# Euroopa Liidu C 387/13.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 387 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik13. november 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 387

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik13. november 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 387/01 | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale — Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2019 | 1 |
| 2020/C 387/02 | Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne | 167 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 387/01

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale — Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2019

1

2020/C 387/02

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne

167

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/1

---

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2019

(2020/C 387/01)

SISUKORD

| MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE | 2 |
| --- | --- |

| EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE | 3 |
| --- | --- |

| EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID | 6 |
| --- | --- |

| EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 8 |
| --- | --- |

| EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED | 44 |
| --- | --- |

| EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 58 |
| --- | --- |

| EAFi RAHALISE RAKENDAMISE ARUANNE | 63 |
| --- | --- |

| EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE | 95 |
| --- | --- |

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE

Euroopa Arengufondi 2019. aasta majandusaasta aruanne on koostatud kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse X jaotisega ning raamatupidamise aastaaruande lisades toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen teadlik oma vastutusest Euroopa Arengufondi majandusaasta aruande koostamise ja esitamise eest kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 18.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt ja Euroopa Investeerimispangalt (EIP) kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Arengufondi varasid ja kohustisi ning eelarve täitmist kajastava aruande koostamiseks. Eelarvevahendite käsutaja ja EIP tagavad selle teabe usaldusväärsuse.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha aruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev majandusaasta aruanne annab Euroopa Arengufondide finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate.

Peaarvepidaja

Rosa ALDEA BUSQUETS

16. juuni 2020

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

1.   TAUST

TAUST

Euroopa Liidul (edaspidi „EL“) on koostöösuhted paljude arenguriikidega. Koostöö peamine eesmärk on edendada majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut ning eelkõige vähendada vaesust ja see pikas perspektiivis kaotada, andes abi saavatele riikidele arengu- ja tehnilist abi. Selle eesmärgi saavutamiseks koostab EL koos partnerriikidega koostööstrateegiad ja koondab nende rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid. Arengukoostöösse suunatavad ELi vahendid tulevad kolmest allikast:

| — | ELi eelarvest, |
| --- | --- |

—

ELi eelarvest,

| — | Euroopa Arengufondilt, |
| --- | --- |

—

Euroopa Arengufondilt,

| — | Euroopa Investeerimispangalt. |
| --- | --- |

—

Euroopa Investeerimispangalt.

Euroopa Arengufond (edaspidi „EAF“) on peamine vahend ELi abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (edaspidi „AKV riigid“) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (edaspidi „ÜMTd“) tehtava arengukoostöö raames.

EAFi ei rahastata ELi eelarvest. EAF on moodustatud nõukogu raames kokkutulnud liikmesriikide esindajate sisekokkuleppega ja seda haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) vastutab EAFi vahenditest rahastatavate meetmete rahalise rakendamise eest. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“) haldab investeerimisrahastut.

AKV riikidele ja ÜMTdele antavat geograafiliselt piiritletud abi rahastatakse ajavahemikus 2014–2020 endiselt peamiselt EAFist. Iga EAF moodustatakse tavaliselt umbes viieaastaseks perioodiks ja igal EAFil on oma finantsmäärus, millega on ette nähtud kõnealuse EAFi raamatupidamise aastaaruande koostamine. Seda silmas pidades koostatakse komisjoni hallatavate vahendite puhul raamatupidamise aastaaruanded iga EAFi jaoks eraldi. Kõnealused raamatupidamise aastaaruanded esitatakse ka koondaruannete kujul, et anda üldine ülevaade nende vahenditega seonduvast finantsseisundist, mille eest vastutab komisjon.

2013. aasta juunis kirjutasid nõukogus kokkutulnud osalevad liikmesriigid alla üheteistkümnendat EAFi käsitlevale sisekokkuleppele, (1) mis jõustus 1. märtsil 2015.

1

Nõukogu võttis 2018. aastal vastu 11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse (2). Sellega tunnistati kehtetuks varasem määrus ja seda kohaldatakse varasematest EAFidest rahastatavate meetmete suhtes, ilma et see piiraks kehtivaid juriidilisi kohustusi. Seda määrust ei kohaldata investeerimisrahastule varasemate EAFide raames.

2

Investeerimisrahastu loodi AKV-ELi partnerluslepingu raames, seda haldab EIP ja seda kasutatakse erasektori arengu toetamiseks AKV riikides, rahastades peamiselt, kuid mitte ainult, erainvesteeringuid. Rahastu on loodud uueneva fondina; laenude tagasimaksed saab seega uuesti muudesse meetmetesse investeerida, mis annab tulemuseks iseuueneva ja rahaliselt sõltumatu rahastu. Kuna komisjon investeerimisrahastut ei halda, ei ole see konsolideeritud majandusaasta aruande esimese osaga – EAFi raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud rakendamise aruandega. Tervikliku ülevaate andmiseks EAFi arenguabist on majandusaasta aruandele eraldi osana (II osa) lisatud investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne.

2.   KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

2. detsembril 2013 toimunud kohtumisel võttis Euroopa Ülemkogu vastu mitmeaastase finantsraamistiku 2014.–2020. aastaks. Sellega seoses otsustati, et geograafilist koostööd AKV riikidega ei integreerita ELi eelarvesse, vaid selle rahastamist jätkatakse olemasoleva valitsustevahelise EAFi kaudu.

ELi eelarve on iga-aastane ja vastavalt eelarve aastasuse põhimõttele kavandatakse ja kinnitatakse eelarve kulud ja tulud üheks aastaks. Erinevalt ELi eelarvest on EAFi toimimispõhimõte mitmeaastane. Iga EAF on tavaliselt viieks aastaks moodustatav fond, kuhu on koondatud arengukoostöö vahendid. Kuna vahendeid eraldatakse mitmeaastasuse põhimõttest lähtuvalt, võib eraldatud vahendeid kasutada kogu EAFi programmiperioodi vältel. Eelarve aastasuse puudumine on eraldi ära märgitud eelarve raamatupidamisarvestuse aruandluses, kus hinnatakse EAFi eelarve täitmist võrreldes koguvahenditega.

EAFi vahendid moodustuvad ELi liikmesriikide sihtotstarbelistest osamaksudest. Ligikaudu iga viie aasta järel kohtuvad liikmesriikide esindajad valitsustevahelisel tasandil, et otsustada fondile eraldatav kogusumma ja kontrollida selle vahendite kasutamist. Seejärel haldab fondi komisjon kooskõlas liidu arengukoostöö poliitikaga. Kuna lisaks liidu poliitikale on arengu- ja abipoliitika ka liikmesriikidel, peavad liikmesriigid oma poliitika koordineerima ELiga, et tagada vastastikune täiendavus.

Lisaks eelnevalt nimetatud osamaksudele saavad liikmesriigid leppida EAFiga kokku kaasrahastamises või tasuda EAFi vabatahtlikke osamaksusid.

3.   EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

3.1.   MAJANDUSAASTA ARUANNE

MAJANDUSAASTA ARUANNE

EAFi finantsmääruse artikli 18 lõike 3 kohaselt koostatakse EAFi raamatupidamise aastaaruanne vastavalt tekkepõhise arvestuse eeskirjadele, mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamise standarditel (IPSAS). Need raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid kohaldatakse kõigis ELi institutsioonides ja asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamise aastaaruannete koostamise menetlust. Kõnealuseid ELi raamatupidamiseeskirju kohaldatakse ka EAFi suhtes, võttes arvesse tema tegevuse eripära.

EAFi majandusaasta aruande koostamine on tehtud ülesandeks komisjoni peaarvepidajale, kes on ühtlasi EAFi peaarvepidaja. Peaarvepidaja tagab, et EAFi majandusaasta aruanne annab EAFi finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate.

Majandusaasta aruanne koosneb järgmistest osadest:

I osa. Komisjoni hallatavad vahendid

| | i) | EAFi raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad |
| --- | --- | --- |

i)

EAFi raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad

| ii) | EAFi konsolideeritud ELi usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne |
| --- | --- |

ii)

EAFi konsolideeritud ELi usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne

| iii) | EAFi ja ELi usaldusfondide konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne |
| --- | --- |

iii)

EAFi ja ELi usaldusfondide konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne

| iv) | EAFi rakendamise aruanne |
| --- | --- |

iv)

EAFi rakendamise aruanne

II osa. EIP hallatavate vahendite rakendamise aastaaruanne

| | i) | Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne |
| --- | --- | --- |

i)

Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne

Osa „EAFi konsolideeritud Euroopa usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne“ sisaldab kahe EAFi raames loodud usaldusfondi raamatupidamise aastaaruannet: ELi Bêkou usaldusfond (vt punkt „ELi Bêkou usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“) ja ELi Aafrika usaldusfond (vt punkt „ELi Aafrika usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“). Kummagi usaldusfondi raamatupidamise aastaaruande koostamise eest vastutab komisjoni peaarvepidaja. Raamatupidamise aastaaruandele teostab välisauditi eraaudiitor. Neis raamatupidamise aastaaruannetes esitatavad usaldusfondide summad on esialgsed.

Komisjon peab EAFi majandusaasta aruande vastu võtma hiljemalt bilansipäevale järgneva aasta 31. juuliks ning esitama selle eelarve täitmisele heakskiidu saamiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4.   AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

4.1.   AUDITEERIMINE

AUDITEERIMINE

EAFi majandusaasta aruannet auditeerib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“’), kes koostab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande.

4.2.   EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

Viimaseks kontrolliks on asjaomase eelarveaasta EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Pärast majandusaasta aruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel Euroopa Parlamendil otsustada, kas anda heakskiit EAFi eelarve täitmisele komisjoni poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb aastaaruande läbivaatamisel ja kontrollikoja aastaaruandel (mis sisaldab ametlikku kinnitavat avaldust) ning komisjoni vastustel eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni küsimustele ja täiendava teabe taotlustele.

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID

SISUKORD

SISUKORD

| EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 8 |
| --- | --- |

| EAFi BILANSS | 9 |
| --- | --- |

| EAFi TULEMIARUANNE | 10 |
| --- | --- |

| EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE | 11 |
| --- | --- |

| EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 12 |
| --- | --- |

| EAFide BILANSS | 13 |
| --- | --- |

| EAFide TULEMIARUANNE | 15 |
| --- | --- |

| EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 16 |
| --- | --- |

| EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 19 |
| --- | --- |

| EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED | 44 |
| --- | --- |

| ELi BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2019 | 45 |
| --- | --- |

| ELi AAFRIKA USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2019 | 51 |
| --- | --- |

| EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 58 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD BILANSS | 59 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE | 60 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE | 61 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 62 |
| --- | --- |

| EAFi RAHALISE RAKENDAMISE ARUANNE | 63 |
| --- | --- |

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE (3)

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

3

EAFi BILANSS

EAFi BILANSS

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| PÕHIVARA | | | |
| Finantsvarad | 2.1 | 36 | — |
| Eelmaksed | 2.2 | 910 | 887 |
| Usaldusfondide osamaksud | 2.3 | 266 | 201 |
| | | 1 213 | 1 088 |
| KÄIBEVARA | | | |
| Eelmaksed | 2.2 | 1 288 | 1 448 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.4 | 123 | 138 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.5 | 1 179 | 387 |
| | | 2 590 | 1 973 |
| VARAD KOKKU | | 3 803 | 3 061 |
| PIKAAJALISED KOHUSTISED | | | |
| Finantskohustised | 2.6 | (19) | (18) |
| | | (19) | (18) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTISED | | | |
| Võlgnevused | 2.7 | (516) | (241) |
| Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud | 2.8 | (1 319 ) | (1 281 ) |
| | | (1 835 ) | (1 523 ) |
| KOHUSTISED KOKKU | | (1 854 ) | (1 540 ) |
| NETOVARA | | 1 948 | 1 521 |
| VAHENDID JA RESERVID | | | |
| Õiglase väärtuse reserv | 2.9 | (2) | — |
| Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid | 2.10 | 54 809 | 50 423 |
| Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital | 2.10 | 2 252 | 2 252 |
| Varasematest aastatest ülekantud tulem | | (51 155 ) | (47 037 ) |
| Eelarveaasta tulem | | (3 956 ) | (4 118 ) |
| NETOVARA | | 1 948 | 1 521 |

Miljonites eurodes

Lisa

31.12.2019

31.12.2018

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Finantsvarad

Finantsvarad

2.1

2.1

36

36

—

—

Eelmaksed

Eelmaksed

2.2

2.2

910

910

887

887

Usaldusfondide osamaksud

Usaldusfondide osamaksud

2.3

2.3

266

266

201

201

1 213

1 213

1 088

1 088

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.2

2.2

1 288

1 288

1 448

1 448

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.4

2.4

123

123

138

138

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2.5

2.5

1 179

1 179

387

387

2 590

2 590

1 973

1 973

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

3 803

3 803

3 061

3 061

PIKAAJALISED KOHUSTISED

PIKAAJALISED KOHUSTISED

Finantskohustised

Finantskohustised

2.6

2.6

(19)

(19)

(18)

(18)

(19)

(19)

(18)

(18)

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

Võlgnevused

Võlgnevused

2.7

2.7

(516)

(516)

(241)

(241)

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

2.8

2.8

(1 319 )

(1 319 )

(1 281 )

(1 281 )

(1 835 )

(1 835 )

(1 523 )

(1 523 )

KOHUSTISED KOKKU

KOHUSTISED KOKKU

(1 854 )

(1 854 )

(1 540 )

(1 540 )

NETOVARA

NETOVARA

1 948

1 948

1 521

1 521

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

2.9

2.9

(2)

(2)

—

—

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

2.10

2.10

54 809

54 809

50 423

50 423

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

2.10

2.10

2 252

2 252

2 252

2 252

Varasematest aastatest ülekantud tulem

Varasematest aastatest ülekantud tulem

(51 155 )

(51 155 )

(47 037 )

(47 037 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(3 956 )

(3 956 )

(4 118 )

(4 118 )

NETOVARA

NETOVARA

1 948

1 948

1 521

1 521

EAFi TULEMIARUANNE

EAFi TULEMIARUANNE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2019 | 2018 |
| TULUD | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.1 | | |
| Sissenõudmine | | 28 | 4 |
| | | 28 | 4 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.2 | | |
| Finantstulud | | 7 | 10 |
| Muud tulud | | 39 | 46 |
| | | 46 | 57 |
| Kogutulu | | 74 | 60 |
| KULUD | | | |
| Abimeetmed | 3.3 | (3 755 ) | (4 054 ) |
| Kaasrahastamise kulud | 3.4 | (14) | 17 |
| Finantskulud | 3.5 | (1) | 7 |
| Muud kulud | 3.6 | (260) | (148) |
| Kulud kokku | | (4 030 ) | (4 178 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | | (3 956 ) | (4 118 ) |

Miljonites eurodes

Lisa

2019

2018

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.1

3.1

Sissenõudmine

Sissenõudmine

28

28

4

4

28

28

4

4

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.2

3.2

Finantstulud

Finantstulud

7

7

10

10

Muud tulud

Muud tulud

39

39

46

46

46

46

57

57

Kogutulu

Kogutulu

74

74

60

60

KULUD

KULUD

Abimeetmed

Abimeetmed

3.3

3.3

(3 755 )

(3 755 )

(4 054 )

(4 054 )

Kaasrahastamise kulud

Kaasrahastamise kulud

3.4

3.4

(14)

(14)

17

17

Finantskulud

Finantskulud

3.5

3.5

(1)

(1)

7

7

Muud kulud

Muud kulud

3.6

3.6

(260)

(260)

(148)

(148)

Kulud kokku

Kulud kokku

(4 030 )

(4 030 )

(4 178 )

(4 178 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(3 956 )

(3 956 )

(4 118 )

(4 118 )

EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE

EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2019 | 2018 |
| Eelarveaasta tulem | | (3 956 ) | (4 118 ) |
| Põhitegevusest | | | |
| Kapitali suurenemine – osamaksud (neto) | | 4 385 | 4 250 |
| Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine | | (65) | (38) |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | | 136 | (235) |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | | 15 | (46) |
| Eraldiste suurenemine/(vähenemine) | | — | (4) |
| Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) | | 2 | 3 |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | | 275 | (322) |
| Viitvõlgnevuste ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) | | 37 | 548 |
| Muud mitterahalised muutused | | (2) | — |
| Investeerimistegevus | | | |
| Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine | | (36) | — |
| NETORAHAVOOD | | 792 | 40 |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | | 792 | 40 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 2.5 | 387 | 347 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 2.5 | 1 179 | 387 |

Miljonites eurodes

Lisa

2019

2018

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(3 956 )

(3 956 )

(4 118 )

(4 118 )

Põhitegevusest

Põhitegevusest

Kapitali suurenemine – osamaksud (neto)

Kapitali suurenemine – osamaksud (neto)

4 385

4 385

4 250

4 250

Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine

Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine

(65)

(65)

(38)

(38)

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

136

136

(235)

(235)

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

15

15

(46)

(46)

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

—

—

(4)

(4)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

2

2

3

3

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

275

275

(322)

(322)

Viitvõlgnevuste ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgnevuste ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

37

37

548

548

Muud mitterahalised muutused

Muud mitterahalised muutused

(2)

(2)

—

—

Investeerimistegevus

Investeerimistegevus

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

(36)

(36)

—

—

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

792

792

40

40

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

792

792

40

40

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

2.5

2.5

387

387

347

347

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

2.5

2.5

1 179

1 179

387

387

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A) – (B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Õiglase väärtuse reserv
  (F) | Netovarad kokku
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017 | 73 264 | 27 090 | 46 173 | (47 037 ) | 2 252 | — | 1 389 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | — | (4 250 ) | 4 250 | — | — | | 4 250 |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — | (4 118 ) | — | | (4 118 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018 | 73 264 | 22 840 | 50 423 | (51 155 ) | 2 252 | — | 1 521 |
| Õiglase väärtuse muutused | | | | | | (2) | (2) |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | — | (4 385 ) | 4 385 | — | — | | 4 385 |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — | (3 956 ) | — | | (3 956 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2019 | 73 264 | 18 455 | 54 809 | (55 111 ) | 2 252 | (2) | 1 948 |

Miljonites eurodes

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A) – (B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Õiglase väärtuse reserv

(F)

Netovarad kokku

(C) + (D) + (E) + (F)

SALDO SEISUGA 31.12.2017

SALDO SEISUGA 31.12.2017

73 264

73 264

27 090

27 090

46 173

46 173

(47 037 )

(47 037 )

2 252

2 252

—

—

1 389

1 389

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

—

—

(4 250 )

(4 250 )

4 250

4 250

—

—

—

—

4 250

4 250

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

—

—

—

(4 118 )

(4 118 )

—

—

(4 118 )

(4 118 )

SALDO SEISUGA 31.12.2018

SALDO SEISUGA 31.12.2018

73 264

73 264

22 840

22 840

50 423

50 423

(51 155 )

(51 155 )

2 252

2 252

—

—

1 521

1 521

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

(2)

(2)

(2)

(2)

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

—

—

(4 385 )

(4 385 )

4 385

4 385

—

—

—

—

4 385

4 385

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

—

—

—

(3 956 )

(3 956 )

—

—

(3 956 )

(3 956 )

SALDO SEISUGA 31.12.2019

SALDO SEISUGA 31.12.2019

73 264

73 264

18 455

18 455

54 809

54 809

(55 111 )

(55 111 )

2 252

2 252

(2)

(2)

1 948

1 948

EAFide BILANSS

EAFide BILANSS

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku |
| PÕHIVARA | | | | | | | | | | | |
| Finantsvarad | 2.1 | — | — | — | 36 | 36 | — | — | — | — | — |
| Eelmaksed | 2.2 | — | 6 | 325 | 580 | 910 | — | 23 | 520 | 344 | 887 |
| Usaldusfondide osamaksud | 2.3 | — | — | — | 266 | 266 | — | — | — | 201 | 201 |
| | | — | 6 | 325 | 882 | 1 213 | — | 23 | 520 | 546 | 1 088 |
| KÄIBEVARA | | | | | | | | | | | |
| Eelmaksed | 2.2 | 0 | 26 | 441 | 821 | 1 288 | 0 | 19 | 445 | 984 | 1 448 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.4 | 183 | 121 | 2 201 | (2 382 ) | 123 | 183 | 176 | 2 457 | (2 679 ) | 138 |
| EAF-ide vastastikku sissenõutavad summad | | 182 | 53 | 2 160 | (2 395 ) | (0) | 183 | 111 | 2 421 | (2 715 ) | (0) |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.5 | — | — | — | 1 179 | 1 179 | — | — | — | 387 | 387 |
| | | 365 | 201 | 4 801 | (2 777 ) | 2 590 | 367 | 306 | 5 323 | (4 023 ) | 1 973 |
| VARAD KOKKU | | 365 | 207 | 5 127 | (1 896 ) | 3 803 | 367 | 329 | 5 843 | (3 477 ) | 3 061 |
| PIKAAJALISED KOHUSTISED | | | | | | | | | | | |
| Finantskohustised | 2.6 | — | — | (1) | (18) | (19) | — | — | (1) | (16) | (18) |
| | | — | — | (1) | (18) | (19) | — | — | (1) | (16) | (18) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTISED | | | | | | | | | | | |
| Võlgnevused | 2.7 | — | (5) | (108) | (404) | (516) | (0) | (6) | (125) | (111) | (241) |
| Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud | 2.8 | — | (96) | (240) | (983) | (1 319 ) | (0) | (83) | (358) | (840) | (1 281 ) |
| | | — | (101) | (348) | (1 386 ) | (1 835 ) | (0) | (89) | (482) | (951) | (1 522 ) |
| KOHUSTISED KOKKU | | — | (101) | (349) | (1 405 ) | (1 854 ) | (0) | (89) | (484) | (967) | (1 540 ) |
| NETOVARA | | 365 | 106 | 4 778 | (3 300 ) | 1 948 | 366 | 240 | 5 359 | (4 444 ) | 1 521 |
| Õiglase väärtuse reservid | 2.9 | — | — | — | (2) | (2) | — | — | — | — | — |
| Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid | 2.10 | 12 164 | 10 758 | 20 960 | 10 927 | 54 809 | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 6 527 | 50 423 |
| Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital | 2.10 | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 |
| Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused | 2.10 | (2 510 ) | 2 109 | 265 | 136 | — | (2 509 ) | 2 137 | 55 | 317 | — |
| Varasematest aastatest ülekantud tulem | | (10 098 ) | (14 406 ) | (18 077 ) | (8 573 ) | (51 155 ) | (10 098 ) | (14 352 ) | (17 078 ) | (5 508 ) | (47 037 ) |
| Eelarveaasta tulem | | (0) | (34) | (529) | (3 393 ) | (3 956 ) | 0 | (53) | (1 000 ) | (3 065 ) | (4 118 ) |
| NETOVARA | | 183 | 53 | 2 618 | (905) | 1 948 | 184 | 129 | 2 938 | (1 729 ) | 1 521 |

Miljonites eurodes

31.12.2019

31.12.2018

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Finantsvarad

Finantsvarad

2.1

2.1

—

—

—

—

—

—

36

36

36

36

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Eelmaksed

Eelmaksed

2.2

2.2

—

—

6

6

325

325

580

580

910

910

—

—

23

23

520

520

344

344

887

887

Usaldusfondide osamaksud

Usaldusfondide osamaksud

2.3

2.3

—

—

—

—

—

—

266

266

266

266

—

—

—

—

—

—

201

201

201

201

—

—

6

6

325

325

882

882

1 213

1 213

—

—

23

23

520

520

546

546

1 088

1 088

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.2

2.2

0

0

26

26

441

441

821

821

1 288

1 288

0

0

19

19

445

445

984

984

1 448

1 448

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.4

2.4

183

183

121

121

2 201

2 201

(2 382 )

(2 382 )

123

123

183

183

176

176

2 457

2 457

(2 679 )

(2 679 )

138

138

EAF-ide vastastikku sissenõutavad summad

EAF-ide vastastikku sissenõutavad summad

182

182

53

53

2 160

2 160

(2 395 )

(2 395 )

(0)

(0)

183

183

111

111

2 421

2 421

(2 715 )

(2 715 )

(0)

(0)

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2.5

2.5

—

—

—

—

—

—

1 179

1 179

1 179

1 179

—

—

—

—

—

—

387

387

387

387

365

365

201

201

4 801

4 801

(2 777 )

(2 777 )

2 590

2 590

367

367

306

306

5 323

5 323

(4 023 )

(4 023 )

1 973

1 973

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

365

365

207

207

5 127

5 127

(1 896 )

(1 896 )

3 803

3 803

367

367

329

329

5 843

5 843

(3 477 )

(3 477 )

3 061

3 061

PIKAAJALISED KOHUSTISED

PIKAAJALISED KOHUSTISED

Finantskohustised

Finantskohustised

2.6

2.6

—

—

—

—

(1)

(1)

(18)

(18)

(19)

(19)

—

—

—

—

(1)

(1)

(16)

(16)

(18)

(18)

—

—

—

—

(1)

(1)

(18)

(18)

(19)

(19)

—

—

—

—

(1)

(1)

(16)

(16)

(18)

(18)

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

Võlgnevused

Võlgnevused

2.7

2.7

—

—

(5)

(5)

(108)

(108)

(404)

(404)

(516)

(516)

(0)

(0)

(6)

(6)

(125)

(125)

(111)

(111)

(241)

(241)

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

2.8

2.8

—

—

(96)

(96)

(240)

(240)

(983)

(983)

(1 319 )

(1 319 )

(0)

(0)

(83)

(83)

(358)

(358)

(840)

(840)

(1 281 )

(1 281 )

—

—

(101)

(101)

(348)

(348)

(1 386 )

(1 386 )

(1 835 )

(1 835 )

(0)

(0)

(89)

(89)

(482)

(482)

(951)

(951)

(1 522 )

(1 522 )

KOHUSTISED KOKKU

KOHUSTISED KOKKU

—

—

(101)

(101)

(349)

(349)

(1 405 )

(1 405 )

(1 854 )

(1 854 )

(0)

(0)

(89)

(89)

(484)

(484)

(967)

(967)

(1 540 )

(1 540 )

NETOVARA

NETOVARA

365

365

106

106

4 778

4 778

(3 300 )

(3 300 )

1 948

1 948

366

366

240

240

5 359

5 359

(4 444 )

(4 444 )

1 521

1 521

Õiglase väärtuse reservid

Õiglase väärtuse reservid

2.9

2.9

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

2.10

2.10

12 164

12 164

10 758

10 758

20 960

20 960

10 927

10 927

54 809

54 809

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

6 527

6 527

50 423

50 423

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

2.10

2.10

627

627

1 625

1 625

—

—

—

—

2 252

2 252

627

627

1 625

1 625

—

—

—

—

2 252

2 252

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

2.10

2.10

(2 510 )

(2 510 )

2 109

2 109

265

265

136

136

—

—

(2 509 )

(2 509 )

2 137

2 137

55

55

317

317

—

—

Varasematest aastatest ülekantud tulem

Varasematest aastatest ülekantud tulem

(10 098 )

(10 098 )

(14 406 )

(14 406 )

(18 077 )

(18 077 )

(8 573 )

(8 573 )

(51 155 )

(51 155 )

(10 098 )

(10 098 )

(14 352 )

(14 352 )

(17 078 )

(17 078 )

(5 508 )

(5 508 )

(47 037 )

(47 037 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(0)

(0)

(34)

(34)

(529)

(529)

(3 393 )

(3 393 )

(3 956 )

(3 956 )

0

0

(53)

(53)

(1 000 )

(1 000 )

(3 065 )

(3 065 )

(4 118 )

(4 118 )

NETOVARA

NETOVARA

183

183

53

53

2 618

2 618

(905)

(905)

1 948

1 948

184

184

129

129

2 938

2 938

(1 729 )

(1 729 )

1 521

1 521

EAFide TULEMIARUANNE

EAFide TULEMIARUANNE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | | 2019 | 2018 |
| Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku |
| TULUD | | | | | | | | | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.1 | | | | | | | | | | |
| Sissenõudmine | | 0 | — | 18 | 10 | 28 | 0 | 3 | (3) | 4 | 4 |
| | | 0 | 0 | 18 | 10 | 28 | 0 | 3 | (3) | 4 | 4 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.2 | | | | | | | | | | |
| Finantstulud | | (0) | — | 3 | 4 | 7 | 0 | 2 | 8 | 1 | 10 |
| Muud tulud | | 1 | 6 | 21 | 12 | 39 | 1 | 6 | 27 | 12 | 46 |
| | | 1 | 6 | 24 | 16 | 46 | 1 | 8 | 35 | 13 | 57 |
| Kogutulu | | 1 | 6 | 42 | 26 | 74 | 1 | 11 | 32 | 17 | 60 |
| KULUD | | | | | | | | | | | |
| Abimeetmed | 3.3 | (0) | (35) | (579) | (3 141 ) | (3 755 ) | 0 | (59) | (984) | (3 012 ) | (4 054 ) |
| Kaasrahastamise kulud | 3.4 | — | — | (9) | (5) | (14) | — | — | 18 | (1) | 17 |
| Finantskulud | 3.5 | (0) | 2 | (2) | (1) | (1) | 0 | 1 | 5 | 1 | 7 |
| Muud kulud | 3.6 | (1) | (8) | 20 | (272) | (260) | (1) | (7) | (71) | (70) | (148) |
| Kulud kokku | | (1) | (40) | (571) | (3 418 ) | (4 030 ) | (0) | (64) | (1 031 ) | (3 082 ) | (4 178 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | | (0) | (34) | (529) | (3 393 ) | (3 956 ) | 0 | (53) | (1 000 ) | (3 065 ) | (4 118 ) |

Miljonites eurodes

2019

2018

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.1

3.1

Sissenõudmine

Sissenõudmine

0

0

—

—

18

18

10

10

28

28

0

0

3

3

(3)

(3)

4

4

4

4

0

0

0

0

18

18

10

10

28

28

0

0

3

3

(3)

(3)

4

4

4

4

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.2

3.2

Finantstulud

Finantstulud

(0)

(0)

—

—

3

3

4

4

7

7

0

0

2

2

8

8

1

1

10

10

Muud tulud

Muud tulud

1

1

6

6

21

21

12

12

39

39

1

1

6

6

27

27

12

12

46

46

1

1

6

6

24

24

16

16

46

46

1

1

8

8

35

35

13

13

57

57

Kogutulu

Kogutulu

1

1

6

6

42

42

26

26

74

74

1

1

11

11

32

32

17

17

60

60

KULUD

KULUD

Abimeetmed

Abimeetmed

3.3

3.3

(0)

(0)

(35)

(35)

(579)

(579)

(3 141 )

(3 141 )

(3 755 )

(3 755 )

0

0

(59)

(59)

(984)

(984)

(3 012 )

(3 012 )

(4 054 )

(4 054 )

Kaasrahastamise kulud

Kaasrahastamise kulud

3.4

3.4

—

—

—

—

(9)

(9)

(5)

(5)

(14)

(14)

—

—

—

—

18

18

(1)

(1)

17

17

Finantskulud

Finantskulud

3.5

3.5

(0)

(0)

2

2

(2)

(2)

(1)

(1)

(1)

(1)

0

0

1

1

5

5

1

1

7

7

Muud kulud

Muud kulud

3.6

3.6

(1)

(1)

(8)

(8)

20

20

(272)

(272)

(260)

(260)

(1)

(1)

(7)

(7)

(71)

(71)

(70)

(70)

(148)

(148)

Kulud kokku

Kulud kokku

(1)

(1)

(40)

(40)

(571)

(571)

(3 418 )

(3 418 )

(4 030 )

(4 030 )

(0)

(0)

(64)

(64)

(1 031 )

(1 031 )

(3 082 )

(3 082 )

(4 178 )

(4 178 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(0)

(0)

(34)

(34)

(529)

(529)

(3 393 )

(3 393 )

(3 956 )

(3 956 )

0

0

(53)

(53)

(1 000 )

(1 000 )

(3 065 )

(3 065 )

(4 118 )

(4 118 )

EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Kaheksas EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A) – (B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 503 ) | 190 |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (7) | (7) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 509 ) | 183 |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (1) | (1) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2019 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 510 ) | 183 |

Miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A) – (B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C) + (D) + (E) + (F)

SALDO SEISUGA 31.12.2017

SALDO SEISUGA 31.12.2017

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 503 )

(2 503 )

190

190

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

—

(7)

(7)

(7)

(7)

SALDO SEISUGA 31.12.2018

SALDO SEISUGA 31.12.2018

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 509 )

(2 509 )

183

183

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

—

(1)

(1)

(1)

(1)

SALDO SEISUGA 31.12.2019

SALDO SEISUGA 31.12.2019

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 510 )

(2 510 )

183

183

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Üheksas EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A) – (B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017 | 10 773 | — | 10 773 | (14 352 ) | 1 625 | 2 177 | 222 |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (40) | (40) |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (53) | | | (53) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018 | 10 773 | — | 10 773 | (14 406 ) | 1 625 | 2 137 | 129 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | 15 | (15) | | | | (15) |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (27) | (27) |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (34) | | — | (34) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2019 | 10 773 | 15 | 10 758 | (14 440 ) | 1 625 | 2 109 | 53 |

Miljonites eurodes

Üheksas EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A) – (B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C) + (D) + (E) + (F)

SALDO SEISUGA 31.12.2017

SALDO SEISUGA 31.12.2017

10 773

10 773

—

—

10 773

10 773

(14 352 )

(14 352 )

1 625

1 625

2 177

2 177

222

222

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

—

(40)

(40)

(40)

(40)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(53)

(53)

(53)

(53)

SALDO SEISUGA 31.12.2018

SALDO SEISUGA 31.12.2018

10 773

10 773

—

—

10 773

10 773

(14 406 )

(14 406 )

1 625

1 625

2 137

2 137

129

129

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

15

15

(15)

(15)

(15)

(15)

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

—

(27)

(27)

(27)

(27)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(34)

(34)

—

—

(34)

(34)

SALDO SEISUGA 31.12.2019

SALDO SEISUGA 31.12.2019

10 773

10 773

15

15

10 758

10 758

(14 440 )

(14 440 )

1 625

1 625

2 109

2 109

53

53

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Kümnes EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A) – (B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017 | 20 960 | 0 | 20 960 | (17 078 ) | — | 120 | 4 003 |
| Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi | | | — | | | 47 | 47 |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | | (112) | (112) |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (1 000 ) | | | (1 000 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018 | 20 960 | 0 | 20 960 | (18 077 ) | — | 55 | 2 938 |
| Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi | | | — | | | 28 | 28 |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | | 181 | 181 |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (529) | | — | (529) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2019 | 20 960 | — | 20 960 | (18 606 ) | — | 265 | 2 618 |

Miljonites eurodes

Kümnes EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A) – (B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C) + (D) + (E) + (F)

SALDO SEISUGA 31.12.2017

SALDO SEISUGA 31.12.2017

20 960

20 960

0

0

20 960

20 960

(17 078 )

(17 078 )

—

—

120

120

4 003

4 003

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

—

—

47

47

47

47

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

—

(112)

(112)

(112)

(112)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(1 000 )

(1 000 )

(1 000 )

(1 000 )

SALDO SEISUGA 31.12.2018

SALDO SEISUGA 31.12.2018

20 960

20 960

0

0

20 960

20 960

(18 077 )

(18 077 )

—

—

55

55

2 938

2 938

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

—

—

28

28

28

28

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

—

181

181

181

181

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(529)

(529)

—

—

(529)

(529)

SALDO SEISUGA 31.12.2019

SALDO SEISUGA 31.12.2019

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(18 606 )

(18 606 )

—

—

265

265

2 618

2 618

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Üheteistkümnes EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A) – (B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Õiglase väärtuse reserv
  (G) | Netovarad kokku
  (C) + (D) + (E) + (F) + (G) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017 | 29 367 | 27 090 | 2 277 | (5 508 ) | — | 206 | — | (3 025 ) |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (4 250 ) | 4 250 | | | — | | 4 250 |
| Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi | | | — | | — | 112 | | 112 |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (3 065 ) | | — | | (3 065 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018 | 29 367 | 22 840 | 6 527 | (8 573 ) | — | 317 | — | (1 729 ) |
| Õiglase väärtuse muutused | | | | | | | (2) | (2) |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (4 400 ) | 4 400 | | | (181) | | 4 219 |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (3 393 ) | | — | | (3 393 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2019 | 29 367 | 18 440 | 10 927 | (11 966 ) | — | 136 | (2) | (905) |

Miljonites eurodes

Üheteistkümnes EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A) – (B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Õiglase väärtuse reserv

(G)

Netovarad kokku

(C) + (D) + (E) + (F) + (G)

SALDO SEISUGA 31.12.2017

SALDO SEISUGA 31.12.2017

29 367

29 367

27 090

27 090

2 277

2 277

(5 508 )

(5 508 )

—

—

206

206

—

—

(3 025 )

(3 025 )

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(4 250 )

(4 250 )

4 250

4 250

—

—

4 250

4 250

Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi

—

—

—

—

112

112

112

112

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(3 065 )

(3 065 )

—

—

(3 065 )

(3 065 )

SALDO SEISUGA 31.12.2018

SALDO SEISUGA 31.12.2018

29 367

29 367

22 840

22 840

6 527

6 527

(8 573 )

(8 573 )

—

—

317

317

—

—

(1 729 )

(1 729 )

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

(2)

(2)

(2)

(2)

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(4 400 )

(4 400 )

4 400

4 400

(181)

(181)

4 219

4 219

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(3 393 )

(3 393 )

—

—

(3 393 )

(3 393 )

SALDO SEISUGA 31.12.2019

SALDO SEISUGA 31.12.2019

29 367

29 367

18 440

18 440

10 927

10 927

(11 966 )

(11 966 )

—

—

136

136

(2)

(2)

(905)

(905)

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD (4)

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

4

1.   PEAMISED ARVESTUSMEETODID

PEAMISED ARVESTUSMEETODID

1.1.   RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale.

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest raamatupidamise aastaaruande koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 „Raamatupidamise aastaaruanded“ ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, olulisuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on asjakohasus, tõesus (usaldusväärsus), arusaadavus, ajakohasus, võrreldavus ja kontrollitavus.

1.2.   ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.2.1.   Aruandeperiood

Aruandeperiood

Raamatupidamise aastaaruanne esitatakse igal aastal. Majandusaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

1.2.2.   Valuuta ja ümberarvestamise alused

Valuuta ja ümberarvestamise alused

Majandusaasta aruanded on esitatud tuhandetes eurodes, sest euro on ELi arvestusvaluuta. Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustiste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes. Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara puhul, mille väärtuseks eurodes on nende väärtus soetamise kuupäeval.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustiste aasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud Euroopa Keskpanga vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Euro vahetuskursid

| Rahaühik | 31.12.2019 | 31.12.2018 | Rahaühik | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bulgaaria leev (BGN) | 1,9558 | 1,9558 | Poola zlott (PLN) | 4,2568 | 4,3014 |
| Tšehhi kroon (CZK) | 25,4080 | 25,7240 | Rumeenia leu (RON) | 4,783 | 4,6635 |
| Taani kroon (DKK) | 7,4715 | 7,4673 | Rootsi kroon (SEK) | 10,4468 | 10,2548 |
| Inglise nael (GBP) | 0,8508 | 0,8945 | Šveitsi frank (CHF) | 1,0854 | 1,1269 |
| Horvaatia kuna (HRK) | 7,4395 | 7,4125 | Jaapani jeen (JPY) | 121,9400 | 125,8500 |
| Ungari forint (HUF) | 330,5300 | 320,9800 | USA dollar (USD) | 1,1234 | 1,145 |

Rahaühik

31.12.2019

31.12.2018

Rahaühik

31.12.2019

31.12.2018

Bulgaaria leev (BGN)

Bulgaaria leev (BGN)

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

Poola zlott (PLN)

Poola zlott (PLN)

4,2568

4,2568

4,3014

4,3014

Tšehhi kroon (CZK)

Tšehhi kroon (CZK)

25,4080

25,4080

25,7240

25,7240

Rumeenia leu (RON)

Rumeenia leu (RON)

4,783

4,783

4,6635

4,6635

Taani kroon (DKK)

Taani kroon (DKK)

7,4715

7,4715

7,4673

7,4673

Rootsi kroon (SEK)

Rootsi kroon (SEK)

10,4468

10,4468

10,2548

10,2548

Inglise nael (GBP)

Inglise nael (GBP)

0,8508

0,8508

0,8945

0,8945

Šveitsi frank (CHF)

Šveitsi frank (CHF)

1,0854

1,0854

1,1269

1,1269

Horvaatia kuna (HRK)

Horvaatia kuna (HRK)

7,4395

7,4395

7,4125

7,4125

Jaapani jeen (JPY)

Jaapani jeen (JPY)

121,9400

121,9400

125,8500

125,8500

Ungari forint (HUF)

Ungari forint (HUF)

330,5300

330,5300

320,9800

320,9800

USA dollar (USD)

USA dollar (USD)

1,1234

1,1234

1,145

1,145

1.2.3.   Prognooside kasutamine

Prognooside kasutamine

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt esitatakse raamatupidamise aastaaruandes tingimata summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustiste summad, viitlaekumised ja edasilükkunud tulud ning viitvõlgnevused ja edasilükkunud kulud, eraldised, nõuetest tulenev finantsrisk, tingimuslikud varad ja kohustised ning vara väärtuse languse määr. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda.

Mõistlike hinnangute kasutamine on raamatupidamise aastaaruande koostamise lahutamatu osa ega vähenda selle usaldusväärsust. Hinnangut võib olla vaja muuta, kui muutub olukord, millele hinnang tugines, või kui saadakse uut teavet või kogemusi. Oma olemuselt ei ole hinnangu muutus seotud eelnevate perioodidega ja see ei ole vea parandamine. Kui raamatupidamislik hinnang muutub, kajastatakse selle mõju selle ajavahemiku üle- või puudujäägina, kus muutus on teatavaks saanud.

1.3.   BILANSS

BILANSS

1.3.1.   Immateriaalsed varad

Immateriaalsed varad

Immateriaalne vara on eristatav mitterahaline varaobjekt, millel puudub materiaalne vorm. Vara on eristatav, kui see on kas eraldatav (st seda saab (majandus)üksusest eraldada või lahutada, nt eraldi või koos seotud lepingu, eristatava vara või kohustisega müüa, üle anda, litsentseerida, rentida või vahetada, olenemata sellest, kas (majandus)üksus kavatseb seda teha) või tuleneb siduvatest kokkulepetest (k.a lepingupõhised või muud juriidilised õigused, olenemata sellest, kas neid õigusi saab üle anda või (majandus)üksusest või muudest õigustest ja kohustustest eraldada).

Omandatud immateriaalsed varad kajastatakse soetusmaksumuses, millest on maha arvatud akumuleeritud amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Asutusesiseselt väljatöötatud immateriaalne vara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ettenähtud kriteeriumid, ning kulud on seotud üksnes kõnealuse vara arendusjärguga. Kapitaliseeritavate kulude hulka kuuluvad kõik otseselt omistatavad kulud, mis on vajalikud vara loomiseks, tootmiseks või valmistamiseks selliselt, et see vara saaks toimida juhtkonna kavandatud viisil. Teadustegevusega seotud kulusid, mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid ja hoolduskulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

Immateriaalsed varad amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku eluea alusel (3–11 aastat). Immateriaalsete varade eeldatav kasulik eluiga sõltub nende konkreetsest majanduslikust kasutuseast või lepingujärgsest juriidilisest kehtivusajast.

1.3.2.   Materiaalsed põhivarad

Materiaalsed põhivarad

Materiaalsed põhivarad kajastatakse soetusmaksumuses, millest on maha arvatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on otseselt seotud asjaomase vara soetamise, valmistamise või üleandmisega. Hilisemad kulud arvestatakse vastavalt vajadusele kas vara bilansilise (jääk)maksumuse hulka või kajastatakse eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb (majandus)üksusele ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti. Maad ei amortiseerita, kuna selle kasulikku eluiga loetakse igaveseks. Ehitamisel olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, st nende maksumus, millest lahutatakse lõppväärtus, jaotatakse nende eeldatava kasuliku eluea peale järgmiselt:

| Vara liik | Lineaarne amortisatsioonimäär |
| --- | --- |
| Hooned | 4–10 % |
| Seadmed | 10–25 % |
| Sisustus ja sõidukid | 10–25 % |
| Arvutiriistvara | 25–33 % |
| Muu | 10–33 % |

Vara liik

Lineaarne amortisatsioonimäär

Hooned

Hooned

4–10 %

4–10 %

Seadmed

Seadmed

10–25 %

10–25 %

Sisustus ja sõidukid

Sisustus ja sõidukid

10–25 %

10–25 %

Arvutiriistvara

Arvutiriistvara

25–33 %

25–33 %

Muu

Muu

10–33 %

10–33 %

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel võõrandatava vara bilansilise (jääk)maksumusega ning seda kajastatakse tulemiaruandes.

Rendiarvestus

Rendiarvestus

Rendileping on leping, mille kohaselt rendileandja annab rentnikule makse või rea maksete eest kokkulepitud ajavahemikuks üle vara kasutusõiguse. Rent liigitatakse kas kapitalirendiks või kasutusrendiks.

Kapitalirendi korral kantakse sisuliselt kõik omandiõigusega seotud olulised riskid ja hüved üle rentnikule. Kapitalirendilepingu sõlminud rentnik kajastab kapitalirendi tulemusel soetatud vara varana ja seonduvad rendikohustised kohustistena alates rendiperioodi algusest. Varad ja kohustised kajastatakse summas, mis võrdub renditava vara õiglase väärtusega rendilepingu jõustumisel, või kui see on väiksem, rendimaksete miinimumsumma nüüdisväärtuses rendi jõustumise kuupäeval. Rendiperioodi jooksul amortiseeritakse kapitalirendi alusel hoitavat vara kas vara kasuliku eluea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem. Rendimaksete miinimumsummad jaotatakse finantskuludeks (intressimaksed) ja kohustise lõppväärtuse vähendamiseks (põhiosamaksed). Finantskulud jaotatakse igale rendiperioodile nii, et kogu rendiperioodi vältel oleks intressimäär igal osaperioodil kohustise (mis esitatakse vastavalt vajadusele lühi-/pikaajalisena) lõppväärtuse suhtes sama. Tingimuslikku renti kajastatakse kuluna selle tekkimise perioodil.

Kasutusrent on muu kui kapitalirent, st rent, mille korral sisuliselt kõik omandiõigusega seotud olulised riskid ja hüved jäävad rendileandjale. Kasutusrendilepingu sõlminud rentnik kajastab kasutusrendimaksed tulemiaruandes kuluna lineaarselt kogu rendiperioodi jooksul, kusjuures renditavat vara ega rendikohustist ei esitata finantsseisundi aruandes.

1.3.3.   Mitte-finantsvarade väärtuse langus

Mitte-finantsvarade väärtuse langus

Piiramatu kasuliku elueaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse võimalikku väärtuse langust alati, kui aruandekuupäeval esineb sellele viitavaid asjaolusid. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline (jääk)maksumus ületab kaetavat (kasutus)väärtust. Kaetav (kasutus)väärtus on vara õiglane väärtus, millest on maha arvatud müügikulutused, või kasutusväärtus, olenevalt sellest, kumb on suurem.

Immateriaalsete varade ja materiaalsete põhivarade lõppväärtus ja kasulik eluiga vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse neid vähemalt kord aastas. Kui varasematel aastatel kajastatud väärtuse languse põhjused enam ei kehti, siis vähendatakse vastavalt sellele väärtuse langusest tekkinud kahjumit.

1.3.4.   Finantsvarad

Finantsvarad

Finantsvarasid liigitatakse järgmiselt: õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavad finantsvarad, laenud ja nõuded, lõpptähtajani hoitavad investeeringud ja müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende esmasel kajastamisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i)   Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavad finantsvarad

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavad finantsvarad

Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt peatse müügi eesmärgil või (majandus)üksus määratleb selle sellisena. Selles kategoorias kajastatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

ii)   Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui üksus annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Laenude ja nõuete hulka kuuluvad tähtajalised hoiused, mille algne tähtaeg on üle kolme kuu.

iii)   Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida üksus kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv)   Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, kui kaua kavatseb üksus neid säilitada; tavaliselt on selleks ajavahemikuks lõpptähtajani jäänud aeg. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

Esmane kajastamine ja mõõtmine

Esmane kajastamine ja mõõtmine

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavate, tähtajani hoitavate ja müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse tehingupäeval, st päeval, mil üksus võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Raha ekvivalendid ja laenud kajastatakse raha finantsasutuses hoiustamise või laenuvõtjatele ülekandmise hetkel. Finantsinstrumendid kajastatakse esmaselt õiglases väärtuses. Kui finantsvara ei kajastata õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, võetakse selle esmasel kajastamisel arvesse ka tehingukulusid.

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringutest rahavoogude saamise õigus on aegunud või kui üksus on sisuliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved üle andnud teisele poolele.

Hilisem mõõtmine

Hilisem mõõtmine

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses ning nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

Laene ja nõudeid ning lõpptähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses efektiivse intressimäära meetodi kohaselt.

Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast esmast kajastamist õiglases väärtuses. Nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Müügivalmis finantsvarade intress, mis arvutatakse efektiivse intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes.

Üksus hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud, ja kas väärtuse langus tuleks kajastada tulemiaruandes.

1.3.5.   Eelmaksed

Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda vahendite saajale rahalist ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases lepingus, otsuses, kokkuleppes või alusaktis kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ja ettemakseid kasutatakse lepingus kindlaksmääratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti, või need tuleb tagasi maksta. Kui vahendite saaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse üksusele tagastada. Kuna üksus säilitab eelmakse üle kontrolli ja tal on rahastamiskõlbmatute kulude korral õigus tagasimaksele, kajastatakse summa varana.

Eelmakse kajastatakse bilansis esmaselt vahendite ülekandmisel saajale. Seda mõõdetakse antud vahendite summas. Järgnevatel perioodidel mõõdetakse eelmakset esmaselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on maha arvatud perioodi jooksul tehtud rahastamiskõlblikud kulud (sh vajaduse korral hinnangulised summad).

1.3.6.   Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt tuleb kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud tehingud esitada eraldi. Nende kahe kategooria eristamiseks seostatakse terminit „nõuded“ kaubanduslike tehingutega ning terminit „sissenõutavad summad“ kasutatakse mittekaubanduslike tehingute puhul, st kui EL saab väärtuse muult üksuselt, andmata otseselt vastu umbkaudselt võrdset väärtust (nt liikmesriikidelt sissenõutavad omavahenditega seotud summad).

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded on kooskõlas finantsinstrumentide määratlusega, mistõttu liigitatakse neid laenudeks ja nõueteks ning mõõdetakse vastavalt (vt punkt 1.3.4 above).

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade puhul kajastatakse intresside ja trahvide võrra korrigeeritud algne summa, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et üksusel ei ole võimalik kõiki summasid nõuete algsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest maksumusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes.

1.3.7.   Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning nende hulka kuuluvad sularaha, pankades olevad nõudmiseni ja lühiajalised hoiused ning muud suure likviidsusega lühiajalised, kuni kolmekuulise esialgse tähtajaga investeeringud.

1.3.8.   Eraldised

Eraldised

Eraldisi kajastatakse, kui üksusel on minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus kolmandate isikute ees, kui ressursside vähenemine kohustuse täitmisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja kui summa on usaldusväärselt hinnatav. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi katteks. Eraldiste summa vastab parimale hinnangule eksisteeriva kohustuse täitmiseks vajalike kulutuste kohta aruandepäeva seisuga. Kui eraldis hõlmab suurt hulka objekte, kaalutakse kohustuse hindamisel kõiki võimalikke tulemusi vastavalt nende toimumise tõenäosusele (eeldatava väärtuse meetod).

Eraldisi kahjulike lepingute tarbeks mõõdetakse lepingu lõpetamisega seotud eeldatavate kulude või lepingu täitmise jätkamise eeldatava puhaskulu nüüdisväärtuses, olenevalt sellest, kumb on väiksem.

1.3.9.   Võlgnevused

Võlgnevused

Kreditoorse võlgnevuse arvestus hõlmab kaubanduslike tehingute summasid (näiteks kaupade ja teenuste ost) ja mittekaubanduslike tehingute summasid, näiteks toetusesaajate kulutaotlused, toetused ja muu ELi pakutav rahastus (vt lisade punkt 1.4.1).

1.4.1

Toetusesaajatele makstava toetuse ja muude maksete kulutaotlused kirjendatakse võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse võlgnevusi kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel algse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui asjad või teenus on üksusele tarnitud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud.

1.3.10.   Viitlaekumised ja edasilükkunud tulud ning viitvõlgnevused ja edasilükkunud kulud

Viitlaekumised ja edasilükkunud tulud ning viitvõlgnevused ja edasilükkunud kulud

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid teenus on osutatud või asi tarnitud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt lepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruannetes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

Ka kulud kajastatakse selles perioodis, millega need on seotud. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse viitvõlgnevusi perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Viitvõlgnevused arvutatakse peaarvepidaja välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annaks tõese ülevaate nendest majandus- ja muudest sündmustest, mida need kajastavad. Samamoodi, kui enne kaupade või teenuste kättesaamist on tehtud eelmakse, on tegemist edasilükkunud kuluga, mis kajastatakse järgneva arvestusperioodi all.

1.4.   TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

1.4.1.   Tulud

Tulud

Tulu on saadud ja saada oleva majandusliku kasu või teenusepotentsiaali brutosumma, mille võrra suureneb netovara. See summa ei sisalda aga omanike sissemaksetest tulenevat suurenemist.

Tulu liik sõltub tulemiaruande aluseks olevate tehingute laadist.

i)   Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu on maksud ja ülekanded, kusjuures ülekandja kannab vahendeid saajale, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid.

Ülekanded on mittekaubanduslikest tehingutest tulevikus saadav majanduslik kasu või teenusepotentsiaal (makse arvesse võtmata). Üksus kajastab ülekantavat vara juhul, kui tal on möödunud sündmuse (ülekande) tulemusel vahendite üle kontroll ja ta loodab tulevikus saada neist vahendeist majanduslikku kasu või teenusepotentsiaali ning kui kõnealuste vahendite õiglast väärtust saab usaldusväärselt mõõta. Ka mittekaubanduslike tehingutega saadavad ja varana kajastatavad vahendid (näiteks raha) kajastatakse tuluna, välja arvatud juhul, kui üksusel lasub ülekande suhtes kohustus (tingimus), mis tuleb täita enne tulu kajastamist. Kuni tingimuse täitmiseni on tegemist edasilükkunud tuluga, mis kajastatakse kohustusena (saadud eelmaksed).

ii)   Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, mis täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

1.4.2.   Kulud

Kulud

Kulud on väljamaksetest või vahendite ärakasutamisest või kohustuste tekkimisest tulenev majandusliku kasu või teenusepotentsiaali vähenemine aruandeperioodil, mille tulemusel netovara/omakapital väheneb. Kulude hulka kuuluvad kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute kulud.

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslike tehingute kulud kajastatakse siis, kui asi on üksusele tarnitud ja too on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse arvel esitatud algses summas. Lisaks sellele kajastatakse tulemiaruandes bilansipäeva seisuga perioodi jooksul osutatud teenusega seotud kulud, mille kohta ei ole veel arvet saadud või vastu võetud.

Mittekaubanduslike tehingute kulud seonduvad vahendite saajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused. Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; vahendite saaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja summa suurust saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad vahendite saajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need viitvõlgnevustena.

1.5.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.5.1.   Tingimuslikud varad

Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb möödunud sündmusest ning mille olemasolu kinnitab ainult ühe või mitme sellise tulevikusündmuse toimumine või mittetoimumine, mis on ebakindlad ja mida (majandus)üksus täielikult ei kontrolli. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.5.2.   Tingimuslikud kohustised

Tingimuslikud kohustised

Tingimuslik kohustis on võimalik kohustus, mis tuleneb möödunud sündmusest ning mille olemasolu kinnitab ainult ühe või mitme sellise tulevikusündmuse toimumine või mittetoimumine, mis on ebakindlad ja mida (majandus)üksus täielikult ei kontrolli, või eksisteeriv kohustus, mis küll tuleneb möödunud sündmustest, kuid mida ei kajastata, sest ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik loovutada ressursse majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harvaesineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta. Tingimuslik kohustis avalikustatakse, välja arvatud juhul, kui majanduslikku kasu või teenusepotentsiaali sisaldavate ressursside vähenemine on äärmiselt vähetõenäoline.

1.6.   KAASRAHASTAMINE

KAASRAHASTAMINE

Laekunud kaasrahastamise osamaksud vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumile ning neid kajastatakse muu hulgas liikmesriikide, kolmandate riikide ja teiste poolte ees tekkinud võlgnevustena. EAF peab kas kasutama osamaksusid kolmandatele isikutele teenuste osutamiseks või maksma need vahendid (s.o saadud osamaksud) tagasi. Kaasrahastamislepingute alusel tasumisele kuuluv, ent veel tasumata summa kujutab endast saadud kaasrahastamise osamaksusid, millest on maha arvatud projektiga seoses kantud kulud. Mõju netovaradele puudub.

Projektide kaasrahastamisega seotud kulusid kajastatakse vastavalt nende tekkimisele. Neile vastav osamaksude summa kajastatakse tegevustuluna ja see ei mõjuta eelarveaasta tulemit.

2.   BILANSI LISAD

BILANSI LISAD

VARAD

VARAD

2.1.   FINANTSVARAD

FINANTSVARAD

EAFi finantsvarade väärtus oli 31. detsembri 2019. aasta seisuga 36 miljonit eurot (2018. aastal 0). Nende hulka kuuluvad müügivalmis finantsvarad, mis on peaaegu eranditult omakapitaliinvesteeringud.

2.2.   EELMAKSED

EELMAKSED

Paljudes lepingutes on ette nähtud ettemaksete tegemine enne ehitustööde alustamist, asjade tarnimist või teenuste osutamist. Mõnel juhul on lepingute maksegraafikutes ette nähtud maksete tegemine eduaruannete põhjal. Eelmaksed tehakse üldjuhul selle riigi või territooriumi valuutas, kus projekt ellu viiakse.

See, kas eelmakseid kajastatakse lühiajaliste või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb sellest, millal eelmakseid kasutatakse. Kasutustingimused on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Kui eelmakseid kasutatakse 12 kuu jooksul pärast aruandekuupäeva, kajastatakse neid lühiajaliste eelmaksetena. Kuna paljud EAFi projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on osa eelmakseid kajastatud pikaajalise varana.

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Pikaajalised eelmaksed | 2.2.1 | — | 6 | 325 | 580 | 910 | 887 |
| Lühiajalised eelmaksed | 2.2.2 | 0 | 26 | 441 | 821 | 1 288 | 1 448 |
| Kokku | | 0 | 32 | 766 | 1 401 | 2 199 | 2 335 |

Miljonites eurodes

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2019

31.12.2018

Pikaajalised eelmaksed

Pikaajalised eelmaksed

2.2.1

—

6

6

325

325

580

580

910

910

887

887

Lühiajalised eelmaksed

Lühiajalised eelmaksed

2.2.2

0

0

26

26

441

441

821

821

1 288

1 288

1 448

1 448

Kokku

Kokku

0

0

32

32

766

766

1 401

1 401

2 199

2 199

2 335

2 335

Eelmaksete kogusumma (31. detsembri 2019. aasta seisuga) vähenemine on peamiselt tingitud kümnenda EAFiga seotud eelmaksete summa vähenemisest (2018. aastal 964 miljonit eurot). Vastavalt EAFi tegevustsüklile jõudis paljude kümnenda EAFiga seotud lepingute täitmine lõpule ning lepingud lõpetati. Selle EAFi alla kuuluvate avatud lepingute arv oli 2018. aastal ligikaudu 2 600 ja 2019. aastal ligikaudu 2 300. Sellest tulenevalt vähenes toetusesaajatele tehtud eelmaksete summa ja suurenes tasaarvestatavate eelmaksete summa.

Seda vähenemist kompenseeris osaliselt üheteistkümnenda EAFiga seotud eelmaksete summa suurenemine (2018. aastal 1 328 miljonit eurot). Üheteistkümnes EAF käivitati 2015. aastal ning 2019. aasta oli võetud meetmete rakendamise seisukohast väga kiire. Kui 2018. aastal oli avatud lepingute arv ligikaudu 2 300, siis 2019. aastal oli see ligikaudu 3 400, millega kaasnes omakorda tasaarvestamata eelmaksete kogusumma suurenemine 73 miljoni euro võrra.

2.2.1.   Pikaajalised eelmaksed

Pikaajalised eelmaksed

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Otsene eelarve täitmine | | |
| Täitja: | | |
| | komisjon |

Miljonites eurodes

31.12.2019

31.12.2018

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

komisjon

komisjon

190

190

140

140

| | | ELi rakendusametid |
| --- | --- | --- |

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

6

6

—

| | | ELi delegatsioonid |
| --- | --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

49

49

48

48

244

244

188

188

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

| | Täitja: |
| --- | --- |

Täitja:

Täitja:

| | | EIP ja EIF |
| --- | --- | --- |

EIP ja EIF

EIP ja EIF

313

313

367

367

| | | rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- | --- |

rahvusvahelised organisatsioonid

rahvusvahelised organisatsioonid

291

291

280

280

| | | eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- | --- |

eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

22

22

6

6

| | | avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- | --- |

avalik-õiguslikud asutused

avalik-õiguslikud asutused

22

22

24

24

| | | kolmandad riigid |
| --- | --- | --- |

kolmandad riigid

kolmandad riigid

17

17

21

21

| | | ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus |
| --- | --- | --- |

ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus

ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus

1

1

—

665

665

698

698

Kokku

Kokku

910

910

887

887

2.2.2.   Lühiajalised eelmaksed

Lühiajalised eelmaksed

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Eelmaksed (bruto) | 0 | 115 | 1 627 | 3 288 | 5 030 | 5 153 |
| Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) | — | (89) | (1 186 ) | (2 467 ) | (3 742 ) | (3 705 ) |
| Kokku | 0 | 26 | 441 | 821 | 1 288 | 1 448 |

Miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2019

31.12.2018

Eelmaksed (bruto)

Eelmaksed (bruto)

0

0

115

115

1 627

1 627

3 288

3 288

5 030

5 030

5 153

5 153

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

—

(89)

(89)

(1 186 )

(1 186 )

(2 467 )

(2 467 )

(3 742 )

(3 742 )

(3 705 )

(3 705 )

Kokku

Kokku

0

0

26

26

441

441

821

821

1 288

1 288

1 448

1 448

2.2.3.   Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksete tagamiseks hoitakse tagatisi, mis vabastatakse projekti raames esitatud viimase nõude tasumisel. 31. detsembri 2019. aasta seisuga moodustasid tagatised, mille EAF oli seoses eelmaksetega saanud, kokku 46 miljonit eurot (2018. aastal 79 miljonit eurot).

Enamik eelmakseid makstakse eelarve kaudse täitmise raames. Sellisel juhul ei ole tagatise saaja EAF, vaid avaliku sektori hankija. Kuigi EAF ei ole vahendite saaja, aitavad need tagatised tema vara tagada.

2.3.   USALDUSFONDI OSAMAKSUD

USALDUSFONDI OSAMAKSUD

Selles rubriigis on kajastatud ELi Aafrika usaldusfondile ja ELi Bêkou usaldusfondile tehtud osamaksude summa. Osamaksud ei sisalda neid usaldusfondide kulusid, mis kaetakse EAFist.

EAF rakendab usaldusfondi osamaksusid eelarve otsese täitmise raames.

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2018 | Fondi tehtud sissemaksed 2019 | Usaldusfondide kulude netosumma jaotus 2019 | Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2019 |
| Aafrika | 193 | 600 | (530) | 263 |
| Bêkou | 9 | — | (5) | 4 |
| Kokku | 201 | 600 | (535) | 266 |

Miljonites eurodes

Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2018

Fondi tehtud sissemaksed 2019

Usaldusfondide kulude netosumma jaotus 2019

Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2019

Aafrika

Aafrika

193

193

600

600

(530)

(530)

263

263

Bêkou

Bêkou

9

9

—

(5)

(5)

4

4

Kokku

Kokku

201

201

600

600

(535)

(535)

266

266

2.4.   KAUBANDUSLIKUD JA MITTEKAUBANDUSLIKUD NÕUDED

KAUBANDUSLIKUD JA MITTEKAUBANDUSLIKUD NÕUDED

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.4.1 | 32 | 37 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded | 2.4.2 | 91 | 101 |
| Kokku | | 123 | 138 |

Miljonites eurodes

Lisa

31.12.2019

31.12.2018

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.4.1

32

32

37

37

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

2.4.2

91

91

101

101

Kokku

Kokku

123

123

138

138

2.4.1.   Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Liikmesriigid | — | 0 | — | 1 | 1 | 5 |
| Kliendid | 1 | 4 | 17 | 4 | 27 | 26 |
| Avalik-õiguslikud asutused | — | 9 | 11 | 1 | 21 | 25 |
| Kolmandad riigid | 0 | 2 | 4 | 0 | 7 | 5 |
| Allahindamine | (2) | (13) | (12) | (1) | (27) | (27) |
| Vastastikku sissenõutavad summad ELi institutsioonidega | — | — | — | 4 | 4 | 3 |
| Kokku | 0 | 3 | 20 | 9 | 32 | 37 |

Miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2019

31.12.2018

Liikmesriigid

Liikmesriigid

—

0

0

—

1

1

1

1

5

5

Kliendid

Kliendid

1

1

4

4

17

17

4

4

27

27

26

26

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

—

9

9

11

11

1

1

21

21

25

25

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

0

0

2

2

4

4

0

0

7

7

5

5

Allahindamine

Allahindamine

(2)

(2)

(13)

(13)

(12)

(12)

(1)

(1)

(27)

(27)

(27)

(27)

Vastastikku sissenõutavad summad ELi institutsioonidega

Vastastikku sissenõutavad summad ELi institutsioonidega

—

—

—

4

4

4

4

3

3

Kokku

Kokku

0

0

3

3

20

20

9

9

32

32

37

37

2.4.2.   Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Viitlaekumised | 1 | 65 | 21 | 0 | 88 | 81 |
| Nõuded ELi vastu | — | — | — | 4 | 4 | 20 |
| EAF-ide vastastikku sissenõutavad summad | 182 | 53 | 2 160 | (2 395 ) | (0) | (0) |
| Kokku | 183 | 119 | 2 181 | (2 391 ) | 91 | 101 |

Miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2019

31.12.2018

Viitlaekumised

Viitlaekumised

1

1

65

65

21

21

0

0

88

88

81

81

Nõuded ELi vastu

Nõuded ELi vastu

—

—

—

4

4

4

4

20

20

EAF-ide vastastikku sissenõutavad summad

EAF-ide vastastikku sissenõutavad summad

182

182

53

53

2 160

2 160

(2 395 )

(2 395 )

(0)

(0)

(0)

(0)

Kokku

Kokku

183

183

119

119

2 181

2 181

(2 391 )

(2 391 )

91

91

101

101

Viitlaekumiste all on kajastatud projektide eelmaksetelt kogunenud intressid (65 miljonit eurot) ja ELi Aafrika usaldusfondi eelmaksetega seotud intressid (21 miljonit eurot).

Nõuded ELi vastu koosnevad Euroopa Komisjoni usalduskontole kantud summast.

Tõhususe huvides on kõigi EAFide ühine sularahavaru kajastatud üheteistkümnendas EAFis; sellest tulenevalt on EAFide vahelistest tehingutest tulenevad vastastikku sissenõutavad summad eri EAFide bilanssides tasakaalus.

EAFide vastastikku sissenõutavad summad esitatakse ainult konkreetsete EAFide kaupa. EAFide vastastikku sissenõutavate summade kogusumma on null.

2.5.   RAHA JA RAHA EKVIVALENDID (5)

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

5

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Erikontod | | | | | | |
| Keskpangad | — | — | — | 729 | 729 | 276 |
| | — | — | — | 729 | 729 | 276 |
| Arvelduskontod | | | | | | |
| Kommertspangad | — | — | — | 421 | 421 | 87 |
| Finantsinstrumentide raha | — | — | — | 30 | 30 | 24 |
| | — | — | — | 450 | 450 | 111 |
| Kokku | — | — | — | 1 179 | 1 179 | 387 |

Miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2019

31.12.2018

Erikontod

Erikontod

Keskpangad

Keskpangad

—

—

—

729

729

729

729

276

276

—

—

—

729

729

729

729

276

276

Arvelduskontod

Arvelduskontod

Kommertspangad

Kommertspangad

—

—

—

421

421

421

421

87

87

Finantsinstrumentide raha

Finantsinstrumentide raha

—

—

—

30

30

30

30

24

24

—

—

—

450

450

450

450

111

111

Kokku

Kokku

—

—

—

1 179

1 179

1 179

1 179

387

387

Selle rubriigi all kajastatud summade suurenemist 792 miljoni euro võrra võib peamiselt selgitada asjaoluga, et maksete tegemise määr kujunes prognoositust väiksemaks. EAFi maksed moodustasid 31. detsembri 2019. aasta seisuga kokku 3 910 miljonit eurot, kusjuures maksete aastane sihtsumma on 4 400 miljonit eurot. Põhjus, miks see summa sihtsummast erineb, seisneb esiteks ülemaailmse hariduspartnerluse lepingu (Maailmapangaga) sõlmimise protsessi peatamises ning teiseks Tšaadile, Haitile ja Beninile antava eelarvetoetuse maksete edasilükkamises.

Peale selle tulenes kommertspankades hoitavate summade suurenemine sellest, et detsembri lõpus tegi Ühendkuningriik NatWesti pangakontole 2020. aasta kapitalisissemakse summas 264 miljonit eurot (vt lisade punkt 2.7.2.1).

2.7.2.1

Nagu varasematel aastatel ja eesmärgiga piirata vastaspoole riski, hoitakse rohkem raha keskpankade juures olevatel kontodel kui kommertspankade juures olevatel kontodel (vt lisade punkt 5.1).

5.1

KOHUSTISED

KOHUSTISED

2.6.   FINANTSKOHUSTISED

FINANTSKOHUSTISED

2.6.1.   Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud võlgnevuste alla kuuluvad EAFile kaasrahastamislepingute alusel antavad rahalised vahendid. EAF peab neid osamakse kasutama kokkulepitud teenuste osutamiseks kolmandatele isikutele ja tagastama kasutamata jäänud vahendid rahastajatele. See, kas kaasrahastamisega seotud summad kajastatakse lühi- või pikaajaliste võlgnevustena, sõltub sellest, millal neid summasid kasutatakse.

Majandusaasta lõpus hinnatakse kaasrahastamisega seotud võlgnevusi igal üksikjuhul eraldi ning kõik summad, mida järgneva 12 kuu jooksul tõenäoliselt ei kasutata, loetakse pikaajaliseks võlgnevuseks.

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Kaasrahastamisega seotud pikaajalised võlgnevused | — | — | 1 | 18 | 19 | 18 |
| Kaasrahastamisega seotud lühiajalised võlgnevused | — | — | 38 | 31 | 69 | 68 |
| Kokku | — | — | 39 | 50 | 88 | 86 |

Miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2019

31.12.2018

Kaasrahastamisega seotud pikaajalised võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud pikaajalised võlgnevused

—

—

1

1

18

18

19

19

18

18

Kaasrahastamisega seotud lühiajalised võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud lühiajalised võlgnevused

—

—

38

38

31

31

69

69

68

68

Kokku

Kokku

—

—

39

39

50

50

88

88

86

86

Kaasrahastamisega seotud võlgnevuste kogusumma suurenes 2,6 miljoni euro võrra kahe teguri koosmõjul – esiteks 2019. aastal kaasrahastamise raames saadud uued summad (17 miljonit eurot) ja teiseks kaasrahastamisprojektidega seoses kantud kulud (14,4 miljonit eurot). Vastavalt kaasrahastamist käsitlevatele raamatupidamiseeskirjadele ei olnud nendel summadel mõju majandusaasta tulemile, sest need kajastati nii kaasrahastamise kuludes (lisa 3.4) kui ka kaasrahastamisest saadud tulus (lisa 3.1.1).

3.4

3.1.1

2.7.   VÕLGNEVUSED

VÕLGNEVUSED

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Lühiajalised võlgnevused | 2.7.1 | — | 5 | 72 | 106 | 182 | 173 |
| Mitmesugused võlgnevused | 2.7.2 | — | (0) | 36 | 298 | 334 | 68 |
| Kokku | | — | 5 | 108 | 404 | 516 | 241 |

Miljonites eurodes

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2019

31.12.2018

Lühiajalised võlgnevused

Lühiajalised võlgnevused

2.7.1

—

5

5

72

72

106

106

182

182

173

173

Mitmesugused võlgnevused

Mitmesugused võlgnevused

2.7.2

—

(0)

(0)

36

36

298

298

334

334

68

68

Kokku

Kokku

—

5

5

108

108

404

404

516

516

241

241

2.7.1.   Lühiajalised võlgnevused

Lühiajalised võlgnevused

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Tarnijad | — | 4 | 67 | 27 | 97 | 102 |
| Liikmesriigid | — | 0 | 0 | 2 | 2 | 1 |
| Kolmandad riigid | 0 | — | 4 | 74 | 78 | 37 |
| Avalik-õiguslikud asutused | — | 2 | 70 | 20 | 92 | 43 |
| Muud lühiajalised võlgnevused | (0) | (1) | (70) | (17) | (88) | (10) |
| Kokku | — | 5 | 72 | 106 | 182 | 173 |

Miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2019

31.12.2018

Tarnijad

Tarnijad

—

4

4

67

67

27

27

97

97

102

102

Liikmesriigid

Liikmesriigid

—

0

0

0

0

2

2

2

2

1

1

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

0

0

—

4

4

74

74

78

78

37

37

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

—

2

2

70

70

20

20

92

92

43

43

Muud lühiajalised võlgnevused

Muud lühiajalised võlgnevused

(0)

(0)

(1)

(1)

(70)

(70)

(17)

(17)

(88)

(88)

(10)

(10)

Kokku

Kokku

—

5

5

72

72

106

106

182

182

173

173

Võlgnevused hõlmavad EAFile toetusmeetmete raames esitatud kuluaruandeid. Need kajastatakse maksetaotluse saamisel taotletud summa ulatuses. Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel. Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete alusel kajastatakse hinnangulised rahastamiskõlblikud summad tulemiaruandes. Rahastamiskõlbmatud summad on kajastatud muude lühiajaliste võlgnevustena.

2.7.2.   Mitmesugused võlgnevused

Mitmesugused võlgnevused

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Kaasrahastamisega seotud võlgnevused | 2.6.1 | — | — | 38 | 31 | 69 | 68 |
| Ettemakstud kapitalisissemaksed | 2.7.2.1 | — | — | — | 264 | 264 | — |
| Mitmesugused võlgnevused | | — | — | (2) | 3 | 1 | 0 |
| Kokku | | — | — | 36 | 298 | 334 | 68 |

Miljonites eurodes

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2019

31.12.2018

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

2.6.1

—

—

38

38

31

31

69

69

68

68

Ettemakstud kapitalisissemaksed

Ettemakstud kapitalisissemaksed

2.7.2.1

—

—

—

264

264

264

264

—

Mitmesugused võlgnevused

Mitmesugused võlgnevused

—

—

(2)

(2)

3

3

1

1

0

0

Kokku

Kokku

—

—

36

36

298

298

334

334

68

68

2.7.2.1.   Ettemakstud kapitalisissemaksed

Ettemakstud kapitalisissemaksed

Kogu 264 miljoni euro suurune summa 31. detsembri 2019. aasta seisuga on seotud Ühendkuningriigi poolt detsembri lõpus EAFile makstud 2020. aasta osamaksuga. 31. detsembri 2018. aasta seisuga ettemakstud kapitalisissemaksed puudusid.

2.8.   VIITVÕLGNEVUSED JA EDASILÜKKUNUD TULUD

VIITVÕLGNEVUSED JA EDASILÜKKUNUD TULUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Viitvõlgnevused | — | 96 | 240 | 982 | 1 318 | 1 279 |
| Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud | — | — | 0 | 1 | 1 | 3 |
| Kokku | — | 96 | 240 | 983 | 1 319 | 1 281 |

Miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2019

31.12.2018

Viitvõlgnevused

Viitvõlgnevused

—

96

96

240

240

982

982

1 318

1 318

1 279

1 279

Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

—

—

0

0

1

1

1

1

3

3

Kokku

Kokku

—

96

96

240

240

983

983

1 319

1 319

1 281

1 281

Viitvõlgnevused hõlmavad nendest täitmisel olevatest ja täidetud lepingutest tulenevaid hinnangulisi tegevuskulusid, mille kulutaotlused ei ole veel kinnitatud, kusjuures toetusesaajate kantud rahastamiskõlblikud kulud hinnati parima kättesaadava teabe põhjal. See osa hinnangulistest viitvõlgnevustest, mille moodustavad väljamakstud eelmaksed, on kajastatud eelmaksete summade vähenemisena (vt lisade punkt 2.2 above).

2.2

Selles rubriigis suurenesid summad kahe teguri koosmõjul: esiteks üheteistkümnenda EAFiga seotud viitvõlgnevuste suurenemine (2018. aastal 838 miljonit) ja teiseks kümnenda EAFiga seotud viitvõlgnevuste vähenemine (2018. aastal 358 miljonit eurot). See on kooskõlas EAFi tegevustsükliga ja samuti seotud asjaoluga, et nende EAFide alla kuuluvate avatud lepingute arv aja jooksul muutus – 2019. aastal oli üheteistkümnenda EAFi tegevus täies hoos ja seetõttu oli 31. detsembri 2019. aasta seisuga märksa rohkem selliseid avatud lepinguid, mille korral tuli kulud esitada hinnangute alusel ja viitvõlgnevustena. Seevastu viidi 2019. aastal lõpule paljude kümnenda EAFiga seotud lepingute täitmine ning lepingud lõpetati, mis omakorda tähendas seda, et selle EAFiga seotud avatud lepingute arv ja viitvõlgnevused vähenesid.

NETOVARA

NETOVARA

2.9.   ÕIGLASE VÄÄRTUSE RESERV

ÕIGLASE VÄÄRTUSE RESERV

Raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse korrigeerimist õiglase väärtuse reservi kaudu.

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Kajastatud õiglase väärtuse reservis | (2) | — |
| Kajastatud tulemiaruandes | — | — |
| Kokku | (2) | — |

Miljonites eurodes

31.12.2019

31.12.2018

Kajastatud õiglase väärtuse reservis

Kajastatud õiglase väärtuse reservis

(2)

(2)

—

Kajastatud tulemiaruandes

Kajastatud tulemiaruandes

—

—

Kokku

Kokku

(2)

(2)

—

2.10.   FONDIKAPITAL

FONDIKAPITAL

2.10.1.   Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku |
| Fondikapital | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 29 367 | 73 264 |
| Sissenõudmata fondikapital | — | (0) | (0) | (22 840 ) | (22 840 ) |
| Sissenõutud fondikapital 31.12.2018 | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 6 527 | 50 423 |
| Fondikapital | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 29 367 | 73 264 |
| Sissenõudmata fondikapital | — | (15) | (0) | (18 440 ) | (18 455 ) |
| Sissenõutud fondikapital 31.12.2019 | 12 164 | 10 758 | 20 960 | 10 927 | 54 809 |

Miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

Fondikapital

Fondikapital

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

29 367

29 367

73 264

73 264

Sissenõudmata fondikapital

Sissenõudmata fondikapital

—

(0)

(0)

(0)

(0)

(22 840 )

(22 840 )

(22 840 )

(22 840 )

Sissenõutud fondikapital 31.12.2018

Sissenõutud fondikapital 31.12.2018

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

6 527

6 527

50 423

50 423

Fondikapital

Fondikapital

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

29 367

29 367

73 264

73 264

Sissenõudmata fondikapital

Sissenõudmata fondikapital

—

(15)

(15)

(0)

(0)

(18 440 )

(18 440 )

(18 455 )

(18 455 )

Sissenõutud fondikapital 31.12.2019

Sissenõutud fondikapital 31.12.2019

12 164

12 164

10 758

10 758

20 960

20 960

10 927

10 927

54 809

54 809

Fondikapital kujutab endast osamaksude summat, mille liikmesriigid maksavad vastavalt igale sisekokkuleppele asjaomasesse EAFi. Sissenõudmata fondikapital kujutab endast liikmesriikidelt veel sissenõudmata summasid. Sissenõutud fondikapital koosneb osamaksudest, mille EAF on sisse nõudnud ja mille liikmesriigid on üle kandnud hoiukontodele (vt allpool 2.10.2).

2.10.2

2.10.2.   Sissenõutud ja sissenõudmata fondikapital liikmesriikide kaupa

Sissenõutud ja sissenõudmata fondikapital liikmesriikide kaupa

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Üheteistkümnenda EAFi osamaksud | % | Sissenõudmata kapital 31.12.2018 seisuga | Sissenõutud kapital 2019 | Sissenõudmata kapital 31.12.2019 seisuga |
| Austria | 2,40 | 548 | (105) | 442 |
| Belgia | 3,25 | 742 | (143) | 599 |
| Bulgaaria | 0,22 | 50 | (10) | 40 |
| Horvaatia | 0,23 | 51 | (10) | 42 |
| Küpros | 0,11 | 25 | (5) | 21 |
| Tšehhi | 0,80 | 182 | (35) | 147 |
| Taani | 1,98 | 452 | (87) | 365 |
| Eesti | 0,09 | 20 | (4) | 16 |
| Soome | 1,51 | 345 | (66) | 278 |
| Prantsusmaa | 17,81 | 4 068 | (784) | 3 285 |
| Saksamaa | 20,58 | 4 700 | (906) | 3 795 |
| Kreeka | 1,51 | 344 | (66) | 278 |
| Ungari | 0,61 | 140 | (27) | 113 |
| Iirimaa | 0,94 | 215 | (41) | 173 |
| Itaalia | 12,53 | 2 862 | (551) | 2 311 |
| Läti | 0,12 | 27 | (5) | 21 |
| Leedu | 0,18 | 41 | (8) | 33 |
| Luksemburg | 0,26 | 58 | (11) | 47 |
| Malta | 0,04 | 9 | (2) | 7 |
| Madalmaad | 4,78 | 1 091 | (210) | 881 |
| Poola | 2,01 | 458 | (88) | 370 |
| Portugal | 1,20 | 273 | (53) | 221 |
| Rumeenia | 0,72 | 164 | (32) | 132 |
| Slovakkia | 0,38 | 86 | (17) | 69 |
| Sloveenia | 0,22 | 51 | (10) | 41 |
| Hispaania | 7,93 | 1 812 | (349) | 1 463 |
| Rootsi | 2,94 | 671 | (129) | 542 |
| Ühendkuningriik | 14,68 | 3 353 | (646) | 2 707 |
| Kokku | 100,00 | 22 840 | (4 400 ) | 18 440 |

Miljonites eurodes

Üheteistkümnenda EAFi osamaksud

%

Sissenõudmata kapital 31.12.2018 seisuga

Sissenõutud kapital 2019

Sissenõudmata kapital 31.12.2019 seisuga

Austria

Austria

2,40

2,40

548

548

(105)

(105)

442

442

Belgia

Belgia

3,25

3,25

742

742

(143)

(143)

599

599

Bulgaaria

Bulgaaria

0,22

0,22

50

50

(10)

(10)

40

40

Horvaatia

Horvaatia

0,23

0,23

51

51

(10)

(10)

42

42

Küpros

Küpros

0,11

0,11

25

25

(5)

(5)

21

21

Tšehhi

Tšehhi

0,80

0,80

182

182

(35)

(35)

147

147

Taani

Taani

1,98

1,98

452

452

(87)

(87)

365

365

Eesti

Eesti

0,09

0,09

20

20

(4)

(4)

16

16

Soome

Soome

1,51

1,51

345

345

(66)

(66)

278

278

Prantsusmaa

Prantsusmaa

17,81

17,81

4 068

4 068

(784)

(784)

3 285

3 285

Saksamaa

Saksamaa

20,58

20,58

4 700

4 700

(906)

(906)

3 795

3 795

Kreeka

Kreeka

1,51

1,51

344

344

(66)

(66)

278

278

Ungari

Ungari

0,61

0,61

140

140

(27)

(27)

113

113

Iirimaa

Iirimaa

0,94

0,94

215

215

(41)

(41)

173

173

Itaalia

Itaalia

12,53

12,53

2 862

2 862

(551)

(551)

2 311

2 311

Läti

Läti

0,12

0,12

27

27

(5)

(5)

21

21

Leedu

Leedu

0,18

0,18

41

41

(8)

(8)

33

33

Luksemburg

Luksemburg

0,26

0,26

58

58

(11)

(11)

47

47

Malta

Malta

0,04

0,04

9

9

(2)

(2)

7

7

Madalmaad

Madalmaad

4,78

4,78

1 091

1 091

(210)

(210)

881

881

Poola

Poola

2,01

2,01

458

458

(88)

(88)

370

370

Portugal

Portugal

1,20

1,20

273

273

(53)

(53)

221

221

Rumeenia

Rumeenia

0,72

0,72

164

164

(32)

(32)

132

132

Slovakkia

Slovakkia

0,38

0,38

86

86

(17)

(17)

69

69

Sloveenia

Sloveenia

0,22

0,22

51

51

(10)

(10)

41

41

Hispaania

Hispaania

7,93

7,93

1 812

1 812

(349)

(349)

1 463

1 463

Rootsi

Rootsi

2,94

2,94

671

671

(129)

(129)

542

542

Ühendkuningriik

Ühendkuningriik

14,68

14,68

3 353

3 353

(646)

(646)

2 707

2 707

Kokku

Kokku

100,00

100,00

22 840

22 840

(4 400 )

(4 400 )

18 440

18 440

Kuna kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi kapital on täielikult sisse nõutud ja laekunud eelnevatel aastatel, nõuti 2019. aastal sisse 4 400 miljoni euro suurune summa, mis on täielikult seotud üheteistkümnenda EAFiga.

2.10.3.   Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 2 252 |

Miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2019

31.12.2018

Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid

Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid

627

627

1 625

1 625

—

—

2 252

2 252

2 252

2 252

Sellesse rubriiki kuuluvad suletud EAFidest kaheksandasse ja üheksandasse EAFi ümberpaigutatud vahendid.

2.10.4.   Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku |
| Saldo seisuga 31.12.2017 | (2 503 ) | 2 177 | 120 | 206 | — |
| Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | (7) | (40) | 47 | — | 0 |
| Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | — | — | (112) | 112 | — |
| Saldo seisuga 31.12.2018 | (2 509 ) | 2 137 | 55 | 317 | — |
| Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | (1) | (27) | 28 | — | (0) |
| Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | — | — | 181 | (181) | — |
| Saldo seisuga 31.12.2019 | (2 510 ) | 2 109 | 265 | 136 | — |

Miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

Saldo seisuga 31.12.2017

Saldo seisuga 31.12.2017

(2 503 )

(2 503 )

2 177

2 177

120

120

206

206

—

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

(7)

(7)

(40)

(40)

47

47

—

0

0

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

—

—

(112)

(112)

112

112

—

Saldo seisuga 31.12.2018

Saldo seisuga 31.12.2018

(2 509 )

(2 509 )

2 137

2 137

55

55

317

317

—

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

(1)

(1)

(27)

(27)

28

28

—

(0)

(0)

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

—

—

181

181

(181)

(181)

—

Saldo seisuga 31.12.2019

Saldo seisuga 31.12.2019

(2 510 )

(2 510 )

2 109

2 109

265

265

136

136

—

Sellesse rubriiki kuuluvad ühest toimivast EAFist teise ümberpaigutatud vahendid.

Alates Cotonou lepingu jõustumisest paigutatakse kõik toimivate varasemate EAFide kasutamata vahendid pärast vabastamist ümber kõige viimasena käivitatud EAFi. Teistest EAFidest ümberpaigutatud vahendid suurendavad saajafondi assigneeringuid ja vähendavad selle fondi omi, kust ümberpaigutus tehti. Kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud vahendeid saab kohustustega siduda vaid sisekokkuleppes sätestatud tingimustel.

3.   TULEMIARUANDE LISAD

TULEMIARUANDE LISAD

TULUD

TULUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2019 | 2018 |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.1 | 28 | 4 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.2 | 46 | 57 |
| Kokku | | 74 | 60 |

Miljonites eurodes

Lisa

2019

2018

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.1

28

28

4

4

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.2

46

46

57

57

Kokku

Kokku

74

74

60

60

3.1.   MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2019 | 2018 |
| Kulude sissenõudmine | | 0 | 0 | 9 | 4 | 13 | 21 |
| STABEXi vahendite sissenõudmine | | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Kaasrahastamisest saadud tulu | 3.1.1 | — | — | 9 | 5 | 14 | (17) |
| Kokku | | 0 | 0 | 18 | 10 | 28 | 4 |

Miljonites eurodes

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2019

2018

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

0

0

0

0

9

9

4

4

13

13

21

21

STABEXi vahendite sissenõudmine

STABEXi vahendite sissenõudmine

—

—

0

0

—

0

0

0

0

Kaasrahastamisest saadud tulu

Kaasrahastamisest saadud tulu

3.1.1

—

—

9

9

5

5

14

14

(17)

(17)

Kokku

Kokku

0

0

0

0

18

18

10

10

28

28

4

4

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu jaguneb eelarve täitmise laadi alusel järgmiselt.

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Otsene eelarve täitmine | | |
| | Täitja: |

Miljonites eurodes

2019

2018

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

| | | Komisjon |
| --- | --- | --- |

Komisjon

Komisjon

1

1

1

1

| | | ELi delegatsioonid |
| --- | --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

6

6

3

3

6

6

4

4

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

| | Täitja: |
| --- | --- |

Täitja:

Täitja:

| | | Kolmandad riigid |
| --- | --- | --- |

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

15

15

(13)

(13)

| | | Rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- | --- |

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

5

5

12

12

| | | Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- | --- |

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

2

2

1

1

22

22

—

Kokku

Kokku

28

28

4

4

3.1.1.   Kaasrahastamisest saadud tulu

Kaasrahastamisest saadud tulu

Kaasrahastamise osamaksud vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumidele ja seetõttu ei tohiks need laekumisel tulemiaruannet mõjutada. Osamaksud jäävad kohustuste alla (vt lisade punkt 2.6.1) kuni saadud vahenditega seotud tingimuste täitmiseni, st kuni rahastamiskõlblike kulude tekkimiseni (vt lisade punkt 3.4). Seejärel kajastatakse vastav summa tulemiaruandes kaasrahastamisest saadud mittekaubandusliku tuluna. Seega puudub mõju eelarveaasta tulemile.

2.6.1

3.4

3.2.   KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2019 | 2018 |
| Finantstulud | (0) | (0) | 3 | 4 | 7 | 10 |
| Muud tulud | 1 | 6 | 21 | 12 | 39 | 46 |
| Kokku | 1 | 6 | 24 | 16 | 46 | 57 |

Miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2019

2018

Finantstulud

Finantstulud

(0)

(0)

(0)

(0)

3

3

4

4

7

7

10

10

Muud tulud

Muud tulud

1

1

6

6

21

21

12

12

39

39

46

46

Kokku

Kokku

1

1

6

6

24

24

16

16

46

46

57

57

Finantstulud koosnevad põhiliselt tähtajaks tasumata sissenõudekorraldustelt kogunenud intressidest (6,6 miljonit eurot) ja eelmaksete intressidest. Muud tulud koosnevad täies ulatuses kasumist, mis saadakse vahetuskursierinevustest. Vastav vahetuskursierinevustest tulenev kahjum kajastatakse muude kulude all (vt lisade punkt 3.6).

3.6

KULUD

KULUD

3.3.   ABIMEETMED

ABIMEETMED

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2019 | 2018 |
| Programmikohane abi | 0 | (0) | 295 | 1 824 | 2 119 | 2 001 |
| Makromajanduslik toetus | — | 29 | — | — | 29 | 26 |
| Valdkondlik poliitika | — | 0 | — | — | 0 | 2 |
| AKV riikide sisesed projektid | — | 2 | 272 | 678 | 951 | 827 |
| Hädaabi | — | 4 | 12 | 97 | 112 | 873 |
| Institutsioonidele ettenähtud toetus | — | — | 0 | 7 | 7 | 18 |
| Usaldusfondide osamaksud | — | — | — | 535 | 535 | 307 |
| Kokku | 0 | 35 | 579 | 3 141 | 3 755 | 4 054 |

Miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2019

2018

Programmikohane abi

Programmikohane abi

0

0

(0)

(0)

295

295

1 824

1 824

2 119

2 119

2 001

2 001

Makromajanduslik toetus

Makromajanduslik toetus

—

29

29

—

—

29

29

26

26

Valdkondlik poliitika

Valdkondlik poliitika

—

0

0

—

—

0

0

2

2

AKV riikide sisesed projektid

AKV riikide sisesed projektid

—

2

2

272

272

678

678

951

951

827

827

Hädaabi

Hädaabi

—

4

4

12

12

97

97

112

112

873

873

Institutsioonidele ettenähtud toetus

Institutsioonidele ettenähtud toetus

—

—

0

0

7

7

7

7

18

18

Usaldusfondide osamaksud

Usaldusfondide osamaksud

—

—

—

535

535

535

535

307

307

Kokku

Kokku

0

0

35

35

579

579

3 141

3 141

3 755

3 755

4 054

4 054

EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmise ja haldamise viisist eri tegevuskulusid, mis hõlmavad mitmeid abimeetmeid.

Selles rubriigis vähenesid summad kahe teguri koosmõjul: esiteks üheteistkümnenda EAFiga seotud kulude suurenemine (2018. aastal 3 012 miljonit) ja teiseks kümnenda EAFiga seotud kulude vähenemine (2018. aastal 984 miljonit eurot). See on kooskõlas EAFi tegevustsükliga ja samuti seotud asjaoluga, et nende EAFide alla kuuluvate avatud lepingute arv aja jooksul muutus – 2019. aastal oli üheteistkümnenda EAFi tegevus täies hoos ja seetõttu oli 31. detsembri 2019. aasta seisuga märksa rohkem selliseid avatud lepinguid, mille alusel kanti kulusid. Seevastu viidi 2019. aastal lõpule paljude kümnenda EAFiga seotud lepingute täitmine ning lepingud lõpetati, mis omakorda tähendas selle EAFi raames kantud kulude vähenemist.

Eeskätt üheteistkümnenda EAFi näitajate põhjal võib täheldada abimeetmetega seotud kulude struktuuri muutumist võrreldes 2018. aastaga. Selle EAFi raames vähenesid märkimisväärselt hädaabikulud (2018. aastal 811 miljonit), samal ajal kui programmikohase abi, AKV riikide siseste projektide ja usaldusfondide osamaksudega seotud kulud oluliselt suurenesid (2018. aastal vastavalt 1 468 miljonit, 410 miljonit ja 307 miljonit eurot).

3.4.   KAASRAHASTAMISE KULUD

KAASRAHASTAMISE KULUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2019 | 2018 |
| Kaasrahastamine | — | — | 9 | 5 | 14 | (17) |

Miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2019

2018

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

—

—

9

9

5

5

14

14

(17)

(17)

Selles rubriigis on kajastatud 2019. aastal seoses kaasrahastatud projektidega kantud kulud. Tuleb märkida, et tekkinud kulud sisaldavad prognoositavalt järgmisse eelarveaastasse ülekantavaid summasid (ja seega ka prognoositavalt tühistatavaid eelmise aasta summasid).

Tulemiaruandes on kajastatud sellele vastav tulu (vt lisade punkt 3.1.1).

3.1.1

Abimeetmed ja kaasrahastamise kulud eelarve täitmise liikide kaupa

Abimeetmed ja kaasrahastamise kulud eelarve täitmise liikide kaupa

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Otsene eelarve täitmine | | |
| | Täitja: |

Miljonites eurodes

2019

2018

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

| | | komisjon |
| --- | --- | --- |

komisjon

komisjon

86

86

122

122

| | | ELi rakendusametid |
| --- | --- | --- |

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

(13)

(13)

31

31

| | | usaldusfondid |
| --- | --- | --- |

usaldusfondid

usaldusfondid

483

483

594

594

| | | ELi delegatsioonid |
| --- | --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

1 141

1 141

1 003

1 003

1 697

1 697

1 750

1 750

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

| | Täitja: |
| --- | --- |

Täitja:

Täitja:

| | | EIP ja EIF |
| --- | --- | --- |

EIP ja EIF

EIP ja EIF

145

145

44

44

| | | rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- | --- |

rahvusvahelised organisatsioonid

rahvusvahelised organisatsioonid

1 003

1 003

920

920

| | | eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- | --- |

eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

126

126

114

114

| | | avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- | --- |

avalik-õiguslikud asutused

avalik-õiguslikud asutused

184

184

231

231

| | | kolmandad riigid |
| --- | --- | --- |

kolmandad riigid

kolmandad riigid

613

613

977

977

| | | ELi asutused koos avaliku ja erasektori partnerlusega |
| --- | --- | --- |

ELi asutused koos avaliku ja erasektori partnerlusega

ELi asutused koos avaliku ja erasektori partnerlusega

1

1

1

1

2 073

2 073

2 287

2 287

Kokku

Kokku

3 770

3 770

4 037

4 037

3.5.   FINANTSKULUD

FINANTSKULUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2019 | 2018 |
| Nõuete allahindlus | 0 | (2) | 2 | 1 | 1 | (7) |

Miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2019

2018

Nõuete allahindlus

Nõuete allahindlus

0

0

(2)

(2)

2

2

1

1

1

1

(7)

(7)

Sellesse rubriiki kuuluvad ebatõenäoliselt laekuvatest summadest tulenevad hinnangulised kulud.

3.6.   MUUD KULUD

MUUD KULUD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2019 | 2018 |
| Haldus- ja IT-kulud | — | — | (41) | 262 | 220 | 112 |
| Riski- ja kulueraldised | — | — | — | — | — | (4) |
| Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest | — | 2 | 1 | 1 | 3 | 1 |
| Kahjum vahetuskursi muutustest | 1 | 6 | 21 | 9 | 37 | 39 |
| Kokku | 1 | 8 | (20) | 272 | 260 | 148 |

Miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2019

2018

Haldus- ja IT-kulud

Haldus- ja IT-kulud

—

—

(41)

(41)

262

262

220

220

112

112

Riski- ja kulueraldised

Riski- ja kulueraldised

—

—

—

—

—

(4)

(4)

Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest

Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest

—

2

2

1

1

1

1

3

3

1

1

Kahjum vahetuskursi muutustest

Kahjum vahetuskursi muutustest

1

1

6

6

21

21

9

9

37

37

39

39

Kokku

Kokku

1

1

8

8

(20)

(20)

272

272

260

260

148

148

See rubriik hõlmab peamiselt toetuskulusid, s.o EAFide programmitöö ja rakendamisega seotud halduskulusid. Nende kulude hulka kuuluvad projektide ettevalmistamise, järelmeetmete, järelevalve ja hindamisega seotud kulud, samuti arvutivõrkude, tehnilise abi jm kulud.

4.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTISED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTISED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

4.1.   TINGIMUSLIKUD VARAD

TINGIMUSLIKUD VARAD

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Täitmistagatised | — | 10 | 5 | 0 | 15 | 11 |
| Lisatagatised | — | 5 | 4 | — | 9 | 7 |
| Kokku | — | 15 | 8 | 0 | 24 | 17 |

Miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2019

31.12.2018

Täitmistagatised

Täitmistagatised

—

10

10

5

5

0

0

15

15

11

11

Lisatagatised

Lisatagatised

—

5

5

4

4

—

9

9

7

7

Kokku

Kokku

—

15

15

8

8

0

0

24

24

17

17

Selleks et EAFi rahastamisest abi saajad täidaksid EAFiga sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi, nõutakse täitmistagatisi.

Lisatagatised on seotud ainult ehitustööde hankelepingutega. Tavaliselt peetakse kinni 10 % abisaajale tehtavatest vahemaksetest eesmärgiga tagada, et töövõtjad täidavad oma kohustusi. Need kinnipeetud summad kajastatakse tasumisele kuuluvate summadena. Hankija loal võib töövõtja selle asemel esitada lisatagatise, mis asendab vahemaksest kinnipeetud summasid. Need tagatised on kajastatud tingimuslike varadena.

Eelarve kaudse täitmise raames hallatavate lepingute puhul antakse tagatised avaliku sektori hankijale, mitte EAFile, mistõttu EAF neid ei kajasta.

4.2.   MUU OLULINE TEAVE

MUU OLULINE TEAVE

4.2.1.   Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Allpool avaldatud summa koosneb eelarvelistest täitmata kulukohustustest, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on tulemiaruandes kajastatud kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavaid makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Need tekivad alati mitmeaastaste programmidega seoses.

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud | (0) | 42 | 576 | 7 946 | 8 564 | 9 071 |

Miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2019

31.12.2018

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

(0)

(0)

42

42

576

576

7 946

7 946

8 564

8 564

9 071

9 071

31. detsembri 2019. aasta seisuga oli eelarveliste täitmata kulukohustuste summa kokku 10 270 miljonit eurot (2018. aastal 10 616 miljonit eurot).

5.   FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

Järgnev teave, mis käsitleb Euroopa Arengufondi finantsriskide juhtimist, on seotud komisjoni poolt Euroopa Arengufondi nimel EAFi vahendite rakendamiseks tehtud rahavoogude juhtimise toimingutega.

5.1.   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

EAFi rahavoogude juhtimise toimingute haldamist käsitlevad reeglid ja põhimõtted on sätestatud üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses ja sisekokkuleppes.

Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid.

| a) | Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantsasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid. |
| --- | --- |

a)

Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantsasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid.

| b) | Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes. |
| --- | --- |

b)

Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes.

| c) | EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. |
| --- | --- |

c)

EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne.

Lisaks erikontodele on komisjon avanud finantsasutustes (nii keskpankades kui ka kommertspankades) EAFi nimel ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Rahavoogude juhtimise ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele erimenetlusi.

Rahavoogude juhtimise ja maksetoimingute haldamine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad tegevus- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Neid kohaldatakse erinevates valdkondades tehtavate toimingute suhtes ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt.

5.2.   VALUUTARISK

VALUUTARISK

EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| | USA dollar | Inglise nael (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) | Euro | Muu | Kokku | USA dollar | Inglise nael (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) | Euro | Muu | Kokku |
| Finantsvarad | | | | | | | | | | | | | | |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | — | — | — | — | 115 | 8 | 123 | 63 | — | 0 | — | 67 | 8 | 138 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 1 | — | — | — | 1 178 | — | 1 179 | 1 | 0 | — | — | 386 | — | 387 |
| | 1 | — | — | — | 1 293 | 8 | 1 302 | 64 | 0 | 0 | — | 453 | 8 | 525 |
| Finantskohustised | | | | | | | | | | | | | | |
| Pikaajalised finantskohustised | — | — | — | — | (19) | — | (19) | — | — | — | — | (18) | — | (18) |
| Võlgnevused | (7) | — | — | — | (509) | — | (516) | (1) | — | — | — | (218) | (22) | (241) |
| | (7) | — | — | — | (528) | — | (535) | (1) | — | — | — | (236) | (22) | (259) |
| Kokku | (6) | — | — | — | 765 | 8 | 767 | 63 | 0 | 0 | — | 217 | (14) | 267 |

Miljonites eurodes

31.12.2019

31.12.2018

USA dollar

Inglise nael (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

Euro

Muu

Kokku

USA dollar

Inglise nael (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

Euro

Muu

Kokku

Finantsvarad

Finantsvarad

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

—

—

—

—

115

115

8

8

123

123

63

63

—

0

0

—

67

67

8

8

138

138

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

1

1

—

—

—

1 178

1 178

—

1 179

1 179

1

1

0

0

—

—

386

386

—

387

387

1

1

—

—

—

1 293

1 293

8

8

1 302

1 302

64

64

0

0

0

0

—

453

453

8

8

525

525

Finantskohustised

Finantskohustised

Pikaajalised finantskohustised

Pikaajalised finantskohustised

—

—

—

—

(19)

(19)

—

(19)

(19)

—

—

—

—

(18)

(18)

—

(18)

(18)

Võlgnevused

Võlgnevused

(7)

(7)

—

—

—

(509)

(509)

—

(516)

(516)

(1)

(1)

—

—

—

(218)

(218)

(22)

(22)

(241)

(241)

(7)

(7)

—

—

—

(528)

(528)

—

(535)

(535)

(1)

(1)

—

—

—

(236)

(236)

(22)

(22)

(259)

(259)

Kokku

Kokku

(6)

(6)

—

—

—

765

765

8

8

767

767

63

63

0

0

0

0

—

217

217

(14)

(14)

267

267

Kõiki osamaksusid hoitakse eurodes ja muid valuutasid ostetakse alles siis, kui see on vajalik maksete tegemiseks. Seepärast ei mõjuta valuutarisk EAFi rahavoogude juhtimise toiminguid.

5.3.   INTRESSIRISK

INTRESSIRISK

EAF ei laena raha ning seepärast tal intressiriski suhtes riskipositsioon puudub.

Samas saab ta erinevatel pangakontodel hoitavatelt saldodelt intressi. Komisjon on EAFi nimel seepärast võtnud meetmeid, mis tagavad regulaarselt teenitud intressi vastavuse turuintressimääradele ja nende võimalikule kõikumisele.

Osamaksud EAFi eelarvesse kannab liikmesriik erikontole, mille ta on avanud selleks väljavalitud finantsasutuses. Mõne konto intressimäär võib praegu olla negatiivne, mistõttu on nende kontode saldode minimeerimiseks võetud likviidsuse juhtimise meetmeid. Vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2016/888 (6) katab nende kontode negatiivse intressi asjaomane liikmesriik.

6

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. Selliste kontode saldodelt makstav tasu põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressi arvutamine seotud turu viiteintressimääraga ja seda korrigeeritakse vastavalt kõnealuse intressimäära kõikumistele. Selle tulemusena puudub risk, et EAFi saldodelt laekuvad tasud võiksid olla madalamad turuintressimääradest.

5.4.   KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Kokku | Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega | Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega |
| < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 123 | 100 | 16 | 7 | — |
| Kokku seisuga 31.12.2019 | 123 | 100 | 16 | 7 | — |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 138 | 121 | 12 | 5 | — |
| Kokku seisuga 31.12.2018 | 138 | 121 | 12 | 5 | — |

Miljonites eurodes

Kokku

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega

Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

123

123

100

100

16

16

7

7

—

Kokku seisuga 31.12.2019

Kokku seisuga 31.12.2019

123

123

100

100

16

16

7

7

—

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

138

138

121

121

12

12

5

5

—

Kokku seisuga 31.12.2018

Kokku seisuga 31.12.2018

138

138

121

121

12

12

5

5

—

Finantsvarad riskikategooriate kaupa

Finantsvarad riskikategooriate kaupa

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Nõuded | Raha | Kokku | Nõuded | Raha | Kokku |
| Vastaspooled, kellel on välisreiting | | | | | | |
| Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga | 7 | 958 | 965 | 5 | 303 | 308 |
| Üle keskmise kvaliteediga | — | 220 | 220 | — | 80 | 80 |
| Alla keskmise kvaliteediga | — | 1 | 1 | — | 4 | 4 |
| Muud kui investeerimiskvaliteediga | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | 7 | 1 179 | 1 186 | 5 | 387 | 391 |
| Vastaspooled, kellel puudub välisreiting | | | | | | |
| Rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud) | 116 | 0 | 116 | 133 | 0 | 134 |
| Rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud) | — | — | — | — | — | — |
| Kokku | 116 | 0 | 116 | 133 | 0 | 134 |
| Kokku | 123 | 1 179 | 1 302 | 138 | 387 | 525 |

Miljonites eurodes

31.12.2019

31.12.2018

Nõuded

Raha

Kokku

Nõuded

Raha

Kokku

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

7

7

958

958

965

965

5

5

303

303

308

308

Üle keskmise kvaliteediga

Üle keskmise kvaliteediga

—

220

220

220

220

—

80

80

80

80

Alla keskmise kvaliteediga

Alla keskmise kvaliteediga

—

1

1

1

1

—

4

4

4

4

Muud kui investeerimiskvaliteediga

Muud kui investeerimiskvaliteediga

—

0

0

0

0

—

0

0

0

0

7

7

1 179

1 179

1 186

1 186

5

5

387

387

391

391

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud)

Rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud)

116

116

0

0

116

116

133

133

0

0

134

134

Rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud)

Rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud)

—

—

—

—

—

—

Kokku

Kokku

116

116

0

0

116

116

133

133

0

0

134

134

Kokku

Kokku

123

123

1 179

1 179

1 302

1 302

138

138

387

387

525

525

Kategooriatesse „Muud kui investeerimiskvaliteediga“ ja „Alla keskmise kvaliteediga“ kuuluvad vahendid on peamiselt seotud liikmesriikide nende EAFi osamaksudega, mis kantakse kooskõlas EAFi finantsmääruse artikli 20 lõikega 3 liikmesriikide avatud erikontodele. Kõnealuse määruse kohaselt peab osamaksude summa jääma neile erikontodele seni, kuni on tarvis teha makseid.

Muud kui investeerimiskvaliteediga

Alla keskmise kvaliteediga

Enamikku EAFi rahalistest vahenditest hoitakse EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse kohaselt erikontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude maksmiseks. Enamikku selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide vastaspoole risk on EAFi jaoks madalaim (riskipositsioon seondub liikmesriikidega).

Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavasse EAFi rahalistesse vahenditesse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab komisjoni likviidsuse juhtimise süsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga. Seepärast on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed, mis tagab selle, et EAFi riskipositsioon on piiratud.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et vähendada EAFi vastaspoole riski.

Kõik kommertspangad valitakse välja hankemenetluse teel. Hankemenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitchi F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse lubada ka madalamat reitingut.

5.5.   LIKVIIDSUSRISK

LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustiste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

Finantskohustiste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Finantskohustised | 516 | 2 | 17 | 535 |
| Kokku seisuga 31.12.2019 | 516 | 6 | 22 | 516 |
| Finantskohustised | 241 | 7 | 11 | 259 |
| Kokku seisuga 31.12.2018 | 241 | 7 | 11 | 259 |

Miljonites eurodes

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Finantskohustised

Finantskohustised

516

516

2

2

17

17

535

535

Kokku seisuga 31.12.2019

Kokku seisuga 31.12.2019

516

516

6

6

22

22

516

516

Finantskohustised

Finantskohustised

241

241

7

7

11

11

259

259

Kokku seisuga 31.12.2018

Kokku seisuga 31.12.2018

241

241

7

7

11

11

259

259

EAFi suhtes kohaldatavad eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveperioodi jaoks ette nähtud rahavarude kogusumma on alati piisav maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on tegelikult võrdne asjaomase eelarveperioodi maksete assigneeringute summaga.

Siiski makstakse liikmesriikide osamaksud EAFi aasta jooksul tehtava kolme osamaksena, samal ajal kui väljamaksete puhul kehtib hooajalisus.

Selle tagamiseks, et rahalistest vahenditest piisaks alati mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavate maksete katmiseks, vahetavad komisjoni rahavoogude juhtimise üksus ja asjaomased kulude eest vastutavad talitused korrapäraselt teavet kassaseisu kohta.

Lisaks eelnevale tagavad EAFi rahavoogude juhtimise toimingutes kasutatavad automatiseeritud likviidsuse juhtimise töövahendid, et igal EAFi pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

6.   SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

EAFiga seotud osapooled on ELi Bêkou usaldusfond, ELi Aafrika usaldusfond ja Euroopa Komisjon. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa EAFi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

EAFi juhib Euroopa Komisjon ja sel ei ole eraldi juhtkonda. Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel, sealhulgas komisjonis töötavate ELi ametnike rahalised õigused on avaldatud Euroopa Liidu konsolideeritud majandusaasta aruande rubriigis 7.2 „Juhtivtöötajate peamised rahalised õigused“.

7.   BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva esialgse majandusaasta aruande edastamise kuupäeva seisuga ei olnud EAFi peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva punkti all nõutav, välja arvatud allpool kirjeldatav küsimus. Majandusaasta aruanne koos lisadega on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes.

Ühendkuningriigi lahkumine Euroopa Liidust

Ühendkuningriigi lahkumine Euroopa Liidust

Alates 1. veebruarist 2020 ei ole Ühendkuningriik enam Euroopa Liidu liikmesriik. Pärast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) sõlmimist kahe poole vahel võttis Ühendkuningriik kohustuse täita kõik kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku ja varasemate finantsperspektiivide kohased kohustused nii, nagu oleks ta ikka veel liikmesriik.

Väljaastumislepingus on sätestatud, et Ühendkuningriik osaleb EAFis kuni üheteistkümnenda EAFi ja kõigi veel lõpetamata varasemate EAFide tegevuse lõpetamiseni ning täidab liikmesriikidega võrdselt selle EAFi loomise sisekokkuleppest tulenevaid kohustusi ja varasemate EAFidega seotud kohustusi kuni nende lõpetamiseni. Ühendkuningriik võib EAFi komitees osaleda hääleõiguseta vaatlejana.

Väljaastumislepingus on samuti sätestatud, et kui kümnenda EAFi või varasemate EAFide kohaste projektide vahendeid ei ole kohustustega seotud või need on väljaastumislepingu jõustumise kuupäeva seisuga vabastatud, ei kasutata Ühendkuningriigi osa nendest summadest uuesti. Sama kehtib pärast 31. detsembrit 2020 ka Ühendkuningriigi osa kohta üheteistkümnenda EAFi vahendite sidumata ja vabastatud vahendites.

Käesoleva esialgse majandusaasta aruande edastamise ajal ning vastavalt sõlmitud ja juba kohaldatavale väljaastumislepingule puudub finantsmõju, mida kajastada EAFi 2019. aasta majandusaasta aruandes.

Koroonaviirushaigus-19 (COVID-19)

Koroonaviirushaigus-19 (COVID-19)

2020. aasta esimeses kvartalis avaldas koroonaviiruse pandeemia tohutut mõju kogu maailmas, sealhulgas finantsturgudel, kus langesid märkimisväärselt kõik põhiindeksid. See on omakorda suurendanud õiglases väärtuses kajastatavate, sealhulgas EAFi bilansis sisalduvate finantsinstrumentide väärtuse volatiilsust. Mittekorrigeeriva sündmusena ei nõua koroonaviiruse pandeemia teatatud arvandmete korrigeerimist. Järgnevatel aruandeperioodidel avaldab COVID-19 kriis tõenäoliselt mõju teatavate varade ja kohustiste kajastamisele ja mõõtmisele raamatupidamise aastaaruannetes. Käesoleva esialgse majandusaasta aruande edastamise kuupäeva seisuga kättesaadava teabe põhjal ei saa koroonaviiruse pandeemia finantsmõju usaldusväärselt hinnata.

8.   EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

Eelarveaasta tulem arvutatakse tekkepõhise arvestuse põhimõtte, eelarve täitmise tulemus aga kassapõhise arvestuse reeglite kohaselt. Kuna nii eelarveaasta tulem kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes. Täpsem teave peamiste võrreldavate artiklite laadi kohta on esitatud tabelite lisades.

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| EELARVEAASTA TULEM | (3 956 ) | (4 118 ) |
| Tulud | | |
| Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust | — | (1) |
| Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded | (16) | (11) |
| Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded | 23 | 11 |
| Eelmaksete netomõju | 53 | 36 |
| Viitlaekumised (neto) | (67) | (39) |
| Muu | (3) | (1) |
| Kulud | | |
| Aruandeaasta maksmata kulud | 107 | 115 |
| Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud | (672) | (366) |
| Eelmaksete netomõju | (44) | (179) |
| Viitvõlgnevused (neto) | 719 | 484 |
| EELARVE TÄITMISE TULEMUS | (3 856 ) | (4 069 ) |

Miljonites eurodes

2019

2018

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(3 956 )

(3 956 )

(4 118 )

(4 118 )

Tulud

Tulud

Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust

Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust

—

(1)

(1)

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

(16)

(16)

(11)

(11)

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

23

23

11

11

Eelmaksete netomõju

Eelmaksete netomõju

53

53

36

36

Viitlaekumised (neto)

Viitlaekumised (neto)

(67)

(67)

(39)

(39)

Muu

Muu

(3)

(3)

(1)

(1)

Kulud

Kulud

Aruandeaasta maksmata kulud

Aruandeaasta maksmata kulud

107

107

115

115

Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud

Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud

(672)

(672)

(366)

(366)

Eelmaksete netomõju

Eelmaksete netomõju

(44)

(44)

(179)

(179)

Viitvõlgnevused (neto)

Viitvõlgnevused (neto)

719

719

484

484

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

(3 856 )

(3 856 )

(4 069 )

(4 069 )

8.1.   VÕRRELDAVAD TULUARTIKLID

VÕRRELDAVAD TULUARTIKLID

Eelarveaasta eelarvetulud vastavad eelarveaasta jooksul kindlaks määratud nõuetega seoses sissenõutud tuludele ja seoses eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega sissenõutud summadele.

Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavaid nõudeid kajastatakse eelarveaasta tulemis, kuid eelarve seisukohast ei saa neid lugeda tuludeks, sest sissenõutav summa paigutatakse ümber reservidesse ja seda ei saa ilma nõukogu otsuseta uuesti kulukohustustega siduda.

Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavaid nõudeid

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

Eelmaksete netomõju rida viitab eelmaksete tasaarvestamisele abisaajatelt sissenõutud summadega. Nende laekumiste puhul on tegemist eelarve tuludega, kuid neil ei ole mõju tulemile, mistõttu tuleb need võrdlemise eesmärgil juurde arvata.

rida viitab eelmaksete

Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud viitlaekumistest. Arvesse võetakse ainult netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelneva eelarveaasta tühistatud viitlaekumised.

Viitlaekumiste netosumma

8.2.   VÕRRELDAVAD KULUARTIKLID

VÕRRELDAVAD KULUARTIKLID

Aruandeaasta maksmata kulud tuleb võrdlemise eesmärgil juurde arvata, sest need sisalduvad eelarveaasta tulemis, kuid ei kuulu eelarve kulude hulka. Seevastu aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need on osa aruandeaasta eelarvekuludest, ent need kas ei avalda mõju eelarveaasta tulemile või korrektsioonide korral vähendavad kulusid.

Aruandeaasta maksmata kulud

aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud

Tühistatud maksetest tekkivad laekumised ei mõjuta eelarveaasta tulemit, kuid neil on mõju eelarve täitmise tulemusele.

Tühistatud maksetest

Eelmaksete netomõju koosneb aruandeaastal makstud uute eelmaksete summadest (mis on kajastatud aruandeaasta eelarve kuluna) ja aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitletav kuluna tekkepõhises arvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algset eelmakset hakatakse käsitama eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Eelmaksete netomõju

Viitvõlgnevuste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud kumuleerunud kuludest, st EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud EAFile veel aruandeid esitanud. Arvesse võetakse ainult viitvõlgnevuste netomõju, st aruandeaasta viitvõlgnevusi, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate tühistatud viitvõlgnevused.

Viitvõlgnevuste netosumma

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED

ELi BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2019 (7)

ELi BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2019

7

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA

Liidu usaldusfondide üldine taust

Liidu usaldusfondide üldine taust

Kooskõlas liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (8) (edaspidi „finantsmäärus“) artiklitega 234 ja 235 ning üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse (9) artikliga 35 on Euroopa Komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „liidu usaldusfondid“). Liidu usaldusfond luuakse teiste rahastajatega sõlmitud kokkulepete alusel hädaolukorra ajal ja pärast hädaolukorda võetavate, kriisidele reageerimiseks vajalike meetmete jaoks või temaatiliste meetmete jaoks.

8

9

Liidu usaldusfondi loob oma otsusega Euroopa Komisjon pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimist või neilt heakskiidu saamist. Otsus sisaldab ka teiste rahastajatega sõlmitavat moodustamise kokkulepet.

Liidu usaldusfond moodustatakse ja seda rakendatakse järgmistel tingimustel:

| — | liidu sekkumine loob lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

liidu sekkumine loob lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks;

| — | liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle; |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle;

| — | liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata; |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata;

| — | liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse. |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse.

Iga liidu usaldusfondi juurde luuakse komisjoni juhitav nõukogu, et tagada rahastajate õiglane esindatus ning teha otsuseid vahendite kasutamise üle. Usaldusfondi nõukogu kaasab vaatlejana iga toetust mitteandva liikmesriigi esindaja. Usaldusfondi nõukogu koosseisu käsitlevad reeglid ja selle sise-eeskiri sätestatakse liidu usaldusfondi moodustamise kokkuleppes.

Liidu usaldusfond luuakse selle moodustamise kokkuleppes kindlaks määratud piiratud ajavahemikuks. Seda ajavahemikku võib vastavalt liidu usaldusfondi nõukogu taotlusele komisjoni otsusega pikendada, kui komisjon esitab pikendamist põhjendava aruande. Euroopa Parlament ja/või nõukogu võivad nõuda, et komisjon lõpetaks assigneeringud usaldusfondile või vaataks läbi usaldusfondi asutamisakti eesmärgiga usaldusfond likvideerida.

Komisjoni peaarvepidaja on ühtlasi ka liidu usaldusfondi peaarvepidaja. Peaarvepidaja vastutab kõikidele liidu usaldusfondidele ühise raamatupidamisarvestuse korra ja kontoplaani kehtestamise eest. Komisjoni siseaudiitoril, OLAFil ja kontrollikojal on liidu usaldusfondi suhtes samasugused volitused, nagu neil on komisjoni muu tegevuse suhtes. Liidu usaldusfondidele tehakse igal aastal sõltumatu välisaudit.

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Praeguseks on komisjon loonud neli ELi usaldusfondi.

| — | ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond eesmärgiga toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. Loodi 15. juulil 2014. |
| --- | --- |

—

ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond eesmärgiga toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. Loodi 15. juulil 2014.

ELi BÊKOU USALDUSFOND

| — | ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. Loodi 15. detsembril 2014. |
| --- | --- |

—

ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. Loodi 15. detsembril 2014.

ELi MADADI USALDUSFOND

| — | ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. Loodi 12. novembril 2015. |
| --- | --- |

—

ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. Loodi 12. novembril 2015.

ELi AAFRIKA USALDUSFOND

| — | ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond eesmärgiga toetada varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. Loodi 12. detsembril 2016. |
| --- | --- |

—

ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond eesmärgiga toetada varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. Loodi 12. detsembril 2016.

ELi COLOMBIA USALDUSFOND

ELi Bêkou usaldusfond

ELi Bêkou usaldusfond

Esimese mitme rahastajaga ELi usaldusfondi – Bêkou (sango keeles „lootus“) usaldusfondi – asutasid 15. juulil 2014 komisjon (keda esindasid rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, Euroopa elanikkonnakaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat ning Euroopa välisteenistus) ja kolm ELi liikmesriiki (Saksamaa, Prantsusmaa ja Madalmaad) eesmärgiga edendada Kesk-Aafrika Vabariigi stabiliseerimist ja ülesehitamist. Usaldusfond loodi kuni 60-kuiseks tähtajaks. 2019. aasta mais kiitis EL heaks ELi Bêkou usaldusfondi tegevusaja pikendamise 2020. aasta detsembrini, st selle kogukestus on 78 kuud.

ELi Bêkou usaldusfondi nõukogusse ja tegevjuhtkonda kuuluvad rahastajate ja komisjoni esindajad ning vaatlejad. Juhatus võtab vastu ja vaatab läbi ELi usaldusfondi strateegia ning koguneb vähemalt kord aastas.

Tegevjuhtkond vaatab läbi ja kiidab heaks fondi rahastatavad meetmed ning kontrollib nende rakendamist. Lisaks kiidab tegevjuhtkond heaks usaldusfondi rahastatud meetmete majandusaasta aastaaruanded ja iga-aastased tegevusaruanded.

ELi Bêkou usaldusfondi majandusaasta aruanne

ELi Bêkou usaldusfondi majandusaasta aruanne

Vastavalt Euroopa Liidu Kesk-Aafrika Vabariigi usaldusfondi (ELi Bêkou usaldusfond) asutamislepingu artiklile 8 ja moodustamise kokkuleppe artikli 11 punktile 11.2.1 koosneb majandusaasta aruanne kahest osast: 1) iga-aastane finantsaruanne, mille koostamise eest vastutab ELi usaldusfondi juht, ja 2) raamatupidamise aastaaruanne, mille koostab Euroopa Komisjoni peaarvepidaja, kes sama artikli kohaselt on ka usaldusfondi peaarvepidaja.

Usaldusfondi moodustamise kokkuleppe artikli 8 kohaselt tuleb raamatupidamise aastaaruanne koostada vastavalt raamatupidamiseeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja (ELi raamatupidamiseeskirjad) ja mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamise standarditel (IPSAS).

Majandusaasta aruande auditeerib sõltumatu välisaudiitor. ELi usaldusfondi juht ja peaarvepidaja esitavad selle lõpliku versiooni heakskiitmiseks tegevjuhtkonnale (artikli 8 punkti 8.3.4 alapunkt c).

ELi Bêkou usaldusfondi majandusaasta aruanne on konsolideeritud Euroopa Arengufondi majandusaasta aruandesse.

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

Alates ELi Bêkou usaldusfondi loomisest 2014. aasta juulis on usaldusfond vastu võtnud 19 programmi ja jõudnud enam kui 2,5 miljoni toetusesaajani. Programmid on loodud selleks, et aidata Kesk-Aafrika Vabariigil ja selle elanikkonnal toime tulla 2013. aasta kriisi tagajärgedega. Konkreetsemalt on ELi Bêkou usaldusfondi eesmärk tagada juurdepääs põhiteenustele (peamiselt tervishoid, veevarustus ja kanalisatsioon), elavdada majandust, soodustada töökohtade loomist ning edendada sotsiaalset ühtekuuluvust ja leppimist.

Hoolimata sellest, et Kesk-Aafrika Vabariigil on demokraatlikult valitud valitsus ja et 2019. aasta veebruaris sõlmiti rahulepe, on julgeolekuolukord Kesk-Aafrika Vabariigis endiselt heitlik. Sellises keerulises ja ebakindlas keskkonnas tegutsedes kasutab ELi Bêkou usaldusfond ära oma suhtelisi eeliseid – paindlikkust ja kohanemisvõimet muutuvate oludega. Lisaks on ELi Bêkou usaldusfond endiselt ainus vahend, mis aitab suurendada nii elanikkonna kui ka riigi toimetulekuvõimet hädaabi, taastus- ja arenguabi tõhusa ühendamisega.

2019. aasta mais kiitis EL Kesk-Aafrika Vabariigis sel ajal valitsenud olukorda arvesse võttes heaks ELi Bêkou usaldusfondi pikendamise 2020. aasta detsembrini, st selle kogukestus on 60 kuu asemel 78 kuud. Ametlik menetlus, mille käigus konsulteeriti Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, algatati 2018. aastal ELi usaldusfondi nõukogu ametliku taotluse alusel.

Tegevustasandil olid 2019. aasta tähtsamad sündmused järgmised.

| — | Mais võttis ELi Bêkou usaldusfond rahuleppe sõlmimist arvestades vastu uue valdkonnaülese meetme eesmärgiga toetada sotsiaalmajanduslikku taastumist riigi kaguosas, mis oli tolle ajani ligipääsmatu. Selle meetme abil püütakse uuendada riigi ja elanikkonna vahelist ühiskondlikku lepet, elavdades majandust, taastades põhilised tervishoiu-, veevarustus- ja kanalisatsiooniteenused, edendades dialoogi ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning tugevdades kohalike asutuste suutlikkust ja riigiaparaadi ümberkorraldamist. Eraldatud eelarvevahendid: 18 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

Mais võttis ELi Bêkou usaldusfond rahuleppe sõlmimist arvestades vastu uue valdkonnaülese meetme eesmärgiga toetada sotsiaalmajanduslikku taastumist riigi kaguosas, mis oli tolle ajani ligipääsmatu. Selle meetme abil püütakse uuendada riigi ja elanikkonna vahelist ühiskondlikku lepet, elavdades majandust, taastades põhilised tervishoiu-, veevarustus- ja kanalisatsiooniteenused, edendades dialoogi ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning tugevdades kohalike asutuste suutlikkust ja riigiaparaadi ümberkorraldamist. Eraldatud eelarvevahendid: 18 miljonit eurot.

| — | Oktoobris võttis ELi Bêkou usaldusfond vastu 15 miljoni euro suuruse kogueelarvega programmi, millega aidatakse edendada ettevõtlust linna- ja maapiirkondades. Loodi ka uus tehnilise ja kommunikatsioonialase abi rahastu. Peale selle suurendas ELi Bêkou usaldusfond kolme käimasoleva meetme eelarvet: tervisevaldkonna meetmele eraldati lisaks 21,76 miljonit eurot, naiste õiguste edendamise meetmele 0,5 miljonit eurot ja sotsiaalmajandusliku rehabilitatsiooni meetmele 0,78 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

Oktoobris võttis ELi Bêkou usaldusfond vastu 15 miljoni euro suuruse kogueelarvega programmi, millega aidatakse edendada ettevõtlust linna- ja maapiirkondades. Loodi ka uus tehnilise ja kommunikatsioonialase abi rahastu. Peale selle suurendas ELi Bêkou usaldusfond kolme käimasoleva meetme eelarvet: tervisevaldkonna meetmele eraldati lisaks 21,76 miljonit eurot, naiste õiguste edendamise meetmele 0,5 miljonit eurot ja sotsiaalmajandusliku rehabilitatsiooni meetmele 0,78 miljonit eurot.

| — | Pärast ELi Bêkou usaldusfondi tegevusaja pikendamist võttis nõukogu novembris toimunud koosolekul vastu 2019.–2020. aasta tegevusstrateegia. Strateegias määrati kindlaks kolm üldvaldkonda, kus on jätkuvalt vaja ELi usaldusfondi sekkumismeetmeid: i) sotsiaalvaldkond (peamiselt tervishoid, veevarustus ja kanalisatsioon); ii) majanduslikku vastupanuvõimet suurendavad ja majandust elavdavad meetmed; iii) suurem toetus riigiaparaadi ümberkorraldamiseks ja lepitustegevuseks. |
| --- | --- |

—

Pärast ELi Bêkou usaldusfondi tegevusaja pikendamist võttis nõukogu novembris toimunud koosolekul vastu 2019.–2020. aasta tegevusstrateegia. Strateegias määrati kindlaks kolm üldvaldkonda, kus on jätkuvalt vaja ELi usaldusfondi sekkumismeetmeid: i) sotsiaalvaldkond (peamiselt tervishoid, veevarustus ja kanalisatsioon); ii) majanduslikku vastupanuvõimet suurendavad ja majandust elavdavad meetmed; iii) suurem toetus riigiaparaadi ümberkorraldamiseks ja lepitustegevuseks.

| — | ELi Bêkou usaldusfondi projekte mõjutas ebakindel julgeolekuolukord (Banguis ja sisemaal toimunud konfliktid, millele järgnesid suhtelise stabiilsuse perioodid), kuid samal ajal võis täheldada, et valitsuse, partnerite ja humanitaarvaldkonna osalejate vaheline koordineerimine on tõhusam. |
| --- | --- |

—

ELi Bêkou usaldusfondi projekte mõjutas ebakindel julgeolekuolukord (Banguis ja sisemaal toimunud konfliktid, millele järgnesid suhtelise stabiilsuse perioodid), kuid samal ajal võis täheldada, et valitsuse, partnerite ja humanitaarvaldkonna osalejate vaheline koordineerimine on tõhusam.

2019. aasta lõpuks olid rahastajad ELi usaldusfondile eraldanud peaaegu 296 miljonit eurot, mida on 53 miljonit eurot rohkem kui 2018. aastal. Sellest 295 miljonist eurost on 31 miljonit eurot veel kinnitamata.

ELi Bêkou usaldusfond sõlmis 2019. aastal 11 uut lepingut kogumaksumusega üle 28 miljoni euro. Need aitavad ellu viia programme tervishoiu, maapiirkondade toimetulekuvõime ja töökohtade loomise, piirkondade avamise ja sotsiaalmajandusliku taastumise valdkonnas.

Samuti maksti eelmistel aastatel tehtud maksetele lisaks 2019. aastal välja peaaegu 32 miljonit eurot. Alates ELi Bêkou usaldusfondi loomisest on välja makstud kokku peaaegu 151 miljonit eurot.

Raamatupidamise aastaaruandes ilmneb selle tegevuse mõju kõige selgemini järgmises:

| — | eelmaksed vähenesid 11 405 000 euro võrra, sest 2018. aasta lõpu seisuga väljamaksmata summad kajastati 2019. aastal kuludena ning ettemakseid tehti vähem; |
| --- | --- |

—

eelmaksed vähenesid 11 405 000 euro võrra, sest 2018. aasta lõpu seisuga väljamaksmata summad kajastati 2019. aastal kuludena ning ettemakseid tehti vähem;

| — | raha ja raha ekvivalendid suurenesid 3 506 000 euro võrra (vt rahavoogude aruanne), mis on peamiselt tingitud sellest, et eelmakseid tehti vähem. |
| --- | --- |

—

raha ja raha ekvivalendid suurenesid 3 506 000 euro võrra (vt rahavoogude aruanne), mis on peamiselt tingitud sellest, et eelmakseid tehti vähem.

BILANSS

BILANSS

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| PÕHIVARA | | | |
| Eelmaksed | | 3 273 | 3 443 |
| | | 3 273 | 3 443 |
| KÄIBEVARA | | | |
| Eelmaksed | | 18 312 | 29 546 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | | 1 853 | 1 138 |
| Raha ja raha ekvivalendid | | 17 432 | 13 926 |
| | | 37 597 | 44 611 |
| VARAD KOKKU | | 40 870 | 48 054 |
| PIKAAJALISED KOHUSTISED | | | |
| Finantskohustised | | (29 727 ) | (42 737 ) |
| | | (29 727 ) | (42 737 ) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTISED | | | |
| Võlgnevused | | (10) | (918) |
| Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud | | (11 133 ) | (4 399 ) |
| | | (11 143 ) | (5 317 ) |
| KOHUSTISED KOKKU | | (40 870 ) | (48 054 ) |
| NETOVARA | | — | — |
| VAHENDID JA RESERVID | | | |
| Liikmete osamaksud | | — | — |
| Kumuleerunud ülejääk | | — | — |
| Eelarveaasta tulem | | — | — |
| NETOVARA | | — | — |

Tuhandetes eurodes

Lisa

31.12.2019

31.12.2018

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

3 273

3 273

3 443

3 443

3 273

3 273

3 443

3 443

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

18 312

18 312

29 546

29 546

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

1 853

1 853

1 138

1 138

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

17 432

17 432

13 926

13 926

37 597

37 597

44 611

44 611

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

40 870

40 870

48 054

48 054

PIKAAJALISED KOHUSTISED

PIKAAJALISED KOHUSTISED

Finantskohustised

Finantskohustised

(29 727 )

(29 727 )

(42 737 )

(42 737 )

(29 727 )

(29 727 )

(42 737 )

(42 737 )

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

Võlgnevused

Võlgnevused

(10)

(10)

(918)

(918)

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

(11 133 )

(11 133 )

(4 399 )

(4 399 )

(11 143 )

(11 143 )

(5 317 )

(5 317 )

KOHUSTISED KOKKU

KOHUSTISED KOKKU

(40 870 )

(40 870 )

(48 054 )

(48 054 )

NETOVARA

NETOVARA

—

—

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Liikmete osamaksud

Liikmete osamaksud

—

—

Kumuleerunud ülejääk

Kumuleerunud ülejääk

—

—

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

NETOVARA

NETOVARA

—

—

TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2019 | 2018 |
| TULUD | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | | |
| Tulu annetustest | | 48 343 | 33 682 |
| Kulude sissenõudmine | | 68 | — |
| | | 48 410 | 33 682 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | | |
| Finantstulud | | (2) | 1 |
| | | (2) | 1 |
| Kogutulu | | 48 408 | 33 683 |
| KULUD | | | |
| Tegevuskulud | | (47 620 ) | (32 825 ) |
| Muud kulud | | (789) | (858) |
| Kulud kokku | | (48 408 ) | (33 683 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | | — | — |

Tuhandetes eurodes

Lisa

2019

2018

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Tulu annetustest

Tulu annetustest

48 343

48 343

33 682

33 682

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

68

68

—

—

48 410

48 410

33 682

33 682

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Finantstulud

Finantstulud

(2)

(2)

1

1

(2)

(2)

1

1

Kogutulu

Kogutulu

48 408

48 408

33 683

33 683

KULUD

KULUD

Tegevuskulud

Tegevuskulud

(47 620 )

(47 620 )

(32 825 )

(32 825 )

Muud kulud

Muud kulud

(789)

(789)

(858)

(858)

Kulud kokku

Kulud kokku

(48 408 )

(48 408 )

(33 683 )

(33 683 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

—

—

—

—

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | 11 405 | (24 839 ) |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | (715) | (261) |
| Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) | (13 010 ) | (1 982 ) |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | (908) | 202 |
| Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine) | 6 734 | 863 |
| NETORAHAVOOD | 3 506 | (26 017 ) |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | 3 506 | (26 017 ) |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 13 926 | 39 943 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 17 432 | 13 926 |

Tuhandetes eurodes

2019

2018

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

11 405

11 405

(24 839 )

(24 839 )

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

(715)

(715)

(261)

(261)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

(13 010 )

(13 010 )

(1 982 )

(1 982 )

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

(908)

(908)

202

202

Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

6 734

6 734

863

863

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

3 506

3 506

(26 017 )

(26 017 )

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

3 506

3 506

(26 017 )

(26 017 )

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

13 926

13 926

39 943

39 943

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

17 432

17 432

13 926

13 926

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2019 (10)

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2019

10

TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA

TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA

ELi usaldusfondide üldine taust

ELi usaldusfondide üldine taust

Kooskõlas liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (11) (edaspidi „finantsmäärus“) artiklitega 234 ja 235 ning üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse (12) artikliga 35 on Euroopa Komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „liidu usaldusfondid“). Liidu usaldusfond luuakse teiste rahastajatega sõlmitud kokkulepete alusel hädaolukorra ajal ja pärast hädaolukorda võetavate, kriisidele reageerimiseks vajalike meetmete jaoks või temaatiliste meetmete jaoks.

11

12

Liidu usaldusfondi loob oma otsusega Euroopa Komisjon pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimist või neilt heakskiidu saamist. Otsus sisaldab ka teiste rahastajatega sõlmitavat moodustamise kokkulepet.

Liidu usaldusfond moodustatakse ja seda rakendatakse järgmistel tingimustel:

| — | liidu sekkumine loob lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

liidu sekkumine loob lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks;

| — | liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle; |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle;

| — | liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata; |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata;

| — | liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse. |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse.

Iga liidu usaldusfondi juurde luuakse komisjoni juhitav nõukogu, et tagada rahastajate õiglane esindatus ning teha otsuseid vahendite kasutamise üle. Usaldusfondi nõukogu kaasab vaatlejana iga toetust mitteandva liikmesriigi esindaja. Usaldusfondi nõukogu koosseisu käsitlevad reeglid ja selle sise-eeskiri sätestatakse liidu usaldusfondi moodustamise kokkuleppes.

Liidu usaldusfond luuakse selle moodustamise kokkuleppes kindlaks määratud piiratud ajavahemikuks. Seda ajavahemikku võib vastavalt liidu usaldusfondi nõukogu taotlusele komisjoni otsusega pikendada, kui komisjon esitab pikendamist põhjendava aruande. Euroopa Parlament ja/või nõukogu võivad nõuda, et komisjon lõpetaks assigneeringud usaldusfondile või vaataks läbi usaldusfondi asutamisakti eesmärgiga usaldusfond likvideerida.

Komisjoni peaarvepidaja on ühtlasi ka liidu usaldusfondi peaarvepidaja. Peaarvepidaja vastutab kõikidele liidu usaldusfondidele ühise raamatupidamisarvestuse korra ja kontoplaani kehtestamise eest. Komisjoni siseaudiitoril, OLAFil ja kontrollikojal on liidu usaldusfondi suhtes samasugused volitused, nagu neil on komisjoni muu tegevuse suhtes. Liidu usaldusfondidele tehakse igal aastal sõltumatu välisaudit.

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Praeguseks on komisjon loonud neli ELi usaldusfondi.

| — | ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond, mille eesmärk on toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. Loodi 15. juulil 2014. |
| --- | --- |

—

ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond, mille eesmärk on toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. Loodi 15. juulil 2014.

ELi BÊKOU USALDUSFOND

| — | ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. Loodi 15. detsembril 2014. |
| --- | --- |

—

ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. Loodi 15. detsembril 2014.

ELi MADADI USALDUSFOND

| — | ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. Loodi 12. novembril 2015. |
| --- | --- |

—

ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. Loodi 12. novembril 2015.

ELi AAFRIKA USALDUSFOND

| — | ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. Loodi 12. detsembril 2016. |
| --- | --- |

—

ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. Loodi 12. detsembril 2016.

ELi COLOMBIA USALDUSFOND

ELi Aafrika usaldusfond

ELi Aafrika usaldusfond

Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond (edaspidi „ELi Aafrika usaldusfond“) käivitati 12. novembril 2015 Valletta rändeteemalisel tippkohtumisel. Usaldusfondi abil toetatakse stabiilsuse kõiki aspekte ja antakse panus rände paremasse haldamisse ning tegeletakse ebastabiilsuse, sundrände ja ebaseadusliku rände algpõhjustega, eelkõige edendades vastupanuvõimet, majanduslikke ja võrdseid võimalusi, julgeolekut ja arengut ning võideldes inimõiguste rikkumiste vastu.

Usaldusfond tegutseb kolmes peamises geograafilises piirkonnas – Saheli ja Tšaadi järve piirkond, Aafrika Sarve piirkond ning Põhja-Aafrika piirkond. Usaldusfondi projektides võivad üksikjuhtumipõhiselt osaleda ka abikõlblike riikide naaberriigid. Usaldusfond on tähtajaline ja selle tegevusaeg lõpeb 31. detsembril 2020. Sellise korralduse eesmärk on võtta nende piirkondade probleemide lahendamiseks lühiajalisi ja keskpika perioodi meetmeid. Usaldusfondi juhitakse Brüsselist.

ELi Aafrika usaldusfondi nõukogusse ja tegevjuhtkonda kuuluvad rahastajate ja komisjoni esindajad; rahastamises mitteosalevate ELi liikmesriikide, abikõlblike riikide ametiasutuste ja piirkondlike organisatsioonide esindajad kuuluvad neisse vaatlejatena.

Nõukogu koostab ja vaatab läbi ELi usaldusfondi strateegia ning koguneb vähemalt kord aastas.

Tegevjuhtkond vaatab läbi ja kiidab heaks fondi rahastatavad meetmed ning kontrollib nende rakendamist. Lisaks kiidab tegevjuhtkond heaks usaldusfondi rahastatud meetmete majandusaasta aastaaruanded ja iga-aastased tegevusaruanded.

ELi Aafrika usaldusfondi majandusaasta aruanne

ELi Aafrika usaldusfondi majandusaasta aruanne

Vastavalt lepingule, millega asutati Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond ja kehtestati selle kodukord (edaspidi „moodustamise kokkulepe“) koosneb majandusaasta aruanne kahest osast: 1) iga-aastane finantsaruanne, mille koostamise eest vastutab ELi usaldusfondi juht, ja 2) raamatupidamise aastaaruanne, mille koostab Euroopa Komisjoni peaarvepidaja, kes sama artikli kohaselt on ka usaldusfondi peaarvepidaja.

Moodustamise kokkuleppe artikli 8 kohaselt tuleb raamatupidamise aastaaruanne koostada vastavalt raamatupidamiseeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja (ELi raamatupidamiseeskirjad) ja mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamise standarditel (IPSAS).

Majandusaasta aruande auditeerib sõltumatu välisaudiitor. ELi usaldusfondi juht ja peaarvepidaja esitavad selle lõpliku versiooni heakskiitmiseks tegevjuhtkonnale (artikli 8 punkti 8.3.4 alapunkt c).

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

2019. aasta andis taas kord tunnistust sellest, et ELi Aafrika usaldusfond on kiire ja tõhus rakendusvahend. Sellega soodustati poliitikadialoogi Aafrika partnerriikidega, rakendati innovatiivseid lähenemisviise ning saavutati käegakatsutavaid tulemusi ELi usaldusfondi kolmes piirkonnas (Saheli ja Tšaadi järve piirkond, Aafrika Sarve piirkond ja Põhja-Aafrika piirkond), koondades rahalisi vahendeid ja eksperditeadmisi suurelt hulgalt sidusrühmadelt.

ELi usaldusfond kinnistas veelgi koostöös ELi liikmesriikide arenguasutuste, ELi organisatsioonide, vabaühenduste ja partnerriikidega saavutatud tulemusi – tegevjuhtkonnad kiitsid kolme piirkonna peale kokku heaks 36 uut programmi ja 16 lisatoetust kogusummas 851 miljonit eurot (13). Seega on usaldusfondil kokku 223 heakskiidetud programmi kogueelarvega 4,4 miljardit eurot. 2019. aastal sõlmiti rakenduspartneritega uued lepingud kogusummas 951 miljonit eurot, mis tähendab, et sõlmitud lepingute kogusumma on 3,4 miljardit eurot. 2019. aasta lõpuks oli maksete summa ligikaudu 2 miljardit eurot.

13

2019. aastal jätkas ELi usaldusfond jõupingutusi oma kahe eesmärgi saavutamiseks – stabiilsuse edendamiseks ning sundrände ja ebaseadusliku rände algpõhjustega tegelemiseks Saheli ja Tšaadi järve piirkonnas, Aafrika Sarve piirkonnas ja Põhja-Aafrika piirkonnas. Ebaseadusliku rände probleemidega tegelemiseks jätkas ELi usaldusfond tasakaalustatud lähenemisviisi rakendamist, keskendudes ELile ja Aafrikale vastastikust huvi pakkuvatele valdkondadele – võitlus rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu, vabatahtliku päritoluriiki tagasipöördumise toetamine ning päritoluriiki tagasi pöörduvate rändajate kestlik taasintegreerimine.

2019. aastal võeti ELi usaldusfondiga seoses uusi finantskohustusi summas 486,6 miljonit eurot, sealhulgas 101 miljonit eurot liikmesriikidelt ja teistelt rahastajatelt. Selle tulemusena oli ELi usaldusfondile 31. detsembri 2019. aasta seisuga lubatud rahaliste vahendite kogusumma peaaegu 4,7 miljardit eurot, millest 590 miljonit eurot moodustasid vahendid ELi liikmesriikidelt ja teistelt rahastajatelt (Norra ja Šveits).

Sarnaselt 2018. aastaga jätkas ELi usaldusfond tihedat koostööd paljude eri rakenduspartneritega (liikmesriikide asutused, ÜRO ja rahvusvahelised organisatsioonid, kohalikud ja rahvusvahelised vabaühendused).

Samuti asus ELi usaldusfond ellu viima Euroopa Kontrollikoja 2018. aasta lõpus avaldatud eriaruandes esitatud soovitusi. Eeskätt on komisjon suurendanud ELi usaldusfondi läbipaistvust ja täiendanud tõenduspõhist lähenemisviisi, eeskätt riskihindamisraamistiku vastuvõtmise ja kolme piirkonna tegevusraamistike (mis võeti algselt vastu 2016. aastal) läbivaatamise abil.

Saheli ja Tšaadi järve piirkonda käsitlevatest järelevalve- ja õppesüsteemi aruannetest nähtub, et aasta jooksul saavutati ELi usaldusfondi eri töövaldkondades käegakatsutavaid tulemusi. Ka Põhja-Aafrika piirkonnas võeti kasutusele järelevalve- ja õppesüsteem, et juhtida ELi meetmeid piirkonnas ja tagada aruandekohustuse täitmine. Selle süsteemi esimene aruanne, mis avaldati 2019. aasta septembris, on nüüd koos kahe teise piirkonna järelevalve- ja õppesüsteemi aruannetega kättesaadav ELi usaldusfondi veebisaidil.

Aasta jooksul edenes jõudsalt ELi usaldusfondi vahehindamine. Hindamismeeskond valis läbivaatamiseks ligikaudu 50 programmi ja külastas kolmest piirkonnast nelja riiki (Senegal, Niger, Etioopia ja Maroko); Somaalias ja Liibüas elluviidavate projektide puhul saadeti külastuskäikudele teavet koguma riiklikud konsultandid. Vahehindamise lõpparuanne esitatakse eeldatavalt 2020. aasta aprillis.

Aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust on parandatud teabevahetuse suurendamise abil, hoolimata ebakindlast olukorrast. Sel otstarbel on korrapäraselt ajakohastatud ELi usaldusfondi veebisaiti, avaldatud postitusi sotsiaalmeedias ning korraldatud teavitusüritusi, sealhulgas kaks fotonäitust.

Saheli ja Tšaadi järve piirkonda ähvardasid endiselt humanitaar-, arengu-, keskkonna- ja julgeolekuprobleemid, eeskätt halvenes olukord Malis ja Burkina Fasos. Seda silmas pidades kiitis ELi usaldusfond heaks uued programmid kogueelarvega 302,1 miljonit eurot, et toetada jõupingutusi piirkonna stabiliseerimiseks ning seeläbi tugevdada humanitaar-, arengu- ja rahutegevuse lõimimist. Enam kui 70 % heakskiidetud rahastusest on ette nähtud piirkonna vastupanuvõime suurendamiseks ning juhtimistava ja julgeoleku parandamiseks. Üle 20 % nendest rahalistest vahenditest suunatakse täiendavalt ELi Aafrika usaldusfondi ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni ühisalgatusse ning erakorralise transiidi mehhanismi, millega toetatakse kõige haavatavamaid rändajaid ja pagulasi 2020. aasta lõpuni. Ülejäänud rahaliste vahenditega toetatakse keskkonnahoidlike töökohtade ja ettevõtete edendamist.

Aafrika Sarve piirkonnas on olenemata positiivsetest arengusuundumustest poliitikamaastikul – näiteks Etioopia ja Eritrea rahulepe ning tsiviilisikute juhitud üleminekuvalitsuse loomine Sudaanis – endiselt palju (poliitilisi, keskkonna-, majandus- jms) probleeme. Elamistingimused on endiselt kehvad ning jätkuv prioriteet on leida püsivaid lahendusi pagulaste ja ümberasustatud isikute jaoks. Selliste probleemidega tegelemiseks kiitis ELi usaldusfond heaks uued programmid kogueelarvega 324,4 miljonit eurot, et veelgi toetada kõige haavatavamaid elanikkonnarühmi, sealhulgas pagulasi ja riigisiseseid põgenikke. Nende programmidega soodustatakse poliitilise ja majandusliku stabiilsuse saavutamist ning parandatakse rände juhtimist. Eeskätt kiitis ELi usaldusfond heaks viis uut programmi eesmärgiga täiendavalt toetada üleilmse pagulasi käsitleva kokkuleppe elluviimist piirkonnas.

Põhja-Aafrika piirkond seisis silmitsi probleemidega, mis nõudsid terviklikke ELi reageerimismeetmeid, et päästa elusid, kaitsta kõige haavatavamaid, toetada vastuvõtvaid kogukondi ja pakkuda võimalusi ohutuks liikumiseks. Seepärast kiitis ELi usaldusfond 2019. aastal heaks uued meetmed, sealhulgas lisatoetused summas 224,8 miljonit eurot. Neli nendest programmidest on ette nähtud Liibüale antava toetuse suurendamiseks, et:

| i) | tugevdada kaitsetegevust; |
| --- | --- |

i)

tugevdada kaitsetegevust;

| ii) | parandada veelgi sotsiaaltaristut; |
| --- | --- |

ii)

parandada veelgi sotsiaaltaristut;

| iii) | jätkata kogukonna stabiliseerimisega seotud tegevust; |
| --- | --- |

iii)

jätkata kogukonna stabiliseerimisega seotud tegevust;

| iv) | suurendada kohaliku elanikkonna ja rändajate toimetulekuvõimet; |
| --- | --- |

iv)

suurendada kohaliku elanikkonna ja rändajate toimetulekuvõimet;

| v) | soodustada lõksu jäänud rändajate vabatahtlikku toetatud tagasipöördumist. Marokos toetatakse suuremahulise eelarvetoetusprogrammiga piirihaldust ja rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastast võitlust. |
| --- | --- |

v)

soodustada lõksu jäänud rändajate vabatahtlikku toetatud tagasipöördumist. Marokos toetatakse suuremahulise eelarvetoetusprogrammiga piirihaldust ja rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastast võitlust.

Peale selle aidatakse nelja piirkondliku programmi raames tugevdada abivajajate toimetulekuvõimet, edendada pagulaste ja varjupaigataotlejate õigusi, soodustada diasporaa investeeringuid päritoluriikidesse ning veelgi suurendada tööjõu liikuvust, et edendada seaduslikku rännet. Heaks kiideti ka lisatoetus tehnilise koostöö rahastule.

Bilansis kajastub usaldusfondi tegevusmahu suurenemine – st 188 uue lepingu sõlmimine – kõige enam eelmaksetes, mis suurenesid nende uute lepingutega seotud ettemaksete mõjul 157 912 000 euro võrra. Tulemiaruandes avaldas uus tegevus suurimat mõju tegevuskuludele, mis suurenesid 201 322 000 euro võrra. Seejuures tasakaalustab kulude suurenemist annetustest saadud tulu märkimisväärne kasv (206 775 000 euro võrra rohkem kui 2018. aastal).

BILANSS

BILANSS

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| PÕHIVARA | | | |
| Eelmaksed | | 48 539 | 34 144 |
| | | 48 539 | 34 144 |
| KÄIBEVARA | | | |
| Eelmaksed | | 418 569 | 273 214 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | | 18 471 | 16 656 |
| Raha ja raha ekvivalendid | | 26 915 | 146 864 |
| | | 463 955 | 436 734 |
| VARAD KOKKU | | 512 495 | 470 878 |
| PIKAAJALISED KOHUSTISED | | | |
| Finantskohustised | | (384 411 ) | (369 999 ) |
| | | (384 411 ) | (369 999 ) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTISED | | | |
| Võlgnevused | | (25 969 ) | (12 733 ) |
| Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud | | (102 114 ) | (88 146 ) |
| | | (128 083 ) | (100 879 ) |
| KOHUSTISED KOKKU | | (512 495 ) | (470 878 ) |
| NETOVARA | | — | — |
| VAHENDID JA RESERVID | | | |
| Liikmete osamaksud | | — | — |
| Kumuleerunud ülejääk | | — | — |
| Eelarveaasta tulem | | — | — |
| NETOVARA | | — | — |

Tuhandetes eurodes

Lisa

31.12.2019

31.12.2018

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

48 539

48 539

34 144

34 144

48 539

48 539

34 144

34 144

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

418 569

418 569

273 214

273 214

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

18 471

18 471

16 656

16 656

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

26 915

26 915

146 864

146 864

463 955

463 955

436 734

436 734

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

512 495

512 495

470 878

470 878

PIKAAJALISED KOHUSTISED

PIKAAJALISED KOHUSTISED

Finantskohustised

Finantskohustised

(384 411 )

(384 411 )

(369 999 )

(369 999 )

(384 411 )

(384 411 )

(369 999 )

(369 999 )

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

Võlgnevused

Võlgnevused

(25 969 )

(25 969 )

(12 733 )

(12 733 )

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

(102 114 )

(102 114 )

(88 146 )

(88 146 )

(128 083 )

(128 083 )

(100 879 )

(100 879 )

KOHUSTISED KOKKU

KOHUSTISED KOKKU

(512 495 )

(512 495 )

(470 878 )

(470 878 )

NETOVARA

NETOVARA

—

—

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Liikmete osamaksud

Liikmete osamaksud

—

—

Kumuleerunud ülejääk

Kumuleerunud ülejääk

—

—

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

NETOVARA

NETOVARA

—

—

TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2019 | 2018 |
| TULUD | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | | |
| Kulude sissenõudmine | | 467 | — |
| Tulu annetustest | | 774 090 | 576 802 |
| | | 774 557 | 576 802 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | | |
| Finantstulud | | (7) | 2 |
| Muu kaubanduslik tulu | | 1 855 | 5 |
| | | 1 848 | 6 |
| Kogutulu | | 776 405 | 576 808 |
| KULUD | | | |
| Tegevuskulud | | (755 904 ) | (561 761 ) |
| Finantskulud | | (9) | — |
| Muud kulud | | (20 492 ) | (15 047 ) |
| Kulud kokku | | (776 405 ) | (576 808 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | | — | — |

Tuhandetes eurodes

Lisa

2019

2018

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

467

467

—

Tulu annetustest

Tulu annetustest

774 090

774 090

576 802

576 802

774 557

774 557

576 802

576 802

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Finantstulud

Finantstulud

(7)

(7)

2

2

Muu kaubanduslik tulu

Muu kaubanduslik tulu

1 855

1 855

5

5

1 848

1 848

6

6

Kogutulu

Kogutulu

776 405

776 405

576 808

576 808

KULUD

KULUD

Tegevuskulud

Tegevuskulud

(755 904 )

(755 904 )

(561 761 )

(561 761 )

Finantskulud

Finantskulud

(9)

(9)

—

Muud kulud

Muud kulud

(20 492 )

(20 492 )

(15 047 )

(15 047 )

Kulud kokku

Kulud kokku

(776 405 )

(776 405 )

(576 808 )

(576 808 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

—

—

—

—

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Eelarveaasta tulem | — | — |
| Põhitegevusest | | |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | (159 750 ) | (57 110 ) |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | (1 815 ) | (13 636 ) |
| Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) | 14 412 | (26 713 ) |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | 13 236 | 12 207 |
| Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine) | 13 968 | 69 546 |
| NETORAHAVOOD | (119 949 ) | (15 706 ) |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | (119 949 ) | (15 706 ) |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 146 864 | 162 571 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 26 915 | 146 864 |

Tuhandetes eurodes

2019

2018

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

Põhitegevusest

Põhitegevusest

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(159 750 )

(159 750 )

(57 110 )

(57 110 )

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

(1 815 )

(1 815 )

(13 636 )

(13 636 )

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

14 412

14 412

(26 713 )

(26 713 )

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

13 236

13 236

12 207

12 207

Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

13 968

13 968

69 546

69 546

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

(119 949 )

(119 949 )

(15 706 )

(15 706 )

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

(119 949 )

(119 949 )

(15 706 )

(15 706 )

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

146 864

146 864

162 571

162 571

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

26 915

26 915

146 864

146 864

EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE (14)

EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

14

KONSOLIDEERITUD BILANSS

KONSOLIDEERITUD BILANSS

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| PÕHIVARA | | |
| Finantsvarad | 36 | — |
| Eelmaksed | 962 | 924 |
| | 998 | 924 |
| KÄIBEVARA | | |
| Eelmaksed | 1 725 | 1 751 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 143 | 156 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 1 223 | 548 |
| | 3 092 | 2 455 |
| VARAD KOKKU | 4 090 | 3 379 |
| PIKAAJALISED KOHUSTISED | | |
| Finantskohustised | (167) | (229) |
| | (167) | (229) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTISED | | |
| Võlgnevused | (542) | (255) |
| Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud | (1 432 ) | (1 374 ) |
| | (1 974 ) | (1 629 ) |
| KOHUSTISED KOKKU | (2 141 ) | (1 857 ) |
| NETOVARA | 1 948 | 1 521 |
| VAHENDID JA RESERVID | | |
| Õiglase väärtuse reserv | (2) | — |
| Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid | 54 809 | 50 423 |
| Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital | 2 252 | 2 252 |
| Varasematest aastatest ülekantud tulem | (51 155 ) | (47 037 ) |
| Eelarveaasta tulem | (3 956 ) | (4 118 ) |
| NETOVARA | 1 948 | 1 521 |

Miljonites eurodes

31.12.2019

31.12.2018

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Finantsvarad

Finantsvarad

36

36

—

—

Eelmaksed

Eelmaksed

962

962

924

924

998

998

924

924

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

1 725

1 725

1 751

1 751

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

143

143

156

156

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

1 223

1 223

548

548

3 092

3 092

2 455

2 455

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

4 090

4 090

3 379

3 379

PIKAAJALISED KOHUSTISED

PIKAAJALISED KOHUSTISED

Finantskohustised

Finantskohustised

(167)

(167)

(229)

(229)

(167)

(167)

(229)

(229)

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

Võlgnevused

Võlgnevused

(542)

(542)

(255)

(255)

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

(1 432 )

(1 432 )

(1 374 )

(1 374 )

(1 974 )

(1 974 )

(1 629 )

(1 629 )

KOHUSTISED KOKKU

KOHUSTISED KOKKU

(2 141 )

(2 141 )

(1 857 )

(1 857 )

NETOVARA

NETOVARA

1 948

1 948

1 521

1 521

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

(2)

(2)

—

—

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

54 809

54 809

50 423

50 423

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

2 252

2 252

2 252

2 252

Varasematest aastatest ülekantud tulem

Varasematest aastatest ülekantud tulem

(51 155 )

(51 155 )

(47 037 )

(47 037 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(3 956 )

(3 956 )

(4 118 )

(4 118 )

NETOVARA

NETOVARA

1 948

1 948

1 521

1 521

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| TULUD | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Sissenõudmine | 28 | 4 |
| Tulu usaldusfondide annetustest | 287 | 303 |
| | 316 | 307 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Finantstulud | 7 | 10 |
| Muud tulud | 41 | 46 |
| | 48 | 57 |
| Kogutulu | 364 | 364 |
| KULUD | | |
| Abimeetmed | (3 220 ) | (3 747 ) |
| Usaldusfondide rakenduskulud | (804) | (595) |
| Kaasrahastamise kulud | (14) | 17 |
| Finantskulud | (1) | 7 |
| Muud kulud | (282) | (164) |
| Kulud kokku | (4 320 ) | (4 482 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | (3 956 ) | (4 118 ) |

Miljonites eurodes

2019

2018

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Sissenõudmine

Sissenõudmine

28

28

4

4

Tulu usaldusfondide annetustest

Tulu usaldusfondide annetustest

287

287

303

303

316

316

307

307

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Finantstulud

Finantstulud

7

7

10

10

Muud tulud

Muud tulud

41

41

46

46

48

48

57

57

Kogutulu

Kogutulu

364

364

364

364

KULUD

KULUD

Abimeetmed

Abimeetmed

(3 220 )

(3 220 )

(3 747 )

(3 747 )

Usaldusfondide rakenduskulud

Usaldusfondide rakenduskulud

(804)

(804)

(595)

(595)

Kaasrahastamise kulud

Kaasrahastamise kulud

(14)

(14)

17

17

Finantskulud

Finantskulud

(1)

(1)

7

7

Muud kulud

Muud kulud

(282)

(282)

(164)

(164)

Kulud kokku

Kulud kokku

(4 320 )

(4 320 )

(4 482 )

(4 482 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(3 956 )

(3 956 )

(4 118 )

(4 118 )

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Eelarveaasta tulem | (3 956 ) | (4 118 ) |
| Põhitegevusest | | |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | 4 385 | 4 250 |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | (12) | (317) |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | 13 | (60) |
| Eraldiste suurenemine/(vähenemine) | — | (4) |
| Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) | (62) | (63) |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | 288 | (309) |
| Viitvõlgnevuste ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) | 58 | 618 |
| Muud mitterahalised muutused | (2) | — |
| Investeerimistegevus | | |
| Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine | (36) | — |
| NETORAHAVOOD | 676 | (2) |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | 676 | (2) |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 548 | 550 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 1 223 | 548 |

Miljonites eurodes

2019

2018

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(3 956 )

(3 956 )

(4 118 )

(4 118 )

Põhitegevusest

Põhitegevusest

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

4 385

4 385

4 250

4 250

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(12)

(12)

(317)

(317)

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

13

13

(60)

(60)

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

—

—

(4)

(4)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

(62)

(62)

(63)

(63)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

288

288

(309)

(309)

Viitvõlgnevuste ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgnevuste ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

58

58

618

618

Muud mitterahalised muutused

Muud mitterahalised muutused

(2)

(2)

—

—

Investeerimistegevus

Investeerimistegevus

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

(36)

(36)

—

—

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

676

676

(2)

(2)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

676

676

(2)

(2)

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

548

548

550

550

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

1 223

1 223

548

548

KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A) – (B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Õiglase väärtuse reserv
  (F) | Netovarad kokku
  (C) + (D) + (E) +(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017 | 73 264 | 27 090 | 46 173 | (47 037 ) | 2 252 | — | 1 389 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (4 250 ) | 4 250 | — | — | | 4 250 |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — | (4 118 ) | — | | (4 118 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018 | 73 264 | 22 840 | 50 423 | (51 155 ) | 2 252 | — | 1 521 |
| Õiglase väärtuse muutused | | | | | | (2) | (2) |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (4 385 ) | 4 385 | | | | 4 385 |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (3 956 ) | | | (3 956 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2019 | 73 264 | 18 455 | 54 809 | (55 111 ) | 2 252 | (2) | 1 948 |

Miljonites eurodes

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A) – (B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Õiglase väärtuse reserv

(F)

Netovarad kokku

(C) + (D) + (E) +(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2017

SALDO SEISUGA 31.12.2017

73 264

73 264

27 090

27 090

46 173

46 173

(47 037 )

(47 037 )

2 252

2 252

—

—

1 389

1 389

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(4 250 )

(4 250 )

4 250

4 250

—

—

4 250

4 250

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

—

—

—

(4 118 )

(4 118 )

—

—

(4 118 )

(4 118 )

SALDO SEISUGA 31.12.2018

SALDO SEISUGA 31.12.2018

73 264

73 264

22 840

22 840

50 423

50 423

(51 155 )

(51 155 )

2 252

2 252

—

—

1 521

1 521

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

(2)

(2)

(2)

(2)

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(4 385 )

(4 385 )

4 385

4 385

4 385

4 385

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(3 956 )

(3 956 )

(3 956 )

(3 956 )

SALDO SEISUGA 31.12.2019

SALDO SEISUGA 31.12.2019

73 264

73 264

18 455

18 455

54 809

54 809

(55 111 )

(55 111 )

2 252

2 252

(2)

(2)

1 948

1 948

EAFi RAHALISE RAKENDAMISE ARUANNE

EAFi RAHALISE RAKENDAMISE ARUANNE

SISSEJUHATAV MÄRKUS

SISSEJUHATAV MÄRKUS

1.   Varasemad EAFid

Varasemad EAFid

Majandusaasta aruanne ei sisalda enam tabeleid kuuenda ja seitsmenda EAFi rakendamise kohta, mis suleti vastavalt 2006. ja 2008. aastal. Ülekantud saldode rakendamist kajastatakse siiski üheksanda EAFi raames.

2019. aasta majandusaasta aruande selguse tagamiseks on allpool esitatud tabelites kaheksanda EAFi puhul selgelt eristatud Lomé konventsioonis ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa ja Cotonou lepingus ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa, nagu seda on tehtud ka eelmistel aastatel.

Üheksanda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt on varasemate EAFide vahendite saldod ja vabastatud assigneeringud paigutatud ümber üheksandasse EAFi ja selle fondi tegevusajal seoti need kulukohustustega kui üheksanda EAFi vahendid.

2019. aastal viis komisjon läbi erimenetluse kaheksanda EAFi ülejäänud projektide lõpetamiseks. Kaheksanda EAFi rakendamise lõpparuanne on esitatud käesolevas 2019. aasta majandusaasta aruandes. Komisjon on võtnud eesmärgi neid jõupingutusi jätkata, sulgedes 2020. aasta lõpus üheksanda EAFi.

2.   ÜHETEISTKÜMNES EAF

ÜHETEISTKÜMNES EAF

AKV-EÜ partnerlusleping, mille Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (AKV riigid) allkirjastasid 23. juunil 2000 Cotonous, jõustus 1. aprillil 2003. Cotonou lepingut on muudetud kahel korral: 25. juunil 2005 Luxembourgis allakirjutatud lepinguga ning 22. juunil 2010 Ouagadougous allakirjutatud lepinguga.

Nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsus 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (ülemeremaade ja –territooriumide assotsieerimise otsus) (1) jõustus 2. detsembril 2001. Kõnealust otsust on muudetud 19. märtsil 2007 (otsus 2007/249/EÜ) (2).

1

2

2015. aasta märtsis jõustus Euroopa Ühenduse liikmesriikide valitsuste esindajate poolt 2013. aasta augustis vastu võetud sisekokkulepe, mis käsitleb ühenduse abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule (2014–2020) läbivaadatud Cotonou lepingu alusel.

Cotonou lepingu kohaselt rahastatakse AKV riikidele ja ÜMTdele kolmandal perioodil (2014–2020) antavat ühenduse abi üheteistkümnendast EAFist 30 506 miljoni euroga, millest:

| — | 29 089 miljonit eurot on eraldatud vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 2 punktile d AKV riikidele; sellest 27 955 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

—

29 089 miljonit eurot on eraldatud vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 2 punktile d AKV riikidele; sellest 27 955 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

| — | 364,5 miljonit eurot on eraldatud ÜMTdele vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 3 lõikele 1; 359,5 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

—

364,5 miljonit eurot on eraldatud ÜMTdele vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 3 lõikele 1; 359,5 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

| — | 1 052,5 miljonit eurot on eraldatud komisjonile, et rahastada üheteistkümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktiga a. |
| --- | --- |

—

1 052,5 miljonit eurot on eraldatud komisjonile, et rahastada üheteistkümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktiga a.

Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud vahendid seisuga 31.12.2019

Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud vahendid seisuga 31.12.2019

Üheksanda EAFi ja sellele eelnenud EAFide projektide raames vabastatud vahendid (v.a Stabexi vahendid) paigutatakse ümber kümnenda EAFi tulemusreservi.

Kümnenda EAFi projektide raames vabastatud vahendid paigutatakse ümber üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi.

2019. aastal paigutati vastavatesse reservidesse kõik varasemate EAFide vabastatud vahendid.

Vastavalt üheteistkümnenda EAFi sisekokkuleppe artikli 1 lõikele 4 ja nõukogu otsusele (EL) 2019/640 (3) on kümnendast EAFist vabastatud vahenditest kuni 445 860 000 miljonit eurot eraldatud Aafrika rahutagamisrahastu 2016.–2020. aasta vahendite täiendamiseks; sellest summast on 14 860 000 eurot eraldatud toetuskuludeks.

3

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud summa seisuga 31.12.2019 | |
| Kaheksanda ja üheksanda EAFi vabastatud vahendeil põhinev mittekasutatav reserv | 197,3 |
| Kümnenda EAFi vabastatud vahendeil põhinev mittekasutatav reserv | 142,6 |
| Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud summa seisuga 31.12.2019 | 339,9 |

Miljonites eurodes

Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud summa seisuga 31.12.2019

Kaheksanda ja üheksanda EAFi vabastatud vahendeil põhinev mittekasutatav reserv

197,3

Kümnenda EAFi vabastatud vahendeil põhinev mittekasutatav reserv

142,6

Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud summa seisuga 31.12.2019

Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud summa seisuga 31.12.2019

339,9

339,9

Seoses EAFi kaasrahastamisega kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi raames kirjutati liikmesriikidega alla kaasrahastamise summade ülekandmist käsitlevad lepingud ja võeti kasutusele kulukohustuste assigneeringud kogusummas 275,2 miljonit eurot. Maksete assigneeringuid nähti ette laekunud 258,4 miljoni euro suuruse summa ulatuses.

Kaasrahastamise assigneeringute seis 31. detsembri 2019. aasta seisuga on näidatud järgmises tabelis.

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Kaasrahastamine – A-assigneeringud | 230,8 | 214,4 |
| Kaasrahastamine – AKV riikide sisesed projektid | 36,2 | 36,2 |
| Kaasrahastamine – halduskulud | 8,3 | 7,8 |
| | 275,2 | 258,4 |

Miljonites eurodes

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Kaasrahastamine – A-assigneeringud

230,8

214,4

Kaasrahastamine – AKV riikide sisesed projektid

36,2

36,2

Kaasrahastamine – halduskulud

8,3

7,8

275,2

275,2

258,4

258,4

Järgmistes tabelites, milles on esitatud otsustatud, lepingutega kaetud ja väljamakstud summad, on summad väljendatud netosummadena.

netosummadena

Lisas on esitatud tabelid, mis kirjeldavad olukorda vahendite lõikes.

Tabel 1.1

Tabel 1.1

KAHEKSAS EAF

KAHEKSAS EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2019

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2019

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31.12.2018 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2019. AASTAL | Lisad | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| | Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | — | 47 | | | 47 |
| AKV RIIGID | Struktuuriline kohandus | — | 18 | | | 18 |
| Sihtprogrammid kokku | — | 29 | | | 29 |
| | AKV RIIGID KOKKU | — | 47 | | | 47 |
| | Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 12 967 | (3 332 ) | (1) | (15) | 9 635 |
| AKV RIIGID | Pagulastele ettenähtud abi | 120 | (20) | | | 100 |
| Hädaabi (Lomé) | 140 | (4) | | | 136 |
| Suurtes võlgades vaesed riigid (Lomé) | — | 1 060 | | | 1 060 |
| Intressitoetused | 370 | (301) | | | 69 |
| Riskikapital | 1 000 | 12 | | | 1 012 |
| Stabex | 1 800 | (1 077 ) | | | 723 |
| Struktuuriline kohandus | 1 400 | 79 | — | | 1 479 |
| Sysmin | 575 | (474) | | | 101 |
| Sihtprogrammid kokku | 7 562 | (2 640 ) | (1) | | 4 921 |
| Intressitulu kasutamine | — | 35 | | | 35 |
| Cotonou | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | — | 650 | | | 650 |
| Riikide A-assigneeringud | — | 417 | | | 417 |
| Riikide B-assigneeringud | — | 233 | | | 233 |
| Intressid ja muud tulud | — | — | | | — |
| | AKV RIIGID KOKKU | 12 967 | (2 681 ) | (1) | (15) | 10 285 |
| | Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | — | 46 | | | 46 |
| ÜMTd | Intressitoetused | — | 1 | | | 1 |
| Riskikapital | — | 6 | | | 6 |
| Stabex | — | 1 | | | 1 |
| Sysmin | — | 2 | | | 2 |
| Sihtprogrammid kokku | — | 35 | | | 35 |
| | ÜMTd KOKKU | — | 46 | | | 46 |
| | Kaheksas EAF KOKKU | 12 967 | (2 588 ) | (1) | (15) | 10 378 |

Miljonites eurodes

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31.12.2018

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2019. AASTAL

Lisad

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

—

47

47

47

47

AKV RIIGID

Struktuuriline kohandus

—

18

18

Sihtprogrammid kokku

—

29

29

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

—

47

47

47

47

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

12 967

12 967

(3 332 )

(3 332 )

(1)

(1)

(15)

15

9 635

9 635

AKV RIIGID

Pagulastele ettenähtud abi

120

(20)

100

Hädaabi (Lomé)

140

(4)

136

Suurtes võlgades vaesed riigid (Lomé)

—

1 060

1 060

Intressitoetused

370

(301)

69

Riskikapital

1 000

12

1 012

Stabex

1 800

(1 077 )

723

Struktuuriline kohandus

1 400

79

—

1 479

Sysmin

575

(474)

101

Sihtprogrammid kokku

7 562

(2 640 )

(1)

4 921

Intressitulu kasutamine

—

35

35

Cotonou

Cotonou

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

—

650

650

650

650

Riikide A-assigneeringud

—

417

417

Riikide B-assigneeringud

—

233

233

Intressid ja muud tulud

—

—

—

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

12 967

12 967

(2 681 )

(2 681 )

(1)

(1)

(15)

15

10 285

10 285

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

—

46

46

46

46

ÜMTd

Intressitoetused

—

1

1

Riskikapital

—

6

6

Stabex

—

1

1

Sysmin

—

2

2

Sihtprogrammid kokku

—

35

35

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

—

46

46

46

46

Kaheksas EAF KOKKU

Kaheksas EAF KOKKU

12 967

12 967

(2 588 )

(2 588 )

(1)

(1)

(15)

15

10 378

10 378

Tabel 1.2

Tabel 1.2

ÜHEKSAS EAF

ÜHEKSAS EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2019

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2019

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31.12.2018 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2019. AASTAL | Lisad | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| | Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | — | — | | | — |
| AKV RIIGID | Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé | — | — | | | — |
| Cotonou | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | — | 50 | | | 50 |
| Riikide A-assigneeringud | — | 44 | | | 44 |
| Riikide B-assigneeringud | — | 6 | | | 6 |
| | AKV RIIGID KOKKU | — | 50 | | | 50 |
| | Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | — | 667 | — | (16) | 667 |
| AKV RIIGID | Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé | — | 20 | | | 20 |
| Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé | — | 647 | — | (16) | 647 |
| Cotonou | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 8 919 | 5 464 | (41) | (16) | 14 342 |
| Riikide A-assigneeringud | 5 318 | 3 246 | (10) | (16) | 8 554 |
| Riikide B-assigneeringud | 2 108 | (905) | — | (16) | 1 203 |
| CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee | 164 | (10) | | | 154 |
| Rakenduskulud | 125 | 52 | (1) | (16) | 177 |
| Intressid ja muud tulud | — | 63 | | | 63 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 300 | 2 289 | (5) | (16) | 2 584 |
| Rahutagamisrahastu | — | 353 | | | 353 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 904 | (145) | (11) | (16) | 749 |
| Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus | — | 105 | | | 105 |
| Lõuna-Sudaani eritoetus | — | 267 | | (18) | 267 |
| Sudaani eritoetus | — | 110 | | (17) | 110 |
| Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisrahastusse | — | 39 | (15) | (19) | 24 |
| | AKV RIIGID KOKKU | 8 919 | 6 131 | (42) | (16)
   (19) | 15 009 |
| | Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | — | 3 | | | 3 |
| ÜMTd | Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé | — | — | | | — |
| Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé | — | 3 | | | 3 |
| Cotonou | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | — | 287 | (1) | (16) | 286 |
| Riikide A-assigneeringud | — | 237 | — | (16) | 236 |
| Riikide B-assigneeringud | — | 4 | | | 4 |
| Piirkondlikud assigneeringud | — | 45 | — | (16) | 45 |
| Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd) | — | 1 | | | 1 |
| | ÜMTd KOKKU | — | 290 | (1) | (16) | 289 |
| | ÜHEKSAS EAF KOKKU | 8 919 | 6 471 | (42) | (16)
   (19) | 15 348 |

Miljonites eurodes

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31.12.2018

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2019. AASTAL

Lisad

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

—

—

—

AKV RIIGID

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé

—

—

—

Cotonou

Cotonou

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

—

50

50

50

50

Riikide A-assigneeringud

—

44

44

Riikide B-assigneeringud

—

6

6

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

—

50

50

50

50

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

—

667

667

—

(16)

16

667

667

AKV RIIGID

Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé

—

20

20

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé

—

647

—

(16)

16

647

Cotonou

Cotonou

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

8 919

8 919

5 464

5 464

(41)

(41)

(16)

16

14 342

14 342

Riikide A-assigneeringud

5 318

3 246

(10)

(16)

16

8 554

Riikide B-assigneeringud

2 108

(905)

—

(16)

16

1 203

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

164

(10)

154

Rakenduskulud

125

52

(1)

(16)

16

177

Intressid ja muud tulud

—

63

63

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

300

2 289

(5)

(16)

16

2 584

Rahutagamisrahastu

—

353

353

Piirkondlikud assigneeringud

904

(145)

(11)

(16)

16

749

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus

—

105

105

Lõuna-Sudaani eritoetus

—

267

(18)

18

267

Sudaani eritoetus

—

110

(17)

17

110

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisrahastusse

—

39

(15)

(19)

19

24

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

8 919

8 919

6 131

6 131

(42)

(42)

(16)
   (19)

16

19

15 009

15 009

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

—

3

3

3

3

ÜMTd

Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé

—

—

—

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé

—

3

3

Cotonou

Cotonou

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

—

287

287

(1)

(1)

(16)

16

286

286

Riikide A-assigneeringud

—

237

—

(16)

16

236

Riikide B-assigneeringud

—

4

4

Piirkondlikud assigneeringud

—

45

—

(16)

16

45

Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd)

—

1

1

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

—

290

290

(1)

(1)

(16)

16

289

289

ÜHEKSAS EAF KOKKU

ÜHEKSAS EAF KOKKU

8 919

8 919

6 471

6 471

(42)

(42)

(16)
   (19)

16

19

15 348

15 348

Tabel 1.3

Tabel 1.3

KÜMNES EAF

KÜMNES EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2019

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2019

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31.12.2018 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2019. AASTAL | Lisad | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | — | 66 | (1) | (21) | 65 |
| AKV RIIGID | Riikide A-assigneeringud | — | 57 | (1) | (21) | 56 |
| Riikide B-assigneeringud | — | 9 | | | 9 |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | — | — | | | — |
| | AKV RIIGID KOKKU | — | 66 | (1) | (21) | 65 |
| | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 20 896 | (19) | 213 | (21)
   (23) | 20 891 |
| AKV RIIGID | Riikide A-assigneeringud | — | 12 865 | (169) | (21) | 12 696 |
| A-assigneeringute reserv | 13 500 | (13 500 ) | | | — |
| Riikide B-assigneeringud | — | 1 991 | (9) | (21) | 1 983 |
| B-assigneeringute reserv | 1 800 | (1 800 ) | | | — |
| Rakenduskulud | 430 | 15 | 15 | (23) | 460 |
| Institutsionaalsed ja toetuskulud | — | 230 | (5) | (21) | 226 |
| Intressid ja muud tulud | — | 85 | (14) | (21) | 71 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | 2 700 | (2 700 ) | | | — |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | — | — | — | (21) | — |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 683 | (683) | | | — |
| Mittekasutatav reserv | — | 131 | 40 | (20) | 171 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | — | 1 868 | (13) | (21) | 1 855 |
| Rahutagamisrahastu | — | 1 119 | 408 | (23) | 1 527 |
| Piirkondlikud assigneeringud | — | 1 942 | (40) | (21) | 1 902 |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | 1 783 | (1 783 ) | | | — |
| Kaasrahastamine | — | 204 | (2) | (22) | 203 |
| Riikide A-assigneeringud | — | 187 | (2) | (22) | 185 |
| Rakenduskulud | — | 5 | — | (22) | 5 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | — | 12 | | | 12 |
| Rahutagamisrahastu | — | 1 | | | 1 |
| | AKV RIIGID KOKKU | 20 896 | 186 | 211 | (21)
   (23) | 21 093 |
| | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | — | 275 | (4) | (21) | 271 |
| ÜMTd | Riikide A-assigneeringud | — | 190 | (4) | (21) | 187 |
| A-assigneeringute reserv | — | — | | | — |
| Riikide B-assigneeringud | — | 15 | — | (21) | 15 |
| B-assigneeringute reserv | — | — | | | — |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | — | — | | | — |
| Mittekasutatav reserv | — | 25 | 1 | (20) | 26 |
| Piirkondlikud assigneeringud | — | 40 | (1) | (21) | 39 |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | — | — | | | — |
| Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd) | — | 5 | — | (21) | 5 |
| | ÜMTd KOKKU | — | 275 | (4) | (21) | 271 |
| | KÜMNES EAF KOKKU | 20 896 | 527 | 206 | (21)
   (23) | 21 430 |

Miljonites eurodes

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31.12.2018

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2019. AASTAL

Lisad

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

—

66

66

(1)

(1)

(21)

21

65

65

AKV RIIGID

Riikide A-assigneeringud

—

57

(1)

(21)

21

56

Riikide B-assigneeringud

—

9

9

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

—

—

—

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

—

66

66

(1)

(1)

(21)

21

65

65

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

20 896

20 896

(19)

(19)

213

213

(21)
   (23)

21

23

20 891

20 891

AKV RIIGID

Riikide A-assigneeringud

—

12 865

(169)

(21)

21

12 696

A-assigneeringute reserv

13 500

(13 500 )

—

Riikide B-assigneeringud

—

1 991

(9)

(21)

21

1 983

B-assigneeringute reserv

1 800

(1 800 )

—

Rakenduskulud

430

15

15

(23)

23

460

Institutsionaalsed ja toetuskulud

—

230

(5)

(21)

21

226

Intressid ja muud tulud

—

85

(14)

(21)

21

71

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

2 700

(2 700 )

—

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

—

—

—

(21)

21

—

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

683

(683)

—

Mittekasutatav reserv

—

131

40

(20)

20

171

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

—

1 868

(13)

(21)

21

1 855

Rahutagamisrahastu

—

1 119

408

(23)

23

1 527

Piirkondlikud assigneeringud

—

1 942

(40)

(21)

21

1 902

Piirkondlike assigneeringute reserv

1 783

(1 783 )

—

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

—

204

204

(2)

(2)

(22)

22

203

203

Riikide A-assigneeringud

—

187

(2)

(22)

22

185

Rakenduskulud

—

5

—

(22)

22

5

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

—

12

12

Rahutagamisrahastu

—

1

1

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

20 896

20 896

186

186

211

211

(21)
   (23)

21

23

21 093

21 093

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

—

275

275

(4)

(4)

(21)

21

271

271

ÜMTd

Riikide A-assigneeringud

—

190

(4)

(21)

21

187

A-assigneeringute reserv

—

—

—

Riikide B-assigneeringud

—

15

—

(21)

21

15

B-assigneeringute reserv

—

—

—

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

—

—

—

Mittekasutatav reserv

—

25

1

(20)

20

26

Piirkondlikud assigneeringud

—

40

(1)

(21)

21

39

Piirkondlike assigneeringute reserv

—

—

—

Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd)

—

5

—

(21)

21

5

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

—

275

275

(4)

(4)

(21)

21

271

271

KÜMNES EAF KOKKU

KÜMNES EAF KOKKU

20 896

20 896

527

527

206

206

(21)
   (23)

21

23

21 430

21 430

Tabel 1.4

Tabel 1.4

ÜHETEISTKÜMNES EAF

ÜHETEISTKÜMNES EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2019

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2019

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31.12.2018 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2019. AASTAL | Lisad | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | — | 82 | | | 82 |
| AKV RIIGID | Riikide A-assigneeringud | — | 65 | | | 65 |
| Riikide B-assigneeringud | — | 17 | | | 17 |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | — | — | | | — |
| | AKV RIIGID KOKKU | — | 82 | | | 82 |
| | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 29 008 | 253 | (179) | | 29 081 |
| AKV RIIGID | Riikide A-assigneeringud | — | 15 354 | 213 | | 15 567 |
| Riikide B-assigneeringud | — | 700 | 139 | | 838 |
| B-assigneeringute reserv | — | — | | | — |
| Rakenduskulud | 1 053 | — | | | 1 053 |
| Institutsionaalsed ja toetuskulud | — | 246 | (49) | | 197 |
| Intressid ja muud tulud | — | 16 | 2 | | 18 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | 3 590 | (3 521 ) | (42) | | 27 |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | — | — | | | — |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 24 365 | (23 095 ) | (731) | | 540 |
| Mittekasutatav reserv | — | 311 | (181) | (24) | 130 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | — | 2 700 | 91 | | 2 791 |
| Rahutagamisrahastu | — | 1 000 | | | 1 000 |
| Piirkondlikud assigneeringud | — | 6 541 | 379 | | 6 920 |
| Kaasrahastamine | — | 38 | 35 | (25) | 73 |
| Riikide A-assigneeringud | — | 23 | 19 | (25) | 42 |
| Rakenduskulud | — | 2 | 1 | (25) | 3 |
| Rahutagamisrahastu | — | 11 | 13 | (25) | 24 |
| Piirkondlikud assigneeringud | — | 2 | 2 | (25) | 4 |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | — | 1 | | | 1 |
| Riikide A-assigneeringud | — | 1 | | | 1 |
| | AKV RIIGID KOKKU | 29 008 | 291 | | | 29 155 |
| | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | — | 350 | 5 | | 355 |
| ÜMTd | Riikide A-assigneeringud | — | 196 | | | 196 |
| Riikide B-assigneeringud | — | 8 | | | 8 |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | — | 49 | (18) | | 32 |
| Mittekasutatav reserv | — | 7 | 5 | (24) | 12 |
| Piirkondlikud assigneeringud | — | 81 | 18 | | 99 |
| Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd) | — | 9 | | | 9 |
| Kaasrahastamine | — | — | | | — |
| Riikide A-assigneeringud | — | — | | | — |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | — | — | | | — |
| Riikide A-assigneeringud | — | — | | | — |
| | ÜMTd KOKKU | — | 350 | | | 355 |
| | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | — | 17 | | | 17 |
| | Riikide A-assigneeringud | — | 10 | | | 10 |
| Riikide B-assigneeringud | — | 7 | | | 7 |
| | VAHESUMMA | — | 17 | | | 17 |
| | ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU | 29 008 | 740 | (139) | | 29 608 |

Miljonites eurodes

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31.12.2018

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2019. AASTAL

Lisad

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

—

82

82

82

82

AKV RIIGID

Riikide A-assigneeringud

—

65

65

Riikide B-assigneeringud

—

17

17

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

—

—

—

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

—

82

82

82

82

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

29 008

29 008

253

253

(179)

(179)

29 081

29 081

AKV RIIGID

Riikide A-assigneeringud

—

15 354

213

15 567

Riikide B-assigneeringud

—

700

139

838

B-assigneeringute reserv

—

—

—

Rakenduskulud

1 053

—

1 053

Institutsionaalsed ja toetuskulud

—

246

(49)

197

Intressid ja muud tulud

—

16

2

18

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

3 590

(3 521 )

(42)

27

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

—

—

—

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

24 365

(23 095 )

(731)

540

Mittekasutatav reserv

—

311

(181)

(24)

24

130

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

—

2 700

91

2 791

Rahutagamisrahastu

—

1 000

1 000

Piirkondlikud assigneeringud

—

6 541

379

6 920

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

—

38

38

35

35

(25)

25

73

73

Riikide A-assigneeringud

—

23

19

(25)

25

42

Rakenduskulud

—

2

1

(25)

25

3

Rahutagamisrahastu

—

11

13

(25)

25

24

Piirkondlikud assigneeringud

—

2

2

(25)

25

4

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

—

1

1

1

1

Riikide A-assigneeringud

—

1

1

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

29 008

29 008

291

291

29 155

29 155

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

—

350

350

5

5

355

355

ÜMTd

Riikide A-assigneeringud

—

196

196

Riikide B-assigneeringud

—

8

8

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

—

49

(18)

32

Mittekasutatav reserv

—

7

5

(24)

24

12

Piirkondlikud assigneeringud

—

81

18

99

Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd)

—

9

9

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

—

—

—

Riikide A-assigneeringud

—

—

—

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

—

—

—

Riikide A-assigneeringud

—

—

—

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

—

350

350

355

355

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

—

17

17

17

17

Riikide A-assigneeringud

—

10

10

Riikide B-assigneeringud

—

7

7

VAHESUMMA

VAHESUMMA

—

17

17

17

17

ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU

ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU

29 008

740

(139)

29 608

Tabel 2.1

Tabel 2.1

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2019:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2019:

EDUARUANNE

EDUARUANNE

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | ASSIGNEERING | EAF |
| | 8 | 9 | 10 | 11 | KOKKU |
| Lomé | Mitmesugused tulud | 35 | | | | 35 |
| Sihtprogrammid kokku | 4 985 | | | | 4 985 |
| Programmiväline abi kokku | 4 707 | | | | 4 707 |
| Ülekanded muudest fondidest | | 670 | | | 670 |
| VAHESUMMA: LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED OSAMAKSUD | 9 728 | 670 | | | 10 398 |
| Cotonou | Riikide A-assigneeringud | 417 | 8 835 | 12 939 | 15 838 | 38 029 |
| Riikide B-assigneeringud | 233 | 1 213 | 2 006 | 870 | 4 322 |
| Üleminekurahastu | | | | — | — |
| CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee | | 154 | | | 154 |
| Riigi reserv | | | — | — | — |
| Rakenduskulud ja intressitulud | — | 240 | 535 | 1 079 | 1 855 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | | 2 937 | 3 608 | 3 988 | 10 534 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | | | — | 27 | 27 |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | | | — | — | — |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | | | — | 571 | 571 |
| Mittekasutatav reserv | | | 197 | 142 | 340 |
| Piirkondlikud assigneeringud | | 793 | 1 941 | 7 018 | 9 752 |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | | | — | | — |
| Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus | | 105 | | | 105 |
| Lõuna-Sudaani eritoetus | | 267 | | | 267 |
| Sudaani eritoetus | | 110 | | | 110 |
| Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisrahastusse | | 24 | | | 24 |
| VAHESUMMA: LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED OSAMAKSUD | 650 | 14 678 | 21 227 | 29 535 | 66 089 |
| Riikide A-assigneeringud | | | | 1 | 1 |
| VAHESUMMA: KOMISJONISISENE TEENUSTASEME KOKKULEPE | | | | 1 | 1 |
| Riikide A-assigneeringud | | | 185 | 42 | 227 |
| Rakenduskulud ja intressitulud | | | 5 | 3 | 8 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | | | 12 | 24 | 36 |
| Piirkondlikud assigneeringud | | | | 4 | 4 |
| VAHESUMMA: KAASRAHASTAMINE | | | 203 | 73 | 275 |
| | KOKKU | 10 378 | 15 348 | 21 430 | 29 608 | 76 764 |

Miljonites eurodes

ASSIGNEERING

EAF

8

9

10

11

KOKKU

Lomé

Lomé

Mitmesugused tulud

35

35

Sihtprogrammid kokku

4 985

4 985

Programmiväline abi kokku

4 707

4 707

Ülekanded muudest fondidest

670

670

VAHESUMMA: LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED OSAMAKSUD

VAHESUMMA: LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED OSAMAKSUD

9 728

670

10 398

Cotonou

Cotonou

Riikide A-assigneeringud

417

8 835

12 939

15 838

38 029

Riikide B-assigneeringud

233

1 213

2 006

870

4 322

Üleminekurahastu

—

—

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

154

154

Riigi reserv

—

—

—

Rakenduskulud ja intressitulud

—

240

535

1 079

1 855

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

2 937

3 608

3 988

10 534

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

—

27

27

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

—

—

—

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

—

571

571

Mittekasutatav reserv

197

142

340

Piirkondlikud assigneeringud

793

1 941

7 018

9 752

Piirkondlike assigneeringute reserv

—

—

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus

105

105

Lõuna-Sudaani eritoetus

267

267

Sudaani eritoetus

110

110

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisrahastusse

24

24

VAHESUMMA: LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED OSAMAKSUD

VAHESUMMA: LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED OSAMAKSUD

650

14 678

21 227

29 535

66 089

Riikide A-assigneeringud

1

1

VAHESUMMA: KOMISJONISISENE TEENUSTASEME KOKKULEPE

VAHESUMMA: KOMISJONISISENE TEENUSTASEME KOKKULEPE

1

1

Riikide A-assigneeringud

185

42

227

Rakenduskulud ja intressitulud

5

3

8

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

12

24

36

Piirkondlikud assigneeringud

4

4

VAHESUMMA: KAASRAHASTAMINE

VAHESUMMA: KAASRAHASTAMINE

203

73

275

KOKKU

KOKKU

10 378

15 348

21 430

29 608

76 764

| | EAF | Kogusumma | Kumulatiivsed summad | Aastased summad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Seisuga 31.12.2019 | Täitmata kulukohustused | % assigneeringutest | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| Otsused | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | 8 | 10 375 | 1 | 100 % | 10 786 | (42) | (45) | (60) | (64) | (98) | (63) | (12) | (13) | (9) | (4) | (2) |
| | 9 | 15 335 | 134 | 100 % | 16 633 | (54) | (116) | (9) | (297) | (72) | (381) | (170) | (104) | (38) | (33) | (22) |
| | 10 | 21 088 | 1 803 | 98 % | 4 766 | 3 501 | 2 349 | 3 118 | 3 524 | 4 131 | (95) | (156) | (80) | (5) | (147) | 183 |
| | 11 | 26 511 | 13 959 | 90 % | | | | | | | 1 160 | 5 372 | 6 688 | 5 807 | 4 332 | 3 153 |
| Kokku | | 73 309 | 15 896 | | 32 185 | 3 405 | 2 187 | 3 049 | 3 163 | 3 961 | 621 | 5 034 | 6 491 | 5 754 | 4 147 | 3 311 |
| Eraldatud vahendid | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | 8 | 10 374 | — | 100 % | 10 541 | (42) | 8 | (13) | (46) | (11) | (37) | (16) | (6) | (3) | — | (1) |
| | 9 | 15 302 | 100 | 100 % | 14 209 | 997 | 476 | 9 | (187) | (96) | (1) | (52) | (46) | (20) | 16 | (4) |
| | 10 | 20 310 | 1 025 | 95 % | 130 | 3 184 | 2 820 | 2 514 | 3 460 | 3 457 | 2 687 | 783 | 541 | 550 | 236 | (51) |
| | 11 | 21 697 | 9 144 | 73 % | | | | | | | 731 | 3 293 | 3 745 | 5 684 | 4 687 | 3 557 |
| Kokku | | 67 683 | 10 269 | | 24 881 | 4 140 | 3 304 | 2 509 | 3 226 | 3 350 | 3 380 | 4 008 | 4 234 | 6 211 | 4 940 | 3 501 |
| Maksed | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | 8 | 10 374 | | 100 % | 9 930 | 152 | 158 | 90 | 15 | 18 | 16 | (3) | — | (1) | — | — |
| | 9 | 15 201 | | 99 % | 10 011 | 1 806 | 1 304 | 906 | 539 | 231 | 145 | 43 | 68 | 111 | 23 | 14 |
| | 10 | 19 285 | | 90 % | 90 | 1 111 | 1 772 | 1 879 | 2 655 | 2 718 | 2 760 | 2 024 | 1 466 | 1 277 | 1 076 | 456 |
| | 11 | 12 553 | | 42 % | | | | | | | 595 | 1 024 | 1 816 | 2 770 | 2 970 | 3 377 |
| Kokku | | 57 414 | | | 20 031 | 3 069 | 3 233 | 2 874 | 3 209 | 2 967 | 3 516 | 3 088 | 3 350 | 4 158 | 4 069 | 3 847 |

EAF

Kogusumma

Kumulatiivsed summad

Aastased summad

Seisuga 31.12.2019

Täitmata kulukohustused

% assigneeringutest

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Otsused

Otsused

8

10 375

1

100 %

10 786

(42)

(45)

(60)

(64)

(98)

(63)

(12)

(13)

(9)

(4)

(2)

9

15 335

134

100 %

16 633

(54)

(116)

(9)

(297)

(72)

(381)

(170)

(104)

(38)

(33)

(22)

10

21 088

1 803

98 %

4 766

3 501

2 349

3 118

3 524

4 131

(95)

(156)

(80)

(5)

(147)

183

11

26 511

13 959

90 %

1 160

5 372

6 688

5 807

4 332

3 153

Kokku

Kokku

73 309

73 309

15 896

15 896

32 185

32 185

3 405

3 405

2 187

2 187

3 049

3 049

3 163

3 163

3 961

3 961

621

621

5 034

5 034

6 491

6 491

5 754

5 754

4 147

4 147

3 311

3 311

Eraldatud vahendid

Eraldatud vahendid

8

10 374

—

100 %

10 541

(42)

8

(13)

(46)

(11)

(37)

(16)

(6)

(3)

—

(1)

9

15 302

100

100 %

14 209

997

476

9

(187)

(96)

(1)

(52)

(46)

(20)

16

(4)

10

20 310

1 025

95 %

130

3 184

2 820

2 514

3 460

3 457

2 687

783

541

550

236

(51)

11

21 697

9 144

73 %

731

3 293

3 745

5 684

4 687

3 557

Kokku

Kokku

67 683

67 683

10 269

10 269

24 881

24 881

4 140

4 140

3 304

3 304

2 509

2 509

3 226

3 226

3 350

3 350

3 380

3 380

4 008

4 008

4 234

4 234

6 211

6 211

4 940

4 940

3 501

3 501

Maksed

Maksed

8

10 374

100 %

9 930

152

158

90

15

18

16

(3)

—

(1)

—

—

9

15 201

99 %

10 011

1 806

1 304

906

539

231

145

43

68

111

23

14

10

19 285

90 %

90

1 111

1 772

1 879

2 655

2 718

2 760

2 024

1 466

1 277

1 076

456

11

12 553

42 %

595

1 024

1 816

2 770

2 970

3 377

Kokku

Kokku

57 414

57 414

20 031

20 031

3 069

3 069

3 233

3 233

2 874

2 874

3 209

3 209

2 967

2 967

3 516

3 516

3 088

3 088

3 350

3 350

4 158

4 158

4 069

4 069

3 847

3 847

Tabel 2.2

Tabel 2.2

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2019:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2019:

ABI LIIK

ABI LIIK

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | EAF |
| 8 | % | 9 | % | 10 | % | 11 | % | KOKKU | % |
| | (4) | (4) | (4) | (4) | (4) |
| Lomé | Mitmesugused tulud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 35 | | | | | | | | 35 | |
| Otsused | 35 | 100 % | | | | | | | 35 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | 35 | 100 % | | | | | | | 35 | 100 % |
| Maksed | 35 | 100 % | | | | | | | 35 | 100 % |
| Sihtprogrammid kokku | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 4 985 | | | | | | | | 4 985 | |
| Otsused | 4 985 | 100 % | | | | | | | 4 985 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | 4 985 | 100 % | | | | | | | 4 985 | 100 % |
| Maksed | 4 985 | 100 % | | | | | | | 4 985 | 100 % |
| Programmiväline abi kokku | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 4 707 | | | | | | | | 4 707 | |
| Otsused | 4 706 | 100 % | | | | | | | 4 706 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | 4 706 | 100 % | | | | | | | 4 706 | 100 % |
| Maksed | 4 706 | 100 % | | | | | | | 4 706 | 100 % |
| Ülekanded muudest fondidest | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 670 | | | | | | 670 | |
| Otsused | | | 670 | 100 % | | | | | 670 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | | | 670 | 100 % | | | | | 670 | 100 % |
| Maksed | | | 670 | 100 % | | | | | 670 | 100 % |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| | |
| Cotonou | Riikide A-assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 417 | | 8 835 | | 12 939 | | 15 838 | | 38 029 | |
| Otsused | 417 | 100 % | 8 834 | 100 % | 12 837 | 99 % | 14 456 | 91 % | 36 545 | 96 % |
| Eraldatud vahendid | 417 | 100 % | 8 822 | 100 % | 12 621 | 98 % | 11 325 | 72 % | 33 186 | 87 % |
| Maksed | 417 | 100 % | 8 800 | 100 % | 12 011 | 93 % | 6 248 | 39 % | 27 477 | 72 % |
| Riikide B-assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 233 | | 1 213 | | 2 006 | | 870 | | 4 322 | |
| Otsused | 231 | 99 % | 1 213 | 100 % | 2 005 | 100 % | 853 | 98 % | 4 301 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | 231 | 99 % | 1 209 | 100 % | 1 984 | 99 % | 734 | 84 % | 4 158 | 96 % |
| Maksed | 231 | 99 % | 1 203 | 99 % | 1 964 | 98 % | 644 | 74 % | 4 042 | 94 % |
| Cotonou | Üleminekurahastu | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | — | | — | |
| Otsused | | | | | | | | | | |
| Eraldatud vahendid | | | | | | | | | | |
| Maksed | | | | | | | | | | |
| CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 154 | | | | | | 154 | |
| Otsused | | | 154 | 100 % | | | | | 154 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | | | 154 | 100 % | | | | | 154 | 100 % |
| Maksed | | | 154 | 100 % | | | | | 154 | 100 % |
| Rakenduskulud ja intressitulud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | — | | 240 | | 535 | | 1 079 | | 1 855 | |
| Otsused | | | 240 | 100 % | 514 | 96 % | 871 | 81 % | 1 625 | 88 % |
| Eraldatud vahendid | | | 240 | 100 % | 512 | 96 % | 836 | 77 % | 1 588 | 86 % |
| Maksed | | | 240 | 100 % | 512 | 96 % | 779 | 72 % | 1 531 | 83 % |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 2 937 | | 3 608 | | 3 988 | | 10 534 | |
| Otsused | | | 2 931 | 100 % | 3 600 | 100 % | 3 524 | 88 % | 10 054 | 95 % |
| Eraldatud vahendid | | | 2 924 | 100 % | 3 139 | 87 % | 3 020 | 76 % | 9 083 | 86 % |
| Maksed | | | 2 920 | 99 % | 2 973 | 82 % | 2 256 | 57 % | 8 149 | 77 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 793 | | 1 941 | | 7 018 | | 9 752 | |
| Otsused | | | 792 | 100 % | 1 935 | 100 % | 6 748 | 96 % | 9 475 | 97 % |
| Eraldatud vahendid | | | 786 | 99 % | 1 863 | 96 % | 5 724 | 82 % | 8 373 | 86 % |
| Maksed | | | 777 | 98 % | 1 658 | 85 % | 2 604 | 37 % | 5 040 | 52 % |
| Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 105 | | | | | | 105 | |
| Otsused | | | 105 | 100 % | | | | | 105 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | | | 105 | 100 % | | | | | 105 | 100 % |
| Maksed | | | 105 | 100 % | | | | | 105 | 100 % |
| Lõuna-Sudaani eritoetus | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 267 | | | | | | 267 | |
| Otsused | | | 266 | 100 % | | | | | 266 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | | | 263 | 99 % | | | | | 263 | 99 % |
| Maksed | | | 208 | 78 % | | | | | 208 | 78 % |
| Cotonou | Sudaani eritoetus | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 110 | | | | | | 110 | |
| Otsused | | | 107 | 97 % | | | | | 107 | 97 % |
| Eraldatud vahendid | | | 105 | 95 % | | | | | 105 | 95 % |
| Maksed | | | 101 | 91 % | | | | | 101 | 91 % |
| Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisrahastusse | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 24 | | | | | | 24 | |
| Otsused | | | 24 | 100 % | | | | | 24 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | | | 24 | 100 % | | | | | 24 | 100 % |
| Maksed | | | 24 | 100 % | | | | | 24 | 100 % |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | 185 | | 42 | | 227 | |
| Otsused | | | | | 181 | 98 % | 31 | 75 % | 212 | 94 % |
| Eraldatud vahendid | | | | | 177 | 96 % | 31 | 75 % | 208 | 92 % |
| Maksed | | | | | 152 | 82 % | 2 | 5 % | 154 | 68 % |
| Rakenduskulud ja intressitulud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | 5 | | 3 | | 8 | |
| Otsused | | | | | 5 | 100 % | 3 | 86 % | 8 | 95 % |
| Eraldatud vahendid | | | | | 3 | 65 % | 1 | 24 % | 4 | 49 % |
| Maksed | | | | | 3 | 51 % | — | 1 % | 3 | 31 % |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | 12 | | 24 | | 36 | |
| Otsused | | | | | 11 | 92 % | 23 | 95 % | 34 | 94 % |
| Eraldatud vahendid | | | | | 11 | 91 % | 22 | 93 % | 33 | 92 % |
| Maksed | | | | | 11 | 91 % | 17 | 73 % | 29 | 79 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | 4 | | 4 | |
| Otsused | | | | | | | 2 | 50 % | 2 | 50 % |
| Eraldatud vahendid | | | | | | | 2 | 50 % | 2 | 50 % |
| Maksed | | | | | | | 2 | 50 % | 2 | 50 % |
| Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| Cotonou | Riikide A-assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | 1 | | 1 | |
| Otsused | | | | | | | 1 | 71 % | 1 | 71 % |
| Eraldatud vahendid | | | | | | | 1 | 52 % | 1 | 52 % |
| Maksed | | | | | | | 1 | 52 % | 1 | 52 % |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | | | | | | | | | | |
| | |
| | Assigneeringud | 8 | % | 9 | % | 10 | % | 11 | % | KOKKU | % |
| | (4) | (4) | (4) | (4) | (4) |
| Cotonou | Riigi reserv | | | | | — | | — | | — | |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | | | | | — | | 27 | | 27 | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | | | | | — | | — | | — | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | | | | | — | | 571 | | 571 | |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | | | | | — | | | | — | |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | 197 | | 142 | | 340 | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| | | 8 | % | 9 | % | 10 | % | 11 | % | KOKKU | % |
| | (4) | (4) | (4) | (4) | (4) |
| | Assigneeringud | 10 378 | | 15 348 | | 21 630 | | 29 608 | | 76 964 | |
| Otsused | 10 375 | 100 % | 15 335 | 100 % | 21 088 | 97 % | 26 511 | 90 % | 73 309 | 95 % |
| Eraldatud vahendid | 10 374 | 100 % | 15 302 | 100 % | 20 310 | 94 % | 21 697 | 73 % | 67 683 | 88 % |
| Maksed | 10 374 | 100 % | 15 201 | 99 % | 19 285 | 89 % | 12 553 | 42 % | 57 414 | 75 % |
| KOKKU: KÕIK ASSIGNEERINGUD KOKKU | | | | | | | | | | |

Miljonites eurodes

EAF

8

%

9

%

10

%

11

%

KOKKU

%

(4)

4

(4)

4

(4)

4

(4)

4

(4)

4

Lomé

Lomé

Mitmesugused tulud

Mitmesugused tulud

Assigneeringud

35

35

Otsused

35

100 %

35

100 %

Eraldatud vahendid

35

100 %

35

100 %

Maksed

35

100 %

35

100 %

Sihtprogrammid kokku

Sihtprogrammid kokku

Assigneeringud

4 985

4 985

Otsused

4 985

100 %

4 985

100 %

Eraldatud vahendid

4 985

100 %

4 985

100 %

Maksed

4 985

100 %

4 985

100 %

Programmiväline abi kokku

Programmiväline abi kokku

Assigneeringud

4 707

4 707

Otsused

4 706

100 %

4 706

100 %

Eraldatud vahendid

4 706

100 %

4 706

100 %

Maksed

4 706

100 %

4 706

100 %

Ülekanded muudest fondidest

Ülekanded muudest fondidest

Assigneeringud

670

670

Otsused

670

100 %

670

100 %

Eraldatud vahendid

670

100 %

670

100 %

Maksed

670

100 %

670

100 %

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Cotonou

Cotonou

Riikide A-assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

Assigneeringud

417

8 835

12 939

15 838

38 029

Otsused

417

100 %

8 834

100 %

12 837

99 %

14 456

91 %

36 545

96 %

Eraldatud vahendid

417

100 %

8 822

100 %

12 621

98 %

11 325

72 %

33 186

87 %

Maksed

417

100 %

8 800

100 %

12 011

93 %

6 248

39 %

27 477

72 %

Riikide B-assigneeringud

Riikide B-assigneeringud

Assigneeringud

233

1 213

2 006

870

4 322

Otsused

231

99 %

1 213

100 %

2 005

100 %

853

98 %

4 301

100 %

Eraldatud vahendid

231

99 %

1 209

100 %

1 984

99 %

734

84 %

4 158

96 %

Maksed

231

99 %

1 203

99 %

1 964

98 %

644

74 %

4 042

94 %

Cotonou

Cotonou

Üleminekurahastu

Üleminekurahastu

Assigneeringud

—

—

Otsused

Eraldatud vahendid

Maksed

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

Assigneeringud

154

154

Otsused

154

100 %

154

100 %

Eraldatud vahendid

154

100 %

154

100 %

Maksed

154

100 %

154

100 %

Rakenduskulud ja intressitulud

Rakenduskulud ja intressitulud

Assigneeringud

—

240

535

1 079

1 855

Otsused

240

100 %

514

96 %

871

81 %

1 625

88 %

Eraldatud vahendid

240

100 %

512

96 %

836

77 %

1 588

86 %

Maksed

240

100 %

512

96 %

779

72 %

1 531

83 %

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

Assigneeringud

2 937

3 608

3 988

10 534

Otsused

2 931

100 %

3 600

100 %

3 524

88 %

10 054

95 %

Eraldatud vahendid

2 924

100 %

3 139

87 %

3 020

76 %

9 083

86 %

Maksed

2 920

99 %

2 973

82 %

2 256

57 %

8 149

77 %

Piirkondlikud assigneeringud

Piirkondlikud assigneeringud

Assigneeringud

793

1 941

7 018

9 752

Otsused

792

100 %

1 935

100 %

6 748

96 %

9 475

97 %

Eraldatud vahendid

786

99 %

1 863

96 %

5 724

82 %

8 373

86 %

Maksed

777

98 %

1 658

85 %

2 604

37 %

5 040

52 %

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus

Assigneeringud

105

105

Otsused

105

100 %

105

100 %

Eraldatud vahendid

105

100 %

105

100 %

Maksed

105

100 %

105

100 %

Lõuna-Sudaani eritoetus

Lõuna-Sudaani eritoetus

Assigneeringud

267

267

Otsused

266

100 %

266

100 %

Eraldatud vahendid

263

99 %

263

99 %

Maksed

208

78 %

208

78 %

Cotonou

Cotonou

Sudaani eritoetus

Sudaani eritoetus

Assigneeringud

110

110

Otsused

107

97 %

107

97 %

Eraldatud vahendid

105

95 %

105

95 %

Maksed

101

91 %

101

91 %

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisrahastusse

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisrahastusse

Assigneeringud

24

24

Otsused

24

100 %

24

100 %

Eraldatud vahendid

24

100 %

24

100 %

Maksed

24

100 %

24

100 %

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Riikide A-assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

Assigneeringud

185

42

227

Otsused

181

98 %

31

75 %

212

94 %

Eraldatud vahendid

177

96 %

31

75 %

208

92 %

Maksed

152

82 %

2

5 %

154

68 %

Rakenduskulud ja intressitulud

Rakenduskulud ja intressitulud

Assigneeringud

5

3

8

Otsused

5

100 %

3

86 %

8

95 %

Eraldatud vahendid

3

65 %

1

24 %

4

49 %

Maksed

3

51 %

—

1 %

3

31 %

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

Assigneeringud

12

24

36

Otsused

11

92 %

23

95 %

34

94 %

Eraldatud vahendid

11

91 %

22

93 %

33

92 %

Maksed

11

91 %

17

73 %

29

79 %

Piirkondlikud assigneeringud

Piirkondlikud assigneeringud

Assigneeringud

4

4

Otsused

2

50 %

2

50 %

Eraldatud vahendid

2

50 %

2

50 %

Maksed

2

50 %

2

50 %

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

Cotonou

Cotonou

Riikide A-assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

Assigneeringud

1

1

Otsused

1

71 %

1

71 %

Eraldatud vahendid

1

52 %

1

52 %

Maksed

1

52 %

1

52 %

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Assigneeringud

8

%

9

%

10

%

11

%

KOKKU

%

(4)

4

(4)

4

(4)

4

(4)

4

(4)

4

Cotonou

Cotonou

Riigi reserv

—

—

—

—

—

—

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

—

—

27

27

27

27

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

—

—

—

—

—

—

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

—

—

571

571

571

571

Piirkondlike assigneeringute reserv

—

—

—

—

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Mittekasutatav reserv

197

197

142

142

340

340

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

8

%

9

%

10

%

11

%

KOKKU

%

(4)

4

(4)

4

(4)

4

(4)

4

(4)

4

Assigneeringud

10 378

15 348

21 630

29 608

76 964

Otsused

10 375

100 %

15 335

100 %

21 088

97 %

26 511

90 %

73 309

95 %

Eraldatud vahendid

10 374

100 %

15 302

100 %

20 310

94 %

21 697

73 %

67 683

88 %

Maksed

10 374

100 %

15 201

99 %

19 285

89 %

12 553

42 %

57 414

75 %

KOKKU: KÕIK ASSIGNEERINGUD KOKKU

KOKKU: KÕIK ASSIGNEERINGUD KOKKU

Tabel 2.3

Tabel 2.3

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2019:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2019:

ABI LIIK

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – KAHEKSAS EAF

AKV RIIGID + ÜMT – KAHEKSAS EAF

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| Lomé | AKV RIIGID


  Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Sihtprogrammid kokku | 29 | 29 | | 100 % | 29 | | 100 % | 29 | | 100 % |
| VAHESUMMA: SIHTPROGRAMMID KOKKU | 29 | 29 | | 100 % | 29 | | 100 % | 29 | | 100 % |
| Struktuuriline kohandus | 18 | 18 | | 100 % | 18 | | 100 % | 18 | | 100 % |
| VAHESUMMA: PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU | 18 | 18 | | 100 % | 18 | | 100 % | 18 | | 100 % |
| AKV RIIGID KOKKU | 47 | 47 | | 100 % | 47 | | 100 % | 47 | | 100 % |
| Lomé | AKV RIIGID


  Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Intressitulu kasutamine | 35 | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % |
| VAHESUMMA: MITMESUGUSED TULUD | 35 | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % |
| Sihtprogrammid kokku | 4 921 | 4 921 | — | 100 % | 4 921 | — | 100 % | 4 921 | — | 100 % |
| VAHESUMMA: SIHTPROGRAMMID KOKKU | 4 921 | 4 921 | — | 100 % | 4 921 | — | 100 % | 4 921 | — | 100 % |
| Pagulastele ettenähtud abi | 100 | 100 | | 100 % | 100 | | 100 % | 100 | | 100 % |
| Hädaabi (Lomé) | 136 | 136 | | 100 % | 136 | | 100 % | 136 | | 100 % |
| Suurtes võlgades vaesed riigid (Lomé) | 1 060 | 1 060 | | 100 % | 1 060 | | 100 % | 1 060 | | 100 % |
| Intressitoetused | 69 | 69 | — | 100 % | 68 | | 100 % | 68 | | 100 % |
| Riskikapital | 1 012 | 1 012 | | 100 % | 1 012 | | 100 % | 1 012 | | 100 % |
| Stabex | 723 | 722 | — | 100 % | 722 | | 100 % | 722 | | 100 % |
| Struktuuriline kohandus | 1 479 | 1 479 | | 100 % | 1 479 | | 100 % | 1 479 | | 100 % |
| Sysmin | 101 | 101 | | 100 % | 101 | | 100 % | 101 | | 100 % |
| VAHESUMMA: PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU | 4 679 | 4 678 | — | 100 % | 4 677 | | 100 % | 4 677 | | 100 % |
| Cotonou | AKV RIIGID


  Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 417 | 417 | — | 100 % | 417 | — | 100 % | 417 | | 100 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 417 | 417 | — | 100 % | 417 | — | 100 % | 417 | | 100 % |
| Riikide B-assigneeringud | 233 | | | | | | | | | |
| Eksporditulude hüvitamine | | 231 | (2) | | 231 | — | 100 % | 231 | | 100 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 233 | 231 | (2) | 99 % | 231 | — | 100 % | 231 | | 100 % |
| Intressid ja muud tulud | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | — | | | | | | | | | |
| | AKV RIIGID KOKKU (A) | 10 285 | 10 282 | (2) | 100 % | 10 282 | (1) | 100 % | 10 282 | — | 100 % |
| Lomé | ÜMTd


  Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Sihtprogrammid kokku | 35 | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % |
| VAHESUMMA: SIHTPROGRAMMID KOKKU | 35 | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % |
| Intressitoetused | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| Riskikapital | 6 | 6 | | 100 % | 6 | | 100 % | 6 | | 100 % |
| Stabex | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| Sysmin | 2 | 2 | | 100 % | 2 | | 100 % | 2 | | 100 % |
| VAHESUMMA: PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU | 10 | 10 | | 100 % | 10 | | 100 % | 10 | | 100 % |
| | ÜMTd KOKKU | 46 | 46 | | 100 % | 46 | | 100 % | 46 | | 100 % |
| | KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A + B) | 10 378 | 10 375 | (2) | 100 % | 10 374 | (1) | 100 % | 10 374 | — | 100 % |

Miljonites eurodes

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

Lomé

Lomé

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Sihtprogrammid kokku

29

29

100 %

29

100 %

29

100 %

VAHESUMMA: SIHTPROGRAMMID KOKKU

VAHESUMMA: SIHTPROGRAMMID KOKKU

29

29

29

29

100 %

100 %

29

29

100 %

100 %

29

29

100 %

100 %

Struktuuriline kohandus

18

18

100 %

18

100 %

18

100 %

VAHESUMMA: PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU

VAHESUMMA: PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU

18

18

18

18

100 %

100 %

18

18

100 %

100 %

18

18

100 %

100 %

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

47

47

47

47

100 %

100 %

47

47

100 %

100 %

47

47

100 %

100 %

Lomé

Lomé

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Intressitulu kasutamine

35

35

100 %

35

100 %

35

100 %

VAHESUMMA: MITMESUGUSED TULUD

VAHESUMMA: MITMESUGUSED TULUD

35

35

35

35

100 %

100 %

35

35

100 %

100 %

35

35

100 %

100 %

Sihtprogrammid kokku

4 921

4 921

—

100 %

4 921

—

100 %

4 921

—

100 %

VAHESUMMA: SIHTPROGRAMMID KOKKU

VAHESUMMA: SIHTPROGRAMMID KOKKU

4 921

4 921

4 921

4 921

—

—

100 %

100 %

4 921

4 921

—

—

100 %

100 %

4 921

4 921

—

—

100 %

100 %

Pagulastele ettenähtud abi

100

100

100 %

100

100 %

100

100 %

Hädaabi (Lomé)

136

136

100 %

136

100 %

136

100 %

Suurtes võlgades vaesed riigid (Lomé)

1 060

1 060

100 %

1 060

100 %

1 060

100 %

Intressitoetused

69

69

—

100 %

68

100 %

68

100 %

Riskikapital

1 012

1 012

100 %

1 012

100 %

1 012

100 %

Stabex

723

722

—

100 %

722

100 %

722

100 %

Struktuuriline kohandus

1 479

1 479

100 %

1 479

100 %

1 479

100 %

Sysmin

101

101

100 %

101

100 %

101

100 %

VAHESUMMA: PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU

VAHESUMMA: PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU

4 679

4 679

4 678

4 678

—

—

100 %

100 %

4 677

4 677

100 %

100 %

4 677

4 677

100 %

100 %

Cotonou

Cotonou

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Riikide A-assigneeringud

417

417

—

100 %

417

—

100 %

417

100 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

417

417

417

417

—

100 %

100 %

417

417

—

100 %

100 %

417

417

100 %

100 %

Riikide B-assigneeringud

233

Eksporditulude hüvitamine

231

(2)

231

—

100 %

231

100 %

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

233

233

231

231

(2)

(2)

99 %

99 %

231

231

—

—

100 %

100 %

231

231

100 %

100 %

Intressid ja muud tulud

—

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

—

—

AKV RIIGID KOKKU (A)

AKV RIIGID KOKKU (A)

10 285

10 285

10 282

10 282

(2)

(2)

100 %

100 %

10 282

10 282

(1)

(1)

100 %

100 %

10 282

10 282

—

—

100 %

100 %

Lomé

Lomé

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Sihtprogrammid kokku

35

35

100 %

35

100 %

35

100 %

VAHESUMMA: SIHTPROGRAMMID KOKKU

VAHESUMMA: SIHTPROGRAMMID KOKKU

35

35

35

35

100 %

100 %

35

35

100 %

100 %

35

35

100 %

100 %

Intressitoetused

1

1

100 %

1

100 %

1

100 %

Riskikapital

6

6

100 %

6

100 %

6

100 %

Stabex

1

1

100 %

1

100 %

1

100 %

Sysmin

2

2

100 %

2

100 %

2

100 %

VAHESUMMA: PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU

VAHESUMMA: PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU

10

10

10

10

100 %

100 %

10

10

100 %

100 %

10

10

100 %

100 %

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

46

46

46

46

100 %

100 %

46

46

100 %

100 %

46

46

100 %

100 %

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A + B)

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A + B)

10 378

10 378

10 375

10 375

(2)

(2)

100 %

100 %

10 374

10 374

(1)

(1)

100 %

100 %

10 374

10 374

—

—

100 %

100 %

Tabel 2.4

Tabel 2.4

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2019:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2019:

ABI LIIK

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – ÜHEKSAS EAF

AKV RIIGID + ÜMT – ÜHEKSAS EAF

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| Lomé | AKV RIIGID | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé | — | — | | 100 % | — | | 100 % | — | | 100 % |
| VAHESUMMA: ÜLEKANDED MUUDEST FONDIDEST | — | — | | 100 % | — | | 100 % | — | | 100 % |
| Cotonou | AKV RIIGID | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 44 | 44 | | 100 % | 44 | | 100 % | 44 | | 100 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 44 | 44 | | 100 % | 44 | | 100 % | 44 | | 100 % |
| Riikide B-assigneeringud | 6 | | | | | | | | | |
| Hädaabi | | 6 | | | 6 | | 100 % | 6 | | 100 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 6 | 6 | | 100 % | 6 | | 100 % | 6 | | 100 % |
| KOKKU: AKV RIIGID | 50 | 50 | | 100 % | 50 | | 100 % | 50 | | 100 % |
| Lomé | AKV RIIGID | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé | 20 | 20 | | 100 % | 20 | | 100 % | 20 | | 100 % |
| Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé | 647 | 647 | — | 100 % | 646 | (1) | 100 % | 646 | — | 100 % |
| VAHESUMMA: ÜLEKANDED MUUDEST FONDIDEST | 667 | 667 | — | 100 % | 667 | (1) | 100 % | 667 | — | 100 % |
| Cotonou | AKV RIIGID | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 8 554 | 8 553 | (3) | 100 % | 8 543 | (3) | 100 % | 8 521 | 1 | 100 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 8 554 | 8 553 | (3) | 100 % | 8 543 | (3) | 100 % | 8 521 | 1 | 100 % |
| Riikide B-assigneeringud | 1 203 | | | | | | | | | |
| Eksporditulude hüvitamine | | 148 | | | 148 | | 100 % | 148 | | 100 % |
| Hädaabi | | 1 044 | — | | 1 040 | — | 100 % | 1 034 | — | 99 % |
| Suurtes võlgades vaesed riigid | | 11 | | | 11 | | 100 % | 11 | | 100 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 1 203 | 1 203 | — | 100 % | 1 199 | — | 100 % | 1 193 | — | 100 % |
| CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee | 154 | 154 | | 100 % | 154 | | 100 % | 154 | | 100 % |
| VAHESUMMA: CDE, CTA ja PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE | 154 | 154 | | 100 % | 154 | | 100 % | 154 | | 100 % |
| Cotonou | Rakenduskulud | 177 | 177 | | 100 % | 177 | | 100 % | 177 | | 100 % |
| Intressid ja muud tulud | 63 | 63 | | 100 % | 63 | | 100 % | 63 | | 100 % |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 239 | 239 | | 100 % | 239 | | 100 % | 239 | | 100 % |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 2 584 | 2 578 | (9) | 100 % | 2 571 | (7) | 100 % | 2 567 | (1) | 100 % |
| Rahutagamisrahastu | 353 | 353 | | 100 % | 353 | | 100 % | 353 | | 100 % |
| VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU | 2 937 | 2 931 | (9) | 100 % | 2 924 | (7) | 100 % | 2 920 | (1) | 100 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | 749 | 748 | (8) | 100 % | 741 | (4) | 99 % | 732 | 4 | 99 % |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 749 | 748 | (8) | 100 % | 741 | (4) | 99 % | 732 | 4 | 99 % |
| Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus | 105 | 105 | | 100 % | 105 | | 100 % | 105 | | 100 % |
| VAHESUMMA: KONGO DEMOKRAATLIKU VABARIIGI ERITOETUS | 105 | 105 | | 100 % | 105 | | 100 % | 105 | | 100 % |
| Lõuna-Sudaani eritoetus | 267 | 266 | (1) | 100 % | 263 | 10 | 99 % | 208 | 8 | 79 % |
| VAHESUMMA: Lõuna-Sudaani eritoetus | 267 | 266 | (1) | 100 % | 263 | 10 | 99 % | 208 | 8 | 79 % |
| Sudaani eritoetus | 110 | 107 | — | 97 % | 105 | (1) | 98 % | 101 | 3 | 96 % |
| VAHESUMMA: SUDAANI ERITOETUS | 110 | 107 | — | 97 % | 105 | (1) | 98 % | 101 | 3 | 96 % |
| Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisrahastusse | 24 | 24 | | 100 % | 24 | | 100 % | 24 | | 100 % |
| VAHESUMMA: VABATAHTLIKUD OSAMAKSUD RAHUTAGAMISRAHASTUSSE | 24 | 24 | | 100 % | 24 | | 100 % | 24 | | 100 % |
| | KOKKU: AKV RIIGID (A) | 15 009 | 14 996 | (21) | 100 % | 14 964 | (4) | 100 % | 14 864 | 14 | 99 % |
| Lomé | ÜMTd | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé | — | — | | 100 % | — | | 100 % | — | | 100 % |
| Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé | 3 | 3 | | 100 % | 3 | | 100 % | 3 | | 100 % |
| VAHESUMMA: ÜLEKANDED MUUDEST FONDIDEST | 3 | 3 | | 100 % | 3 | | 100 % | 3 | | 100 % |
| Cotonou | ÜMTd | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 236 | 236 | — | 100 % | 235 | — | 99 % | 235 | — | 100 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 236 | 236 | — | 100 % | 235 | — | 99 % | 235 | — | 100 % |
| Riikide B-assigneeringud | 4 | | | | | | | | | |
| Hädaabi | | 4 | | | 4 | | 100 % | 4 | | 100 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 4 | 4 | | 100 % | 4 | | 100 % | 4 | | 100 % |
| Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd) | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | 45 | 45 | — | 100 % | 45 | | 100 % | 45 | | 100 % |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 45 | 45 | — | 100 % | 45 | | 100 % | 45 | | 100 % |
| | KOKKU: ÜMTd | 289 | 289 | (1) | 100 % | 288 | — | 99 % | 288 | — | 100 % |
| | KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A + B) | 15 348 | 15 335 | (22) | 100 % | 15 302 | (4) | 100 % | 15 201 | 14 | 99 % |

Miljonites eurodes

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

Lomé

Lomé

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé

—

—

100 %

—

100 %

—

100 %

VAHESUMMA: ÜLEKANDED MUUDEST FONDIDEST

VAHESUMMA: ÜLEKANDED MUUDEST FONDIDEST

—

—

—

—

100 %

100 %

—

—

100 %

100 %

—

—

100 %

100 %

Cotonou

Cotonou

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Riikide A-assigneeringud

44

44

100 %

44

100 %

44

100 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

44

44

44

44

100 %

100 %

44

44

100 %

100 %

44

44

100 %

100 %

Riikide B-assigneeringud

6

Hädaabi

6

6

100 %

6

100 %

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

6

6

6

6

100 %

100 %

6

6

100 %

100 %

6

6

100 %

100 %

KOKKU: AKV RIIGID

KOKKU: AKV RIIGID

50

50

50

50

100 %

100 %

50

50

100 %

100 %

50

50

100 %

100 %

Lomé

Lomé

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé

20

20

100 %

20

100 %

20

100 %

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé

647

647

—

100 %

646

(1)

100 %

646

—

100 %

VAHESUMMA: ÜLEKANDED MUUDEST FONDIDEST

VAHESUMMA: ÜLEKANDED MUUDEST FONDIDEST

667

667

667

667

—

—

100 %

100 %

667

667

(1)

(1)

100 %

100 %

667

667

—

—

100 %

100 %

Cotonou

Cotonou

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Riikide A-assigneeringud

8 554

8 553

(3)

100 %

8 543

(3)

100 %

8 521

1

100 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

8 554

8 554

8 553

8 553

(3)

(3)

100 %

100 %

8 543

8 543

(3)

(3)

100 %

100 %

8 521

8 521

1

1

100 %

100 %

Riikide B-assigneeringud

1 203

Eksporditulude hüvitamine

148

148

100 %

148

100 %

Hädaabi

1 044

—

1 040

—

100 %

1 034

—

99 %

Suurtes võlgades vaesed riigid

11

11

100 %

11

100 %

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

1 203

1 203

1 203

1 203

—

—

100 %

100 %

1 199

1 199

—

—

100 %

100 %

1 193

1 193

—

—

100 %

100 %

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

154

154

100 %

154

100 %

154

100 %

VAHESUMMA: CDE, CTA ja PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE

VAHESUMMA: CDE, CTA ja PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE

154

154

154

154

100 %

100 %

154

154

100 %

100 %

154

154

100 %

100 %

Cotonou

Cotonou

Rakenduskulud

177

177

100 %

177

100 %

177

100 %

Intressid ja muud tulud

63

63

100 %

63

100 %

63

100 %

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

239

239

239

239

100 %

100 %

239

239

100 %

100 %

239

239

100 %

100 %

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

2 584

2 578

(9)

100 %

2 571

(7)

100 %

2 567

(1)

100 %

Rahutagamisrahastu

353

353

100 %

353

100 %

353

100 %

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

2 937

2 937

2 931

2 931

(9)

(9)

100 %

100 %

2 924

2 924

(7)

(7)

100 %

100 %

2 920

2 920

(1)

(1)

100 %

100 %

Piirkondlikud assigneeringud

749

748

(8)

100 %

741

(4)

99 %

732

4

99 %

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

749

749

748

748

(8)

(8)

100 %

100 %

741

741

(4)

(4)

99 %

99 %

732

732

4

4

99 %

99 %

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus

105

105

100 %

105

100 %

105

100 %

VAHESUMMA: KONGO DEMOKRAATLIKU VABARIIGI ERITOETUS

VAHESUMMA: KONGO DEMOKRAATLIKU VABARIIGI ERITOETUS

105

105

105

105

100 %

100 %

105

105

100 %

100 %

105

105

100 %

100 %

Lõuna-Sudaani eritoetus

267

266

(1)

100 %

263

10

99 %

208

8

79 %

VAHESUMMA: Lõuna-Sudaani eritoetus

VAHESUMMA: Lõuna-Sudaani eritoetus

267

267

266

266

(1)

(1)

100 %

100 %

263

263

10

10

99 %

99 %

208

208

8

8

79 %

79 %

Sudaani eritoetus

110

107

—

97 %

105

(1)

98 %

101

3

96 %

VAHESUMMA: SUDAANI ERITOETUS

VAHESUMMA: SUDAANI ERITOETUS

110

110

107

107

—

—

97 %

97 %

105

105

(1)

(1)

98 %

98 %

101

101

3

3

96 %

96 %

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisrahastusse

24

24

100 %

24

100 %

24

100 %

VAHESUMMA: VABATAHTLIKUD OSAMAKSUD RAHUTAGAMISRAHASTUSSE

VAHESUMMA: VABATAHTLIKUD OSAMAKSUD RAHUTAGAMISRAHASTUSSE

24

24

24

24

100 %

100 %

24

24

100 %

100 %

24

24

100 %

100 %

KOKKU: AKV RIIGID (A)

KOKKU: AKV RIIGID (A)

15 009

15 009

14 996

14 996

(21)

(21)

100 %

100 %

14 964

14 964

(4)

(4)

100 %

100 %

14 864

14 864

14

14

99 %

99 %

Lomé

Lomé

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé

—

—

100 %

—

100 %

—

100 %

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé

3

3

100 %

3

100 %

3

100 %

VAHESUMMA: ÜLEKANDED MUUDEST FONDIDEST

VAHESUMMA: ÜLEKANDED MUUDEST FONDIDEST

3

3

3

3

100 %

100 %

3

3

100 %

100 %

3

3

100 %

100 %

Cotonou

Cotonou

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Riikide A-assigneeringud

236

236

—

100 %

235

—

99 %

235

—

100 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

236

236

236

236

—

—

100 %

100 %

235

235

—

—

99 %

99 %

235

235

—

—

100 %

100 %

Riikide B-assigneeringud

4

Hädaabi

4

4

100 %

4

100 %

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

4

4

4

4

100 %

100 %

4

4

100 %

100 %

4

4

100 %

100 %

Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd)

1

1

100 %

1

100 %

1

100 %

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

1

1

1

1

100 %

100 %

1

1

100 %

100 %

1

1

100 %

100 %

Piirkondlikud assigneeringud

45

45

—

100 %

45

100 %

45

100 %

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

45

45

45

45

—

—

100 %

100 %

45

45

100 %

100 %

45

45

100 %

100 %

KOKKU: ÜMTd

KOKKU: ÜMTd

289

289

289

289

(1)

(1)

100 %

100 %

288

288

—

—

99 %

99 %

288

288

—

—

100 %

100 %

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A + B)

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A + B)

15 348

15 348

15 335

15 335

(22)

(22)

100 %

100 %

15 302

15 302

(4)

(4)

100 %

100 %

15 201

15 201

14

14

99 %

99 %

Tabel 2.5

Tabel 2.5

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2019:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2019:

ABI LIIK

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – KÜMNES EAF

AKV RIIGID + ÜMT – KÜMNES EAF

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| AKV RIIGID | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 56 | 56 | (1) | 100 % | 56 | — | 99 % | 56 | — | 100 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 56 | 56 | (1) | 100 % | 56 | — | 99 % | 56 | — | 100 % |
| Riikide B-assigneeringud | 9 | | | | | | | | | |
| Muud eelarvemõjuga majandusvapustused | | 9 | | | 9 | | 100 % | 9 | | 100 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 9 | 9 | | 100 % | 9 | | 100 % | 9 | | 100 % |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD) | — | | | | | | | | | |
| AKV RIIGID | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 12 696 | 12 594 | (168) | 99 % | 12 384 | (42) | 98 % | 11 798 | 286 | 95 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 12 696 | 12 594 | (168) | 99 % | 12 384 | (42) | 98 % | 11 798 | 286 | 95 % |
| AKV RIIGID | Riikide B-assigneeringud | 1 983 | | | | | | | | | |
| Eksporditulude hüvitamine | | 202 | (1) | | 197 | (4) | 97 % | 191 | — | 97 % |
| Hädaabi | | 835 | (4) | | 829 | (2) | 99 % | 821 | 8 | 99 % |
| Suurtes võlgades vaesed riigid | | 49 | — | | 49 | | 100 % | 49 | | 100 % |
| Muud eelarvemõjuga majandusvapustused | | 895 | — | | 887 | — | 99 % | 880 | 3 | 99 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 1 983 | 1 981 | (5) | 100 % | 1 961 | (6) | 99 % | 1 941 | 11 | 99 % |
| Rakenduskulud | 460 | 440 | 4 | 96 % | 440 | 4 | 100 % | 440 | 5 | 100 % |
| Intressid ja muud tulud | 71 | 68 | — | 96 % | 67 | — | 98 % | 67 | — | 100 % |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 530 | 509 | 4 | 96 % | 507 | 4 | 100 % | 507 | 5 | 100 % |
| Institutsionaalsed ja toetuskulud | 226 | 226 | (3) | 100 % | 226 | (3) | 100 % | 209 | — | 93 % |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 1 855 | 1 848 | (17) | 100 % | 1 826 | 2 | 99 % | 1 726 | 43 | 95 % |
| Rahutagamisrahastu | 1 527 | 1 527 | 408 | 100 % | 1 087 | (12) | 71 % | 1 038 | 15 | 95 % |
| VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU | 3 608 | 3 600 | 388 | 100 % | 3 139 | (13) | 87 % | 2 973 | 58 | 95 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | 1 902 | 1 896 | (30) | 100 % | 1 827 | 8 | 96 % | 1 625 | 70 | 89 % |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 1 902 | 1 896 | (30) | 100 % | 1 827 | 8 | 96 % | 1 625 | 70 | 89 % |
| Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 185 | 181 | (2) | 98 % | 177 | (1) | 98 % | 152 | 9 | 86 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 185 | 181 | (2) | 98 % | 177 | (1) | 98 % | 152 | 9 | 86 % |
| Rakenduskulud | 5 | 5 | — | 100 % | 3 | — | 65 % | 3 | 1 | 78 % |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 5 | 5 | — | 100 % | 3 | — | 65 % | 3 | 1 | 78 % |
| AKV RIIGID | Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 12 | 11 | — | 92 % | 10 | — | 99 % | 10 | — | 100 % |
| Rahutagamisrahastu | 1 | 1 | — | 99 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU | 12 | 11 | — | 92 % | 11 | — | 99 % | 11 | — | 100 % |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| A-assigneeringute reserv | — | | | | | | | | | |
| B-assigneeringute reserv | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIGI RESERV | — | | | | | | | | | |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUTE RESERV | — | | | | | | | | | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD) | — | | | | | | | | | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV | — | | | | | | | | | |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV | — | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | 171 | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV | 171 | | | | | | | | | |
| ÜMTd | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 187 | 187 | (2) | 100 % | 182 | — | 97 % | 157 | 13 | 87 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 187 | 187 | (2) | 100 % | 182 | — | 97 % | 157 | 13 | 87 % |
| Riikide B-assigneeringud | 15 | | | | | | | | | |
| Hädaabi | | 9 | — | | 8 | — | 99 % | 8 | 1 | 99 % |
| Muud eelarvemõjuga majandusvapustused | | 6 | | | 6 | | 100 % | 6 | | 100 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 15 | 15 | — | 100 % | 14 | — | 99 % | 14 | 1 | 99 % |
| Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd) | 5 | 5 | — | 100 % | 5 | | 100 % | 5 | | 100 % |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 5 | 5 | — | 100 % | 5 | | 100 % | 5 | | 100 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | 39 | 39 | — | 100 % | 36 | (1) | 93 % | 34 | 2 | 94 % |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 39 | 39 | — | 100 % | 36 | (1) | 93 % | 34 | 2 | 94 % |
| ÜMTd | Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| A-assigneeringute reserv | — | | | | | | | | | |
| B-assigneeringute reserv | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIGI RESERV | — | | | | | | | | | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD) | — | | | | | | | | | |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV | — | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | 26 | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV | 26 | | | | | | | | | |
| | KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (SH RESERVID) (A + B) | 21 430 | 21 088 | 183 | 97 % | 20 310 | (51) | 96 % | 19 285 | 456 | 95 % |

Miljonites eurodes

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

56

56

(1)

100 %

56

—

99 %

56

—

100 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

56

56

56

56

(1)

(1)

100 %

100 %

56

56

—

99 %

99 %

56

56

—

100 %

100 %

Riikide B-assigneeringud

9

Muud eelarvemõjuga majandusvapustused

9

9

100 %

9

100 %

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

9

9

9

9

100 %

100 %

9

9

100 %

100 %

9

9

100 %

100 %

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Reservid

Reservid

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

—

VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD)

VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD)

—

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

12 696

12 594

(168)

99 %

12 384

(42)

98 %

11 798

286

95 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

12 696

12 696

12 594

12 594

(168)

(168)

99 %

99 %

12 384

12 384

(42)

(42)

98 %

98 %

11 798

11 798

286

286

95 %

95 %

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Riikide B-assigneeringud

1 983

Eksporditulude hüvitamine

202

(1)

197

(4)

97 %

191

—

97 %

Hädaabi

835

(4)

829

(2)

99 %

821

8

99 %

Suurtes võlgades vaesed riigid

49

—

49

100 %

49

100 %

Muud eelarvemõjuga majandusvapustused

895

—

887

—

99 %

880

3

99 %

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

1 983

1 983

1 981

1 981

(5)

(5)

100 %

100 %

1 961

1 961

(6)

(6)

99 %

99 %

1 941

1 941

11

11

99 %

99 %

Rakenduskulud

460

440

4

96 %

440

4

100 %

440

5

100 %

Intressid ja muud tulud

71

68

—

96 %

67

—

98 %

67

—

100 %

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

530

530

509

509

4

4

96 %

96 %

507

507

4

4

100 %

100 %

507

507

5

5

100 %

100 %

Institutsionaalsed ja toetuskulud

226

226

(3)

100 %

226

(3)

100 %

209

—

93 %

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

1 855

1 848

(17)

100 %

1 826

2

99 %

1 726

43

95 %

Rahutagamisrahastu

1 527

1 527

408

100 %

1 087

(12)

71 %

1 038

15

95 %

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

3 608

3 608

3 600

3 600

388

388

100 %

100 %

3 139

3 139

(13)

(13)

87 %

87 %

2 973

2 973

58

58

95 %

95 %

Piirkondlikud assigneeringud

1 902

1 896

(30)

100 %

1 827

8

96 %

1 625

70

89 %

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

1 902

1 902

1 896

1 896

(30)

(30)

100 %

100 %

1 827

1 827

8

8

96 %

96 %

1 625

1 625

70

70

89 %

89 %

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

185

181

(2)

98 %

177

(1)

98 %

152

9

86 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

185

185

181

181

(2)

(2)

98 %

98 %

177

177

(1)

(1)

98 %

98 %

152

152

9

9

86 %

86 %

Rakenduskulud

5

5

—

100 %

3

—

65 %

3

1

78 %

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

5

5

5

5

—

100 %

100 %

3

3

—

65 %

65 %

3

3

1

1

78 %

78 %

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

12

11

—

92 %

10

—

99 %

10

—

100 %

Rahutagamisrahastu

1

1

—

99 %

1

100 %

1

100 %

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

12

12

11

11

—

92 %

92 %

11

11

—

99 %

99 %

11

11

—

100 %

100 %

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Reservid

Reservid

A-assigneeringute reserv

—

B-assigneeringute reserv

—

VAHESUMMA: RIIGI RESERV

VAHESUMMA: RIIGI RESERV

—

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

—

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUTE RESERV

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUTE RESERV

—

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

—

VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD)

VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD)

—

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

—

VAHESUMMA: RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV

VAHESUMMA: RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV

—

Piirkondlike assigneeringute reserv

—

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV

—

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

Reservid

Reservid

Mittekasutatav reserv

171

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

171

171

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

187

187

(2)

100 %

182

—

97 %

157

13

87 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

187

187

187

187

(2)

(2)

100 %

100 %

182

182

—

97 %

97 %

157

157

13

13

87 %

87 %

Riikide B-assigneeringud

15

Hädaabi

9

—

8

—

99 %

8

1

99 %

Muud eelarvemõjuga majandusvapustused

6

6

100 %

6

100 %

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

15

15

15

15

—

100 %

100 %

14

14

—

99 %

99 %

14

14

1

1

99 %

99 %

Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd)

5

5

—

100 %

5

100 %

5

100 %

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

5

5

5

5

—

100 %

100 %

5

5

100 %

100 %

5

5

100 %

100 %

Piirkondlikud assigneeringud

39

39

—

100 %

36

(1)

93 %

34

2

94 %

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

39

39

39

39

—

100 %

100 %

36

36

(1)

(1)

93 %

93 %

34

34

2

2

94 %

94 %

ÜMTd

ÜMTd

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Reservid

Reservid

A-assigneeringute reserv

—

B-assigneeringute reserv

—

VAHESUMMA: RIIGI RESERV

VAHESUMMA: RIIGI RESERV

—

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

—

VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD)

VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD)

—

Piirkondlike assigneeringute reserv

—

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV

—

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

Reservid

Reservid

Mittekasutatav reserv

26

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

26

26

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (SH RESERVID) (A + B)

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (SH RESERVID) (A + B)

21 430

21 430

21 088

21 088

183

183

97 %

97 %

20 310

20 310

(51)

(51)

96 %

96 %

19 285

19 285

456

456

95 %

95 %

Tabel 2.6

Tabel 2.6

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2019:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2019:

ABI LIIK

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – ÜHETEISTKÜMNES EAF

AKV RIIGID + ÜMT – ÜHETEISTKÜMNES EAF

| Miljonites eurodes |
| --- |
| | | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| AKV RIIGID | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 65 | 65 | — | 100 % | 64 | 5 | 98 % | 45 | 18 | 70 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 65 | 65 | — | 100 % | 64 | 5 | 98 % | 45 | 18 | 70 % |
| Riikide B-assigneeringud | 17 | | | | | | | | | |
| Hädaabi | | 17 | | | 17 | | 100 % | 17 | | 100 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 17 | 17 | | 100 % | 17 | | 100 % | 17 | | 100 % |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD) | — | | | | | | | | | |
| AKV RIIGID | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 15 567 | 14 186 | 1 617 | 91 % | 11 063 | 1 920 | 78 % | 6 077 | 1 637 | 55 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 15 567 | 14 186 | 1 617 | 91 % | 11 063 | 1 920 | 78 % | 6 077 | 1 637 | 55 % |
| AKV RIIGID | Riikide B-assigneeringud | 838 | | | | | | | | | |
| Hädaabi | | 712 | 137 | | 600 | 29 | 84 % | 511 | 35 | 85 % |
| Muud eelarvemõjuga majandusvapustused | | 109 | — | | 109 | — | 100 % | 109 | — | 100 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 838 | 821 | 137 | 98 % | 709 | 29 | 86 % | 620 | 35 | 87 % |
| Üleminekurahastu | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: ÜLEMINEKURAHASTU | — | | | | | | | | | |
| Rakenduskulud | 1 053 | 855 | 155 | 81 % | 824 | 177 | 96 % | 769 | 166 | 93 % |
| Intressid ja muud tulud | 18 | 9 | — | 51 % | 8 | 1 | 85 % | 7 | — | 85 % |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 1 071 | 864 | 154 | 81 % | 832 | 178 | 96 % | 775 | 166 | 93 % |
| Institutsionaalsed ja toetuskulud | 197 | 127 | (6) | 64 % | 103 | 5 | 81 % | 95 | 10 | 93 % |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 2 791 | 2 397 | 281 | 86 % | 1 938 | 591 | 81 % | 1 279 | 380 | 66 % |
| Rahutagamisrahastu | 1 000 | 1 000 | — | 100 % | 980 | 34 | 98 % | 881 | 22 | 90 % |
| VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU | 3 988 | 3 524 | 275 | 88 % | 3 020 | 630 | 86 % | 2 256 | 413 | 75 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | 6 920 | 6 649 | 846 | 96 % | 5 644 | 704 | 85 % | 2 591 | 1 038 | 46 % |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 6 920 | 6 649 | 846 | 96 % | 5 644 | 704 | 85 % | 2 591 | 1 038 | 46 % |
| Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 42 | 31 | 11 | 75 % | 31 | 11 | 100 % | 2 | 1 | 6 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 42 | 31 | 11 | 75 % | 31 | 11 | 100 % | 2 | 1 | 6 % |
| Rakenduskulud | 3 | 3 | 1 | 86 % | 1 | 1 | 28 % | — | — | 3 % |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 3 | 3 | 1 | 86 % | 1 | 1 | 28 % | — | — | 3 % |
| AKV RIIGID | Rahutagamisrahastu | 24 | 23 | 21 | 95 % | 22 | 20 | 98 % | 17 | 16 | 78 % |
| VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU | 24 | 23 | 21 | 95 % | 22 | 20 | 98 % | 17 | 16 | 78 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | 4 | 2 | | 50 % | 2 | — | 100 % | 2 | 2 | 100 % |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 4 | 2 | | 50 % | 2 | — | 100 % | 2 | 2 | 100 % |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| B-assigneeringute reserv | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIGI RESERV | — | | | | | | | | | |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | 27 | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUTE RESERV | 27 | | | | | | | | | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD) | — | | | | | | | | | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 540 | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV | 540 | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | 130 | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV | 130 | | | | | | | | | |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 1 | 1 | — | 71 % | 1 | — | 73 % | 1 | | 100 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 1 | 1 | — | 71 % | 1 | — | 73 % | 1 | | 100 % |
| ÜMTd | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 196 | 196 | 13 | 100 % | 192 | 13 | 98 % | 120 | 44 | 63 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 196 | 196 | 13 | 100 % | 192 | 13 | 98 % | 120 | 44 | 63 % |
| Riikide B-assigneeringud | 8 | | | | | | | | | |
| Hädaabi | | 5 | 2 | | 5 | 2 | 99 % | 4 | 2 | 78 % |
| Muud eelarvemõjuga majandusvapustused | | 3 | | | 3 | | 100 % | 3 | | 100 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 8 | 8 | 2 | 100 % | 8 | 2 | 99 % | 7 | 2 | 87 % |
| Üleminekurahastu | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: ÜLEMINEKURAHASTU | — | | | | | | | | | |
| Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd) | 9 | 7 | 2 | 84 % | 5 | — | 65 % | 4 | 1 | 87 % |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 9 | 7 | 2 | 84 % | 5 | — | 65 % | 4 | 1 | 87 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | 99 | 99 | 62 | 100 % | 80 | 43 | 81 % | 13 | 5 | 16 % |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 99 | 99 | 62 | 100 % | 80 | 43 | 81 % | 13 | 5 | 16 % |
| Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | — | | | | | | | | | |
| AKV RIIGID | Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 32 | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV | 32 | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | 12 | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV | 12 | | | | | | | | | |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | — | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 10 | 10 | 4 | 100 % | 6 | — | 59 % | 6 | — | 99 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 10 | 10 | 4 | 100 % | 6 | — | 59 % | 6 | — | 99 % |
| Riikide B-assigneeringud | 7 | | | | | | | | | |
| Hädaabi | | 7 | 7 | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 7 | 7 | 7 | 100 % | | | | | | |
| | KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (SH RESERVID) (A + B) | 29 608 | 26 511 | 3 153 | 90 % | 21 697 | 3 557 | 82 % | 12 553 | 3 377 | 58 % |

Miljonites eurodes

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

65

65

—

100 %

64

5

98 %

45

18

70 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

65

65

65

65

—

100 %

100 %

64

64

5

5

98 %

98 %

45

45

18

18

70 %

70 %

Riikide B-assigneeringud

17

Hädaabi

17

17

100 %

17

100 %

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

17

17

17

17

100 %

100 %

17

17

100 %

100 %

17

17

100 %

100 %

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Reservid

Reservid

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

—

VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD)

VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD)

—

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

15 567

14 186

1 617

91 %

11 063

1 920

78 %

6 077

1 637

55 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

15 567

15 567

14 186

14 186

1 617

1 617

91 %

91 %

11 063

11 063

1 920

1 920

78 %

78 %

6 077

6 077

1 637

1 637

55 %

55 %

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Riikide B-assigneeringud

838

Hädaabi

712

137

600

29

84 %

511

35

85 %

Muud eelarvemõjuga majandusvapustused

109

—

109

—

100 %

109

—

100 %

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

838

838

821

821

137

137

98 %

98 %

709

709

29

29

86 %

86 %

620

620

35

35

87 %

87 %

Üleminekurahastu

—

VAHESUMMA: ÜLEMINEKURAHASTU

VAHESUMMA: ÜLEMINEKURAHASTU

—

Rakenduskulud

1 053

855

155

81 %

824

177

96 %

769

166

93 %

Intressid ja muud tulud

18

9

—

51 %

8

1

85 %

7

—

85 %

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

1 071

1 071

864

864

154

154

81 %

81 %

832

832

178

178

96 %

96 %

775

775

166

166

93 %

93 %

Institutsionaalsed ja toetuskulud

197

127

(6)

64 %

103

5

81 %

95

10

93 %

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

2 791

2 397

281

86 %

1 938

591

81 %

1 279

380

66 %

Rahutagamisrahastu

1 000

1 000

—

100 %

980

34

98 %

881

22

90 %

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

3 988

3 988

3 524

3 524

275

275

88 %

88 %

3 020

3 020

630

630

86 %

86 %

2 256

2 256

413

413

75 %

75 %

Piirkondlikud assigneeringud

6 920

6 649

846

96 %

5 644

704

85 %

2 591

1 038

46 %

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

6 920

6 920

6 649

6 649

846

846

96 %

96 %

5 644

5 644

704

704

85 %

85 %

2 591

2 591

1 038

1 038

46 %

46 %

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

42

31

11

75 %

31

11

100 %

2

1

6 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

42

42

31

31

11

11

75 %

75 %

31

31

11

11

100 %

100 %

2

2

1

1

6 %

6 %

Rakenduskulud

3

3

1

86 %

1

1

28 %

—

—

3 %

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

3

3

3

3

1

1

86 %

86 %

1

1

1

1

28 %

28 %

—

—

3 %

3 %

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Rahutagamisrahastu

24

23

21

95 %

22

20

98 %

17

16

78 %

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

24

24

23

23

21

21

95 %

95 %

22

22

20

20

98 %

98 %

17

17

16

16

78 %

78 %

Piirkondlikud assigneeringud

4

2

50 %

2

—

100 %

2

2

100 %

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

4

4

2

2

50 %

50 %

2

2

—

100 %

100 %

2

2

2

2

100 %

100 %

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Reservid

Reservid

B-assigneeringute reserv

—

VAHESUMMA: RIIGI RESERV

VAHESUMMA: RIIGI RESERV

—

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

27

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUTE RESERV

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUTE RESERV

27

27

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

—

VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD)

VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD)

—

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

540

VAHESUMMA: RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV

VAHESUMMA: RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV

540

540

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

Reservid

Reservid

Mittekasutatav reserv

130

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

130

130

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Reservid

Reservid

Riikide A-assigneeringud

1

1

—

71 %

1

—

73 %

1

100 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

1

1

1

1

—

71 %

71 %

1

1

—

73 %

73 %

1

1

100 %

100 %

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

196

196

13

100 %

192

13

98 %

120

44

63 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

196

196

196

196

13

13

100 %

100 %

192

192

13

13

98 %

98 %

120

120

44

44

63 %

63 %

Riikide B-assigneeringud

8

Hädaabi

5

2

5

2

99 %

4

2

78 %

Muud eelarvemõjuga majandusvapustused

3

3

100 %

3

100 %

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

8

8

8

8

2

2

100 %

100 %

8

8

2

2

99 %

99 %

7

7

2

2

87 %

87 %

Üleminekurahastu

—

VAHESUMMA: ÜLEMINEKURAHASTU

VAHESUMMA: ÜLEMINEKURAHASTU

—

Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd)

9

7

2

84 %

5

—

65 %

4

1

87 %

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

9

9

7

7

2

2

84 %

84 %

5

5

—

65 %

65 %

4

4

1

1

87 %

87 %

Piirkondlikud assigneeringud

99

99

62

100 %

80

43

81 %

13

5

16 %

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

99

99

99

99

62

62

100 %

100 %

80

80

43

43

81 %

81 %

13

13

5

5

16 %

16 %

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

—

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

—

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Reservid

Reservid

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

32

VAHESUMMA: RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV

VAHESUMMA: RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV

32

32

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

Reservid

Reservid

Mittekasutatav reserv

12

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

12

12

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Reservid

Reservid

Riikide A-assigneeringud

—

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

—

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

10

10

4

100 %

6

—

59 %

6

—

99 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

10

10

10

10

4

4

100 %

100 %

6

6

—

59 %

59 %

6

6

—

99 %

99 %

Riikide B-assigneeringud

7

Hädaabi

7

7

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

7

7

7

7

7

7

100 %

100 %

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (SH RESERVID) (A + B)

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (SH RESERVID) (A + B)

29 608

29 608

26 511

26 511

3 153

3 153

90 %

90 %

21 697

21 697

3 557

3 557

82 %

82 %

12 553

12 553

3 377

3 377

58 %

58 %

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE

| EUROOPA INVESTEERIMISPANK | CA/531/20


  12. märts 2020 |
| --- | --- |
| | Dokument 20/108 |
| DIREKTORITE NÕUKOGU |
| INVESTEERIMISRAHASTU


  RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE


  SEISUGA 31. DETSEMBER 2019 |
| a) | Finantsseisundi aruanne |

EUROOPA INVESTEERIMISPANK

EUROOPA INVESTEERIMISPANK

CA/531/20

CA/531/20

12. märts 2020

Dokument 20/108

Dokument 20/108

DIREKTORITE NÕUKOGU

DIREKTORITE NÕUKOGU

INVESTEERIMISRAHASTU

INVESTEERIMISRAHASTU

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

SEISUGA 31. DETSEMBER 2019

SEISUGA 31. DETSEMBER 2019

a)

Finantsseisundi aruanne

| b) | Kasumi- ja muu koondkasumi aruanne |
| --- | --- |

b)

Kasumi- ja muu koondkasumi aruanne

| c) | Omakapitali muutuste aruanne |
| --- | --- |

c)

Omakapitali muutuste aruanne

| d) | Rahavoogude aruanne |
| --- | --- |

d)

Rahavoogude aruanne

| e) | Raamatupidamise aastaaruande lisad |
| --- | --- |

e)

Raamatupidamise aastaaruande lisad

FINANTSSEISUNDI ARUANNE

FINANTSSEISUNDI ARUANNE

SEISUGA 31. DETSEMBER 2019

SEISUGA 31. DETSEMBER 2019

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Lisad | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| VARAD | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | 5 | 837 777 | 573 708 |
| Nõuded rahastajate vastu | 9/17 | 86 330 | 100 000 |
| Likviidsed finantsvarad | 10 | 330 587 | 335 140 |
| Finantstuletisinstrumendid | 6 | 14 184 | 9 873 |
| Laenud ja ettemaksed | 7 | 1 518 675 | 1 540 991 |
| Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | 8 | 619 928 | 567 292 |
| Muud varad | 11 | — | 171 |
| Varad kokku | | 3 407 481 | 3 127 175 |
| KOHUSTISED JA RAHASTU OMAKAPITAL | | | |
| KOHUSTISED | | | |
| Finantstuletisinstrumendid | 6 | 191 | 8 493 |
| Edasilükkunud tulud | 12 | 32 566 | 33 764 |
| Antud tagatiste eraldised | 13 | 628 | 793 |
| Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised | 14 | 37 269 | 23 822 |
| Võlad kolmandatele isikutele | 15 | 147 438 | 143 813 |
| Muud kohustised | 16 | 2 353 | 2 493 |
| Kohustised kokku | | 220 445 | 213 178 |
| RAHASTU OMAKAPITAL | | | |
| Rahastu liikmesriikidelt sisse nõutud osamaks | 17 | 2 967 000 | 2 697 000 |
| Jaotamata kasum | | 220 036 | 216 997 |
| Rahastu omakapital kokku | | 3 187 036 | 2 913 997 |
| Kohustised ja rahastu omakapital kokku | | 3 407 481 | 3 127 175 |

Tuhandetes eurodes

Lisad

31.12.2019

31.12.2018

VARAD

VARAD

Raha ja raha ekvivalendid

5

837 777

573 708

Nõuded rahastajate vastu

9/17

86 330

100 000

Likviidsed finantsvarad

10

330 587

335 140

Finantstuletisinstrumendid

6

14 184

9 873

Laenud ja ettemaksed

7

1 518 675

1 540 991

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

8

619 928

567 292

Muud varad

11

—

171

Varad kokku

Varad kokku

3 407 481

3 407 481

3 127 175

3 127 175

KOHUSTISED JA RAHASTU OMAKAPITAL

KOHUSTISED JA RAHASTU OMAKAPITAL

KOHUSTISED

KOHUSTISED

Finantstuletisinstrumendid

6

191

8 493

Edasilükkunud tulud

12

32 566

33 764

Antud tagatiste eraldised

13

628

793

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

14

37 269

23 822

Võlad kolmandatele isikutele

15

147 438

143 813

Muud kohustised

16

2 353

2 493

Kohustised kokku

Kohustised kokku

220 445

220 445

213 178

213 178

RAHASTU OMAKAPITAL

RAHASTU OMAKAPITAL

Rahastu liikmesriikidelt sisse nõutud osamaks

17

2 967 000

2 697 000

Jaotamata kasum

220 036

216 997

Rahastu omakapital kokku

Rahastu omakapital kokku

3 187 036

3 187 036

2 913 997

2 913 997

Kohustised ja rahastu omakapital kokku

Kohustised ja rahastu omakapital kokku

3 407 481

3 407 481

3 127 175

3 127 175

KASUMI- JA MUU KOONDKASUMI ARUANNE

KASUMI- JA MUU KOONDKASUMI ARUANNE

31. DETSEMBRIL 2019 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

31. DETSEMBRIL 2019 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Lisad | Alates 1.1.2019 | Alates 1.1.2018 |
| kuni 31.12.2019 | kuni 31.12.2018 |
| Intressid ja samalaadsed tulud (5) | 19 | 93 923 | 96 730 |
| Intressid ja samalaadsed kulud | 19 | -2 948 | -2 539 |
| Intressid ja samalaadsed tulud (neto) | | 90 975 | 94 191 |
| Tulud teenus- ja vahendustasudest | 20 | 4 438 | 284 |
| Kulud teenus- ja vahendustasudest | 20 | - 721 | - 106 |
| Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto) | | 3 717 | 178 |
| Finantstuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine | | 12 611 | -9 987 |
| Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt | 21 | 9 904 | -10 179 |
| Netotulu laenudelt ja ettemaksetelt (mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande) | 7 | -8 331 | - 702 |
| Netotulu laenude müügist | 7 | 2 064 | — |
| Valuutakursside muutustest tulenev netotulu | | -61 998 | -32 436 |
| Netotulu finantstehingutest | | -45 750 | -53 304 |
| Laenude ja ettemaksete väärtuse languse muutus pärast tühistamiste mahaarvamist | 7 | 17 243 | -22 771 |
| Tagatiste eraldiste muutus pärast tühistamiste mahaarvamist | 13 | 107 | - 485 |
| Siduvate laenuandmiskohustuste eraldiste muutus pärast tühistamiste mahaarvamist | 14 | -13 244 | -19 612 |
| Üldhalduskulud | 22 | -50 009 | -47 799 |
| Majandusaasta kasum/(kahjum) | | 3 039 | -49 602 |
| Muu koondkasum | | — | — |
| Majandusaasta koondkasum/(-kahjum) kokku | | 3 039 | -49 602 |

Tuhandetes eurodes

Lisad

Alates 1.1.2019

Alates 1.1.2018

kuni 31.12.2019

kuni 31.12.2018

Intressid ja samalaadsed tulud (5)

5

19

93 923

96 730

Intressid ja samalaadsed kulud

19

-2 948

-2 539

Intressid ja samalaadsed tulud (neto)

Intressid ja samalaadsed tulud (neto)

90 975

90 975

94 191

94 191

Tulud teenus- ja vahendustasudest

20

4 438

284

Kulud teenus- ja vahendustasudest

20

- 721

- 106

Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto)

Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto)

3 717

3 717

178

178

Finantstuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine

12 611

-9 987

Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

21

9 904

-10 179

Netotulu laenudelt ja ettemaksetelt (mida mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande)

7

-8 331

- 702

Netotulu laenude müügist

7

2 064

—

Valuutakursside muutustest tulenev netotulu

-61 998

-32 436

Netotulu finantstehingutest

Netotulu finantstehingutest

-45 750

-45 750

-53 304

-53 304

Laenude ja ettemaksete väärtuse languse muutus pärast tühistamiste mahaarvamist

7

17 243

-22 771

Tagatiste eraldiste muutus pärast tühistamiste mahaarvamist

13

107

- 485

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldiste muutus pärast tühistamiste mahaarvamist

14

-13 244

-19 612

Üldhalduskulud

22

-50 009

-47 799

Majandusaasta kasum/(kahjum)

Majandusaasta kasum/(kahjum)

3 039

3 039

-49 602

-49 602

Muu koondkasum

Muu koondkasum

—

—

Majandusaasta koondkasum/(-kahjum) kokku

Majandusaasta koondkasum/(-kahjum) kokku

3 039

3 039

-49 602

-49 602

OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE

OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE

31. DETSEMBRIL 2019 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

31. DETSEMBRIL 2019 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Lisad | Sissenõutud osamaksud | Jaotamata kasum | Kokku |
| Seisuga 1. jaanuar 2019 | | 2 697 000 | 216 997 | 2 913 997 |
| Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud | 17 | 270 000 | — | 270 000 |
| Majandusaasta kasum 2019. aastal | | — | 3 039 | 3 039 |
| Rahastu omakapitali muutused | | 270 000 | 3 039 | 273 039 |
| Seisuga 31. detsember 2019 | | 2 967 000 | 220 036 | 3 187 036 |
| Seisuga 1. jaanuar 2018 | | 2 517 000 | 266 599 | 2 783 599 |
| Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud | | 180 000 | — | 180 000 |
| Majandusaasta kahjum 2018. aastal | | — | -49 602 | -49 602 |
| Rahastu omakapitali muutused | | 180 000 | -49 602 | 130 398 |
| Seisuga 31. detsember 2018 | | 2 697 000 | 216 997 | 2 913 997 |

Tuhandetes eurodes

Lisad

Sissenõutud osamaksud

Jaotamata kasum

Kokku

Seisuga 1. jaanuar 2019

Seisuga 1. jaanuar 2019

2 697 000

2 697 000

216 997

216 997

2 913 997

2 913 997

Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud

17

270 000

—

270 000

Majandusaasta kasum 2019. aastal

—

3 039

3 039

Rahastu omakapitali muutused

Rahastu omakapitali muutused

270 000

270 000

3 039

3 039

273 039

273 039

Seisuga 31. detsember 2019

Seisuga 31. detsember 2019

2 967 000

2 967 000

220 036

220 036

3 187 036

3 187 036

Seisuga 1. jaanuar 2018

Seisuga 1. jaanuar 2018

2 517 000

2 517 000

266 599

266 599

2 783 599

2 783 599

Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud

180 000

—

180 000

Majandusaasta kahjum 2018. aastal

—

-49 602

-49 602

Rahastu omakapitali muutused

Rahastu omakapitali muutused

180 000

180 000

-49 602

-49 602

130 398

130 398

Seisuga 31. detsember 2018

Seisuga 31. detsember 2018

2 697 000

2 697 000

216 997

216 997

2 913 997

2 913 997

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

31. DETSEMBRIL 2019 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

31. DETSEMBRIL 2019 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Lisad | Alates 1.1.2019 kuni 31.12.2019 | Alates 1.1.2018 kuni 31.12.2018 |
| PÕHITEGEVUS | | | |
| Majandusaasta kasum/(kahjum) | | 3 039 | -49 602 |
| Korrigeerimised: | | | |
| Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt | 8 | -8 629 | 20 665 |
| Laenude ja ettemaksete väärtuse languse muutus pärast tühistamiste mahaarvamist | 7 | -17 243 | 22 771 |
| Netotulu laenudelt ja ettemaksetelt (mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande) | | 8 331 | 702 |
| Laenudelt ja ettemaksetelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus | 7 | -5 087 | -1 833 |
| Antud tagatiste eraldiste netomuutus pärast tühistamiste mahaarvamist | 13 | - 107 | 309 |
| Siduvate laenuandmiskohustuste eraldiste netomuutus pärast tühistamiste mahaarvamist | | 13 447 | 19 666 |
| Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine | | -12 611 | 9 987 |
| Likviidsetelt finantsvaradelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus | 10 | 331 | -1 645 |
| Edasilükkunud tulude muutus | | -1 198 | 7 962 |
| Vahetuskursi muutuste mõju laenudele | 7 | -17 752 | -44 927 |
| Vahetuskursi muutuste mõju aktsiatele ja muudele muutuvtuluga väärtpaberitele | 8 | -6 812 | -17 300 |
| Vahetuskursi muutuste mõju hoitavale rahale | | 2 369 | 2 561 |
| Kahjum põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustistes toimunud muutuste arvestamist | | -41 922 | -30 684 |
| Laenude väljamaksed | 7 | - 311 185 | - 259 214 |
| Laenude tagastamine | 7 | 355 078 | 354 855 |
| Laenude müük | | 2 194 | — |
| Rahalt ja raha ekvivalentidelt kogunenud intressitulu muutus | 5 | - 93 | - 178 |
| Likviidsed finantsvarad (suurenemine) | 10 | -2 948 021 | -2 219 062 |
| Likviidsed finantsvarad lõpptähtaegade kaupa | 10 | 2 952 905 | 2 026 659 |
| Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid (suurenemine) | 8 | - 106 943 | -95 434 |
| Puhastulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt | | 71 024 | 32 802 |
| Muud varad (vähenemine) | | - 171 | -4 214 |
| Muude kohustiste suurenemine | | 140 | 31 |
| Euroopa Investeerimispangale tasutavate summade suurenemine | | 2 187 | 2 168 |
| Põhitegevuses kasutatud netorahavood | | -24 807 | - 192 271 |
| FINANTSEERIMISTEGEVUS | | | |
| Liikmesriikidelt saadud osamaksud | | 284 820 | 230 000 |
| Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikidelt saadud summad | | 30 000 | 20 000 |
| Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikide eest makstud summad | | -28 220 | -35 641 |
| Rahavood finantseerimistegevusest (neto) | | 286 600 | 214 359 |
| Raha ja raha ekvivalentide suurenemine (neto) | | 261 793 | 22 088 |
| Rahavoogude koondaruanne: | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid majandusaasta alguse seisuga | | 573 818 | 549 169 |
| Netorahavood: | | | |
| Põhitegevusest | | -24 937 | - 192 271 |
| Finantseerimistegevusest | | 286 730 | 214 359 |
| Vahetuskursi muutuste mõju rahale ja raha ekvivalentidele | | 2 369 | 2 561 |
| Raha ja raha ekvivalendid majandusaasta lõpu seisuga | | 837 980 | 573 818 |
| Raha ja raha ekvivalendid jagunevad: | | | |
| Sularaha | 5 | 72 166 | 51 936 |
| Tähtajalised hoiused (kogunenud intressideta) | 5 | 622 991 | 521 882 |
| Kommertsväärtpaberid | 5 | 142 823 | — |
| | | 837 980 | 573 818 |

Tuhandetes eurodes

Lisad

Alates 1.1.2019 kuni 31.12.2019

Alates 1.1.2018 kuni 31.12.2018

PÕHITEGEVUS

PÕHITEGEVUS

Majandusaasta kasum/(kahjum)

3 039

-49 602

Korrigeerimised:

Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

8

-8 629

20 665

Laenude ja ettemaksete väärtuse languse muutus pärast tühistamiste mahaarvamist

7

-17 243

22 771

Netotulu laenudelt ja ettemaksetelt (mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande)

8 331

702

Laenudelt ja ettemaksetelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus

7

-5 087

-1 833

Antud tagatiste eraldiste netomuutus pärast tühistamiste mahaarvamist

13

- 107

309

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldiste netomuutus pärast tühistamiste mahaarvamist

13 447

19 666

Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine

-12 611

9 987

Likviidsetelt finantsvaradelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus

10

331

-1 645

Edasilükkunud tulude muutus

-1 198

7 962

Vahetuskursi muutuste mõju laenudele

7

-17 752

-44 927

Vahetuskursi muutuste mõju aktsiatele ja muudele muutuvtuluga väärtpaberitele

8

-6 812

-17 300

Vahetuskursi muutuste mõju hoitavale rahale

2 369

2 561

Kahjum põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustistes toimunud muutuste arvestamist

Kahjum põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustistes toimunud muutuste arvestamist

-41 922

-41 922

-30 684

-30 684

Laenude väljamaksed

7

- 311 185

- 259 214

Laenude tagastamine

7

355 078

354 855

Laenude müük

2 194

—

Rahalt ja raha ekvivalentidelt kogunenud intressitulu muutus

5

- 93

- 178

Likviidsed finantsvarad (suurenemine)

10

-2 948 021

-2 219 062

Likviidsed finantsvarad lõpptähtaegade kaupa

10

2 952 905

2 026 659

Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid (suurenemine)

8

- 106 943

-95 434

Puhastulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

71 024

32 802

Muud varad (vähenemine)

- 171

-4 214

Muude kohustiste suurenemine

140

31

Euroopa Investeerimispangale tasutavate summade suurenemine

2 187

2 168

Põhitegevuses kasutatud netorahavood

Põhitegevuses kasutatud netorahavood

-24 807

-24 807

- 192 271

- 192 271

FINANTSEERIMISTEGEVUS

FINANTSEERIMISTEGEVUS

Liikmesriikidelt saadud osamaksud

284 820

230 000

Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikidelt saadud summad

30 000

20 000

Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikide eest makstud summad

-28 220

-35 641

Rahavood finantseerimistegevusest (neto)

Rahavood finantseerimistegevusest (neto)

286 600

286 600

214 359

214 359

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine (neto)

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine (neto)

261 793

261 793

22 088

22 088

Rahavoogude koondaruanne:

Rahavoogude koondaruanne:

Raha ja raha ekvivalendid majandusaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid majandusaasta alguse seisuga

573 818

573 818

549 169

549 169

Netorahavood:

Põhitegevusest

-24 937

- 192 271

Finantseerimistegevusest

286 730

214 359

Vahetuskursi muutuste mõju rahale ja raha ekvivalentidele

2 369

2 561

Raha ja raha ekvivalendid majandusaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid majandusaasta lõpu seisuga

837 980

837 980

573 818

573 818

Raha ja raha ekvivalendid jagunevad:

Raha ja raha ekvivalendid jagunevad:

Sularaha

5

72 166

51 936

Tähtajalised hoiused (kogunenud intressideta)

5

622 991

521 882

Kommertsväärtpaberid

5

142 823

—

837 980

837 980

573 818

573 818

Raamatupidamise aastaaruande lisad 31. detsembri 2019. aasta seisuga

Raamatupidamise aastaaruande lisad 31. detsembri 2019. aasta seisuga

1.   Üldine teave

Üldine teave

Investeerimisrahastu (edaspidi „rahastu“) on loodud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide (edaspidi „AKV riigid“) rühma ja Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide vahelist koostööd ja arenguabi käsitleva Cotonou lepingu (edaspidi „leping“) raames, mis sõlmiti 23. juunil 2000 ning vaadati läbi 25. juunil 2005 ja 22. juunil 2010.

Rahastu ei ole juriidiline isik. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“ ja „pank“) haldab liikmesriikide („rahastajad“) nimel osamaksusid vastavalt lepingu tingimustele ja korraldab rahastu tegevust.

Lepingu kohane rahastamine toimub ELi liikmesriikide eelarvetest. Rahastu rahastamiseks ja intressitoetuste maksmiseks vajaliku toetuse summad saadakse ELi liikmesriikide osamaksudest mitmeaastase finantsraamistiku raames (esimene finantsprotokoll aastateks 2000–2007 (edaspidi „üheksas Euroopa Arengufond (EAF)“), teine finantsprotokoll aastateks 2008–2013 (edaspidi „kümnes EAF“) ja kolmas finantsprotokoll aastateks 2014–2020 (edaspidi „üheteistkümnes EAF“)). EIP-le on tehtud ülesandeks järgneva haldamine:

| — | rahastu, s.o riske kandev käibefond, mille eesmärk on erasektori investeeringute edendamine AKV riikides ning mille maht on 3 685,5 miljonit eurot, millest 48,5 miljonit eurot on eraldatud ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMTd); |
| --- | --- |

—

rahastu, s.o riske kandev käibefond, mille eesmärk on erasektori investeeringute edendamine AKV riikides ning mille maht on 3 685,5 miljonit eurot, millest 48,5 miljonit eurot on eraldatud ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMTd);

| — | intressitoetuste rahastamiseks ettenähtud toetused AKV riikidele summas kuni 1 220,85 miljonit eurot ja ÜMTdele kuni 8,5 miljonit eurot. Neid toetusi saab kuni 15 % ulatuses kasutada projektidega seonduva tehnilise abi rahastamiseks. |
| --- | --- |

—

intressitoetuste rahastamiseks ettenähtud toetused AKV riikidele summas kuni 1 220,85 miljonit eurot ja ÜMTdele kuni 8,5 miljonit eurot. Neid toetusi saab kuni 15 % ulatuses kasutada projektidega seonduva tehnilise abi rahastamiseks.

ELi ja AKV riigid on kokku leppinud üleminekukorras, mis võimaldab EIP-l jätkata AKV piirkonna meetmete rahastamist 2020. aasta lõpuni (AKV-ELi suursaadikute komitee 17. detsembri 2019. aasta otsus nr 3/2019 võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed). Pank jätkab meetmete heakskiitmist oma volituste alusel kuni 2020. aasta lõpuni, mil lõppeb kulukohustuste võtmise periood üheteistkümnenda EAFi alla kuuluvate investeerimisrahastu käibevahendite kasutamiseks.

2018. aasta juunis avaldas komisjon ka ettepaneku ELi 2021.–2027. aasta välistegevuse eelarve kohta (ettepanek võtta vastu määrus, millega luuakse naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend). Ettepaneku oluline osa on rahastamisstruktuuri lihtsustamine üheksa eraldiseisva rahastamisvahendi ja fondi koondamise abil ning ka EAFi (mida praegu rahastatakse väljaspool ELi eelarvet) integreerimine ELi eelarvesse. Naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi määrusega tagatakse komisjonile õiguslik alus, et delegeerida EIP-le edaspidi ELi volitusi väljaspool ELi toimuvaks tegevuseks. Samuti tagatakse sellega välisinvesteeringute raamistik liidu koostööks partnerasutustega ELi eelarvest rahastatavate toetuste või tagatiste kaudu. Naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendiga seotud läbirääkimised on veel pooleli. Ilma et see mõjutaks võimalikku nõukogu vastuvõetavat otsust, peavad EIP ja komisjon läbirääkimisi ettepaneku üle kasutada investeerimisfondist tagasisaadavaid vahendeid teatud kokkulepitud aastate jooksul.

Käesolev raamatupidamise aastaaruanne hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2019.

EIP halduskomitee ettepanekul kiitis EIP direktorite nõukogu 12. märtsil 2020 raamatupidamise aastaaruande heaks ja andis loa esitada see EIP juhatajate nõukogule, et viimane saaks selle 24. aprilliks 2020 heaks kiita.

2.   Peamised arvestusmeetodid

Peamised arvestusmeetodid

2.1.   
  Koostamise alus – nõuetele vastavuse kinnitus

Koostamise alus – nõuetele vastavuse kinnitus

Rahastu raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas Euroopa Liidu vastuvõetud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega (IFRS).

2.2.   
  Olulised raamatupidamisalased otsused ja hinnangud

Olulised raamatupidamisalased otsused ja hinnangud

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel tuleb anda raamatupidamislikke hinnanguid. Samal ajal peab EIP juhtkond rahastu arvestusmeetodite kohaldamisel lähtuma oma äranägemisest. Avalikustada tuleb valdkonnad, milles tehtavate otsuste puhul kasutatakse oma äranägemist laiemas ulatuses või mis on keerukamad, ning valdkonnad, millega seotud eeldustel ja hinnangutel on raamatupidamise aastaaruandele oluline mõju.

Otsuseid ja hinnanguid on kõige enam kasutatud järgnevates valdkondades:

—   Finantsinstrumentide õiglase väärtuse mõõtmine

Finantsinstrumentide õiglase väärtuse mõõtmine

Aktiivsetel turgudel kaubeldavate finantsvarade ja -kohustiste õiglane väärtus põhineb noteeritud turuhinnal või maaklerite hinnanoteeringutel. Kui õiglast väärtust ei ole võimalik leida aktiivsete turgude alusel, määratakse see kindlaks, kasutades mitmesuguseid hindamismeetodeid, sh matemaatilisi mudeleid. Mudelites kasutatavad väärtused võetakse võimaluse korral jälgitavatelt turgudelt; kui see aga ei ole teostatav, tuleb õiglase väärtuse kindlaksmääramisel teatavas ulatuses kasutada oma äranägemisel tehtavaid otsuseid. Hinnangud liigitatakse vastavalt nende tasemele õiglase väärtuse hierarhias, mis sõltub hindamismeetodis kasutatud sisenditest. Hindamismeetodid on avaldatud ja neid on kirjeldatud lisade punktides 2.4.2 ja 4.

—   Laenude ja ettemaksete väärtuse langusest tulenev kahjum

Laenude ja ettemaksete väärtuse langusest tulenev kahjum

Oodatava krediidikahju mõõtmiseks tuleb juhtkonnal teha olulisi otsuseid, eelkõige hinnata väärtuse langusest tuleneva kahjumi kindlaksmääramisel, kui oluliselt on suurenenud krediidirisk alates esmasest kajastamisest, võtta arvesse tulevikku suunatud teavet ning prognoosida tulevaste rahavoogude suurust ja ajastust ning tagatise väärtust. Nende prognooside aluseks on hulk tegureid, mille muutumine võib oluliselt muuta kajastatava krediidikahju allahindluse ajastust ja summat (lisade punkt 2.4.2).

—   Noteerimata omakapitaliinvesteeringute väärtuse hindamine

Noteerimata omakapitaliinvesteeringute väärtuse hindamine

Noteerimata omakapitaliinvesteeringute väärtust hinnatakse tavaliselt ühel järgnevatest alustest:

| — | hiljutised ametlikud turutehingud; |
| --- | --- |

—

hiljutised ametlikud turutehingud;

| — | põhimõtteliselt samasuguse muu instrumendi jooksev õiglane väärtus; |
| --- | --- |

—

põhimõtteliselt samasuguse muu instrumendi jooksev õiglane väärtus;

| — | oodatavad rahavood diskonteerituna jooksvate määrade alusel, mida kohaldatakse sarnaste tingimuste ja riskinäitajatega instrumentide puhul; |
| --- | --- |

—

oodatavad rahavood diskonteerituna jooksvate määrade alusel, mida kohaldatakse sarnaste tingimuste ja riskinäitajatega instrumentide puhul;

| — | korrigeeritud netovarade meetod või |
| --- | --- |

—

korrigeeritud netovarade meetod või

| — | muud hindamismudelid. |
| --- | --- |

—

muud hindamismudelid.

Rahavoogude ja diskonteerimisel kasutatavate tegurite kindlaksmääramine noteerimata omakapitaliinvesteeringute puhul nõuab olulisi hinnanguid. Rahastu kohandab hindamismeetodeid perioodiliselt ja testib nende asjakohasust, kasutades selleks kas sama instrumendiga tehtud turutehingute jälgitavaid jooksvaid hindasid või muid jälgitavaid turuandmeid.

—   Rahastu osalusega üksuste konsolideerimine

Rahastu osalusega üksuste konsolideerimine

Rahastu tegi olulise otsuse, et ükski üksustest, milles tal on osalus, ei ole tema kontrolli all. See on tingitud sellest, et kõikides sellistes üksustes kuulub vastutus haldamise, tegevuse juhtimise ja partnerlusasjade eest täisosanikule, fondijuhile või haldusnõukogule, kellel on õigus ja pädevus teha kõik vajalikud toimingud partnerluse ülesannete ja eesmärkide täitmiseks kooskõlas investeerimis- ja tegevuspõhimõtetega.

2.3.   
  Muutused arvestusmeetodites

Muutused arvestusmeetodites

Kui järgmised muudatused kõrvale jätta, siis on rahastu kõigi käesoleva raamatupidamise aastaaruandega hõlmatud arvestusperioodide suhtes järjepidevalt kohaldanud lisade punktis 2.4 kirjeldatud arvestuspõhimõtteid. Rahastu võttis aasta jooksul vastu järgmised standardimuudatused ja uued standardid.

Kasutuselevõetud standardid

Kasutuselevõetud standardid

Rahastu raamatupidamise aastaaruande puhul võeti alates 1. jaanuarist 2019 kasutusele alljärgnevad kehtivate standardite tõlgendused, muudatused ja parandused.

IFRS 16 „Rendiarvestus“

IFRS 16 „Rendiarvestus“

Standardit IFRS 16 kohaldatakse 1. jaanuaril 2019 ja hiljem algavate aruandeperioodide suhtes ning sellega asendatakse senine standard IAS 17. Selle kohaselt tuleb bilansis kajastada peaaegu kõik rendid, kuna kasutus- ja kapitalirenti enam ei eristata. Uue standardi kohaselt tuleb kajastada nii vara (renditud objekti kasutamise õigus) kui ka rendi maksmises seisnev finantskohustis. Ainus erand on lühiajaline ja väikese väärtusega rent. Rendileandjate raamatupidamisarvestuses erilisi muudatusi ei ole.

See muudatus ei avaldanud olulist mõju rahastu raamatupidamise aastaaruandele.

Negatiivse hüvitisega ettemaksed – IFRS 9 muudatused

Negatiivse hüvitisega ettemaksed – IFRS 9 muudatused

Nende muudatustega täpsustatakse, et finantsvara rahavoo moodustavad ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed olenemata sündmusest või asjaolust, mille tõttu leping ennetähtaegselt lõpetati, ja hoolimata sellest, kumb pool tasub või saab mõistlikku lisatasu lepingu ennetähtaegse lõpetamise eest. Muudatustega seotud järelduste alustes täpsustati, et ennetähtaegne lõpetamine võib tuleneda lepingutingimusest või lepingupoolte kontrolli alt väljas olevast sündmusest, näiteks õigusnormide muudatused, mille tõttu tuleb leping ennetähtaegselt lõpetada.

Muudatuste kasutuselevõtt ei avaldanud olulist mõju rahastu raamatupidamise aastaaruandele.

Pikaajaline osalus sidus- ja ühisettevõtetes (IAS 28 muudatused)

Pikaajaline osalus sidus- ja ühisettevõtetes (IAS 28 muudatused)

Muudatustega täpsustatakse, et (majandus)üksus kohaldab standardit IFRS 9 sidus- või ühisettevõttesse tehtud pikaajalise osaluse suhtes, mille puhul ei rakendata kapitaliosaluse meetodit, vaid mis sisuliselt moodustavad osa netoinvesteeringust sidus- või ühisettevõttesse (pikaajaline osalus). See täpsustus on oluline seepärast, et selle kohaselt rakendatakse sellise pikaajalise osaluse suhtes standardi IRFS 9 kohast oodatava krediidikahju mudelit.

Samuti täpsustatakse muudatustes, et standardi IRFS 9 kohaldamisel ei võta (majandus)üksus arvesse sidus- või ühisettevõtte kahjumit ega netoinvesteeringu väärtuse langusest tingitud kahjumit, mis kajastatakse sidus- või ühisettevõttesse tehtud netoinvesteeringu korrigeerimistena tulenevalt standardi IAS 28 („Investeeringud sidus- ja ühisettevõtetesse“) kohaldamisest.

Muudatused ei avaldanud olulist mõju rahastu raamatupidamise aastaaruandele.

Plaani muutmine, kärpimine või arveldus (IAS 19 muudatused)

Plaani muutmine, kärpimine või arveldus (IAS 19 muudatused)

Muudatustega täpsustatakse, et kui aruandeperioodil toimub plaani muutmine, kärpimine või arveldus, peab (majandus)üksus:

| — | määrama jooksva tööalase teenistuse kulutuse kindlaks ülejäänud perioodiks pärast plaani muutmist, kärpimist või arveldust, kasutades aktuaarseid eeldusi, mida kasutati kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (mis kajastab plaaniga pakutavaid hüvitisi ja plaani varasid pärast kõnealust sündmust) ümberhindamisel; |
| --- | --- |

—

määrama jooksva tööalase teenistuse kulutuse kindlaks ülejäänud perioodiks pärast plaani muutmist, kärpimist või arveldust, kasutades aktuaarseid eeldusi, mida kasutati kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (mis kajastab plaaniga pakutavaid hüvitisi ja plaani varasid pärast kõnealust sündmust) ümberhindamisel;

| — | määrama kindlaks netointressi ülejäänud perioodiks pärast plaani muutmist, kärpimist või arveldust, kasutades kindlaksmääratud hüvitiste netokohustist, mis kajastab plaaniga pakutavaid hüvitisi ja plaani varasid pärast kõnealust sündmust, ning diskontomäära, mida kasutati kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise ümberhindamisel. |
| --- | --- |

—

määrama kindlaks netointressi ülejäänud perioodiks pärast plaani muutmist, kärpimist või arveldust, kasutades kindlaksmääratud hüvitiste netokohustist, mis kajastab plaaniga pakutavaid hüvitisi ja plaani varasid pärast kõnealust sündmust, ning diskontomäära, mida kasutati kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise ümberhindamisel.

Need muudatused ei avaldanud mõju rahastu raamatupidamise aastaaruandele.

IFRSide 2015.–2017. aasta tsükli iga-aastased edasiarendused (IFRS 3, IFRS 11 muudatused)

IFRSide 2015.–2017. aasta tsükli iga-aastased edasiarendused (IFRS 3, IFRS 11 muudatused)

Nendel muudatustel ei olnud mõju rahastu raamatupidamise aastaaruandele, sest puudusid ühise kontrolli omandamisega seotud tehingud.

Avaldatud, kuid veel vastuvõtmata standardid

Avaldatud, kuid veel vastuvõtmata standardid

Olulisuse mõiste (IAS 1 „Finantsaruannete esitamine“ ja lAS 8 „Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead“ muudatused); rakendatakse 1. jaanuaril 2020 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes

Olulisuse mõiste (IAS 1 „Finantsaruannete esitamine“ ja lAS 8 „Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead“ muudatused); rakendatakse 1. jaanuaril 2020 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes

Muudatustega täpsustatakse olulisuse mõistet ja viiakse vastavusse kontseptuaalses raamistikus ja standardites kasutatavad määratlused.

Muudetud määratluse kohaselt on teave oluline, „kui võib mõistlikult eeldada, et selle väljajätmine, ebaõige esitamine või varju jätmine võib mõjutada otsuseid, mille tegemisel üldotstarbeliste finantsaruannete põhikasutajad lähtuvad kõnealustest finantsaruannetest, milles on esitatud finantsteave konkreetse aruandva üksuse kohta“.

Samuti täpsustatakse muudatuses mõistet „üldotstarbeliste finantsaruannete põhikasutajad“ – nende alla kuuluvad „olemasolevad ja võimalikud investorid, laenuandjad ja teised võlausaldajad“, kes peavad vajatava finantsteabe saamisel suures osas tuginema üldotstarbelistele finantsaruannetele.

Muudatusi rakendatakse 1. jaanuaril 2020 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Rahastu ei võtnud neid muudatusi ettenähtust varem vastu ning eeldatavalt ei avalda need rahastu raamatupidamise aastaaruandele olulist mõju.

Viiteintressimäära reform – standardite IFRS 9, IAS 39 ja IFRS 7 muudatused

Viiteintressimäära reform – standardite IFRS 9, IAS 39 ja IFRS 7 muudatused

2019. aasta septembris avaldas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) standardite IFRS 9, IAS 39 ja IFRS 7 muudatused, millega nähti ette ajutised vabastused selleks, et ebakindluse perioodil enne kehtiva viiteintressimäära asendamist alternatiivse, peaaegu riskivaba intressimääraga oleks võimalik jätkata riskimaandamisinstrumentide arvestust.

IFRS 9 muudatuste hulgas on mitu vabastust, mis kehtivad kõigi viiteintressimäära reformist otseselt mõjutatud riskimaandamissuhete suhtes. Esimesed kolm vabastust on seotud alljärgnevaga:

| — | hindamine, kas prognoositav tehing (või selle komponent) on äärmiselt tõenäoline; |
| --- | --- |

—

hindamine, kas prognoositav tehing (või selle komponent) on äärmiselt tõenäoline;

| — | hindamine, millal liigitada summa ümber rahavoo riskimaandamisreservist kasumisse või kahjumisse; |
| --- | --- |

—

hindamine, millal liigitada summa ümber rahavoo riskimaandamisreservist kasumisse või kahjumisse;

| — | maandatud objekti ja riskimaandamisobjekti majandussuhte hindamine. |
| --- | --- |

—

maandatud objekti ja riskimaandamisobjekti majandussuhte hindamine.

Iga vabastuse korral eeldatakse, et viitemäär, millel põhineb maandatud riskiga rahavoog, viiteintressimäära reformiga ei muutu.

Neljanda vabastusega nähakse ette, et lepingus sätestamata riskikomponent peab olema selgelt eristatav üksnes maandatud instrumendi algsel määramisel ja mitte jooksvalt.

Vabastuste kohaldamine on vabatahtlik ning muudatustes kirjeldatud sündmuste toimumiseta kehtivad need tähtajatult.

Samuti kehtestati muudatustes konkreetsed avalikustamisnõuded riskimaandamissuhete kohta, mille suhtes neid vabastusi kohaldatakse.

Muudatusi rakendatakse 1. jaanuaril 2020 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Rahastu ei võtnud neid muudatusi ettenähtust varem vastu ning pank moodustas viiteintressimäärade talitustevahelise töörühma, kes hindab mõju ja haldab üleminekumeetmeid.

Muudatused IFRSides kontseptuaalsele raamistikule viitamisel – rakendatakse alates 1. jaanuarist 2020

Läbivaadatud kontseptuaalne raamistik sisaldab finantsaruandluse kontseptsioonide terviklikku kogumit, aruannete koostajatele ette nähtud suuniseid järjepidevate arvestusmeetodite väljatöötamiseks ning üldisi nõuandeid standardite mõistmiseks ja tõlgendamiseks.

Finantsaruandluse kontseptuaalse raamistiku läbivaadatud versioon ei ole standard ning ükski selles sisalduvatest kontseptsioonidest ei ole ülimuslik standardites sisalduvate kontseptsioonide või standardis sätestatud nõuete suhtes; selle asemel on raamistiku põhieesmärk aidata IASB-l koostada standardeid, aruannete koostajatel töötada välja järjepidevaid arvestusmeetodeid juhtudel, mil kohaldatav standard puudub, ning kõikidel pooltel mõista ja tõlgendada standardeid.

Kontseptuaalne raamistik sisaldab teatavaid uusi kontseptsioone ja selgitusi mõningate oluliste kontseptsioonide kohta, samuti ajakohastatud määratlusi ning varade ja kohustiste kajastamise kriteeriume. Kontseptuaalset raamistikku rakendatakse 1. jaanuaril 2020 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes.

Rahastu ei võtnud ajakohastatud kontseptuaalset raamistikku ettenähtust varem vastu ning eeldatavalt ei avalda see rahastu raamatupidamise aastaaruandele olulist mõju.

2.4.   
  Kokkuvõte tähtsamatest arvestusmeetoditest

Kokkuvõte tähtsamatest arvestusmeetoditest

Finantsseisundi aruandes on varad ja kohustised esitatud likviidsuse järgi kahanevas järjekorras ning käibe- ja põhivaral ei ole vahet tehtud.

2.4.1.   Välisvaluuta ümberarvestamine

Välisvaluuta ümberarvestamine

Rahastu raamatupidamise aastaaruanne esitatakse eurodes, mis on ühtlasi rahastu arvestus- ja aruandlusvaluuta. Kui ei ole teisiti märgitud, on finantsteave esitatud eurodes ja ümardatud lähima tuhandeni.

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingu päeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Rahalised varad ja kohustised, mis on nomineeritud muudes valuutades kui eurodes, arvestatakse eurodesse ümber finantsseisundi aruande kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Ümberarvestamisest tulenevat kasumit või kahjumit kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes.

Mitterahalised kirjed, mida mõõdetakse välisvaluutas soetusmaksumuses, arvestatakse ümber algse tehingu kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Mitterahalised kirjed, mida mõõdetakse välisvaluutas õiglases väärtuses, arvestatakse ümber õiglase väärtuse kindlaksmääramise kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Vahetuskursierinevused, mis tulenevad tehingute teostamisest vahetuskursi alusel, mis erineb tehingu kuupäeval kehtinud vahetuskursist, ja realiseerimata vahetuskursierinevused, mis tulenevad välisvaluutas nomineeritud tasumata rahalistest varadest ja kohustistest, kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes.

2.4.2.   Finantsvarad (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Finantsvarad (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Finantsinstrumendid, mis ei ole tuletisinstrumendid, kajastatakse esmaselt arvelduspäeva seisuga.

Liigitus ja mõõtmine

Liigitus ja mõõtmine

Finantsvarad

Finantsvarad

Esmasel kajastamisel liigitatakse finantsvara amortiseeritud soetusmaksumuses, õiglases väärtuses muutustega läbi muu koondkasumiaruande või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavaks finantsvaraks ning finantskohustised liigitatakse amortiseeritud soetusmaksumuses või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavateks finantskohustisteks.

IFRS 9 kohaselt algab liigitamine sellest, et otsustatakse, kas finantsvara käsitatakse võla- või omakapitaliinstrumendina. IFRS 9-s on osutatud standardile IAS 32 „Finantsinstrumendid: esitamine“.

Võlainstrumendid on instrumendid, mis on vastaspoole seisukohast finantskohustised – laenud ja võlaväärtpaberid, sh struktureeritud (majandus)üksuste, valitsuse või äriühingute emiteeritud võlakirjad, väärtpaberid või sertifikaadid.

Võlainstrument on amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatav instrument, kui see vastab järgmistele kriteeriumitele ja seda ei liigitata õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks varaks:

| — | vara hoitakse ärimudelis, mille puhul hoitakse varasid lepingupõhiste rahavoogude kogumiseks, ning |
| --- | --- |

—

vara hoitakse ärimudelis, mille puhul hoitakse varasid lepingupõhiste rahavoogude kogumiseks, ning

| — | finantsvara lepingutingimustest tulenevad kindlaksmääratud kuupäevadel rahavood, mis on ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed. |
| --- | --- |

—

finantsvara lepingutingimustest tulenevad kindlaksmääratud kuupäevadel rahavood, mis on ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed.

Võlainstrument on õiglases väärtuses muutustega läbi muu koondkasumiaruande kajastatav instrument, kui see vastab järgmistele kriteeriumitele ja seda ei liigitata õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks varaks:

| — | vara hoitakse ärimudeli raames, mille eesmärk saavutatakse nii lepingupõhiste rahavoogude kogumise kui ka finantsvara müümisega, ja |
| --- | --- |

—

vara hoitakse ärimudeli raames, mille eesmärk saavutatakse nii lepingupõhiste rahavoogude kogumise kui ka finantsvara müümisega, ja

| — | finantsvara lepingutingimustest tulenevad konkreetsetel kuupäevadel rahavood, mille moodustavad ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed. |
| --- | --- |

—

finantsvara lepingutingimustest tulenevad konkreetsetel kuupäevadel rahavood, mille moodustavad ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed.

Eespool nimetatud kriteeriume tuleks kohaldada finantsvara suhtes tervikuna, ka juhul, kui tegemist on varjatud tuletisinstrumendiga.

Omakapitaliinstrumendid on instrumendid, mis on emitendi seisukohast omakapital, st sellised instrumendid, mis ei sisalda lepingulist maksekohustust ja mis tõendavad jääkosalust emitendi netovaras. Omakapitaliinstrumente mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande.

Sellise omakapitaliinstrumendi, mida ei hoita kauplemise eesmärgil, esmasel kajastamisel võib rahastu otsustada esitada hilisemad muutused ainult muu koondkasumi hulgas. Selline otsus tehakse iga investeeringu kohta eraldi.

Kõik muud finantsvarad liigitatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavaks varaks.

Ärimudeli hindamine

Ärimudeli hindamine

Rahastut haldav Euroopa Investeerimispank analüüsib sellise ärimudeli eesmärki, kus võlainstrumenti hoitakse portfelli tasandil, sest see kajastab kõige paremini ärijuhtimise ja juhtkonnale teabe esitamise viisi. Arvesse võetakse järgmist teavet:

| — | portfelli moodustamise põhimõtted ja eesmärgid ning nende põhimõtete rakendamine praktikas. Eelkõige uuritakse, kas juhtimisstrateegia eesmärk on teenida lepingulist intressitulu, säilitades teatava intressimäära profiili, mille puhul finantsvarade tähtaeg vastab nende varade rahastamiseks võetud kohustiste tähtajale, või müües varasid rahavoogude realiseerimiseks; |
| --- | --- |

—

portfelli moodustamise põhimõtted ja eesmärgid ning nende põhimõtete rakendamine praktikas. Eelkõige uuritakse, kas juhtimisstrateegia eesmärk on teenida lepingulist intressitulu, säilitades teatava intressimäära profiili, mille puhul finantsvarade tähtaeg vastab nende varade rahastamiseks võetud kohustiste tähtajale, või müües varasid rahavoogude realiseerimiseks;

| — | kuidas analüüsitakse portfelli tootlust ja antakse sellest aru rahastu juhtkonnale; |
| --- | --- |

—

kuidas analüüsitakse portfelli tootlust ja antakse sellest aru rahastu juhtkonnale;

| — | millised on riskid, mis mõjutavad ärimudeli edukust (ja selle ärimudeli raames hoitavate finantsvarade tulemuslikkust) ja kuidas neid riske hallatakse, ning |
| --- | --- |

—

millised on riskid, mis mõjutavad ärimudeli edukust (ja selle ärimudeli raames hoitavate finantsvarade tulemuslikkust) ja kuidas neid riske hallatakse, ning

| — | eelmistel perioodidel toimunud müügi sagedus, maht ja ajastus, müügi põhjused ning tuleviku müügitegevuse prognoos. |
| --- | --- |

—

eelmistel perioodidel toimunud müügi sagedus, maht ja ajastus, müügi põhjused ning tuleviku müügitegevuse prognoos.

Teavet müügitegevuse kohta ei vaadelda aga eraldi, vaid üldise hindamise käigus, analüüsides seda, kuidas täidetakse rahastu eesmärki hallata finantsvara ja kuidas realiseeritakse rahavoogusid.

Tulemusliku rahastamise vahendi otselaenutehingute ärimudelit on muudetud, nagu on kirjeldatud ja avalikustatud lisade punktides 7 ja 24.

Rahavood, mille moodustavad ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed

Rahavood, mille moodustavad ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed

Käesolevas analüüsis on põhisumma määratletud kui võlainstrumendi õiglane väärtus esmasel kajastamisel. Intress on määratletud kui tasu raha ajaväärtuse eest, konkreetsel ajavahemikul tasumata põhisummaga seonduva krediidiriski eest ja muude elementaarsete laenamisega seotud riskide ja kulude (nt likviidsusrisk ja halduskulud) eest ning see sisaldab ka kasumimarginaali.

Instrumendi lepingutingimustest lähtudes analüüsitakse, kas lepingupõhised rahavood on ainult põhiosa ja intressi maksed. Selle käigus analüüsitakse, kas finantsvaraga on seotud lepingutingimus, mille tulemusel võib muutuda lepingupõhiste rahavoogude ajastus ja summa, nii et see ei vasta enam osutatud tingimusele.

Kajastamise lõpetamine

Kajastamise lõpetamine

Rahastu lõpetab finantsvara kajastamise, kui lepingujärgsed õigused finantsvarast tulenevatele rahavoogudele lõpevad või kui rahastu loovutab lepingujärgsete rahavoogude saamise õigused sellise tehingu tulemusena, mille raames rahastu kas kannab finantsvara omandiga seonduvad riskid ja hüved üle või säilitab sisuliselt kõik omandiga seonduvad riskid ja hüved, kuid ei säilita kontrolli finantsvara üle.

Finantsvara või -kohustise kajastamise lõpetamisel (lisade punkt 2.4.4) kajastatakse kasumiaruandes järgmiste summade vahe: ühelt poolt vara või kohustise bilansiline jääkmaksumus (või selle vara või kohustise osale omistatud bilansiline jääkmaksumus, mille kajastamine lõpetatakse) ja teiselt poolt i) saadud või makstud tasu ja ii) muu koondkasumi hulgas kajastatud kumulatiivne kasum või kahjum. Seejuures ei võeta arvesse õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetavatelt omakapitaliinvesteeringutelt saadavat kumulatiivset kasumit või kahjumit, mida ei kanta võõrandamisest saadud kasumisse või kahjumisse, vaid reservfondi.

Ümberliigitamine

Ümberliigitamine

Pärast esmast kajastamist finantsvara enam ümber ei liigitata, välja arvatud pärast seda, kui rahastu on muutnud ärimudelit, mille alusel ta haldab oma finantsvarasid.

Muutmine

Muutmine

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetav finantsvara loetakse muudetuks siis, kui selle lepingupõhised rahavood räägitakse uuesti läbi või neid muudetakse muul viisil. Uuesti läbirääkimine või muutmine võib, kuid ei pruugi tähendada endise finantsinstrumendi kajastamise lõpetamist ja uue finantsinstrumendi kajastamist.

Pärast amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetava finantsvara rahavoogude märkimisväärset lepingupõhist muutmist, mille tagajärjel finantsvara kajastamine lõpetatakse, kajastatakse uut finantsvara õiglases väärtuses ning muudatusest tuleneva kasumi või kahjumi kajastamine avaldab konsolideeritud kasumiaruandes mõju finantstehingutest laekuva tulu rubriigis.

Finantsinstrumentide õiglase väärtuse mõõtmine

Finantsinstrumentide õiglase väärtuse mõõtmine

Õiglane väärtus on hind, mis saadakse vara müügil või makstakse kohustise üleandmisel mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahelises tavapärases tehingus peamisel turul, selle puudumisel aga kõige soodsamal turul, millele rahastul on sel kuupäeval juurdepääs.

Asjakohasel juhul mõõdab EIP rahastu nimel instrumendi õiglast väärtust, kasutades instrumendi noteeritud hinda aktiivsel turul. Aktiivse turuna käsitatakse turgu, kus vara või kohustusega seotud tehingud toimuvad piisava sagedusega ja piisavas mahus, et anda pidevalt teavet hinnakujunduse kohta.

Kui finantsseisundi aruandes kajastatud finantsvarade ja -kohustiste õiglast väärtust ei ole võimalik leida aktiivsete turgude alusel, määratakse see kindlaks, kasutades mitmesuguseid hindamismeetodeid, sh matemaatilisi mudeleid. Mudelites kasutatavad väärtused võetakse võimaluse korral jälgitavatelt turgudelt; kui see aga ei ole teostatav, tuleb õiglase väärtuse kindlaksmääramisel teatavas ulatuses kasutada oma äranägemisel tehtavaid otsuseid. Valitud hindamismeetod hõlmab kõiki tegureid, mida turul osalejad tavatsevad arvesse võtta tehinguhinna kindlaksmääramisel.

Hindamismeetodid võivad hõlmata võrdlust jälgitava turuhinnaga samalaadsete instrumentidega, netonüüdispuhasväärtuse mudelit, diskonteeritud rahavoogude mudelit, Black-Scholesi mudelit, polünoomilise optsioonihinna mudelit ja muid hindamismudeleid. Hindamismeetodites kasutatavate eelduste ja sisendite hulka kuuluvad riskivabad intressimäärad ja võrdlusintressimäärad, diskontomäära arvutamiseks kasutatavad krediidiriski marginaalid, võlakirja- ja aktsiahinnad, valuutavahetuskursid, aktsiahinnad, aktsiaindeksid ning prognoositav hinnavolatiilsus ja korrelatsioon.

Hindamismeetodite eesmärk on leida õiglane väärtus ehk hind, mille eest toimuks mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahel tavapärane tehing vara müügiks või kohustise üleandmiseks.

Rahastus kasutatakse levinumate ja lihtsamate finantsinstrumentide õiglase väärtuse määramiseks üldtunnustatud hindamismudeleid. See kehtib näiteks intressimäära ja valuuta vahetuslepingute kohta, mille puhul kasutatakse ainult jälgitavaid turuandmeid, ning juhtimishinnanguid ja prognoose ei ole eriti vaja. Jälgitavaid hindu ja mudelite sisendeid võib tavaliselt saada noteeritud võla- ja kapitaliväärtpaberite, börsil kaubeldavate tuletisinstrumentide ja lihtsate börsiväliste tuletisinstrumentide (näiteks intressimäära vahetuslepingud) turult. Jälgitavate turuhindade ja mudelite sisendite kättesaadavus vähendab vajadust juhtkonna hinnangute ja prognooside järele ning õiglase väärtuse määramisega seotud ebakindlust. Jälgitavate turuhindade ja sisendite kättesaadavus on eri toodete ja turgude puhul erinev ning see võib muutuda konkreetsete sündmuste mõjul ja vastavalt finantsturgudel valitsevate tingimuste muutumisele.

Keerukamate instrumentide puhul kasutab rahastu enda väljatöötatud meetodeid, mis põhinevad tunnustatud hindamismudelitel. Mõned või kõik nende mudelite sisendid ei ole turul jälgitavad, vaid tuletatakse turuhindadest ja -määradest või oletustel põhinevatest hinnangutest. Oluliste mittejälgitavate sisenditega instrumentide hulka kuuluvad näiteks teatavad laenud ja tagatised, millel puudub aktiivne turg. Kui õiglane väärtus määratakse kindlaks hindamismudelitega, kus kasutatakse olulisi mittejälgitavaid sisendeid, on suurem roll juhtkonna hinnangutel ja prognoosidel. Juhtkonna hinnanguid ja prognoose on tavaliselt vaja selleks, et valida välja sobiv hindamismudel, prognoosida hinnatava instrumendi poolt tulevikus tekitatava rahavoo suurust, määrata kindlaks vastaspoole makseviivituse tõenäosus ja ettemakserisk ning valida sobivad diskontomäärad.

Rahastu mõõdab õiglast väärtust õiglase väärtuse hierarhia abil, mis kajastab mõõtmisel kasutatud sisendite olulisust. Hierarhia on järgmine:

| — | 1. tase: sisenditeks on instrumentide noteeritud (korrigeerimata) hinnad sellistel aktiivsetel turgudel, millele rahastul on juurdepääs ja kus kaubeldakse samasuguste instrumentidega; |
| --- | --- |

—

1. tase: sisenditeks on instrumentide noteeritud (korrigeerimata) hinnad sellistel aktiivsetel turgudel, millele rahastul on juurdepääs ja kus kaubeldakse samasuguste instrumentidega;

| — | 2. tase: muud sisendid kui 1. taseme noteeritud hinnad, mis on jälgitavad kas otseselt (s.o hindadena) või kaudselt (hindadest tuletatud). See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamiseks kasutatakse sarnaste instrumentide noteeritud hinda aktiivsel turul, samasuguste või sarnaste instrumentide noteeritud hinda turul, mis ei ole täiesti aktiivne, või muid hindamismeetodeid, mille puhul olulised sisendid on turuandmete alusel jälgitavad; |
| --- | --- |

—

2. tase: muud sisendid kui 1. taseme noteeritud hinnad, mis on jälgitavad kas otseselt (s.o hindadena) või kaudselt (hindadest tuletatud). See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamiseks kasutatakse sarnaste instrumentide noteeritud hinda aktiivsel turul, samasuguste või sarnaste instrumentide noteeritud hinda turul, mis ei ole täiesti aktiivne, või muid hindamismeetodeid, mille puhul olulised sisendid on turuandmete alusel jälgitavad;

| — | 3. tase: mittejälgitavad sisendid. See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamismeetod ei sisalda jälgitavatel andmetel põhinevaid sisendeid ja mille väärtuse kindlakstegemisel on oluline roll mittejälgitavatel sisenditel. Siia kuuluvad ka instrumendid, mille väärtus põhineb sarnaste instrumentide noteeritud hindadel ja mille puhul instrumentidevaheliste erinevuste kajastamiseks tuleb teha olulisi mittejälgitavaid korrigeerimisi või lähtuda eeldustest. |
| --- | --- |

—

3. tase: mittejälgitavad sisendid. See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamismeetod ei sisalda jälgitavatel andmetel põhinevaid sisendeid ja mille väärtuse kindlakstegemisel on oluline roll mittejälgitavatel sisenditel. Siia kuuluvad ka instrumendid, mille väärtus põhineb sarnaste instrumentide noteeritud hindadel ja mille puhul instrumentidevaheliste erinevuste kajastamiseks tuleb teha olulisi mittejälgitavaid korrigeerimisi või lähtuda eeldustest.

Rahastu kajastab üleviimist ühelt õiglase väärtuse hierarhia tasemelt teisele selle aruandeperioodi lõpul, mil muutus aset leidis.

Finantsvara väärtuse langus

Finantsvara väärtuse langus

IFRS 9 kohane tulevikku suunatud oodatava krediidikahju mudel kehtib nii amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavate finantsvarade ja finantstagatislepingute kui ka bilansiväliste kohustuste puhul. Selleks tuleb otsustada, millise muutuja (makseviivituse tõenäosus, makseviivitusest tingitud kahjumäär, makseviivituses olev riskipositsioon) alusel analüüsida seda, kuidas majandustegurite muutumine mõjutab oodatavat krediidikahju. Analüüs põhineb tõenäosuse hindamisel.

IFRS 9 kohaselt lähtutakse kahju allahindluse mõõtmisel ühest järgmistest alustest.

| — | 12 kuu oodatav krediidikahju: see on oodatav krediidikahju, mis tekib juhul, kui makseviivitusi esineb 12 kuu jooksul pärast aruandekuupäeva, ning |
| --- | --- |

—

12 kuu oodatav krediidikahju: see on oodatav krediidikahju, mis tekib juhul, kui makseviivitusi esineb 12 kuu jooksul pärast aruandekuupäeva, ning

| — | kogu tähtaja jooksul oodatav krediidikahju: see on oodatav krediidikahju kõigist makseviivitustest, mis tekivad finantsinstrumendi oodatava tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

—

kogu tähtaja jooksul oodatav krediidikahju: see on oodatav krediidikahju kõigist makseviivitustest, mis tekivad finantsinstrumendi oodatava tähtaja jooksul.

Standardiga IFRS 9 on ette nähtud kolmeastmeline väärtuse languse mudel, mis põhineb krediidikvaliteedi muutumisel pärast esmast kajastamist. Finantsinstrumendid liigitatakse 1. etapis, välja arvatud instrumendid, mille puhul täheldatakse krediidiriski märkimisväärset suurenemist pärast nende esmast kajastamist. See hõlmab nii kvantitatiivset kui ka kvalitatiivset teavet ja analüüsi, mis põhineb panga oskusteabel, sealhulgas tulevikku suunatud teabel.

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega ostetud või tekkinud varad on finantsvarad, mis liigitatakse alates esmase kajastamise hetkest 3. etapis olevaks. Krediidiriski tõttu langenud väärtusega ostetud või tekkinud finantsvarade puhul kajastatakse pärast esmast kajastamist eluea jooksul oodatava krediidiriski kumulatiivsed muutused kasumiaruandes.

Rahastu valib etapi vastavalt järjestikusele lähenemisviisile, mis põhineb krediidiriski suunistel ning finantsjärelevalve suunistel ja korral ning milles on käsitletud jälgimisnimekirja, sisereitinguid ja makseviivitusi.

Kui krediidirisk on märkimisväärselt suurenenud, viiakse instrument üle 2. etappi, kuid seda ei käsitata veel krediidiriski tõttu langenud väärtusega instrumendina. Kui rahastamisvahendi väärtus on krediidiriski tõttu langenud, viiakse instrument üle 3. etappi.

3. etapi riskipositsiooni kindlaksmääramiseks selgitab rahastu välja, kas on objektiivseid tõendeid makseviivituse esinemise kohta. Finantsvara makseviivitusega on tegemist siis, kui laenuvõtja ei tasu tõenäoliselt tema vastu olevaid krediidi iseloomuga nõudeid täielikult, ilma et rahastu sekkuks, või laenuvõtja on jätnud tema vastu oleva mis tahes olulise krediidi iseloomuga nõude rahastule üle 90 päeva tasumata.

Sellega seoses käsitatakse finantsvara vähenenud väärtusega finantsvarana, kui on kindlaks tehtud, et rahastul tõenäoliselt ei õnnestu kõiki summasid algsete lepingutingimuste kohaselt või samaväärse väärtusega sisse nõuda. Üksikute krediidiriski positsioonide analüüsimisel lähtutakse laenuvõtja laadist ja üldisest finantsseisundist, tema vahenditest ja senisest maksekohustuste täitmisest, sellest, kas tal on lootust saada tuge rahalist vastutust kandvalt tagatiseandjatelt, ja asjakohasel juhul ka tagatise realiseerimisväärtusest.

Vähenenud väärtusega nõudeid vaadatakse läbi ja analüüsitakse vähemalt kaks korda aastas. Kui tulevikus oodatavate rahavoogude summad ja ajastus muutuvad võrreldes varasemate prognoosidega, siis muudetakse ka krediidikahju eraldisi ning need debiteeritakse või krediteeritakse kasumiaruandes. Väärtuse languse allahindlus tühistatakse alles siis, kui krediidikvaliteet on sedavõrd paranenud, et võib piisava kindlusega eeldada põhisumma ja intressi õigeaegset tasumist vastavalt krediidilepingu tingimustele. Ebatõenäoliselt laekuvad nõuded ja nõuded, mille sissenõudmisest on loobutud, kantakse maha. Mahakandmised kaetakse kas varem kindlaks tehtud väärtuse languse arvelt või kantakse kasumiaruandes kuludesse ja vastavalt vähendatakse nõude põhisummat. Varem mahakantud summade osalisel või täielikul laekumisel kantakse need kasumiaruandes tuludesse.

Oodatava krediidikahju kajastamine – sisendid, eeldused ja meetodid

Oodatava krediidikahju kajastamine – sisendid, eeldused ja meetodid

2. ja 3. etapis olevate varade puhul mõõdetakse oodatavat krediidikahju kogu tähtaja lõikes; 1. etapi varade puhul lähtutakse 12 kuu oodatavast krediidikahjust.

Oodatav krediidikahju arvutati järgmiste muutujate alusel:

| — | makseviivituse tõenäosus, |
| --- | --- |

—

makseviivituse tõenäosus,

| — | makseviivitusest tingitud kahjumäär, |
| --- | --- |

—

makseviivitusest tingitud kahjumäär,

| — | makseviivituses olev riskipositsioon. |
| --- | --- |

—

makseviivituses olev riskipositsioon.

Makseviivituse tõenäosus on tõenäosus, et vastaspoolel tekib makseviivitus järgmise 12 kuu jooksul või kohustuse ülejäänud tähtaja jooksul. Makseviivituse tõenäosust hinnatakse teatava kuupäeva seisuga, mis arvutatakse välja statistiliste reitingumudelite alusel, ning seda analüüsitakse eri vastaspoolte kategooriate ja riskipositsioonide jaoks kohandatud reitingu kindlaksmääramise vahenditega.

Riskipositsioonide puhul on reiting makseviivituse tõenäosuse tähtajalise struktuuri kindlaksmääramise esmane sisend. EIP kogub teavet rahastu krediidiriski positsioonide tulemuste ja makseviivituste kohta. Kogutud andmed rühmitatakse tegevusalade ja piirkonnatüüpide kaupa. Tegevusalasid ja piirkondi, mis käituvad krediiditsüklites ühtemoodi, analüüsitakse koos.

Selleks et analüüsida kogutud andmeid ning koostada prognoose riskipositsioonide järelejäänud tähtaja jooksul makseviivituse tekkimise tõenäosuse ja selle aja jooksul muutumise kohta, kasutab EIP statistilisi mudeleid.

Makseviivitusest tingitud kahjumäär kajastab EIP prognoosi selle kohta, milliseks kujuneb vastaspoole makseviivitusest riskipositsioonile tuleneva kahju ja makseviivituse hetkeks tasumata summa suhe. Makseviivitusest tingitud kahjumäära võib määratleda ka kui „1. Sissenõudmismäär“. Makseviivitusest tingitud kahjumäära prognoosimisel lähtutakse peamiselt vastaspoole geograafilisest asukohast ja laadist ning nende viiest peamisest riskipositsiooni klassist: riigid, riigiasutused, finantseerimisasutused, ettevõtted ja projektide rahastamine. Makseviivitusest tingitud kahjumäära väärtusi saab veelgi täpsustada vastavalt riskipositsiooniga seotud toodete ja lepingute eripärale.

Makseviivituses olev riskipositsioon on riskipositsiooni makseviivitusse sattumise oodatav risk, mis põhineb vastaspoole praegusel riskipositsioonil ja lepingu kohaselt lubataval jooksva summa muutusel, sh amortisatsioon. Finantsvara makseviivituses olev riskipositsioon on vara bilansiline brutoväärtus. Siduvate laenuandmiskohustuste ja finantstagatiste puhul sisaldab makseviivituses olev riskipositsioon väljamakstud summat ning summasid, mida lepingust tulenevalt võidakse tulevikus välja maksta.

EIP kasutab tulevikku suunatud teavet nii oma analüüsides, millega tehakse kindlaks, kas instrumendi krediidirisk on pärast esmast kajastamist oluliselt suurenenud, kui ka oodatava krediidikahju mõõtmisel.

2.4.2.1.   Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Rahastu loeb rahaks ja raha ekvivalentideks arvelduskontosid ja lühikese tähtajaga hoiuseid või kommertsväärtpabereid, mille esialgne tähtaeg on kuni kolm kuud. Raha ja raha ekvivalente kajastatakse finantsseisundi aruandes amortiseeritud soetusmaksumuses.

2.4.2.2.   Likviidsed finantsvarad

Likviidsed finantsvarad

Likviidsed finantsvarad on noteeritud ja noteerimata võlakirjad, mida hoitakse tähtaja lõpuni, ja kommertsväärtpaberid, mille esialgne tähtaeg on üle kolme kuu ja mis seejärel liigitatakse amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatavateks väärtpaberiteks.

Need võlakirjad ja kommertsväärtpaberid mõõdetakse esmaselt soetusmaksumuses, mille moodustab õiglane väärtus, millele on liidetud otsesed tehingukulud. Ostuhinna ja tagasiostmisväärtuse vahe amortiseeritakse instrumendi järelejäänud tähtaja jooksul efektiivse intressimäära meetodi kohaselt.

2.4.2.3.   Laenud ja ettemaksed

Laenud ja ettemaksed

Laenude ja ettemaksete portfell võib koosneda võlainstrumentidest, näiteks laenud ja võlaväärtpaberid, sealhulgas struktureeritud (majandus)üksuse emiteeritud võlakirjad, väärtpaberid või sertifikaadid, mida hoitakse tähtaja lõpuni eesmärgiga koguda lepingupõhiseid rahavoogusid.

Laenud ja ettemaksed on järgmised:

| — | laenud ja ettemaksed, mida mõõdetakse amortiseeritud soetusmaksumuses; |
| --- | --- |

—

laenud ja ettemaksed, mida mõõdetakse amortiseeritud soetusmaksumuses;

| — | laenud ja ettemaksed, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande. |
| --- | --- |

—

laenud ja ettemaksed, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande.

Rahastust antud laenud kajastatakse rahastu varana alates laenuvõtjatele raha ülekandmise hetkest. Laenude väljamaksmata osad kirjendatakse bilansiväliselt nominaalväärtuses. Laenud, mille rahavoo moodustavad ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed, kajastatakse esmaselt soetusmaksumuses (väljamakse netosummana), mis põhineb laenu õiglasel väärtusel ja sisaldab tehingukulusid. Seejärel mõõdetakse laene amortiseeritud soetusmaksumuses, kasutades efektiivse intressimäära meetodit.

Võlaväärtpaberid kajastatakse rahastu varana sularaha emitendile ülekandmise hetkel, kusjuures tegemist võib olla lepingupõhiselt seotud või ühe väärtpaberistamise seeriaga võlainstrumendiga. Võlaväärtpaberite väljamaksmata osad kirjendatakse bilansiväliselt nominaalväärtuses. Võlaväärtpaberid mõõdetakse esmaselt soetusmaksumuses, mis koosneb õiglasest väärtusest, millele on liidetud otsesed tehingukulud; seejärel mõõdetakse neid amortiseeritud soetusmaksumuses, mille arvutamiseks kasutatakse efektiivse intressimäära meetodit. Ostuhinna ja tagasiostmisväärtuse vahe amortiseeritakse instrumendi järelejäänud tähtaja jooksul efektiivse intressimäära meetodi kohaselt.

Laenude ja ettemaksete väärtuse languse põhimõtteid kirjeldatakse lisade punktis 2.4.2.

Laene ja ettemakseid, mille rahavoog ei koosne ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksetest, tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande. Nende õiglase väärtuse mõõtmise meetod põhineb diskonteeritud rahavoogude meetodil.

2.4.2.4.   Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Rahastu omakapitaliinvesteeringuid on kahte liiki: i) otsesed omakapitaliinstrumendid ja ii) riskikapitalifondid. Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid kajastatakse esmaselt õiglases väärtuses, millele on liidetud tehingukulud. Seejärel kajastatakse õiglase väärtuse muutused, sealhulgas välisvaluuta ümberarvestusest tulenev kasum ja kahjum, kasumi- ja muu koondkasumi aruande kirjes „Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt“.

Noteerimata investeeringu puhul, mille õiglast väärtust ei saa kindlaks teha aktiivsel turul, kasutatakse õiglase väärtuse määramiseks tunnustatud hindamismeetodeid (lisade punkt 4.2.1).

Rahastu omandatud osalused kujutavad endast investeeringuid börsivälistesse ettevõtetesse investeerivatesse või riskikapitalifondidesse. Kooskõlas majandusharu tavadega on sellisteks investeeringuteks üldiselt mitme investori ühiselt märgitud investeeringud, kellest ükski ei ole sellises seisundis, et ta saaks üksinda mõjutada kõnealuse fondi igapäevast tööd ja investeerimistegevust. Selle tulemusena ei anna investori liikmesus sellise fondi juhtorganis talle põhimõtteliselt õigust mõjutada fondi igapäevast tegevust. Lisaks sellele ei määra börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate või riskikapitalifondide üksikinvestorid kindlaks fondi tegevuspõhimõtteid, nagu dividendide või muude väljamaksete maksmise poliitikat. Selliseid otsuseid teeb üldjuhul fondi juhatus, tuginedes fondi juhatuse ja kõigi aktsionäride õigusi ja kohustusi reguleerivale aktsionäride kokkuleppele. Aktsionäride kokkuleppes üldiselt välistatakse üksikinvestorite võimalus teha fondiga kahepoolsel alusel olulisi tehinguid, vahetada omavahel juhtivtöötajaid või saada privilegeeritud juurdepääs olulisele tehnilisele teabele. Rahastu investeeringuid tehakse kooskõlas eespool nimetatud majandusharu tavadega, mis tagab, et rahastul ei ole kontrolli ega muud olulist mõju IFRS 10 ja IAS 28 tähenduses ühegi sellise investeeringu üle, sealhulgas selliste investeeringute üle, milles rahastul on üle 20 % hääleõigustest.

2.4.3.   Finantstagatised

Finantstagatised

Finantstagatislepingud on lepingud, mis nõuavad rahastult kindlaksmääratud maksete sooritamist, et hüvitada tagatise saajale tekkinud kahju, kui kindlaksmääratud võlgnik ei tee tähtaegselt makseid vastavalt võlainstrumendi tingimustele.

Kehtivate reeglite määratluse (IFRS 4 „Kindlustuslepingud“) kohaselt ei ole tagatis kindlustusleping.

Finantstagatisi arvestatakse standardi IFRS 9 „Finantsinstrumendid“ järgi kas tuletisinstrumentide või finantstagatistena olenevalt sellest, millistele IFRS 9-s loetletud tunnustele ja omadustele need vastavad.

Tuletisinstrumentide arvestusmeetodid on esitatud lisa punktis 2.4.5.

Finantstagatisi kajastatakse algselt finantsseisundi aruande lahtris „Antud tagatiste eraldised“ õiglases väärtuses, millele on liidetud tehingukulud, mis on otseselt seotud finantstagatiste andmisega. Esmasel kajastamisel vastab maksekohustus oodatavate tagatispreemiate või oodatava esialgse kahjumi netonüüdispuhasväärtusele.

Pärast esmast kajastamist mõõdetakse finantstagatisi ühel järgnevatest viisidest, olenevalt sellest, kumma puhul on tulemus suurem:

| — | kahju allahindluse summa, mis määratakse kindlaks IFRS 9 kohaselt, ja |
| --- | --- |

—

kahju allahindluse summa, mis määratakse kindlaks IFRS 9 kohaselt, ja

| — | esmaselt kajastatud tagatispreemia, millest on maha arvatud tulu vastavalt IFRS 15 põhimõtetele. |
| --- | --- |

—

esmaselt kajastatud tagatispreemia, millest on maha arvatud tulu vastavalt IFRS 15 põhimõtetele.

Finantstagatistest (välja arvatud tagatiste realiseerimisest) tulenevat kohustiste netosumma suurenemist või vähenemist kajastatakse IFRS 9 kohaselt kasumi- ja muu koondkasumi aruande rubriigis „Tagatiste eraldiste muutus“.

Vastavalt IFRS 15 kohasele amortisatsioonikavale kajastatakse saadud tagatispreemia kogu finantstagatise tähtaja jooksul kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kui „Teenus- ja vahendustasude tulu“.

Lisaks kajastatakse tagatislepingu allakirjutamisel seda rahastu tingimusliku kohustisena ja kui tagatis realiseeritakse, siis rahastu siduva kohustusena.

2.4.4.   Finantskohustised (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Finantskohustised (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Liigitus ja mõõtmine

Liigitus ja mõõtmine

Finantskohustised

Finantskohustised

Finantskohustisi, välja arvatud kauplemiseks hoitavaid finantskohustisi, näiteks tuletisinstrumentidest tulenevaid kohustisi, mõõdetakse amortiseeritud soetusmaksumuses.

Rahastu lõpetab finantskohustise kajastamise, kui ta lepingulised kohustused on täidetud või tühistatud või lõppenud.

2.4.5.   Finantstuletisinstrumendid

Finantstuletisinstrumendid

Finantstuletisinstrumentide hulka kuuluvad eri valuutade vahetuslepingud, erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud, lühiajalised valuutavahetuslepingud ja intressimäära vahetuslepingud.

Tuletisfinantsinstrumendid kajastatakse esmaselt kauplemispäeva seisuga.

Rahastu võib oma tavapärase tegevuse raames sõlmida vahetuslepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad konkreetsete laenutehingutega, või valuuta forvardlepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad tema valuutapositsioonidega, mis on nomineeritud muudes laialdaselt kasutatavates vääringutes kui eurodes, et tasakaalustada vahetuskursi muutustest põhjustatud mis tahes tulu või kulu.

Kõiki tuletisinstrumente mõõdetakse nende õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ja esitatakse tuletisfinantsinstrumentidena. Õiglane väärtus leitakse põhiliselt diskonteeritud rahavoogude mudelite, optsioonihinnamudelite ning kolmandate isikute noteeringute kaudu.

Tuletisinstrumente kajastatakse õiglases väärtuses, kirjendades need varana, kui nende õiglane väärtus on positiivne, ja kohustistena, kui nende õiglane väärtus on negatiivne. Finantstuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutused kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Finantstuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine“).

IFRS 9 kohaselt on tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberite põhilepingust eraldamise nõue finantsvarade või finantskohustiste puhul elimineeritud ja seega käsitletakse hübriidlepingut finantsvarade või -kohustiste liigitamisel ühe tervikuna.

2.4.6.   Osamaksud

Osamaksud

Liikmesriikide osamaksusid kajastatakse finantsseisundi aruandes nõuetena selle kuupäeva seisuga, mil nõukogu otsusega kehtestatakse osamaksud, mille liikmesriigid peavad rahastule tasuma.

Liikmesriikide osamaksud liigitatakse omakapitaliks, sest need vastavad järgmistele tingimustele:

| — | vastavalt osamaksusid käsitlevale lepingule annavad need liikmesriikidele õiguse otsustada rahastu netovarade kasutamise üle rahastu likvideerimise korral; |
| --- | --- |

—

vastavalt osamaksusid käsitlevale lepingule annavad need liikmesriikidele õiguse otsustada rahastu netovarade kasutamise üle rahastu likvideerimise korral;

| — | need kuuluvad sellisesse instrumentide liiki, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele; |
| --- | --- |

—

need kuuluvad sellisesse instrumentide liiki, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele;

| — | kõikidel finantsinstrumentidel selles instrumentide liigis, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele, on identsed tunnused; |
| --- | --- |

—

kõikidel finantsinstrumentidel selles instrumentide liigis, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele, on identsed tunnused;

| — | instrumendil ei ole ühtegi tunnust, mis nõuaks selle liigitamist kohustisteks, ning |
| --- | --- |

—

instrumendil ei ole ühtegi tunnust, mis nõuaks selle liigitamist kohustisteks, ning

| — | instrumendi kehtivusaja jooksul instrumendiga seoses saadavate oodatavate rahavoogude kogusumma põhineb olulisel määral rahastu kasumil või kahjumil, kajastatud netovara muutusel või kajastatud ja kajastamata netovara õiglase väärtuse muutusel instrumendi kehtivusaja jooksul. |
| --- | --- |

—

instrumendi kehtivusaja jooksul instrumendiga seoses saadavate oodatavate rahavoogude kogusumma põhineb olulisel määral rahastu kasumil või kahjumil, kajastatud netovara muutusel või kajastatud ja kajastamata netovara õiglase väärtuse muutusel instrumendi kehtivusaja jooksul.

Osamaksusid liigitatakse ja mõõdetakse raamatupidamise aastaaruandes amortiseeritud soetusmaksumuses.

2.4.7.   Intressid ja samalaadsed tulud

Intressid ja samalaadsed tulud

Rahastust antud laenude intresse kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Intressid ja samalaadsed tulud“) ja finantsseisundi aruandes („Laenud ja ettemaksed“) tekkepõhiselt efektiivse intressimäära alusel. See on määr, millega laenu oodatava kestuse jooksul toimuvad prognoositud tulevased maksed ja laekumised diskonteeritakse täpselt laenu bilansilisele netomaksumusele. Pärast laenu kirjendatud väärtuse vähendamist väärtuse languse tõttu jätkatakse intressitulu kajastamist algse tegeliku intressimäära alusel, mida kohaldatakse uue bilansilise jääkmaksumuse suhtes.

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega laenude intresse kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Intressid ja samalaadsed tulud“) ja finantsseisundi aruandes („Laenud ja ettemaksed“) tekkepõhiselt ja laenu oodatava kestuse jooksul krediidiga korrigeeritud tegeliku intressimääraga. See on määr, millega laenu oodatava kestuse jooksul toimuvad prognoositud tulevased maksed ja laekumised diskonteeritakse täpselt laenu bilansilisele netoväärtusele.

Siduvate kohustustega seotud teenustasude puhul on tegu edasilükkunud tuluga, mida kajastatakse tegeliku intressimäära meetodi alusel, arvutatuna perioodi kohta, mis kestab vastava laenu väljamaksmisest kuni selle tagastamiseni. Neid kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Intressid ja samalaadsed tulud“).

2.4.8.   Intressitoetused ja tehniline abi

Intressitoetused ja tehniline abi

Oma tegevuse raames haldab rahastu liikmesriikide nimel intressitoetusi ja tehnilist abi.

Intressitoetuste ja tehnilise abi maksmiseks mõeldud osa liikmesriikide osamaksust ei kajastata rahastu omakapitalina, vaid liigitatakse võlgadeks kolmandatele isikutele. Rahastu teeb väljamaksed lõplikele abisaajatele ja seejärel vähendab kolmandatele isikutele võlgnetavaid summasid.

Kui intressitoetuste ja tehnilise abiga seoses makstud osamaksude summasid ei maksta täielikult välja, liigitatakse need ümber rahastule tehtud osamaksuks.

2.4.9.   Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu

Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu

Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu kajastatakse tekkepõhiselt rahastu kasumi- ja muu koondkasumi aruandes.

2.4.10.   Teenus- ja vahendustasud, dividendid

Teenus- ja vahendustasud, dividendid

Osutatud teenuste eest saadud tasu kajastatakse selle perioodi tuluna, mille jooksul teenuseid osutatakse, ning olulise toimingu eest teenitud tasu kajastatakse tuluna pärast olulise toimingu lõpuleviimist. Need tasud esitatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Teenus- ja vahendustasude tulu“).

Aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt saadavaid dividende kajastatakse nende laekumise ajal ja need esitatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt saadud realiseeritud netokasumi all.

2.4.11.   Maksustamine

Maksustamine

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokollis on ette nähtud, et Euroopa Liidu institutsioonide varad, tulud ja muu vara on vabastatud kõigist otsestest maksudest.

3.   Riskijuhtimine

Riskijuhtimine

Käesolevas lisas esitatakse teave rahastu krediidi- ja finantsriskide ning nende juhtimise ja kontrolli kohta, keskendudes eeskätt tema finantsinstrumentide kasutamisega seonduvatele peamistele riskidele. Need on järgmised:

| — | krediidirisk – kliendi või vastaspoole makseviivituse korral kahju saamise risk, mis tuleneb mis tahes vormis krediidiriski positsioonist, sealhulgas arveldusrisk; |
| --- | --- |

—

krediidirisk – kliendi või vastaspoole makseviivituse korral kahju saamise risk, mis tuleneb mis tahes vormis krediidiriski positsioonist, sealhulgas arveldusrisk;

| — | likviidsusrisk – risk, et majandusüksus ei suuda rahastada varade soetamist ja õigeaegselt täita oma kohustusi, ilma et sellega kaasneks vastuvõetamatut kahju; |
| --- | --- |

—

likviidsusrisk – risk, et majandusüksus ei suuda rahastada varade soetamist ja õigeaegselt täita oma kohustusi, ilma et sellega kaasneks vastuvõetamatut kahju;

| — | tururisk – risk, et muutused turuhindades ja -määrades, näiteks intressimäärade, aktsiahindade ja valuutakursside muutused, vähendavad majandusüksuse tulu või talle kuuluvate finantsinstrumentide väärtust. |
| --- | --- |

—

tururisk – risk, et muutused turuhindades ja -määrades, näiteks intressimäärade, aktsiahindade ja valuutakursside muutused, vähendavad majandusüksuse tulu või talle kuuluvate finantsinstrumentide väärtust.

3.1.   
  Riskijuhtimise korralduslik külg

Riskijuhtimise korralduslik külg

EIP kohandab investeerimisrahastu riskijuhtimisraamistikku jooksvalt.

EIP riskijuhtimise peadirektoraat määrab kindlaks rahastu riskid, hindab ja jälgib neid ning annab nende kohta aru, tegutsedes sealjuures sõltumatult. Ülesannete lahusust säilitavas raamistikus on riskijuhtimise peadirektoraat front office'i toimingutest sõltumatu. EIPs annab riskijuhtimise üksuse peadirektor riskidega seonduvatest küsimustest aru selleks määratud riskijuhtimise asepresidendile. Nimetatud asepresident vastutab riskiaruannete esitamise eest EIP halduskomiteele ja direktorite nõukogule.

front office

3.2.   
  Krediidirisk

Krediidirisk

Krediidirisk on potentsiaalne kahju, mis võib tekkida kliendi või vastaspoole makseviivitusest ning tuleneb mis tahes vormis krediidiriski positsioonist, sealhulgas arveldusrisk.

3.2.1.   Krediidiriski põhimõtted

Krediidiriski põhimõtted

Laenude vastaspoolte kohta krediidianalüüsi tegemisel hindab EIP krediidiriski eesmärgiga see välja arvutada ja seda hinnastada. EIP on välja töötanud sisereitingute metoodika (IRM), et määrata kindlaks oma laenuvõtjate / tagatiseandjate sisereitingud. See metoodika põhineb hindamislehtede süsteemil, mis on töötatud välja iga suurema krediidi vastaspoolte liigi (nt äriühingud, pangad, avaliku sektori üksused) jaoks nende eripärasid arvestades. Võttes arvesse nii parimaid pangandustavasid kui ka Baseli rahvusvahelise kapitalikokkuleppe (Basel II) raames sätestatud põhimõtteid, jagatakse kõik vastaspooled, kes on konkreetse tehingu krediidiprofiili seisukohast olulised, sisereitingu kategooriatesse, kasutades asjaomase vastaspoole suhtes kohaldatavat sisereitingute metoodikat. Igale vastaspoolele määratakse sisereiting, mis vastab tema makseviivituse tõenäosust kirjeldavale välisvaluutareitingule, millele järgneb tema äri- ja finantsriskiprofiili ja tegevuse kontekstis asjakohase riigiriski põhjalik analüüs.

Projektipõhise finantseerimise ja muude piiratud kasutusega struktureeritud tehingute kohta tehtavate krediidikvaliteedi hinnangute korral kasutatakse asjaomase majandusharu puhul asjakohaseid krediidiriski töövahendeid, milles peamiselt keskendutakse rahavoogude kättesaadavusele ja võla teenindamise suutlikkusele. Need töövahendid hõlmavad projektide lepingulise raamistiku analüüsi, vastaspoole analüüsi ja rahavoogude modelleerimist. Sarnaselt äriühingute ja finantsasutustega määratakse igale projektile sisemine riskireiting.

Kõiki sisemisi riskireitinguid jälgitakse kogu laenutähtaja jooksul ja neid uuendatakse korrapäraselt.

Kõigi tehingute suhtes, mida tehakse majandusüksustega, kes ei ole riigid (või millele tagatise andja ei ole riik või sarnaste tehingute puhul), rakendatakse tehingulimiite ja vastaspoole suuruse piiranguid. Vastaspoole piiranguid määratakse asjakohasel juhul rühma konsolideeritud riskipositsioonide tasandil. Sellised piirangud peegeldavad üldjuhul vastaspoolte omavahendite suurust.

Krediidiriski maandamiseks kasutab EIP vastavalt vajadusele ja lähtudes iga juhtumi eripärast mitmesuguseid krediidikvaliteedi parandamise vahendeid:

| — | vastaspoole või projektiga seonduvad väärtpaberid (nt aktsiatele seatud pant; varadele seatud pant; õiguste loovutamine; kontodele seatud pant) ja/või |
| --- | --- |

—

vastaspoole või projektiga seonduvad väärtpaberid (nt aktsiatele seatud pant; varadele seatud pant; õiguste loovutamine; kontodele seatud pant) ja/või

| — | tagatised, mida üldjuhul annab rahastatava projekti sponsor (nt täitmistagatised, nõudegarantiid), või pangagarantii. |
| --- | --- |

—

tagatised, mida üldjuhul annab rahastatava projekti sponsor (nt täitmistagatised, nõudegarantiid), või pangagarantii.

Rahastu ei kasuta krediidiriski maandamiseks krediidituletisinstrumente.

3.2.2.   Maksimaalne krediidiriski positsioon ilma tagatisi ja muid krediidikvaliteedi parandamise vahendeid arvesse võtmata

Maksimaalne krediidiriski positsioon ilma tagatisi ja muid krediidikvaliteedi parandamise vahendeid arvesse võtmata

Järgnevas tabelis on näidatud maksimaalne krediidiriski positsioon finantsseisundi aruande kirjete, sealhulgas tuletisinstrumentide puhul. Maksimaalne riskipositsioon on näidatud brutosummana enne tagatise kasutamise abil toimuva riskimaandamise mõju arvessevõtmist.

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Maksimaalne riskipositsioon | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| VARAD | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | 837 777 | 573 708 |
| Nõuded rahastajate vastu | 86 330 | 100 000 |
| Likviidsed finantsvarad | 330 587 | 335 140 |
| Finantstuletisinstrumendid | 14 184 | 9 873 |
| Laenud ja ettemaksed | 1 518 675 | 1 540 991 |
| Muud varad | — | 171 |
| Kokku | 2 787 553 | 2 559 883 |
| Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised | -37 269 | -23 822 |
| BILANSIVÄLISED KIRJED | | |
| BILANSIVÄLISED KIRJED | | |
| Tingimuslikud kohustised | | |
| — | Antud tagatised |

Tuhandetes eurodes

Maksimaalne riskipositsioon

31.12.2019

31.12.2018

VARAD

VARAD

Raha ja raha ekvivalendid

837 777

573 708

Nõuded rahastajate vastu

86 330

100 000

Likviidsed finantsvarad

330 587

335 140

Finantstuletisinstrumendid

14 184

9 873

Laenud ja ettemaksed

1 518 675

1 540 991

Muud varad

—

171

Kokku

Kokku

2 787 553

2 787 553

2 559 883

2 559 883

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

-37 269

-37 269

-23 822

-23 822

BILANSIVÄLISED KIRJED

BILANSIVÄLISED KIRJED

BILANSIVÄLISED KIRJED

BILANSIVÄLISED KIRJED

Tingimuslikud kohustised

—

Antud tagatised

200 013

2 800

Kulukohustused

| — | Väljamaksmata laenud |
| --- | --- |

—

Väljamaksmata laenud

1 357 320

1 283 932

| — | Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised |
| --- | --- |

—

Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised

1 359 818

1 553 668

Bilansivälised kirjed kokku

Bilansivälised kirjed kokku

2 917 151

2 917 151

2 840 400

2 840 400

Krediidiriski positsioon kokku

Krediidiriski positsioon kokku

5 667 435

5 667 435

5 376 461

5 376 461

3.2.3.   Laenude ja ettemaksetega seonduv krediidirisk

Laenude ja ettemaksetega seonduv krediidirisk

3.2.3.1.   Krediidiriski mõõtmine laenude ja ettemaksete puhul

Krediidiriski mõõtmine laenude ja ettemaksete puhul

Rahastu antava iga laenu ja ettemakse või tagatise kohta koostatakse põhjalik riskihinnang ja arvutatakse välja oodatava kahju määrade hinnangud, mis kajastuvad laenu reitinguklassis. Lisade punktis 24 kirjeldatud tulemusliku rahastamise vahendi tegevuse (kui vahendatud laenud välja arvata) suhtes ei kohaldata krediidiriski poliitika suuniseid, vaid teistsugust korda. Laenu reitinguklass määratakse kindlaks üldtunnustatud kriteeriumide põhjal, võttes arvesse laenuvõtja krediidikvaliteeti, laenu lõpptähtaega, tagatist ja vajaduse korral tagatiseandjat.

Laenu reitinguklassidesse määramise süsteem hõlmab metoodikaid, protsesse, andmebaase ja IT-süsteeme, mis toetavad laenuandmistehingute krediidiriski hindamist ja oodatava kahju määra hinnangute arvutamist. Süsteemis võetakse kokku suur hulk teavet, et määrata laenude krediidiriskidele suhteline reiting. Laenu reitinguklassid kajastavad oodatava kahju määra hinnangulise taseme nüüdisväärtust, mis leitakse peamiste võlglaste makseviivituse tõenäosuse, asjaomase riskipositsiooni ja makseviivituse korral tekkiva kahju suuruse alusel. Laenu reitinguklasse kasutatakse järgmistel eesmärkidel:

| — | laenuandmise riskide täpsema ja kvantitatiivsema hinnangu koostamise abivahendina; |
| --- | --- |

—

laenuandmise riskide täpsema ja kvantitatiivsema hinnangu koostamise abivahendina;

| — | järelevalveülesannete jaotamise abivahendina; |
| --- | --- |

—

järelevalveülesannete jaotamise abivahendina;

| — | laenuportfelli krediidikvaliteedi kirjeldusena mis tahes kuupäeva seisuga; |
| --- | --- |

—

laenuportfelli krediidikvaliteedi kirjeldusena mis tahes kuupäeva seisuga;

| — | ühe sisendina oodatava kahju määral põhinevate riski hinnastamisotsuste tegemisel. |
| --- | --- |

—

ühe sisendina oodatava kahju määral põhinevate riski hinnastamisotsuste tegemisel.

Laenu reitinguklassi määramisel võetakse arvesse järgmiseid tegureid.

| i) | Laenuvõtja krediidivõimelisus: riskijuhtimise üksus vaatab laenuvõtjad sõltumatult läbi ja hindab nende krediidivõimelisust sisemiste metoodikate ja välisandmete alusel. Kooskõlas valitud Basel II täiustatud meetodiga on pank töötanud välja sisereitingute metoodika, mille abil ta määrab laenuvõtjatele ja tagatiseandjatele sisereitingud. Sealjuures võetakse aluseks hindamislehtede komplekt, mis sisaldab hindamislehti erinevate kindlaksmääratud vastaspoole liikide jaoks. |
| --- | --- |

i)

Laenuvõtja krediidivõimelisus: riskijuhtimise üksus vaatab laenuvõtjad sõltumatult läbi ja hindab nende krediidivõimelisust sisemiste metoodikate ja välisandmete alusel. Kooskõlas valitud Basel II täiustatud meetodiga on pank töötanud välja sisereitingute metoodika, mille abil ta määrab laenuvõtjatele ja tagatiseandjatele sisereitingud. Sealjuures võetakse aluseks hindamislehtede komplekt, mis sisaldab hindamislehti erinevate kindlaksmääratud vastaspoole liikide jaoks.

| ii) | Makseviivituse korrelatsioon: arvuliselt väljendatud võimalus, et laenuvõtja ja tagatiseandja satuvad samaaegselt finantsraskustesse. Mida suurem on korrelatsioon laenuvõtja ja tagatise andja makseviivituse tõenäosuse vahel, seda madalam on tagatise väärtus ja seega on halvem (madalam) ka laenu reitinguklass. |
| --- | --- |

ii)

Makseviivituse korrelatsioon: arvuliselt väljendatud võimalus, et laenuvõtja ja tagatiseandja satuvad samaaegselt finantsraskustesse. Mida suurem on korrelatsioon laenuvõtja ja tagatise andja makseviivituse tõenäosuse vahel, seda madalam on tagatise väärtus ja seega on halvem (madalam) ka laenu reitinguklass.

| iii) | Tagatisinstrumentide ja väärtpaberite väärtus: seda hinnatakse emitendi krediidivõimelisuse ja kasutatava instrumendi liigi kombinatsiooni alusel. |
| --- | --- |

iii)

Tagatisinstrumentide ja väärtpaberite väärtus: seda hinnatakse emitendi krediidivõimelisuse ja kasutatava instrumendi liigi kombinatsiooni alusel.

| iv) | Sissenõudmismäär: summa, mis saadakse eeldatavasti tagasi pärast asjaomase vastaspoole makseviivitust. Seda summat väljendatakse protsendina riskipositsioonist. |
| --- | --- |

iv)

Sissenõudmismäär: summa, mis saadakse eeldatavasti tagasi pärast asjaomase vastaspoole makseviivitust. Seda summat väljendatakse protsendina riskipositsioonist.

| v) | Lepinguline raamistik: usaldusväärne lepinguline raamistik suurendab laenu krediidikvaliteeti ja parandab selle sisereitingut. |
| --- | --- |

v)

Lepinguline raamistik: usaldusväärne lepinguline raamistik suurendab laenu krediidikvaliteeti ja parandab selle sisereitingut.

| vi) | Laenu kestus (või üldisemalt laenu rahavoog): kui kõik muud näitajad on samad, siis mida pikem on laenu kestus, seda suurem on laenu teenindamisel raskustesse sattumise oht. |
| --- | --- |

vi)

Laenu kestus (või üldisemalt laenu rahavoog): kui kõik muud näitajad on samad, siis mida pikem on laenu kestus, seda suurem on laenu teenindamisel raskustesse sattumise oht.

Laenu oodatava kahju määr arvutatakse viie eespool kirjeldatud elemendi kombineerimise teel. Olenevalt kõnealuse kahjumäära tasemest määratakse laenule üks järgmistest allpool loetletud laenu reitinguklassidest.

| „A“ – | kõrgeima krediidikvaliteediga laenud. Neil on kolm alaliiki.






  — | „A0“ – laenud, mis on antud ELi liikmesriigile või mille on taganud ELi liikmesriik ja mille oodatava kahju määr on 0 % (võttes arvesse panga eelisseisundit ja eeldades, et seadusest tulenevalt saab pank laenu tähtaja täitudes täielikult oma vara tagasi). |
| --- | --- | --- |

„A“ –

kõrgeima krediidikvaliteediga laenud. Neil on kolm alaliiki.

—

„A0“ – laenud, mis on antud ELi liikmesriigile või mille on taganud ELi liikmesriik ja mille oodatava kahju määr on 0 % (võttes arvesse panga eelisseisundit ja eeldades, et seadusest tulenevalt saab pank laenu tähtaja täitudes täielikult oma vara tagasi).

| — | „A+“ – muudele üksustele kui ELi liikmesriigid antud või selliste üksuste poolt tagatud laenud, mille kestuse ajal ei ole oodata laenu krediidikvaliteedi langust. |
| --- | --- |

—

„A+“ – muudele üksustele kui ELi liikmesriigid antud või selliste üksuste poolt tagatud laenud, mille kestuse ajal ei ole oodata laenu krediidikvaliteedi langust.

| — | „A-“ – laenutehingud, mille praeguse seisundi säilimine on mõnevõrra kaheldav, kuid mille puhul negatiivne suundumus peaks olema piiratud. |
| --- | --- |

—

„A-“ – laenutehingud, mille praeguse seisundi säilimine on mõnevõrra kaheldav, kuid mille puhul negatiivne suundumus peaks olema piiratud.

| „B“ – | kõrge krediidikvaliteediga laenud. See on varaklass, mida pank peab usaldusväärseks, kuigi selle krediidikvaliteet võib tulevikus mõnevõrra halveneda. Tähiseid B+ ja B- kasutatakse sellise halvenemise asetleidmise suhtelise tõenäosuse tähistamiseks. |
| --- | --- |

„B“ –

kõrge krediidikvaliteediga laenud. See on varaklass, mida pank peab usaldusväärseks, kuigi selle krediidikvaliteet võib tulevikus mõnevõrra halveneda. Tähiseid B+ ja B- kasutatakse sellise halvenemise asetleidmise suhtelise tõenäosuse tähistamiseks.

| „C“ – | hea krediidikvaliteediga laenud. Üks näide neist võiks olla heas majanduslikus seisus olevatele pankadele ja äriühingutele antud seitsmeaastase lõpptähtajaga tagatiseta ainumakselaenud või nendega samaväärse amortisatsiooni ja tagasimaksmisel saabuva lõpptähtajaga laenud. |
| --- | --- |

„C“ –

hea krediidikvaliteediga laenud. Üks näide neist võiks olla heas majanduslikus seisus olevatele pankadele ja äriühingutele antud seitsmeaastase lõpptähtajaga tagatiseta ainumakselaenud või nendega samaväärse amortisatsiooni ja tagasimaksmisel saabuva lõpptähtajaga laenud.

| „D“ – | see reitinguklass on piirialaks aktsepteeritava krediidikvaliteediga laenude ja selliste laenude vahel, millega seoses on esinenud mõningaid raskusi. Selle olulise erinevuse kajastamiseks kasutatakse laenude reitinguklasside määramisel alamliigitusi D+ ja D-. D-reitinguga laenud nõuavad rohkem tähelepanu. |
| --- | --- |

„D“ –

see reitinguklass on piirialaks aktsepteeritava krediidikvaliteediga laenude ja selliste laenude vahel, millega seoses on esinenud mõningaid raskusi. Selle olulise erinevuse kajastamiseks kasutatakse laenude reitinguklasside määramisel alamliigitusi D+ ja D-. D-reitinguga laenud nõuavad rohkem tähelepanu.

| „E“ – | see laenu reitinguklass hõlmab laenusid, mille riskiprofiil on üldiselt aktsepteeritust suurema riskiga. Siia kuuluvad laenud, millega nende kestuse jooksul on esinenud tõsiseid probleeme ja mille kahjumisseminekut ei saa välistada. Seetõttu jälgitakse neid laene tähelepanelikult ja pingsalt. Alamklassid E+ ja E- tähistavad nimetatud jälgimise intensiivsust, kusjuures E- reitinguga tehingud on olukorras, kus suure tõenäosusega ei suudeta tulevikus laenude teenindamisel tähtaegadest kinni pidada ning seetõttu on nõutav mingisugune võla restruktureerimine, mis võib kaasa tuua väärtuse langusest tingitud kahju. |
| --- | --- |

„E“ –

see laenu reitinguklass hõlmab laenusid, mille riskiprofiil on üldiselt aktsepteeritust suurema riskiga. Siia kuuluvad laenud, millega nende kestuse jooksul on esinenud tõsiseid probleeme ja mille kahjumisseminekut ei saa välistada. Seetõttu jälgitakse neid laene tähelepanelikult ja pingsalt. Alamklassid E+ ja E- tähistavad nimetatud jälgimise intensiivsust, kusjuures E- reitinguga tehingud on olukorras, kus suure tõenäosusega ei suudeta tulevikus laenude teenindamisel tähtaegadest kinni pidada ning seetõttu on nõutav mingisugune võla restruktureerimine, mis võib kaasa tuua väärtuse langusest tingitud kahju.

| „F“ – | F (probleemsed) tähistab laenusid, millega kaasnevad aktsepteerimatud riskid. F- reitinguga laenud võivad tuleneda ainult pooleliolevatest tehingutest, mille puhul on pärast allakirjutamist esinenud ettenägematuid, erakorralisi ja drastilisi negatiivseid asjaolusid. Kõigile tehingutele, millest rahastule tuleneb põhisumma kaotus, määratakse reitinguklassiks F, ja neile tehakse konkreetne eraldis. |
| --- | --- |

„F“ –

F (probleemsed) tähistab laenusid, millega kaasnevad aktsepteerimatud riskid. F- reitinguga laenud võivad tuleneda ainult pooleliolevatest tehingutest, mille puhul on pärast allakirjutamist esinenud ettenägematuid, erakorralisi ja drastilisi negatiivseid asjaolusid. Kõigile tehingutele, millest rahastule tuleneb põhisumma kaotus, määratakse reitinguklassiks F, ja neile tehakse konkreetne eraldis.

Üldjuhul pannakse D- või sellest madalama sisereitinguga laenud jälgimisnimekirja. Kui laen siiski kiideti juba algselt heaks D- või sellest madalama reitinguklassi riskiprofiiliga, pannakse see jälgimisnimekirja üksnes juhul, kui aset leiab oluline krediidisündmus, mis põhjustab selle laenu reitinguklassi edasise languse.

Punktis 3.2.3.3 esitatud tabelis on näidatud rahastu laenuportfelli krediidikvaliteedi analüüs, mis põhineb eespool kirjeldatud laenu reitinguklassidel.

3.2.3.2.   Laenude andmisest tuleneva krediidiriski positsiooni analüüs

Laenude andmisest tuleneva krediidiriski positsiooni analüüs

Alljärgnevas tabelis on näidatud allakirjutatud (väljamakstud ja väljamaksmata) laenudest ja ettemaksetest tulenev maksimaalne krediidiriski positsioon (bilansiline netomaksumus) laenuvõtjate liikide lõikes, võttes arvesse tagatiseandjate antud tagatisi.

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Seisuga 31.12.2019 | Tagatisega | Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid | Tagatiseta | Kokku | Osakaal väljamakstud kogusummast |
| Pangad | 111 806 | — | 803 861 | 915 667 | 60 % |
| Äriühingud | 190 006 | 36 704 | 172 082 | 398 792 | 26 % |
| Avaliku sektori asutused | 26 908 | — | 1 686 | 28 594 | 2 % |
| Riigid | — | 2 085 | 173 537 | 175 622 | 12 % |
| Kokku välja makstud | 328 720 | 38 789 | 1 151 166 | 1 518 675 | 100 % |
| Väljamaksmata | 191 191 | — | 1 128 860 | 1 320 051 | |
| Väljamakstud ja väljamaksmata vahendid kokku | 519 911 | 38 789 | 2 280 026 | 2 838 726 | |

Tuhandetes eurodes

Seisuga 31.12.2019

Tagatisega

Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid

Tagatiseta

Kokku

Osakaal väljamakstud kogusummast

Pangad

111 806

—

803 861

915 667

915 667

60 %

60 %

Äriühingud

190 006

36 704

172 082

398 792

398 792

26 %

26 %

Avaliku sektori asutused

26 908

—

1 686

28 594

28 594

2 %

2 %

Riigid

—

2 085

173 537

175 622

175 622

12 %

12 %

Kokku välja makstud

Kokku välja makstud

328 720

328 720

38 789

38 789

1 151 166

1 151 166

1 518 675

1 518 675

100 %

100 %

Väljamaksmata

Väljamaksmata

191 191

191 191

—

—

1 128 860

1 128 860

1 320 051

1 320 051

Väljamakstud ja väljamaksmata vahendid kokku

Väljamakstud ja väljamaksmata vahendid kokku

519 911

519 911

38 789

38 789

2 280 026

2 280 026

2 838 726

2 838 726

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Seisuga 31.12.2018 | Tagatisega | Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid | Tagatiseta | Kokku | Osakaal väljamakstud kogusummast |
| Pangad | 88 263 | — | 856 484 | 944 747 | 61 % |
| Äriühingud | 147 551 | 45 820 | 205 198 | 398 569 | 26 % |
| Avaliku sektori asutused | 29 182 | — | — | 29 182 | 2 % |
| Riigid | — | 2 647 | 165 846 | 168 493 | 11 % |
| Kokku välja makstud | 264 996 | 48 467 | 1 227 528 | 1 540 991 | 100 % |
| Väljamaksmata | 170 356 | — | 1 089 753 | 1 260 110 | |
| Väljamakstud ja väljamaksmata vahendid kokku | 435 352 | 48 467 | 2 317 281 | 2 801 101 | |

Tuhandetes eurodes

Seisuga 31.12.2018

Tagatisega

Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid

Tagatiseta

Kokku

Osakaal väljamakstud kogusummast

Pangad

88 263

—

856 484

944 747

944 747

61 %

61 %

Äriühingud

147 551

45 820

205 198

398 569

398 569

26 %

26 %

Avaliku sektori asutused

29 182

—

—

29 182

29 182

2 %

2 %

Riigid

—

2 647

165 846

168 493

168 493

11 %

11 %

Kokku välja makstud

Kokku välja makstud

264 996

264 996

48 467

48 467

1 227 528

1 227 528

1 540 991

1 540 991

100 %

100 %

Väljamaksmata

Väljamaksmata

170 356

170 356

—

—

1 089 753

1 089 753

1 260 110

1 260 110

Väljamakstud ja väljamaksmata vahendid kokku

Väljamakstud ja väljamaksmata vahendid kokku

435 352

435 352

48 467

48 467

2 317 281

2 317 281

2 801 101

2 801 101

Laenuvõtjate ja tagatise andjate jälgimine ning projektidega seonduv finants- ja lepinguline järelevalve on tehinguhalduse ja restruktureerimise direktoraadi ülesanne. Seega on rahastu antud laenude, laenuvõtjate ja tagatiseandjate krediidivõimelisus pideva jälgimise all. Neid jälgitakse vähemalt kord aastas, kuid vajaduse korral ka sagedamini, ning krediidisündmuse toimumisel. Eelkõige uurib tehinguhalduse ja restruktureerimise direktoraat, kas lepingulistest õigustest on kinni peetud, ja võtab meetmeid krediidireitingu langetamise ja/või lepinguliste kohustuste mittetäitmise heastamiseks. Kui krediidiriski suunised seda nõuavad, võetakse riskimaandamise meetmeid. Kui tuleb uuendada väljaantud laenude eest saadud pangatagatisi, siis tagatakse, et need asendatakse või meetmed võetakse õigeaegselt.

3.2.3.3.   Krediidikvaliteedi analüüs laenuvõtjate liikide lõikes

Krediidikvaliteedi analüüs laenuvõtjate liikide lõikes

Järgmistes tabelites on esitatud rahastu laenuportfelli (31. detsembri 2019. aasta ja 31. detsembri 2018. aasta seisuga) krediidikvaliteedi analüüs, mis on koostatud laenude reitinguklassidesse määramise rakenduste abil, võttes aluseks allakirjutatud (väljamakstud ja väljamaksmata) laenudest tuleneva riskipositsiooni.

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Seisuga 31.12.2019 | Kõrge reiting | Standardne reiting | Min aktsepteeritav risk | Kõrge risk | Reiting puudub (26) | Kokku | Osakaal |
| A kuni B- | C | D+ | D- ja sellest madalam |
| Laenuvõtja | Pangad | 234 072 | 219 467 | 335 841 | 817 894 | — | 1 607 274 | 57 % |
| Äriühingud | 100 115 | 49 458 | — | 524 532 | 95 925 | 770 030 | 27 % |
| Avaliku sektori asutused | — | 26 908 | — | — | 1 686 | 28 594 | 1 % |
| Riigid | — | 6 285 | 4 486 | 422 057 | — | 432 828 | 15 % |
| Kokku | 334 187 | 302 118 | 340 327 | 1 764 483 | 97 611 | 2 838 726 | 100 % |

Tuhandetes eurodes

Seisuga 31.12.2019

Kõrge reiting

Standardne reiting

Min aktsepteeritav risk

Kõrge risk

Reiting puudub (26)

26

Kokku

Osakaal

A kuni B-

C

D+

D- ja sellest madalam

Laenuvõtja

Pangad

234 072

219 467

335 841

817 894

—

1 607 274

1 607 274

57 %

57 %

Äriühingud

100 115

49 458

—

524 532

95 925

770 030

770 030

27 %

27 %

Avaliku sektori asutused

—

26 908

—

—

1 686

28 594

28 594

1 %

1 %

Riigid

—

6 285

4 486

422 057

—

432 828

432 828

15 %

15 %

Kokku

Kokku

334 187

334 187

302 118

302 118

340 327

340 327

1 764 483

1 764 483

97 611

97 611

2 838 726

2 838 726

100 %

100 %

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Seisuga 31.12.2018 | Kõrge reiting | Standardne reiting | Min aktsepteeritav risk | Kõrge risk | Reiting puudub | Kokku | Osakaal |
| A kuni B- | C | D+ | D- ja sellest madalam |
| Laenuvõtja | Pangad | 232 467 | 238 619 | 349 756 | 698 562 | — | 1 519 404 | 54 % |
| Äriühingud | 103 845 | 7 564 | 744 | 693 100 | 50 000 | 855 253 | 31 % |
| Avaliku sektori asutused | — | — | 29 182 | 2 994 | — | 32 176 | 1 % |
| Riigid | — | 4 786 | 7 681 | 381 801 | — | 394 268 | 14 % |
| Kokku | 336 312 | 250 969 | 387 363 | 1 776 457 | 50 000 | 2 801 101 | 100 % |

Tuhandetes eurodes

Seisuga 31.12.2018

Kõrge reiting

Standardne reiting

Min aktsepteeritav risk

Kõrge risk

Reiting puudub

Kokku

Osakaal

A kuni B-

C

D+

D- ja sellest madalam

Laenuvõtja

Pangad

232 467

238 619

349 756

698 562

—

1 519 404

1 519 404

54 %

54 %

Äriühingud

103 845

7 564

744

693 100

50 000

855 253

855 253

31 %

31 %

Avaliku sektori asutused

—

—

29 182

2 994

—

32 176

32 176

1 %

1 %

Riigid

—

4 786

7 681

381 801

—

394 268

394 268

14 %

14 %

Kokku

Kokku

336 312

336 312

250 969

250 969

387 363

387 363

1 776 457

1 776 457

50 000

50 000

2 801 101

2 801 101

100 %

100 %

3.2.3.4.   Laenude ja ettemaksete riskikontsentratsioonid

Laenude ja ettemaksete riskikontsentratsioonid

3.2.3.4.1.   
  Geograafiline analüüs

Geograafiline analüüs

Rahastu laenuportfelli kuuluvad laenud jagunevad laenuvõtja riigi põhjal geograafiliselt järgmiselt:

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Laenuvõtja riik | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Keenia | 230 837 | 233 269 |
| Nigeeria | 179 499 | 172 515 |
| Egiptus | 101 316 | 74 431 |
| Tansaania | 96 640 | 124 718 |
| Mauritius | 96 014 | 133 132 |
| Barbados | 75 342 | 74 638 |
| Kongo (Demokraatlik Vabariik) | 66 754 | 62 708 |
| Uganda | 64 882 | 81 766 |
| Etioopia | 62 005 | 55 215 |
| Mauritaania | 49 139 | 50 727 |
| Rwanda | 48 839 | 28 704 |
| Dominikaani Vabariik | 45 393 | 54 326 |
| Uus-Kaledoonia | 43 980 | 21 124 |
| Sambia | 43 036 | 17 700 |
| Senegal | 42 750 | 18 330 |
| Jamaica | 33 436 | 72 165 |
| Kamerun | 32 238 | 14 784 |
| Ghana | 31 635 | 39 246 |
| Malawi | 21 800 | 26 827 |
| Guinea | 20 399 | — |
| Angola | 19 269 | 20 651 |
| Togo | 18 022 | 30 634 |
| Cabo Verde | 17 226 | 18 923 |
| Piirkondlik (AKV) | 14 674 | 24 335 |
| Mosambiik | 12 709 | 14 719 |
| Prantsuse Polüneesia | 12 556 | 17 453 |
| Kaimanisaared | 12 203 | 13 213 |
| Niger | 5 399 | 9 655 |
| Mali | 4 234 | 4 767 |
| Seišellid | 4 201 | 4 786 |
| Haiti | 3 345 | 4 748 |
| Samoa | 3 036 | 3 986 |
| Burkina Faso | 1 861 | 4 649 |
| Vanuatu | 1 527 | 1 848 |
| Botswana | 1 004 | 7 278 |
| Belau | 768 | 1 107 |
| Mikroneesia | 648 | 759 |
| Benin | 59 | — |
| Libeeria | — | 1 153 |
| Lõuna-Aafrika Vabariik | — | 2 |
| Kokku | 1 518 675 | 1 540 991 |

Tuhandetes eurodes

Laenuvõtja riik

31.12.2019

31.12.2018

Keenia

230 837

233 269

Nigeeria

179 499

172 515

Egiptus

101 316

74 431

Tansaania

96 640

124 718

Mauritius

96 014

133 132

Barbados

75 342

74 638

Kongo (Demokraatlik Vabariik)

66 754

62 708

Uganda

64 882

81 766

Etioopia

62 005

55 215

Mauritaania

49 139

50 727

Rwanda

48 839

28 704

Dominikaani Vabariik

45 393

54 326

Uus-Kaledoonia

43 980

21 124

Sambia

43 036

17 700

Senegal

42 750

18 330

Jamaica

33 436

72 165

Kamerun

32 238

14 784

Ghana

31 635

39 246

Malawi

21 800

26 827

Guinea

20 399

—

Angola

19 269

20 651

Togo

18 022

30 634

Cabo Verde

17 226

18 923

Piirkondlik (AKV)

14 674

24 335

Mosambiik

12 709

14 719

Prantsuse Polüneesia

12 556

17 453

Kaimanisaared

12 203

13 213

Niger

5 399

9 655

Mali

4 234

4 767

Seišellid

4 201

4 786

Haiti

3 345

4 748

Samoa

3 036

3 986

Burkina Faso

1 861

4 649

Vanuatu

1 527

1 848

Botswana

1 004

7 278

Belau

768

1 107

Mikroneesia

648

759

Benin

59

—

Libeeria

—

1 153

Lõuna-Aafrika Vabariik

—

2

Kokku

Kokku

1 518 675

1 518 675

1 540 991

1 540 991

3.2.3.4.2.   
  Majandussektori analüüs

Majandussektori analüüs

Järgmises tabelis on analüüsitud rahastu laenuportfelli laenuvõtja majandussektori järgi. Tehinguid, mis jõuavad lõpliku laenuvõtjani läbi finantsvahendajate, kajastatakse „Teenindussektor jm“ all.

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Laenuvõtja majandussektor | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Teenindussektor jm | 932 901 | 957 602 |
| Elektrienergia, kivisüsi jm | 226 314 | 181 317 |
| Linnaareng, renoveerimine ja transport | 195 042 | 192 400 |
| Kemikaalid, plastid ja ravimid | 51 865 | 20 436 |
| Toormed ja kaevandamine | 44 746 | 45 820 |
| Lennujaamad ja lennuliikluse juhtimissüsteemid | 26 908 | 29 182 |
| Telekommunikatsioon | 21 546 | 26 095 |
| Toiduahel | 8 355 | 15 386 |
| Jäätmete taaskasutamine | 6 812 | 7 564 |
| Kapitalikaubad, kestvuskaubad | 4 186 | — |
| Materjalitöötlus, ehitus | — | 33 144 |
| Teed ja kiirteed | — | 32 043 |
| Sotsiaaltaristu, haridus ja tervis | — | 2 |
| Kokku | 1 518 675 | 1 540 991 |

Tuhandetes eurodes

Laenuvõtja majandussektor

31.12.2019

31.12.2019

31.12.2018

31.12.2018

Teenindussektor jm

932 901

957 602

Elektrienergia, kivisüsi jm

226 314

181 317

Linnaareng, renoveerimine ja transport

195 042

192 400

Kemikaalid, plastid ja ravimid

51 865

20 436

Toormed ja kaevandamine

44 746

45 820

Lennujaamad ja lennuliikluse juhtimissüsteemid

26 908

29 182

Telekommunikatsioon

21 546

26 095

Toiduahel

8 355

15 386

Jäätmete taaskasutamine

6 812

7 564

Kapitalikaubad, kestvuskaubad

4 186

—

Materjalitöötlus, ehitus

—

33 144

Teed ja kiirteed

—

32 043

Sotsiaaltaristu, haridus ja tervis

—

2

Kokku

Kokku

1 518 675

1 518 675

1 540 991

1 540 991

3.2.3.5.   Iga sisemise riskireitingu krediidiriski positsioon

Iga sisemise riskireitingu krediidiriski positsioon

Rahastu kasutab Basel III põhimõtetel põhineva sisereitingute metoodika kohast sisereitingute metoodikat. Enamikule rahastu vastaspooltele on antud sisereiting selle metoodika alusel Järgmises tabelis on esitatud rahastu laenuportfelli jaotus vastavalt laenuvõtjate ja tagatiseandjate sisereitingule, kui see on olemas, olenevalt sellest, kumma oma on parem. Juhul kui sisereiting ei ole teada, on esitatud välisreiting.

Tabelis on kajastatud nii allakirjutatud (väljamakstud kui ka väljamaksmata) riskipositsioonid kui ka kaalutud riskipositsioonid. Need on saadud vastavalt sisemetoodikale, mida rahastu kasutab limiidi juhtimiseks.

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | | 2019 |
| | Moody’se ekvivalentreiting | 12 kuu oodatav krediidikahju | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Krediidiriski tõttu langenud väärtusega | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | Kokku |
| Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses | | | | | | | |
| Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk | Aaa | — | 82 211 | — | — | — | 82 211 |
| Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk | Aa1–Aa3 | 75 352 | — | — | — | — | 75 352 |
| Sisereiting 3 – väike krediidirisk | A1–A3 | 5 399 | — | — | — | — | 5 399 |
| Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk | Baa1–Baa3 | 60 385 | 16 449 | — | — | — | 76 834 |
| Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool | Ba1–Ba3 | 192 201 | 6 199 | — | — | — | 198 400 |
| Sisereiting 6 – suur krediidirisk | B1–B3 | 708 162 | 159 858 | — | — | — | 868 020 |
| Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk | Alla Caa1 | 79 411 | 145 176 | — | — | — | 224 587 |
| Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool | Alla Caa1, kuid makseviivitusega | — | — | 136 749 | — | — | 136 749 |
| Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | | — | — | — | — | 37 366 | 37 366 |
| Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine | | -17 191 | -38 509 | - 114 307 | — | -16 236 | - 186 243 |
| Laenude ja ettemaksete bilansiline jääkmaksumus | | 1 103 719 | 371 384 | 22 442 | — | 21 130 | 1 518 675 |
| Siduvad laenuandmiskohustused | | | | | | | |
| Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk | Aaa | — | — | — | — | — | — |
| Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk | Aa1–Aa3 | 102 092 | — | — | — | — | 102 092 |
| Sisereiting 3 – väike krediidirisk | A1–A3 | 12 000 | — | — | — | — | 12 000 |
| Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk | Baa1–Baa3 | 61 461 | — | — | — | — | 61 461 |
| Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool | Ba1–Ba3 | 323 080 | — | — | — | — | 323 080 |
| Sisereiting 6 – suur krediidirisk | B1–B3 | 405 773 | 126 076 | — | — | — | 531 849 |
| Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk | Alla Caa1 | 14 883 | 104 328 | — | — | — | 119 211 |
| Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool | Alla Caa1, kuid makseviivitusega | — | — | 51 377 | — | — | 51 377 |
| Sisereitinguta (27) | | 79 669 | — | — | — | — | 79 669 |
| Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | | — | — | — | — | 76 581 | 76 581 |
| Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine | | -3 943 | -33 326 | — | — | — | -37 269 |
| Siduvate laenuandmiskohustuste bilansiline jääkmaksumus | | 995 015 | 197 078 | 51 377 | — | 76 581 | 1 320 051 |

Tuhandetes eurodes

2019

Moody’se ekvivalentreiting

12 kuu oodatav krediidikahju

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Kokku

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses

Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk

Aaa

—

82 211

—

—

—

82 211

Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk

Aa1–Aa3

75 352

—

—

—

—

75 352

Sisereiting 3 – väike krediidirisk

A1–A3

5 399

—

—

—

—

5 399

Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk

Baa1–Baa3

60 385

16 449

—

—

—

76 834

Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool

Ba1–Ba3

192 201

6 199

—

—

—

198 400

Sisereiting 6 – suur krediidirisk

B1–B3

708 162

159 858

—

—

—

868 020

Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk

Alla Caa1

79 411

145 176

—

—

—

224 587

Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool

Alla Caa1, kuid makseviivitusega

—

—

136 749

—

—

136 749

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

—

—

—

—

37 366

37 366

37 366

37 366

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

-17 191

-17 191

-38 509

-38 509

- 114 307

- 114 307

—

-16 236

-16 236

- 186 243

- 186 243

Laenude ja ettemaksete bilansiline jääkmaksumus

Laenude ja ettemaksete bilansiline jääkmaksumus

1 103 719

1 103 719

371 384

371 384

22 442

22 442

—

21 130

21 130

1 518 675

1 518 675

Siduvad laenuandmiskohustused

Siduvad laenuandmiskohustused

Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk

Aaa

—

—

—

—

—

—

Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk

Aa1–Aa3

102 092

—

—

—

—

102 092

Sisereiting 3 – väike krediidirisk

A1–A3

12 000

—

—

—

—

12 000

Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk

Baa1–Baa3

61 461

—

—

—

—

61 461

Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool

Ba1–Ba3

323 080

—

—

—

—

323 080

Sisereiting 6 – suur krediidirisk

B1–B3

405 773

126 076

—

—

—

531 849

Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk

Alla Caa1

14 883

104 328

—

—

—

119 211

Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool

Alla Caa1, kuid makseviivitusega

—

—

51 377

—

—

51 377

Sisereitinguta (27)

27

79 669

—

—

—

—

79 669

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

—

—

—

—

76 581

76 581

76 581

76 581

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

-3 943

-33 326

—

—

—

-37 269

Siduvate laenuandmiskohustuste bilansiline jääkmaksumus

Siduvate laenuandmiskohustuste bilansiline jääkmaksumus

995 015

995 015

197 078

197 078

51 377

51 377

—

76 581

76 581

1 320 051

1 320 051

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | | 2018 |
| | Moody’se ekvivalentreiting | 12 kuu oodatav krediidikahju: | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Krediidiriski tõttu langenud väärtusega | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | Kokku |
| Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses | | | | | | | |
| Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk | Aaa | — | 90 875 | — | — | — | 90 875 |
| Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk | Aa1–Aa3 | 74 650 | — | — | — | — | 74 650 |
| Sisereiting 3 – väike krediidirisk | A1–A3 | 17 804 | — | — | — | — | 17 804 |
| Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk | Baa1–Baa3 | 39 295 | 18 783 | — | — | — | 58 078 |
| Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool | Ba1–Ba3 | 165 551 | — | — | — | — | 165 551 |
| Sisereiting 6 – suur krediidirisk | B1–B3 | 834 194 | 94 749 | — | — | — | 928 943 |
| Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk | Alla Caa1 | 75 057 | 134 701 | — | — | — | 209 758 |
| Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool | Alla Caa1, kuid makseviivitusega | — | — | 185 273 | 3 588 | — | 188 861 |
| Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | | — | — | — | — | 1 806 | 1 806 |
| Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine | | -22 023 | -27 342 | - 143 092 | -1 794 | -1 084 | - 195 335 |
| Laenude ja ettemaksete bilansiline jääkmaksumus | | 1 184 528 | 311 766 | 42 181 | 1 794 | 722 | 1 540 991 |
| Siduvad laenuandmiskohustused | | | | | | | |
| Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk | Aa1–Aa3 | 102 092 | — | — | — | — | 102 092 |
| Sisereiting 3 – väike krediidirisk | A1–A3 | 12 000 | — | — | — | — | 12 000 |
| Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk | Baa1–Baa3 | 12 463 | — | — | — | — | 12 463 |
| Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool | Ba1–Ba3 | 230 455 | — | — | — | — | 230 455 |
| Sisereiting 6 – suur krediidirisk | B1–B3 | 567 573 | 22 467 | — | — | — | 590 040 |
| Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk | Alla Caa1 | 100 055 | 96 074 | — | — | — | 196 129 |
| Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool | Alla Caa1, kuid makseviivitusega | — | — | 16 932 | — | — | 16 932 |
| Sisereitinguta (28) | | 123 821 | — | — | — | — | 123 821 |
| Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine | | -7 225 | -16 597 | — | — | — | -23 822 |
| Siduvate laenuandmiskohustuste bilansiline jääkmaksumus | | 1 141 234 | 101 944 | 16 932 | — | — | 1 260 110 |

Tuhandetes eurodes

2018

Moody’se ekvivalentreiting

12 kuu oodatav krediidikahju:

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Kokku

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses

Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk

Aaa

—

90 875

—

—

—

90 875

Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk

Aa1–Aa3

74 650

—

—

—

—

74 650

Sisereiting 3 – väike krediidirisk

A1–A3

17 804

—

—

—

—

17 804

Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk

Baa1–Baa3

39 295

18 783

—

—

—

58 078

Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool

Ba1–Ba3

165 551

—

—

—

—

165 551

Sisereiting 6 – suur krediidirisk

B1–B3

834 194

94 749

—

—

—

928 943

Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk

Alla Caa1

75 057

134 701

—

—

—

209 758

Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool

Alla Caa1, kuid makseviivitusega

—

—

185 273

3 588

—

188 861

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

—

—

—

—

1 806

1 806

1 806

1 806

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

-22 023

-22 023

-27 342

-27 342

- 143 092

- 143 092

-1 794

-1 794

-1 084

-1 084

- 195 335

- 195 335

Laenude ja ettemaksete bilansiline jääkmaksumus

Laenude ja ettemaksete bilansiline jääkmaksumus

1 184 528

1 184 528

311 766

311 766

42 181

42 181

1 794

1 794

722

722

1 540 991

1 540 991

Siduvad laenuandmiskohustused

Siduvad laenuandmiskohustused

Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk

Aa1–Aa3

102 092

—

—

—

—

102 092

Sisereiting 3 – väike krediidirisk

A1–A3

12 000

—

—

—

—

12 000

Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk

Baa1–Baa3

12 463

—

—

—

—

12 463

Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool

Ba1–Ba3

230 455

—

—

—

—

230 455

Sisereiting 6 – suur krediidirisk

B1–B3

567 573

22 467

—

—

—

590 040

Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk

Alla Caa1

100 055

96 074

—

—

—

196 129

Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool

Alla Caa1, kuid makseviivitusega

—

—

16 932

—

—

16 932

Sisereitinguta (28)

28

123 821

—

—

—

—

123 821

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

-7 225

-7 225

-16 597

-16 597

—

—

—

-23 822

-23 822

Siduvate laenuandmiskohustuste bilansiline jääkmaksumus

Siduvate laenuandmiskohustuste bilansiline jääkmaksumus

1 141 234

1 141 234

101 944

101 944

16 932

16 932

—

—

1 260 110

1 260 110

Rahastu jälgib pidevalt sündmusi, mis mõjutavad tema laenuvõtjaid ja tagatiseandjaid, eriti panku. Kui nende reiting halveneb, hindab rahastu igal üksikjuhul eraldi oma lepingukohaseid õigusi ja taotleb leevendusmeetmete võtmist. Ta jälgib ka väljaantud laenude eest saadud pangatagatiste uuendamist, et vajaduse korral tagada nende õigeaegne asendamine või meetmete võtmine.

3.2.3.6.   Maksetähtaja ületanud ja langenud väärtusega laenud

Maksetähtaja ületanud ja langenud väärtusega laenud

Laenude hilinenud tagasimaksete summad tehakse kindlaks, neid jälgitakse ja nende kohta antakse aru pangas kehtestatud „Finantsjärelevalve suunistes ja korras“ sätestatud korra kohaselt. See kord on kooskõlas hea pangandustavaga ja seda kohaldatakse kõigi EIP hallatavate laenude suhtes.

Jälgimise käigus tagatakse, et i) tähtajaks tasumata jäänud summad avastatakse ja neist teatatakse vastutavale talitusele lühikese tähtaja jooksul; ii) suure mõjuga juhtumid suunatakse viivitamata edasi asjakohasele tegevus- ja otsustamistasandile; iii) tähtajaks tasumata laenude üldseisu ning võetud ja võetavate tagasinõudmismeetmete kohta antakse korrapäraselt aru EIP juhtkonnale ja liikmesriikidele.

Sellistest maksetähtaega ületanud ja langenud väärtusega laenudest tulenevaid võlgnevusi saab analüüsida järgmiselt:

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Laenud ja ettemaksed | Laenud ja ettemaksed |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Bilansiline maksumus | 1 518 675 | 1 540 991 |
| Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | | |
| Brutosumma | 136 749 | 188 861 |
| Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu | - 114 307 | - 144 886 |
| Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus bilansiline jääkmaksumus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | 22 442 | 43 975 |
| Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega | | |
| Tähtaeg on ületatud: | | |
| 0–30 päeva | 61 | 804 |
| 30–60 päeva | 924 | — |
| 60–90 päeva | — | — |
| 90–180 päeva | 135 | — |
| Üle 180 päeva | 26 | 1 |
| Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus | 1 146 | 805 |
| Tähtajaks tasutud ning krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus | 1 495 087 | 1 496 211 |
| Laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus kokku | 1 518 675 | 1 540 991 |

Tuhandetes eurodes

Laenud ja ettemaksed

Laenud ja ettemaksed

31.12.2019

31.12.2018

Bilansiline maksumus

Bilansiline maksumus

1 518 675

1 518 675

1 540 991

1 540 991

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Brutosumma

136 749

188 861

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu

- 114 307

- 144 886

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus bilansiline jääkmaksumus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus bilansiline jääkmaksumus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

22 442

22 442

43 975

43 975

Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega

Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega

Tähtaeg on ületatud:

Tähtaeg on ületatud:

0–30 päeva

61

804

30–60 päeva

924

—

60–90 päeva

—

—

90–180 päeva

135

—

Üle 180 päeva

26

1

Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus

Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus

1 146

1 146

805

805

Tähtajaks tasutud ning krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus

Tähtajaks tasutud ning krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus

1 495 087

1 495 087

1 496 211

1 496 211

Laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus kokku

Laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus kokku

1 518 675

1 518 675

1 540 991

1 540 991

3.2.3.7.   Laenutingimuste läbivaatamine ja laenude restruktureerimine makseraskuste korral

Laenutingimuste läbivaatamine ja laenude restruktureerimine makseraskuste korral

Rahastu käsitab laene makseraskuste tõttu restruktureeritud laenudena, kui rahastu lepib laenuvõtjaga kokku, et tolle finantsseisundis toimunud ebasoodsate muutuste tõttu muudetakse temaga sõlmitud lepingu algseid tingimusi, mis mõjutab otseselt selle finantsinstrumendi tulevasi rahavoogusid ja võib põhjustada rahastule kahju. Samas ei saa restruktureerimismeetmete rahaline mõju üldiselt olla suurem kui väärtuse langusest tulenev kahju, kuna rahastu lähtub üldiselt rahalise neutraalsuse põhimõttest, mida võetakse arvesse ka restruktureeritavate meetmete hinnatingimuste kokkuleppimisel.

Tavapärase tegevuse puhul käsitatakse selliseid laene halvenenud reitinguklassiga laenudena, mis enne uute tingimuste kokkuleppimist kantakse jälgimisnimekirja. Rahastu jälgib neid laene tähelepanelikult ka pärast uute tingimuste kokkuleppimist. Kui uued maksetingimused ei võimalda tagasi saada vara algset bilansilist jääkmaksumust, käsitatakse seda langenud väärtusega varana. Väärtuse langusest tuleneva kahjumi arvutamisel lähtutakse prognoositavatest rahavoogudest, mida on diskonteeritud algse tegeliku intressimääraga. Pidevalt analüüsitakse reitinguklassiga E- vara väärtuse vähendamise vajadust; vähendada tuleb kõigi reitinguklassiga F laenude väärtust. Kui laenu reitinguklass on piisavalt paranenud, eemaldatakse see rahastu sellekohase korra alusel jälgimisnimekirjast.

Panga laenude restruktureerimise töörühm rakendas aruandeperioodil järgmisi makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid ja võtteid: laenude tähtaja pikendamine, ainult põhiosa tagasimaksete edasilükkamine, põhiosa tagasimaksete ja intressimaksete edasilükkamine ning viiviste kapitaliseerimine. Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed ei sisalda nende aluseks oleva tehingu kajastamise lõpetamist, välja arvatud juhul, kui ümberstruktureerimise kuupäeva seisuga peetakse lepinguliste muutuste mõju laenu nüüdispuhasväärtusele märkimisväärseks. Kui sellise hiljuti kajastatud finantsvara väärtus on krediidiriski tõttu langenud, käsitatakse seda krediidiriski tõttu langenud väärtusega finantsvarana.

Kui lepingutingimusi muudetakse selliselt, et tekkinud riskipositsioon ei mõjuta tulevasi rahavoogusid, näiteks tagatise andmise või muu tagatiskokkuleppe sõlmimise või lepingust tulenevatest õigustest loobumise kaudu, ei käsitata seda restruktureerimisena makseraskuste tõttu, mistõttu need sündmused ei anna alust väärtuse languse kajastamiseks.

Järgmises tabelis on kajastatud tehingud, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid.

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Tehingud, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist | 28 | 33 |
| Bilansilised väärtused (sh intress ja võlgnevused) | 245 534 | 280 720 |
| Kajastatud oodatava krediidikahju allahindlus | 7 916 | 9 506 |
| Kajastatud väärtuse langus | 57 321 | 86 334 |
| Intressitulu tehingutelt, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist | 8 985 | 13 465 |
| Mahakantud riskipositsioonid (pärast tehingu lõpetamist või müüki) | 280 | — |

Tuhandetes eurodes

31.12.2019

31.12.2018

Tehingud, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist

28

33

Bilansilised väärtused (sh intress ja võlgnevused)

245 534

280 720

Kajastatud oodatava krediidikahju allahindlus

7 916

9 506

Kajastatud väärtuse langus

57 321

86 334

Intressitulu tehingutelt, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist

8 985

13 465

Mahakantud riskipositsioonid (pärast tehingu lõpetamist või müüki)

280

—

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed |
| | 31.12.2018 | Tähtaja pikendamine | Põhiosa tagasimaksete edasilükkamine | Oluliste lepingutingimuste rikkumine | Muu | Lepingukohased tagasimaksed ja lõpetamine (29) | 31.12.2019 |
| Pangad | 27 592 | 0 | 97 | 33 524 | 507 | -10 252 | 51 468 |
| Äriühingud | 253 128 | 134 | 0 | 0 | 0 | -59 196 | 194 066 |
| Kokku | 280 720 | 134 | 97 | 33 524 | 507 | -69 448 | 245 534 |

Tuhandetes eurodes

Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed

31.12.2018

Tähtaja pikendamine

Põhiosa tagasimaksete edasilükkamine

Oluliste lepingutingimuste rikkumine

Muu

Lepingukohased tagasimaksed ja lõpetamine (29)

29

31.12.2019

Pangad

27 592

0

97

33 524

507

-10 252

51 468

Äriühingud

253 128

134

0

0

0

-59 196

194 066

Kokku

Kokku

280 720

280 720

134

134

97

97

33 524

33 524

507

507

-69 448

-69 448

245 534

245 534

3.2.4.   Rahast ja raha ekvivalentidest tulenev krediidirisk

Rahast ja raha ekvivalentidest tulenev krediidirisk

Kasutada olevaid vahendeid investeeritakse kooskõlas rahastu lepinguliste väljamaksekohustuste ajagraafikuga. 31. detsembri 2019. aasta ja 31. detsembri 2018. aasta seisuga olid investeeringud pangahoiuste, hoiusesertifikaatide ja kommertsväärtpaberite vormis.

Heakskiidetud üksustelt nõutakse samasugust reitingut kui EIP sularahahalduse investeeringute suhtes kohaldatav lühi- ja pikaajaline reiting. Juhul kui krediidireitingu on andnud rohkem kui üks reitinguagentuur ja nende antud reitingud on erinevad, lähtutakse madalaimast reitingust. Iga heakskiidetud panga puhul on maksimaalne lubatud limiit praegu 50 000 000 eurot (viiskümmend miljonit eurot). Erand on tehtud pangale Société Générale, kus rahastul on hoiukontod jooksvate tehingute jaoks. Société Générale'i lühiajaline krediidilimiit 31. detsembri 2019. aasta ja 31. detsembri 2018. aasta seisuga oli 110 000 000 eurot (sada kümme miljonit eurot). Suurem limiit on ette nähtud hoiukontodel jooksvate tehingute tegemiseks hoitavatele rahasummadele ning sularahahalduse portfelli kuuluvatele, osutatud vastaspoole välja antud instrumentidele.

Kõik investeeringud on tehtud heakskiidetud majandusüksustesse ja nende lõpptähtaeg on kuni kolm kuud alates väärtuspäevast. Volitajaile on teatatud kõigist krediidiriski positsioonide ülemmäära rikkumistest. 31. detsembri 2019. aasta ja 31. detsembri 2018. aasta seisuga oli rahastu likviidsete varade portfelli kuuluvate tähtajaliste hoiuste, kommertsväärtpaberite ja sularaha reiting arvelduspäeval samaväärne reitinguga P-2 (Moody’s).

Järgmises tabelis on näidatud raha ja raha ekvivalentide seis koos kogunenud intressidega:

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Minimaalne lühiajaline krediidireiting | Minimaalne pikaajaline krediidireiting | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| (Moody’s) | (Moody’s) |
| P-1 | Aaa | 98 945 | 12 % | 71 914 | 13 % |
| P-1 | Aa2 | 67 799 | 8 % | — | 0 % |
| P-1 | Aa3 | 89 983 | 11 % | 49 972 | 9 % |
| P-1 | A1 | 213 914 | 26 % | 199 938 | 34 % |
| P-1 | A2 | 212 199 | 25 % | 201 899 | 35 % |
| P-1 | A3 | 104 944 | 12 % | — | 0 % |
| P-2 | A3 | 49 993 | 6 % | 49 985 | 9 % |
| Kokku | 837 777 | 100 % | 573 708 | 100 % |

Tuhandetes eurodes

Minimaalne lühiajaline krediidireiting

Minimaalne pikaajaline krediidireiting

31.12.2019

31.12.2018

(Moody’s)

(Moody’s)

P-1

Aaa

98 945

12 %

71 914

13 %

P-1

Aa2

67 799

8 %

—

0 %

P-1

Aa3

89 983

11 %

49 972

9 %

P-1

A1

213 914

26 %

199 938

34 %

P-1

A2

212 199

25 %

201 899

35 %

P-1

A3

104 944

12 %

—

0 %

P-2

A3

49 993

6 %

49 985

9 %

Kokku

Kokku

837 777

837 777

100 %

100 %

573 708

573 708

100 %

100 %

3.2.5.   Tuletisinstrumentidest tulenev krediidirisk

Tuletisinstrumentidest tulenev krediidirisk

3.2.5.1.   Tuletisinstrumentide krediidiriski põhimõtted

Tuletisinstrumentide krediidiriski põhimõtted

Tuletisinstrumentide puhul kujutab krediidirisk endast kahjumit, mida üks pool kannaks, kui tehingu vastaspool ei suuda oma lepingulisi kohustusi täita. Tuletisinstrumentidega seonduv krediidirisk erineb sõltuvalt mitmest tegurist (nagu intressimäärad ja valuutakursid) ning üldiselt vastab see vaid väiksele osale nende tinglikust väärtusest.

Rahastu võib oma tavapärase tegevuse raames sõlmida vahetuslepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad konkreetsete laenutehingutega, või valuuta forvardlepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad tema valuutapositsioonidega, mis on nomineeritud muudes aktiivselt kaubeldavates valuutades kui eurodes. EIP teeb kõik vahetustehingud väliste vastaspooltega. Vahetustehingud lähtuvad samadest vahetuslepingute raamlepingutest ja lisadest osaluse kohta krediidiriski kahjude katmisel, millele EIP ja tema välised vastaspooled on alla kirjutanud.

3.2.5.2.   Tuletisinstrumentide krediidiriski mõõtmine

Tuletisinstrumentide krediidiriski mõõtmine

Kõiki seoses rahastuga tehtud EIP vahetustehinguid käsitletakse samas lepingulises raamistikus ja sama metoodika kohaselt, mida EIP kasutab enda jaoks tuletisinstrumente omandades. Eeskätt määrab EIP vahetustehingute vastaspoolte aktsepteeritavuse kindlaks samade aktsepteeritavustingimuste põhjal, mida ta kasutab üldiselt oma vahetustehingute puhul.

EIP kasutab vahetustehingute ja tuletisinstrumentidega tehtavate tehingutega seonduva krediidiriski positsiooni mõõtmiseks tururiski netopositsiooni ja potentsiaalse tulevase riskipositsiooni aruandluse ja tehingulimiitide kontrolli meetodit. Kõnealustes meetodites võetakse täielikult arvesse rahastuga seonduvaid tuletisinstrumente.

Järgmises tabelis on näidatud erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingute lõpptähtajad, jaotatuna nende tingliku väärtuse ja õiglase väärtuse lõikes:

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Vahetuslepingud seisuga 31.12.2019 | Alla | 1 aasta | 5 aastat | Üle | Kokku 2019 |
| 1 aasta | kuni 5 aastat | kuni 10 aastat | 10 aasta |
| Tinglik väärtus | — | — | — | — | — |
| Õiglane väärtus (s.o diskonteeritud netoväärtus) | — | — | — | — | — |

Tuhandetes eurodes

Vahetuslepingud seisuga 31.12.2019

Alla

1 aasta

5 aastat

Üle

Kokku 2019

1 aasta

kuni 5 aastat

kuni 10 aastat

10 aasta

Tinglik väärtus

—

—

—

—

—

—

Õiglane väärtus (s.o diskonteeritud netoväärtus)

—

—

—

—

—

—

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Vahetuslepingud seisuga 31.12.2018 | Alla | 1 aasta | 5 aastat | Üle | Kokku 2018 |
| 1 aasta | kuni 5 aastat | kuni 10 aastat | 10 aasta |
| Tinglik väärtus | — | 5 245 | — | — | 5 245 |
| Õiglane väärtus (s.o diskonteeritud netoväärtus) | — | - 325 | — | — | - 325 |

Tuhandetes eurodes

Vahetuslepingud seisuga 31.12.2018

Alla

1 aasta

5 aastat

Üle

Kokku 2018

1 aasta

kuni 5 aastat

kuni 10 aastat

10 aasta

Tinglik väärtus

—

5 245

—

—

5 245

5 245

Õiglane väärtus (s.o diskonteeritud netoväärtus)

—

- 325

—

—

- 325

- 325

Rahastu sõlmib lühiajalisi valuuta vahetuslepinguid muus valuutas kui euro antud laenude tagasimaksete valuutariski maandamiseks. Lühiajalised valuuta vahetuslepingud on kuni kolmekuulise lõpptähtajaga ja neid pikendatakse regulaarselt. Lühiajaliste valuuta vahetuslepingute tinglik väärtus 31. detsembri 2019. aasta seisuga oli 1 545,0 miljonit eurot (31. detsembri 2018. aasta seisuga 1 460,6 miljonit eurot). Lühiajaliste valuuta vahetuslepingute õiglane väärtus 31. detsembri 2019. aasta seisuga oli 14,1 miljonit eurot (31. detsembri 2018. aasta seisuga 1,1 miljonit eurot).

Rahastu sõlmib intressimäära vahetuslepinguid, et maandada väljamakstud laenude intressiriske. Seisuga 31. detsember 2019 oli selliseid lepinguid kaks; nende tinglik väärtus nimetatud kuupäeva seisuga oli 24,2 miljonit eurot (2018. aastal 28,5 miljonit eurot) ja õiglane väärtus -0,1 miljonit eurot (2018. aastal 0,7 miljonit eurot).

3.2.6.   Likviidsete finantsvaradega seotud krediidirisk

Likviidsete finantsvaradega seotud krediidirisk

Järgmises tabelis on esitatud likviidsete varade portfelli olukord. Sellesse portfelli kuuluvad eranditult riiklike üksuste, pankade ja muude üksuste emiteeritud kommertsväärtpaberid, mille järelejäänud tähtaeg on alla kolme kuu. Kõlblikud emitendid on ELi liikmesriigid, nende ametiasutused, pangad ja muud üksused. Iga heakskiidetud emitendi puhul on maksimaalne lubatud limiit 50 000 000 eurot (viiskümmend miljonit eurot). Investeerimissuuniste kohaselt ja olenevalt likviidsusvajadustest saaks investeeringuid teha ka keskmise pikkusega ja pikaajalistesse võlakirjadesse:

| Minimaalne lühiajaline krediidireiting | Minimaalne pikaajaline krediidireiting | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| (Moody’s) | (Moody’s) |
| P-1 | Aa1 | 50 046 | 15 % | — | 0 % |
| P-1 | Aa2 | 19 997 | 6 % | 80 041 | 24 % |
| P-1 | Aa3 | 50 025 | 15 % | 95 055 | 29 % |
| P-1 | A1 | 55 050 | 17 % | 15 005 | 4 % |
| P-1 | A2 | — | 0 % | 45 008 | 13 % |
| P-2 | A2 | — | 0 % | 50 015 | 15 % |
| P-2 | A3 | 85 027 | 26 % | 50 016 | 15 % |
| P-2 | Baa1 | 30 433 | 9 % | — | 0 % |
| P-2 | Baa3 | 40 009 | 12 % | — | 0 % |
| Kokku | 330 587 | 100 % | 335 140 | 100 % |

Minimaalne lühiajaline krediidireiting

Minimaalne pikaajaline krediidireiting

31.12.2019

31.12.2018

(Moody’s)

(Moody’s)

P-1

Aa1

50 046

15 %

—

0 %

P-1

Aa2

19 997

6 %

80 041

24 %

P-1

Aa3

50 025

15 %

95 055

29 %

P-1

A1

55 050

17 %

15 005

4 %

P-1

A2

—

0 %

45 008

13 %

P-2

A2

—

0 %

50 015

15 %

P-2

A3

85 027

26 %

50 016

15 %

P-2

Baa1

30 433

9 %

—

0 %

P-2

Baa3

40 009

12 %

—

0 %

Kokku

Kokku

330 587

330 587

100 %

100 %

335 140

335 140

100 %

100 %

3.3.   
  Likviidsusrisk

Likviidsusrisk

Likviidsusrisk on risk, et üksus ei suuda rahastada varade soetamist ja õigeaegselt täita oma kohustusi, ilma et sellega kaasneks vastuvõetamatut kahju. Likviidsusriski võib jagada rahastamisriskiks ja turu likviidsusriskiks. Rahastamisrisk on risk, et üksus ei suuda tõhusalt rahuldada oodatavaid ja ootamatuid, praegusi ja tulevasi rahavoovajadusi, ilma et see mõjutaks tema igapäevatoiminguid ja finantsseisundit. Turu likviidsusrisk on risk, et üksusel on ebapiisava turusügavuse või turuhäirete tõttu raske positsiooni turuhinnaga tasaarvestada või likvideerida.

3.3.1.   Likviidsusriski juhtimine

Likviidsusriski juhtimine

Rahastut rahastatakse peamiselt liikmesriikide iga-aastastest osamaksudest ja rahastu tehingutest tulenevatest tagasimaksetest. Oma rahastamisriski juhtimiseks koostab rahastu netolikviidsusvajaduse ja liikmesriikide iga-aastaste osamaksude kavasid.

Liikmesriikide aastaste osamaksude arvutamiseks analüüsitakse ja jälgitakse kogu aasta vältel olemasolevate ja ettevalmistamisel olevate tehingute portfelli väljamaksete struktuuri. Aastase likviidsusvajaduse korrigeerimiseks võetakse arvesse erakorralisi sündmusi, nagu ennetähtaegseid tagasimakseid, aktsiate müüki ja makseviivituse juhtumeid.

Selleks et likviidsusriski veelgi minimeerida, on rahastul likviidsusreserv, mis on igal ajal piisav prognoositavate väljamaksete katmiseks, millest EIP laenude osakond korrapäraselt teatab. Vahendid investeeritakse raha- ja riigivõlakirjaturgudele pankadevaheliste hoiuste ja muude lühiajaliste finantsinstrumentide vormis, võttes arvesse rahastu väljamaksekohustusi. Rahastu likviidseid varasid haldab panga rahavoogude juhtimise osakond, pidades silmas vajadust säilitada rahastu kohustuste täitmiseks vajalik likviidsus.

Kooskõlas front office’i ja back office’i ülesannete lahususe põhimõttega kuuluvad nende varade investeerimisega seotud arveldustoimingud EIP tehingute planeerimise ja arvelduste osakonna vastutusalasse. Vastaspoolte ja raha investeerimise limiitide heakskiitmine ning nimetatud limiitidest kinnipidamise jälgimine kuulub aga panga riskijuhtimise direktoraadi vastutusalasse.

front office

back office

3.3.2.   Likviidsusriskide mõõtmine

Likviidsusriskide mõõtmine

Käesoleva punkti tabelites esitatakse rahastu finantskohustiste jaotus bilansipäeva ja lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa (diskonteerimata rahavood).

Rahastule kuulub järgmisi kohustisi muude kui tuletisinstrumentide näol: allakirjutatud laenulepingute alusel antud laenude väljamaksmata summad, kapitali märkimise / investeerimislepingute alusel väljamaksmisele kuuluvate summade väljamaksmata osad, väljamaksmata laenutagatised ning intressitoetuste ja tehnilise abi väljamaksmata summad.

Rahastust antud laenude väljamaksmisele on kehtestatud tähtaeg, kuid väljamaksete aeg ja summa sõltub aluseks olevate investeerimisprojektide edenemisest. Kuna rahastu annab laenusid võrdlemisi kiiresti muutuvas keskkonnas, on väljamaksmise ajakava väga ebakindel.

Kapitaliinvesteeringud tehakse kohe pärast seda, kui fondivalitseja, võttes arvesse investeerimistegevuse edusamme, esitab kehtiva fondikapitali nõude. Krediidi kasutuselevõtu tähtaeg on tavaliselt kolm aastat, mida sageli pikendatakse ühe või kahe aasta võrra. Mõned väljamaksed ületavad kasutuselevõtu tähtaja ja nendega seotud kohustusi ei täideta kuni kõigi fondi aluseks olevate investeeringute tegemiseni, kuna mõnikord ei piisa fondi likviidsusest tasudest ja muudest kuludest tulenevate maksekohustuste täitmiseks.

Tagatiste suhtes konkreetseid väljamaksekohustusi ei ole, välja arvatud juhtudel, kui tagatis välja nõutakse. Tagatiste suurust vähendatakse vastavalt tagatud laenude tagasimaksmise ajakavale.

1 Intressitoetustega seotud väljamaksed tulenevad panga omavahenditest rahastatavatest subsideeritud laenudest. Seetõttu kajastavad aruandes esitatud väljamaksed neist laenudest tulenevaid kohustusi, mitte aga väljamaksmata intressitoetuste kogusummat. Intressitoetuste väljamaksmise ajakava on sama ebakindel kui laenude puhul.

Tabelis „Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus“ esitatud tehnilise abi väljamaksekohustustega seotud „Väljamaksete nominaalne brutosumma“ kajastab sõlmitud tehnilise abi lepingute väljamaksmata osa. Väljamaksmise ajakava on väga ebakindel. Vahemikku „3 kuud või vähem“ liigitatud väljamaksete näitaja puhul on tegemist aruandepäeva seisuga tasumata arvete summaga.

Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevad finantskohustised, mille lepingulist tähtaega ei ole kindlaks määratud, on kajastatud real „Tähtajatud“. Kulukohustused, mille alusel on aruandepäevaks esitatud väljamaksetaotlus, liigitatakse vastavalt maksetähtajale.

Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus põhineb vahetuslepingutest tulenevatel lepingulistel diskonteerimata rahavoogudel, sealhulgas eri valuutade vahetuslepingutel, erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingutel, lühiajalistel valuutavahetuslepingutel ja intressimäära vahetuslepingutel.

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Tähtajatud | Väljamaksete nominaalne brutosumma |
| Seisuga 31.12.2019 |
| Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused | 33 038 | — | — | — | 1 324 282 | 1 357 320 |
| Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused | 369 | — | — | — | 405 551 | 405 920 |
| Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised) | — | — | — | — | 1 559 831 | 1 559 831 |
| Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused | — | — | — | — | 350 678 | 350 678 |
| Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused | 3 898 | — | — | — | 21 166 | 25 064 |
| Kokku | 37 305 | — | — | — | 3 661 508 | 3 698 813 |

Tuhandetes eurodes

Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Tähtajatud

Väljamaksete nominaalne brutosumma

Seisuga 31.12.2019

Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused

33 038

—

—

—

1 324 282

1 357 320

Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused

369

—

—

—

405 551

405 920

Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised)

—

—

—

—

1 559 831

1 559 831

Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused

—

—

—

—

350 678

350 678

Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused

3 898

—

—

—

21 166

25 064

Kokku

Kokku

37 305

37 305

—

—

—

3 661 508

3 661 508

3 698 813

3 698 813

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Tähtajatud | Väljamaksete nominaalne brutosumma |
| Seisuga 31.12.2018 |
| Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused | 7 854 | — | — | — | 1 276 078 | 1 283 932 |
| Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused | 2 023 | — | — | — | 345 144 | 347 167 |
| Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised) | — | — | — | — | 1 556 468 | 1 556 468 |
| Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused | — | — | — | — | 360 655 | 360 655 |
| Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused | 2 373 | — | — | — | 24 082 | 26 455 |
| Kokku | 12 250 | — | — | — | 3 562 427 | 3 574 677 |

Tuhandetes eurodes

Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Tähtajatud

Väljamaksete nominaalne brutosumma

Seisuga 31.12.2018

Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused

7 854

—

—

—

1 276 078

1 283 932

Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused

2 023

—

—

—

345 144

347 167

Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised)

—

—

—

—

1 556 468

1 556 468

Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused

—

—

—

—

360 655

360 655

Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused

2 373

—

—

—

24 082

26 455

Kokku

Kokku

12 250

12 250

—

—

—

3 562 427

3 562 427

3 574 677

3 574 677

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma |
| Seisuga 31.12.2019 |
| Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised | — | — | — | — | — |
| Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | — | — | — | — |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – laekumised | 1 545 000 | — | — | — | 1 545 000 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – väljamaksed | -1 535 571 | — | — | — | -1 535 571 |
| Intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 310 | 820 | 2 045 | | 3 175 |
| Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | -1 128 | -2 138 | | -3 266 |
| Kokku | 9 739 | - 308 | - 93 | — | 9 338 |

Tuhandetes eurodes

Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma

Seisuga 31.12.2019

Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised

—

—

—

—

—

Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

—

—

—

—

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – laekumised

1 545 000

—

—

—

1 545 000

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – väljamaksed

-1 535 571

—

—

—

-1 535 571

Intressimäära vahetuslepingud – laekumised

310

820

2 045

3 175

Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

-1 128

-2 138

-3 266

Kokku

Kokku

9 739

9 739

- 308

- 308

- 93

- 93

—

—

9 338

9 338

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma |
| Seisuga 31.12.2018 |
| Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 5 | 3 281 | 1 816 | — | 5 102 |
| Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | -4 081 | -1 770 | — | -5 851 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – laekumised | 1 460 608 | — | — | — | 1 460 608 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – väljamaksed | -1 465 498 | — | — | — | -1 465 498 |
| Intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 397 | 1 171 | 3 473 | 204 | 5 245 |
| Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | -1 340 | -3 030 | - 175 | -4 545 |
| Kokku | -4 488 | - 969 | 489 | 29 | -4 939 |

Tuhandetes eurodes

Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma

Seisuga 31.12.2018

Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised

5

3 281

1 816

—

5 102

Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

-4 081

-1 770

—

-5 851

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – laekumised

1 460 608

—

—

—

1 460 608

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – väljamaksed

-1 465 498

—

—

—

-1 465 498

Intressimäära vahetuslepingud – laekumised

397

1 171

3 473

204

5 245

Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

-1 340

-3 030

- 175

-4 545

Kokku

Kokku

-4 488

-4 488

- 969

- 969

489

489

29

29

-4 939

-4 939

3.3.3.   Pikaajalised finantsvarad ja -kohustised

Pikaajalised finantsvarad ja -kohustised

Järgmises tabelis on esitatud nende finantsvarade ja -kohustiste (välja arvatud tuletisinstrumendid) bilansiline jääkmaksumus, mis eeldatavalt laekuvad või tasutakse rohkem kui 12 kuud pärast aruandekuupäeva.

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Finantsvara | | |
| Laenud ja ettemaksed | 1 636 520 | 1 666 232 |
| Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | 619 928 | 567 292 |
| Muud varad | — | 171 |
| Kokku | 2 256 448 | 2 233 695 |
| Finantskohustised | | |
| Antud tagatiste eraldised | 628 | 793 |
| Võlad kolmandatele isikutele (30) | 93 531 | 93 641 |
| Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised | 37 269 | 23 822 |
| Kokku | 131 428 | 118 256 |

Tuhandetes eurodes

31.12.2019

31.12.2018

Finantsvara

Finantsvara

Laenud ja ettemaksed

1 636 520

1 666 232

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

619 928

567 292

Muud varad

—

171

Kokku

Kokku

2 256 448

2 256 448

2 233 695

2 233 695

Finantskohustised

Finantskohustised

Antud tagatiste eraldised

628

793

Võlad kolmandatele isikutele (30)

30

93 531

93 641

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

37 269

23 822

Kokku

Kokku

131 428

131 428

118 256

118 256

3.4.   
  Tururisk

Tururisk

Tururisk on risk, et muutused turuhindades ja -määrades, näiteks intressimäärade, aktsiahindade ja valuutakursside muutused, vähendavad majandusüksuse tulu või talle kuuluvate finantsinstrumentide väärtust.

3.4.1.   Intressirisk

Intressirisk

Intressiriski põhjustab intressitootlike positsioonide majandusliku väärtuse või neist saadava tulu volatiilsus, mis tuleneb vahetuskursside negatiivsetest muutustest.

Rahastut ei mõjuta otseselt selle majandusliku väärtuse kõikumine ega eri varade, kohustiste ja riskimaandusvahendite hindamiserinevused, sest i) tal puuduvad vahetud laenukulud ja kohustised, millelt tuleb maksta intressi, ning ii) ta aktsepteerib intressimäära kõikumise mõju investeeringutelt saadavale tulule.

Oma laenuportfelli ja mikrovahetuslepingute tundlikkust intressimäärade kõikumise suhtes mõõdab rahastu baaspunkti väärtuse (BPV) alusel.

BPV väljendab asjaomase portfelli nüüdispuhasväärtuse suurenemist või vähenemist sõltuvalt intressimäära suurenemisest 1 baaspunkti (0,01 %) võrra eelnevalt kindlaksmääratud tähtajavahemike (rahaturg – kuni üks aasta, väga lühikese tähtajaga – 2–3 aastat, lühikese tähtajaga – 4–6 aastat, keskmise tähtajaga – 7–11 aastat, pika tähtajaga – 12–20 aastat ja ülipika tähtajaga – üle 21 aasta) kaupa.

Rahastu kasutab eurodes nomineeritud laenudest tulenevate rahavoogude nüüdispuhasväärtuse kindlaksmääramiseks EIP eurodes rahastamise baaskõverat (vahetuskursi kõver, mida on korrigeeritud EIP üldise rahastamise hinnavahe võrra). USA dollarites nomineeritud laenudest tulenevate rahavoogude nüüdispuhasväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatakse EIP USA dollarites rahastamise kõverat. Kui rahavoogude aluseks olevad laenud on nomineeritud vääringus, mille diskontomäära kõver ei ole usaldusväärne ja piisavalt täielik, määratakse nüüdispuhasväärtus kindlaks EIP eurodes rahastamise baaskõvera kaudu.

Riski maandamiseks sõlmitud mikrovahetuslepingute nüüdispuhasväärtuse arvutamiseks kasutab rahastu euro vahetuskursi kõverat, kui tegemist on eurodes nomineeritud rahavoogudega, ning USA dollari vahetuskursi kõverat, kui tegemist on USA dollarites nomineeritud rahavoogudega.

Nagu nähtub järgmisest tabelist, väheneks laenuportfelli (sh seotud mikrovahetuslepingud) netonüüdispuhasväärtus 31. detsembri 2019. aasta seisuga 533 000 euro (31. detsembri 2018. aasta seisuga 483 000 euro) võrra, kui kõik asjaomased intressimäärad tõuseksid samaaegselt 1 baaspunkti võrra.

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Baaspunkti väärtus | | Väga lühikese tähtajaga | Lühikese tähtajaga | Keskmise tähtajaga | Pika tähtajaga | Ülipika tähtajaga | Kokku |
| Rahaturg |
| Seisuga 31.12.2019 | 1 aasta | 2–3 aastat | 4–6 aastat | 7–11 aastat | 12–20 aastat | 21 aastat |
| Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku | - 42 | - 99 | - 172 | - 163 | - 57 | — | - 533 |

Tuhandetes eurodes

Baaspunkti väärtus

Väga lühikese tähtajaga

Lühikese tähtajaga

Keskmise tähtajaga

Pika tähtajaga

Ülipika tähtajaga

Kokku

Rahaturg

Seisuga 31.12.2019

1 aasta

2–3 aastat

4–6 aastat

7–11 aastat

12–20 aastat

21 aastat

Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku

- 42

- 99

- 172

- 163

- 57

—

- 533

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Baaspunkti väärtus | | Väga lühikese tähtajaga | Lühikese tähtajaga | Keskmise tähtajaga | Pika tähtajaga | Ülipika tähtajaga | Kokku |
| Rahaturg |
| Seisuga 31.12.2018 | 1 aasta | 2–3 aastat | 4–6 aastat | 7–11 aastat | 12–20 aastat | 21 aastat |
| Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku | - 38 | - 94 | - 168 | - 154 | - 29 | — | - 483 |

Tuhandetes eurodes

Baaspunkti väärtus

Väga lühikese tähtajaga

Lühikese tähtajaga

Keskmise tähtajaga

Pika tähtajaga

Ülipika tähtajaga

Kokku

Rahaturg

Seisuga 31.12.2018

1 aasta

2–3 aastat

4–6 aastat

7–11 aastat

12–20 aastat

21 aastat

Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku

- 38

- 94

- 168

- 154

- 29

—

- 483

3.4.2.   Valuutarisk

Valuutarisk

Rahastu valuutarisk seisneb ohus, et negatiivsete vahetuskursi muutuste tõttu väheneb tulu või majanduslik väärtus.

Kuna rahastu arvestusvääring on euro, esineb tal valuutariski alati, kui tekib ebakõla muus kui arvestusvääringus nomineeritud varade ja kohustiste vahel. Valuutariski põhjustab ka tulevaste muus kui arvestusvääringus sooritatavatest arveldustest tekkivate rahavoogude (näiteks intressi- ja dividendimaksed) väärtuse muutus vahetuskursside muutumise tõttu.

3.4.2.1.   Valuutarisk ja likviidsed varad

Valuutarisk ja likviidsed varad

Rahastu likviidsed varad on nomineeritud kas eurodes või USA dollarites.

Valuutariski maandatakse eri valuutade hetke- ja forvardtehingutega, valuuta vahetustehingute ning eri valuutade vahetustehingutega. EIP rahavoogude juhtimise osakond võib juhul, kui seda peetakse vajalikuks ja asjakohaseks, kasutada kooskõlas panga poliitikaga ka mis tahes muud instrumenti, mis annab kaitse rahastu finantstegevusega seoses esinevate tururiskide vastu.

3.4.2.2.   Valuutarisk ja rahastu rahastatavad või tagatavad tehingud

Valuutarisk ja rahastu rahastatavad või tagatavad tehingud

Liikmesriikide osamaksud investeerimisrahastusse laekuvad eurodes. Rahastu rahastatavad või tagatavad tehingud ning intressitoetused võivad olla nomineeritud eurodes, USA dollarites või mis tahes muus aktsepteeritud valuutas.

Valuutariski positsioon (võrdlusvaluuta euro suhtes) tekib, kui muus valuutas kui eurodes nomineeritud tehingute risk on jäetud maandamata. Allpool on esitatud rahastu valuutariski maandamise suunised.

3.4.2.2.1.   
  USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

Rahastu USA dollarites nomineeritud tehingute valuutarisk kaetakse tervikuna, kasutades EUR/USD valuutavahetuslepinguid, mida pikendatakse ja mille summat korrigeeritakse korrapäraselt. Valuutavahetuslepinguid kasutatakse kahel põhjusel. Esiteks pakub see likviidsust uute väljamaksete tarvis (laenud ja omakapital), teiseks aga maandatakse makrotasandi riskid.

Iga perioodi alguses prognoositakse järgmise perioodi jooksul USA dollarites sissetulevaid või väljaminevaid rahavoogusid, võttes aluseks planeeritud või oodatavad tagasimaksed / väljamaksed. Seejärel pikendatakse neid valuutavahetuslepinguid, mille lõpptähtaeg saabub, korrigeerides nende summat selliselt, et vähemalt prognoositavad järgmise perioodi USA dollari likviidsusvajadused oleksid kaetud.

Kui USA dollarites valuutapositsiooniga seotud risk ületab piirmäära, maandatakse seda igakuiselt hetke- või forvardtehingutega.

Pikendamisperioodi kestel kaetakse ootamatuid USA dollari likviidsuspuudujääke ühekordsete valuutavahetustehingutega, likviidsuse ülejäägid aga kas investeeritakse likviidsetesse varadesse või vahetatakse eurodeks, kui ülejääk tuleneb valuutapositsiooni suurenemisest.

3.4.2.2.2.   
  Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud rahastu tehingute riski maandatakse eri valuutade vahetuslepingutega, mille finantsprofiil on sama mis aluseks oleval laenul, tingimusel et vahetuslepingute turg on toimiv.

Rahastu teeb tehinguid ka vääringutes, millel riskide maandamise võimalused puuduvad või on väga kallid. Neid tehinguid nomineeritakse kohalikes valuutades, kuid arveldamine toimub eurodes või USA dollarites. Rahastu komitees 22. jaanuaril 2015 heakskiidetud investeerimisrahastu finantsriskiraamistik võimaldab USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandada nende kohalike vääringute valuutariske, mis on USA dollariga märkimisväärses positiivses korrelatsioonis. USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandatud riskiga kohalikud valuutad on esitatud punkti 3.4.2.2.3 tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetiline riskimaandus)“ all, USA dollariga sünteetiliselt maandamata riskiga kohalikud vääringud aga samas tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetilise riskimaanduseta)“ all.

3.4.2.2.3.   
  Välisvaluutapositsioon (tuhandetes eurodes)

Välisvaluutapositsioon (tuhandetes eurodes)

Selle lisa tabelites on esitatud rahastu valuutapositsioon.

Valuutapositsioon on tabelites esitatud vastavalt investeerimisfondi riskipoliitikale, mida on kirjeldatud fondi finantsriskiraamistikus. Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsiooni aluseks on raamatupidamisandmed ning need väljenduvad teatavate varade ja kohustiste vahena. Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsiooni varad ja kohustised valitakse selliselt, et laekuvaid tulusid saaks konverteerida aruandlusvaluutasse (eurodesse) alles nende laekumisel.

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioonis on kajastatud aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite õiglase väärtuse muutus ning laenude ja ettemaksete väärtuse langus. Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioonis sisalduvad tuletisinstrumendid on arvel nominaalväärtuses, mitte õiglases väärtuses, et viia see vastavusse varade säilinud väärtusega, mida samuti väljendatakse nominaalväärtuses, mida on kohandatud vastavalt laenude väärtuse langusele.

Ülejäänud varad ja kohustised (peamiselt laenudelt, tuletisinstrumentidelt ja toetustelt kogunenud intressid) on tabelites esitatud pealkirja „Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon“ all.

| Seisuga 31. detsember 2019 | Varad ja kohustised | Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised |
| --- | --- | --- |
| Valuutad | Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon | Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon | Bilansis kajastatud valuutapositsioon |
| USA dollar | - 103 746 | -56 632 | - 160 378 | 637 693 |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaandusega)
   (6) | | | | |
| KES | 29 472 | 464 | 29 936 | — |
| TZS | 48 092 | 354 | 48 446 | — |
| DOP | 25 383 | 602 | 25 985 | — |
| UGX | 37 132 | 574 | 37 706 | — |
| RWF | 30 766 | 47 | 30 813 | — |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaanduseta)
   (6) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR | 99 864 | - 530 | 99 334 | — |
| Kokku muud vääringud peale euro | 166 963 | -55 121 | 111 842 | 637 693 |
| Euro | — | 3 075 194 | 3 075 194 | 2 741 023 |
| Kokku euro ja muud vääringud | 166 963 | 3 020 073 | 3 187 036 | 3 378 716 |

Seisuga 31. detsember 2019

Varad ja kohustised

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised

Valuutad

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon

Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon

Bilansis kajastatud valuutapositsioon

USA dollar

USA dollar

- 103 746

-56 632

- 160 378

637 693

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaandusega)
   (6)

(sünteetilise riskimaandusega)

6

KES

KES

29 472

464

29 936

—

TZS

TZS

48 092

354

48 446

—

DOP

DOP

25 383

602

25 985

—

UGX

UGX

37 132

574

37 706

—

RWF

RWF

30 766

47

30 813

—

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaanduseta)
   (6)

(sünteetilise riskimaanduseta)

6

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

99 864

- 530

99 334

—

Kokku muud vääringud peale euro

Kokku muud vääringud peale euro

166 963

166 963

-55 121

-55 121

111 842

111 842

637 693

637 693

Euro

Euro

—

3 075 194

3 075 194

3 075 194

3 075 194

2 741 023

2 741 023

Kokku euro ja muud vääringud

Kokku euro ja muud vääringud

166 963

166 963

3 020 073

3 020 073

3 187 036

3 187 036

3 378 716

3 378 716

| Seisuga 31. detsember 2018 | Varad ja kohustised | Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised |
| --- | --- | --- |
| Valuutad | Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon | Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon | Bilansis kajastatud valuutapositsioon |
| USA dollar | - 157 177 | -52 111 | - 209 288 | 600 271 |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaandusega)
   (7) | | | | |
| KES | 35 806 | 252 | 36 058 | — |
| TZS | 71 195 | 814 | 72 009 | — |
| DOP | 35 311 | 821 | 36 132 | — |
| UGX | 45 731 | 769 | 46 500 | — |
| RWF | 24 176 | 17 | 24 193 | — |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaanduseta)
   (7) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR | 74 265 | - 432 | 73 833 | — |
| Kokku muud vääringud peale euro | 129 307 | -49 870 | 79 437 | 600 271 |
| Euro | — | 2 834 560 | 2 834 560 | 3 044 623 |
| Kokku euro ja muud vääringud | 129 307 | 2 784 690 | 2 913 997 | 3 644 894 |

Seisuga 31. detsember 2018

Varad ja kohustised

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised

Valuutad

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon

Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon

Bilansis kajastatud valuutapositsioon

USA dollar

USA dollar

- 157 177

-52 111

- 209 288

600 271

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaandusega)
   (7)

(sünteetilise riskimaandusega)

7

KES

KES

35 806

252

36 058

—

TZS

TZS

71 195

814

72 009

—

DOP

DOP

35 311

821

36 132

—

UGX

UGX

45 731

769

46 500

—

RWF

RWF

24 176

17

24 193

—

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaanduseta)
   (7)

(sünteetilise riskimaanduseta)

7

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

74 265

- 432

73 833

—

Kokku muud vääringud peale euro

Kokku muud vääringud peale euro

129 307

129 307

-49 870

-49 870

79 437

79 437

600 271

600 271

Euro

Euro

—

2 834 560

2 834 560

2 834 560

2 834 560

3 044 623

3 044 623

Kokku euro ja muud vääringud

Kokku euro ja muud vääringud

129 307

129 307

2 784 690

2 784 690

2 913 997

2 913 997

3 644 894

3 644 894

3.4.2.3.   Valuutariski analüüs

Valuutariski analüüs

31. detsembri 2019. aasta seisuga põhjustaks euro kümneprotsendiline odavnemine muude vääringute suhtes omakapitali suurenemise 14,0 miljoni euro võrra (31. detsembri 2018. aasta seisuga 8,8 miljonit eurot). Euro kümneprotsendiline kallinemine muude vääringute suhtes põhjustaks omakapitali vähenemise 11,4 miljoni euro võrra (31. detsembri 2018. aasta seisuga 7,2 miljonit eurot).

3.4.2.4.   Vahetuskurss

Vahetuskurss

31. detsembri 2019. aasta ja 31. detsembri 2018. aasta bilansi koostamisel kasutati järgmisi vahetuskursse:

| | 31. detsember 2019 | 31. detsember 2018 |
| --- | --- | --- |
| Kolmandate riikide vääringud | | |
| Botswana pula (BWP) | 11,8376 | 12,2038 |
| Dominikaani Vabariigi peeso (DOF) | 59,3644 | 57,4037 |
| Fidži dollar (FJD) | 2,4045 | 2,4104 |
| Haiti gurd (HTG) | 100,99 | 86,92 |
| Jamaica dollar (JMD) | 147,6966 | 144,081 |
| Keenia šilling (KES) | 113,63 | 116,24 |
| Mauritaania ouguiya (MRU) | 42,2135 | 41,1660 |
| Mauritiuse ruupia (MUR) | 40,63 | 39,05 |
| Mosambiigi metikal (MZN) | 68,64 | 70,14 |
| Nigeeria naira (NGN) | 343,45 | 351,05 |
| Rwanda frank (RWF) | 1 051,12 | 1 020,10 |
| Tansaania šilling (TZS) | 2 573,66 | 2 624,33 |
| Uganda šilling (UGX) | 4 108 | 4 239 |
| USA dollar (USD) | 1,1234 | 1,145 |
| CFA frank (XAF/XOF) | 655,957 | 655,957 |
| Lõuna-Aafrika rand (ZAR) | 15,7773 | 16,4594 |
| Sambia kvacha (ZMW) | 15,7894 | 13,6077 |

31. detsember 2019

31. detsember 2018

Kolmandate riikide vääringud

Kolmandate riikide vääringud

Botswana pula (BWP)

11,8376

12,2038

Dominikaani Vabariigi peeso (DOF)

59,3644

57,4037

Fidži dollar (FJD)

2,4045

2,4104

Haiti gurd (HTG)

100,99

86,92

Jamaica dollar (JMD)

147,6966

144,081

Keenia šilling (KES)

113,63

116,24

Mauritaania ouguiya (MRU)

42,2135

41,1660

Mauritiuse ruupia (MUR)

40,63

39,05

Mosambiigi metikal (MZN)

68,64

70,14

Nigeeria naira (NGN)

343,45

351,05

Rwanda frank (RWF)

1 051,12

1 020,10

Tansaania šilling (TZS)

2 573,66

2 624,33

Uganda šilling (UGX)

4 108

4 239

USA dollar (USD)

1,1234

1,145

CFA frank (XAF/XOF)

655,957

655,957

Lõuna-Aafrika rand (ZAR)

15,7773

16,4594

Sambia kvacha (ZMW)

15,7894

13,6077

3.4.3.   Aktsiarisk

Aktsiarisk

Aktsiarisk on risk, et aktsiainvesteeringu õiglane väärtus langeb muutuste tõttu aktsiahindade tasemes ja/või aktsiainvesteeringute väärtuses.

Rahastu jaoks tekib aktsiarisk, kui ta investeerib otse omakapitali ja riskikapitalifondidesse.

Börsil noteerimata aktsiapositsioonide väärtus ei ole järelevalve ja kontrolli teostamiseks pidevalt kättesaadav. Nende positsioonide väärtuse kindlakstegemiseks tuleb kasutada asjakohaseid hindamismeetodeid.

Kui otseste omakapitaliinvesteeringute ja riskikapitaliinvesteeringute väärtus muutub +/–10 %, kuid muud muutujad püsivad muutumatuna, muutub rahastu omakapital omakapitaliinstrumentide portfelli õiglase väärtuse muutuse tulemusel 31. detsembri 2019. aasta seisuga vastavalt 62,0 miljonit eurot ja -62,0 miljonit eurot (31. detsembri 2018. aasta seisuga vastavalt 56,7 miljonit eurot ja -56,7 miljonit eurot).

4.   Finantsinstrumentide õiglane väärtus

Finantsinstrumentide õiglane väärtus

4.1.   
  Liigitus ja õiglane väärtus

Liigitus ja õiglane väärtus

Järgmises tabelis on esitatud finantsvara ja -kohustiste bilansiline jääkmaksumus ja õiglane väärtus, kusjuures viimane on esitatud tasemete kaupa. Need andmed ei hõlma selliste finantsvarade ja -kohustiste õiglast väärtust, mida ei kajastata õiglases väärtuses, kui nende bilansiline jääkmaksumus on piisavalt lähedal nende õiglasele väärtusele.

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Seisuga 31. detsember 2019 | Bilansiline maksumus | Õiglane väärtus |
| | Finantstuletisinstrumendid | Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | Raha, laenud ja ettemaksed | Likviidsed finantsvarad | Muud finantskohustised | Kokku | 1. tase | 2. tase | 3. tase | Kokku |
| Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | | | | | | | | | | |
| Finantstuletisinstrumendid | 14 184 | — | — | — | — | 14 184 | — | 14 184 | — | 14 184 |
| Riskikapitalifondid | — | 504 694 | — | — | — | 504 694 | 362 | — | 504 332 | 504 694 |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | — | 115 234 | — | — | — | 115 234 | 15 255 | — | 99 979 | 115 234 |
| Laenud ja ettemaksed | — | — | 21 702 | — | — | 21 702 | — | — | 21 702 | 21 702 |
| Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (kokku) | 14 184 | 619 928 | 21 702 | — | — | 655 814 | 15 617 | 35 886 | 604 311 | 655 814 |
| Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad | | | | | | | | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | — | — | 837 777 | — | — | 837 777 | — | — | — | — |
| Laenud ja ettemaksed | — | — | 1 496 973 | — | — | 1 496 973 | — | 1 699 057 | — | 1 699 057 |
| Nõuded rahastajate vastu | — | — | 86 330 | — | — | 86 330 | — | — | — | — |
| Likviidsed finantsvarad | — | — | — | 330 587 | — | 330 587 | 144 097 | 186 083 | — | 330 180 |
| Muud varad | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad kokku | — | — | 2 421 080 | 330 587 | — | 2 751 667 | 144 097 | 1 885 140 | — | 2 029 237 |
| Finantsvarad kokku | 14 184 | 619 928 | 2 442 782 | 330 587 | — | 3 407 487 | | | | |
| Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantskohustised | | | | | | | | | | |
| Finantstuletisinstrumendid | - 191 | — | — | — | — | - 191 | — | - 191 | — | - 191 |
| Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantskohustised kokku | - 191 | — | — | — | — | - 191 | — | - 191 | — | - 191 |
| Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustised: | | | | | | | | | | |
| Antud tagatiste eraldised | — | — | — | — | - 628 | - 628 | | | | |
| Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised | — | — | — | — | -37 269 | -37 269 | | | | |
| Võlad kolmandatele isikutele | — | — | — | — | - 147 438 | - 147 438 | | | | |
| Muud kohustised | — | — | — | — | -2 353 | -2 353 | | | | |
| Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustised kokku | — | — | — | — | - 187 688 | - 187 688 | | | | |
| Finantskohustised kokku | - 191 | — | — | — | - 187 688 | - 187 879 | | | | |

Tuhandetes eurodes

Seisuga 31. detsember 2019

Bilansiline maksumus

Õiglane väärtus

Finantstuletisinstrumendid

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Raha, laenud ja ettemaksed

Likviidsed finantsvarad

Muud finantskohustised

Kokku

1. tase

2. tase

3. tase

Kokku

Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantstuletisinstrumendid

14 184

—

—

—

—

14 184

—

14 184

—

14 184

Riskikapitalifondid

—

504 694

—

—

—

504 694

362

—

504 332

504 694

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

—

115 234

—

—

—

115 234

15 255

—

99 979

115 234

Laenud ja ettemaksed

—

—

21 702

—

—

21 702

—

—

21 702

21 702

Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (kokku)

Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (kokku)

14 184

14 184

619 928

619 928

21 702

21 702

—

—

655 814

655 814

15 617

15 617

35 886

35 886

604 311

604 311

655 814

655 814

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad

Raha ja raha ekvivalendid

—

—

837 777

—

—

837 777

—

—

—

—

Laenud ja ettemaksed

—

—

1 496 973

—

—

1 496 973

—

1 699 057

—

1 699 057

Nõuded rahastajate vastu

—

—

86 330

—

—

86 330

—

—

—

—

Likviidsed finantsvarad

—

—

—

330 587

—

330 587

144 097

186 083

—

330 180

Muud varad

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad kokku

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad kokku

—

—

2 421 080

2 421 080

330 587

330 587

—

2 751 667

2 751 667

144 097

144 097

1 885 140

1 885 140

—

2 029 237

2 029 237

Finantsvarad kokku

Finantsvarad kokku

14 184

14 184

619 928

619 928

2 442 782

2 442 782

330 587

330 587

—

3 407 487

3 407 487

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantskohustised

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantskohustised

Finantstuletisinstrumendid

- 191

—

—

—

—

- 191

—

- 191

—

- 191

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantskohustised kokku

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantskohustised kokku

- 191

- 191

—

—

—

—

- 191

- 191

—

- 191

- 191

—

- 191

- 191

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustised:

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustised:

Antud tagatiste eraldised

—

—

—

—

- 628

- 628

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

—

—

—

—

-37 269

-37 269

Võlad kolmandatele isikutele

—

—

—

—

- 147 438

- 147 438

Muud kohustised

—

—

—

—

-2 353

-2 353

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustised kokku

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustised kokku

—

—

—

—

- 187 688

- 187 688

- 187 688

- 187 688

Finantskohustised kokku

Finantskohustised kokku

- 191

- 191

—

—

—

- 187 688

- 187 688

- 187 879

- 187 879

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Seisuga 31. detsember 2018 | Bilansiline maksumus | Õiglane väärtus |
| | Finantstuletisinstrumendid | Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | Raha, laenud ja nõuded | Likviidsed finantsvarad | Muud finantskohustised | Kokku | 1. tase | 2. tase | 3. tase | Kokku |
| Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | | | | | | | | | | |
| Finantstuletisinstrumendid | 9 873 | — | — | — | — | 9 873 | — | 9 873 | — | 9 873 |
| Riskikapitalifondid | — | 467 152 | — | — | — | 467 152 | — | — | 467 152 | 467 152 |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | — | 100 140 | — | — | — | 100 140 | 16 675 | — | 83 465 | 100 140 |
| Laenud ja ettemaksed | — | — | 720 | — | — | 720 | — | 720 | — | 720 |
| Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (kokku) | 9 873 | 567 292 | 720 | — | — | 577 885 | 16 675 | 10 593 | 550 617 | 577 885 |
| Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad | | | | | | | | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | — | — | 573 708 | — | — | 573 708 | — | — | — | — |
| Laenud ja ettemaksed | — | — | 1 540 271 | — | — | 1 540 271 | — | 1 760 576 | — | 1 760 576 |
| Nõuded rahastajate vastu | — | — | 100 000 | — | — | 100 000 | — | — | — | — |
| Likviidsed finantsvarad | — | — | — | 335 140 | — | 335 140 | 191 475 | 145 061 | — | 336 536 |
| Muud varad | — | — | 171 | — | — | 171 | — | — | — | — |
| Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad kokku | — | — | 2 214 150 | 335 140 | — | 2 549 290 | 191 475 | 1 905 637 | — | 2 097 112 |
| Finantsvarad kokku | 9 873 | 567 292 | 2 214 870 | 335 140 | — | 3 127 175 | | | | |
| Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantskohustised | | | | | | | | | | |
| Finantstuletisinstrumendid | -8 493 | — | — | — | — | -8 493 | — | -8 493 | — | -8 493 |
| Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantskohustised kokku | -8 493 | — | — | — | — | -8 493 | — | -8 493 | — | -8 493 |
| Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustised: | | | | | | | | | | |
| Antud tagatiste eraldised | — | — | — | — | - 793 | - 793 | | | | |
| Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised | — | — | — | — | -23 822 | -23 822 | | | | |
| Võlad kolmandatele isikutele | — | — | — | — | - 143 813 | - 143 813 | | | | |
| Muud kohustised | — | — | — | — | -2 493 | -2 493 | | | | |
| Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustised kokku | — | — | — | — | - 170 921 | - 170 921 | | | | |
| Finantskohustised kokku | -8 493 | — | — | — | - 170 921 | - 179 414 | | | | |

Tuhandetes eurodes

Seisuga 31. detsember 2018

Bilansiline maksumus

Õiglane väärtus

Finantstuletisinstrumendid

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Raha, laenud ja nõuded

Likviidsed finantsvarad

Muud finantskohustised

Kokku

1. tase

2. tase

3. tase

Kokku

Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantstuletisinstrumendid

9 873

—

—

—

—

9 873

—

9 873

—

9 873

Riskikapitalifondid

—

467 152

—

—

—

467 152

—

—

467 152

467 152

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

—

100 140

—

—

—

100 140

16 675

—

83 465

100 140

Laenud ja ettemaksed

—

—

720

—

—

720

—

720

—

720

Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (kokku)

Finantsvarad, mida tuleb mõõta õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (kokku)

9 873

9 873

567 292

567 292

720

720

—

—

577 885

577 885

16 675

16 675

10 593

10 593

550 617

550 617

577 885

577 885

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad

Raha ja raha ekvivalendid

—

—

573 708

—

—

573 708

—

—

—

—

Laenud ja ettemaksed

—

—

1 540 271

—

—

1 540 271

—

1 760 576

—

1 760 576

Nõuded rahastajate vastu

—

—

100 000

—

—

100 000

—

—

—

—

Likviidsed finantsvarad

—

—

—

335 140

—

335 140

191 475

145 061

—

336 536

Muud varad

—

—

171

—

—

171

—

—

—

—

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad kokku

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantsvarad kokku

—

—

2 214 150

2 214 150

335 140

335 140

—

2 549 290

2 549 290

191 475

191 475

1 905 637

1 905 637

—

2 097 112

2 097 112

Finantsvarad kokku

Finantsvarad kokku

9 873

9 873

567 292

567 292

2 214 870

2 214 870

335 140

335 140

—

3 127 175

3 127 175

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantskohustised

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantskohustised

Finantstuletisinstrumendid

-8 493

—

—

—

—

-8 493

—

-8 493

—

-8 493

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantskohustised kokku

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad finantskohustised kokku

-8 493

-8 493

—

—

—

—

-8 493

-8 493

—

-8 493

-8 493

—

-8 493

-8 493

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustised:

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustised:

Antud tagatiste eraldised

—

—

—

—

- 793

- 793

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

—

—

—

—

-23 822

-23 822

Võlad kolmandatele isikutele

—

—

—

—

- 143 813

- 143 813

Muud kohustised

—

—

—

—

-2 493

-2 493

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustised kokku

Amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavad finantskohustised kokku

—

—

—

—

- 170 921

- 170 921

- 170 921

- 170 921

Finantskohustised kokku

Finantskohustised kokku

-8 493

-8 493

—

—

—

- 170 921

- 170 921

- 179 414

- 179 414

4.2.   
  Õiglase väärtuse mõõtmine

Õiglase väärtuse mõõtmine

4.2.1.   Hindamismeetodid ja olulised mittejälgitavad sisendid

Hindamismeetodid ja olulised mittejälgitavad sisendid

Järgmises tabelis on esitatud teave õiglase väärtuse hierarhias 2. ja 3. tasemele paigutatud finantsinstrumentide väärtuse mõõtmisel kasutatavate hindamismeetodite ja oluliste mittejälgitavate sisendite kohta.

| Hindamismeetod | Olulised mittejälgitavad sisendid | Mittejälgitavate sisendite ja õiglase väärtuse mõõtmise vaheline seos |
| --- | --- | --- |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantsinstrumendid | | |
| Finantstuletisinstrumendid | Rahavoogude diskonteerimine. Tulevaste rahavoogude prognoosimisel lähtutakse forvardkurssidest ja -intressimääradest (mille aluseks on jälgitavad forvardkursid ja intressikõverad aruandeperioodi lõpul) ning lepingulisest forvard- ja intressimäärast, mida diskonteeritakse vastavalt vastaspoolte krediidiriski määrale. | — | — |
| Riskikapitalifondid | Netovarade korrigeerimise meetod. Õiglane väärtus määratakse, kohaldades kas viimases aruandes kajastatud vara puhasväärtuse suhtes, mida on korrigeeritud rahavoogude alusel, rahastu osaluse protsenti aluseks olevas instrumendis või asjaomase fondijuhi esitatud aktsia sama kuupäeva täpset väärtust, kui see on kättesaadav. Selleks et võtta arvesse viimase kättesaadava vara puhasväärtuse ja majandusaasta lõpu aruande esitamise vahelist ajavahemikku, vaadatakse vahepealsed sündmused läbi ja vajaduse korral korrigeeritakse aruandes esitatud vara puhasväärtust. | Riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid ja haldustasusid, riskikapitalifondi alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustisi ning turul ja majandustingimustes toimunud muutusi. | Mida pikem on ajavahemik riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast õiglase väärtuse mõõtmise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon. |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | Netovarade korrigeerimine. | Investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid, investeerimisobjekti alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustisi, turul ja majandustingimustes toimunud muutusi, kapitali kasvu, müüki ja kontrolliva osaluse muutumist.
  Turu (likviidsuse) puudumisest tuleneva diskonto kindlaksmääramisel võetakse arvesse eelmisi sarnaste aktsiatega samas riigis või piirkonnas tehtud tehingute hindu. Diskontomäär jääb vahemikku 5–30 %. | Mida suurem on turustatavusest olenev diskonto, seda madalam on õiglane väärtus. |
| Laenud õiglases väärtuses (tulemusliku rahastamise vahend) | Tegevust jätkavad laenuvõtjad: diskonteeritud rahavoogude meetod, kasutades lepingupõhiseid/oodatavaid tulevasi rahavooge, mille suhtes on kohaldatud asjakohast riskiga korrigeeritud ja laenuga kaasnevat riski (sh laenuvõtja krediidirisk) kajastavat diskontomäära. Diskontomäära võrreldakse asjaomase turupõhise võrdlusalusega / hinnatakse asjaomase turupõhise võrdlusaluse põhjal.
  Tegevust mittejätkavad laenuvõtjad: netovarade meetod (likvideerimisväärtuse meetod). | Diskontomäära komponendid, et kajastada laenuvõtja krediidiriski võrreldes riskivabade turumääradega. | Mida suurem on diskontomäär, seda madalam on õiglane väärtus. |
| Õiglases väärtuses kajastamata finantsinstrumendid | | |
| Laenud ja ettemaksed | Rahavoogude diskonteerimine. Hindamismudel põhineb lepingujärgsetel rahavoogudel, mille eeltingimuseks on, et võlgnikul ei teki makseviivitusi, ning mille puhul ei võeta arvesse tagatise väärtust ega ennetähtaegsete tagasimaksete võimalusi. Selle mudeli puhul diskonteeritakse laenu nüüdispuhasväärtuse saamiseks selle lepingujärgsed rahavood, kasutades korrigeeritud turu diskontokõverat. Järgnevalt korrigeeritakse iga laenu nüüdispuhasväärtust vastavalt sellest tulenevale oodatava kahju määrale. Lõpuks tulemused liidetakse ning saadakse laenude ja ettemaksete õiglane väärtus. | — | — |
| Likviidsed finantsvarad | Rahavoogude diskonteerimine. | — | — |

Hindamismeetod

Olulised mittejälgitavad sisendid

Mittejälgitavate sisendite ja õiglase väärtuse mõõtmise vaheline seos

Õiglases väärtuses kajastatud finantsinstrumendid

Õiglases väärtuses kajastatud finantsinstrumendid

Finantstuletisinstrumendid

Rahavoogude diskonteerimine. Tulevaste rahavoogude prognoosimisel lähtutakse forvardkurssidest ja -intressimääradest (mille aluseks on jälgitavad forvardkursid ja intressikõverad aruandeperioodi lõpul) ning lepingulisest forvard- ja intressimäärast, mida diskonteeritakse vastavalt vastaspoolte krediidiriski määrale.

—

—

Riskikapitalifondid

Netovarade korrigeerimise meetod. Õiglane väärtus määratakse, kohaldades kas viimases aruandes kajastatud vara puhasväärtuse suhtes, mida on korrigeeritud rahavoogude alusel, rahastu osaluse protsenti aluseks olevas instrumendis või asjaomase fondijuhi esitatud aktsia sama kuupäeva täpset väärtust, kui see on kättesaadav. Selleks et võtta arvesse viimase kättesaadava vara puhasväärtuse ja majandusaasta lõpu aruande esitamise vahelist ajavahemikku, vaadatakse vahepealsed sündmused läbi ja vajaduse korral korrigeeritakse aruandes esitatud vara puhasväärtust.

Riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid ja haldustasusid, riskikapitalifondi alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustisi ning turul ja majandustingimustes toimunud muutusi.

Mida pikem on ajavahemik riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast õiglase väärtuse mõõtmise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon.

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Netovarade korrigeerimine.

Investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid, investeerimisobjekti alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustisi, turul ja majandustingimustes toimunud muutusi, kapitali kasvu, müüki ja kontrolliva osaluse muutumist.

Turu (likviidsuse) puudumisest tuleneva diskonto kindlaksmääramisel võetakse arvesse eelmisi sarnaste aktsiatega samas riigis või piirkonnas tehtud tehingute hindu. Diskontomäär jääb vahemikku 5–30 %.

Mida suurem on turustatavusest olenev diskonto, seda madalam on õiglane väärtus.

Laenud õiglases väärtuses (tulemusliku rahastamise vahend)

Tegevust jätkavad laenuvõtjad: diskonteeritud rahavoogude meetod, kasutades lepingupõhiseid/oodatavaid tulevasi rahavooge, mille suhtes on kohaldatud asjakohast riskiga korrigeeritud ja laenuga kaasnevat riski (sh laenuvõtja krediidirisk) kajastavat diskontomäära. Diskontomäära võrreldakse asjaomase turupõhise võrdlusalusega / hinnatakse asjaomase turupõhise võrdlusaluse põhjal.

Tegevust mittejätkavad laenuvõtjad: netovarade meetod (likvideerimisväärtuse meetod).

Diskontomäära komponendid, et kajastada laenuvõtja krediidiriski võrreldes riskivabade turumääradega.

Mida suurem on diskontomäär, seda madalam on õiglane väärtus.

Õiglases väärtuses kajastamata finantsinstrumendid

Õiglases väärtuses kajastamata finantsinstrumendid

Laenud ja ettemaksed

Rahavoogude diskonteerimine. Hindamismudel põhineb lepingujärgsetel rahavoogudel, mille eeltingimuseks on, et võlgnikul ei teki makseviivitusi, ning mille puhul ei võeta arvesse tagatise väärtust ega ennetähtaegsete tagasimaksete võimalusi. Selle mudeli puhul diskonteeritakse laenu nüüdispuhasväärtuse saamiseks selle lepingujärgsed rahavood, kasutades korrigeeritud turu diskontokõverat. Järgnevalt korrigeeritakse iga laenu nüüdispuhasväärtust vastavalt sellest tulenevale oodatava kahju määrale. Lõpuks tulemused liidetakse ning saadakse laenude ja ettemaksete õiglane väärtus.

—

—

Likviidsed finantsvarad

Rahavoogude diskonteerimine.

—

—

Vastavalt IFRS 13-le on 31. detsembri 2019. aasta ja 31. detsembri 2018. aasta seisuga tuletisinstrumentide õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võetud arvesse järgmisi väärtuse korrektsioone:

| — | krediidiväärtuse korrigeerimine vastavalt vastaspoole krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul; korrektsiooni suurus on -32 800 eurot 31. detsembril 2019 ja -37 400 eurot 31. detsembril 2018; |
| --- | --- |

—

krediidiväärtuse korrigeerimine vastavalt vastaspoole krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul; korrektsiooni suurus on -32 800 eurot 31. detsembril 2019 ja -37 400 eurot 31. detsembril 2018;

| — | deebetväärtuse korrigeerimine vastavalt enda krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul; korrektsiooni suurus on +28 700 eurot 31. detsembril 2019 ja +15 100 eurot 31. detsembril 2018. |
| --- | --- |

—

deebetväärtuse korrigeerimine vastavalt enda krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul; korrektsiooni suurus on +28 700 eurot 31. detsembril 2019 ja +15 100 eurot 31. detsembril 2018.

4.2.2.   Ümberpaigutused 1. ja 2. taseme vahel

Ümberpaigutused 1. ja 2. taseme vahel

Rahastu kehtestatud korra kohaselt kajastatakse varade ühelt tasemelt teisele ümberpaigutamist selle kuupäeva seisuga, mil toimus ümberpaigutamise põhjustanud sündmus või muutus.

Rahastu ei teinud 2019. ega 2018. aastal õiglase väärtuse hindamisel ümberpaigutusi 1. tasemest 2. tasemesse ega vastupidi.

4.2.3.   3. taseme õiglane väärtus

3. taseme õiglane väärtus

3. taseme õiglaste väärtuste võrdlus

3. taseme õiglaste väärtuste võrdlus

Järgmises tabelis on esitatud 31. detsembril 2019 ja 31. detsembril 2018 lõppenud majandusaasta jooksul 3.taseme instrumentides toimunud muutused.

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2019 | 550 617 |
| Kasum või kahjum kasumis või kahjumis: | |
| — | aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt saadud realiseeritud netokasum |

Tuhandetes eurodes

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Saldo seisuga 1. jaanuar 2019

Saldo seisuga 1. jaanuar 2019

550 617

550 617

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

—

aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt saadud realiseeritud netokasum

1 708

| — | aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite õiglase netoväärtuse muutus |
| --- | --- |

—

aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite õiglase netoväärtuse muutus

17 666

Kokku

Kokku

19 374

19 374

Väljamaksed

106 943

Tagasimaksed

-79 435

Vahetuskursierinevused

6 812

Saldo seisuga 31. detsember 2019

Saldo seisuga 31. detsember 2019

604 311

604 311

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2018 | 473 081 |
| Kasum või kahjum kasumis või kahjumis: | |
| — | aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt saadud realiseeritud netokasum |

Tuhandetes eurodes

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Saldo seisuga 1. jaanuar 2018

Saldo seisuga 1. jaanuar 2018

473 081

473 081

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

—

aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt saadud realiseeritud netokasum

-10 622

| — | aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite õiglase netoväärtuse muutus |
| --- | --- |

—

aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite õiglase netoväärtuse muutus

-13 411

Kokku

Kokku

-24 033

-24 033

Väljamaksed

95 434

Tagasimaksed

-11 165

Vahetuskursierinevused

17 300

Saldo seisuga 31. detsember 2018

Saldo seisuga 31. detsember 2018

550 617

550 617

2019. ega 2018. aastal ei teinud rahastu õiglase väärtuse hindamisel ümberpaigutusi 3. tasemest ega 3. tasemesse.

5.   Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid jagunevad:

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Sularaha | 72 166 | 51 936 |
| Tähtajalised hoiused | 622 991 | 521 882 |
| Kommertsväärtpaberid | 142 823 | — |
| Raha ja raha ekvivalendid rahavoogude aruandes | 837 980 | 573 818 |
| Kogunenud intress | - 203 | - 110 |
| Raha ja raha ekvivalendid finantsseisundi aruandes | 837 777 | 573 708 |

Tuhandetes eurodes

31.12.2019

31.12.2018

Sularaha

72 166

51 936

Tähtajalised hoiused

622 991

521 882

Kommertsväärtpaberid

142 823

—

Raha ja raha ekvivalendid rahavoogude aruandes

Raha ja raha ekvivalendid rahavoogude aruandes

837 980

837 980

573 818

573 818

Kogunenud intress

- 203

- 110

Raha ja raha ekvivalendid finantsseisundi aruandes

Raha ja raha ekvivalendid finantsseisundi aruandes

837 777

837 777

573 708

573 708

6.   Finantstuletisinstrumendid

Finantstuletisinstrumendid

Põhilised finantstuletisinstrumendid, mida liigitatakse kauplemise eesmärgil hoitavateks, on järgmised:

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Seisuga 31. detsember 2019 | Õiglane väärtus | Tinglik väärtus |
| Varad | Kohustised |
| Erinevate valuutade intressimäära vahetustehing | — | — | — |
| Intressivahetustehingud | 99 | - 191 | 24,181 |
| Valuuta vahetuslepingud | 14 085 | — | 1 545 000 |
| Finantstuletisinstrumendid kokku | 14 184 | - 191 | 1 569 181 |

Tuhandetes eurodes

Seisuga 31. detsember 2019

Õiglane väärtus

Tinglik väärtus

Varad

Kohustised

Erinevate valuutade intressimäära vahetustehing

—

—

—

Intressivahetustehingud

99

- 191

24,181

Valuuta vahetuslepingud

14 085

—

1 545 000

Finantstuletisinstrumendid kokku

Finantstuletisinstrumendid kokku

14 184

14 184

- 191

- 191

1 569 181

1 569 181

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Seisuga 31. detsember 2018 | Õiglane väärtus | Tinglik väärtus |
| Varad | Kohustised |
| Eri valuutade intressimäära vahetuslepingud | 340 | - 665 | 5 245 |
| Intressivahetustehingud | 654 | — | 28 470 |
| Valuuta vahetuslepingud | 8 879 | -7 828 | 1 460 608 |
| Finantstuletisinstrumendid kokku | 9 873 | -8 493 | 1 494 323 |

Tuhandetes eurodes

Seisuga 31. detsember 2018

Õiglane väärtus

Tinglik väärtus

Varad

Kohustised

Eri valuutade intressimäära vahetuslepingud

340

- 665

5 245

Intressivahetustehingud

654

—

28 470

Valuuta vahetuslepingud

8 879

-7 828

1 460 608

Finantstuletisinstrumendid kokku

Finantstuletisinstrumendid kokku

9 873

9 873

-8 493

-8 493

1 494 323

1 494 323

7.   Laenud ja ettemaksed

Laenud ja ettemaksed

7.1.   
  Laenud ja ettemaksed

Laenud ja ettemaksed

Järgnevalt on esitatud vastavalt IFRS 9 kohasele oodatavast krediidikahjust tulenevale väärtuse languse mudelile kajastatud laenude ja ettemaksete alg- ja lõppsaldode võrdluse tabel.

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Üldised laenud (8) | Kõrgema nõudeõiguse järguga laen | Allutatud laenud | Krediidiriski tõttu langenud väärtusega | Kokku |
| Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 1. jaanuar 2019 | 1 051 317 | 593 324 | 60 717 | 3 588 | 1 708 946 |
| Väljamaksed | 164 308 | 123 416 | — | — | 287 724 |
| Mahakandmised | - 2 | - 278 | — | — | - 280 |
| Tagasimaksed | - 206 517 | - 113 100 | -34 496 | — | - 354 113 |
| Laenude müük | -2 591 | — | — | — | -2 591 |
| Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend) (9) | — | -10 062 | — | -3 588 | -13 650 |
| Vahetuskursierinevused | 15 041 | 4 064 | 1 493 | — | 20 598 |
| Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 31. detsember 2019 | 1 021 556 | 597 364 | 27 714 | — | 1 646 634 |
| Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2019 | - 103 868 | -49 609 | -29 360 | -1 794 | - 184 631 |
| 12 kuu oodatava krediidikahju netomuutus | 5 164 | - 86 | — | — | 5 078 |
| Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse netomuutus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | -15 558 | 2 559 | 2 205 | — | -10 794 |
| Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | -4 397 | - 47 | — | — | -4 444 |
| Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse tühistamised varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | 21 811 | 5 592 | — | — | 27 403 |
| Laenude müük | 2 591 | — | — | — | 2 591 |
| Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend) (9) | — | 5 031 | — | 1 794 | 6 825 |
| Mahakandmised | 2 | 278 | — | — | 280 |
| Vahetuskursierinevused | -1 911 | - 368 | - 559 | — | -2 838 |
| Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 31. detsember 2019 | -96 166 | -36 650 | -27 714 | — | - 160 530 |
| Soetusmaksumuses mõõdetavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2019 | 925 390 | 560 714 | — | — | 1 486 104 |
| Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 1. jaanuar 2019 | 1 800 | — | — | — | 1 800 |
| Väljamaksed | — | 23 461 | — | — | 23 461 |
| Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend) (9) | — | 13 650 | — | — | 13 650 |
| Tagasimaksed | - 720 | - 245 | — | — | - 965 |
| Mahakandmised | — | — | — | — | — |
| Vahetuskursierinevused | — | - 8 | — | — | - 8 |
| Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 31. detsember 2019 | 1 080 | 36 858 | — | — | 37 938 |
| Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 1. jaanuar 2019 | -1 080 | — | — | — | -1 080 |
| Õiglase väärtuse netomuutus | — | -8 331 | — | — | -8 331 |
| Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend) (9) | — | -6 825 | — | — | -6 825 |
| Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 31. detsember 2019 | -1 080 | -15 156 | — | — | -16 236 |
| Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2019 | — | 21 702 | — | — | 21 702 |
| Amortiseeritud soetusmaksumus | -3 545 | -4 950 | 10 | — | -8 485 |
| Intressid | 10 451 | 8 903 | — | — | 19 354 |
| Laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2019 | 932 296 | - 586 369 | 10 | — | 1 518 675 |

Tuhandetes eurodes

Üldised laenud (8)

8

Kõrgema nõudeõiguse järguga laen

Allutatud laenud

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega

Kokku

Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 1. jaanuar 2019

Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 1. jaanuar 2019

1 051 317

1 051 317

593 324

593 324

60 717

60 717

3 588

3 588

1 708 946

1 708 946

Väljamaksed

164 308

123 416

—

—

287 724

Mahakandmised

- 2

- 278

—

—

- 280

Tagasimaksed

- 206 517

- 113 100

-34 496

—

- 354 113

Laenude müük

-2 591

—

—

—

-2 591

Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend) (9)

9

—

-10 062

—

-3 588

-13 650

Vahetuskursierinevused

15 041

4 064

1 493

—

20 598

Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 31. detsember 2019

Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 31. detsember 2019

1 021 556

1 021 556

597 364

597 364

27 714

27 714

—

—

1 646 634

1 646 634

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2019

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2019

- 103 868

- 103 868

-49 609

-49 609

-29 360

-29 360

-1 794

-1 794

- 184 631

- 184 631

12 kuu oodatava krediidikahju netomuutus

5 164

- 86

—

—

5 078

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse netomuutus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

-15 558

2 559

2 205

—

-10 794

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

-4 397

- 47

—

—

-4 444

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse tühistamised varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

21 811

5 592

—

—

27 403

Laenude müük

2 591

—

—

—

2 591

Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend) (9)

9

—

5 031

—

1 794

6 825

Mahakandmised

2

278

—

—

280

Vahetuskursierinevused

-1 911

- 368

- 559

—

-2 838

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 31. detsember 2019

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 31. detsember 2019

-96 166

-96 166

-36 650

-36 650

-27 714

-27 714

—

—

- 160 530

- 160 530

Soetusmaksumuses mõõdetavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2019

Soetusmaksumuses mõõdetavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2019

925 390

925 390

560 714

560 714

—

—

—

—

1 486 104

1 486 104

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 1. jaanuar 2019

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 1. jaanuar 2019

1 800

1 800

—

—

—

—

—

—

1 800

1 800

Väljamaksed

—

23 461

—

—

23 461

Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend) (9)

9

—

13 650

—

—

13 650

Tagasimaksed

- 720

- 245

—

—

- 965

Mahakandmised

—

—

—

—

—

Vahetuskursierinevused

—

- 8

—

—

- 8

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 31. detsember 2019

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 31. detsember 2019

1 080

1 080

36 858

36 858

—

—

—

—

37 938

37 938

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 1. jaanuar 2019

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 1. jaanuar 2019

-1 080

-1 080

—

—

—

—

—

—

-1 080

-1 080

Õiglase väärtuse netomuutus

—

-8 331

—

—

-8 331

Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend) (9)

9

—

-6 825

—

—

-6 825

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 31. detsember 2019

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 31. detsember 2019

-1 080

-1 080

-15 156

-15 156

—

—

—

—

-16 236

-16 236

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2019

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2019

—

—

21 702

21 702

—

—

—

—

21 702

21 702

Amortiseeritud soetusmaksumus

-3 545

-4 950

10

—

-8 485

Intressid

10 451

8 903

—

—

19 354

Laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2019

Laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2019

932 296

932 296

- 586 369

- 586 369

10

10

—

—

1 518 675

1 518 675

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Üldised laenud (10) | Kõrgema nõudeõiguse järguga laen | Allutatud laenud | Krediidiriski tõttu langenud väärtusega | Kokku |
| Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 1. jaanuar 2018 | 1 003 294 | 687 499 | 62 546 | — | 1 753 339 |
| Väljamaksed | 203 352 | 52 274 | — | 3 588 | 259 214 |
| Mahakandmised | — | — | — | — | — |
| Tagasimaksed | - 192 355 | - 157 952 | -4 548 | — | - 354 855 |
| Kapitaliseeritud intressid | — | — | — | — | — |
| Vahetuskursierinevused | 37 026 | 11 503 | 2 719 | — | 51 248 |
| Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 31. detsember 2018 | 1 051 317 | 593 324 | 60 717 | 3 588 | 1 708 946 |
| Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2018 | -35 082 | -57 911 | -62 546 | — | - 155 539 |
| 12 kuu oodatava krediidikahju netomuutus | -1 853 | 288 | — | — | -1 565 |
| Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse netomuutus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | 4 696 | 870 | -2 146 | — | 3 420 |
| Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | -71 204 | — | — | -1 794 | -72 998 |
| Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse tühistamised varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | 2 214 | 8 480 | 37 678 | — | 48 372 |
| Mahakandmised | — | — | — | — | — |
| Vahetuskursierinevused | -2 639 | -1 336 | -2 346 | — | -6 321 |
| Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2018 | - 103 868 | -49 609 | -29 360 | -1 794 | - 184 631 |
| Soetusmaksumuses mõõdetavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2018 | 947 449 | 543 715 | 31 357 | 1 794 | 1 524 315 |
| Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 1. jaanuar 2018 | 1 800 | — | — | — | 1 800 |
| Väljamaksed | — | — | — | — | — |
| Tagasimaksed | — | — | — | — | — |
| Mahakandmised | — | — | — | — | — |
| Vahetuskursierinevused | — | — | — | — | — |
| Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 31. detsember 2018 | 1 800 | — | — | — | 1 800 |
| Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 1. jaanuar 2018 | - 378 | — | — | — | - 378 |
| Õiglase väärtuse netomuutus | - 702 | — | — | — | - 702 |
| Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 31. detsember 2018 | -1 080 | — | — | — | -1 080 |
| Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2018 | 720 | — | — | — | 720 |
| Amortiseeritud soetusmaksumus | -3 550 | -3 109 | 11 | — | -6 648 |
| Intressid | 12 330 | 9 243 | 1 031 | — | 22 604 |
| Laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2018 | 956 949 | 549 849 | 32 399 | 1 794 | 1 540 991 |

Tuhandetes eurodes

Üldised laenud (10)

10

Kõrgema nõudeõiguse järguga laen

Allutatud laenud

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega

Kokku

Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 1. jaanuar 2018

Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 1. jaanuar 2018

1 003 294

1 003 294

687 499

687 499

62 546

62 546

—

—

1 753 339

1 753 339

Väljamaksed

203 352

52 274

—

3 588

259 214

Mahakandmised

—

—

—

—

—

Tagasimaksed

- 192 355

- 157 952

-4 548

—

- 354 855

Kapitaliseeritud intressid

—

—

—

—

—

Vahetuskursierinevused

37 026

11 503

2 719

—

51 248

Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 31. detsember 2018

Laenude nominaalväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 31. detsember 2018

1 051 317

1 051 317

593 324

593 324

60 717

60 717

3 588

3 588

1 708 946

1 708 946

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2018

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2018

-35 082

-35 082

-57 911

-57 911

-62 546

-62 546

—

—

- 155 539

- 155 539

12 kuu oodatava krediidikahju netomuutus

-1 853

288

—

—

-1 565

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse netomuutus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

4 696

870

-2 146

—

3 420

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

-71 204

—

—

-1 794

-72 998

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse tühistamised varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

2 214

8 480

37 678

—

48 372

Mahakandmised

—

—

—

—

—

Vahetuskursierinevused

-2 639

-1 336

-2 346

—

-6 321

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2018

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2018

- 103 868

- 103 868

-49 609

-49 609

-29 360

-29 360

-1 794

-1 794

- 184 631

- 184 631

Soetusmaksumuses mõõdetavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2018

Soetusmaksumuses mõõdetavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2018

947 449

947 449

543 715

543 715

31 357

31 357

1 794

1 794

1 524 315

1 524 315

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 1. jaanuar 2018

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 1. jaanuar 2018

1 800

1 800

—

—

—

—

—

—

1 800

1 800

Väljamaksed

—

—

—

—

—

Tagasimaksed

—

—

—

—

—

Mahakandmised

—

—

—

—

—

Vahetuskursierinevused

—

—

—

—

—

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 31. detsember 2018

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 31. detsember 2018

1 800

1 800

—

—

—

—

—

—

1 800

1 800

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 1. jaanuar 2018

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 1. jaanuar 2018

- 378

- 378

—

—

—

—

—

—

- 378

- 378

Õiglase väärtuse netomuutus

- 702

—

—

—

- 702

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 31. detsember 2018

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 31. detsember 2018

-1 080

-1 080

—

—

—

—

—

—

-1 080

-1 080

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2018

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2018

720

720

—

—

—

—

—

—

720

720

Amortiseeritud soetusmaksumus

-3 550

-3 109

11

—

-6 648

Intressid

12 330

9 243

1 031

—

22 604

Laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2018

Laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2018

956 949

956 949

549 849

549 849

32 399

32 399

1 794

1 794

1 540 991

1 540 991

7.2.   
  Laenude ja ettemaksete väärtuse langus – kahju allahindlus pärast tühistamiste mahaarvamist

Laenude ja ettemaksete väärtuse langus – kahju allahindlus pärast tühistamiste mahaarvamist

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 2019 |
| 12 kuu oodatav krediidikahju | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Krediidiriski tõttu langenud väärtusega | Kokku |
| Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses | | | | | |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2019 | 22 023 | 27 342 | 133 472 | 1 794 | 184 631 |
| Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla | 3 952 | — | — | — | 3 952 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“ | -4 005 | 25 150 | — | — | 21 145 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“ | — | - 46 | — | — | - 46 |
| Laenude müük | — | — | -2 591 | — | -2 591 |
| Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend) (11) | — | - 10 | -5 031 | -1 794 | -6 835 |
| Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud | - 129 | -10 049 | — | — | -10 178 |
| Mahakandmised | — | — | - 280 | — | - 280 |
| Vahetuskursierinevused | 247 | 371 | 2 221 | — | 2 839 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2019 | 17 191 | 38 509 | 104 830 | — | 160 530 |

Tuhandetes eurodes

2019

12 kuu oodatav krediidikahju

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega

Kokku

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses

Saldo seisuga 1. jaanuar 2019

Saldo seisuga 1. jaanuar 2019

22 023

22 023

27 342

27 342

133 472

133 472

1 794

1 794

184 631

184 631

Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla

3 952

—

—

—

3 952

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“

-4 005

25 150

—

—

21 145

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“

—

- 46

—

—

- 46

Laenude müük

—

—

-2 591

—

-2 591

Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend) (11)

11

—

- 10

-5 031

-1 794

-6 835

Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud

- 129

-10 049

—

—

-10 178

Mahakandmised

—

—

- 280

—

- 280

Vahetuskursierinevused

247

371

2 221

—

2 839

Saldo seisuga 31. detsember 2019

Saldo seisuga 31. detsember 2019

17 191

17 191

38 509

38 509

104 830

104 830

—

—

160 530

160 530

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 2018 |
| 12 kuu oodatav krediidikahju: | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Krediidiriski tõttu langenud väärtusega | Kokku |
| Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses | | | | | |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2018 | 19 738 | 29 975 | 105 826 | — | 155 539 |
| Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla | 2 285 | — | — | — | 2 285 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“ | — | -2 633 | — | — | -2 633 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“ | — | — | 27 646 | 1 794 | 29 440 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2018 | 22 023 | 27 342 | 133 472 | 1 794 | 184 631 |

Tuhandetes eurodes

2018

12 kuu oodatav krediidikahju:

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega

Kokku

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses

Saldo seisuga 1. jaanuar 2018

Saldo seisuga 1. jaanuar 2018

19 738

19 738

29 975

29 975

105 826

105 826

—

—

155 539

155 539

Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla

2 285

—

—

—

2 285

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“

—

-2 633

—

—

-2 633

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“

—

—

27 646

1 794

29 440

Saldo seisuga 31. detsember 2018

Saldo seisuga 31. detsember 2018

22 023

22 023

27 342

27 342

133 472

133 472

1 794

1 794

184 631

184 631

8.   Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Alljärgnevalt on esitatud omakapitaliinvesteeringute alg- ja lõppsaldode võrdluse tabel.

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Riskikapitalifondid | Otsesed omakapitaliinvesteeringud | Kokku |
| Kulud seisuga 1. jaanuar 2019 | 421 593 | 93 214 | 514 807 |
| Väljamaksed | 90 972 | 15 971 | 106 943 |
| Tagasimaksed/müük | -56 387 | -13 361 | -69 748 |
| Vahetuskursierinevused | 6 126 | 281 | 6 407 |
| Kulud seisuga 31. detsember 2019 | 462 304 | 96 105 | 558 409 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2019 | 45 559 | 6 926 | 52 485 |
| Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus | -3 488 | 12 117 (1) (12) | 8 629 |
| Vahetuskursierinevused | 319 | 86 | 405 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2019 | 42 390 | 19 129 | 61 519 |
| Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid seisuga 31. detsember 2019 | 504 694 | 115 234 | 619 928 |

Tuhandetes eurodes

Riskikapitalifondid

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Kokku

Kulud seisuga 1. jaanuar 2019

Kulud seisuga 1. jaanuar 2019

421 593

421 593

93 214

93 214

514 807

514 807

Väljamaksed

90 972

15 971

106 943

Tagasimaksed/müük

-56 387

-13 361

-69 748

Vahetuskursierinevused

6 126

281

6 407

Kulud seisuga 31. detsember 2019

Kulud seisuga 31. detsember 2019

462 304

462 304

96 105

96 105

558 409

558 409

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2019

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2019

45 559

45 559

6 926

6 926

52 485

52 485

Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus

-3 488

12 117 (1) (12)

1

12

8 629

Vahetuskursierinevused

319

86

405

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2019

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2019

42 390

42 390

19 129

19 129

61 519

61 519

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid seisuga 31. detsember 2019

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid seisuga 31. detsember 2019

504 694

504 694

115 234

115 234

619 928

619 928

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Riskikapitalifondid | Otsesed omakapitaliinvesteeringud | Kokku |
| Kulud seisuga 1. jaanuar 2018 | 356 086 | 70 310 | 426 396 |
| Väljamaksed | 73 250 | 22 184 | 95 434 |
| Tagasimaksed/müük | -21 681 | - 635 | -22 316 |
| Vahetuskursierinevused | 13 938 | 1 355 | 15 293 |
| Kulud seisuga 31. detsember 2018 | 421 593 | 93 214 | 514 807 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2018 | 64 018 | 7 125 | 71 143 |
| Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus | -20 493 | - 172 | -20 665 |
| Vahetuskursierinevused | 2 034 | - 27 | 2 007 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2018 | 45 559 | 6 926 | 52 485 |
| Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid seisuga 31. detsember 2018 | 467 152 | 100 140 | 567 292 |

Tuhandetes eurodes

Riskikapitalifondid

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Kokku

Kulud seisuga 1. jaanuar 2018

Kulud seisuga 1. jaanuar 2018

356 086

356 086

70 310

70 310

426 396

426 396

Väljamaksed

73 250

22 184

95 434

Tagasimaksed/müük

-21 681

- 635

-22 316

Vahetuskursierinevused

13 938

1 355

15 293

Kulud seisuga 31. detsember 2018

Kulud seisuga 31. detsember 2018

421 593

421 593

93 214

93 214

514 807

514 807

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2018

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2018

64 018

64 018

7 125

7 125

71 143

71 143

Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus

-20 493

- 172

-20 665

Vahetuskursierinevused

2 034

- 27

2 007

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2018

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2018

45 559

45 559

6 926

6 926

52 485

52 485

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid seisuga 31. detsember 2018

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid seisuga 31. detsember 2018

467 152

467 152

100 140

100 140

567 292

567 292

9.   Nõuded rahastajate vastu

Nõuded rahastajate vastu

Nõuded rahastajate vastu (86 330 000 eurot) sisaldasid üksnes liikmesriikidelt sissenõutud, kuid veel tasumata osamaksusid.

10.   Likviidsed finantsvarad

Likviidsed finantsvarad

Likviidsete varade portfelli kuuluvad noteeritud võlakirjad, mille järelejäänud tähtaeg aruande kuupäeval on vähem kui kolm kuud. Järgmine tabel näitab likviidsete varade portfellis toimunud liikumisi:

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2019 | 335 140 |
| Soetamine | 2 948 021 |
| Finantsvara, mille tähtaeg möödub | -2 952 905 |
| Amortiseeritud üle-/alakursi muutus | - 93 |
| Kogunenud intressi muutus | 424 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2019 | 330 587 |

Tuhandetes eurodes

Saldo seisuga 1. jaanuar 2019

Saldo seisuga 1. jaanuar 2019

335 140

335 140

Soetamine

2 948 021

Finantsvara, mille tähtaeg möödub

-2 952 905

Amortiseeritud üle-/alakursi muutus

- 93

Kogunenud intressi muutus

424

Saldo seisuga 31. detsember 2019

Saldo seisuga 31. detsember 2019

330 587

330 587

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2018 | 144 382 |
| Soetamine | 2 219 062 |
| Finantsvara, mille tähtaeg möödub | -2 026 659 |
| Amortiseeritud üle-/alakursi muutus | 149 |
| Kogunenud intressi muutus | -1 794 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2018 | 335 140 |

Tuhandetes eurodes

Saldo seisuga 1. jaanuar 2018

Saldo seisuga 1. jaanuar 2018

144 382

144 382

Soetamine

2 219 062

Finantsvara, mille tähtaeg möödub

-2 026 659

Amortiseeritud üle-/alakursi muutus

149

Kogunenud intressi muutus

-1 794

Saldo seisuga 31. detsember 2018

Saldo seisuga 31. detsember 2018

335 140

335 140

11.   Muud varad

Muud varad

Põhilised muud varad olid järgmised:

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Finantstagatised | — | 171 |
| Muud varad kokku | — | 171 |

Tuhandetes eurodes

31.12.2019

31.12.2018

Finantstagatised

—

171

Muud varad kokku

Muud varad kokku

—

—

171

171

12.   Edasilükkunud tulud

Edasilükkunud tulud

Edasilükkunud tulud koosnevad põhiliselt järgmisest:

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Ettemakstud intressitoetused | 32 085 | 32 658 |
| Laenude ja ettemaksetega seotud ettemakstud vahendustasud | 481 | 1 106 |
| Edasilükkunud tulud kokku | 32 566 | 33 764 |

Tuhandetes eurodes

31.12.2019

31.12.2018

Ettemakstud intressitoetused

32 085

32 658

Laenude ja ettemaksetega seotud ettemakstud vahendustasud

481

1 106

Edasilükkunud tulud kokku

Edasilükkunud tulud kokku

32 566

32 566

33 764

33 764

13.   Antud tagatiste eraldised pärast tühistamiste mahaarvamist

Antud tagatiste eraldised pärast tühistamiste mahaarvamist

Alljärgnevalt on esitatud vastavalt IFRS 9 kohasele oodatava krediidikahju mudelile kajastatud finantstagatiste eraldiste alg- ja lõppsaldode võrdluse tabelid.

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 2019 |
| 12 kuu oodatav krediidikahju | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Kokku |
| Antud tagatised | | | | |
| Saldo 1. jaanuari seisuga | 94 | 699 | — | 793 |
| Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla | 534 | — | — | 534 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“ | — | — | — | — |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“ | — | — | — | — |
| Tagatised, mille kajastamine on lõpetatud | — | - 588 | — | - 588 |
| Tagatiste realiseerimine | — | - 53 | — | - 53 |
| Ettemakstud tasude amortisatsioon | — | - 71 | — | - 71 |
| Vahetuskursierinevused | — | 13 | — | 13 |
| Saldo 31. detsembri seisuga | 628 | — | — | 628 |

Tuhandetes eurodes

2019

12 kuu oodatav krediidikahju

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kokku

Antud tagatised

Antud tagatised

Saldo 1. jaanuari seisuga

Saldo 1. jaanuari seisuga

94

94

699

699

—

—

793

793

Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla

534

—

—

534

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“

—

—

—

—

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“

—

—

—

—

Tagatised, mille kajastamine on lõpetatud

—

- 588

—

- 588

Tagatiste realiseerimine

—

- 53

—

- 53

Ettemakstud tasude amortisatsioon

—

- 71

—

- 71

Vahetuskursierinevused

—

13

—

13

Saldo 31. detsembri seisuga

Saldo 31. detsembri seisuga

628

628

—

—

—

—

628

628

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 2018 |
| 12 kuu oodatav krediidikahju | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Kokku |
| Antud tagatised | | | | |
| Saldo 1. jaanuari seisuga | — | 484 | — | 484 |
| Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla | 94 | — | — | 94 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“ | — | 391 | — | 391 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“ | — | — | — | — |
| Tagatised, mille kajastamine on lõpetatud | — | — | — | — |
| Tagatiste realiseerimine | — | — | — | — |
| Ettemakstud tasude amortisatsioon | — | - 128 | — | - 128 |
| Vahetuskursierinevused | — | - 48 | — | - 48 |
| Saldo 31. detsembri seisuga | 94 | 699 | — | 793 |

Tuhandetes eurodes

2018

12 kuu oodatav krediidikahju

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kokku

Antud tagatised

Antud tagatised

Saldo 1. jaanuari seisuga

Saldo 1. jaanuari seisuga

—

—

484

484

—

—

484

484

Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla

94

—

—

94

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“

—

391

—

391

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“

—

—

—

—

Tagatised, mille kajastamine on lõpetatud

—

—

—

—

Tagatiste realiseerimine

—

—

—

—

Ettemakstud tasude amortisatsioon

—

- 128

—

- 128

Vahetuskursierinevused

—

- 48

—

- 48

Saldo 31. detsembri seisuga

Saldo 31. detsembri seisuga

94

94

699

699

—

—

793

793

14.   Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised pärast tühistamiste mahaarvamist

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised pärast tühistamiste mahaarvamist

Alljärgnevalt on esitatud vastavalt IFRS 9 kohasele oodatava krediidikahju mudelile kajastatud väljamaksmata laenudest (siduvatest laenuandmiskohustustest) tuleneva kahju allahindluse alg- ja lõppsaldode võrdluse tabel.

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 2019 |
| 12 kuu oodatav krediidikahju | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Kokku |
| Siduvad laenuandmiskohustused | | | | |
| Saldo 1. jaanuari seisuga | 7 225 | 16 597 | — | 23 822 |
| Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla | 1 669 | 9 983 | — | 11 652 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“ | - 836 | 15 138  (13) | — | 14 302 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“ | — | — | — | — |
| Kahju allahindluse netomõõtmine | 696 | 773 | — | 1 469 |
| Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend) (14) | -2 974 | -1 387 | — | -4 361 |
| Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud | -1 960 | -7 858 | — | -9 818 |
| Vahetuskursierinevused | 123 | 80 | — | 203 |
| Saldo 31. detsembri seisuga | 3 943 | 33 326 | — | 37 269 |

Tuhandetes eurodes

2019

12 kuu oodatav krediidikahju

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kokku

Siduvad laenuandmiskohustused

Siduvad laenuandmiskohustused

Saldo 1. jaanuari seisuga

Saldo 1. jaanuari seisuga

7 225

7 225

16 597

16 597

—

—

23 822

23 822

Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla

1 669

9 983

—

11 652

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“

- 836

15 138  (13)

13

—

14 302

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“

—

—

—

—

Kahju allahindluse netomõõtmine

696

773

—

1 469

Ärimudeli muutmine (tulemusliku rahastamise vahend) (14)

14

-2 974

-1 387

—

-4 361

Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud

-1 960

-7 858

—

-9 818

Vahetuskursierinevused

123

80

—

203

Saldo 31. detsembri seisuga

Saldo 31. detsembri seisuga

3 943

3 943

33 326

33 326

—

—

37 269

37 269

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 2018 |
| 12 kuu oodatav krediidikahju | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Kokku |
| Siduvad laenuandmiskohustused | | | | |
| Saldo 1. jaanuari seisuga | 1 993 | 2 163 | — | 4 156 |
| Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla | 5 192 | — | — | 5 192 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“ | — | 14 420 | — | 14 420 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“ | — | — | — | — |
| Vahetuskursierinevused | 40 | 14 | — | 54 |
| Saldo 31. detsembri seisuga | 7 225 | 16 597 | — | 23 822 |

Tuhandetes eurodes

2018

12 kuu oodatav krediidikahju

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kokku

Siduvad laenuandmiskohustused

Siduvad laenuandmiskohustused

Saldo 1. jaanuari seisuga

Saldo 1. jaanuari seisuga

1 993

1 993

2 163

2 163

—

—

4 156

4 156

Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla

5 192

—

—

5 192

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“

—

14 420

—

14 420

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“

—

—

—

—

Vahetuskursierinevused

40

14

—

54

Saldo 31. detsembri seisuga

Saldo 31. detsembri seisuga

7 225

7 225

16 597

16 597

—

—

23 822

23 822

15.   Võlad kolmandatele isikutele

Võlad kolmandatele isikutele

Põhilised võlad kolmandatele isikutele olid järgmised:

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| EIP-le tasumisele kuuluvad üldhalduskulud (neto) | 50 009 | 47 799 |
| Muud EIP-le tasumisele kuuluvad summad | 31 | 54 |
| Liikmesriikidele võlgnetavad veel väljamaksmata intressitoetused ja tehniline abi | 97 398 | 95 960 |
| Võlad kolmandatele isikutele kokku | 147 438 | 143 813 |

Tuhandetes eurodes

31.12.2019

31.12.2018

EIP-le tasumisele kuuluvad üldhalduskulud (neto)

50 009

47 799

Muud EIP-le tasumisele kuuluvad summad

31

54

Liikmesriikidele võlgnetavad veel väljamaksmata intressitoetused ja tehniline abi

97 398

95 960

Võlad kolmandatele isikutele kokku

Võlad kolmandatele isikutele kokku

147 438

147 438

143 813

143 813

16.   Muud kohustised

Muud kohustised

Muud kohustised koosnevad põhiliselt järgmisest:

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Ennetähtaegsed laenude tagasimaksed | 1 961 | 2 124 |
| Edasilükkunud tulu intressitoetustest | 339 | 369 |
| Sissenõutud finantstagatised | 53 | — |
| Muud kohustised kokku | 2 353 | 2 493 |

Tuhandetes eurodes

31.12.2019

31.12.2018

Ennetähtaegsed laenude tagasimaksed

1 961

2 124

Edasilükkunud tulu intressitoetustest

339

369

Sissenõutud finantstagatised

53

—

Muud kohustised kokku

Muud kohustised kokku

2 353

2 353

2 493

2 493

17.   Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud

Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| Liikmesriigid | Osamaks rahastusse | Intressitoetusteks ja tehniliseks abiks ettenähtud osamaks | Kokku osamaksud | Sissenõutud, kuid veel tasumata (15) |
| Austria | 76 442 | 9 592 | 86 034 | 2 410 |
| Belgia | 112 757 | 14 105 | 126 862 | 3 530 |
| Bulgaaria | 1 274 | 336 | 1 610 | 140 |
| Küpros | 819 | 216 | 1 035 | 90 |
| Tšehhi | 4 641 | 1 224 | 5 865 | 510 |
| Taani | 62 220 | 7 875 | 70 095 | 2 000 |
| Eesti | 455 | 120 | 575 | 50 |
| Soome | 43 821 | 5 655 | 49 476 | 1 470 |
| Prantsusmaa | 677 756 | 81 837 | 759 593 | 19 550 |
| Saksamaa | 667 065 | 82 766 | 749 831 | 20 500 |
| Kreeka | 39 090 | 5 324 | 44 414 | 1 470 |
| Ungari | 5 005 | 1 320 | 6 325 | 550 |
| Iirimaa | 21 034 | 3 075 | 24 109 | 910 |
| Itaalia | 374 974 | 48 883 | 423 857 | 12 860 |
| Läti | 637 | 168 | 805 | 70 |
| Leedu | 1 092 | 288 | 1 380 | 120 |
| Luksemburg | 8 422 | 1 065 | 9 487 | 270 |
| Malta | 273 | 72 | 345 | 30 |
| Madalmaad | 151 510 | 19 140 | 170 650 | 4 850 |
| Poola | 11 830 | 3 120 | 14 950 | 1 300 |
| Portugal | 30 418 | 4 154 | 34 572 | 2 300 |
| Rumeenia | 3 367 | 888 | 4 255 | 370 |
| Slovakkia | 1 911 | 504 | 2 415 | 210 |
| Sloveenia | 1 638 | 432 | 2 070 | 180 |
| Hispaania | 191 564 | 27 231 | 218 795 | 7 850 |
| Rootsi | 81 090 | 10 499 | 91 589 | 2 740 |
| Ühendkuningriik | 395 895 | 53 802 | 449 697 | — |
| Kokku seisuga 31. detsember 2019 | 2 967 000 | 383 691 | 3 350 691 | 86 330 |
| Kokku seisuga 31. detsember 2018 | 2 697 000 | 353 691 | 3 050 691 | 100 000 |

Tuhandetes eurodes

Liikmesriigid

Osamaks rahastusse

Intressitoetusteks ja tehniliseks abiks ettenähtud osamaks

Kokku osamaksud

Sissenõutud, kuid veel tasumata (15)

15

Austria

76 442

9 592

86 034

2 410

Belgia

112 757

14 105

126 862

3 530

Bulgaaria

1 274

336

1 610

140

Küpros

819

216

1 035

90

Tšehhi

4 641

1 224

5 865

510

Taani

62 220

7 875

70 095

2 000

Eesti

455

120

575

50

Soome

43 821

5 655

49 476

1 470

Prantsusmaa

677 756

81 837

759 593

19 550

Saksamaa

667 065

82 766

749 831

20 500

Kreeka

39 090

5 324

44 414

1 470

Ungari

5 005

1 320

6 325

550

Iirimaa

21 034

3 075

24 109

910

Itaalia

374 974

48 883

423 857

12 860

Läti

637

168

805

70

Leedu

1 092

288

1 380

120

Luksemburg

8 422

1 065

9 487

270

Malta

273

72

345

30

Madalmaad

151 510

19 140

170 650

4 850

Poola

11 830

3 120

14 950

1 300

Portugal

30 418

4 154

34 572

2 300

Rumeenia

3 367

888

4 255

370

Slovakkia

1 911

504

2 415

210

Sloveenia

1 638

432

2 070

180

Hispaania

191 564

27 231

218 795

7 850

Rootsi

81 090

10 499

91 589

2 740

Ühendkuningriik

395 895

53 802

449 697

—

Kokku seisuga 31. detsember 2019

Kokku seisuga 31. detsember 2019

2 967 000

2 967 000

383 691

383 691

3 350 691

3 350 691

86 330

86 330

Kokku seisuga 31. detsember 2018

Kokku seisuga 31. detsember 2018

2 697 000

2 697 000

353 691

353 691

3 050 691

3 050 691

100 000

100 000

18.   Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Kulukohustused | | |
| Väljamaksmata laenud | 1 357 320 | 1 283 931 |
| Aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite väljamaksmata kulukohustused | 405 920 | 347 167 |
| Antud tagatised | 200 013 | 2 800 |
| Intressitoetused ja tehniline abi | 455 671 | 457 328 |
| Tingimuslikud kohustised | | |
| Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised | 1 359 818 | 1 553 668 |
| Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised kokku | 3 778 742 | 3 644 894 |

Tuhandetes eurodes

31.12.2019

31.12.2018

Kulukohustused

Kulukohustused

Väljamaksmata laenud

1 357 320

1 283 931

Aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite väljamaksmata kulukohustused

405 920

347 167

Antud tagatised

200 013

2 800

Intressitoetused ja tehniline abi

455 671

457 328

Tingimuslikud kohustised

Tingimuslikud kohustised

Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised

1 359 818

1 553 668

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised kokku

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised kokku

3 778 742

3 778 742

3 644 894

3 644 894

19.   Intressid ja samalaadsed tulud ja kulud

Intressid ja samalaadsed tulud ja kulud

Intressid ja samalaadsed tulud koosnevad põhiliselt järgmisest:

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Alates 1.1.2019
  kuni 31.12.2019 | Alates 1.1.2018
  kuni 31.12.2018 |
| Laenud ja ettemaksed | 89 244 | 92 506 |
| Intressitoetused | 4 679 | 4 224 |
| Intressid ja samalaadsed tulud kokku | 93 923 | 96 730 |

Tuhandetes eurodes

Alates 1.1.2019

kuni 31.12.2019

Alates 1.1.2018

kuni 31.12.2018

Laenud ja ettemaksed

89 244

92 506

Intressitoetused

4 679

4 224

Intressid ja samalaadsed tulud kokku

Intressid ja samalaadsed tulud kokku

93 923

93 923

96 730

96 730

Intressid ja samalaadsed kulud koosnevad põhiliselt järgmisest:

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Alates 1.1.2019
  kuni 31.12.2019 | Alates 1.1.2018
  kuni 31.12.2018 |
| Finantstuletisinstrumendid | - 261 | - 563 |
| Raha ja raha ekvivalendid | - 722 | - 654 |
| Likviidsed finantsvarad | -1 965 | -1 322 |
| Intressid ja samalaadsed kulud kokku | -2 948 | -2 539 |

Tuhandetes eurodes

Alates 1.1.2019

kuni 31.12.2019

Alates 1.1.2018

kuni 31.12.2018

Finantstuletisinstrumendid

- 261

- 563

Raha ja raha ekvivalendid

- 722

- 654

Likviidsed finantsvarad

-1 965

-1 322

Intressid ja samalaadsed kulud kokku

Intressid ja samalaadsed kulud kokku

-2 948

-2 948

-2 539

-2 539

20.   Tulud ja kulud teenus- ja vahendustasudest

Tulud ja kulud teenus- ja vahendustasudest

Teenus- ja vahendustasudest laekuv tulu koosneb põhiliselt järgmisest:

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Alates 1.1.2019
  kuni 31.12.2019 | Alates 1.1.2018
  kuni 31.12.2018 |
| Laenude ja ettemaksetega seotud teenus- ja vahendustasud | 4 399 | 107 |
| Finantstagatistega seotud teenus- ja vahendustasud | 39 | 170 |
| Muu | — | 7 |
| Tulu teenus- ja vahendustasudest kokku | 4 438 | 284 |

Tuhandetes eurodes

Alates 1.1.2019

kuni 31.12.2019

Alates 1.1.2018

kuni 31.12.2018

Laenude ja ettemaksetega seotud teenus- ja vahendustasud

4 399

107

Finantstagatistega seotud teenus- ja vahendustasud

39

170

Muu

—

7

Tulu teenus- ja vahendustasudest kokku

Tulu teenus- ja vahendustasudest kokku

4 438

4 438

284

284

Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud koosnevad põhiliselt järgmisest:

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Alates 1.1.2019
  kuni 31.12.2019 | Alates 1.1.2018
  kuni 31.12.2018 |
| Komisjon maksis kolmandatele isikutele aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite eest | - 721 | - 106 |
| Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud kokku | - 721 | - 106 |

Tuhandetes eurodes

Alates 1.1.2019

kuni 31.12.2019

Alates 1.1.2018

kuni 31.12.2018

Komisjon maksis kolmandatele isikutele aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite eest

- 721

- 106

Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud kokku

Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud kokku

- 721

- 721

- 106

- 106

21.   Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

Aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt saadud realiseeritud kasum koosneb põhiliselt järgmisest:

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Alates 1.1.2019
  kuni 31.12.2019 | Alates 1.1.2018
  kuni 31.12.2018 |
| Realiseerunud netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt | - 133 | 3 166 |
| Dividenditulu | 1 408 | 7 320 |
| Õiglase väärtuse netomuutus | 8 629 | -20 665 |
| Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt | 9 904 | -10 179 |

Tuhandetes eurodes

Alates 1.1.2019

kuni 31.12.2019

Alates 1.1.2018

kuni 31.12.2018

Realiseerunud netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

- 133

3 166

Dividenditulu

1 408

7 320

Õiglase väärtuse netomuutus

8 629

-20 665

Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

9 904

9 904

-10 179

-10 179

22.   Üldhalduskulud

Üldhalduskulud

Üldhalduskulud on kulud, mida EIP rahastu haldamise käigus tegelikult kannab ja millest on arvatud maha tulud, mida EIP saab otse rahastu klientidelt võetavatest standardsetest hindamistasudest.

Üldhalduskulud koosnevad põhiliselt järgmisest:

| Tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Alates 1.1.2019
  kuni 31.12.2019 | Alates 1.1.2018
  kuni 31.12.2018 |
| EIP kantud tegelikud kulud | -52 982 | -50 021 |
| Tulu rahastu poolt otse klientidelt võetavatest hindamistasudest | 2 973 | 2 222 |
| Üldhalduskulud kokku | -50 009 | -47 799 |

Tuhandetes eurodes

Alates 1.1.2019

kuni 31.12.2019

Alates 1.1.2018

kuni 31.12.2018

EIP kantud tegelikud kulud

-52 982

-50 021

Tulu rahastu poolt otse klientidelt võetavatest hindamistasudest

2 973

2 222

Üldhalduskulud kokku

Üldhalduskulud kokku

-50 009

-50 009

-47 799

-47 799

23.   Osalemine konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksustes (tuhandetes eurodes)

Osalemine konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksustes (tuhandetes eurodes)

Struktureeritud (majandus)üksuse määratlus

Struktureeritud (majandus)üksuse määratlus

Struktureeritud (majandus)üksus on üksus, mille kontrollija määratlemisel ei ole peamiseks teguriks hääleõigus või muud sarnased õigused. IFRS 12-s on märgitud, et struktureeritud (majandus)üksusel on mõned või kõik alljärgnevatest tunnustest:

| — | piiratud tegevus; |
| --- | --- |

—

piiratud tegevus;

| — | kitsas ja selgelt määratletud eesmärk, näiteks maksutõhusa rendilepingu teostamine, uurimis- ja arendustegevuse teostamine, (majandus)üksusele kapitali- või rahastamisallika tagamine või investoritele investeerimisvõimaluste andmine struktureeritud (majandus)üksuse varadega seotud riskide ja hüvede investoritele edasiandmise kaudu; |
| --- | --- |

—

kitsas ja selgelt määratletud eesmärk, näiteks maksutõhusa rendilepingu teostamine, uurimis- ja arendustegevuse teostamine, (majandus)üksusele kapitali- või rahastamisallika tagamine või investoritele investeerimisvõimaluste andmine struktureeritud (majandus)üksuse varadega seotud riskide ja hüvede investoritele edasiandmise kaudu;

| — | ebapiisav omakapital, mis ei võimalda struktureeritud (majandus)üksusel rahastada oma tegevust ilma allutatud finantstoetuseta; |
| --- | --- |

—

ebapiisav omakapital, mis ei võimalda struktureeritud (majandus)üksusel rahastada oma tegevust ilma allutatud finantstoetuseta;

| — | rahastamine investoritele emiteeritud mitme lepingupõhiselt seotud instrumendi kaudu, mille tulemusena tekib krediidiriski või muude riskide kontsentratsioon (seeriad). |
| --- | --- |

—

rahastamine investoritele emiteeritud mitme lepingupõhiselt seotud instrumendi kaudu, mille tulemusena tekib krediidiriski või muude riskide kontsentratsioon (seeriad).

Konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksus

Konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksus

Konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksused on kõik struktureeritud (majandus)üksused, mida ei kontrolli rahastu. Siia kuulub ka osalus konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksustes.

Osalus struktureeritud (majandus)üksustes – määratlus

Osalus struktureeritud (majandus)üksustes – määratlus

IFRS 12 kohaselt on osalus lepingupõhine ja lepinguväline seotus, mille tõttu aruandvat (majandus)üksust mõjutab tema finantstulemusega seotud kasumi muutlikkus. Sellise osaluse näited on omakapitaliosalus ja muud laadi seotus, näiteks rahastamine, likviidsustoetus, krediidikvaliteedi parandamine, teise (majandus)üksuse ees kohustuste võtmine ja talle tagatiste andmine. IFRS 12 kohaselt ei tähenda tavaline kliendi-tarnija suhe seda, et aruandvale (majandus)üksusele peab tingimata kuuluma osalus teises (majandus)üksuses.

Järgmises tabelis on loetletud need struktureeritud (majandus)üksuste liigid, milles rahastamisvahendil on osalus, kuid mis ei ole tema poolt konsolideeritud.

| Struktureeritud (majandus)üksuse liik | Laad ja eesmärk | Rahastu osalus |
| --- | --- | --- |
| Projektide rahastamine – laenud eriotstarbelistele vahenditele | Projektide rahastamise tehingud on tehingud, mille puhul rahastu usaldab oma võla teenindamise laenuvõtjale, kelle ainus või peamine sissetulekuallikas on üksainus või mõned varad, mida rahastatakse selliste laenude või muude projektiga lepinguliselt seotud olemasolevate varadega. Projektide rahastamise tehinguid rahastatakse sageli eriotstarbeliste vahendite kaudu. | Väljamakse netosumma;
  intressitulu |
| Riskikapitalitehingud | Rahastamisvahend rahastab riskikapitali- ja investeerimisfonde. Riskikapitali- ja investeerimisfondid haldavad nendelt investoritelt koondatud raha, kes soovivad osalust börsivälisel kapitalil põhinevates tugeva kasvupotentsiaaliga väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes ning taristuprojektide rahastamises. | Investeeringud riskikapitaliüksuse emiteeritud osadesse või aktsiatesse;
  dividendituluna saadud dividendid. |

Struktureeritud (majandus)üksuse liik

Laad ja eesmärk

Rahastu osalus

Projektide rahastamine – laenud eriotstarbelistele vahenditele

Projektide rahastamise tehingud on tehingud, mille puhul rahastu usaldab oma võla teenindamise laenuvõtjale, kelle ainus või peamine sissetulekuallikas on üksainus või mõned varad, mida rahastatakse selliste laenude või muude projektiga lepinguliselt seotud olemasolevate varadega. Projektide rahastamise tehinguid rahastatakse sageli eriotstarbeliste vahendite kaudu.

Väljamakse netosumma;

intressitulu

Riskikapitalitehingud

Rahastamisvahend rahastab riskikapitali- ja investeerimisfonde. Riskikapitali- ja investeerimisfondid haldavad nendelt investoritelt koondatud raha, kes soovivad osalust börsivälisel kapitalil põhinevates tugeva kasvupotentsiaaliga väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes ning taristuprojektide rahastamises.

Investeeringud riskikapitaliüksuse emiteeritud osadesse või aktsiatesse;

dividendituluna saadud dividendid.

Järgmises tabelis on esitatud selliste konsolideerimata struktureeritud üksuste bilansiline maksumus, milles rahastul on aruandekuupäeva seisuga osalus, ning nimetatud üksustest lähtuv rahastu maksimaalne kahjumirisk. Maksimaalse kahjumiriski moodustavad bilansiline jääkmaksumus ja sellega seotud väljamaksmata kulukohustused.

| Struktureeritud (majandus)üksuse liik | Kirje | Bilansiline maksumus seisuga 31.12.2019 | Bilansiline maksumus seisuga 31.12.2018 | Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2019 | Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskikapitalifondid | Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | 504 332 | 467 152 | 834 955 | 797 775 |
| Kokku | | 504 332 | 467 152 | 834 955 | 797 775 |

Struktureeritud (majandus)üksuse liik

Kirje

Bilansiline maksumus seisuga 31.12.2019

Bilansiline maksumus seisuga 31.12.2018

Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2019

Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2018

Riskikapitalifondid

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

504 332

467 152

834 955

797 775

Kokku

Kokku

504 332

504 332

467 152

467 152

834 955

834 955

797 775

797 775

24.   Tulemusliku rahastamise vahend (tuhandetes eurodes)

Tulemusliku rahastamise vahend (tuhandetes eurodes)

2013. aasta juunis kiitis AKV-ELi ministrite ühisnõukogu heaks üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi uue finantsprotokolli aastateks 2014–2020.

Lepiti kokku eraldada investeerimisrahastule 500 miljoni euro suurune rahaline kate, nn tulemusliku rahastamise vahend (IFE), mis võimaldab rahastul toetada projekte, mille mõju arengule on eriti tugev, kuid ka kaasnevad riskid on tavapärasest suuremad. Kõnealuse vahendiga avardatakse rahastu võimalusi anda laenu erasektorile, milleks tehakse sellest investeeringuid järgmistesse rahastamisvahenditesse.

Sotsiaalmõju omakapitalifondid – fondid, mida edendab üha suurem hulk uute erakapitali investeerimisfondide fondivalitsejaid, kes seavad fondi investeerimisstrateegia eesmärgiks sotsiaalsete ja keskkonnaprobleemide leevendamise, pidades samas silmas fondi enda ja selle investeerimisobjektiks olevate äriühingute jätkusuutlikkust.

Sotsiaalmõju omakapitalifondid

Laenud finantsvahendajatele (näiteks mikrokrediidiasutustele, kohalikele pankadele ja krediidiühistutele) neis AKV riikides, kus EIP ei saa krediidiriski suuniste tõttu rahastamist pakkuda, eriti kohalikus vääringus, näiteks kuna riigi riskitase on kõrge, valuuta volatiilne või hinnakujunduse võrdlusalus puudub. Selliste laenude peamine eesmärk on rahastada projekte, millel on suur mõju arengule, eelkõige pakkudes toetust mikro- ja väikeettevõtjatele ning põllumajandusele, mis muidu ei ole rahastu seisukohalt rahastamiskõlblikud.

Laenud finantsvahendajatele

Riskijagamist edendavad rahastamisvahendid, mis kujutavad endast tagatist esimese järjekoha kahju (esimese järjekoha kahjust tuleneva riski osa) suhtes, millega edendatakse EIP ja kohalike finantsvahendajate (põhiliselt kommertspankade) vahelisi riskijagamistehinguid, millest saavad kasu muude skeemidega hõlmamata VKEd ja väikesed projektid, mis vastavad mõjupõhistele rahastamiskriteeriumitele ja millel turulünga tõttu puuduvad muud rahastamisvõimalused. Esimese järjekoha kahjust tuleneva riski osa on kujundatud kõrgema nõudeõiguse järguga tagatisele antud edasigarantiina, mida rahastavad EIP (investeerimisrahastu raames) ja muud rahvusvahelised finantsinstitutsioonid ja arengu rahastajad. Selline garantii võimaldab saavutada märkimisväärse finantsvõimenduse.

Riskijagamist edendavad rahastamisvahendid

Otserahastamine, mida pakutakse võla- (st laenud) ja omakapitaliinstrumentide kaudu usaldusväärsete ja kogenud arendajate projektidele, mis võivad märkimisväärselt edendada arengut, kuid mille puhul valitseb tavapärasest suurem oht kanda kahju ja jääda ilma oma investeeringust (st esineb aktsiariskilaadne risk, mille puhul valitseb tavapärasest suurem oht kanda kahju). Selle vahendi kasutamisel lähtub EIP rangetest projektide valiku ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumitest, olenemata sellest, kui suur on projektide mõju arengule, kuna need projektid ei vasta piisaval määral rahastamiskriteeriumitele (sest ei ole tõenäoline teenida investeering tagasi või katta kahjum intressimääralt või omakapitalilt saadava tuluga).

Otserahastamine

Tulemusliku rahastamise vahendi abil saab ka tegevust mitmekesistada, hõlmates uusi valdkondi nagu tervishoid ja haridus, põllumajandus ja toiduga kindlustatus, ning töötada välja uusi ja uuenduslikke riskijagamisvahendeid.

Raamatupidamise ja finantsvaatenurgast kuulub tulemusliku rahastamise vahend rahastu portfelli. Selle aruanne esitatakse investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruande osana.

Järgmises tabelis on esitatud bilansilised jääkmaksumused ja kulukohustustega seotud, kuid väljamaksmata summad varaliikide kaupa.

| Tulemusliku rahastamise vahendi investeeringu liik | Kirje | Mõõtmine | Bilansiline brutoväärtus seisuga 31.12.2019 | Kahju allahindluse / õiglase väärtuse korrigeerimise summa seisuga 31.12.2019 | Bilansiline jääkmaksumus seisuga 31.12.2019 | Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2019 | Bilansivälise oodatava krediidikahju korrigeerimise summa seisuga 31.12.2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sotsiaalmõju omakapitalifondid | Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | 33 417 | -3 175 | 30 242 | 66 840 | — |
| Laenud finantsvahendajatele | Laenud ja ettemaksed | Soetusmaksumuses | 22 347 | - 354 | 21 993 | 42 400 | -1 251 |
| Riskijagamisvahendid | Antud tagatised | Meetod, mis annab tulemuseks suurema väärtuse (16) | — | — | — | 47 331 | - 50 |
| Otsene osalus omakapitalis | Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | 58 643 | 19 626 | 78 269 | 14 | — |
| Otselaenutehingud | Laenud ja ettemaksed | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | 37 136 | -15 156 | 21 980 | 75 700 | — |
| Kokku | | | 151 543 | 941 | 152 484 | 232 285 | -1 301 |

Tulemusliku rahastamise vahendi investeeringu liik

Kirje

Mõõtmine

Bilansiline brutoväärtus seisuga 31.12.2019

Kahju allahindluse / õiglase väärtuse korrigeerimise summa seisuga 31.12.2019

Bilansiline jääkmaksumus seisuga 31.12.2019

Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2019

Bilansivälise oodatava krediidikahju korrigeerimise summa seisuga 31.12.2019

Sotsiaalmõju omakapitalifondid

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

33 417

-3 175

30 242

66 840

—

Laenud finantsvahendajatele

Laenud ja ettemaksed

Soetusmaksumuses

22 347

- 354

21 993

42 400

-1 251

Riskijagamisvahendid

Antud tagatised

Meetod, mis annab tulemuseks suurema väärtuse (16)

16

—

—

—

47 331

- 50

Otsene osalus omakapitalis

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

58 643

19 626

78 269

14

—

Otselaenutehingud

Laenud ja ettemaksed

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

37 136

-15 156

21 980

75 700

—

Kokku

Kokku

151 543

151 543

941

941

152 484

152 484

232 285

232 285

-1 301

-1 301

| Tulemusliku rahastamise vahendi investeeringu liik | Kirje | Mõõtmine | Bilansiline jääkmaksumus seisuga 31.12.2018 | Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sotsiaalmõju omakapitalifondid | Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | 19 134 | 53 672 |
| Laenud finantsvahendajatele | Laenud ja ettemaksed | Soetusmaksumuses | 29 566 | 24 700 |
| Riskijagamisvahendid | Antud tagatised | Meetod, mis annab tulemuseks suurema väärtuse (17) | - 786 | 43 668 |
| Otsene osalus omakapitalis | Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | 53 183 | 1 014 |
| Otselaenutehingud | Laenud ja ettemaksed | Soetusmaksumuses | 6 711 | 114 629 |
| Kokku | | | 107 808 | 237 683 |

Tulemusliku rahastamise vahendi investeeringu liik

Kirje

Mõõtmine

Bilansiline jääkmaksumus seisuga 31.12.2018

Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2018

Sotsiaalmõju omakapitalifondid

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

19 134

53 672

Laenud finantsvahendajatele

Laenud ja ettemaksed

Soetusmaksumuses

29 566

24 700

Riskijagamisvahendid

Antud tagatised

Meetod, mis annab tulemuseks suurema väärtuse (17)

17

- 786

43 668

Otsene osalus omakapitalis

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

53 183

1 014

Otselaenutehingud

Laenud ja ettemaksed

Soetusmaksumuses

6 711

114 629

Kokku

Kokku

107 808

107 808

237 683

237 683

Halduskomitee otsustas kohaldada alates 1. jaanuarist 2019 tulemusliku rahastamise vahendi otselaenutehingute (v.a laenud finantsvahendajatele) suhtes üldvolituse kohaseid riskipõhimõtteid, nagu oli ette nähtud EIP krediidi- ja aktsiariski suunistes, ning rakendada tulemusliku rahastamise vahendi otselaenutehingutega seotud riski jälgimiseks ja riskist teatamiseks õiglase väärtuse meetodit.

Uue metoodika kohaselt korraldab pank kvalitatiivse riskihindamise, et hinnata nende tehingutega seotud investeerimisloogika usaldusväärsust ja usutavat ärialast elujõulisust. Seda silmas pidades liigitatakse tulemusliku rahastamise vahendi otselaenutehingud soetusmaksumuses mõõdetavatest laenudest ümber õiglases väärtuses mõõdetavateks laenudeks.

Ärimudeli muutmiseks tuleb laenuportfelli muuta etteulatuvalt alates ümberliigitamise kuupäevast, mistõttu ei ole muudatusel mõju eelnenud aastatele. Mõju käesoleva aasta kasumi- ja muu koondkasumi aruandele kajastatakse kirjes „Siduvate laenuandmiskohustuste eraldiste muutus“ summas 4,4 miljonit eurot.

25.   Bilansipäevajärgsed sündmused

Bilansipäevajärgsed sündmused

Pärast bilansipäeva ei ole toimunud ühtegi olulist sündmust, mis tuleks avalikustada või mis nõuaks 31. detsembri 2019. aasta raamatupidamise aruande korrigeerimist.

SÕNASTIK

SÕNASTIK

ABAC (tekkepõhine arvestus)

ABAC (tekkepõhine arvestus)

ABAC on komisjoni raamatupidamissüsteem, mida täiendavad alates 2005. aastast tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtted. Erinevalt kassapõhisest eelarve raamatupidamisarvestusest kajastatakse tekkepõhises raamatupidamisarvestuses tulud nende tekkimisel, mitte sissenõudmisel. Kulud kajastatakse kulude tekkimisel, mitte maksmisel. See erineb kassapõhisest eelarve raamatupidamisarvestusest, kus tehingud ja muud sündmused kajastatakse raha laekumisel või väljamaksmisel.

Raamatupidamisarvestus

Raamatupidamisarvestus

Finantstehingute kirjendamine ja aruandlus, sealhulgas tehingu loomine, kajastamine, töötlemine ja selle kohta kokkuvõtte tegemine raamatupidamise aastaaruandes.

Peaarvepidaja

Peaarvepidaja

Peaarvepidaja ülesanded, volitused ja kohustused on sätestatud finantsmääruses:

| — | nõuetekohane maksete tegemine, |
| --- | --- |

—

nõuetekohane maksete tegemine,

| — | tulude kogumine, |
| --- | --- |

—

tulude kogumine,

| — | saadaolevate summade sissenõudmine ja tasaarvestus, |
| --- | --- |

—

saadaolevate summade sissenõudmine ja tasaarvestus,

| — | raamatupidamisarvestuse pidamine ning raamatupidamise aastaaruande koostamine ja esitamine, |
| --- | --- |

—

raamatupidamisarvestuse pidamine ning raamatupidamise aastaaruande koostamine ja esitamine,

| — | raamatupidamiseeskirjade ja -metoodika ning kontoplaani kehtestamine, |
| --- | --- |

—

raamatupidamiseeskirjade ja -metoodika ning kontoplaani kehtestamine,

| — | raamatupidamissüsteemide kehtestamine ja heakskiitmine ning eelarvevahendite käsutaja sisseseatud selliste süsteemide heakskiitmine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks (kohalikud süsteemid), |
| --- | --- |

—

raamatupidamissüsteemide kehtestamine ja heakskiitmine ning eelarvevahendite käsutaja sisseseatud selliste süsteemide heakskiitmine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks (kohalikud süsteemid),

| — | rahavoogude juhtimine, |
| --- | --- |

—

rahavoogude juhtimine,

| — | avansikontode haldajate määramine, |
| --- | --- |

—

avansikontode haldajate määramine,

| — | pangakontode avamine ja sulgemine institutsiooni nimel. |
| --- | --- |

—

pangakontode avamine ja sulgemine institutsiooni nimel.

Haldusassigneeringud

Haldusassigneeringud

Haldusassigneeringutest kaetakse institutsioonide ja üksuste jooksvad kulud (isikkoosseisule, hoonetele, bürooseadmetele).

Korrigeerimine

Korrigeerimine

Paranduseelarve vastuvõtmine või vahendite ümberpaigutamine ühest eelarvepunktist teise.

Vastuvõetud eelarve

Vastuvõetud eelarve

Eelarveprojekt võetakse vastu siis, kui eelarvepädev institutsioon selle kinnitab.

Vt eelarve.

Ametid

Ametid

Eraldiseisva juriidilise isiku staatusega ELi asutused, kellele võidakse teatavate rangete tingimuste alusel delegeerida eelarve täitmise volitused. Nende eelarve täitmisele annab eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon heakskiidu eraldiseisvalt.

Paranduseelarve

Paranduseelarve

Eelarveaasta kestel vastu võetud otsus muuta (suurendada, vähendada, ümber paigutada) jooksva aasta vastuvõetud eelarve erinevaid aspekte.

Aastasuse põhimõte

Aastasuse põhimõte

Eelarvepõhimõte, mille kohaselt kulud ja tulud kavandatakse ja kiidetakse heaks üheks aastaks – alates 1. jaanuarist 31. detsembrini.

Assigneeringud

Assigneeringud

Eelarve rahastamine.

Eelarves esitatakse nii kulukohustuste (õiguslikult siduvad lubadused anda rahalisi vahendeid, tingimusel et täidetud on teatavad tingimused) kui ka maksete (saajatele sularaha maksmine või pangaülekannete tegemine) prognoos. Kulukohustuste ja maksete assigneeringud on sageli erinevad (liigendatud assigneeringud), sest mitmeaastased programmid ja projektid seotakse tavaliselt täielikult kulukohustustega nende kinnitamise aastal, makseid aga tehakse nende rakendamisaja jooksul vastavalt programmide ja projektide edenemisele. Liigendamata assigneeringud on halduskulude assigneeringud ning kulukohustuste assigneeringud võrduvad maksete assigneeringutega.

Sihtotstarbeline (välis-/sise-) tulu

Sihtotstarbeline (välis-/sise-) tulu

Spetsiaalne tulu, mis on ette nähtud konkreetsete kuluartiklite rahastamiseks

Sihtotstarbelise välistulu peamine allikas on kolmandate riikide rahaline osalus liidu rahastatavates programmides.

Sihtotstarbelise sisetulu peamine allikas on tulu kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel tarnitud kaupade, osutatud teenuste või tehtud ehitustööde eest, tulu alusetult makstud summade tagasimaksmisest ning tulu väljaannete ja filmide, sealhulgas elektroonilisel andmekandjal olevate väljaannete ja filmide müügist.

Sihtotstarbelise sisetulu peamine allikas on tulu kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel tarnitud kaupade, osutatud teenuste või tehtud ehitustööde eest, tulu alusetult makstud summade tagasimaksmisest ning tulu väljaannete ja filmide, sealhulgas elektroonilisel andmekandjal olevate väljaannete ja filmide müügist.

Sihtotstarbelise tulu alla kuuluvate tulude täielik loetelu on esitatud finantsmääruse artiklis 21.

Volitatud eelarvevahendite käsutaja

Volitatud eelarvevahendite käsutaja

Volitatud eelarvevahendite käsutaja vastutab asjaomases üksuses tulu- ja kulutoimingute heakskiitmise eest kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ning selle tagamise eest, et täidetud oleksid seaduslikkuse ja korrektsuse nõuded.

Volitatud eelarvevahendite käsutaja langetab kõik tema vastutusalasse kuuluvate meetmetega seotud finantsotsused. Eeskätt peab ta tegema oma riskianalüüsi alusel otsused eelarve täitmise kohta.

Eelarve

Eelarve

Kooskõlas eelarvepõhimõtetega koostatav iga-aastane finantskava, milles esitatakse prognoosid ja kiidetakse igaks eelarveaastaks heaks hinnangulised tulevased kulud ja tulud ning kulutused, mille kohta esitatakse üksikasjalik kirjeldus ja põhjendus eelarveselgitustes.

Eelarve täitmise tulemus

Eelarve täitmise tulemus

Saadud tulude ja väljamakstud summade vahe, sh ülekandmistest, tühistamistest ja vahetuskursierinevustest tulenevad korrigeerimised.

Ametite puhul tuleb sellele vahele vastav summa rahastamisasutusele tagasi maksta, nagu on ette nähtud ametite finantsmääruses.

Eelarve täitmine

Eelarve täitmine

Eelarvevahendite kasutamine kulu- ja tulutoimingute kaudu.

Eelarvepunkt/eelarverida/eelarvepositsioon

Eelarvepunkt/eelarverida/eelarvepositsioon

Tulud ja kulud on eelarves kajastatud eelarvepädevate institutsioonide kehtestatud kohustusliku liigenduse kohaselt, mis peegeldab iga punkti sisu ja otstarvet. Eelarverea nimetuses (jaotis, peatükk, artikkel või rida) sisaldub liigendusühiku formaalne kirjeldus.

Eelarvepädevad institutsioonid

Eelarvepädevad institutsioonid

Institutsioonid, kes on volitatud tegema eelarveküsimustega seotud otsuseid: ELi institutsioonide korral on eelarvepädevad institutsioonid Euroopa Parlament ja nõukogu.

Ametite ja ühisettevõtete eelarvepädevad institutsioonid on nende juhatused.

Eelarveline kulukohustus

Eelarveline kulukohustus

Eelarveline kulukohustus on edaspidiste kulutuste katmiseks tehtav assigneeringute broneering.

Assigneeringute tühistamine

Assigneeringute tühistamine

Kasutamata assigneeringud, mida ei tohi enam kasutada.

Assigneeringute ülekandmine

Assigneeringute ülekandmine

Erand aastasuse põhimõttest, kui assigneeringud, mida asjaomasel eelarveaastal kasutada ei saanud, kantakse erandkorras üle kasutamiseks järgmisel aastal.

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringutest kaetakse jooksval eelarveaastal võetavate juriidiliste kohustuste (lepingud, toetuslepingud/otsused) kogukulud. Finantsmääruse artikkel 7: kulukohustuste assigneeringud hõlmavad eelarveaastal rohkem kui ühte eelarveaastat hõlmavate meetmetega seoses võetud juriidiliste kohustuste (lepingud, toetuslepingud/otsused) koguväärtust.

Kulukohustusest vabastamine

Kulukohustusest vabastamine

Assigneeringute broneeringu tühistamine.

Liigendatud assigneeringud

Liigendatud assigneeringud

Liigendatud assigneeringuid kasutatakse mitmeaastaste meetmete rahastamiseks; nendest kaetakse jooksval eelarveaastal rohkem kui ühte eelarveaastat hõlmavate meetmete jaoks võetud juriidiliste kohustuste koguväärtust. Finantsmääruse artikkel 7: liigendatud assigneeringud kirjendatakse mitmeaastaste meetmete jaoks. Need koosnevad kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest.

Sihtotstarbeline tulu

Sihtotstarbeline tulu

Teatavad sihtotstarbelised tulud, nagu sihtkapitalina saadud tulu, toetused, kinked ja annakud, kaasa arvatud iga liidu institutsiooni sihtotstarbelised tulud.

Vt sihtotstarbeline (välis-/sise-) tulu.

Tulem

Tulem

Kulude ja tulude mõju bilansile vastavalt tekkepõhise arvestuse põhimõtetele.

Kindlaksmääratud nõuded

Kindlaksmääratud nõuded

Nõuded on sissenõudekorraldused, mille Euroopa Liit peab tulude kogumiseks kindlaks määrama.

Vahetuskursierinevus

Vahetuskursierinevus

Erinevus, mis tekib väljaspool euroala asuvate riikidega seotud tehingutele vahetuskursside kohaldamise või välisvaluutas varade ja kohustiste ümberhindluse tulemusena.

Kulud

Kulud

Eelarvevahendite kasutamine eri liiki rahastamisallikatest.

Finantsmäärus

Finantsmäärus

Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast kontrollikojaga konsulteerimist vastu võetud määrus, milles kehtestatakse Euroopa Liidu üldeelarve koostamise ja täitmise nõuded.

Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (31).

31

Rahastamisallikas

Rahastamisallikas

Assigneeringute liik.

Toetused

Toetused

Eelarvest annetusena antavad rahalised otsetoetused, millega rahastatakse ELi poliitika olulise osa elluviimiseks ettenähtud meedet või üldistes Euroopa huvides oleva eesmärgi või ELi poliitikaeesmärgi saavutamise nimel tegutseva organi tegevust.

Täitmine

Täitmine

Vt eelarve täitmine.

Laekumised

Laekumised

Vt tulu.

Ühisettevõte

Ühisettevõte

Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel asutatud juriidilisest isikust ELi organ. Seda terminit võib kasutada ükskõik millise koostööstruktuuri kirjeldamiseks, mis on ette nähtud liidu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse programmide tõhusaks elluviimiseks.

Tühistatavad assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Kasutamata assigneeringud, mis eelarveaasta lõpus tühistatakse. See tähendab assigneeringust tulenevate kulutamise ja/või kohustiste võtmise volituste täielikku või osalist tühistamist.

Vaid ühisettevõtete puhul võib nende suhtes kohaldatavate finantsreeglite kohaselt lisada kõik kasutamata assigneeringud kuni kolme järgmise aasta tulude ja kulude eelarvestusse (nn „N+3“ reegel). Seega saab ühisettevõtete tühistatavad assigneeringud uuesti kättesaadavaks teha kuni eelarveaastani „N+3“.

Õiguslik alus (alusakt)

Õiguslik alus (alusakt)

Õiguslik alus on üldjuhul Euroopa Liidu toimimise lepingul põhinev õigusakt, millega antakse komisjonile pädevus seoses konkreetse poliitikavaldkonnaga ja sätestatakse tema pädevusse antud ülesannete, sealhulgas eelarve täitmise tingimused. Teatavate lepingu artiklitega antakse komisjonile volitus võtta kindlaid meetmeid, millega kaasnevad kulutused, ilma et nende kulutuste tegemiseks oleks vaja täiendavat õiguslikku alust.

Juriidiline kohustus

Juriidiline kohustus

Kolmandate isikute ees võetav õiguslik kohustus.

Liigendamata assigneeringud

Liigendamata assigneeringud

Liigendamata assigneeringuid kasutatakse aastast laadi tegevuse rahastamiseks. (Finantsmääruse artikkel 9). ELi eelarves on liigendamata assigneeringud halduskulude, põllumajandusturutoetuste ja otsetoetuste assigneeringud.

Tegevusassigneering

Tegevusassigneering

Tegevusassigneeringutega rahastatakse eri poliitikavaldkondi, peamiselt toetuste või hankemenetluste kaudu.

Täitmata kulukohustused

Täitmata kulukohustused

Täitmata kulukohustused (pr k „Reste à Liquider“, RAL) on kulukohustuste assigneeringud, mille alusel makseid ei ole veel tehtud, või juriidilised kohustused, mis ei ole veel täielikult maksetega tasaarveldatud. Need tulenevad otseselt mitmeaastaste programmide olemasolust ning kulukohustuste ja maksete assigneeringute lahususest.

Täitumine

Täitumine

Vt eelarve täitmise tulemus.

Makse

Makse

Juriidilise kohustuse täitmiseks tehtav väljamakse.

Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringutega kaetakse kulud, mis tulenevad jooksval eelarveaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest (finantsmääruse artikkel 7).

RAL

RAL

Täitmata kulukohustuste summa. Vt täitmata kulukohustused.

Sissenõudmine

Sissenõudmine

Sissenõudekorraldus on menetlus, mille käigus volitatud eelarvevahendite käsutaja registreerib komisjoni nõude saadaoleva summa saamiseks, et see võlgnikult (enamasti toetusesaajalt) sisse nõuda.

Tulemus

Tulemus

Vt eelarve täitmise tulemus.

Tulu(d)

Tulu(d)

Laekumised kõigist eelarve rahastamise allikatest.

Kohaldamise eeskirjad

Kohaldamise eeskirjad

Finantsmääruse rakendamist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad. Need on sätestatud komisjoni määruses, mis võeti vastu pärast kõikide institutsioonidega konsulteerimist, ning nendega ei saa muuta finantsmäärust, millel need põhinevad.

Ülejääk

Ülejääk

Summa, mille võrra tulud ületavad kulusid (vt eelarve täitmise tulemus) ja mis tuleb rahastamisasutusele kooskõlas finantsmäärusega tagastada.

Ümberpaigutused

Ümberpaigutused

Ümberpaigutused eelarveridade vahel on assigneeringute viimine ühelt eelarverealt teisele eelarveaasta jooksul, moodustades erandi eelarve sihtotstarbelisuse põhimõttest. Need on siiski Euroopa Liidu toimimise lepinguga sõnaselgelt lubatud finantsmääruses sätestatud tingimustel. Finantsmääruses on nimetatud erinevaid ümberpaigutamiste liike, sõltuvalt sellest, kas need toimuvad eelarve jaotiste, peatükkide, artiklite või rubriikide piires ja kas need nõuavad erineva tasandi kinnitust.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 26. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1877, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2015/323 (ELT L 307, 3.12.2018, lk 1).

2

(3)  Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes järgnevas tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelis esitatud kogusummast.

3

(4)  Arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

4

(5)  Vastavalt üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 53 kajastatakse sularahavaru üheteistkümnenda EAFi bilansis. Erinevate pangakontode laadi on kirjeldatud 5. peatükis „Finantsriskide juhtimine“.

5

(6)  Nõukogu 6. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/888, millega muudetakse määrust (EL) 2015/323, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust (ELT L 149, 7.6.2016, lk 1).

6

(7)  Arvude tuhandetesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

8

(9)  Määrus (EL) 2018/1877.

9

(10)  Arvude tuhandetesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

10

(11)  Määrus (EL, Euratom) 2018/1046.

11

(12)  Määrus (EL) 2018/1877.

12

(13)  Programmide ja lisatoetuste heakskiitmine tegevjuhtkondades kajastub tekkepõhise arvestuse süsteemis ametliku kulukohustusena alles teatava aja pärast. Aasta lõpu seisuga oli 2019. aastal võetud kulukohustuste kogusumma 722,7 miljonit eurot.

13

(14)  Arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

14

(1)  EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1.

1

(2)  ELT L 109, 26.4.2007, lk 33.

2

(3)  Nõukogu 15. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/640, milles käsitletakse 10. Euroopa Arengufondi projektidest vabanevate rahaliste vahendite eraldamist Aafrika rahutagamisrahastu vahendite täiendamiseks (ELT L 109, 24.4.2019, lk 24).

3

(15)  Vähenemised vastavad vabastatud vahenditele, mis paigutati ümber kümnenda EAFi mittekasutatavasse tulemusreservi.

15

(16)  Kõik vähenemised vastavad vabastatud assigneeringutele, mis paigutati ümber kümnenda EAFi mittekasutatavasse tulemusreservi.

16

(17)  Nõukogu otsuse 2010/406/EL (ELT L 189, 22.7.2010, lk 14) alusel eraldati Sudaanile kümnenda EAFi mittekasutatavast tulemusreservist veel 150 miljonit eurot (147 miljonit eritoetuseks Sudaanile ja 3 miljonit eurot rakenduskuludeks).

17

(18)  Nõukogu otsuse 2011/315/EL (ELT L 142, 28.5.2011, lk 61) alusel eraldati Sudaanile kümnenda EAFi mittekasutatavast tulemusreservist veel 200 miljonit eurot (194 miljonit eritoetuseks Lõuna-Sudaanile ja 6 miljonit eurot rakenduskuludeks).

18

(19)  Kõik vabatahtlike osamaksude vähenemised vastavad rahastajatele tehtud tagasimaksetele.

19

(20)  Kaheksandast ja üheksandast EAFist vabastatud assigneeringute ümberpaigutused kümnenda EAFi reservi/reservist.

20

(21)  Kõik vähenemised vastavad vabastatud assigneeringutele, mis paigutati ümber üheteistkümnenda EAFi mittekasutatavasse tulemusreservi.

21

(22)  Kaasrahastamise puhul on tabelis esitatud ainult kulukohustuste assigneeringud.

22

(23)  Nõukogu otsuse (EL) 2019/640 alusel eraldati kümnenda EAFi mittekasutatavast tulemusreservist veel 455,86 miljonit eurot Aafrika rahutagamisrahastule.

23

(24)  Kümnendast EAFist vabastatud assigneeringute ümberpaigutused kümnenda EAFi reservi/reservist.

24

(25)  Kaasrahastamise puhul on tabelis esitatud ainult kulukohustuste assigneeringud.

25

(4)  % assigneeringutest.

4

(5)  31. detsembril 2019 lõppenud majandusaasta puhul hõlmavad intressid ja samalaadsed tulud 93,9 miljonit eurot (2018. aastal 96,7 miljonit eurot), mis on arvutatud efektiivse intressimäära meetodi kohaselt amortiseeritud väärtuses hoitavatelt varadelt.

5

(26)  Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad laenutehingud.

26

(27)  Agendilepingud, mille puhul aruandekuupäeva seisuga alusvara ei ole.

27

(28)  Agendilepingud, mille puhul aruandekuupäeva seisuga alusvara ei ole.

28

(29)  Vähenemine on tingitud aasta jooksul tehtud põhiosa tagasimaksetest selliste tehingute puhul, mida juba 31. detsembri 2019. aasta seisuga käsitleti makseraskuste tõttu restruktureeritavate tehingutena, ja makseraskuste tõttu restruktureeritud meetmete lõpetamistest aasta jooksul.

29

(30)  Võlad kolmandatele isikutele hõlmavad liikmesriikidele võlgnetavaid veel väljamaksmata intressitoetusi ja tehnilist abi, mis on peamiselt tähtajatud.

30

(6)  Sünteetilise riskimaandamise selgitusi vt punkt 3.4.2.2.2.

6

(7)  Sünteetilise riskimaandamise selgitusi vt punkt 3.4.2.2.2.

7

(8)  Sealhulgas agendilepingud.

8

(9)  Täpsemad andmed on esitatud lisade punktis 24.

9

(10)  Sealhulgas agendilepingud.

10

(11)  Täpsemad andmed on esitatud lisade punktis 24.

11

(12)  Selles summas sisaldub seisuga 31. detsember 2018 õiglase väärtuse hindamisega seotud väärkajastamisest tulenev summa (5 853 000 eurot), mis korrigeeriti 2019. aastal. Kui seda summat mitte arvestada, oleks realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus eelarveaastal 2019 17 970 000 eurot.

12

(13)  Siduvate laenuandmiskohustuste eraldiste (31. detsembri 2019. aasta seisuga) hindamismetoodikat muudeti 2. taseme siduvate laenuandmiskohustuste puhul, mistõttu ei kohaldanud rahastu arvutustes tehingute ümberhindamistegureid. Selle muudatuse mõjul suurenes oodatav krediidikahju 7,7 miljoni euro võrra.

13

(14)  Täpsemad andmed on esitatud lisade punktis 24.

14

(15)  24. oktoobril 2019 määras nõukogu kindlaks iga liikmesriigi 21. jaanuariks 2020 makstava rahalise osamaksu summa. 31. detsembri 2019. aasta seisuga oli sisse maksmata 86 330 eurot.

15

(16)  Täpsema teabe saamiseks vt jaotis „Hilisem mõõtmine“ lisade punktis 2.4.3.

16

(17)  Täpsema teabe saamiseks vt jaotis „Hilisem mõõtmine“ lisade punktis 2.4.3.

17

(31)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

31

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/167 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/167

---

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne

(2020/C 387/02)

Arvamus

| I. | Auditeerisime






  a) | 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2019 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannet, mis hõlmab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja rahalise rakendamise aruannet ning mille komisjon kiitis heaks 16. juunil 2020, ja |
| --- | --- | --- |

I.

a)

8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2019 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannet, mis hõlmab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja rahalise rakendamise aruannet ning mille komisjon kiitis heaks 16. juunil 2020, ja

| b) | nimetatud aruannete aluseks olevate tehingute, mille finantsjuhtimine on komisjoni ülesanne, seaduslikkust ja korrektsust (1). |
| --- | --- |

b)

nimetatud aruannete aluseks olevate tehingute, mille finantsjuhtimine on komisjoni ülesanne, seaduslikkust ja korrektsust (1).

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta









  II. | Meie hinnangul annab 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2019 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast 31. detsembri 2019. aasta seisuga ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt EAFide finantsmääruse sätetele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele. |
| --- | --- |

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

II.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

| Arvamus tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  III. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2019 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

Arvamus tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

III.

Kulutused

| Vastupidine arvamus kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  IV. | Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud punktis „Alus vastupidise arvamuse esitamiseks kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta“, on 2019. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruandes kajastatud heaks kiidetud kulutused meie hinnangul olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

Vastupidine arvamus kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

IV.

Alus arvamuste esitamiseks

| V. | Viisime auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite (ISA) ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega (ISSAI). Meie kohustusi seoses nimetatud standardite ja normidega kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksiga oleme sõltumatu ning täitnud oma eetikaalased kohustused. Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on arvamuse avaldamiseks piisav ja asjakohane. |
| --- | --- |

V.

Alus vastupidise arvamuse esitamiseks kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| VI. 2019. | aastal 8., 9., 10. ja 11. EAFi raames kajastatud kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kulude hinnanguline veamäär on 3,5 %. |
| --- | --- |

VI. 2019.

Peamised audititeemad

| VII. | Peamised audititeemad on teemad, mis meie kutsealase otsustuse kohaselt olid praeguse perioodi finantsaruannete auditeerimisel kõige olulisemad. Neid teemasid käsitlesime finantsaruannete auditeerimisel üldiselt ja nende alusel arvamuse kujundamisel, kuid nende teemade kohta eraldi me arvamust ei esita. |
| --- | --- |

VII.

Viitvõlad

| VIII. | Hindasime raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitvõlgu (vt lisa 2.8), mille kogusumma on suures osas hinnanguline. 2019. aasta lõpus oli komisjoni hinnangul kantud, kuid toetusesaajate poolt veel deklareerimata rahastamiskõlblike kulude summa 5,074 miljardit eurot (2018. aasta lõpus 5,133 miljardit eurot). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Uurisime nimetatud hinnangute arvutamist ja vaatasime läbi 30 lepingust koosneva valimi, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Järeldasime tehtud töö põhjal, et lõplikus raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitvõlad vastasid nõuetele. |
| --- | --- |

IX.

Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise võimalik mõju EAFide 2019. aasta raamatupidamise aastaaruandele

| X. 29. | märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu ametlikult oma kavatsusest EList lahkuda. Komisjon avaldas 12. novembril 2019 väljaastumislepingu, milles on sätestatud Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise kord. Selles on sätestatud, et Ühendkuningriik jääb EAFide osaliseks kuni 11. EAFi ja kõigi varasemate lõpetamata EAFide tegevuse lõpetamiseni ning täidab samu kohustusi mis liikmesriigid vastavalt 11. EAFi loomise sisekokkuleppele, samuti kohustusi, mis tulenevad eelmistest EAFidest kuni nende lõpetamiseni. |
| --- | --- |

X. 29.

| XI. | Väljaastumislepingus sätestatakse ka, et kui 10. EAFi või varasemate EAFide projektide summad ei ole kulukohustustega seotud või on need lepingu jõustumise päeva seisuga kulukohustustest vabastatud, ei kasutata Ühendkuningriigi osa nendest summadest uuesti. Sama kehtib ka Ühendkuningriigi osa suhtes sellistest rahalistest vahenditest, mida ei ole 11. EAFi raames pärast 31. detsembrit 2020 kulukohustustega seotud või mis on neist vabastatud. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Selle põhjal ei avalda Ühendkuningriigi väljaastumine EAFide 2019. aasta raamatupidamise aastaaruandele finantsmõju. Järeldame, et 31. detsembri 2019. aasta seisuga koostatud EAFide raamatupidamise aastaaruanne peegeldab korrektselt väljaastumisprotsessi olukorda nimetatud kuupäeval. |
| --- | --- |

XII.

Juhtkonna kohustused

| XIII. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja 11. EAFi finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Komisjonil on lõplik vastutus EAFide raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamisel on komisjoni ülesanne hinnata EAFide vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, välja arvatud juhul, kui ta kavatseb üksuse likvideerida või tegevuse lõpetada, või kui tal puuduvad muud realistlikud alternatiivid. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Komisjon vastutab EAFide finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

XV.

Audiitori kohustused EAFide raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| XVI. | Meie eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et EAFide raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et kõik olulise väärkajastamise või nõuete mittejärgimise juhtumid auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida tehakse EAFide raamatupidamise aastaaruande alusel. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Kooskõlas rahvusvaheliste auditistandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineme kogu auditi vältel oma kutsealasele otsustusele ja skeptitsismile. Meie ülesanne on ka






  — | kindlaks teha EAFide raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute EAFide õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Töötame välja ja rakendame auditiprotseduure nende riskide käsitlemiseks ning hangime auditi tõendusmaterjali, mis annaksid meie arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete mittetäitmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata; |
| --- | --- | --- |

XVII.

—

kindlaks teha EAFide raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute EAFide õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Töötame välja ja rakendame auditiprotseduure nende riskide käsitlemiseks ning hangime auditi tõendusmaterjali, mis annaksid meie arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete mittetäitmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata;

| — | teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli tulemuslikkuse kohta arvamuse esitamiseks); |
| --- | --- |

—

teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli tulemuslikkuse kohta arvamuse esitamiseks);

| — | hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust; |
| --- | --- |

—

hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust;

| — | teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad EAFide tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui meie arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peame oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima EAFide raamatupidamise aastaaruandes avaldatud asjaomastele andmetele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Meie järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata; |
| --- | --- |

—

teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad EAFide tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui meie arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peame oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima EAFide raamatupidamise aastaaruandes avaldatud asjaomastele andmetele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Meie järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata;

| — | hinnata raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt. |
| --- | --- |

—

hinnata raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt.

| XVIII. | Vahetame juhtkonnaga teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning oluliste auditileidude, sh sisekontrollis avastatud oluliste puuduste kohta. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Tulude puhul kontrollime liikmesriikide kõiki osamakseid ning muud tüüpi tulutehingutest moodustatud valimit. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Kulutuste puhul auditeerime maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning institutsioon või asutus on need tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud (see võib juhtuda järgneval aastal). |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | Komisjoniga arutatud teemade seast valime välja need, mis olid EAFide raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad ja mis on seetõttu vaatlusaluse perioodi peamised audititeemad. Kirjeldame nimetatud teemasid oma aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud, või kui (mida juhtub äärmiselt harva) me otsustame, et teemat ei tohi meie aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda. |
| --- | --- |

XXI.

20. juuli 2020

president

Klaus-Heiner LEHNE

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

---

(1)  11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklite 43, 48–50 ja 58 kohaselt ei laiene käesolev kinnitav avaldus EAFide vahenditele, mida haldab EIP.

1

---