# Euroopa Liidu C 285/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.285.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 285 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide21. september 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.285.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 285

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide21. september 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 285/01 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 285/02 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 2 |
| 2012/C 285/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6581 – GKN/Volvo Aero) (
  1
  ) | 7 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2012/C 285/01

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

2012/C 285/02

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

2

2012/C 285/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6581 – GKN/Volvo Aero) (
  1
  )

1

7

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 285/04 | Euro vahetuskurss | 8 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2012/C 285/05 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 9 |
| 2012/C 285/06 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 9 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 285/04

Euro vahetuskurss

8

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2012/C 285/05

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

9

2012/C 285/06

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

9

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 285/07 | Konkursikutse Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi tööprogrammi alusel | 10 |
| 2012/C 285/08 | Konkursikutse – EACEA/30/12 – Jean Monnet’ programm, 3. põhitegevus – Toetus Euroopa integratsiooni alal ning hariduse ja koolituse valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevatele Euroopa ühingutele – Iga-aastased tegevustoetused 2013. aastaks | 11 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 285/09 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 14 |
| 2012/C 285/10 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 18 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 285/07

Konkursikutse Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi tööprogrammi alusel

10

2012/C 285/08

Konkursikutse – EACEA/30/12 – Jean Monnet’ programm, 3. põhitegevus – Toetus Euroopa integratsiooni alal ning hariduse ja koolituse valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevatele Euroopa ühingutele – Iga-aastased tegevustoetused 2013. aastaks

11

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2012/C 285/09

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

14

2012/C 285/10

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 21.9.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/1

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 285/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 25.4.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.33600 (11/N) |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Aide à la cessation d’activité des pêcheurs professionnels en eau douce impactés par les plans nationaux de l'anguille et PCB |
| Õiguslik alus | Projet de circulaire relative à la mise en place de l’aide à la cessation d’activité pour les pêcheurs professionnels en eau douce concernés par les interdictions de commercialisation des poissons du fait de la pollution par les PCB et/ou par les mesures relatives à la pêche mises en œuvre dans le cadre du plan de gestion de l'anguille pris en application du règlement (CE) no 1100/2007 |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | VKEd |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | | Üldeelarve: 7,40 EUR (miljonites) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

25.4.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.33600 (11/N)

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Aide à la cessation d’activité des pêcheurs professionnels en eau douce impactés par les plans nationaux de l'anguille et PCB

Õiguslik alus

Projet de circulaire relative à la mise en place de l’aide à la cessation d’activité pour les pêcheurs professionnels en eau douce concernés par les interdictions de commercialisation des poissons du fait de la pollution par les PCB et/ou par les mesures relatives à la pêche mises en œuvre dans le cadre du plan de gestion de l'anguille pris en application du règlement (CE) no 1100/2007

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

VKEd

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 7,40 EUR (miljonites)

| | Aastaeelarve: 7,38 EUR (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 7,38 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

90 %

Kestus

30.11.2011–31.12.2014

Majandusharud

Mageveekalapüük

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Ministère de l’écologie, du développement durable, des transports et du logement |
| --- |
| Direction générale de l’eau et de la biodiversité |
| La grande Arche |
| 92055 La Défense Cedex |
| FRANCE |

Ministère de l’écologie, du développement durable, des transports et du logement

Direction générale de l’eau et de la biodiversité

La grande Arche

92055 La Défense Cedex

FRANCE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 21.9.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/2

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 285/02

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.8.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.34675 (12/N) |
| Liikmesriik | Tšehhi Vabariik |
| Piirkond | Moravskoslezko | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Program podpory a rozvoje veřejných kulturních služeb na území statutárního města Ostrava v letech 2012–2016 |
| Õiguslik alus | | Program podpory a rozvoje veřejných kulturních služeb na území statutárního města Ostrava v letech 2012–2016 |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.8.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.34675 (12/N)

Liikmesriik

Tšehhi Vabariik

Piirkond

Moravskoslezko

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Program podpory a rozvoje veřejných kulturních služeb na území statutárního města Ostrava v letech 2012–2016

Õiguslik alus

Program podpory a rozvoje veřejných kulturních služeb na území statutárního města Ostrava v letech 2012–2016

| | Usnesení zastupitelstva statutárního města Ostravy č. 798/ZM1014/14 ze dne 7. prosince 2011 |
| --- | --- |

Usnesení zastupitelstva statutárního města Ostravy č. 798/ZM1014/14 ze dne 7. prosince 2011

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Kultuur, kultuuripärandi säilitamine

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldsumma: 330,50 CZK (miljonites)

Abi osatähtsus

70–100 %

Kestus

(5 aastat alates vastuvõtmise kuupäevast)

Majandusharud

Loome-, kunsti- ja meelelahutustegevus, raamatukogude, arhiivide, muuseumide ja muude kultuuriasutuste tegevus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Statutární město Ostrava |
| --- |
| Prokešovo nám. 8 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Statutární město Ostrava

Prokešovo nám. 8

ČESKÁ REPUBLIKA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 4.9.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.34680 (12/N) |
| Liikmesriik | Sloveenia |
| Piirkond | Slovenia | Artikkel 107 lõige 3 punkt a |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Splošni program za odpravo posledic škode po naravnih nesrečah v gospodarstvu |
| Õiguslik alus | | Splošni program za odpravo posledic škode po naravnih nesrečah v gospodarstvu, |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

4.9.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.34680 (12/N)

Liikmesriik

Sloveenia

Piirkond

Slovenia

Artikkel 107 lõige 3 punkt a

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Splošni program za odpravo posledic škode po naravnih nesrečah v gospodarstvu

Õiguslik alus

Splošni program za odpravo posledic škode po naravnih nesrečah v gospodarstvu,

| | Zakon o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami (Ur.l. RS, št. 51/06-UPB1, 97/10), |
| --- | --- |

Zakon o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami (Ur.l. RS, št. 51/06-UPB1, 97/10),

| | Zakon o odpravi posledic naravnih in drugih nesreč (Ur.l. RS, št. 114/05-UPB1, 90/07, 102/07), |
| --- | --- |

Zakon o odpravi posledic naravnih in drugih nesreč (Ur.l. RS, št. 114/05-UPB1, 90/07, 102/07),

| | Uredba o metodologiji za ocenjevanje škode (Ur.l. RS, št. 67/03, 79/04, 33/05, 81/06 in 68/08), |
| --- | --- |

Uredba o metodologiji za ocenjevanje škode (Ur.l. RS, št. 67/03, 79/04, 33/05, 81/06 in 68/08),

| | Pravilnik o postopkih za ocenjevanje škode in odpravo posledic škode ob naravnih in drugih nesrečah v slovenskem gospodarstvu |
| --- | --- |

Pravilnik o postopkih za ocenjevanje škode in odpravo posledic škode ob naravnih in drugih nesrečah v slovenskem gospodarstvu

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Loodusõnnetuste tekitatud kahju korvamine

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 60 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

60 %

Kestus

4.9.2012–4.9.2018

Majandusharud

Kõik abikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo |
| --- |
| Kotnikova 5 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 25.7.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.34954 (12/N) |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Sicilia | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Aiuto al salvataggio di CE.FO.P. in A.S. |
| Õiguslik alus | A. | D.L. 30.1.1979, n. 26 (convertito in L. 3.4.1979, n. 95), Provvedimenti urgenti per l'amministrazione straordinaria di grandi imprese in crisi (cfr. art. 2-bis); |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

25.7.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.34954 (12/N)

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Sicilia

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Aiuto al salvataggio di CE.FO.P. in A.S.

Õiguslik alus

A.

D.L. 30.1.1979, n. 26 (convertito in L. 3.4.1979, n. 95), Provvedimenti urgenti per l'amministrazione straordinaria di grandi imprese in crisi (cfr. art. 2-bis);

| B. | D.M. 23.12.2004, n. 319, Regolamento recante le condizioni e le modalità di prestazione della garanzia statale sui finanziamenti a favore delle grandi imprese in stato di insolvenza, ai sensi dell'art. 101 del D. Lgs. 8 luglio 1999, n. 270; |
| --- | --- |

B.

D.M. 23.12.2004, n. 319, Regolamento recante le condizioni e le modalità di prestazione della garanzia statale sui finanziamenti a favore delle grandi imprese in stato di insolvenza, ai sensi dell'art. 101 del D. Lgs. 8 luglio 1999, n. 270;

| C. | D.L. 23.12.2003, n. 347 (convertito in L. 18.2.2004, n. 39), Misure urgenti per la ristrutturazione industriale di grandi imprese in stato di insolvenza; |
| --- | --- |

C.

D.L. 23.12.2003, n. 347 (convertito in L. 18.2.2004, n. 39), Misure urgenti per la ristrutturazione industriale di grandi imprese in stato di insolvenza;

| D. | D. LGS. 8.7.1999, n. 270, Nuova disciplina delle grandi imprese in stato di insolvenza, a norma dell'art. 1 della legge 30 luglio 1998, n. 274. |
| --- | --- |

D.

D. LGS. 8.7.1999, n. 270, Nuova disciplina delle grandi imprese in stato di insolvenza, a norma dell'art. 1 della legge 30 luglio 1998, n. 274.

Meetme liik

Üksiktoetus

CE.FO.P. Centro Formazione Professionale ... in A.S.

Eesmärk

Raskustes olevate ettevõtete päästmine, tööhõive

Abi vorm

Tagatis

Eelarve

Üldeelarve: 8 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

1.7.2012–31.12.2012

Majandusharud

Tööhõive, teise taseme kutse- ja tehnikaharidus, mujal liigitamata koolitus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Ministero dello Sviluppo Economico |
| --- |
| Via Veneto 33 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Ministero dello Sviluppo Economico

Via Veneto 33

00187 Roma RM

ITALIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 17.8.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.35012 (12/N) |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Miasto Wroclaw | Artikkel 107 lõige 3 punkt a |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | UPS Polska Sp. z o.o. |
| Õiguslik alus | — | Projekt umowy ramowej o udzielenie dotacji celowej pomiędzy UPS Polska Sp. z o.o. |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

17.8.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.35012 (12/N)

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Miasto Wroclaw

Artikkel 107 lõige 3 punkt a

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

UPS Polska Sp. z o.o.

Õiguslik alus

—

Projekt umowy ramowej o udzielenie dotacji celowej pomiędzy UPS Polska Sp. z o.o.

| — | „Program wspierania inwestycji o istotnym znaczeniu dla gospodarki polskiej na lata 2011–2020”, przyjęty przez Radę Ministrów w dniu 5 lipca 2011 r. na podstawie art. 19 ust. 2 ustawy z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. z 2009 r. nr 84, poz. 712 i nr 157, poz. 1241) zmieniony uchwałą Rady Ministrów z dnia 20 marca 2012 r., zwany dalej „Programem” |
| --- | --- |

—

„Program wspierania inwestycji o istotnym znaczeniu dla gospodarki polskiej na lata 2011–2020”, przyjęty przez Radę Ministrów w dniu 5 lipca 2011 r. na podstawie art. 19 ust. 2 ustawy z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. z 2009 r. nr 84, poz. 712 i nr 157, poz. 1241) zmieniony uchwałą Rady Ministrów z dnia 20 marca 2012 r., zwany dalej „Programem”

Meetme liik

Üksiktoetus

UPS Polska Sp. z o.o.

Eesmärk

Regionaalareng, tööhõive

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 0,80 PLN (miljonites)

Abi osatähtsus

3,34 %

Kestus

31.12.2012–31.12.2014

Majandusharud

Arvepidamine, raamatupidamine ja auditeerimine; maksualane nõustamine

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Minister Gospodarki |
| --- |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Minister Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

POLSKA/POLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 23.8.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.35030 (12/N) |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Miasto Kraków | Artikkel 107 lõige 3 punkt a |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | State Street Services (Poland) Limited Sp. z o.o. |
| Õiguslik alus | — | Projekt umowy ramowej o udzielenie dotacji celowej pomiędzy State Street Services (Poland) Limited Sp. z o.o. |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

23.8.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.35030 (12/N)

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Miasto Kraków

Artikkel 107 lõige 3 punkt a

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

State Street Services (Poland) Limited Sp. z o.o.

Õiguslik alus

—

Projekt umowy ramowej o udzielenie dotacji celowej pomiędzy State Street Services (Poland) Limited Sp. z o.o.

| — | „Program wspierania inwestycji o istotnym znaczeniu dla gospodarki polskiej na lata 2011–2020”, przyjęty przez Radę Ministrów w dniu 5 lipca 2011 r. na podstawie art. 19 ust. 2 ustawy z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. z 2009 r. nr 84, poz. 712 i nr 157, poz. 1241) zmieniony uchwałą Rady Ministrów z dnia 20 marca 2012 r., zwany dalej „Programem” |
| --- | --- |

—

„Program wspierania inwestycji o istotnym znaczeniu dla gospodarki polskiej na lata 2011–2020”, przyjęty przez Radę Ministrów w dniu 5 lipca 2011 r. na podstawie art. 19 ust. 2 ustawy z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. z 2009 r. nr 84, poz. 712 i nr 157, poz. 1241) zmieniony uchwałą Rady Ministrów z dnia 20 marca 2012 r., zwany dalej „Programem”

Meetme liik

Üksiktoetus

State Street Services (Poland) Limited Sp. z o.o.

Eesmärk

Regionaalareng, tööhõive

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 3,71 PLN (miljonites)

Abi osatähtsus

6,56 %

Kestus

31.12.2012–31.12.2014

Majandusharud

Programmeerimine, arvutisüsteemide ja andmebaaside haldus, mujal liigitamata infoalane tegevus, investeerimine võlakirjadesse, väärtpaberitesse ja sarnastesse finantsvahenditesse, muude mujal liigitamata finantsteenuste osutamine, v.a. kindlustus ja pensionifondid, väärtpaberi- ja kaubalepingute maaklerlus, muud finantsteenuste abitegevusalad, v.a kindlustus ja pensionifondid, arvepidamine, raamatupidamine ja auditeerimine; maksualane nõustamine, äri- ja muu juhtimisalane nõustamine

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Minister Gospodarki |
| --- |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Minister Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

POLSKA/POLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 21.9.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/7

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6581 – GKN/Volvo Aero)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 285/03

3. septembril 2012 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6581 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6581 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 21.9.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/8

---

Euro vahetuskurss (1)

20. september 2012

2012/C 285/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2954 |
| JPY | Jaapani jeen | 101,21 |
| DKK | Taani kroon | 7,4549 |
| GBP | Inglise nael | 0,80017 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,4885 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2088 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,4320 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,904 |
| HUF | Ungari forint | 284,40 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6962 |
| PLN | Poola zlott | 4,1645 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5128 |
| TRY | Türgi liir | 2,3335 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2461 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2678 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,0425 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5729 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5878 |
| KRW | Korea won | 1 453,99 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,8060 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,1668 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3910 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 370,30 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9810 |
| PHP | Filipiini peeso | 54,109 |
| RUB | Vene rubla | 40,6040 |
| THB | Tai baht | 40,024 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6284 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,7056 |
| INR | India ruupia | 70,3866 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2954

JPY

Jaapani jeen

101,21

DKK

Taani kroon

7,4549

GBP

Inglise nael

0,80017

SEK

Rootsi kroon

8,4885

CHF

Šveitsi frank

1,2088

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,4320

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,904

HUF

Ungari forint

284,40

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6962

PLN

Poola zlott

4,1645

RON

Rumeenia leu

4,5128

TRY

Türgi liir

2,3335

AUD

Austraalia dollar

1,2461

CAD

Kanada dollar

1,2678

HKD

Hongkongi dollar

10,0425

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5729

SGD

Singapuri dollar

1,5878

KRW

Korea won

1 453,99

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,8060

CNY

Hiina jüaan

8,1668

HRK

Horvaatia kuna

7,3910

IDR

Indoneesia ruupia

12 370,30

MYR

Malaisia ringit

3,9810

PHP

Filipiini peeso

54,109

RUB

Vene rubla

40,6040

THB

Tai baht

40,024

BRL

Brasiilia reaal

2,6284

MXN

Mehhiko peeso

16,7056

INR

India ruupia

70,3866

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 21.9.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/9

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2012/C 285/05

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 23.8.2012 |
| --- | --- |
| Kestus | 23.8.2012–31.12.2012 |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Kalavaru või kalavarude rühm | PLE/7DE |
| Liik | Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) |
| Piirkond | VIId ja VIIe |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | FS36TQ43 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

23.8.2012

Kestus

23.8.2012–31.12.2012

Liikmesriik

Madalmaad

Kalavaru või kalavarude rühm

PLE/7DE

Liik

Atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

Piirkond

VIId ja VIIe

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

FS36TQ43

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 21.9.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/9

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2012/C 285/06

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 3.5.2012 |
| --- | --- |
| Kestus | 3.5.2012–31.12.2012 |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Kalavaru või kalavarude rühm | HAD/7X7A34 |
| Liik | Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) |
| Piirkond | VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | FS35TQ43 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

3.5.2012

Kestus

3.5.2012–31.12.2012

Liikmesriik

Madalmaad

Kalavaru või kalavarude rühm

HAD/7X7A34

Liik

Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus)

Piirkond

VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

FS35TQ43

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 21.9.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/10

---

Konkursikutse Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi tööprogrammi alusel

2012/C 285/07

Teatatakse konkursi käivitamisest Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) tööprogrammi alusel.

Konkursile kutsutakse järgmise koostöö eriprogrammi raames: info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad, FP7-ICT-2013-C.

Konkursi dokumentatsioon, sealhulgas tähtaeg ja eelarve, on esitatud konkursikutses veebilehel:

http://ec.europa.eu/research/participants/portal/page/home

---

| 21.9.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/11

---

KONKURSIKUTSE – EACEA/30/12

Jean Monnet’ programm, 3. põhitegevus – Toetus Euroopa integratsiooni alal ning hariduse ja koolituse valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevatele Euroopa ühingutele

Iga-aastased tegevustoetused 2013. aastaks

2012/C 285/08

1.   Eesmärgid ja kirjeldus

Konkursikutse eesmärk on valida välja organisatsioonid, kellega sõlmitakse aastane tegevustoetuse leping, mis hõlmab 2013. eelarveaastat. Konkursikutse ei hõlma organisatsioone, kes on sõlminud Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutusega (edaspidi „täitevasutus”) partnerluse raamlepingu aastateks 2011–2013.

Käesoleva konkursikutse eesmärk on toetada Euroopa haridus- ja koolitusvaldkonna ühinguid, kes tegutsevad

| — | Euroopa integratsiooni alal ja/või |
| --- | --- |

—

Euroopa integratsiooni alal ja/või

| — | Euroopa haridus- ja koolituspoliitika eesmärkide saavutamise nimel. |
| --- | --- |

—

Euroopa haridus- ja koolituspoliitika eesmärkide saavutamise nimel.

Konkursikutse õiguslik alus on elukestva õppe tegevusprogramm (1) ning eelkõige Jean Monnet’ allprogramm.

Konkursikutse erieesmärgid Jean Monnet’ programmi 3. põhitegevuse rakendamisel on

| — | toetada kõrgetasemelisi Euroopa ühinguid, kes aitavad hariduse ja koolituse abil suurendada teadmisi ja teadlikkust Euroopa integratsiooniprotsessist; |
| --- | --- |

—

toetada kõrgetasemelisi Euroopa ühinguid, kes aitavad hariduse ja koolituse abil suurendada teadmisi ja teadlikkust Euroopa integratsiooniprotsessist;

| — | toetada kõrgetasemelisi Euroopa ühinguid, kes aitavad kaasa hariduse ja koolituse alase Euroopalise koostöö strateegilise raamistiku („ET 2020”) (2) vähemalt ühe strateegilise eesmärgi rakendamisele. |
| --- | --- |

—

toetada kõrgetasemelisi Euroopa ühinguid, kes aitavad kaasa hariduse ja koolituse alase Euroopalise koostöö strateegilise raamistiku („ET 2020”) (2) vähemalt ühe strateegilise eesmärgi rakendamisele.

Käesoleva konkursikutse haldamise eest vastutab täitevasutus, keda on selleks volitanud Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”).

2.   Abikõlblikud taotlejad

Abikõlblikud taotlejad on Euroopa haridus- ja koolitusvaldkonna ühingud, kes tegutsevad

| — | Euroopa integratsiooni alal ja/või |
| --- | --- |

—

Euroopa integratsiooni alal ja/või

| — | Euroopa haridus- ja koolituspoliitika eesmärkide saavutamise nimel. |
| --- | --- |

—

Euroopa haridus- ja koolituspoliitika eesmärkide saavutamise nimel.

Euroopa ühingud peavad vastama järgmistele tingimustele:

| — | on mittetulundus- ja mitteavalikud ühendused; |
| --- | --- |

—

on mittetulundus- ja mitteavalikud ühendused;

| — | on registreeritud ühes või mitmes elukestva õppe programmi abikõlblikus riigis (3) (27 ELi liikmesriiki ning Island, Liechtenstein, Norra, Türgi, Horvaatia, Šveits, Serbia ja endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik) ning on olnud seal juriidilise isiku staatuses järjepidevalt rohkem kui kaks aastat (konkursi tähtpäeva seisuga); |
| --- | --- |

—

on registreeritud ühes või mitmes elukestva õppe programmi abikõlblikus riigis (3) (27 ELi liikmesriiki ning Island, Liechtenstein, Norra, Türgi, Horvaatia, Šveits, Serbia ja endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik) ning on olnud seal juriidilise isiku staatuses järjepidevalt rohkem kui kaks aastat (konkursi tähtpäeva seisuga);

| — | enamik nende tegevustest toimub Euroopa Liidu liikmesriikides ja/või muudes elukestva õppe programmi abikõlblikes riikides; |
| --- | --- |

—

enamik nende tegevustest toimub Euroopa Liidu liikmesriikides ja/või muudes elukestva õppe programmi abikõlblikes riikides;

| — | on Euroopa üldistes huvides tegutsevad asutused, nagu on määratletud komisjoni määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (4) (hiljem muudetud) sätestatud finantsmääruse rakenduseeskirjade artiklis 162. |
| --- | --- |

—

on Euroopa üldistes huvides tegutsevad asutused, nagu on määratletud komisjoni määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (4) (hiljem muudetud) sätestatud finantsmääruse rakenduseeskirjade artiklis 162.

Selleks et Euroopa ühingud oleksid käesoleva konkursikutse raames abikõlblikud, peab nende liikmeskonna struktuur vastama ühele järgmisest kahest kategooriast:

| — | Kas: Euroopa ühing hõlmab eranditult liikmeskondadega ühendusi (st liikmed on ise riikidevahelise, riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi katusorganisatsioonid). Euroopa ühingutel, mis koosnevad eranditult liikmeskondadega ühendustest, peavad olema liikmed vähemalt kuues ELi liikmesriigis (5).
  Euroopa ühingu liikmesühendustel peab olema täisliikme staatus (assotsieerunud liikmesühendusi ja vaatlejaid ei loeta täisliikmeteks). Liikmetel peab olema juriidilise isiku staatus, nad peavad olema mittetulundusühendused ning tegutsema haridus- ja koolitusvaldkonnas. Üksikisikuid ja tulundusühendusi ei käsitata abikõlblike liikmesühendustena. |
| --- | --- |

—

Kas: Euroopa ühing hõlmab eranditult liikmeskondadega ühendusi (st liikmed on ise riikidevahelise, riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi katusorganisatsioonid). Euroopa ühingutel, mis koosnevad eranditult liikmeskondadega ühendustest, peavad olema liikmed vähemalt kuues ELi liikmesriigis (5).

Euroopa ühingu liikmesühendustel peab olema täisliikme staatus (assotsieerunud liikmesühendusi ja vaatlejaid ei loeta täisliikmeteks). Liikmetel peab olema juriidilise isiku staatus, nad peavad olema mittetulundusühendused ning tegutsema haridus- ja koolitusvaldkonnas. Üksikisikuid ja tulundusühendusi ei käsitata abikõlblike liikmesühendustena.

| — | Või: Euroopa ühing koosneb liikmetest, millest mitte kõigil ei ole liikmeskonda. Seetõttu võib Euroopa ühing koosneda kas osaliselt või täielikult haridus- ja koolitusvaldkonnas tegutsevatest asutustest ja organisatsioonidest, millel ei ole liikmeskonda (näiteks põhi- ja keskkoolid ning kõrgharidusasutused). Euroopa ühingutel, millesse kuuluvad liikmeskonnata asutused ja organisatsioonid, peavad olema liikmed vähemalt üheksas ELi liikmesriigis.
  Liikmesasutustel ja -organisatsioonidel, kellel ei ole liikmesühendusi, peab olema täisliikme staatus (assotsieerunud liikmesühendusi ja vaatlejaid ei loeta täisliikmeteks). Liikmed peavad olema mittetulundusühendused ning tegutsema haridus- ja koolitusvaldkonnas vastavalt eespool öeldule. Üksikisikuid ei käsitata abikõlblike liikmesühendustena. |
| --- | --- |

—

Või: Euroopa ühing koosneb liikmetest, millest mitte kõigil ei ole liikmeskonda. Seetõttu võib Euroopa ühing koosneda kas osaliselt või täielikult haridus- ja koolitusvaldkonnas tegutsevatest asutustest ja organisatsioonidest, millel ei ole liikmeskonda (näiteks põhi- ja keskkoolid ning kõrgharidusasutused). Euroopa ühingutel, millesse kuuluvad liikmeskonnata asutused ja organisatsioonid, peavad olema liikmed vähemalt üheksas ELi liikmesriigis.

Liikmesasutustel ja -organisatsioonidel, kellel ei ole liikmesühendusi, peab olema täisliikme staatus (assotsieerunud liikmesühendusi ja vaatlejaid ei loeta täisliikmeteks). Liikmed peavad olema mittetulundusühendused ning tegutsema haridus- ja koolitusvaldkonnas vastavalt eespool öeldule. Üksikisikuid ei käsitata abikõlblike liikmesühendustena.

3.   Abikõlblikud tegevused

Euroopa Liidu rahastamine käesoleva konkursikutse raames toimub tegevustoetustena. Kõnealuste toetustega kaetakse valitud toetusesaajate teatud kulusid, mis on tekkinud seoses Euroopa-alase tegevusega, mis toimub vastavalt lepingus ette nähtud tööprogrammile.

Kavandatud tööprogrammi tegevustega tuleb kaasa aidata

| — | hariduse ja koolituse abil teadmiste ja teadlikkuse suurendamisele Euroopa integratsiooniprotsessist; ja/või |
| --- | --- |

—

hariduse ja koolituse abil teadmiste ja teadlikkuse suurendamisele Euroopa integratsiooniprotsessist; ja/või

| — | raamistiku „ET 2020” vähemalt ühe järgmise strateegilise eesmärgi rakendamisele:






  1) | elukestva õppe ja liikuvuse reaalsuseks muutmine; |
| --- | --- | --- |

—

raamistiku „ET 2020” vähemalt ühe järgmise strateegilise eesmärgi rakendamisele:

1)

elukestva õppe ja liikuvuse reaalsuseks muutmine;

| 2) | hariduse ja koolituse kvaliteedi ja tõhususe parandamine; |
| --- | --- |

2)

hariduse ja koolituse kvaliteedi ja tõhususe parandamine;

| 3) | võrdsete võimaluste, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kodanikuaktiivsuse edendamine; |
| --- | --- |

3)

võrdsete võimaluste, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kodanikuaktiivsuse edendamine;

| 4) | innovaatilisuse ja loovuse, sealhulgas ettevõtlikkuse suurendamine kõikidel haridus- ja koolitustasanditel. |
| --- | --- |

4)

innovaatilisuse ja loovuse, sealhulgas ettevõtlikkuse suurendamine kõikidel haridus- ja koolitustasanditel.

4.   Toetuse andmise kriteeriumid

12 kuu üksikasjaliku tööprogrammi kvaliteeti hinnatakse järgmise kolme kriteeriumi alusel:

| 1) | lühiajaliste (12 kuud) eesmärkide asjakohasus, selgus ja sidusus; |
| --- | --- |

1)

lühiajaliste (12 kuud) eesmärkide asjakohasus, selgus ja sidusus;

| 2) | tööprogrammi juhtimise kvaliteet (eesmärkide saavutamiseks kavandatavate tegevuste ja eelarvete selgus ja sidusus, ajakava); |
| --- | --- |

2)

tööprogrammi juhtimise kvaliteet (eesmärkide saavutamiseks kavandatavate tegevuste ja eelarvete selgus ja sidusus, ajakava);

| 3) | tegevuste eeldatav mõju haridusele ja/või koolitusele Euroopa tasandil |
| --- | --- |

3)

tegevuste eeldatav mõju haridusele ja/või koolitusele Euroopa tasandil

Kolm toetuse andmise kriteeriumi on sama kaaluga; täpsem kirjeldus selle kohta, missugust teavet taotleja iga kriteeriumi jaoks peab andma, on esitatud taotluste esitamise juhiste lisas 1.

5.   Eelarve

Euroopa ühingute kaasrahastamiseks käesoleva kutse raames on ELi eelarvest kavas eraldada 748 400 eurot.

Tegevustoetuse ülemmäär 12 kuu pikkusele (ehk 2013. eelarveaasta) aastasele tööprogrammile ühingu kohta on 100 000 eurot.

Euroopa Liidu rahaline toetus ei tohi ületada 75 % Euroopa ühingu hinnangulisest abikõlblikust aastaeelarvest.

6.   Taotluste esitamise kord ja tähtaeg

Elektrooniliste taotluste (e-vorm) esitamise tähtaeg on

15. november 2012 kell 12.00 Brüsseli aja järgi.

Taotlused tuleb esitada elektroonilisel taotlusvormil (e-vormil). Elektrooniline vorm loetakse põhieksemplariks.

Ametlik elektrooniline taotlusvorm on avaldatud veebilehel

http://eacea.ec.europa.eu/llp/funding/2013/call_jm_ka3_structural_support_2012_en.php inglise, prantsuse ja saksa keeles ning see tuleb nõuetekohaselt täita ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles.

Nõutava lisateabe esitamiseks tuleb taotlustoimiku täielik eksemplar (elektroonilise vormi elektrooniline eksemplar koos lisadokumentidega – vt taotlemisjuhendi 13. jagu) saata täitevasutusele e-postiga tähtpäevaks (15. november 2012 kell 12.00) järgmisel aadressil:

EACEA-P2-ASSOC-EUR@EC.EUROPA.EU

7.   Üksikasjad

Taotluse esitamise juhend ning elektrooniline taotlusvorm ja selle lisad on avaldatud veebilehel

http://eacea.ec.europa.eu/llp/funding/2013/call_jm_ka3_structural_support_2012_en.php

---

(1)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsus nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse programm elukestva õppe alal (ELT L 327, 24.11.2006, lk 45)

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2006:327:0045:0068:ET:PDF

(2)  http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc1120_en.htm

(3)  Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina ja Montenegro käesolevas konkursikutses osalemise eelduseks on komisjoni ja iga vastava riigi pädeva asutuse vahel allkirjastatav vastastikuse mõistmise memorandum. Kui vastastikuse mõistmise memorandumit ei ole allkirjastatud selle kuu esimeseks kuupäevaks, kui tehakse otsus toetuse andmise kohta, ei rahastata kõnealuse riigi osalejaid ning neid ei võeta arvesse konsortsiumide/partnerluste minimaalse suuruse puhul.

(4)  Selle määratluse kohaselt on Euroopa üldistes huvides tegutsev asutus:

| — | Euroopa asutus, kes tegeleb hariduse, koolituse, teabe või Euroopa poliitikat käsitlevate teadusuuringutega, või Euroopa standardiasutus; või |
| --- | --- |

—

Euroopa asutus, kes tegeleb hariduse, koolituse, teabe või Euroopa poliitikat käsitlevate teadusuuringutega, või Euroopa standardiasutus; või

| — | Euroopa võrgustik, kes esindab liikmesriikide või kandidaatriikide aktiivselt tegutsevaid mittetulundusühinguid ja edendab asutamislepingute eesmärkidega kooskõlas olevaid põhimõtteid ja poliitikat. |
| --- | --- |

—

Euroopa võrgustik, kes esindab liikmesriikide või kandidaatriikide aktiivselt tegutsevaid mittetulundusühinguid ja edendab asutamislepingute eesmärkidega kooskõlas olevaid põhimõtteid ja poliitikat.

(5)  Samuti võib Euroopa ühing hõlmata muudes ELi liikmesriikides või muudes riikides asuvaid liikmesühinguid.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 21.9.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/14

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 285/09

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„EAST KENT GOLDINGS”

EÜ nr: UK-PDO-0005-0951-13.02.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„East Kent Goldings”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Ühendkuningriik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.8. | Asutamislepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
| --- | --- |

Klass 1.8.

Asutamislepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Nimetusega „East Kent Goldings” tähistatakse ainulaadset humalasorti, mida kasutatakse heledate inglise ja muude õllede pruulimiseks. Humulus lupulus’e – tuntud ka nimega tapp, makk, umalas – emastaime õisikutest moodustuvad humalakäbid. Käbid moodustuvad pehmetest õielehtedest, mille sees on lupuliin-näärmed. Need sisaldavad lupuliinina tuntud kleepuvat-õlijat ainet, mis sisaldab eeterlikke õlisid ja vaike.

Vaigud

| Alfahapped | 4,0–6,0 massiprotsenti |
| --- | --- |
| Kohumuloon | 25–30 massiprotsenti |
| Beetahapped | 1,5–3,3 massiprotsenti |

Alfahapped

4,0–6,0 massiprotsenti

Kohumuloon

25–30 massiprotsenti

Beetahapped

1,5–3,3 massiprotsenti

Õlid

| Õlisisaldus kokku | 0,6–1,0 ml/100 g |
| --- | --- |
| Mürtseen | 20–26 % kogu õlisisaldusest |
| Humuleen | 33–45 % kogu õlisisaldusest |
| H:C suhe | > 3 |
| Karüofülleen | 10–15 % kogu õlisisaldusest |
| Farneseen | < 1 % kogu õlisisaldusest |
| Selineenid | < 3 % kogu õlisisaldusest |

Õlisisaldus kokku

0,6–1,0 ml/100 g

Mürtseen

20–26 % kogu õlisisaldusest

Humuleen

33–45 % kogu õlisisaldusest

H:C suhe

> 3

Karüofülleen

10–15 % kogu õlisisaldusest

Farneseen

< 1 % kogu õlisisaldusest

Selineenid

< 3 % kogu õlisisaldusest

Humalakäbisid kasutatakse peamiselt õllepruulimiseks. Neil on õrn lilleline ja kergelt magus sidruniaroom. Käbid on piklikud ja ovaalsed ning 1,25–2,5 cm pikkused. Käbi on sügavroheline ning õhukeste kahvatute õielehtede sisemuses on erekollased lupuliinitäpikesed, mis ümbritsevad seemnealget. Käbi tekstuur on saagikoristuse ajal kleepuv ja õlijas, kuid pärast kuivatamist muutuvad õielehed kahvatuks ja rabedaks ning neil on selgelt näha kollased lupuliin-näärmed. Aroomis seguneb tsitruse- ja lillehõng. Kuivatatud humal annab valmisõllele tsitrusmarmelaadile sarnaneva maitse.

Lupuliini peamised õlikoostisosad sõltuvad kasvuperioodist ja -kohast, mis eristab sordi „Goldings” humalat muudest humalasortidest. Selliste eeterlike õlide sisaldus, mida humalas on vähem ja mis enamasti on veel iseloomustamata, võib siiski sõltuda keskkonnast ja kasvuperioodist. Tänu neile on võimalik tajutavalt eristada East Kenti piirkonnas kasvatatud humalakäbide lõhna ja maitset mujal kasvatatud humalasortidest.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Ei kohaldata.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Ei kohaldata.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Humal „East Kent Goldings” on kasvatatud, kuivatatud ning pakendatud pallpakendisse või kotikesse määratletud piirkonnas. Kõnealuse humala tootmine ja töötlemine toimub määratletud piirkonnas. Kuigi ministeeriumis kinnitatud istutusmaterjali (pookealused või pistikud) toodetakse väljaspool määratletud piirkonda, et isolatsiooni kaudu viirushaigusi ära hoida, on algmaterjal pärit East Kenti piirkonnast. See on pärit taimekogudest, mida varem hoiti asutustes Wye College ja East Malling Research Station (mõlemad tunnustatud teadusasutused) ning mida praegu hoitakse asutustes Wye Hops Ltd Canterburys ja Favershamis. Dokumendid kinnitavad kõnealuse materjali East Kenti päritolu.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Toode „East Kent Goldings” peab olema pakendatud pallpakendisse või kotikesse määratletud piirkonnas. Pakendamisel pressitakse kuivatatud humalakäbid kokku, tänu millele suureneb puistetihedus märkimisväärselt ning toodet on lihtsam ladustada ja transportida. Toote identifitseerimiseks ja jälgitavuse eesmärgil tuleb toodet pakendada vahetult põllumajandusettevõttes, kus humal on kasvatatud. Lisaks on pakendamata humalat raske transportida. Kõnealuste protsesside järel on toote töötlemine lõppenud. Kuivatatud humalat sisaldavatele pallpakendile või kotikestele märgitakse humalakasvataja nimi, sort, vald või piirkond, saagikoristusaasta ja ELi number ning pakend või pall pitseeritakse enne toote transportimist põllumajandusettevõttest ladustamiskohta, kus seda hoitakse kuni ostjale tarnimiseni. Humalakasvataja peab arvestust selle üle, millal ja milliselt põllult saak koristati ning millisesse pallpakendisse või kotikesse kõnealuselt põllult pärit humal pakendati.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Ei kohaldata.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Geograafiline tootmispiirkond piirneb läänes maanteega A249 Sheernessis, lõunas M20 kiirtee ristmikuga 7 ning idas kulgeb piir piki kiirteed M20 kuni Folkestone’ini. Põhjas ja idas on geograafiline piirkond määratletud rannikujoonega. Kõnealuste piirjoonte vahel jääv ala hõlmab järgmisi valdu: Tonge, Borden, Lynsted, Norton, Teynham, Buckland, Stone, Ospringe, Faversham, Boughton-under-Blean, Selling, Chartham, Chilham, Harbledown, Canterbury, Bekesbourne, Bridge ja Bishopsbourne.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Umbes 1790. aastal valis hr Golding West Mallingis (Kent) vanast Canterbury Whitebine’i sordist välja sordi „Golding” (Percival, R.A.S.E Journal for 1901). 1800. aastate alguses kasvatati humalasorti „Golding” East Kentis, kus muld on „kõige sobivam selle kasvatamiseks ... sügavad viljakad mullad lubjarikkal alusmullal” (Rutley, R.A.S.E Journal for 1848). East Kentis kasvatatud humalat peeti Maidstone’i lähedal kasvatatavast sordi „Golding” humalast kvaliteetsemaks ning seepärast küsiti selle eest ka kõrgemat hinda. Kõnealuses piirkonnas kasvatatud humala eristamiseks mujal kasvatatud humalast müüdi seda East Kenti tootena („The Hops Farmer”, E. J. Lance, 1838, London), mistõttu sai toode nimeks „East Kent Goldings”. East Kentis valiti 19. sajandi jooksul välja mitmeid kohalikke variante või kloone, sealhulgas Bramling (1865), Rodmersham või Mercers (1880), Cobbs (1881), Petham (1885), Early Bird (1887) ja Eastwell (1889). Eeterlike õlide analüüs kinnitab, et kõigil neil humala „East Kent Goldings” variantidel on ühesugune koostis ning igal juhul on tegemist ühe ja sama sordiga. Nende taimemorfoloogia vastab täpselt kirjeldusele, mille humalakasvatajad, agronoomid ja teadlased andsid 1800. aastatel algul humalasordi „Golding” kohta.

Kuigi humalat kasvatatakse kõikjal maailmas, on selle saagikus kõige kõrgem selle päritolualadel. Sellisele tulemusele jõuti humalasortidega aastatel 1960–1978 tehtud arvukatel rahvusvahelistel põldkatsetel (Neve, (1983) J. Inst. Brew, 89, 98–101). Selle peamiseks põhjuseks toodi kasvukoha mõju, sest päevapikkus õitsemishetkel kajastub koristatud saagis. Aastatel 2006–2009 East Kentis kasvatatud humalasortidest „Golding” saakide võrdlus tõendab, et kõnealusest piirkonnast saadi võrreldes muude piirkondadega alati vähemalt 21 % suuremat saaki.

East Kentis kasvatatud humala „Goldings” kui esmaklassilise humala maine on tõendatud alates 1838. aastast kuni praeguseni. Tänapäeval kiidetakse East Kent Goldings humalasordi kvaliteeti arvukatel veebisaitidel. Institute of Brewing and Distilling korraldab igal aastal rahvusvahelise humalakonkursi, kus viimasel viiel aastal on East Kentist pärit humal saanud võidu Goldings-klassis, kuigi toode „East Kent Goldings” moodustab vaid 30 % humalasorte „Golding” kasvatavate põldude pindalast Ühendkuningriigis. Õlletootjad on juba ammu hinnanud kõrgelt humala „East Kent Goldings” esmaklassilisi lõhnaomadusi ning ka praegu, eelkõige USAs, eelistavad õlletootjad osta East Kenti päritoluga humalat „Goldings”.

5.2.   Toote eripära:

Humal „East Kent Goldings” on pärit ühest ainsast seemnest. Humal on eriti heterogeenne, kahekojaline hübriidne taim. Seega on humalasortide aretusstruktuur väga sarnane inimese omale, kuna emas- ja isataime ristumine annab järglasi, millest igaüks on ainulaadne isend. Kuigi perekonniti esineb sarnasusi, ei ole kaks isendit kunagi geneetiliselt ühesugused. Samuti ei ole humal isetolmleja ning iga uus isend on kahe eri soost taime geenide rekombinatsiooni tulemus. Kõik seemikud arenevad täiskasvanud taimeks, mis erineb kõigist teistest humalataimedest kõikide oma selle omaduste, sealhulgas järglaste morfoloogia ja keemilise koostise poolest. Kaubanduslik sort on saadud klonaalse paljundamisega ühestainsast algtaimest kas jagamise teel või võsundite (mitmeaastased võsundid) või pistikutega. Seega on kõik uue sordi taimed geneetiliselt algtaimega sarnased, kuna need on saadud mittesugulise paljundamise teel. Seepärast võib igat taime kasutada edasise paljundamise algmaterjalina. Humal on mitmeaastane juurtaim. Humalasordi päritolu võib olla ka juhuslik, nt sortide „Fuggle” ja „Whitbread Golding” puhul, kuid enamasti on see sordiaretuse tulemus. Pärast seda, kui sordiaretajalt on saadud algtaim, kloonitakse humalataimi kas juurepistikust või „kunstliku udu” all paljundatud rohtsest pistikust. Pookealusest võib humalataimi saada mitu aastat järjest, juhul kui see on haiguste eest kaitstud.

Toodet „East Kent Goldings” iseloomustab suur humuleenisisaldus (humuleeni suhe karüofülleeni on alati suurem kui 3), kuid farneseeni- ja selineenisisaldus on väga väike, nagu on kirjeldatud punktis 3.2. Kuna kõik humalasordid on pärit ühest seemikust, millel on unikaalne eetrilike õlide koostis, on võimalik eristada sordi „Goldings” õlisid muude selliste humalasortide omadest, mis ei ole nende sugulased, näiteks sordist „Fuggle” (palju suurem farneseenisisaldus ~ 7 %) ning sordist „Challenger” (palju suurem selineenisisaldus ~ 12 %). Kuigi toote „East Kent Goldings” tähtsamate eeterlike õlide koostis on sarnane sugulussortide õlikoostisega, on siiski võimalik seda eristada. Näiteks sisaldub sordi „Northern Brewer” seemikus rohkem mürtseeni (~ 36 %) ning sordis „Northdown” (sordi „Northern Brewer” seemik) rohkem farneseeni (~ 1,3 %). Samuti esineb konkreetsest sordist olenevaid erinevusi pärast selineeni piiki.

Toode „East Kent Goldings” on vastuvõtlik humala jaoks surmava mosaiikviiruse suhtes. Lehetäide kaudu leviva viiruse sümptomiteks on plekilised ja allapoole rullunud lehed, pidurdunud taimekasv ja lühenenud varreosad (Neve 1991). Humala „East Kent Goldings” nakatunud taimed võivad mõne kasvuperioodi vältel veel elus püsida, kuid surevad siiski. Kuigi mõned katsesordid mujal maailmas on samuti osutunud sellele surmavale haigusele vastuvõtlikuks, on „East Kent Goldings” ainus kaubanduslik sort maailmas, millele see haigus mõjub surmavalt. Toote „East Kent Goldings” pookealuseid tuleks paljundada eraldi muudest sortidest, mis võivad olla sümptomiteta viirusekandjaks.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Kuigi paljud õlletootjad püüavad anda õllele lõhna ja maitse, mis on omane sortidele „Golding”, hinnatakse eelkõige Inglismaal East Kenti piirkonnas kasvatatud humalat „East Kent Goldings”. Piirkonna muldade, asukoha, päeva pikkuse, sademete hulga ja temperatuuri eriline kooslus mõjutab humala kasvu ja küpsemist ning nii valmivad humalakäbid, mis on erilised oma organoleptiliste omaduste poolest.

North Downsis asuval paksude lammimuldadega savipinnasel on oluline osa toote „East Kent Goldings” ainulaadsuses. Muld säilitab niiskuse, mis on tähtis, sest sademete hulk Downsi piirkonnas East Kentis on keskmiselt 635 mm aastas, mis moodustab ligikaudu 76 % kogu riigi sademehulgast. Seega on niiskustase madalam kui muudes Inglismaa humalakasvatuspiirkondades.

Humala „East Kent Goldings” lõhnaomadusi mõjutab East Kenti muld – savipinnasega kaetud lubjapinnas ideaalse pH-väärtusega 6,5–7,00 ning – eelkõige märtsis, mil kujunevad välja kasvukohast mõjutatud ja sordile iseloomulikud omadused – ning asukoht (avatud Thamesi suudmelt tulevatele külmadele soolastele tuultele). Endises Wye College’is tehtud uuringud näitavad, et veebruari ja märtsi madalamad pinnatemperatuurid on tugevasti seotud suurema humalasaagikusega (Department of Hop Research Annual Report for 1980, Wye College,) ning et märtsikuu temperatuurid võivad mõjutada ka lupuliin-näärmetes sisalduva vaigu mõruainete koostist (Department of Hop Research Annual Report for 1982, Wye College). Lisaks võib just märtsis pungade ja võsude kudedes leida mitu lupuliin-näärmetes esinevat lähteaineühendit (Rossiter, Imperial College).

Humala „East Kent Goldings” õrn aroom, mis tekib tänu piirkondlike tegurite sellisele kombinatsioonile, on hinnatud heledate inglise ja muude õllede tootjate seas nii Ühendkuningriigis kui ka USAs. Õlletootjad kasutavad sageli oma pakenditel märgistust „East Kent Goldings”. Humala „East Kent Goldings” puhul küsitakse ainulaadse toormaterjali eest tavaliselt kõrgeimat hinda. Sellel humalasordil on õrn lilleline ja kergelt magus sidruniaroom. Kõnealune humal on kvaliteetne ning selles sisalduvad mineraalained annavad õllele omapära ja erilise struktuuri. Auhindu saanud õlled ja heledad inglise õlled, mille tootmisel on kasutatud humalat „East Kent Goldings”, on Fullers 1845, Hop Back Summer Lightning ning Boston Brewing Co Ales USAst.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/east-kent-goldings-pdo-120111.pdf

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 21.9.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 285/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 285/18

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 285/10

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„SAUCISSE DE MONTBÉLIARD”

EÜ nr: FR-PGI-0005-0869-14.03.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Saucisse de Montbéliard”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.2. | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
| --- | --- |

Klass 1.2.

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Vorstil „Saucisse de Montbéliard” on järgmised omadused:

Väliskuju

Toode „Saucisse de Montbéliard” on sealihast valmistatud, kergelt kõver, vähemalt 25 mm läbimõõduga (soole läbimõõt täitmisel) silindrikujuline vorst. Vorst „Saucisse de Montbéliard” on topitud naturaalsesse sea peensoolde. Nimetatud värvitu sool suletakse seda keerates.

Kuumtöödeldud vorsti „Saucisse de Montbéliard” lõikepinnal on näha jämedalt hakitud, kuid ühtlane mass, mis on tiheda tekstuuriga.

Värvus ja konsistents

Vorsti suitsutamine annab sellele õrnalt merevaigukarva värvuse (pruuni ja kuldse vahepealne). Värvus ei ole kogu toote ulatuses alati sama. Vorst „Saucisse de Montbéliard” valmistatakse jämedalt hakitud ja läbi segatud väherasvasest sealihast ja -pekist.

Soole läbipaistvuse tõttu on tailiha näha tumedate ja pekk heledate laikudena.

Vorst „Saucisse de Montbéliard” on katsudes kõva.

Maitse, lõhn ja tekstuur

Vorstile „Saucisse de Montbéliard” on väga iseloomulik suitsuaroom, mis on saadud okaspuude ja nende saepuru kasutamise tulemusena. Toortoote puhul on suitsuaroom selgesti tuntav. Kuumtöödeldud toote puhul on suitsumaitse suus tasakaalustatud ja püsiv, olemata seejuures hapu ega terav. Vorstile „Saucisse de Montbéliard” on iseloomulik ka liha maitse, mida on kergelt vürtside ja ürtide, sealhulgas alati vürtsköömnete ja pipraga maitsestatud.

Kuumtöödeldud vorsti „Saucisse de Montbéliard” tekstuur on pehme ja elastne. Suus ei tohi toode tunduda kõva ega kummise, vaid tiheda ja mahlasena.

Suitsutamise ja ürtide koosmõju annab vorstile „Saucisse de Montbéliard” ainulaadse maitse.

| Kriteeriumid | Sihtväärtused |
| --- | --- |
| Rasvatustatud toote niiskusesisaldus | ≤ 75 % |
| Rasvasisaldus rasvatustatud toote 75 %-lise niiskusesisalduse suhtes | ≤ 30 % |
| Kollageeni ja valgu suhe | kuni 18 % |
| Suhkrusisaldus rasvatustatud toote 75 %-lise niiskusesisalduse suhtes | 1 % või vähem |

Kriteeriumid

Sihtväärtused

Rasvatustatud toote niiskusesisaldus

≤ 75 %

Rasvasisaldus rasvatustatud toote 75 %-lise niiskusesisalduse suhtes

≤ 30 %

Kollageeni ja valgu suhe

kuni 18 %

Suhkrusisaldus rasvatustatud toote 75 %-lise niiskusesisalduse suhtes

1 % või vähem

Vorste võib turustada toorelt, kuumtöödeldult ja sügavkülmutatult.

Toiduohutuse tagamiseks peavad vorstid olema kliendini jõudmisel tingimata pakendatud.

Kui toodet kasutatakse hiljem teisesel töötlemisel, võivad vorstid olla viilutatud.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Liha kvaliteedinõuded

Sigade kasvatamine

Nuumamiseks valitakse emised ja kastreeritud isasloomad. Kastreerimata isasloomad, noored mitte veel suguküpsed isasloomad, ühe munandiga ja peitmunandilised isasloomad, hermafrodiitsead ja tapaemised selleks ei sobi.

Lihapõhised toorained: kaitstud geograafilise tähisega vorsti „Saucisse de Montbéliard” valmistamiseks kasutatakse tõuraamatutesse või Prantsusmaa põllumajandusministeeriumi poolt kinnitatud sigade tõuaretusasutuste peetavatesse zootehnilistesse registritesse kantud seatõugudesse kuuluvate sigade liha. Kasutada on lubatud ka Prantsuse tõuraamatusse kandmise eesmärgil toimuvate aretus- või ristamisprogrammide tulemusel saadud loomade liha.

Halotaanitundlike nuumsigade osakaal peab jääma alla 3 % ning neil ei tohi esineda Rn-alleeli.

Selleks et tagada hügieenilised kasvatustingimused ning piirata vajadust lisaainete ja töötlemise järele, pestakse, desinfitseeritakse ja kuivatatakse iga sigadepartii töötlemise järel kõigis tootmisetappides kasutatavad ruumid.

Rahustite kasutamine on keelatud 48 tundi enne loomade sigalast väljaviimist ja transpordi ajal.

Sead peavad olema söötmata vähemalt 12 tundi enne nende laadimist transpordivahendisse.

Tapmine ja tükeldamine

Tapmisele peab eelnema vähemalt kahetunnine ooteaeg. Tapamajja saabumisel ja pool tundi enne tuimastust uhutakse sead veega üle.

Kui välistemperatuur jääb alla 10 °C, võib sigade uhtumise tappamajja saabumisel ära jätta.

Searümpade minimaalne kaal soojalt peab olema 75 kg.

Väliseid defekte võib ühe kliendipartii rümpade puhul esineda 5 % ulatuses. Defektid võivad olla järgmised:

| — | karvatustamisega seotud, |
| --- | --- |

—

karvatustamisega seotud,

| — | kamaraga seotud, |
| --- | --- |

—

kamaraga seotud,

| — | väikesed vereplekid, |
| --- | --- |

—

väikesed vereplekid,

| — | verevalumid, |
| --- | --- |

—

verevalumid,

| — | luumurrud, |
| --- | --- |

—

luumurrud,

| — | võõrolluse (rasv, väljaheide, siseelundite tükikesed ja muud soovimatud lisandid) esinemine. |
| --- | --- |

—

võõrolluse (rasv, väljaheide, siseelundite tükikesed ja muud soovimatud lisandid) esinemine.

Kuna pH on rümpade tehnoloogilise kvaliteedi näitaja, tuleb seda kontrollida ning selle mõõtmised tuleb tapamajas dokumenteerida.

Optimaalne pH (mõõdetuna vähemalt 18 tundi pärast tapmist) on vahemikus 5,5 ≤ pH < 6,2. pH-d mõõdetakse 5 cm kõrguselt puusatüki kohalt 2–3 cm sügavuselt.

Vorstide lihaseguks võib kasutada üksnes järgmisi rümba osi:

| — | tagatükk, |
| --- | --- |

—

tagatükk,

| — | abatükk, |
| --- | --- |

—

abatükk,

| — | kõhu- ja küljetükid, |
| --- | --- |

—

kõhu- ja küljetükid,

| — | seljapekk, |
| --- | --- |

—

seljapekk,

| — | seljatükk, |
| --- | --- |

—

seljatükk,

| — | korrastatud jaotustükid (kui kasutatakse põsetükki, tuleb see töödelda ning eemaldada lümfisõlmed ja verevalumid). |
| --- | --- |

—

korrastatud jaotustükid (kui kasutatakse põsetükki, tuleb see töödelda ning eemaldada lümfisõlmed ja verevalumid).

Külmutatud tooraine (pekk ja/või tailiha) kasutamine segus on lubatud kuni 30 % ulatuses.

Tailiha (sealhulgas korrastatud jaotustükid) võib külmutada hiljemalt kuus päeva pärast tapakuupäeva. Rasvaseid tükke (puhas nahaalune rasv, seljapekk) võib külmutada kuni 72 tundi pärast tapmist.

Külmutustemperatuur toote sisemuses tuleb saavutada 48 tunni jooksul.

Külmutatud tooraine tuleb hakkida 24 tunni jooksul pärast sulatamist. Vorstid, mille valmistamiseks kasutatakse külmutatud toorainet, tuleb suitsutada 72 tunni jooksul pärast liha soolamist.

Vorstide valmistamiseks kasutatavat väherasvast sealiha (sealhulgas korrastatud jaotustükid) tohib külmutatuna hoida 10 kuud ja pekki (seljapekk, puhas nahaalune rasv) 4 kuud.

Rümbast lõigatud tükke ei peeta nõuetele vastavaks, kui neil on üks või mitu järgmist välist defekti:

| — | karvatustamisega seotud, |
| --- | --- |

—

karvatustamisega seotud,

| — | kamaraga seotud, |
| --- | --- |

—

kamaraga seotud,

| — | väikesed vereplekid, |
| --- | --- |

—

väikesed vereplekid,

| — | verevalumid, |
| --- | --- |

—

verevalumid,

| — | luumurrud, |
| --- | --- |

—

luumurrud,

| — | võõrolluse (rasv, väljaheide, siseelundite tükikesed ja muud soovimatud lisandid) esinemine, |
| --- | --- |

—

võõrolluse (rasv, väljaheide, siseelundite tükikesed ja muud soovimatud lisandid) esinemine,

| — | mädapaised. |
| --- | --- |

—

mädapaised.

Alaseljatükke, mille värvuse näitaja on 1 või 2 (jaapani värviskaala või samalaadse skaala kohaselt), ning abatükke, mille värvuse näitaja on 6, ei kasutata.

Pehmet ja õlist rasva sisaldavat liha ei kasutata.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Vorsti „Saucisse de Montbéliard” valmistamiseks peetavate tapasigade söödas kasutatakse vadakut. Seda saadakse juustu valmistamise käigus kaseiini sadestumisel. Vadakust ei eemaldata laktoosi ega valke, kuid see võib olla rasvavaba ja/või kuivatatud.

Vadaku osakaal on 15–35 % kogu nuumamisperioodil antavas söödaratsioonis sisalduvast kuivainest.

Lisaks vadakule peab söödas olema vähemalt 50 % teravilja ja selle töötlemisjääke.

Nuumsöödas võib kuivaine suhtes olla alla 1,7 % linoolhapet.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Vorsti „Saucisse de Montbéliard” tootmine lihasegu valmistamisest kuni suitsutamiseni peab toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Ei kohaldata.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Toote märgistus peab sisaldama järgmist teavet:

| — | kaitstud geograafilise tähise nimetus: „Saucisse de Montbéliard”, |
| --- | --- |

—

kaitstud geograafilise tähise nimetus: „Saucisse de Montbéliard”,

| — | Euroopa Liidu KGT-tunnus alates hetkest, mil toode on ELis registreeritud. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu KGT-tunnus alates hetkest, mil toode on ELis registreeritud.

Kui vorst „Saucisse de Montbéliard” ei ole suitsutatud üksnes thué-tüüpi suitsuahjus, ei ole tootega seotud visuaalses või kirjalikus teabes lubatud viidata seda tüüpi suitsuahjule.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Vorsti „Saucisse de Montbéliard” geograafiline tootmispiirkond (lihasegu valmistamisest kuni suitsutamiseni) koosneb Franche-Comté piirkonna neljast departemangust (Doubs, Jura, Haute-Saône ja Belfort).

See on piirkond, kus vorsti „Saucisse de Montbéliard” on traditsiooniliselt osatud valmistada ja suitsutada. Just selles piirkonnas paiknevad thué-tüüpi ja traditsioonilised suitsuahjud, mis annavad tunnistust vorsti „Saucisse de Montbéliard” valmistamisega seotud oskusteabest. Selliseid traditsioonilisi ja thué-tüüpi suitsuahjusid leidub kogu Franche-Comté piirkonnas.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Metsade suur osakaal

Mets katab 44 % Franche-Comté piirkonna territooriumist, mängides seega olulist rolli nii maastikupildis kui ka inimeste igapäevaelus. Metsa eripäraks eelkõige mägialadel on okaspuude, eriti kuuskede rohkus.

Tootmisvaldkonna arengut mõjutanud tegurid

Franche-Comté piirkonnas on tegeldud peamiselt karjakasvatusega ning seetõttu on seal valdav piimatööstus. Piirkonnas on rida kvaliteetset kaitstud päritolunimetusega juustu (sealhulgas „Mont d’Or”, „Comté”, „Morbier” ja „Bleu de Gex”) tootvaid ettevõtteid. Kohapeal on nende juustukodade nimi fruitières.

Juustukojad toodavad ka väherasvast vadakut, mis on sobiv loomade, eelkõige sigade sööda tooraine. Seega on Franche-Comté piirkonna vadakupõhine seakasvatus kujunenud tänu väikestele juustutööstustele, kelle toodetud vadakut ei viida mujale ega külmutata, vaid kasutatakse kohapeal.

Seos juustu tootmise ja seakasvatuse vahel on niisiis otsene ja pikaajaline ning erinevalt peaaegu kõigist teistest piirkondadest on Franche-Comtés see traditsioon püsima jäänud.

Alates 20. sajandist on seakasvatus Franche-Comté piirkonnas tänu suuremate piima- ja vadakukoguste tootmisele arenenud ja muutunud spetsiifilisemaks. Sigu, keda kuni selle ajani kasvatati üksnes oma pere tarbeks, hakati müüma esialgu kohalikele lihunikele ja lihakaupmeestele ning hiljem ka piirkondlikel turgudel.

Sealiha tootmine on piirkonnas soodustanud nii väikesemahulist kui ka tööstuslikku sealiha töötlemist, sest üleriigiline või rahvusvaheline turg ei tühjenda toorainevaru.

Franche-Comté piirkonnaga tihedalt seotud tootjate ja ettevõtjate võrgustik

Nagu eespool mainitud, on seakasvatusega seotud turud olnud peamiselt kohalikku laadi, kuna võrrelduna Euroopa suurte tootmispiirkondadega on seakasvatus piiratud kohalike oludega.

Seepärast on geograafilises piirkonnas säilinud ka suhteliselt tihe väikeste ja keskmise suurusega tapamajade ja tükeldamistööstuste võrk (kümme tapamaja ja üle kümne tükeldamistööstuse tegutseb veel ka praegu). Töötlejate suur arv (üle 30) näitab kohaliku tööstuse elujõudu.

Geograafilised ja klimaatilised tingimused on võimaldanud välja kujuneda erilisel suitsutamistaval.

Üldiselt on suitsutatud tooted Ida-Prantsusmaa ja Euroopa köögi osa. Ajalooliselt kasutati suitsutamist toiduainete kuivatamiseks ja seega ka säilitamiseks. Mägistel ja külmematel aladel seostus see ka vajadusega soojendada eluaset. Nii tekkis Franche-Comté piirkonnas thué – talu soojatootja ja suitsuahi, mida kasutati ka sealihatoodete laona, kus neid kuivatati ja suitsutati säilivuse parandamiseks.

Praegu kasutatakse thué-tüüpi ahjusid lisaks vanadele talumajapidamistele ka soolamisettevõtetes. Ahjud ei paikne eluruumides, suitsu tekitatakse, põletades okaspuudest saadud saepuru põrandal või alumisel korrusel. Vorste suitsutatakse alati looduslikult, suitsu ei lisata kunstlikult juurde ja mehaanilist ventilatsiooni ei kasutata.

Selline suitsutamistava ja -oskus sai alguse Haut-Doubs’st ning levis hiljem üle kogu Franche-Comté piirkonna, kus hakkasid tekkima thué-tüüpi suitsutamisseadmed.

KGTga „Saucisse de Montbéliard” vorsti geograafiline tootmispiirkond on seega kindlaks määratud thué-tüüpi suitsuahjude ja sellist tüüpi suitsutamist kasutavate traditsiooniliste suitsuahjude esinemispiirkonna alusel.

5.2.   Toote eripära:

Eriomadused

Toote iseloomulikud, valmistamisega seotud omadused on järgmised:

| — | vorstisisu topitakse värvitusse sea peensoolde (naturaalsool), mille diameeter on vähemalt 25 mm ja mis suletakse keerates. Nimetatud sool annab vorstile kergelt kõvera kuju; |
| --- | --- |

—

vorstisisu topitakse värvitusse sea peensoolde (naturaalsool), mille diameeter on vähemalt 25 mm ja mis suletakse keerates. Nimetatud sool annab vorstile kergelt kõvera kuju;

| — | suitsutamine okaspuusuitsus vähemalt kuus tundi tavalises suitsuahjus, üheksa tundi, kui kasutatakse nii tavalist kui ka traditsioonilist suitsuahju, ning 12 tundi traditsioonilises suitsuahjus; |
| --- | --- |

—

suitsutamine okaspuusuitsus vähemalt kuus tundi tavalises suitsuahjus, üheksa tundi, kui kasutatakse nii tavalist kui ka traditsioonilist suitsuahju, ning 12 tundi traditsioonilises suitsuahjus;

| — | suuretükiline mass, milles tükkide miinimumsuurus on 6 mm; |
| --- | --- |

—

suuretükiline mass, milles tükkide miinimumsuurus on 6 mm;

| — | suitsutamisest tulenev kergelt merevaigukarva värvitoon; |
| --- | --- |

—

suitsutamisest tulenev kergelt merevaigukarva värvitoon;

| — | kergelt vürtsine maitse, mis tuleneb vürtsköömnete või köömnete ja pipra ning võimalike muude vürtside lisamisest segule. |
| --- | --- |

—

kergelt vürtsine maitse, mis tuleneb vürtsköömnete või köömnete ja pipra ning võimalike muude vürtside lisamisest segule.

Toote omadusi mõjutava tooraine valik

Kui söödas on vadakut ja linoolhappe sisaldus selles on piiratud (1,7 % söödaratsiooni kohta), võimaldab see hoida rasva küllastumatuse taseme madalal. Tänu nimetatud omadusele eristuvad ilusat valget värvi pekitükid lihamassis selgelt. Vorst „Saucisse de Montbéliard” püsib seetõttu nii suitsutamise kui ka kuumtöötlemise käigus tihkena ning rasv ei hakka sulama.

Küllastumata rasvhapete sisalduse piiramine loob ühtlasi tingimused suitsu paremaks kinnitumiseks vorstidele. Hajusa struktuuriga rasva puhul kinnitub suitsuaroom soole pinnale ja moodustab sinna tiheda kihi, mis takistab suitsu pääsemist toote sisse.

Geneetiliselt valitud sigadelt, kellele on söödetud vadakut, saadakse ühtlaselt roosat liha. Kui seda segatakse tihke valge peki tükikestega, saadakse vorstile „Saucisse de Montbéliard” väliselt iseloomulik tihe tekstuur.

Tõestatud maine

Tõendite kohaselt on Franche-Comté piirkonnas juba kaua toodetud ja tarbitud lihalõike ja suitsutatud lihatooteid, mille hulka kuulub ka vorst „Saucisse de Montbéliard”.

Toode pärineb Franche-Comté piirkonna talupojatraditsioonidest. Toodet tuntakse ilmselt juba iidsetest aegadest: osa etnolooge on leidnud, et seda tundsid juba séquanes- ja eduens-hõimud. Nad õppisid 1. sajandil eKr mandubiens-hõimult, kelle asupaik oli „Epomanduodurum” (Mandeure Montbéliardi lähistel).

Alates 1. sajandist pKr transportis mandubiens-hõim oma siledapõhjalistes paatides kuusepuitu ja soolatud lihatooteid Vahemere rannikuni: vorsti „Saucisse de Montbéliard” eksport oli alanud. XIV sajandil oli nimetatud vorsti nimi veel andouille (murdekeeles andoueille) või andouillette. Talupojad kasutasid üksnes väherasvast sealiha ja pekki, mida maitsestati rohke küüslaugu ja kohalike vürtsköömnetega. Vorste kuivatati pikalt tuleasemel, kus põletati kadakat ja viinapuuvõrseid. Montbéliardi vorst eristub muudest vorstidest ka selle poolest, et sisaldab üksnes sealiha.

XVIII sajandil tutvustab Montbéliardist pärit Prantsuse õpetlane Georges Cuvier toodet Pariisis.

Aga alles alates 1936. aastast hakati vorsti viima Prantsuse messidele ja näitustele.

Nüüd on see koos Morteau vorstiga enamiku seakasvatuste ning tapamajade ja tükeldamisettevõtete peamisi müügiartikleid.

Vorsti „Saucisse de Montbéliard” tunnevad nii laiem avalikkus, restoranipidajad kui ka tarbijad (2008. aasta tuntusuuringu kohaselt tunneb toodet ligikaudu 60 % tarbijatest). Lisaks juustudele ja veinidele peetakse seda üheks Franche-Comté piirkonna köögi sümboliks.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Vorsti „Saucisse de Montbéliard” iseloomustab aeglane suitsutus. Sellist tüüpi suitsutus eeldab aga ühtlast ja katkematut suitsutaset. Sellist oskusteavet, mille kohaselt tuleb põletada saepuru ja puitu aeglaselt ja ilma leegita eri kriteeriumide kohaselt, antakse edasi piirkondlike ettevõtjate seas. Nimetatud tava ja sellega seotud oskused on tinginud kohalik keskkond.

Franche-Comté metsad on eriti mägipiirkondades okaspuumetsad ning kohalikud lihatöötlejad kasutasid loomulikult käepärast puitu. Okaspuu kasutamine aeglasel suitsutamisel sai alguse mägedest, kuid levis hiljem kogu Franche-Comté piirkonnas. Okaspuude rohkus on ka põhjus, miks vorsti „Saucisse de Montbéliard” suitsutatakse eranditult okaspuuga, kuigi enamik muid Prantsuse või Euroopa suitsuvorste valmistatakse lehtpuusuitsuga.

Just aeglane okaspuusuitsutus annab vorstile „Saucisse de Montbéliard” selle merevaiguvärvuse ja suitsumaitse, mis on otseselt seotud vorsti tootmispiirkonnaga.

Lisaks suitsutamiseripärale on Franche-Comté piirkonnas vorstide valmistamisel traditsiooniline ka massi suuretükiline koostis, vorsti sulgemine keeramise teel ja sea peensoole kasutamine. Franche-Comté piirkonnas on vajalik oskusteave olemas.

Toote mainet mõjutavad nüüdisajal olulisel määral tugev seotus piirkonnaga ja seal säilinud tihe võrgustik, kus üksteisest sõltuvad ettevõtjad osalevad toote valmistamises sigade kasvatamisest töötlemiseni välja.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPSaucisseDeMontbeliardV2.pdf

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---