# Službeni list C 375/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 375 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.6. studenoga 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 375

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.6. studenoga 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 375/01 | Obavijest Komisije – Odvojeno prikupljanje opasnog otpada iz kućanstava | 1 |
| | Europska središnja banka |
| 2020/C 375/02 | Izmjena etičkog okvira ESB-a
  (Ovaj tekst zamjenjuje Dio 0 Pravila o osoblju ESB-a u vezi s Etičkim okvirom teksta objavljenog u Službenom listu C 204 od 20. lipnja 2015., str. 3. ) | 25 |
| | Europska komisija |
| 2020/C 375/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9953 — CalSTRS/Altitude Group/AI THD) (
  1
  ) | 42 |
| 2020/C 375/04 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10003 — DWS/Vertex Bioenergy) (
  1
  ) | 43 |
| 2020/C 375/05 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9619 — CDC/EDF/ENGIE/La Poste) (
  1
  ) | 44 |
| 2020/C 375/06 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.8130 — Imerys/Alteo certain assets) (
  1
  ) | 45 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 375/01

Obavijest Komisije – Odvojeno prikupljanje opasnog otpada iz kućanstava

1

Europska središnja banka

2020/C 375/02

Izmjena etičkog okvira ESB-a
  (Ovaj tekst zamjenjuje Dio 0 Pravila o osoblju ESB-a u vezi s Etičkim okvirom teksta objavljenog u Službenom listu C 204 od 20. lipnja 2015., str. 3. )

(Ovaj tekst zamjenjuje Dio 0 Pravila o osoblju ESB-a u vezi s Etičkim okvirom teksta objavljenog u Službenom listu C 204 od 20. lipnja 2015., str. 3. )

25

Europska komisija

2020/C 375/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9953 — CalSTRS/Altitude Group/AI THD) (
  1
  )

1

42

2020/C 375/04

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10003 — DWS/Vertex Bioenergy) (
  1
  )

1

43

2020/C 375/05

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9619 — CDC/EDF/ENGIE/La Poste) (
  1
  )

1

44

2020/C 375/06

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.8130 — Imerys/Alteo certain assets) (
  1
  )

1

45

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 375/07 | Tečajna lista eura — 5. studenoga 2020. | 46 |
| 2020/C 375/08 | Odluka Komisije оd 22. srpnja 2020. kojom se središnjem administratoru Dnevnika transakcija Europske unije nalaže da unese promjene nacionalnih tablica dodjele emisijskih jedinica za zrakoplovstvo koje će 2020. besplatno dodijeliti države članice nadležne za operatore zrakoplova koji su obavili letove iz EU-a u Švicarsku u Dnevnik transakcija Europske unije | 47 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 375/07

Tečajna lista eura — 5. studenoga 2020.

46

2020/C 375/08

Odluka Komisije оd 22. srpnja 2020. kojom se središnjem administratoru Dnevnika transakcija Europske unije nalaže da unese promjene nacionalnih tablica dodjele emisijskih jedinica za zrakoplovstvo koje će 2020. besplatno dodijeliti države članice nadležne za operatore zrakoplova koji su obavili letove iz EU-a u Švicarsku u Dnevnik transakcija Europske unije

47

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2020/C 375/09 | Prethodna prijava koncentracije (Predmete M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 57 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2020/C 375/09

Prethodna prijava koncentracije (Predmete M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

57

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 6.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 375/1

---

Obavijest Komisije

Odvojeno prikupljanje opasnog otpada iz kućanstava

(2020/C 375/01)

SADRŽAJ

| 1. | UVOD | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | NAJBOLJE PRAKSE U PRIKUPLJANJU OPASNOG OTPADA IZ KUĆANSTAVA | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Kućanske kemikalije | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Proizvodi za čišćenje kućanstva i osobnu njegu | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Boje, lakovi, tinta i ljepila | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Kućanski i vrtni pesticidi | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Fotografske kemikalije | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Ambalaža | 9 |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

| 2.2. | Kućanski medicinski otpad | 9 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Farmaceutski proizvodi | 9 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Oštri predmeti i ostali potencijalno infektivni otpad | 10 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Građevinski otpad i otpad od rušenja | 11 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Azbestni otpad | 11 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Obrađeno drvo | 12 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Katran i proizvodi koji sadržavaju katran | 13 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

| 2.4. | Otpad od održavanja automobila | 13 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Filtri za ulje i kontaminirani upijajući materijali | 13 |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Automobilski proizvodi, sredstva za poliranje, tekućine protiv smrzavanja | 14 |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

| 2.5. | Otpad koji sadržava živu (osim OEEO-a) | 14 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 3. | ČIMBENICI USPJEHA U ODVOJENOM PRIKUPLJANJU OPASNOG OTPADA IZ KUĆANSTAVA | 15 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Gospodarski poticaji | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Prilagođeni objekti za odvojeno prikupljanje | 16 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Informiranje i komunikacija | 18 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Osiguravanje provedbe | 21 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 4. | BIBLIOGRAFIJA | 22 |
| --- | --- | --- |

4.

| PRILOG – poveznice na primjere dobre komunikacije | 24 |
| --- | --- |

1.   UVOD

Ove smjernice pripremljene su u skladu s člankom 20. stavkom 4. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu (1) (dalje u tekstu „Okvirna direktiva o otpadu”), kojim se od Komisije zahtijeva da donese smjernice o odvojenom skupljanju frakcija opasnog otpada koji nastaje u kućanstvima kako bi se državama članicama pomoglo u provedbi obveze odvojenog skupljanja iz članka 20. stavka 1. Okvirne direktive o otpadu.

Glavni je cilj ovih smjernica spriječiti rizike za ljudsko zdravlje i okoliš, posebno za radnike koji rade s otpadom, olakšavanjem odvojenog prikupljanja opasnog otpada nastalog u kućanstvima. Nastoji se i povećati količinu i poboljšati kvalitetu materijala koji služe za ponovnu uporabu i oporabu, i to sprječavanjem onečišćenja drugih tokova materijala, zbog kojeg bi se resursi zadržali na nižim razinama hijerarhije otpada, u skladu s ciljevima Okvirne direktive o otpadu (2). Cilj je ovog dokumenta pružiti pregled najboljih praksi u provedbi obveze odvojenog prikupljanja diljem EU-a, posebno na regionalnoj i lokalnoj razini. Iako se ove smjernice odnose na učinkovito upravljanje opasnim otpadom iz kućanstava, trebalo bi imati na umu da su, u skladu s hijerarhijom otpada, prioriteti i dalje sprečavanje nastanka i smanjenje količine otpada. Stoga je neophodno provoditi informativne kampanje o smanjenju uporabe opasnih proizvoda u kućanstvu.

Ove smjernice upućene su tijelima država članica na lokalnoj, regionalnoj i središnjoj razini te subjektima za gospodarenje otpadom. Svrha je smjernica poduprijeti navedene dionike i olakšati im zadaću razvoja i provedbe programa odvojenog prikupljanja opasnog otpada iz kućanstava.

Image 1

Izvor: izrađeno na temelju podataka Svjetske banke (2018.) i Eurostata (2008.) (3)

Opasni otpad iz kućanstava obično čini oko 1 % mase komunalnog otpada (ne uključujući otpadnu električnu i elektroničku opremu – OEEO) (4). To odgovara količini od (5) 1–6 kg po stanovniku godišnje. Međutim, teško je usporediti podatke na razini država jer države pri izvješćivanju upotrebljavaju različite postupke i kategorije (npr. uključivanje OEEO-a ili jestivih masti).

Većina komunalnog otpada, koji velikim dijelom potječe iz kućanstava, obično dolazi iz šest tokova otpada (vidjeti sliku 1.). Iako je opasni otpad iz kućanstava, kao mala frakcija, naveden pod „ostalim”, relativno je značajniji jer bi mogao otežati visokokvalitetno recikliranje svih ostalih frakcija i jer postoje određena sigurnosna pitanja.

Ove smjernice ne odnose se izričito na tokove otpada koji su obuhvaćeni drugim zakonodavstvom Unije o otpadu, kao što su baterije, OEEO, otpadna ulja ili otpadna vozila, za koje su već uspostavljeni posebni programi prikupljanja i gospodarenja. Međutim, iskustva stečena provedbom tih posebnih programa prikupljanja i potencijalne sinergije s njima mogle bi biti relevantne za odvojeno prikupljanje opasnog otpada iz kućanstava.

Ove smjernice nisu obvezujuće. Sud Europske unije i dalje je jedino tijelo koje može tumačiti pravo EU-a.

2.   NAJBOLJE PRAKSE U PRIKUPLJANJU OPASNOG OTPADA IZ KUĆANSTAVA

Opasni otpad iz kućanstava uključuje razne materijale s različitim opasnim svojstvima. Opasni otpad definiran je u članku 3. točki 2. Okvirne direktive o otpadu kao „otpad koji posjeduje jedno ili više opasnih svojstava navedenih u Prilogu III.” Direktivi. Primjeri te vrste otpada, koja obično nastaje u kućanstvima, uključuju: boje i lakove, vrtne pesticide, sredstva za čišćenje, neke neiskorištene lijekove te određeni otpad koji nastaje samostalnim kućnim i automobilskim popravcima.

Kriteriji klasifikacije otpada povezani sa svojstvima zbog kojih otpad može biti opasan opisani su u tom prilogu i trebaju se upotrebljavati, ovisno o slučaju, pri klasifikaciji otpada kao opasnog ili neopasnog, uzimajući u obzir njegov izvor, vrstu i navod na Europskom popisu otpada (Odluka 2000/532/EZ) (6).

Na Popisu otpada nalazi se referentna nomenklatura za identifikaciju i klasifikaciju otpada te je navod obvezujuć za otpad koji se smatra opasnim. Otpad naveden na Popisu razvrstan je u različita poglavlja i potpoglavlja prema izvoru i sastavu. Otpad se može u potpunosti identificirati šesteroznamenkastom oznakom. Na tom je popisu opasni otpad označen zvjezdicom (*).

Koraci koje treba slijediti pri dodjeli oznake otpada pojedinom toku otpada i red prvenstva koji se primjenjuje kad je riječ o različitim poglavljima opisani su u Prilogu Odluci 2000/532/EZ. Dodatne smjernice za klasifikaciju otpada i dodjelu oznaka otpada nalaze se u Obavijesti Komisije o tehničkim smjernicama za razvrstavanje otpada (7).

I svojstva opasnog otpada iz kućanstava i postupanje s njime znatno se razlikuju za različite vrste takvog otpada, ali na temelju analize postojećih najboljih praksi prikupljanja opasnog otpada iz kućanstava utvrđeni su sljedeći sustavi odvojenog prikupljanja otpada:

| — | periodično skupljanje na određenoj lokaciji (npr. mobilno sabirno mjesto) ili „od vrata do vrata” (svaka dva tjedna ili rjeđe), |
| --- | --- |

—

periodično skupljanje na određenoj lokaciji (npr. mobilno sabirno mjesto) ili „od vrata do vrata” (svaka dva tjedna ili rjeđe),

| — | vraćanje na prodajno mjesto, |
| --- | --- |

—

vraćanje na prodajno mjesto,

| — | odlaganje u reciklažnim dvorištima. |
| --- | --- |

—

odlaganje u reciklažnim dvorištima.

Oko dvije trećine opasnog otpada iz kućanstava koji se odvojeno prikuplja u EU-u prikuplja se u reciklažnim dvorištima, a preostala trećina uglavnom se prikuplja periodičnim skupljanjem, posebice na mobilnim sabirnim mjestima. Za neke tokove otpada, kao što su baterije i OEEO, postoje sabirna mjesta na maloprodajnim lokacijama. (8)

Dio opasnog otpada iz kućanstava i dalje se ne odlaže na odgovarajući način (9), nego se baca u kante za ostali otpad ili se, u manjoj mjeri, odlaže na načine koji mogu predstavljati znatan rizik za zdravlje i okoliš, kao što je ispuštanje u odvod. (10)

Image 2

| Primjer dobre prakse br. 1 (11)

  Veliko Vojvodstvo Luksemburg ima integrirani sustav prikupljanja otpada, u kojem je osigurana infrastruktura za široko i besplatno prikupljanje opasnog otpada iz kućanstava: postoji 18 fiksnih sabirnih mjesta, na koja građani mogu donijeti svoje opasne tvari (odnosno jedno takvo mjesto na 35 000 stanovnika), mobilno skupljanje provodi se četiri puta godišnje, a prikupljanje iz kućanstava provodi se na zahtjev. Na taj se način prikupi više od 5 kg opasnog otpada iz kućanstava po stanovniku godišnje (12).
  Predviđene su digitalne komunikacijske kampanje i određene usluge potpore za ciljne skupine, primjerice osobe koje žive u stambenim zgradama. U najopsežnijim sustavima prikupljanja stanovnici stambenih zgrada mogu zasebno odložiti čak 27 različitih vrsta otpada, uključujući opasni otpad iz kućanstava. |
| --- |

Primjer dobre prakse br. 1 (11)

Veliko Vojvodstvo Luksemburg ima integrirani sustav prikupljanja otpada, u kojem je osigurana infrastruktura za široko i besplatno prikupljanje opasnog otpada iz kućanstava: postoji 18 fiksnih sabirnih mjesta, na koja građani mogu donijeti svoje opasne tvari (odnosno jedno takvo mjesto na 35 000 stanovnika), mobilno skupljanje provodi se četiri puta godišnje, a prikupljanje iz kućanstava provodi se na zahtjev. Na taj se način prikupi više od 5 kg opasnog otpada iz kućanstava po stanovniku godišnje (12).

Predviđene su digitalne komunikacijske kampanje i određene usluge potpore za ciljne skupine, primjerice osobe koje žive u stambenim zgradama. U najopsežnijim sustavima prikupljanja stanovnici stambenih zgrada mogu zasebno odložiti čak 27 različitih vrsta otpada, uključujući opasni otpad iz kućanstava.

| Primjer dobre prakse br. 2

  Služba za zaštitu okoliša na području Helsinkija (Finska) postavila je 50 spremnika za besplatno prikupljanje brojnih tokova otpada, uključujući opasni otpad iz kućanstava. Kako bi bili što pristupačniji, spremnici su smješteni na benzinskim postajama, u supermarketima ili drugim trgovinama. Radi sigurnosti može im se pristupiti samo tijekom radnog vremena, a lokalna policija sudjeluje u zaštiti lokacija na kojima nema osoblja. Spremnici su namijenjeni za sljedeće vrste opasnog otpada iz kućanstava:






  — | rashladne tekućine, tekućine za kočnice i spojke, |
| --- | --- |

Primjer dobre prakse br. 2

Služba za zaštitu okoliša na području Helsinkija (Finska) postavila je 50 spremnika za besplatno prikupljanje brojnih tokova otpada, uključujući opasni otpad iz kućanstava. Kako bi bili što pristupačniji, spremnici su smješteni na benzinskim postajama, u supermarketima ili drugim trgovinama. Radi sigurnosti može im se pristupiti samo tijekom radnog vremena, a lokalna policija sudjeluje u zaštiti lokacija na kojima nema osoblja. Spremnici su namijenjeni za sljedeće vrste opasnog otpada iz kućanstava:

—

rashladne tekućine, tekućine za kočnice i spojke,

| — | otpadna ulja, filtre ulja i drugi uljni otpad, |
| --- | --- |

—

otpadna ulja, filtre ulja i drugi uljni otpad,

| — | otapala poput terpentina, razrjeđivača, acetona (i odstranjivača laka za nokte), |
| --- | --- |

—

otapala poput terpentina, razrjeđivača, acetona (i odstranjivača laka za nokte),

| — | tekućine za pranje na bazi otapala, |
| --- | --- |

—

tekućine za pranje na bazi otapala,

| — | boje, ljepila, lakove, sredstva za zaštitu drva, |
| --- | --- |

—

boje, ljepila, lakove, sredstva za zaštitu drva,

| — | jake kiseline, kao što je sumporna kiselina, |
| --- | --- |

—

jake kiseline, kao što je sumporna kiselina,

| — | spremnike pod tlakom koji sadržavaju plin i koji su sadržavali plinove, |
| --- | --- |

—

spremnike pod tlakom koji sadržavaju plin i koji su sadržavali plinove,

| — | sprejeve, |
| --- | --- |

—

sprejeve,

| — | lužnate tekućine za pranje, |
| --- | --- |

—

lužnate tekućine za pranje,

| — | pesticide i dezinfekcijska sredstva, |
| --- | --- |

—

pesticide i dezinfekcijska sredstva,

| — | fotografske kemikalije. |
| --- | --- |

—

fotografske kemikalije.

Neke vrste opasnog otpada iz kućanstava mogu se odložiti samo u reciklažnim dvorištima: električni i elektronički otpad (besplatno), impregnirano drvo (besplatno) i otpad koji sadržava azbest (10 EUR za svakih 100 litara 2015.).

| Primjer dobre prakse br. 3 (13)

  U Odenseu (Danska) svako kućanstvo dobiva 40-litarsku crvenu kutiju za pohranu i prijevoz opasnog otpada iz kućanstva. Kutija se može predati na četiri načina:






  — | na zahtjev, izravno iz kućanstva uz naknadu, |
| --- | --- |

Primjer dobre prakse br. 3 (13)

U Odenseu (Danska) svako kućanstvo dobiva 40-litarsku crvenu kutiju za pohranu i prijevoz opasnog otpada iz kućanstva. Kutija se može predati na četiri načina:

—

na zahtjev, izravno iz kućanstva uz naknadu,

| — | u stambenim četvrtima, kamionom prilagođenim za opasni otpad iz kućanstava, |
| --- | --- |

—

u stambenim četvrtima, kamionom prilagođenim za opasni otpad iz kućanstava,

| — | osobno, na jedno od dva mjesta preuzimanja opasnog otpada iz kućanstava, |
| --- | --- |

—

osobno, na jedno od dva mjesta preuzimanja opasnog otpada iz kućanstava,

| — | osobno, u obična reciklažna dvorišta tijekom određenih vikenda. |
| --- | --- |

—

osobno, u obična reciklažna dvorišta tijekom određenih vikenda.

Odense svake godine prikupi 300 tona opasnog otpada iz kućanstava, odnosno 1,6 kg po stanovniku godišnje. Najveći su dio boje i lakovi: 66 – 75 % sveg prikupljenog opasnog otpada iz kućanstava. Ostatak su kiseline, pesticidi, sprejevi i razne druge kemikalije.

Prikupljanjem upravlja stručno osoblje pa su prikupljeni tokovi vrlo kvalitetni i homogeni. Prikupljanje opasnog otpada uglavnom se financira općom naknadom za otpad, koju plaćaju sva kućanstva u općini. Cijena po stanovniku iznosi oko 3,3 EUR godišnje (na temelju podataka iz 2014.).

| Primjer dobre prakse br. 4 (14)

  Uz reciklažna dvorišta i prikupljanje iz kućanstava na zahtjev, u Parizu (Francuska) upotrebljavaju se i mobilna sabirna mjesta u vozilima s tri kotača – „Trimobile”. Ta se vozila za manje od sat vremena mogu pretvoriti u mobilno sabirno mjesto. Mreža se 2012. sastojala od šest mobilnih sabirnih mjesta, koja su se upotrebljavala na 30 lokacija.
  Učestalost prikupljanja ovisi o lokalnim okolnostima i kreće se od jedanput do sedam puta mjesečno. Svaka jedinica na određenoj lokaciji ostaje pola dana. Prikuplja se više frakcija otpada, uključujući građevinski otpad i otpad od rušenja, OEEO i drvo. Na tim je mobilnim sabirnim mjestima visoka stopa zahvaćanja: 65 % sveg prikupljenog opasnog otpada iz kućanstava u ciljanim područjima. U 2017. prikupljene su 323 tone opasnog otpada (15).
  Usluga je besplatna i dostupna samo kućanstvima. Sustav većinom financiraju lokalna tijela, a cijena iznosi oko 2 EUR po stanovniku godišnje za mobilna sabirna mjesta i tradicionalna reciklažna dvorišta zajedno. Manji dio financijskih sredstava dolazi iz programa proširene odgovornosti proizvođača za OEEO. U Parizu trošak prikupljanja otpada putem sustava Trimobile iznosi oko 300 EUR po toni, a trošak tradicionalnog reciklažnog dvorišta iznosi oko 75 EUR po toni (na temelju izvješća iz 2014.). |
| --- |

Primjer dobre prakse br. 4 (14)

Uz reciklažna dvorišta i prikupljanje iz kućanstava na zahtjev, u Parizu (Francuska) upotrebljavaju se i mobilna sabirna mjesta u vozilima s tri kotača – „Trimobile”. Ta se vozila za manje od sat vremena mogu pretvoriti u mobilno sabirno mjesto. Mreža se 2012. sastojala od šest mobilnih sabirnih mjesta, koja su se upotrebljavala na 30 lokacija.

Učestalost prikupljanja ovisi o lokalnim okolnostima i kreće se od jedanput do sedam puta mjesečno. Svaka jedinica na određenoj lokaciji ostaje pola dana. Prikuplja se više frakcija otpada, uključujući građevinski otpad i otpad od rušenja, OEEO i drvo. Na tim je mobilnim sabirnim mjestima visoka stopa zahvaćanja: 65 % sveg prikupljenog opasnog otpada iz kućanstava u ciljanim područjima. U 2017. prikupljene su 323 tone opasnog otpada (15).

Usluga je besplatna i dostupna samo kućanstvima. Sustav većinom financiraju lokalna tijela, a cijena iznosi oko 2 EUR po stanovniku godišnje za mobilna sabirna mjesta i tradicionalna reciklažna dvorišta zajedno. Manji dio financijskih sredstava dolazi iz programa proširene odgovornosti proizvođača za OEEO. U Parizu trošak prikupljanja otpada putem sustava Trimobile iznosi oko 300 EUR po toni, a trošak tradicionalnog reciklažnog dvorišta iznosi oko 75 EUR po toni (na temelju izvješća iz 2014.).

| Primjer dobre prakse br. 5 (16)

  Kao sabirna mjesta za opasni otpad iz kućanstava u Tallinu (Estonija) upotrebljavaju se preinačeni pomorski teretni kontejneri opremljeni policama, ladicama i odgovarajućim spremnicima. Kontejneri su smješteni na najfrekventnijim lokacijama kako bi bili blizu građanima. Tom se praksom prikupljanje opasnog otpada iz kućanstava povećalo s 12 tona (0,03 kg po stanovniku godišnje) 2000. na 158 tona (0,4 kg po stanovniku godišnje) 2013.
  Trošak jednog takvog kontejnera za prikupljanje otpada 2005. iznosio je od 3 700 EUR do 4 500 EUR, ovisno o veličini kontejnera (20–30 m3). Trošak upravljanja jednim sabirnim mjestom iznosio je od 46 EUR mjesečno 2004. do 70 EUR mjesečno 2013. |
| --- |

Primjer dobre prakse br. 5 (16)

Kao sabirna mjesta za opasni otpad iz kućanstava u Tallinu (Estonija) upotrebljavaju se preinačeni pomorski teretni kontejneri opremljeni policama, ladicama i odgovarajućim spremnicima. Kontejneri su smješteni na najfrekventnijim lokacijama kako bi bili blizu građanima. Tom se praksom prikupljanje opasnog otpada iz kućanstava povećalo s 12 tona (0,03 kg po stanovniku godišnje) 2000. na 158 tona (0,4 kg po stanovniku godišnje) 2013.

Trošak jednog takvog kontejnera za prikupljanje otpada 2005. iznosio je od 3 700 EUR do 4 500 EUR, ovisno o veličini kontejnera (20–30 m3). Trošak upravljanja jednim sabirnim mjestom iznosio je od 46 EUR mjesečno 2004. do 70 EUR mjesečno 2013.

2.1.   Kućanske kemikalije

U većini država članica općine već prikupljaju kućanske kemikalije odvojeno od ostalog otpada. To se obično provodi periodičnim skupljanjem i u reciklažnim dvorištima, kao i dodatnim mehanizmima, putem distributera koji to čine dobrovoljno.

Prikupljanje i obradu kućanskih kemikalija uglavnom financiraju općine. Organizacija i financiranje prikupljanja i obrade mogu biti uključeni i u programe proširene odgovornosti proizvođača, kao što je od 2011. slučaj u Francuskoj. Ondje niz takvih sektorskih programa obuhvaća kućanske kemikalije grupirane unutar pojma „određeni raspršeni otpad” (déchets diffus spécifiques (17)), koji nastaje u kućanstvima i koji uključuje pirotehničke proizvode, ugljikovodike, aparate za gašenje požara, ljepila, otapala i uobičajene kućanske kemikalije. Pirotehnički proizvodi prikupljaju se putem mreže opskrbljivača brodova, pod ugovorom sektorskog programa Aper Pyro.

| Primjer dobre prakse br. 6

  U Bruxellesu (Belgija) građani mogu otpadne kućanske kemikalije odložiti u mobilnom kamionu „Proxy Chimik”. Kamion se periodično zaustavlja na stotinjak lokacija u Bruxellesu i na svakoj se lokaciji zadržava 45 minuta. Ta je usluga dostupna jednom mjesečno ili jednom svaka dva mjeseca, ovisno o lokaciji.
  Procjenjuje se da je tom vrstom mobilnog prikupljanja 2012. prikupljeno 0,4 kg opasnog otpada iz kućanstava po stanovniku. Prije preuzimanja otpad se pregledava kako bi se izbjegla kontaminacija i opasnost za zdravlje te kako bi se postigao što veći potencijal oporabe (tj. tekućine i kruti otpad trebaju se donijeti odvojeno i u izvornoj ambalaži; na ambalaži se mora nalaziti naziv proizvoda). Osoblje se osposobljava za osnovno poznavanje kemikalija kako bi moglo primjenjivati kriterije za prihvat otpada.
  Komunikacija uključuje: jasne upute za građane, brošure, internetske stranice i mobilne aplikacije za informiranje građana o rasporedu prikupljanja. Zahvaljujući javnom financiranju prikupljanje opasnog otpada iz kućanstava besplatno je za građane. |
| --- |

Primjer dobre prakse br. 6

U Bruxellesu (Belgija) građani mogu otpadne kućanske kemikalije odložiti u mobilnom kamionu „Proxy Chimik”. Kamion se periodično zaustavlja na stotinjak lokacija u Bruxellesu i na svakoj se lokaciji zadržava 45 minuta. Ta je usluga dostupna jednom mjesečno ili jednom svaka dva mjeseca, ovisno o lokaciji.

Procjenjuje se da je tom vrstom mobilnog prikupljanja 2012. prikupljeno 0,4 kg opasnog otpada iz kućanstava po stanovniku. Prije preuzimanja otpad se pregledava kako bi se izbjegla kontaminacija i opasnost za zdravlje te kako bi se postigao što veći potencijal oporabe (tj. tekućine i kruti otpad trebaju se donijeti odvojeno i u izvornoj ambalaži; na ambalaži se mora nalaziti naziv proizvoda). Osoblje se osposobljava za osnovno poznavanje kemikalija kako bi moglo primjenjivati kriterije za prihvat otpada.

Komunikacija uključuje: jasne upute za građane, brošure, internetske stranice i mobilne aplikacije za informiranje građana o rasporedu prikupljanja. Zahvaljujući javnom financiranju prikupljanje opasnog otpada iz kućanstava besplatno je za građane.

2.1.1.   Proizvodi za čišćenje kućanstva i osobnu njegu

Opasni proizvodi za čišćenje i osobnu njegu (kozmetika, boja za kosu, lak za nokte, odstranjivač laka za nokte itd.) navedeni su pod sljedećim oznakama na Popisu otpada:

| 20 01 13* | – | otapala, |
| --- | --- | --- |
| 20 01 14* | – | kiseline, |
| 20 01 29* | – | deterdženti koji sadržavaju opasne tvari. |

20 01 13*

–

otapala,

20 01 14*

–

kiseline,

20 01 29*

–

deterdženti koji sadržavaju opasne tvari.

Mnogi proizvodi koji se u kućanstvima upotrebljavaju za svakodnevno čišćenje mogu nakon odlaganja postati opasni otpad jer često sadržavaju otapala, kiseline, baze, abrazivne materijale, površinski aktivne tvari, bjelila i druge opasne sastojke. Mogu, među ostalim, biti zapaljivi ili korozivni.

Odvojenim prikupljanjem olakšava se sljedeća vrsta obrade: proizvodi za čišćenje kućanstva i osobnu njegu obično se spaljuju. Ponovna uporaba proizvoda za osobnu njegu poput kozmetike nije učestala praksa, ali postoje neke inicijative koje provode nevladine organizacije.

2.1.2.   Boje, lakovi, tinta i ljepila

Boje su mješavine otapala, pigmenata, minerala, smola, površinski aktivnih tvari i drugih aditiva. Nakon čišćenja kistova i spremnika dio proizvoda završi u kanalizaciji i površinskim vodama. Tijekom uporabe i na kraju životnog vijeka boje na bazi otapala u zrak otpuštaju hlapive organske spojeve.

Otpadne boje i otapala koja sadržavaju opasne tvari čine znatan dio opasnog otpada iz kućanstava. Primjenjiva je sljedeća oznaka s Popisa otpada:

| 20 01 27* | – | boje, tiskarske boje, ljepila i smole koji sadrže opasne tvari. |
| --- | --- | --- |

20 01 27*

–

boje, tiskarske boje, ljepila i smole koji sadrže opasne tvari.

| Primjer dobre prakse br. 7

  „RePaint” je mreža za ponovnu uporabu boja na području cijele Ujedinjene Kraljevine. Sponzorira ju veliki distributer boja, koji osigurava stručno znanje, eksponiranost i financiranje. U okviru te mreže ostaci boja se prikupljaju, prerađuju u nove boje i zatim distribuiraju besplatno ili po niskoj cijeni pojedincima, zajednicama i dobrotvornim udrugama. Primjenjuju se strogi kriteriji prihvata kako bi se izbjegla kontaminacija (npr. boja se prihvaća samo ako je još uvijek u izvornom spremniku).
  RePaint ima 74 mjesta za odlaganje, primjerice reciklažna dvorišta ili mjesta za odlaganje koja vode volonteri, i godišnje ponovno distribuira više od 300 000 litara boje. Godišnji trošak upravljanja mjestom za odlaganje iznosi približno 10 000 EUR, ovisno o veličini i lokaciji. |
| --- |

Primjer dobre prakse br. 7

„RePaint” je mreža za ponovnu uporabu boja na području cijele Ujedinjene Kraljevine. Sponzorira ju veliki distributer boja, koji osigurava stručno znanje, eksponiranost i financiranje. U okviru te mreže ostaci boja se prikupljaju, prerađuju u nove boje i zatim distribuiraju besplatno ili po niskoj cijeni pojedincima, zajednicama i dobrotvornim udrugama. Primjenjuju se strogi kriteriji prihvata kako bi se izbjegla kontaminacija (npr. boja se prihvaća samo ako je još uvijek u izvornom spremniku).

RePaint ima 74 mjesta za odlaganje, primjerice reciklažna dvorišta ili mjesta za odlaganje koja vode volonteri, i godišnje ponovno distribuira više od 300 000 litara boje. Godišnji trošak upravljanja mjestom za odlaganje iznosi približno 10 000 EUR, ovisno o veličini i lokaciji.

Odvojenim prikupljanjem olakšava se sljedeća vrsta obrade: otpadne boje u EU-u najčešće se spaljuju, ali mogu se i ponovno upotrebljavati ili reciklirati. Odlaganje boja s otapalima (20 01 27*) na odlagališta otpada nije dopušteno u skladu s člankom 5. stavkom 3. Direktive 1999/31/EZ o odlagalištima otpada (18), kojom se zabranjuje odlaganje tekućeg i zapaljivog otpada na odlagališta otpada.

2.1.3.   Kućanski i vrtni pesticidi

Pesticidi su djelatne tvari u sastavu sredstava za zaštitu bilja i biocida. Iako su kućanski pesticidi posebno formulirani za neprofesionalnu/kućnu uporabu, sadržavaju aktivne sastojke koji su otrovni za biljke i životinje za čiju zaštitu nisu namijenjeni, posebno za biljke (herbicidi), kukce (insekticidi) ili gljive (fungicidi). Neki pesticidi mogu biti postojani i bioakumulativni, a ako se progutaju, mogu biti otrovni te nadražiti kožu i oči. Izbjegavanje rizika za zdravlje i okoliš uzrokovanog odlaganjem tih proizvoda u velikoj mjeri ovisi o tome pridržavaju li se potrošači uputa o njihovu odlaganju. Sustav prikupljanja koji se u državama članicama najčešće primjenjuje za takav otpad prikupljanje je iz kućanstava u lokalnom reciklažnom dvorištu.

Primjenjiva je sljedeća oznaka za otpadne kućanske pesticide s Popisa otpada:

| 20 01 19* | – | pesticidi. |
| --- | --- | --- |

20 01 19*

–

pesticidi.

Odvojenim prikupljanjem olakšava se sljedeća vrsta obrade: otpadni kućanski vrtni pesticidi i kemikalije obično se ne mogu reciklirati. Programi gospodarenja otpadom općenito su usmjereni na smanjenje njihove uporabe i ispravno odlaganje na kraju životnog vijeka. U većini se slučajeva otpadni pesticidi uništavaju spaljivanjem na visokoj temperaturi.

2.1.4.   Fotografske kemikalije

Ta kategorija opasnog otpada smanjila se nakon pojave digitalne fotografije, ali u nekim se kućanstvima i dalje razvijaju fotografski filmovi i stvaraju tiskani proizvodi s pomoću velikih količina opasnih kemikalija. Tekući otpad koji nastaje razvijanjem fotografija sadržava tvari poput hidrokinina, natrijeva sulfita, srebra, živina klorida, kadmija, ferocijanida, kiselina i formaldehida. One se nalaze u otpadnoj tekućini koja nastaje razvijanjem, otpadnom razvijaču boje, izbjeljivaču, fiksiru i otpadu od fiksira. Primjenjiva je sljedeća oznaka s Popisa otpada:

| 20 01 17* | – | fotografske kemikalije. |
| --- | --- | --- |

20 01 17*

–

fotografske kemikalije.

U Njemačkoj i Danskoj vlasnici fotografskih radnji moraju besplatno preuzimati tu vrstu otpada iz kućanstava te su odgovorni i za njegovo odlaganje.

Odvojenim prikupljanjem olakšava se sljedeća vrsta obrade: otpadne fotografske kemikalije obično se recikliraju i financijski su isplative zbog izdvajanja srebra. Elektroliza je uobičajen, ali skup način izdvajanja srebra.

2.1.5.   Ambalaža

Otpadna ambalaža koja sadržava opasne tvari i smjese (poput onih navedenih u prethodnim odjeljcima) smatra se opasnim otpadom i može se odvojeno prikupljati u reciklažnim dvorištima ili periodičnim skupljanjem opasnog otpada iz kućanstava. Primjenjiva je sljedeća kategorija s Popisa otpada:

| 15 01 10* | – | ambalaža koja sadržava ostatke opasnih tvari ili je onečišćena opasnim tvarima. |
| --- | --- | --- |

15 01 10*

–

ambalaža koja sadržava ostatke opasnih tvari ili je onečišćena opasnim tvarima.

Dodatne smjernice o klasifikaciji spremnikâ opasnih tvari i mješavina, kao i o tome kada se smatraju „praznima”, dostupne su u Obavijesti Komisije o tehničkim smjernicama za razvrstavanje otpada (19). Prazna ambalaža iz kućanstava obično se prikuplja u okviru programa odvojenog prikupljanja ili kao miješani komunalni otpad.

2.2.   Kućanski medicinski otpad

2.2.1.   Farmaceutski proizvodi

Razni farmaceutski proizvodi, primjerice analgetici, antibiotici, lijekovi za zamjenu hormona, oralni kemoterapijski lijekovi i antidepresivi, često se upotrebljavaju u kućanstvima i, prema nekim procjenama, velik dio njih postane otpad (20). Direktivom 2001/83/EZ o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu (članak 127.b) (21) od država članica zahtijeva se da osiguraju uspostavljanje prikladnih sustava za sakupljanje lijekova koji nisu iskorišteni ili kojima je istekao rok valjanosti. Države članice provode tu obvezu tako da od ljekarni ili reciklažnih dvorišta (22) zahtijevaju da primaju otpadne farmaceutske proizvode. Mjesta prikupljanja u EU-u mogu biti i domovi za starije i nemoćne i drugi oblici smještaja za umirovljenike. Razdoblja prikupljanja variraju između jednodnevnih akcija prikupljanja, neprekidnog prikupljanja ili periodičnog prikupljanja.

Relevantne su sljedeće oznake s Popisa otpada:

| 20 01 31* | – | citotoksici i citostatici, |
| --- | --- | --- |
| 20 01 32 | – | lijekovi koji nisu navedeni pod 20 01 31*. |

20 01 31*

–

citotoksici i citostatici,

20 01 32

–

lijekovi koji nisu navedeni pod 20 01 31*.

Odvojeno prikupljanje farmaceutskog otpada važno je neovisno o klasifikaciji određenih proizvoda kao opasnog ili neopasnog otpada jer iz kućanstava može dospjeti u okoliš. Primjerice, otpadne vode koje se ispuštaju iz postrojenja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda (kanalizacije) sadržavaju izlučene farmaceutske proizvode i neiskorištene farmaceutske proizvode koji su odbačeni u umivaonike i zahode (23). U postrojenjima za pročišćavanje otpadnih voda prvenstveno se uklanjaju izlučevine i ostale uobičajene organske tvari, a ne farmaceutski proizvodi. Stoga se u površinskim vodama nalazi sve više farmaceutskih proizvoda i njihovih ostataka (24) (25).

Kako bi financirale prikupljanje, neke države članice, primjerice Francuska (26) i Španjolska (27), uspostavile su programe proširene odgovornosti proizvođača za farmaceutske proizvode kojima je istekao rok valjanosti.

Odvojenim prikupljanjem olakšava se sljedeća vrsta obrade: prikupljeni lijekovi kojima je istekao rok valjanosti obično se spaljuju na visokoj temperaturi.

| Primjer dobre prakse br. 8

  Program proširene odgovornosti proizvođača za farmaceutske proizvode u Francuskoj provodi organizacija Cyclamed, koja koordinira odvojeno prikupljanje farmaceutskih proizvoda. Cyclamed organizira kampanje za informiranje usmjerene na pacijente i partnerstva sa svim dionicima u lancu opskrbe farmaceutskim proizvodima. U sustavu sudjeluje više od 21 000 ljekarni, 200 distributera i 190 laboratorija. Cyclamed uspješno prikuplja 62 % neiskorištenih lijekova. Ukupna količina prikupljenih lijekova iznosi 10 500 tona, odnosno 162 g po stanovniku godišnje.
  Ukupni trošak sustava prikupljanja iznosi oko 10 milijuna eura, a financira se doprinosom proizvođača od 0,0032 EUR po kutiji lijekova, ne uključujući PDV. Oko 50 % tog troška povezano je s odlaganjem otpada (250 EUR po toni), uključujući trošak spaljivanja (120 EUR po toni), skladištenja i prijevoza. (28) Na nabavu kutija za prikupljanje koje se daju ljekarnama opada 25 %, na komunikaciju 10 %, a na cjelokupno upravljanje 5 % ukupnih troškova. Ostatkom se pokrivaju studije, istraživanja i ostali troškovi. |
| --- |

Primjer dobre prakse br. 8

Program proširene odgovornosti proizvođača za farmaceutske proizvode u Francuskoj provodi organizacija Cyclamed, koja koordinira odvojeno prikupljanje farmaceutskih proizvoda. Cyclamed organizira kampanje za informiranje usmjerene na pacijente i partnerstva sa svim dionicima u lancu opskrbe farmaceutskim proizvodima. U sustavu sudjeluje više od 21 000 ljekarni, 200 distributera i 190 laboratorija. Cyclamed uspješno prikuplja 62 % neiskorištenih lijekova. Ukupna količina prikupljenih lijekova iznosi 10 500 tona, odnosno 162 g po stanovniku godišnje.

Ukupni trošak sustava prikupljanja iznosi oko 10 milijuna eura, a financira se doprinosom proizvođača od 0,0032 EUR po kutiji lijekova, ne uključujući PDV. Oko 50 % tog troška povezano je s odlaganjem otpada (250 EUR po toni), uključujući trošak spaljivanja (120 EUR po toni), skladištenja i prijevoza. (28) Na nabavu kutija za prikupljanje koje se daju ljekarnama opada 25 %, na komunikaciju 10 %, a na cjelokupno upravljanje 5 % ukupnih troškova. Ostatkom se pokrivaju studije, istraživanja i ostali troškovi.

2.2.2.   Oštri predmeti i ostali potencijalno infektivni otpad

Infektivni otpad jest otpad koji sadržava održive mikroorganizme ili njihove toksine za koje se vjeruje ili se pouzdano zna da uzrokuju bolesti kod ljudi i drugih živih organizama (Prilog III. Okvirne direktive o otpadu). Ta vrsta otpada obično nastaje u bolnicama, laboratorijima i povezanim zdravstvenim ustanovama. Međutim, sličan otpad može nastati i samostalnim liječenjem i samostalnim praćenjem pacijenata kod kuće, bez uključivanja zdravstvenog osoblja. To može uključivati iskorištene igle koje su pacijenti upotrijebili za liječenje određenih poremećaja, uključujući dijabetes, i otpad od dijagnostičkih uređaja za samotestiranje na prenosive zarazne bolesti. Svjetska zdravstvena organizacija navodi informacije o različitim kategorijama zaraznih tvari i medicinskog otpada (29). Posebna nacionalna pravila o prikupljanju i obradi takvog otpada obično se odnose na otpad koji nastaje u zdravstvenim ustanovama, kao što su bolnice, laboratoriji i veterinarske ambulante, ali ne i na medicinski otpad koji nastaje u kućanstvima, za koji u pravilu ne postoje programi odvojenog prikupljanja, osim onih za iskorištene farmaceutske proizvode (kako je prethodno opisano).

Za odvojeno prikupljanje infektivnog komunalnog otpada ne postoje odgovarajuće oznake na Popisu otpada. Trenutačno, i u skladu s primjenom metodologije u prilogu Odluci 2000/532/EZ, oznake s Popisa otpada koje bi mogle biti primjenjive na takav otpad koji nastaje u kućanstvima bile bi sljedeće:

| 20 03 01 | – | miješani komunalni otpad, |
| --- | --- | --- |
| 20 03 99 | – | komunalni otpad koji nije specificiran na drugi način. |

20 03 01

–

miješani komunalni otpad,

20 03 99

–

komunalni otpad koji nije specificiran na drugi način.

| Primjer dobre prakse br. 9

  Francuska je uspostavila program proširene odgovornosti proizvođača za određene potencijalno infektivne medicinske proizvode, osobito oštre predmete, komplete za testiranje i medicinske proizvode koji su na kraju životnog vijeka. Osnovana je organizacija DASTRI, koja ispunjava tu obvezu u ime proizvođača. Ona dostavlja namjenske spremnike poznate kao „kutije za igle”, koji se moraju vratiti ljekarnama koje surađuju s organizacijom DASTRI.
  U šest je godina pacijentima distribuirano 12 milijuna spremnika za oštre predmete, a 2018. je sigurno prikupljeno i obrađeno 83 % oštrih predmeta.
  Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19, koja je proglašena u ožujku 2020., neke države članice ili njihove regije uspostavile su posebne sustave prikupljanja (30) miješanog otpada iz kućanstava s osobama oboljelima od bolesti COVID-19. Međutim, kako je navedeno u smjernicama (31) Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) i potvrđeno u smjernicama službi Komisije (32), takav se otpad uglavnom prikuplja zajedno s frakcijom nerazvrstanog komunalnog otpada, bez dodatnih posebnih mjera prikupljanja.
  Odvojenim prikupljanjem olakšava se sljedeća vrsta obrade: infektivni otpad u pravilu spaljuju subjekti za gospodarenje otpadom koji su ovlašteni za prihvat takvog otpada. Alternativno se infektivan otpad može sterilizirati parom ili tretirati kemikalijama. Svjetska zdravstvena organizacija 2019. je objavila sveobuhvatan pregled (33) tehnologija za obradu medicinskog otpada. |
| --- |

Primjer dobre prakse br. 9

Francuska je uspostavila program proširene odgovornosti proizvođača za određene potencijalno infektivne medicinske proizvode, osobito oštre predmete, komplete za testiranje i medicinske proizvode koji su na kraju životnog vijeka. Osnovana je organizacija DASTRI, koja ispunjava tu obvezu u ime proizvođača. Ona dostavlja namjenske spremnike poznate kao „kutije za igle”, koji se moraju vratiti ljekarnama koje surađuju s organizacijom DASTRI.

U šest je godina pacijentima distribuirano 12 milijuna spremnika za oštre predmete, a 2018. je sigurno prikupljeno i obrađeno 83 % oštrih predmeta.

Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19, koja je proglašena u ožujku 2020., neke države članice ili njihove regije uspostavile su posebne sustave prikupljanja (30) miješanog otpada iz kućanstava s osobama oboljelima od bolesti COVID-19. Međutim, kako je navedeno u smjernicama (31) Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) i potvrđeno u smjernicama službi Komisije (32), takav se otpad uglavnom prikuplja zajedno s frakcijom nerazvrstanog komunalnog otpada, bez dodatnih posebnih mjera prikupljanja.

Odvojenim prikupljanjem olakšava se sljedeća vrsta obrade: infektivni otpad u pravilu spaljuju subjekti za gospodarenje otpadom koji su ovlašteni za prihvat takvog otpada. Alternativno se infektivan otpad može sterilizirati parom ili tretirati kemikalijama. Svjetska zdravstvena organizacija 2019. je objavila sveobuhvatan pregled (33) tehnologija za obradu medicinskog otpada.

2.3.   Građevinski otpad i otpad od rušenja

2.3.1.   Azbestni otpad

Pojam azbest odnosi se na skupinu prirodno prisutnih mineralnih silikatnih vlakana serpentina i amfibola. Azbest je opasni mineral vlaknaste strukture i ako se udahne, ima ozbiljne, potencijalno smrtonosne, dugotrajne učinke na zdravlje, uključujući rak. U prošlosti se zbog otpornosti na vatru i toplinu često upotrebljavao za izolaciju i u druge svrhe.

Azbest je tvar razvrstana kao karcinogen 1. kategorije (34) te se, u skladu s Prilogom III. Okvirnoj direktivi o otpadu, otpad koji sadržava takvu tvar u koncentraciji većoj od 0,1 % smatra opasnim. Niz unosa na Popisu otpada odnosi se na otpad koji sadržava azbest i koji može nastati u kućanstvu kao posljedica rušenja ili renoviranja ili kao posljedica odbacivanja određene (stare) opreme:

| 16 02 12* | – | odbačena oprema koja sadržava slobodni azbest, |
| --- | --- | --- |
| 16 02 15* | – | opasne komponente izvađene iz odbačene opreme, |
| 17 06 01* | – | izolacijski materijali koji sadržavaju azbest, |
| 17 06 05* | – | građevinski materijali koji sadržavaju azbest. |

16 02 12*

–

odbačena oprema koja sadržava slobodni azbest,

16 02 15*

–

opasne komponente izvađene iz odbačene opreme,

17 06 01*

–

izolacijski materijali koji sadržavaju azbest,

17 06 05*

–

građevinski materijali koji sadržavaju azbest.

Iako je proizvodnja azbesta u EU-u zabranjena ograničenjem iz točke 6. u Prilogu XVII. Uredbi REACH (35), i dalje je prisutan u nizu materijala i proizvoda dugog životnog ciklusa, npr. u materijalima u zgradama, kao što su beton, krovišta, izolacija, cijevi itd. U mnogim zemljama azbestni otpad (vezani, nedrobljivi) u reciklažna dvorišta odlažu i građani koji samostalno izvode radove. Treba napomenuti da su, u skladu s Direktivom 2009/148/EZ (36), sve države članice uvele zakonodavstvo kojim se strogo regulira zaštita radnika od rizika povezanih s izlaganjem azbestu na radu. Radove koji uključuju materijale koji sadržavaju azbest trebalo bi provoditi samo stručno osoblje, a ne građani samostalno.

| Primjer dobre prakse br. 10

  U Londonu (Ujedinjena Kraljevina) dostupna je usluga prikupljanja zamotanog azbesta na zahtjev. Građani godišnje imaju pravo na jedan subvencionirani, tj. besplatan odvoz 15 m3 azbesta (ili sedam vreća za građevinski otpad) iz njihova kućanstva. Kako bi se osigurala troškovna učinkovitost, za prikupljanje se upotrebljavaju usluge privatnih poduzeća odabranih putem natječaja. |
| --- |

Primjer dobre prakse br. 10

U Londonu (Ujedinjena Kraljevina) dostupna je usluga prikupljanja zamotanog azbesta na zahtjev. Građani godišnje imaju pravo na jedan subvencionirani, tj. besplatan odvoz 15 m3 azbesta (ili sedam vreća za građevinski otpad) iz njihova kućanstva. Kako bi se osigurala troškovna učinkovitost, za prikupljanje se upotrebljavaju usluge privatnih poduzeća odabranih putem natječaja.

| Primjer dobre prakse br. 11

  Regija Flandrija (Belgija) nastoji do 2040. postati „sigurna od azbesta”. Jednom od mjera te politike kućanstvima se omogućava odlaganje nedrobljivog (vezanog) azbesta nastalog samostalnim renovacijama u reciklažno dvorište ili se može zatražiti da se azbest skupi iz kućanstva u registriranim vrećama koje se mogu unaprijed kupiti od općine. Odlaganje takvog azbesta u reciklažnom dvorištu besplatno je do 200 kg po stanovniku ili 1 m3 ili 10 krovnih ploča godišnje. Formulom sufinanciranja naknada za građane smanjena je na samo 30 EUR za jednu vreću kapaciteta oko 20 valovitih krovnih ploča. Rezultati pokazuju da količina azbesta odloženog u reciklažna dvorišta ostaje ista, čak i kad postoji mogućnost skupljanja azbestnog otpada iz kućanstva, što ukazuje na to da građani koji upotrebljavaju reciklažna dvorišta ne prelaze na prikupljanje iz kućanstva. To pokazuje da je prikupljanje iz kućanstva važno za ubrzanje uklanjanja azbestnog otpada iz kuća.
  Odvojenim prikupljanjem olakšava se sljedeća vrsta obrade: iako postoje alternativni načini obrade (37), odlaganje azbestnog otpada na odlagališta i dalje je najbolja dostupna tehnika. Prije odlaganja na odlagalište otpada mogu se poduzeti dodatne stabilizacijske mjere za smanjenje rizika od otpuštanja vlakana. |
| --- |

Primjer dobre prakse br. 11

Regija Flandrija (Belgija) nastoji do 2040. postati „sigurna od azbesta”. Jednom od mjera te politike kućanstvima se omogućava odlaganje nedrobljivog (vezanog) azbesta nastalog samostalnim renovacijama u reciklažno dvorište ili se može zatražiti da se azbest skupi iz kućanstva u registriranim vrećama koje se mogu unaprijed kupiti od općine. Odlaganje takvog azbesta u reciklažnom dvorištu besplatno je do 200 kg po stanovniku ili 1 m3 ili 10 krovnih ploča godišnje. Formulom sufinanciranja naknada za građane smanjena je na samo 30 EUR za jednu vreću kapaciteta oko 20 valovitih krovnih ploča. Rezultati pokazuju da količina azbesta odloženog u reciklažna dvorišta ostaje ista, čak i kad postoji mogućnost skupljanja azbestnog otpada iz kućanstva, što ukazuje na to da građani koji upotrebljavaju reciklažna dvorišta ne prelaze na prikupljanje iz kućanstva. To pokazuje da je prikupljanje iz kućanstva važno za ubrzanje uklanjanja azbestnog otpada iz kuća.

Odvojenim prikupljanjem olakšava se sljedeća vrsta obrade: iako postoje alternativni načini obrade (37), odlaganje azbestnog otpada na odlagališta i dalje je najbolja dostupna tehnika. Prije odlaganja na odlagalište otpada mogu se poduzeti dodatne stabilizacijske mjere za smanjenje rizika od otpuštanja vlakana.

2.3.2.   Obrađeno drvo

Drveni otpad nastaje renoviranjem i popravcima u kućanstvu koji uključuju konstrukcijske i nekonstrukcijske elemente, primjerice okvire prozora i vrata, pregradne zidove i krovne elemente, drvo iz nadstrešnica, vrtnih ograda i drugih vanjskih drvenih konstrukcija. Kako bi se spriječilo propadanje drva, ono se impregnira sredstvima za zaštitu drva. Neka od često upotrebljavanih sredstava za zaštitu, kao što su kromirani bakrov arsenat, kreozot i pentaklorfenol, strogo su ograničena ili zabranjena, ali i dalje je potrebno odložiti drvo koje je pomoću njih obrađeno (38) (39). Odgovarajuća je oznaka s Popisa otpada za tu vrstu otpada iz kućanstva:

| 20 01 37* | – | drvo koje sadržava opasne tvari. |
| --- | --- | --- |

20 01 37*

–

drvo koje sadržava opasne tvari.

Građani obično mogu donijeti obrađeno drvo iz svojeg kućanstva u reciklažno dvorište.

Odvojenim prikupljanjem olakšava se sljedeća vrsta obrade: spaljivanje je preferirani način postupanja s drvom koje je obrađeno kromiranim bakrovim arsenatom i drugim kemikalijama, uz najsuvremeniju kontrolu onečišćenja zraka s obzirom na hlapivost arsena u dimnom plinu.

2.3.3.   Katran i proizvodi koji sadržavaju katran

Prije nego što je zamijenjen bitumenom, katran se često upotrebljavao kao vezivo pri izgradnji cesta. I drveni željeznički pragovi desetljećima su obrađivani kreozotom katrana, koji je služio kao zaštitno sredstvo. Danas je uporaba kreozota za obradu drva strogo ograničena i regulirana točkom 31. Priloga XVII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 (REACH) (40).

Otpad koji sadržava katran klasificiran je kao opasan jer sadržava znatne količine policikličkih aromatskih ugljikovodika, skupine karcinogenih spojeva. Asfaltni otpad koji sadržava katran smatra se opasnim otpadom ako je razina katrana > 0,1 %. Pojam katran obuhvaća niz složenih tvari dobivenih iz ugljena koje su razvrstane kao karcinogeni kategorije 1.A u Prilogu VI. Uredbi CLP (41) i koje, u skladu s Prilogom III. Okvirnoj direktivi o otpadu, spadaju u opasan otpad ako je njihova koncentracija u otpadu 0,1 % ili više. Poznato je da su se rabljeni željeznički pragovi upotrebljavali u vrtovima za stabilizaciju zidova ili zemlje i na njih se odnosi prethodni odjeljak o drvenom otpadu. Katran se može nalaziti u proizvodima poput dasaka ili krovne ljepenke obrađenima katranom koji su se upotrebljavali, primjerice, kao dijelovi krova u vrtnim kućicama. Pri popravku ili zamjeni nekih od tih proizvoda mogu nastati znatne količine opasnog otpada.

Primjenjive su sljedeće oznake s Popisa otpada:

| 17 03 01* | – | mješavine bitumena koje sadržavaju ugljeni katran, |
| --- | --- | --- |
| 17 03 03* | – | ugljeni katran i proizvodi koji sadržavaju katran, |
| 20 01 37* | – | drvo koje sadržava opasne tvari (vidjeti prethodni odjeljak 3.3.2.). |

17 03 01*

–

mješavine bitumena koje sadržavaju ugljeni katran,

17 03 03*

–

ugljeni katran i proizvodi koji sadržavaju katran,

20 01 37*

–

drvo koje sadržava opasne tvari (vidjeti prethodni odjeljak 3.3.2.).

Građani takav otpad obično mogu donijeti u reciklažno dvorište.

Odvojenim prikupljanjem olakšava se sljedeća vrsta obrade: ovisno o propisima i infrastrukturi države, ova se kategorija otpada termički obrađuje (spaljuje) ili se, iako je to prema hijerarhiji otpada manje preporučljivo, odlaže na odlagališta otpada.

2.4.   Otpad od održavanja automobila

2.4.1.   Filtri za ulje i kontaminirani upijajući materijali

Filtri za ulje iz automobila mogu tijekom samostalnog održavanja automobila dospjeti u otpad iz kućanstva. Takvim radovima mogu nastati i druge vrste otpada natopljenog uljem, primjerice krpe i rukavice. Procjenjuje se da se samo u Ujedinjenoj Kraljevini godišnje u iskorištenim filtrima odloži 1 100 tona (42) otpadnog ulja, često u miješanom komunalnom otpadu. Primjenjive su sljedeće oznake s Popisa otpada:

| 15 02 02* | – | apsorbensi, filtarski materijali (uključujući filtere za ulje koji nisu specificirani na drugi način), tkanine i sredstva za brisanje te zaštitna odjeća, onečišćeni opasnim tvarima, |
| --- | --- | --- |
| 16 01 07* | – | filtri za ulje. |

15 02 02*

–

apsorbensi, filtarski materijali (uključujući filtere za ulje koji nisu specificirani na drugi način), tkanine i sredstva za brisanje te zaštitna odjeća, onečišćeni opasnim tvarima,

16 01 07*

–

filtri za ulje.

Takav otpad mogao bi se donositi u ovlaštene radnje u kojima takav otpad nastaje kao dio njihove djelatnosti, primjerice radionice za popravak automobila i trgovine automobilskih dijelova (eventualno uz plaćanje naknade) ili u reciklažno dvorište opremljeno posebnim posudama za prikupljanje kako bi se spriječilo curenje i olakšao daljnji prijevoz.

Odvojenim prikupljanjem olakšava se sljedeća vrsta obrade: iskorišteni filtri za ulje mogu se reciklirati jer su izrađeni od čelika. Ulje koje se u njima nalazi može se izdvojiti pomoću preša.

2.4.2.   Automobilski proizvodi, sredstva za poliranje, tekućine protiv smrzavanja

Mnoge tvari i mješavine koje se upotrebljavaju u automobilima ili za čišćenje i održavanje automobila opasne su za ljudsko zdravlje i okoliš. Primjerice, glavni je sastojak antifriza etilen-glikol, koji je otrovna tvar. Kao i ostale tekućine u automobilu poput tekućina za kočnice ili ulja za podmazivanje, i antifriz se treba redovito mijenjati. Primjenjive su sljedeće oznake s Popisa otpada:

| 16 01 13* | – | tekućine za kočnice, |
| --- | --- | --- |
| 16 01 14* | – | antifriz tekućine koje sadržavaju opasne tvari, |
| 20 01 26* | – | ulja i masti koji nisu navedeni pod 20 01 25. |

16 01 13*

–

tekućine za kočnice,

16 01 14*

–

antifriz tekućine koje sadržavaju opasne tvari,

20 01 26*

–

ulja i masti koji nisu navedeni pod 20 01 25.

Nepravilno rukovanje otpadnim uljem uključuje ispuštanje ulja u odvod, ispuštanje u tlo, spaljivanje na otvorenoj vatri ili u uljnim plamenicima i odlaganje zajedno s iskorištenim filtrima u kantu za ostali otpad. Takav otpad mogao bi se donositi u ovlaštene radnje u kojima takav otpad nastaje kao dio njihove djelatnosti, primjerice radionice za popravak automobila, trgovine automobilskih dijelova ili benzinske postaje.

Odvojenim prikupljanjem olakšava se sljedeća vrsta obrade: iskorišteni antifriz može se reciklirati i mogu se obnoviti njegova izvorna svojstva. Reciklirani antifriz može se upotrebljavati kao rashladna tekućina za motore ili se iz njega može izdvojiti etilen-glikol i ponovno upotrijebiti u industriji plastike. Motorno ulje može se obraditi i regenerirati u bazno ulje ili upotrijebiti kao gorivo. Međutim, mnogo se ulja izgubi, uglavnom izgaranjem tijekom uporabe.

2.5.   Otpad koji sadržava živu (osim OEEO-a)

Živa je vrlo otrovna za ljude i životinje ako se udahne ili proguta. Otrovna je i za vodene organizme. Otpad iz kućanstava koji sadržava živu uključuje stare baterije koje sadržavaju živu i termometre koji sadržavaju živu. Taj otpad obuhvaćen je sljedećim stavkama na popisu otpada:

| 20 01 21* | – | fluorescentne cijevi i ostali otpad koji sadržava živu, |
| --- | --- | --- |
| 20 01 33* | – | baterije i akumulatori obuhvaćeni pod 16 06 01, 16 06 02 ili 16 06 03 i nesortirane baterije i akumulatori koji sadržavaju te baterije. |

20 01 21*

–

fluorescentne cijevi i ostali otpad koji sadržava živu,

20 01 33*

–

baterije i akumulatori obuhvaćeni pod 16 06 01, 16 06 02 ili 16 06 03 i nesortirane baterije i akumulatori koji sadržavaju te baterije.

Ukupna potrošnja žive u mjernim uređajima u državama EU27 u 2007. procijenjena je na 7 – 17 tona. Uglavnom se upotrebljavala u tlakomjerima, kućnim barometrima, toplomjerima te laboratorijskim i industrijskim termometrima. Stavljanje mjernih uređaja koji sadržavaju živu na tržište sada je zabranjeno Uredbom (EZ) br. 1907/2006 (REACH) (43) (unos 18.a u Prilogu XVII.), a upotreba žive u opremi koja se prodaje široj javnosti (kao što su toplomjeri i barometri) obustavljena je 2009. (44)

U većini država članica ta se oprema prikuplja zajedno s drugim vrstama opasnog otpada i naknadno se odvaja radi recikliranja. Međutim, znatan dio žive u termometrima i ostaloj mjernoj opremi koja se upotrebljava u kućanstvima i dalje se odlaže na neodgovarajući način u miješani ostali otpad.

Odvojenim prikupljanjem olakšava se sljedeća vrsta obrade: otpad koji sadržava živu trebao bi se reciklirati ili obraditi u postrojenju koje je ovlašteno za obradu opasnog otpada. Jedinice za oporabu žive postoje, na primjer, u Njemačkoj, Francuskoj, Austriji i Švedskoj. Trgovina živom strogo je regulirana i kontrolirana Uredbom (EU) 2017/852 o živi (45). Otpad koji sadržava živu obično se obrađuje i stabilizira prije nego što se trajno odloži u podzemne skladišne objekte, primjerice rudnike soli ili posebno projektirana odlagališta otpada.

3.   ČIMBENICI USPJEHA U ODVOJENOM PRIKUPLJANJU OPASNOG OTPADA IZ KUĆANSTAVA

Pristupi organizaciji odvojenog prikupljanja analizirani su u mnogim studijama (46). Pokazalo se da uspješni sustavi odvojenog prikupljanja slijede integrirani pristup sa sljedeća četiri elementa: pružaju gospodarske poticaje, donose jasna pravila o pravnoj provedbi, osiguravaju prilagođenu infrastrukturu za odvojeno prikupljanje te aktivno i redovito komuniciraju s ciljnim skupinama (kućanstvima u kojima otpad nastaje). Ti elementi zajednički su svim programima odvojenog prikupljanja, uključujući programe za opasni otpad iz kućanstava.

Analizom najboljih praksi u državama članicama Komisija je utvrdila da u nastavku navedeni čimbenici znatno doprinose učinkovitosti programa odvojenog prikupljanja, posebno za opasni otpad iz kućanstava, u pogledu količine prikupljenog otpada.

3.1.   Gospodarski poticaji

Instrumenti navedeni u nastavku uglavnom su ocijenjeni kao uspješni u promicanju odvojenog prikupljanja u Europi, uključujući odvojeno prikupljanje na mjestu nastanka koje provode građani.

Proširena odgovornost proizvođača prebacuje financijsku i/ili operativnu odgovornost za gospodarenje otpadom s općina na proizvođače robe. Proširena odgovornost proizvođača doprinosi boljem razvrstavanju i recikliranju jer se tako osigurava odgovarajuća infrastruktura i potrebna komunikacija, financira neto trošak prikupljanja i daljnje obrade u skladu s hijerarhijom otpada, te omogućava informiranje. Pokazalo se da proširena odgovornost proizvođača znatno doprinosi recikliranju mnogih tokova otpada, primjerice ambalaže, elektronike, baterija i vozila.

U člancima 8. i 8.a Okvirne direktive o otpadu, izmijenjene 2018., utvrđena su opća načela koja je potrebno slijediti pri provedbi programa proširene odgovornosti proizvođača. Važan je čimbenik modulacija naknada koje proizvođači plaćaju ovisno o kriterijima održivosti, uzimajući u obzir, primjerice, trajnost, mogućnost popravka, mogućnost ponove uporabe, mogućnost recikliranja ili prisutnost opasnih tvari u njihovim proizvodima. Kad je riječ o opasnim kućanskim proizvodima, „ekomodulacijom” mogao bi se poboljšati dizajn proizvoda kako bi se smanjila njegova opasnost (kvalitativna prevencija) te povećala (kvantitativna) prevencija otpada, mogućnost recikliranja ili mogućnost ponovne uporabe proizvoda.

U okviru modela „plati koliko baciš” od kućanstava se zahtijeva plaćanje za odlaganje miješanog otpada. To se obično provodi pomoću označenih vreća za otpad koje se moraju unaprijed nabaviti ili uličnih kontejnera koji se otključavaju nakon identifikacije korisnika putem osobne kartice. Od presudne je važnosti da miješani otpad bude komparativno skup, a da se otpad koji se može reciklirati i drugi razvrstani tokovi otpada mogu odložiti (gotovo) besplatno. Time se pruža jasan poticaj za razvrstavanje otpada na mjestu nastanka.

Zahvaljujući snažnim financijskim potporama, modelom „plati koliko baciš” dokazano se poboljšava odvojeno prikupljanje na mjestu nastanka.

| Primjer dobre prakse br. 12

  Flandrija (47) (Belgija) predvodnik je u odvajanju na mjestu nastanka zahvaljujući modelu „plati koliko baciš”. Promjenjivi dio općinskog poreza na otpad koji plaćaju kućanstva mora ostati u rasponu 0,1 – 0,3 EUR po kg za preostali otpad, odnosno 0,75 – 2,25 EUR za vreću zapremnine 60 litara. „Plati koliko baciš” obično funkcionira pomoću registriranih vreća ili kanti s barkodom. Za stambene zgrade i vrlo gusto naseljena područja mogu se upotrebljavati (podzemni) javni kontejneri koji se automatski otvaraju nakon plaćanja ili identifikacije karticom.
  Porezi i naknade za odlagališta otpada i spaljivanje ne utječu izravno na građane, ali potiču općine i subjekte za gospodarenje otpadom da poboljšaju učinkovitost razvrstavanja, prikupljanja i recikliranja opada u svojem području. Ti porezi i naknade (48) pomažu u internalizaciji vanjskih troškova odlaganja (emisije ugljikova dioksida i metana, onečišćenje zraka i podzemnih voda) i vanjskih prednosti recikliranja (ušteda energije, smanjenje utjecaja vađenja sirovina na okoliš i zdravlje).
  U sustavu povrata pologa potrošač plaća polog pri kupnji proizvoda poput pića u boci i dobiva povrat novca pri povratu spremnika (49). Sustav se obično primjenjuje za ambalažu pića, ali dostupan je i za povratne proizvode poput plinskih boca s propanom za kuhanje na otvorenom. Zahvaljujući financijskom poticaju, sustavima povrata pologa postiže se gotovo trenutno povećanje stopa recikliranja na razine iznad 90 %.
  Prva tri navedena instrumenta (proširena odgovornost proizvođača, „plati koliko baciš” te porezi na odlaganje na odlagališta otpada i spaljivanje) smatraju se najvažnijim gospodarskim instrumentima za poticanje primjene hijerarhije otpada u skladu s Prilogom IV.a Okvirnoj direktivi o otpadu.
  Savjeti za dobru praksu:






  — | pružanjem sigurnih mogućnosti odlaganja opasnog otpada iz kućanstava po niskoj cijeni ili besplatno povećavaju se stope prikupljanja, |
| --- | --- |

Primjer dobre prakse br. 12

Flandrija (47) (Belgija) predvodnik je u odvajanju na mjestu nastanka zahvaljujući modelu „plati koliko baciš”. Promjenjivi dio općinskog poreza na otpad koji plaćaju kućanstva mora ostati u rasponu 0,1 – 0,3 EUR po kg za preostali otpad, odnosno 0,75 – 2,25 EUR za vreću zapremnine 60 litara. „Plati koliko baciš” obično funkcionira pomoću registriranih vreća ili kanti s barkodom. Za stambene zgrade i vrlo gusto naseljena područja mogu se upotrebljavati (podzemni) javni kontejneri koji se automatski otvaraju nakon plaćanja ili identifikacije karticom.

Porezi i naknade za odlagališta otpada i spaljivanje ne utječu izravno na građane, ali potiču općine i subjekte za gospodarenje otpadom da poboljšaju učinkovitost razvrstavanja, prikupljanja i recikliranja opada u svojem području. Ti porezi i naknade (48) pomažu u internalizaciji vanjskih troškova odlaganja (emisije ugljikova dioksida i metana, onečišćenje zraka i podzemnih voda) i vanjskih prednosti recikliranja (ušteda energije, smanjenje utjecaja vađenja sirovina na okoliš i zdravlje).

U sustavu povrata pologa potrošač plaća polog pri kupnji proizvoda poput pića u boci i dobiva povrat novca pri povratu spremnika (49). Sustav se obično primjenjuje za ambalažu pića, ali dostupan je i za povratne proizvode poput plinskih boca s propanom za kuhanje na otvorenom. Zahvaljujući financijskom poticaju, sustavima povrata pologa postiže se gotovo trenutno povećanje stopa recikliranja na razine iznad 90 %.

Prva tri navedena instrumenta (proširena odgovornost proizvođača, „plati koliko baciš” te porezi na odlaganje na odlagališta otpada i spaljivanje) smatraju se najvažnijim gospodarskim instrumentima za poticanje primjene hijerarhije otpada u skladu s Prilogom IV.a Okvirnoj direktivi o otpadu.

Savjeti za dobru praksu:

—

pružanjem sigurnih mogućnosti odlaganja opasnog otpada iz kućanstava po niskoj cijeni ili besplatno povećavaju se stope prikupljanja,

| — | ovisno o slučaju, prebacivanjem odgovornosti za gospodarenje opasnim otpadom s kućanstava na proizvođače putem proširene odgovornosti proizvođača osigurava se održivo financiranje objekata za prikupljanje te se, uz učinkovitu ekomodulaciju, mogu potaknuti i promjene u dizajnu radi smanjenja troškova upravljanja proizvodima na kraju njihova vijeka uporabe. |
| --- | --- |

—

ovisno o slučaju, prebacivanjem odgovornosti za gospodarenje opasnim otpadom s kućanstava na proizvođače putem proširene odgovornosti proizvođača osigurava se održivo financiranje objekata za prikupljanje te se, uz učinkovitu ekomodulaciju, mogu potaknuti i promjene u dizajnu radi smanjenja troškova upravljanja proizvodima na kraju njihova vijeka uporabe.

3.2.   Prilagođeni objekti za odvojeno prikupljanje

Postoji mnogo načina za prikupljanje različitih tokova otpada.

| (1) | Prikupljanje iz kućanstva (jedan tok ili miješani tok) posebno je prikladno u urbanim regijama s visokom gustoćom naseljenosti i malim prijevoznim udaljenostima. Često se upotrebljava za različite tokove otpada, kao što su (često) prikupljanje suhog otpada koji se može reciklirati i biootpada, a rijetko se upotrebljava za opasni otpad iz kućanstava (vjerojatno zbog malih količina, raznolikosti vrsta otpada i povećanog rizika u slučaju odlaganja opasnog otpada iz kućanstava uz cestu). |
| --- | --- |

(1)

Prikupljanje iz kućanstva (jedan tok ili miješani tok) posebno je prikladno u urbanim regijama s visokom gustoćom naseljenosti i malim prijevoznim udaljenostima. Često se upotrebljava za različite tokove otpada, kao što su (često) prikupljanje suhog otpada koji se može reciklirati i biootpada, a rijetko se upotrebljava za opasni otpad iz kućanstava (vjerojatno zbog malih količina, raznolikosti vrsta otpada i povećanog rizika u slučaju odlaganja opasnog otpada iz kućanstava uz cestu).

| (2) | Periodično skupljanje obično se upotrebljava za tokove otpada kao što su zeleni otpad, opasni otpad iz kućanstava i glomazni otpad. Organiziranjem periodičnog skupljanja općine pružaju uslugu kućanstvima i istovremeno održavaju nisku učestalost prikupljanja, npr. jednom mjesečno. Lokacija može biti fleksibilna (npr. mobilni kamioni mogu periodično skupljati opasni otpad iz kućanstava na središnjim lokacijama) ili se skupljanje može provoditi na zahtjev (npr. prikupljanje zapakiranog vezanog azbesta iz kućanstva). Takvo skupljanje uglavnom organiziraju ili omogućavaju općine, ali ponekad se upotrebljavaju usluge privatnih subjekata za gospodarenje otpadom. Općine mogu ograničiti količinu otpada koju općinske službe prikupljaju po kućanstvu (npr. 2 m3 glomaznog otpada godišnje) i uvesti kontrolu identiteta kako bi se osiguralo da prikupljanje bude ograničeno na privatna kućanstva, odnosno da se isključe komercijalne ili druge djelatnosti. |
| --- | --- |

(2)

Periodično skupljanje obično se upotrebljava za tokove otpada kao što su zeleni otpad, opasni otpad iz kućanstava i glomazni otpad. Organiziranjem periodičnog skupljanja općine pružaju uslugu kućanstvima i istovremeno održavaju nisku učestalost prikupljanja, npr. jednom mjesečno. Lokacija može biti fleksibilna (npr. mobilni kamioni mogu periodično skupljati opasni otpad iz kućanstava na središnjim lokacijama) ili se skupljanje može provoditi na zahtjev (npr. prikupljanje zapakiranog vezanog azbesta iz kućanstva). Takvo skupljanje uglavnom organiziraju ili omogućavaju općine, ali ponekad se upotrebljavaju usluge privatnih subjekata za gospodarenje otpadom. Općine mogu ograničiti količinu otpada koju općinske službe prikupljaju po kućanstvu (npr. 2 m3 glomaznog otpada godišnje) i uvesti kontrolu identiteta kako bi se osiguralo da prikupljanje bude ograničeno na privatna kućanstva, odnosno da se isključe komercijalne ili druge djelatnosti.

| (3) | Ulični kontejneri ili „sustavi donošenja”. Općine, organizacije koje ispunjavaju obveze proširene odgovornosti proizvođača ili drugi subjekti za gospodarenje otpadom postavljaju ulične kontejnere ili „sustave donošenja” za prikupljanje niza tokova otpada: preostalog otpada, određenog opasnog otpada iz kućanstava, kuhinjskog otpada, papira i kartona, plastike, metala, staklene ambalaže, tekstila. Budući da su kante ili kontejneri postavljeni na središnje javne lokacije, građani mogu u svakom trenutku donijeti svoj kućanski otpad, što je logistički povoljnije nego prikupljanje „od vrata do vrata”. |
| --- | --- |

(3)

Ulični kontejneri ili „sustavi donošenja”. Općine, organizacije koje ispunjavaju obveze proširene odgovornosti proizvođača ili drugi subjekti za gospodarenje otpadom postavljaju ulične kontejnere ili „sustave donošenja” za prikupljanje niza tokova otpada: preostalog otpada, određenog opasnog otpada iz kućanstava, kuhinjskog otpada, papira i kartona, plastike, metala, staklene ambalaže, tekstila. Budući da su kante ili kontejneri postavljeni na središnje javne lokacije, građani mogu u svakom trenutku donijeti svoj kućanski otpad, što je logistički povoljnije nego prikupljanje „od vrata do vrata”.

| (4) | Mogućnosti vraćanja – organizacije koje ispunjavaju obveze proširene odgovornosti proizvođača pružaju mogućnosti vraćanja na prodajno mjesto za niz tokova otpada: ambalažu pića, OEEO, baterije i opasni otpad iz kućanstava. Mogućnosti vraćanja jednostavne su za potrošače, a i logistički su povoljnije nego prikupljanje „od vata do vrata”. |
| --- | --- |

(4)

Mogućnosti vraćanja – organizacije koje ispunjavaju obveze proširene odgovornosti proizvođača pružaju mogućnosti vraćanja na prodajno mjesto za niz tokova otpada: ambalažu pića, OEEO, baterije i opasni otpad iz kućanstava. Mogućnosti vraćanja jednostavne su za potrošače, a i logistički su povoljnije nego prikupljanje „od vata do vrata”.

| (5) | Reciklažna dvorišta korisnicima omogućavaju donošenje gotovo sveg otpada namijenjenog za oporabu ili odlaganje, a osoblje na mjestu prikupljanja može im pomoći i provjeriti kvalitetu otpada koji se donosi. S obzirom na to da su reciklažna dvorišta usmjerena na prikupljanje otpada iz kućanstava, otpad koji nastaje profesionalnim djelatnostima trebao bi se preusmjeriti iz reciklažnih dvorišta, primjerice obveznom identifikacijom pomoću osobne iskaznice i zabranom velikih količina.






  Primjer dobre prakse br. 13

  U Nizozemskoj se preporučuje okvirni broj od 60 000 stanovnika po reciklažnom dvorištu (50). U Flandriji (Belgija) općina može primijeniti normu broja stanovnika ili normu udaljenosti. Pod prvom opcijom podrazumijeva se jedno reciklažno dvorište u općini od minimalno 10 000 stanovnika i jedno dodatno reciklažno dvorište na svakih 30 000 stanovnika (51). Alternativno, u međuopćinskom udruženju sva su reciklažna dvorišta dostupna svim građanima općina koje su članovi udruženja, pri čemu bi 90 % stanovnika trebalo imati dostupno reciklažno dvorište u krugu od 5 km. U gradovima se obično odabire norma udaljenosti i stoga je zbog visoke gustoće naseljenosti broj objekata po broju stanovnika obično niži.
  Treba spomenuti da, iako analiza najbolje prakse na različitim područjima pokazuje da ne postoji sustav odvojenog prikupljanja otpada koji odgovara svima, postoji određeni broj zajedničkih elemenata kojima se u različitim kombinacijama definira model sustava odvojenog prikupljanja. Te elemente predstavljamo i o njima raspravljamo u ovim smjernicama. Fleksibilnost prilagodbe i kombinacije tih elemenata omogućava optimizaciju, uzimajući u obzir lokalne okolnosti kao što su gustoća naseljenosti, stambena tipologija, klima, ograničenja prostora za skladištenje, prikupljanje u povijesnim jezgrama gradova itd.
  Savjeti za dobru praksu:






  — | provedba kombinacije različitih sustava odvojenog prikupljanja obično dovodi do veće učinkovitosti, čime se sustav prilagođava različitim tokovima otpada i ponašanju/preferencijama stanovništva u vezi s odlaganjem, |
| --- | --- | --- |

(5)

Reciklažna dvorišta korisnicima omogućavaju donošenje gotovo sveg otpada namijenjenog za oporabu ili odlaganje, a osoblje na mjestu prikupljanja može im pomoći i provjeriti kvalitetu otpada koji se donosi. S obzirom na to da su reciklažna dvorišta usmjerena na prikupljanje otpada iz kućanstava, otpad koji nastaje profesionalnim djelatnostima trebao bi se preusmjeriti iz reciklažnih dvorišta, primjerice obveznom identifikacijom pomoću osobne iskaznice i zabranom velikih količina.

Primjer dobre prakse br. 13

U Nizozemskoj se preporučuje okvirni broj od 60 000 stanovnika po reciklažnom dvorištu (50). U Flandriji (Belgija) općina može primijeniti normu broja stanovnika ili normu udaljenosti. Pod prvom opcijom podrazumijeva se jedno reciklažno dvorište u općini od minimalno 10 000 stanovnika i jedno dodatno reciklažno dvorište na svakih 30 000 stanovnika (51). Alternativno, u međuopćinskom udruženju sva su reciklažna dvorišta dostupna svim građanima općina koje su članovi udruženja, pri čemu bi 90 % stanovnika trebalo imati dostupno reciklažno dvorište u krugu od 5 km. U gradovima se obično odabire norma udaljenosti i stoga je zbog visoke gustoće naseljenosti broj objekata po broju stanovnika obično niži.

Treba spomenuti da, iako analiza najbolje prakse na različitim područjima pokazuje da ne postoji sustav odvojenog prikupljanja otpada koji odgovara svima, postoji određeni broj zajedničkih elemenata kojima se u različitim kombinacijama definira model sustava odvojenog prikupljanja. Te elemente predstavljamo i o njima raspravljamo u ovim smjernicama. Fleksibilnost prilagodbe i kombinacije tih elemenata omogućava optimizaciju, uzimajući u obzir lokalne okolnosti kao što su gustoća naseljenosti, stambena tipologija, klima, ograničenja prostora za skladištenje, prikupljanje u povijesnim jezgrama gradova itd.

Savjeti za dobru praksu:

—

provedba kombinacije različitih sustava odvojenog prikupljanja obično dovodi do veće učinkovitosti, čime se sustav prilagođava različitim tokovima otpada i ponašanju/preferencijama stanovništva u vezi s odlaganjem,

| — | reciklažna dvorišta najčešći su objekti za prikupljanje raznih tokova opasnog otpada iz kućanstava. Njihova jednostavnost uporabe važna je za povećanje količina prikupljenog opasnog otpada iz kućanstava, što podrazumijeva sljedeće: dugo radno vrijeme, pristupačnu lokaciju i gustu mrežu reciklažnih dvorišta, |
| --- | --- |

—

reciklažna dvorišta najčešći su objekti za prikupljanje raznih tokova opasnog otpada iz kućanstava. Njihova jednostavnost uporabe važna je za povećanje količina prikupljenog opasnog otpada iz kućanstava, što podrazumijeva sljedeće: dugo radno vrijeme, pristupačnu lokaciju i gustu mrežu reciklažnih dvorišta,

| — | periodično skupljanje, skupljanje na zahtjev i mobilna sabirna mjesta važne su dodatne usluge uz redovna reciklažna dvorišta jer kućanstvima omogućavaju odlaganje otpada na njima bližoj lokaciji. Te su usluge korisne i za rješavanje problema prostornih ograničenja u gusto naseljenim područjima. Inovativne mogućnosti prikupljanja (npr. vozila Trimobile u Parizu ili prilagođeni teretni kontejneri u Tallinnu) mogu biti učinkovita i ekonomična rješenja za prikupljanje, |
| --- | --- |

—

periodično skupljanje, skupljanje na zahtjev i mobilna sabirna mjesta važne su dodatne usluge uz redovna reciklažna dvorišta jer kućanstvima omogućavaju odlaganje otpada na njima bližoj lokaciji. Te su usluge korisne i za rješavanje problema prostornih ograničenja u gusto naseljenim područjima. Inovativne mogućnosti prikupljanja (npr. vozila Trimobile u Parizu ili prilagođeni teretni kontejneri u Tallinnu) mogu biti učinkovita i ekonomična rješenja za prikupljanje,

| — | prikupljanjem od vrata do vrata općenito se postižu najveće stope prikupljanja, posebno u gusto naseljenim područjima. Međutim, troškovi su veći nego za druge načine prikupljanja, |
| --- | --- |

—

prikupljanjem od vrata do vrata općenito se postižu najveće stope prikupljanja, posebno u gusto naseljenim područjima. Međutim, troškovi su veći nego za druge načine prikupljanja,

| — | sabirna mjesta i obveze primanja određenih vrsta otpada u trgovinama, ljekarnama i drugim profesionalnim radnjama mogu biti dio mreže prikupljanja kako bi se olakšalo pravilno odlaganje otpada, umjesto odlaganja u miješani komunalni otpad ili ispuštanja u odvod, |
| --- | --- |

—

sabirna mjesta i obveze primanja određenih vrsta otpada u trgovinama, ljekarnama i drugim profesionalnim radnjama mogu biti dio mreže prikupljanja kako bi se olakšalo pravilno odlaganje otpada, umjesto odlaganja u miješani komunalni otpad ili ispuštanja u odvod,

| — | za određeni opasni otpad iz kućanstava, primjerice azbest, lokalna tijela mogu smanjiti rizike za zdravlje i rizik od nezakonitog odlaganja osiguravanjem posebnih usluga, npr. prikupljanja vezanog azbesta iz kućanstava u standardiziranoj ambalaži, |
| --- | --- |

—

za određeni opasni otpad iz kućanstava, primjerice azbest, lokalna tijela mogu smanjiti rizike za zdravlje i rizik od nezakonitog odlaganja osiguravanjem posebnih usluga, npr. prikupljanja vezanog azbesta iz kućanstava u standardiziranoj ambalaži,

| — | odgovarajućim osposobljavanjem osoblja koje radi u reciklažnim dvorištima, osobito u pogledu kriterija prihvata otpada koji bi se trebali primjenjivati u svim reciklažnim dvorištima, poboljšava se razvrstavanje, a time i kvalitete oporabljenih materijala, |
| --- | --- |

—

odgovarajućim osposobljavanjem osoblja koje radi u reciklažnim dvorištima, osobito u pogledu kriterija prihvata otpada koji bi se trebali primjenjivati u svim reciklažnim dvorištima, poboljšava se razvrstavanje, a time i kvalitete oporabljenih materijala,

| — | uspostavljanje sustava za utvrđivanje količine odvojeno prikupljenog opasnog otpada iz kućanstava te izračun prikupljenih količina i godišnjih troškova prikupljanja po stanovniku korisni su za praćenje rezultata programa prikupljanja, određivanje ciljeva i procjenu njegova razvoja. |
| --- | --- |

—

uspostavljanje sustava za utvrđivanje količine odvojeno prikupljenog opasnog otpada iz kućanstava te izračun prikupljenih količina i godišnjih troškova prikupljanja po stanovniku korisni su za praćenje rezultata programa prikupljanja, određivanje ciljeva i procjenu njegova razvoja.

3.3.   Informiranje i komunikacija

Komunikacija je od presudne važnosti za informiranje i motiviranje građana kad je riječ o razvrstavanju otpada na mjestu nastanka. je potrebna kako bi se građane informiralo o tome kako razvrstavati i kako bi se stvorila baza potpore, ali rijetko je sama dovoljna za promjenu navika razvrstavanja u zajednici. Stoga bi se radi osiguranja uspjeha uz komunikaciju trebali uvesti gospodarski poticaji i mjere izvršenja.

| Primjer dobre prakse br. 14

  Uz reciklažna dvorišta, Ljubljana (Slovenija) ima i sustav prikupljanja „od vrata do vrata” za biootpad i otpad koji se može reciklirati te se ističe stopom prikupljanja otpada koji se može reciklirati od 73 % . Suhi otpad koji se može reciklirati češće se prikuplja od preostalog otpada kako bi se potaknulo razvrstavanje na mjestu nastanka. Za postizanje te visoke stope prikupljanja bila je važna uporaba društvenih medija i SMS poruka za komunikaciju o datumima prikupljanja, prilagođena profilu pojedinog građana. I Snaga, javno poduzeće za gospodarenje otpadom, upotrebljava društvene medije (internet, SMS poruke, Facebook, Twitter) za poboljšanje pristupačnosti usluga prikupljanja. Podzemne jedinice za prikupljanje otpada u središtu grada olakšavaju prikupljanje bez neugodnog vizualnog učinka. |
| --- |

Primjer dobre prakse br. 14

Uz reciklažna dvorišta, Ljubljana (Slovenija) ima i sustav prikupljanja „od vrata do vrata” za biootpad i otpad koji se može reciklirati te se ističe stopom prikupljanja otpada koji se može reciklirati od 73 % . Suhi otpad koji se može reciklirati češće se prikuplja od preostalog otpada kako bi se potaknulo razvrstavanje na mjestu nastanka. Za postizanje te visoke stope prikupljanja bila je važna uporaba društvenih medija i SMS poruka za komunikaciju o datumima prikupljanja, prilagođena profilu pojedinog građana. I Snaga, javno poduzeće za gospodarenje otpadom, upotrebljava društvene medije (internet, SMS poruke, Facebook, Twitter) za poboljšanje pristupačnosti usluga prikupljanja. Podzemne jedinice za prikupljanje otpada u središtu grada olakšavaju prikupljanje bez neugodnog vizualnog učinka.

Pri razvoju učinkovite komunikacije trebalo bi uzeti u obzir elemente navedene u nastavku. Kućanstva mogu primati informacije o razvrstavanju otpada iz raznih izvora, primjerice od organizacija za proširenu odgovornost proizvođača, lokalnih tijela te nacionalnih i regionalnih vlasti. Kako bi se povećao učinak takve komunikacije i stvorile sinergije preporučuje se sljedeće:

| — | usklađivanje njihova opsega i sadržaja, |
| --- | --- |

—

usklađivanje njihova opsega i sadržaja,

| — | komunikacijske kampanje trebale bi se istovremeno provoditi putem različitih kanala: televizije, radija, društvenih medija, internetskih stranica, novina, lokalnih časopisa itd., |
| --- | --- |

—

komunikacijske kampanje trebale bi se istovremeno provoditi putem različitih kanala: televizije, radija, društvenih medija, internetskih stranica, novina, lokalnih časopisa itd.,

| — | poruka i stil moraju se prilagoditi svakoj ciljnoj skupini, a poseban bi trud trebalo uložiti u komunikaciju s ranjivim kućanstvima, koja često imaju ograničen pristup informacijama, |
| --- | --- |

—

poruka i stil moraju se prilagoditi svakoj ciljnoj skupini, a poseban bi trud trebalo uložiti u komunikaciju s ranjivim kućanstvima, koja često imaju ograničen pristup informacijama,

| — | treba definirati pokazatelje i upotrijebiti ih za periodično mjerenje informiranosti kako bi se omogućila procjena i prilagodba kampanja te utvrdili budući prioriteti komunikacije, |
| --- | --- |

—

treba definirati pokazatelje i upotrijebiti ih za periodično mjerenje informiranosti kako bi se omogućila procjena i prilagodba kampanja te utvrdili budući prioriteti komunikacije,

| — | na vreće za prikupljanje otpada i u reciklažna dvorišta treba postaviti jasne oznake kako bi se smanjila količina neispravno odloženog materijala. |
| --- | --- |

—

na vreće za prikupljanje otpada i u reciklažna dvorišta treba postaviti jasne oznake kako bi se smanjila količina neispravno odloženog materijala.

| Primjer dobre prakse br. 15

  Kako je navedeno u primjeru 8., Cyclamed (52) je organizacija za proširenu odgovornost proizvođača koja koordinira i financira prikupljanje isteklih (ili neiskorištenih) lijekova u Francuskoj. Cilj je njezine komunikacijske strategije osigurati to da potrošači odvajaju i vraćaju neiskorištene lijekove u ljekarne, a da ambalažu i upute o lijeku odlažu u kantu za recikliranje papira. U 2018. ostvarena je stopa prikupljanja od 62 %. Komunikacija je usmjerena na potrošače, a uključuje ljekarne, distributere i općine.
  Komunikacija u 2018. uključivala je sljedeće:






  — | kratki film (<80 sekundi) – dostupan na internetu i prikazivan na televizijskim zaslonima u ljekarnama; u njemu su upute za razvrstavanje objašnjene na jednostavan i humorističan način, |
| --- | --- |

Primjer dobre prakse br. 15

Kako je navedeno u primjeru 8., Cyclamed (52) je organizacija za proširenu odgovornost proizvođača koja koordinira i financira prikupljanje isteklih (ili neiskorištenih) lijekova u Francuskoj. Cilj je njezine komunikacijske strategije osigurati to da potrošači odvajaju i vraćaju neiskorištene lijekove u ljekarne, a da ambalažu i upute o lijeku odlažu u kantu za recikliranje papira. U 2018. ostvarena je stopa prikupljanja od 62 %. Komunikacija je usmjerena na potrošače, a uključuje ljekarne, distributere i općine.

Komunikacija u 2018. uključivala je sljedeće:

—

kratki film (<80 sekundi) – dostupan na internetu i prikazivan na televizijskim zaslonima u ljekarnama; u njemu su upute za razvrstavanje objašnjene na jednostavan i humorističan način,

| — | spotove (12 sekundi) – za televiziju, društvene medije i elektroničke panoe (npr. u ljekarnama) radi održavanja informiranosti, |
| --- | --- |

—

spotove (12 sekundi) – za televiziju, društvene medije i elektroničke panoe (npr. u ljekarnama) radi održavanja informiranosti,

| — | postere, letke i infografike – bili su dostupni na internetskim stranicama i vidljivo postavljeni u ljekarnama i gradskim prostorima, a sadržavali su najvažnije brojke i vizualne upute za razvrstavanje kako bi se potrošače motiviralo za razvrstavanje, |
| --- | --- |

—

postere, letke i infografike – bili su dostupni na internetskim stranicama i vidljivo postavljeni u ljekarnama i gradskim prostorima, a sadržavali su najvažnije brojke i vizualne upute za razvrstavanje kako bi se potrošače motiviralo za razvrstavanje,

| — | natpise za internetske stranice – sadržavali su najvažnije poruke, a ljekarne i drugi dionici mogli su ih jednostavno upotrijebiti na svojim internetskim stranicama, |
| --- | --- |

—

natpise za internetske stranice – sadržavali su najvažnije poruke, a ljekarne i drugi dionici mogli su ih jednostavno upotrijebiti na svojim internetskim stranicama,

| — | ilustrirani strip – koji je uključivao i „igre” popunjavanja, |
| --- | --- |

—

ilustrirani strip – koji je uključivao i „igre” popunjavanja,

| — | naljepnice – s najvažnijom porukom o razvrstavanju (<15 riječi) za ljekarne i dostavna vozila distributera, |
| --- | --- |

—

naljepnice – s najvažnijom porukom o razvrstavanju (<15 riječi) za ljekarne i dostavna vozila distributera,

| — | internetske stranice – s posebnim stranicama za ciljane skupine i partnere: potrošače, ljekarne, distributere i općine. Nam tim su stranicama dostupni i interaktivni sadržaji, primjerice geolociranje ljekarna koje sudjeluju u programu i primaju istekle lijekove, kvizovi i priče o iskustvima, |
| --- | --- |

—

internetske stranice – s posebnim stranicama za ciljane skupine i partnere: potrošače, ljekarne, distributere i općine. Nam tim su stranicama dostupni i interaktivni sadržaji, primjerice geolociranje ljekarna koje sudjeluju u programu i primaju istekle lijekove, kvizovi i priče o iskustvima,

| — | društvene medije – blog, prisutnost na Facebooku i Twitteru; učinak se procjenjivao prema broju pratitelja, |
| --- | --- |

—

društvene medije – blog, prisutnost na Facebooku i Twitteru; učinak se procjenjivao prema broju pratitelja,

| — | mobilnu aplikaciju – s tražilicom lijekova koja redovito se ažurira, automatskim porukama koje se mogu prilagoditi potrebama korisnika i uputama za razvrstavanje, |
| --- | --- |

—

mobilnu aplikaciju – s tražilicom lijekova koja redovito se ažurira, automatskim porukama koje se mogu prilagoditi potrebama korisnika i uputama za razvrstavanje,

| — | bilten – za ljekarne, s vijestima o programu prikupljanja i mnogim drugim člancima za povećanje relevantnosti i pokrivenosti; učinak mjeri vanjsko poduzeće putem anketa u ljekarnama, |
| --- | --- |

—

bilten – za ljekarne, s vijestima o programu prikupljanja i mnogim drugim člancima za povećanje relevantnosti i pokrivenosti; učinak mjeri vanjsko poduzeće putem anketa u ljekarnama,

| — | publicitet – poziv za „ambasadore prikupljanja” u časopisu francuskih ljekarnika, |
| --- | --- |

—

publicitet – poziv za „ambasadore prikupljanja” u časopisu francuskih ljekarnika,

| — | redovite sastanke – sa sektorskim udruženjima radi održavanja informiranosti, dobivanja povratnih informacija za poboljšanje usluge i osiguravanja sudjelovanja svih partnera u lancu opskrbe, |
| --- | --- |

—

redovite sastanke – sa sektorskim udruženjima radi održavanja informiranosti, dobivanja povratnih informacija za poboljšanje usluge i osiguravanja sudjelovanja svih partnera u lancu opskrbe,

| — | druge kampanje – potpora kampanjama i događanjima koje organiziraju relevantna nadležna tijela i ostale organizacije za proširenu odgovornost proizvođača kako bi se istaknula važnost odvojenog prikupljanja svih tokova otpada, |
| --- | --- |

—

druge kampanje – potpora kampanjama i događanjima koje organiziraju relevantna nadležna tijela i ostale organizacije za proširenu odgovornost proizvođača kako bi se istaknula važnost odvojenog prikupljanja svih tokova otpada,

| — | prilagođene informacije za općine i prisustvovanje događanjima koja organiziraju općine. |
| --- | --- |

—

prilagođene informacije za općine i prisustvovanje događanjima koja organiziraju općine.

Savjeti za dobru praksu:

| — | svi dionici uključeni u gospodarenje opasnim otpadom iz kućanstava (npr. lokalna tijela, subjekti za gospodarenje otpadom i organizacije koje ispunjavaju obveze proširene odgovornosti proizvođača) trebali bi davati jasne, dosljedne i detaljne upute za prevenciju nastanka, identifikaciju, razvrstavanje i odlaganje opasnog otpada iz kućanstava (uključujući bolje označavanje opasnih proizvoda). Poruke bi trebale biti jednostavne kako bi se izbjeglo zbunjivanje potrošača koji se susreću s raznim vrstama opasnog otpada iz kućanstava, |
| --- | --- |

—

svi dionici uključeni u gospodarenje opasnim otpadom iz kućanstava (npr. lokalna tijela, subjekti za gospodarenje otpadom i organizacije koje ispunjavaju obveze proširene odgovornosti proizvođača) trebali bi davati jasne, dosljedne i detaljne upute za prevenciju nastanka, identifikaciju, razvrstavanje i odlaganje opasnog otpada iz kućanstava (uključujući bolje označavanje opasnih proizvoda). Poruke bi trebale biti jednostavne kako bi se izbjeglo zbunjivanje potrošača koji se susreću s raznim vrstama opasnog otpada iz kućanstava,

| — | lokacije i radno vrijeme reciklažnih dvorišta i drugih sabirnih mjesta za opasni otpad iz kućanstava trebali bi se objavljivati putem različitih kanala, uključujući društvene medije, kako bi se osiguralo da poruka dođe do svih građana, |
| --- | --- |

—

lokacije i radno vrijeme reciklažnih dvorišta i drugih sabirnih mjesta za opasni otpad iz kućanstava trebali bi se objavljivati putem različitih kanala, uključujući društvene medije, kako bi se osiguralo da poruka dođe do svih građana,

| — | uključivanjem lokalnih dionika (npr. lokalnih građanskih udruženja) i društvenih skupina u prikupljanje opasnog otpada iz kućanstava postiže se bolja informiranost i veća stopa sudjelovanja građana, |
| --- | --- |

—

uključivanjem lokalnih dionika (npr. lokalnih građanskih udruženja) i društvenih skupina u prikupljanje opasnog otpada iz kućanstava postiže se bolja informiranost i veća stopa sudjelovanja građana,

| — | dobro je podupirati obrazovne programe posebno usmjerene na djecu, koja su odlični ambasadori za dobre prakse gospodarenja otpadom. Obrazovanjem djece o važnosti i praksi prikupljanja opasnog otpada iz kućanstava (putem tečajeva, posjeta relevantnim lokacijama itd.) neizravno će se poticati i njihove roditelje i starije osobe u kućanstvu na razvrstavanje otpada, |
| --- | --- |

—

dobro je podupirati obrazovne programe posebno usmjerene na djecu, koja su odlični ambasadori za dobre prakse gospodarenja otpadom. Obrazovanjem djece o važnosti i praksi prikupljanja opasnog otpada iz kućanstava (putem tečajeva, posjeta relevantnim lokacijama itd.) neizravno će se poticati i njihove roditelje i starije osobe u kućanstvu na razvrstavanje otpada,

| — | informiranjem građana o štetnim posljedicama nepravilnog odlaganja opasnog otpada iz kućanstava na javno zdravlje i okoliš mogu se potaknuti dobre navike razvrstavanja i odlaganja. |
| --- | --- |

—

informiranjem građana o štetnim posljedicama nepravilnog odlaganja opasnog otpada iz kućanstava na javno zdravlje i okoliš mogu se potaknuti dobre navike razvrstavanja i odlaganja.

3.4.   Osiguravanje provedbe

Nepravilnim prikupljanjem i razvrstavanjem smanjuje se kvaliteta prikupljenog otpada za oporabu. Opasni otpad iz kućanstava prikupljen kao dio miješanog otpada iz kućanstava ili druge vrste neopasnog otpada umanjuje mogućnost visokokvalitetnog recikliranja tog otpada. Iako komunikacija pomaže kućanstvima u boljem razumijevanu pravilnog razvrstavanja otpada, potrebna je određena razina poticaja, odnosno kontrole i osiguravanja provedbe. Nadležna tijela u praksi mogu provoditi sljedeće kontrolne radnje:

| — | vizualne provjere prozirnih vreća za prikupljanje otpada: vreće bi trebalo označiti kao neodgovarajuće i ostaviti ih na sabirnom mjestu ako sadržavaju materijale koji nisu dio relevantnog sustava odvojenog prikupljanja, |
| --- | --- |

—

vizualne provjere prozirnih vreća za prikupljanje otpada: vreće bi trebalo označiti kao neodgovarajuće i ostaviti ih na sabirnom mjestu ako sadržavaju materijale koji nisu dio relevantnog sustava odvojenog prikupljanja,

| — | provjeru težine: težina koja nije uobičajena za određeni toku otpada može biti razlog za provjeru, npr. ako je spremnik za prikupljanje aluminijske i plastične ambalaže ili biootpada neobično težak, to može ukazivati na prisutnost drugih materijala, primjerice zemlje, |
| --- | --- |

—

provjeru težine: težina koja nije uobičajena za određeni toku otpada može biti razlog za provjeru, npr. ako je spremnik za prikupljanje aluminijske i plastične ambalaže ili biootpada neobično težak, to može ukazivati na prisutnost drugih materijala, primjerice zemlje,

| — | kazne: uz odbijanje skupljanja vreća ili kanti koje sadržavaju nepravilno razvrstan otpad, upravne novčane kazne učinkovit su instrument za promicanje pravilnog odvojenog prikupljanja na mjestu nastanka. Kaznama se izbjegava i ostavljanje odbijenih vreća na javnim površinama. Međutim, kazne bi se trebale primjenjivati kao dodatna mjera uz odgovarajuće gospodarske poticaje, uvjeravanje i komunikaciju, a ne kao zamjena za njih. |
| --- | --- |

—

kazne: uz odbijanje skupljanja vreća ili kanti koje sadržavaju nepravilno razvrstan otpad, upravne novčane kazne učinkovit su instrument za promicanje pravilnog odvojenog prikupljanja na mjestu nastanka. Kaznama se izbjegava i ostavljanje odbijenih vreća na javnim površinama. Međutim, kazne bi se trebale primjenjivati kao dodatna mjera uz odgovarajuće gospodarske poticaje, uvjeravanje i komunikaciju, a ne kao zamjena za njih.

Nažalost, dolazi do nekontroliranog i nezakonitog ostavljanja otpada (divlje odlaganje), čime se zaobilaze poticaji za pravilno prikupljanje i sprečavanje nastanka otpada, a nastaju i znatne smetnje te se nanosi šteta okolišu i ugrožava javno zdravlje. Provedba strategije za izvršenje propisa i sprečavanje nekontroliranog i nezakonitog ostavljanja otpada važan je dio uspješnog gospodarenja otpadom. Uvođenjem boljih poticaja za pravilno rukovanje opasnim otpadom iz kućanstava takva se praksa smanjuje, zahvaljujući čemu ostale provedbene radnje postaju djelotvornije.

Nacionalne ili regionalne vlasti mogu dodatno poboljšati rezultate uspoređivanjem općina i promicanjem dijeljenja dobrih praksi u osiguravanju provedbe. Važno je da se uspoređuju općine ili regije sličnih obilježja. Primjerice, u Flandriji (Belgija) općine su razvrstane u 16 skupina koje imaju različite ciljeve odvojenog prikupljanja (53). Skupine se, među ostalim, razlikuju prema elementima starosti stanovništva, migracija, turizma i razine urbanizacije. Metode za uspoređivanje rezultata sustava gospodarenja otpadom u općinama mogu se pronaći u literaturi (54).

| Primjer dobre prakse br. 16

  U Velikom Vojvodstvu Luksemburgu zakon o gospodarenju otpadom od 21. ožujka 2012. obvezuje stambene zgrade na osiguravanje odvojenog prikupljanja otpada. SuperDrecksKëscht®, integrirani sustav prikupljanja otpada, upraviteljima zgrada pruža besplatne savjetodavne usluge za pomoć u lokalnoj provedbi: posjete zgradama radi analize postojeće situacije, preporuke o infrastrukturi za razvrstavanje i potporu u komunikaciji sa stanarima. Ta pravna obveza s integriranim pristupom doprinijela je visokim stopama prikupljanja (55).
  Savjeti za dobru praksu:






  — | provedbom pravne obveze osiguravanja odgovarajuće infrastrukture za razvrstavanje otpada u stambenim zgradama upravitelje i vlasnike zgrada potiče se na djelovanje. Kombiniranje takve obveze s aktivnim uslugama potpore (posjeti zgradama, komunikacijski predlošci) dokazano je djelotvoran način promicanja razvrstavanja opasnog otpada iz kućanstava u stambenim zgradama kako bi se izbjeglo nepravilno odlaganje takvog otpada, |
| --- | --- |

Primjer dobre prakse br. 16

U Velikom Vojvodstvu Luksemburgu zakon o gospodarenju otpadom od 21. ožujka 2012. obvezuje stambene zgrade na osiguravanje odvojenog prikupljanja otpada. SuperDrecksKëscht®, integrirani sustav prikupljanja otpada, upraviteljima zgrada pruža besplatne savjetodavne usluge za pomoć u lokalnoj provedbi: posjete zgradama radi analize postojeće situacije, preporuke o infrastrukturi za razvrstavanje i potporu u komunikaciji sa stanarima. Ta pravna obveza s integriranim pristupom doprinijela je visokim stopama prikupljanja (55).

Savjeti za dobru praksu:

—

provedbom pravne obveze osiguravanja odgovarajuće infrastrukture za razvrstavanje otpada u stambenim zgradama upravitelje i vlasnike zgrada potiče se na djelovanje. Kombiniranje takve obveze s aktivnim uslugama potpore (posjeti zgradama, komunikacijski predlošci) dokazano je djelotvoran način promicanja razvrstavanja opasnog otpada iz kućanstava u stambenim zgradama kako bi se izbjeglo nepravilno odlaganje takvog otpada,

| — | praćenjem koncentracija i vrsta pogrešno razvrstanog opasnog otpada iz kućanstava u vrećama preostalog otpada subjektima za gospodarenje otpadom omogućava se da utvrde prioritete na koje trebaju usmjeriti provedbene mjere i komunikaciju, |
| --- | --- |

—

praćenjem koncentracija i vrsta pogrešno razvrstanog opasnog otpada iz kućanstava u vrećama preostalog otpada subjektima za gospodarenje otpadom omogućava se da utvrde prioritete na koje trebaju usmjeriti provedbene mjere i komunikaciju,

| — | istraživanjem divljeg odlaganja ponekad je moguće utvrditi identitet počinitelja, na temelju čega se mogu poduzeti odgovarajuće mjere. Određivanjem kazni i stvaranjem percepcije rizika od kazni potiče se promjena u navikama. |
| --- | --- |

—

istraživanjem divljeg odlaganja ponekad je moguće utvrditi identitet počinitelja, na temelju čega se mogu poduzeti odgovarajuće mjere. Određivanjem kazni i stvaranjem percepcije rizika od kazni potiče se promjena u navikama.

4.   BIBLIOGRAFIJA

ACR+, „Deposit-refund systems in Europe”, 2019.

Adamcová, D. et al., „Household Solid Waste Composition Focusing on Hazardous Waste”. Pol. J. Environ.
  Stud., Vol. 25, br. 2, 2016., str. 487.–493., http://www.pjoes.com/Household-Solid-Waste-Composition-Focusing-on-Hazardous-Waste,61011,0,2.html

Adème, „Les filières à responsabilité élargie du producteur”, 2017., https://www.conibi.fr/uploads/pdf/comm/FILIERES-REP-EDITION2017.pdf https://www.ademe.fr/sites/default/files/assets/documents/responsabilite_elargie_du_producteur_rep_memo2017_010401.pdf

Amsterdam, „Afvalketen in Beeld”, 2015.

Andreasi Bassi, S., Christensen, T.H., Damgaard, A., „Environmental performance of household waste management in Europe – an example of 7 countries”, Waste Management, br. 69, 2017., str. 545.–557., https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0956053X17305342

aus der Beek, T. et al., „Pharmaceuticals in the environment. Global occurrences and perspectives”, Environmental Toxicology and Chemistry, Vol. 35/4, 2016., str. 823.–835. http://dx.doi.org/10.1002/etc.3339

Bio Intelligence, „Use of economic instruments and waste management performances”, 2012.

Cyclamed, „Rapport annuel 2018”, 2019.

D’emweltverwaltung, „Plan national de gestion des déchets et ressources”, 2018.

Dijkgraaf, E., Vollebergh, H., „Burn or bury? A social cost comparison of final waste disposal methods”, Ecological economics, br. 5, 2004., str. 233.–247.

Dubois, M., „Disparity in European taxation of combustible waste”, Waste Management, br. 7, 2013., str. 1575.–1576.

European Commission, „Study on hazardous household waste (HHW) with a main emphasis on hazardous household chemicals (HHC)”, 2002.a

European Commission, „Costs for municipal waste management in the EU”, 2002.b

EEA, „Prevention of hazardous waste in Europe”, 2015.

EEA, „Paving the way for a circular economy, Insights on status and potential”, 2019., https://www.eea.europa.eu/publications/circular-economy-in-europe-insights

Eurostat, „Municipal solid waste composition EU 27”, 2008.

Giegrich J., Mampel U., Franke B., Müller F., Knappe F., „Eintrag organischer und anorganischer Schadstoffe in den Abfall über Produkte (Introduction of organic and inorganic pollutants into waste via products)”, Ifeu-Institut für Energie- und Umweltforschung Heidelberg GmbH. F+E-Vorhaben Nr. 10310602 pod ugovorom s društvom Umweltbundesamt Berlin, Heidelberg, prosinac 1993.

Lavigne, C., De Jaeger, S., Rogge, N., „Identifying the most relevant peers for benchmarking waste management performance: A conditional directional distance Benefit-of-the-Doubt approach”, Waste Management, br. 89, 2019., str. 418.–429.

Letcher, T. M., i Vallero, D. A. (ur.), „Waste: A handbook for management”, Academic Press, 2019.

Nainggolan, D. et al., Ecological Economics, br. 166, 2019., 106402. „Consumers in a Circular Economy: Economic Analysis of Household Waste Sorting Behaviour”

OECD, „Sustainable materials management, Making better use of resources”, 2012., https://www.oecd.org/env/waste/smm-makingbetteruseofresources.htm

OVAM, „Uitvoeringsplan milieuverantwoord beheer van huishoudelijke afvalstoffen”, 2010.

OVAM, „Huishoudelijk Afval en gelijkaardig bedrijfsafval”, 2018.

OVAM, Planaanpassing Uitvoeringsplan huishoudelijk afval en gelijkaardig bedrijfsafval goedgekeurd door de Vlaamse Regering op 17 mei 2019”, 2019.

START project, „Management Strategies for Pharmaceuticals in Drinking Water”, 2008. http://www.start-project.de. Citirano u: https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2866706/pdf/ehp-118-a210.pdf

UNEP, „Guidelines for Framework Legislation for Integrated Waste Management”, 2016., https://stg-wedocs.unep.org/handle/20.500.11822/22098

Besluit van de Vlaamse Regering tot vaststelling van het Vlaams reglement betreffende het duurzaam beheer van materiaalkringlopen en afvalstoffen (Vlarema) bijlage 5.1.4, https://navigator.emis.vito.be/mijn-navigator?woId=44718 – https://www.ovam.be/sites/default/files/atoms/files/Minimum-%20en%20maximumtarieven%202019%20voor%20huisvuil%20en%20grofvuil.pdf

Svjetska banka, „What a waste 2.0”, 2018.

WRAP, „Waste Regulations Route Map”, 2014., http://www.wrap.org.uk/sites/files/wrap/Route%20Map%20Revised%20Dec%2014.pdf

---

(1)  SL L 312, 22.11.2008., str. 3.

(2)  Direktiva (EU) 2018/851 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2008/98/EZ o otpadu (SL L 150, 14.6.2018., str. 109.), uvodna izjava 41.

(3)  Vidjeti, primjerice, Andreasi et al., 2017. za pregled sastava otpada u različitim tokovima otpada.

(4)  Adamcová, D. et al., 2016.

(5)  EEA, 2015. i D’emwelverwaltung, 2018.

(6)  Odluka Komisije 2000/532/EZ od 3. svibnja 2000. koja zamjenjuje Odluku 94/3/EZ o popisu otpada u skladu s člankom 1. točkom (a) Direktive Vijeća 75/442/EEZ o otpadu i Odluku Vijeća 94/904/EZ o utvrđivanju popisa opasnog otpada u skladu s člankom 1. stavkom 4. Direktive Vijeća 91/689/EEZ o opasnom otpadu (SL L 226, 6.9.2000., str. 3.).

(7)  Obavijest Komisije o tehničkim smjernicama za razvrstavanje otpada (SL C 124, 9.4.2018., str. 1.).

(8)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/household_report.pdf

(9)  Letcher i Vallero, 2019.

(10)  https://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/household_report.pdf

(11)  https://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/20180227_Haz_Waste_Final_RepV5_clear.pdf

(12)  D’emweltverwaltung, 2018.

(13)  https://www.acrplus.org/images/project/R4R/Good_Practices/GP_Odense_hazardous-waste-collection.pdf

(14)  https://www.acrplus.org/images/project/R4R/Good_Practices/GP_ORDIF_mobile-civic amenity site.pdf

(15)  https://cdn.paris.fr/paris/2020/06/10/4beadd723295ce69dcd7acbcbe0a582f.pdf

(16)  https://www.acrplus.org/images/project/R4R/Good_Practices/GP_Tallinn_hazardous-waste-collection.pdf

(17)  https://www.ecologique-solidaire.gouv.fr/dechets-diffus-specifiques-menagers

(18)  Direktiva Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada (SL L 182, 16.7.1999., str. 1.).

(19)  Obavijest Komisije o tehničkim smjernicama za razvrstavanje otpada (SL C 124, 9.4.2018., str. 1.).

(20)  Njemački Umweltbundesamt procjenjuje da oko 30 % prodanih količina proizvoda ostane neiskorišteno i stoga se odbacuje.

(21)  Direktiva 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu (SL L 311, 28.11.2001., str. 67.).

(22)  Health care without harm (HCWH). U Europi je stvorena baza podataka s ciljem pregleda aktualnih i završenih inicijativa lokalnih, regionalnih i nacionalnih nevladinih organizacija, europskih projekata i nacionalnih/regionalnih tijela država članica EU-a za rješavanje problema farmaceutskih proizvoda u okolišu i farmaceutskog otpada: http://saferpharma.org/pie-initiatives-database/?_sft_area_of_interest=unused-expired-pharmaceutical-disposal-practices

(23)  OECD, 2019., https://www.oecd.org/chemicalsafety/pharmaceutical-residues-in-freshwater-c936f42d-en.htm

(24)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/29890607 i https://doi.org/10.1016/j.scitotenv.2012.04.028

(25)  aus der Beek, T. et al., 2016.

(26)  Ademe, 2017.

(27)  https://www.sigre.es/

(28)  https://www.cyclamed.org/wp-content/uploads/2019/09/CYCLAMED_INFOGRAPHIE_2018-3-1024x1024.jpg

(29)  WHO, Safe management of wastes from health-care activities (Sigurno gospodarenje otpadom iz zdravstvenih djelatnosti), 2014. https://www.who.int/water_sanitation_health/publications/wastemanag/en/

(30)  Pregled prema državi članici/regiji dostupan je na internetskim stranicama organizacije ACR+ o bolesti COVID19, https://www.acrplus.org/en/municipal-waste-management-covid-19

(31)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/infection-prevention-control-household-management-covid-19

(32)  Gospodarenje otpadom u kontekstu krize koronavirusa (travanj 2020.), https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/waste_management_guidance_dg-env.pdf

(33)  https://www.who.int/water_sanitation_health/publications/technologies-for-the-treatment-of-infectious-and-sharp-waste/en/

(34)  Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (SL L 353, 31.12.2008., str. 1.).

(35)  Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).

(36)  Direktiva 2009/148/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o zaštiti radnika od rizika povezanih s izlaganjem azbestu na radu (SL L 330, 16.12.2009., str. 28.).

(37)  Najsuvremenije tehnike: azbest – mogući načini obrade u Flandriji: ograničenja i mogućnosti, 2016., https://www.ovam.be/sites/default/files/atoms/files/State%20of%20the%20art%20asbestos%20waste%20treatement.pdf

(38)  https://www.researchgate.net/publication/279340427_Regulations_in_the_European_Union_with_Emphasis_on_Germany_Sweden_and_Slovenia

(39)  Detaljnim istraživanjem za Njemačku agenciju za zaštitu okoliša (Giegrich et al., 1993.) zaključeno je da arsen najviše doprinosi karcinogenosti procjednih voda s odlagališta otpada.

(40)  Vidjeti bilješku 35.

(41)  Primjerice katranska smola visoke temperature [EZ: 266-028-2]

(42)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/household_report.pdf

(43)  Vidjeti bilješku 35.

(44)  http://ec.europa.eu/environment/chemicals/mercury/pdf/study_report2008.pdf

(45)  Uredba (EU) 2017/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o živi i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1102/2008 (SL L 137, 24.5.2017., str. 1.).

(46)  Vidjeti, među ostalim, OECD (2012.), WRAP (2014.), UNEP (2016.) i EEA (2019.).

(47)  Besluit van de Vlaamse Regering tot vaststelling van het Vlaams reglement betreffende het duurzaam beheer van materiaalkringlopen en afvalstoffen (Vlarema) bijlage 5.1.4.

(48)  Opširna rasprava o ekološkom oporezivanju: https://ex-tax.com/

(49)  Vidjeti ACR+, 2019. za pregled postojećih sustava povrata pologa u Europi.

(50)  Amsterdam, 2015.

(51)  OVAM, 2010.

(52)  Cyclamed, 2019.

(53)  OVAM, 2019.

(54)  Lavigne et al., 2019.

(55)  Luksemburška agencija za okoliš, 2015.

---

PRILOG

Poveznice na primjere dobre komunikacije

Na internetu postoji mnogo primjera učinkovite komunikacije:

| — | http://www.epa.ie/pubs/reports/waste/wpp/Household_%20hazardous_waste_booklet.pdf |
| --- | --- |

—

http://www.epa.ie/pubs/reports/waste/wpp/Household_%20hazardous_waste_booklet.pdf

| — | http://www.snaga.si/en/separating-and-collecting-waste/hazardous-household-waste |
| --- | --- |

—

http://www.snaga.si/en/separating-and-collecting-waste/hazardous-household-waste

| — | https://communityrepaint.org.uk/help-support/paint-calculation/ |
| --- | --- |

—

https://communityrepaint.org.uk/help-support/paint-calculation/

| — | https://communityrepaint.org.uk/i-have-leftover-paint/give-leftover-paint-new-life/ |
| --- | --- |

—

https://communityrepaint.org.uk/i-have-leftover-paint/give-leftover-paint-new-life/

| — | https://www.ademe.fr/sites/default/files/assets/documents/produits-chimiques-donnees2015-synthese_8907.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.ademe.fr/sites/default/files/assets/documents/produits-chimiques-donnees2015-synthese_8907.pdf

| — | https://www.aha-region.de/entsorgung/oeffnungszeiten/?L=0 |
| --- | --- |

—

https://www.aha-region.de/entsorgung/oeffnungszeiten/?L=0

| — | https://www.aha-region.de/entsorgung/sonderabfall/ |
| --- | --- |

—

https://www.aha-region.de/entsorgung/sonderabfall/

| — | https://www.arp-gan.be/pdf/memo_tri.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.arp-gan.be/pdf/memo_tri.pdf

| — | https://www.cityoflondon.gov.uk/services/waste-and-recycling/commercial-waste/hazardous-waste-collection |
| --- | --- |

—

https://www.cityoflondon.gov.uk/services/waste-and-recycling/commercial-waste/hazardous-waste-collection

| — | https://www.est-ensemble.fr/decheteries-mobiles |
| --- | --- |

—

https://www.est-ensemble.fr/decheteries-mobiles

| — | https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/instructions/hazardouswaste/Pages/default.aspx |
| --- | --- |

—

https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/instructions/hazardouswaste/Pages/default.aspx

| — | https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/wasteguide/Pages/default.aspx |
| --- | --- |

—

https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/wasteguide/Pages/default.aspx

| — | https://www.kierratys.info/ |
| --- | --- |

—

https://www.kierratys.info/

| — | https://www.odensewaste.com/awareness-raising/awareness-raising/ |
| --- | --- |

—

https://www.odensewaste.com/awareness-raising/awareness-raising/

| — | https://www.offaly.ie/eng/Services/Environment/News-Publications/Free-drop-off-event-07th-July-2018.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.offaly.ie/eng/Services/Environment/News-Publications/Free-drop-off-event-07th-July-2018.pdf

| — | https://www.sdk.lu/images/SDK-EN/PDF/Infoflyer-Residenzen-en-web.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.sdk.lu/images/SDK-EN/PDF/Infoflyer-Residenzen-en-web.pdf

| — | https://www.sdk.lu/index.php/en/reverse-consumption/ecological-waste-management-in-the-house/stationary-collection |
| --- | --- |

—

https://www.sdk.lu/index.php/en/reverse-consumption/ecological-waste-management-in-the-house/stationary-collection

| — | https://www.tallinn.ee/eng/A-Guide-to-Sorting-Waste |
| --- | --- |

—

https://www.tallinn.ee/eng/A-Guide-to-Sorting-Waste

| — | www.dastri.fr |
| --- | --- |

—

www.dastri.fr

| — | www.raportaredeseuri.ro |
| --- | --- |

—

www.raportaredeseuri.ro

| — | http://geodechets.fr |
| --- | --- |

—

http://geodechets.fr

| — | www.vaarallinenjate.fi (na finskom i švedskom) |
| --- | --- |

—

www.vaarallinenjate.fi (na finskom i švedskom)

---

Europska središnja banka

| 6.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 375/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 375/25

---

IZMJENA ETIČKOG OKVIRA ESB-A

(Ovaj tekst zamjenjuje Dio 0 Pravila o osoblju ESB-a u vezi s Etičkim okvirom teksta objavljenog u Službenom listu C 204 od 20. lipnja 2015., str. 3.)

(2020/C 375/02)

Dio III. Dio 0 Pravila o osoblju ESB-a u vezi s etičkim okvirom zamjenjuje se sljedećim:

„III.   DIO 0 PRAVILA O OSOBLJU ESB-a U VEZI S ETIČKIM OKVIROM

0.1.   Opće odredbe i načela

| 0.1.1. | Povlastice i imunitetI koji uživaju članovi osoblja u skladu s Protokolom o povlasticama i imunitetima Europske unije dodjeljuju se samo u interesu ESB-a. Navedene povlastice i imuniteti ni na koji način ne izuzimaju članove osoblja od ispunjavanja njihovih privatnih obveza ili poštovanja važećih zakona i policijskih propisa. Kad god su povlastice i imuniteti predmet spora, članovi osoblja na koje se to odnosi moraju bez odlaganja obavijestiti Izvršni odbor. |
| --- | --- |

0.1.1.

| 0.1.2. | U načelu, članovi osoblja koji su iz druge organizacije ili institucije upućeni u ESB, ili im je tamo odobrena odsutnost kako bi radili za ESB na temelju ugovora o radu ESB-a, postaju članovi osoblja ESB-a, imaju iste obveze i prava kao drugi članovi osoblja te obavljaju svoje službene dužnosti isključivo u korist ESB-a. |
| --- | --- |

0.1.2.

0.2.   Neovisnost

0.2.1.   Sukobi interesa

| 0.2.1.1. | Članovi osoblja moraju izbjegavati sukobe interesa u obavljanju svojih službenih dužnosti. |
| --- | --- |

0.2.1.1.

| 0.2.1.2. | „Sukob interesa” znači situacija u kojoj članovi osoblja imaju osobni interes koji može utjecati, ili se može činiti da utječe, na nepristrano i objektivno obavljanje njihovih službenih dužnosti. „Osobni interes” znači svaka korist ili moguća korist, financijske ili nefinancijske prirode, za članove osoblja, članove njihove obitelji, njihovu ostalu rodbinu ili njihov krug prijatelja i bliskih poznanika. |
| --- | --- |

0.2.1.2.

| 0.2.1.3. | Članovi osoblja koji u obavljanju svojih službenih dužnosti doznaju za sukob interesa, moraju o tome bez odlaganja obavijestiti svog neposrednog rukovoditelja. Neposredni rukovoditelj može poduzeti odgovarajuće mjere za izbjegavanje sukoba interesa nakon što je zatražio savjet od Službe za usklađenost s propisima i upravljanje. Ako se sukob ne može riješiti ili ublažiti drugim prikladnim mjerama, neposredni rukovoditelj može razriješiti zaposlenike odgovornosti za određeno pitanje. Ako je sukob interesa povezan s postupkom nabave, neposredni rukovoditelj dužan je, prema potrebi, obavijestiti Središnji ured za nabavu ili Odbor za nabavu koji potom odlučuje o mjerama koje se moraju poduzeti. |
| --- | --- |

0.2.1.3.

| 0.2.1.4. | Prije imenovanja kandidata, tijelo za imenovanje, kako je definirano u točki (a) članka 1.a.1.1., procjenjuje u skladu s pravilima o odabiru i imenovanju postoji li sukob interesa koji proizlazi iz prethodne profesionalne djelatnosti kandidata ili njihove bliske osobne veze s članovima osoblja, članovima Izvršnog odbora ili članovima drugih unutarnjih tijela ESB-a. Tijelo za imenovanje dužno je tražiti savjet od Službe za usklađenost s propisima i upravljanje ako utvrdi sukob interesa. |
| --- | --- |

0.2.1.4.

0.2.2.   Darovi i gostoprimstvo

| 0.2.2.1. | Članovi osoblja ne smiju tražiti niti primati za sebe ili za koju drugu osobu ikakvu korist koja je na bilo koji način povezana s njihovim zaposlenjem u ESB-u. |
| --- | --- |

0.2.2.1.

| 0.2.2.2. | „Korist” je svaki dar, gostoprimstvo ili druga korist financijske ili nefinancijske naravi koja objektivno poboljšava financijski, pravni ili osobni položaj primatelja ili bilo koje druge osobe i na koju primatelj nije ovlašten na temelju zakona. Manje gostoprimstvo pruženo za vrijeme poslovnog sastanka ne smatra se korišću. Smatra se da je „korist” povezana s primateljevim zaposlenjem u ESB-u ako je ponuđena na osnovi primateljeva položaja u ESB-u, a ne na osobnoj osnovi. |
| --- | --- |

0.2.2.2.

| 0.2.2.3. | Kao iznimka od članka 0.2.2.1. i pod uvjetom da nisu učestali niti iz istog izvora, može se prihvatiti sljedeće:






  (a) | gostoprimstvo ponuđeno od strane privatnog sektora u vrijednosti do 50 eura ako je ponuđeno u kontekstu poslovne prigode. Ova iznimka se ne primjenjuje na gostoprimstvo ponuđeno od strane sadašnjih ili potencijalnih dobavljača ili od strane kreditnih institucija u kontekstu nadzora ili revizija na licu mjesta koje obavlja ESB, u kojim slučajevima nije dopušteno prihvatiti nikakvo gostoprimstvo; |
| --- | --- | --- |

0.2.2.3.

(a)

gostoprimstvo ponuđeno od strane privatnog sektora u vrijednosti do 50 eura ako je ponuđeno u kontekstu poslovne prigode. Ova iznimka se ne primjenjuje na gostoprimstvo ponuđeno od strane sadašnjih ili potencijalnih dobavljača ili od strane kreditnih institucija u kontekstu nadzora ili revizija na licu mjesta koje obavlja ESB, u kojim slučajevima nije dopušteno prihvatiti nikakvo gostoprimstvo;

| (b) | koristi koje su ponudile druge središnje banke, nacionalna javna tijela ili europske i međunarodne organizacije koje ne prelaze ono što se uobičajeno smatra primjerenim; |
| --- | --- |

(b)

koristi koje su ponudile druge središnje banke, nacionalna javna tijela ili europske i međunarodne organizacije koje ne prelaze ono što se uobičajeno smatra primjerenim;

| (c) | koristi ponuđene u posebnim okolnostima u kojima bi njihovo odbijanje uzrokovalo uvredu ili ozbiljno ugrozilo poslovni odnos. |
| --- | --- |

(c)

koristi ponuđene u posebnim okolnostima u kojima bi njihovo odbijanje uzrokovalo uvredu ili ozbiljno ugrozilo poslovni odnos.

| 0.2.2.4. | Članovi osoblja dužni su bez nepotrebnog odgađanja prijaviti Službi za usklađenost s propisima i upravljanje:






  (a) | svaku korist prihvaćenu u skladu s člankom 0.2.2.3. točkom (c); |
| --- | --- | --- |

0.2.2.4.

(a)

svaku korist prihvaćenu u skladu s člankom 0.2.2.3. točkom (c);

| (b) | svaku korist za čiju vrijednost se ne može jasno utvrditi da je ispod pragova utvrđenih u članku 0.2.2.3.; |
| --- | --- |

(b)

svaku korist za čiju vrijednost se ne može jasno utvrditi da je ispod pragova utvrđenih u članku 0.2.2.3.;

| (c) | svaku ponudu koristi, od strane trećih osoba, čije je prihvaćanje zabranjeno. |
| --- | --- |

(c)

svaku ponudu koristi, od strane trećih osoba, čije je prihvaćanje zabranjeno.

Članovi osoblja dužni su predati ESB-u sve darove prihvaćene u skladu s člankom 0.2.2.3. točkom (c). Takvi darovi postaju vlasništvo ESB-a.

| 0.2.2.5. | Prihvaćanje koristi u svakom slučaju ne narušava niti ne utječe na objektivnost i slobodu djelovanja osoblja. |
| --- | --- |

0.2.2.5.

0.2.3.   Nabava

Članovi osoblja moraju osigurati pravilno obavljanje postupaka nabave zadržavanjem objektivnosti, neutralnosti i pravednosti te osiguravanjem transparentnosti svojih postupaka. Članovi osoblja moraju posebno poštovati sva opća i posebna pravila o izbjegavanju i prijavljivanju sukoba interesa, primanju koristi i čuvanju poslovne tajne.

Članovi osoblja smiju komunicirati s dobavljačima u postupku nabave samo službenim putem te s njima pisano komuniciraju kad god je to moguće.

0.2.4.   Nagrade, priznanja i odlikovanja

Članovi osoblja moraju dobiti odobrenje Službe za usklađenost s propisima i upravljanje prije prihvaćanja nagrada, priznanja ili odlikovanja povezanih s njihovim radom za ESB.

0.2.5.   Zabrana plaćanja od strane trećih osoba za obavljanje službenih dužnosti

Članovi osoblja ne smiju za svoj račun prihvatiti nikakva plaćanja od strane trećih osoba u vezi s obavljanjem njihovih službenih dužnosti. Ako su plaćanja ponuđena od strane trećih osoba, moraju biti ponuđena ESB-u.

Smatra se da su djelatnosti, koje su povezane sa zadaćama ESB-a ili odgovornostima člana osoblja, dio sveukupnih službenih dužnosti člana osoblja. U slučaju sumnje, odgovorni neposredni rukovoditelj procjenjuje i odlučuje smatra li se djelatnost službenom dužnošću.

0.2.6.   Vanjske aktivnosti

| 0.2.6.1. | Članovi osoblja moraju dobiti pisano odobrenje prije bavljenja vanjskom aktivnošću koja je profesionalne naravi ili na drugi način nadilazi ono što se opravdano smatra slobodnim vremenom.
  Glavni direktor glavne uprave Ljudski potencijali ili njegov zamjenik izdaju takvo odobrenje, nakon savjetovanja sa Službom za usklađenost s propisima i upravljanje te odgovarajućim neposrednim rukovoditeljem, ako vanjska aktivnost ni na koji način ne šteti obavljanju službenih dužnosti člana osoblja u odnosu na ESB i ne predstavlja moguć izvor sukoba interesa.
  Takvo odobrenje izdaje se na najviše 5 godina odjednom. |
| --- | --- |

0.2.6.1.

Glavni direktor glavne uprave Ljudski potencijali ili njegov zamjenik izdaju takvo odobrenje, nakon savjetovanja sa Službom za usklađenost s propisima i upravljanje te odgovarajućim neposrednim rukovoditeljem, ako vanjska aktivnost ni na koji način ne šteti obavljanju službenih dužnosti člana osoblja u odnosu na ESB i ne predstavlja moguć izvor sukoba interesa.

Takvo odobrenje izdaje se na najviše 5 godina odjednom.

| 0.2.6.2. | Kao iznimka od članka 0.2.6.1. ne zahtijeva se odobrenje za vanjske aktivnosti:






  i. | koje su neplaćene, i |
| --- | --- | --- |

0.2.6.2.

i.

koje su neplaćene, i

| ii. | koje su u domeni kulture, znanosti, obrazovanja, sporta, dobročinstva, vjere, društvenog ili drugog dobrovoljnog rada, i |
| --- | --- |

ii.

koje su u domeni kulture, znanosti, obrazovanja, sporta, dobročinstva, vjere, društvenog ili drugog dobrovoljnog rada, i

| iii. | koje nisu povezane s ESB-om ili službenim dužnostima člana osoblja u ESB-u. |
| --- | --- |

iii.

koje nisu povezane s ESB-om ili službenim dužnostima člana osoblja u ESB-u.

| 0.2.6.3. | Ne dovodeći u pitanje gore navedene članke 0.2.6.1. i 0.2.6.2., članovi osoblja mogu obavljati političke i sindikalne aktivnosti, ali se pri tom ne smiju koristiti svojim položajem u ESB-u te moraju izričito navesti da njihova osobna stajališta nisu nužno stajališta ESB-a. |
| --- | --- |

0.2.6.3.

| 0.2.6.4. | Članovi osoblja koji se namjeravaju kandidirati ili koji su izabrani ili imenovani u javnu službu, dužni su o tome obavijestiti glavnog direktora glavne uprave Ljudski potencijali ili njegova zamjenika, koji nakon savjetovanja sa Službom za usklađenost s propisima i upravljanje, uvažavajući interese službe, važnost funkcije, dužnosti koje ona uključuje te plaće i nadoknade troškova nastalih pri obavljanju funkcije, odlučuje:






  (a) | treba li dotičnom članu osoblja naložiti da zatraži neplaćeni dopust zbog privatnih razloga; |
| --- | --- | --- |

0.2.6.4.

(a)

treba li dotičnom članu osoblja naložiti da zatraži neplaćeni dopust zbog privatnih razloga;

| (b) | treba li dotičnom članu osoblja naložiti da zatraži godišnji odmor; |
| --- | --- |

(b)

treba li dotičnom članu osoblja naložiti da zatraži godišnji odmor;

| (c) | može li dotičnom članu osoblja odobriti da obavlja svoje službene dužnosti u skraćenom radnom vremenu; |
| --- | --- |

(c)

može li dotičnom članu osoblja odobriti da obavlja svoje službene dužnosti u skraćenom radnom vremenu;

| (d) | može li dotični član osoblja nastaviti obavljati svoje službene dužnosti kao i do tada. |
| --- | --- |

(d)

može li dotični član osoblja nastaviti obavljati svoje službene dužnosti kao i do tada.

Ako se članu osoblja naloži odabir neplaćenog dopusta zbog privatnih razloga ili mu se odobri obavljanje službenih dužnosti u skraćenom radnom vremenu, razdoblje navedenog neplaćenog dopusta ili rada uz skraćeno radno vrijeme odgovara trajanju mandata člana osoblja.

| 0.2.6.5. | Članovi osoblja obavljaju vanjske aktivnosti izvan radnog vremena. Iznimno, glavni direktor glavne uprave Ljudski potencijali ili njegov zamjenik mogu odobriti odstupanja od ovog pravila. |
| --- | --- |

0.2.6.5.

| 0.2.6.6. | Glavni direktor glavne uprave Ljudski potencijali ili njegov zamjenik mogu, u bilo koje doba, a nakon savjetovanja sa Službom za usklađenost s propisima i upravljanje te saslušanja člana osoblja, kada je to moguće, zahtijevati od člana osoblja prekid vanjskih aktivnosti koje na bilo koji način štete obavljanju poslovnih dužnosti člana osoblja u odnosu na ESB ili predstavljaju moguć izvor sukoba interesa, čak i ako su prethodno bile odobrene. Ako je tako zatraženo, članovima osoblja se daje razumni rok za prekid vanjskih aktivnosti, osim ako je zbog interesa službe potrebno odmah prekinuti takve aktivnosti. |
| --- | --- |

0.2.6.6.

0.2.7.   Plaćeno zanimanje supružnika ili priznatog partnera

Članovi osoblja moraju obavijestiti službu za usklađenost s propisima i upravljanje o svakoj plaćenoj profesionalnoj djelatnosti svog supružnika ili priznatog partnera koje može dovesti do sukoba interesa. Ako priroda profesionalne djelatnosti dovodi do sukoba interesa sa službenim dužnostima člana osoblja, Služba za usklađenost s propisima i upravljanje prvo obavješćuje i savjetuje odgovornog neposrednog rukovoditelja u vezi s prikladnim mjerama koje će se poduzeti kako bi se ublažio sukob interesa, uključujući, prema potrebi, i razrješenje člana osoblja od odgovornosti za dotično pitanje.

0.2.8.   Ograničenja nakon prestanka zaposlenja

Pregovaranje o mogućoj budućoj profesionalnoj djelatnosti

| 0.2.8.1. | Članovi osoblja se u svim pregovorima o mogućoj budućoj profesionalnoj djelatnosti moraju ponašati pošteno i diskretno. Članovi osoblja dužni su obavijestiti Službu za usklađenost s propisima i upravljanje o prirodi profesionalne djelatnosti koja može dovesti do sukoba interesa sa službenim dužnostima člana osoblja. Ako postoji sukob interesa, Služba za usklađenost s propisima i upravljanje prvo obavješćuje odgovornog neposrednog rukovoditelja u vezi s prikladnim mjerama koje će se poduzeti kako bi se ublažio sukob interesa, uključujući, prema potrebi, i razrješenje člana osoblja odgovornosti za dotično pitanje. |
| --- | --- |

0.2.8.1.

Obveze obavješćivanja

| 0.2.8.2. | Članovi osoblja i bivši članovi osoblja moraju obavijestiti Službu za usklađenost s propisima i upravljanje prije prihvaćanja svake profesionalne djelatnosti tijekom sljedećih razdoblja obavješćivanja:






  (a) | članovi osoblja u platnom razredu I ili višem i koji sudjeluju u nadzornim aktivnostima: dvije godine od datuma prestanka sudjelovanja u nadzornim aktivnostima; |
| --- | --- | --- |

0.2.8.2.

(a)

članovi osoblja u platnom razredu I ili višem i koji sudjeluju u nadzornim aktivnostima: dvije godine od datuma prestanka sudjelovanja u nadzornim aktivnostima;

| (b) | članovi osoblja u platnom razredu od F/G do H i koji su uključeni u nadzorne aktivnosti: šest mjeseci od datuma prestanka sudjelovanja u nadzornim aktivnostima; |
| --- | --- |

(b)

članovi osoblja u platnom razredu od F/G do H i koji su uključeni u nadzorne aktivnosti: šest mjeseci od datuma prestanka sudjelovanja u nadzornim aktivnostima;

| (c) | ostali članovi osoblja u platnom razredu I ili višem: godinu dana od datuma razrješenja od njihovih službenih dužnosti. |
| --- | --- |

(c)

ostali članovi osoblja u platnom razredu I ili višem: godinu dana od datuma razrješenja od njihovih službenih dužnosti.

Razdoblja hlađenja

| 0.2.8.3. | Razdoblja hlađenja se primjenjuju na sljedeće članove osoblja:






  (a) | članovi osoblja koji su za vrijeme svojeg zaposlenja u ESB-u sudjelovali u nadzornim aktivnostima najmanje šest mjeseci, mogu početi raditi za:






  (1) | kreditnu instituciju u čijem su nadzoru neposredno sudjelovali nakon proteka:






  i. | jedne godine, ako su u platnom razredu I ili višem (što se u iznimnim okolnostima može povećati na dvije godine u skladu s člankom 0.2.8.7.); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

0.2.8.3.

(a)

članovi osoblja koji su za vrijeme svojeg zaposlenja u ESB-u sudjelovali u nadzornim aktivnostima najmanje šest mjeseci, mogu početi raditi za:

(1)

kreditnu instituciju u čijem su nadzoru neposredno sudjelovali nakon proteka:

i.

jedne godine, ako su u platnom razredu I ili višem (što se u iznimnim okolnostima može povećati na dvije godine u skladu s člankom 0.2.8.7.);

| ii. | šest mjeseci, ako su u platnim razredima od F/G do H
  od datuma prestanka njihova neposrednog sudjelovanja u nadzoru kreditne institucije; |
| --- | --- |

ii.

šest mjeseci, ako su u platnim razredima od F/G do H

od datuma prestanka njihova neposrednog sudjelovanja u nadzoru kreditne institucije;

| (2) | neposrednog konkurenta takve kreditne institucije nakon proteka:






  i. | šest mjeseci, ako su u platnom razredu I ili višem; |
| --- | --- | --- |

(2)

neposrednog konkurenta takve kreditne institucije nakon proteka:

i.

šest mjeseci, ako su u platnom razredu I ili višem;

| ii. | tri mjeseca, ako su u platnim razredima od F/G do H
  od datuma prestanka njihova neposrednog sudjelovanja u nadzoru kreditne institucije; |
| --- | --- |

ii.

tri mjeseca, ako su u platnim razredima od F/G do H

od datuma prestanka njihova neposrednog sudjelovanja u nadzoru kreditne institucije;

| (b) | članovi osoblja u platnom razredu I ili višem koji su radili u glavnoj upravi Ekonomska analiza, glavnoj upravi Istraživanje, glavnoj upravi Makrobonitetna politika i financijska stabilnost, glavnoj upravi Tržišne operacije, upravi Upravljanje rizicima, glavnoj upravi Međunarodni i europski odnosi, Predstavništvu ESB-a u Washingtonu, glavnoj upravi Tajništvo (osim odjela Upravljanje dokumentima), Savjetu Izvršnog odbora, glavnoj upravi Pravni poslovi, glavnim upravama Mikrobonitetni nadzor od I do IV ili u Tajništvu Nadzornog odbora najmanje šest mjeseci, mogu početi raditi za financijsko društvo osnovano u Uniji samo nakon proteka tri mjeseca od datuma prestanka njihova rada u tim poslovnim područjima; |
| --- | --- |

(b)

članovi osoblja u platnom razredu I ili višem koji su radili u glavnoj upravi Ekonomska analiza, glavnoj upravi Istraživanje, glavnoj upravi Makrobonitetna politika i financijska stabilnost, glavnoj upravi Tržišne operacije, upravi Upravljanje rizicima, glavnoj upravi Međunarodni i europski odnosi, Predstavništvu ESB-a u Washingtonu, glavnoj upravi Tajništvo (osim odjela Upravljanje dokumentima), Savjetu Izvršnog odbora, glavnoj upravi Pravni poslovi, glavnim upravama Mikrobonitetni nadzor od I do IV ili u Tajništvu Nadzornog odbora najmanje šest mjeseci, mogu početi raditi za financijsko društvo osnovano u Uniji samo nakon proteka tri mjeseca od datuma prestanka njihova rada u tim poslovnim područjima;

| (c) | članovi osoblja u platnom razredu K ili višem koji su radili u nekom drugom poslovnom području ESB-a najmanje šest mjeseci mogu početi raditi za financijsko društvo osnovano u Uniji tek nakon proteka tri mjeseca od datuma prestanka njihova rada u tim poslovnim područjima; |
| --- | --- |

(c)

članovi osoblja u platnom razredu K ili višem koji su radili u nekom drugom poslovnom području ESB-a najmanje šest mjeseci mogu početi raditi za financijsko društvo osnovano u Uniji tek nakon proteka tri mjeseca od datuma prestanka njihova rada u tim poslovnim područjima;

| (d) | članovi osoblja u platnom razredu I ili višem koji su se za vrijeme zaposlenja u ESB-u bavili nadzorom platnih sustava najmanje šest mjeseci, mogu početi raditi za subjekt u čijem su nadzoru neposredno sudjelovali tek nakon proteka šest mjeseci od datuma prestanka njihova neposrednog sudjelovanja u nadzoru tog subjekta; |
| --- | --- |

(d)

članovi osoblja u platnom razredu I ili višem koji su se za vrijeme zaposlenja u ESB-u bavili nadzorom platnih sustava najmanje šest mjeseci, mogu početi raditi za subjekt u čijem su nadzoru neposredno sudjelovali tek nakon proteka šest mjeseci od datuma prestanka njihova neposrednog sudjelovanja u nadzoru tog subjekta;

| (e) | članovi osoblja u platnom razredu I ili višem koji su za vrijeme zaposlenja u ESB-u neposredno sudjelovali u izboru dobavljača ili upravljanju ugovorom s dobavljačem, mogu početi raditi za tog dobavljača tek nakon proteka:






  (1) | šest mjeseci ako ukupna vrijednost ugovora s tim dobavljačem iznosi više od 200 000 eura, ali manje od 1 milijun eura; |
| --- | --- | --- |

(e)

članovi osoblja u platnom razredu I ili višem koji su za vrijeme zaposlenja u ESB-u neposredno sudjelovali u izboru dobavljača ili upravljanju ugovorom s dobavljačem, mogu početi raditi za tog dobavljača tek nakon proteka:

(1)

šest mjeseci ako ukupna vrijednost ugovora s tim dobavljačem iznosi više od 200 000 eura, ali manje od 1 milijun eura;

| (2) | jedne godine ako ukupna vrijednost ugovora s tim dobavljačem iznosi 1 milijun eura ili više |
| --- | --- |

(2)

jedne godine ako ukupna vrijednost ugovora s tim dobavljačem iznosi 1 milijun eura ili više

od dana prestanka njihova sudjelovanja;

| (f) | članovi osoblja u platnom razredu I ili višem mogu se nakon njihova zaposlenja u ESB-u baviti lobiranjem i zastupanjem interesa u odnosu na ESB u pogledu pitanja za koja su bili odgovorni tijekom njihovog zaposlenja u ESB-u, tek nakon proteka šest mjeseci od datuma prestanka njihovih odgovornosti za ta pitanja; |
| --- | --- |

(f)

članovi osoblja u platnom razredu I ili višem mogu se nakon njihova zaposlenja u ESB-u baviti lobiranjem i zastupanjem interesa u odnosu na ESB u pogledu pitanja za koja su bili odgovorni tijekom njihovog zaposlenja u ESB-u, tek nakon proteka šest mjeseci od datuma prestanka njihovih odgovornosti za ta pitanja;

| (g) | članovi osoblja u platnom razredu I. ili višem koji su za vrijeme zaposlenja u ESB-u bili neposredno uključeni u spor ili ozbiljno konfliktan odnos s drugim subjektom, mogu početi raditi za takav subjekt ili svaku drugu stranu koja djeluje u ime tog subjekta tek nakon proteka šest mjeseci od datuma prestanka njihova neposrednog sudjelovanja. |
| --- | --- |

(g)

članovi osoblja u platnom razredu I. ili višem koji su za vrijeme zaposlenja u ESB-u bili neposredno uključeni u spor ili ozbiljno konfliktan odnos s drugim subjektom, mogu početi raditi za takav subjekt ili svaku drugu stranu koja djeluje u ime tog subjekta tek nakon proteka šest mjeseci od datuma prestanka njihova neposrednog sudjelovanja.

| 0.2.8.4. | Ako se na predviđenu profesionalnu djelatnost primjenjuju dva različita razdoblja hlađenja, primjenjuje se duže razdoblje. |
| --- | --- |

0.2.8.4.

| 0.2.8.5. | Za članove osoblja čije zaposlenje u ESB-u ne prelazi četiri godine, trajanje obveza obavješćivanja i razdoblja hlađenja utvrđeno u člancima 0.2.8.2. i 0.2.8.3. ne prelazi polovicu trajanja njihova zaposlenja u ESB-u. |
| --- | --- |

0.2.8.5.

| 0.2.8.6. | Izvršni odbor može iznimno, na zahtjev člana osoblja, odustati od razdoblja hlađenja iz članka 0.2.8.3. ili ih skratiti ako postoje posebne okolnosti koje isključuju sukobe interesa koji proizlaze iz naknadne profesionalne djelatnosti. Član osoblja podnosi Službi za usklađenost s propisima i upravljanje obrazloženi zahtjev zajedno s dokazima i u razumnom roku, radi donošenja odluke od strane Izvršnog odbora. |
| --- | --- |

0.2.8.6.

| 0.2.8.7. | Ako se primjenjuje razdoblje hlađenja iz članka 0.2.8.3. stavka (a) točke 1. podtočke i., Izvršni odbor može u iznimnim okolnostima i na prijedlog Službe za usklađenost s propisima i upravljanje, odlučiti produžiti razdoblje hlađenja do najviše dvije godine, ako sukob interesa i dalje traje. |
| --- | --- |

0.2.8.7.

0.3.   Poslovni standardi

0.3.1.   Poslovna tajna

Članovi osoblja moraju poštovati pravila ESB-a o upravljanju i povjerljivosti dokumenata, a posebno tražiti odobrenje za objavu informacija unutar i izvan ESB-a kada je to potrebno.

0.3.2.   Odnosi s vanjskim subjektima

| 0.3.2.1. | Članovi osoblja moraju paziti na neovisnost i ugled ESB-a te potrebu čuvanja poslovne tajne. U obavljanju svojih službenih dužnosti, članovi osoblja ne smiju tražiti ni primati upute od vlada, tijela, organizacija ili osoba izvan ESB-a. Članovi osoblja moraju obavijestiti svojeg neposrednog rukovoditelja o svim pokušajima trećih osoba da utječu na ESB u obavljanju njegovih zadaća.
  Prilikom izražavanja mišljenja o pitanjima o kojima ESB još nije zauzeo stajalište, članovi osoblja moraju izričito navesti da njihova osobna stajališta nužno ne odražavaju stajališta ESB-a. |
| --- | --- |

0.3.2.1.

Prilikom izražavanja mišljenja o pitanjima o kojima ESB još nije zauzeo stajalište, članovi osoblja moraju izričito navesti da njihova osobna stajališta nužno ne odražavaju stajališta ESB-a.

| 0.3.2.2. | Članovi osoblja moraju održavati visoku razinu dostupnosti u svojim odnosima s drugim europskim institucijama, tijelima, agencijama i međunarodnim organizacijama, biti otvoreni za suradnju te biti na raspolaganju kako bi pravodobno reagirali.
  Članovi osoblja se u odnosima sa svojim kolegama u nacionalnim središnjim bankama Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) i nacionalnim nadležnim tijelima koja sudjeluju u jedinstvenom nadzornom mehanizmu (SSM) moraju ponašati u duhu bliske međusobne suradnje, imajući na umu svoje obveze prema ESB-u i nepristranu ulogu ESB-a unutar ESSB-a. |
| --- | --- |

0.3.2.2.

Članovi osoblja se u odnosima sa svojim kolegama u nacionalnim središnjim bankama Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) i nacionalnim nadležnim tijelima koja sudjeluju u jedinstvenom nadzornom mehanizmu (SSM) moraju ponašati u duhu bliske međusobne suradnje, imajući na umu svoje obveze prema ESB-u i nepristranu ulogu ESB-a unutar ESSB-a.

| 0.3.2.3. | Članovi osoblja moraju biti oprezni u svojim odnosima s interesnim skupinama i medijima. Članovi osoblja moraju proslijediti sve zahtjeve šire javnosti i medija za informacijama glavnoj upravi Odnosi s javnošću i jezične usluge (DG/C) u skladu s odredbama utvrđenim u Priručniku o poslovnim praksama. Članovi osoblja moraju proslijediti sve zahtjeve šire javnosti i medija za pristup dokumentima ESB-a glavnoj upravi Tajništvo u skladu s odredbama utvrđenim u Priručniku o poslovnim praksama. |
| --- | --- |

0.3.2.3.

| 0.3.2.4. | Članovi osoblja koji namjeravaju govoriti na vanjskim konferencijama ili seminarima, ili razmišljaju o davanju doprinosa vanjskim publikacijama, moraju tražiti prethodno odobrenje u skladu s Priručnikom o poslovnim praksama i poštovati odgovarajuće odredbe. |
| --- | --- |

0.3.2.4.

| 0.3.2.5. | Članci 0.3.2.3. i 0.3.2.4. ne primjenjuju se na predstavnike osoblja u odnosu na pitanja iz njihove nadležnosti. Predstavnici osoblja mogu pravovremeno obavijestiti glavnu upravu Odnosi s javnošću i jezične usluge o kontaktima s medijima, govorima ili vanjskim publikacijama. Njihove obveze lojalnosti i čuvanja poslovne tajne i dalje se u potpunosti primjenjuju u svim slučajevima. |
| --- | --- |

0.3.2.5.

0.3.3.   Interni odnosi

| 0.3.3.1. | Članovi osoblja moraju poštovati naputke svojih rukovoditelja te važeće linije izvještavanja. Ako članovi osoblja smatraju da im je dan nepravilan naputak, moraju o svojim sumnjama obavijestiti neposrednog rukovoditelja ili, ako smatraju da neposredni rukovoditelj nije dovoljno razmotrio njihove sumnje, glavnog direktora, direktora ili njihova zamjenika. Ako glavni direktor, direktor ili njihov zamjenik potvrdi naputak u pisanom obliku, članovi osoblja dužni su izvršiti takav naputak, osim ako je naputak očito nezakonit. |
| --- | --- |

0.3.3.1.

| 0.3.3.2. | Članovi osoblja ne smiju zahtijevati od drugih članova osoblja da za njih ili druge obavljaju privatne zadaće. |
| --- | --- |

0.3.3.2.

| 0.3.3.3. | Članovi osoblja moraju se ponašati lojalno prema svojim suradnicima. Posebno, članovi osoblja ne smiju drugim članovima osoblja prikrivati informacije koje mogu utjecati na poslovanje, a posebno radi ostvarivanja osobne koristi, niti davati lažne, netočne ili pretjerane informacije. Osim toga, ne smiju sprječavati ili odbiti suradnju sa suradnicima. |
| --- | --- |

0.3.3.3.

0.3.4.   Poštovanje načela odvajanja nadzornih funkcija od funkcija monetarne politike

Članovi osoblja moraju poštovati načelo odvajanja nadzornih funkcija od funkcija monetarne politike, kako je određeno u pravilima za provedbu tog načela.

0.4.   Privatne financijske transakcije

0.4.1.   Opća načela

| 0.4.1.1. | Članovi osoblja moraju biti pažljivi i brižni u obavljanju privatnih financijskih transakcija za svoj račun ili za račun treće osobe kako bi sačuvali ugled i kredibilitet ESB-a kao i povjerenje javnosti u integritet i nepristranost njegova osoblja. Njihove privatne financijske transakcije moraju biti nespekulativne, ograničene i razumno razmjerne njihovu dohotku i bogatstvu kako ne bi ugrozile njihovu financijsku neovisnost. |
| --- | --- |

0.4.1.1.

| 0.4.1.2. | Služba za usklađenost s propisima i upravljanje može izdati obvezujuće smjernice za tumačenje i primjenu ovog članka. Uz suglasnost Izvršnog odbora, Služba za usklađenost s propisima i upravljanje može posebno utvrditi dodatne privatne financijske transakcije koje su zabranjene ili koje su predmet prethodne suglasnosti temeljem članaka 0.4.2.2. i 0.4.2.3. ako takve transakcije jesu, ili se za njih smatra da bi mogle biti u sukobu s operacijama ESB-a. Služba za usklađenost s propisima i upravljanje objavljuje navedene smjernice na odgovarajući način. |
| --- | --- |

0.4.1.2.

| 0.4.1.3. | Članovima osoblja zabranjena je upotreba ili pokušaj upotrebe informacija koje se odnose na aktivnosti ESB-a, nacionalnih središnjih banaka, nacionalnih nadležnih tijela ili Europskog odbora za sistemske rizike, koje nisu objavljene ili koje nisu dostupne javnosti (dalje u tekstu: „povlaštene informacije“), za svoje osobne interese ili osobne interese drugih.
  Članovima osoblja posebno je zabranjena upotreba povlaštenih informacija u privatnim financijskim transakcijama ili kod davanja preporuka ili savjetovanja protiv navedenih transakcija. |
| --- | --- |

0.4.1.3.

Članovima osoblja posebno je zabranjena upotreba povlaštenih informacija u privatnim financijskim transakcijama ili kod davanja preporuka ili savjetovanja protiv navedenih transakcija.

| 0.4.1.4. | U slučaju sumnje u pogledu tumačenja ovog članka, članovi osoblja moraju zatražiti savjet od Službe za usklađenost s propisima i upravljanje prije obavljanja privatne financijske transakcije. |
| --- | --- |

0.4.1.4.

0.4.2.   Kategorije privatnih financijskih transakcija

Ne dovodeći u pitanje opće obveze utvrđene u člancima 0.4.1. i 0.4.3., članovi osoblja moraju poštovati pravila koja se primjenjuju na sljedeće kategorije:

| (a) | izuzete privatne financijske transakcije; |
| --- | --- |

(a)

izuzete privatne financijske transakcije;

| (b) | zabranjene privatne financijske transakcije; |
| --- | --- |

(b)

zabranjene privatne financijske transakcije;

| (c) | privatne financijske transakcije koje podliježu prethodnom odobrenju; |
| --- | --- |

(c)

privatne financijske transakcije koje podliježu prethodnom odobrenju;

| (d) | privatne financijske transakcije koje podliježu ex post izvješćivanju. |
| --- | --- |

(d)

privatne financijske transakcije koje podliježu ex post izvješćivanju.

0.4.2.1.   Izuzete privatne financijske transakcije

Ne dovodeći u pitanje opće obveze utvrđene u člancima 0.4.1. i 0.4.3., članovi osoblja mogu izvršavati sljedeće privatne financijske transakcije bez da se na njih primjenjuju ikakva ograničenja ili obveze obavješćivanja:

| (a) | kupnju ili prodaju udjela u zajedničkim investicijskim fondovima u odnosu na koje član osoblja nema utjecaja na investicijsku politiku, osim fondova čija je glavna svrha ulaganje u imovinu na koju se primjenjuju članak 0.4.2.2. stavak (b) i članak 0.4.2.3. stavci (b) i (c), kao i prijenose novčanih sredstava te devizne transakcije u izravnoj vezi s takvom kupnjom ili prodajom; |
| --- | --- |

(a)

kupnju ili prodaju udjela u zajedničkim investicijskim fondovima u odnosu na koje član osoblja nema utjecaja na investicijsku politiku, osim fondova čija je glavna svrha ulaganje u imovinu na koju se primjenjuju članak 0.4.2.2. stavak (b) i članak 0.4.2.3. stavci (b) i (c), kao i prijenose novčanih sredstava te devizne transakcije u izravnoj vezi s takvom kupnjom ili prodajom;

| (b) | kupnju ili otkup polica osiguranja ili anuiteta; |
| --- | --- |

(b)

kupnju ili otkup polica osiguranja ili anuiteta;

| (c) | kupnju ili prodaju deviza za povremenu nabavu nefinancijskih ulaganja ili imovine, za potrebe privatnih putovanja, ili za pokriće tekućih ili budućih osobnih troškova u valuti različitoj od valute u kojoj se isplaćuje plaća člana osoblja; |
| --- | --- |

(c)

kupnju ili prodaju deviza za povremenu nabavu nefinancijskih ulaganja ili imovine, za potrebe privatnih putovanja, ili za pokriće tekućih ili budućih osobnih troškova u valuti različitoj od valute u kojoj se isplaćuje plaća člana osoblja;

| (d) | rashode, uključujući kupnju ili prodaju nefinancijskih ulaganja ili imovine uključujući nekretnine; |
| --- | --- |

(d)

rashode, uključujući kupnju ili prodaju nefinancijskih ulaganja ili imovine uključujući nekretnine;

| (e) | ugovore o hipotekarnim kreditima; |
| --- | --- |

(e)

ugovore o hipotekarnim kreditima;

| (f) | prijenos novčanih sredstava s tekućeg računa ili štednog računa člana osoblja u bilo kojoj valuti na drugi tekući ili štedni račun u vlasništvu tog člana osoblja ili treće osobe; |
| --- | --- |

(f)

prijenos novčanih sredstava s tekućeg računa ili štednog računa člana osoblja u bilo kojoj valuti na drugi tekući ili štedni račun u vlasništvu tog člana osoblja ili treće osobe;

| (g) | ostale privatne financijske transakcije koje nisu zabranjene niti podliježu prethodnom odobrenju te čija vrijednost ne prelazi 10 000 eura tijekom bilo kojeg kalendarskog mjeseca. Članovi osoblja ne smiju podijeliti privatne financijske transakcije radi zaobilaženja tog praga. |
| --- | --- |

(g)

ostale privatne financijske transakcije koje nisu zabranjene niti podliježu prethodnom odobrenju te čija vrijednost ne prelazi 10 000 eura tijekom bilo kojeg kalendarskog mjeseca. Članovi osoblja ne smiju podijeliti privatne financijske transakcije radi zaobilaženja tog praga.

0.4.2.2.   Zabranjene privatne financijske transakcije

Članovi osoblja ne smiju izvršavati sljedeće privatne financijske transakcije:

| (a) | transakcije koje se odnose na pravni subjekt u privatnom vlasništvu ili pojedince ili se sklapaju s pravnim subjektom u privatnom vlasništvu ili s pojedincima s kojima član osoblja ima službeni odnos u ime ESB-a; |
| --- | --- |

(a)

transakcije koje se odnose na pravni subjekt u privatnom vlasništvu ili pojedince ili se sklapaju s pravnim subjektom u privatnom vlasništvu ili s pojedincima s kojima član osoblja ima službeni odnos u ime ESB-a;

| (b) | transakcije koje se odnose na i. pojedinačne utržive obveznice i dionice koje izdaju financijska društva (osim središnjih banaka) koja su osnovana ili koja imaju podružnicu u Uniji; ii. izvedene financijske instrumente u vezi s navedenim obveznicama i dionicama; iii. mješovite instrumente ako je jedna od komponenti obuhvaćena u podtočkama i. ili ii.; i iv. udjele u zajedničkim investicijskim fondovima čija je glavna svrha ulaganje u navedene obveznice, dionice ili instrumente. |
| --- | --- |

(b)

transakcije koje se odnose na i. pojedinačne utržive obveznice i dionice koje izdaju financijska društva (osim središnjih banaka) koja su osnovana ili koja imaju podružnicu u Uniji; ii. izvedene financijske instrumente u vezi s navedenim obveznicama i dionicama; iii. mješovite instrumente ako je jedna od komponenti obuhvaćena u podtočkama i. ili ii.; i iv. udjele u zajedničkim investicijskim fondovima čija je glavna svrha ulaganje u navedene obveznice, dionice ili instrumente.

0.4.2.3.   Privatne financijske transakcije koje podliježu prethodnom odobrenju

Članovi osoblja moraju zatražiti odobrenje Službe za usklađenost s propisima i upravljanje prije izvršavanja sljedećih financijskih transakcija:

| (a) | kratkoročno trgovanje, odnosno prodaja ili kupnja imovine s istim međunarodnim identifikacijskim brojem vrijednosnih papira (ISIN) koja je bila kupljena ili prodana tijekom prethodnog mjeseca. Odobrenje se ne zahtijeva ako je naknadna prodaja učinjena u izvršenju naloga za ograničenje gubitka (stop-loss order) kojeg je član osoblja dao svom brokeru. |
| --- | --- |

(a)

kratkoročno trgovanje, odnosno prodaja ili kupnja imovine s istim međunarodnim identifikacijskim brojem vrijednosnih papira (ISIN) koja je bila kupljena ili prodana tijekom prethodnog mjeseca. Odobrenje se ne zahtijeva ako je naknadna prodaja učinjena u izvršenju naloga za ograničenje gubitka (stop-loss order) kojeg je član osoblja dao svom brokeru.

| (b) | transakcije iznad 10 000 eura tijekom bilo kojeg navedenog kalendarskog mjeseca s i. državnim vrijednosnim papirima koje izdaju države članice europodručja; ii. izvedenim financijskim instrumentima u vezi s navedenim državnim vrijednosnim papirima; iii. mješovitim instrumentima ako je jedna od komponenti obuhvaćena u točkama i. ili ii.; i iv. udjelima u zajedničkim investicijskim fondovima čija je glavna svrha ulaganje u navedene vrijednosne papire ili instrumente. |
| --- | --- |

(b)

transakcije iznad 10 000 eura tijekom bilo kojeg navedenog kalendarskog mjeseca s i. državnim vrijednosnim papirima koje izdaju države članice europodručja; ii. izvedenim financijskim instrumentima u vezi s navedenim državnim vrijednosnim papirima; iii. mješovitim instrumentima ako je jedna od komponenti obuhvaćena u točkama i. ili ii.; i iv. udjelima u zajedničkim investicijskim fondovima čija je glavna svrha ulaganje u navedene vrijednosne papire ili instrumente.

| (c) | transakcije iznad 10 000 eura tijekom bilo kojeg navedenog kalendarskog mjeseca sa i. zlatom i sa zlatom povezanim izvedenim instrumentima (uključujući vrijednosne papire indeksirane uz zlato); ii. dionicama, obveznicama ili s njima povezanim izvedenim financijskim instrumentima koje izdaju društva čija je glavna djelatnost eksploatacija ili proizvodnja zlata; iii. mješovitim instrumentima ako je jedna od komponenti obuhvaćena u točkama i. ili ii.; i iv. udjelima u zajedničkim investicijskim fondovima čija je glavna svrha ulaganje u takve vrijednosne papire i instrumente; |
| --- | --- |

(c)

transakcije iznad 10 000 eura tijekom bilo kojeg navedenog kalendarskog mjeseca sa i. zlatom i sa zlatom povezanim izvedenim instrumentima (uključujući vrijednosne papire indeksirane uz zlato); ii. dionicama, obveznicama ili s njima povezanim izvedenim financijskim instrumentima koje izdaju društva čija je glavna djelatnost eksploatacija ili proizvodnja zlata; iii. mješovitim instrumentima ako je jedna od komponenti obuhvaćena u točkama i. ili ii.; i iv. udjelima u zajedničkim investicijskim fondovima čija je glavna svrha ulaganje u takve vrijednosne papire i instrumente;

| (d) | devizne transakcije osim onih navedenih u članku 0.4.2.1. stavku (c) i onih iznad 10 000 eura tijekom bilo kojeg navedenog kalendarskog mjeseca. |
| --- | --- |

(d)

devizne transakcije osim onih navedenih u članku 0.4.2.1. stavku (c) i onih iznad 10 000 eura tijekom bilo kojeg navedenog kalendarskog mjeseca.

0.4.2.4.   Privatne financijske transakcije koje podliježu ex post izvješćivanju

Članovi osoblja izvješćuju Službu za usklađenost s propisima i upravljanje o svim privatnim financijskim transakcijama iznad 10 000 eura tijekom bilo kojeg navedenog kalendarskog mjeseca koje ne pripadaju niti u jednu od prethodne tri kategorije u roku od 30 kalendarskih dana od njihova izvršenja. Služba za usklađenost s propisima i upravljanje utvrđuje informacije o kojima se izvješćuje, te oblik i postupak izvješćivanja.

Obveza izvješćivanja primjenjuje se posebno na:

| (a) | kredite koji nisu hipotekarni krediti (uključujući promjene iz ugovora s fiksnom kamatnom stopom u ugovore s promjenjivom kamatnom stopom, ili obrnuto, ili produženje postojećeg kredita). Članovi osoblja moraju navesti upotrebljava li se kredit za stjecanje financijskih instrumenata; |
| --- | --- |

(a)

kredite koji nisu hipotekarni krediti (uključujući promjene iz ugovora s fiksnom kamatnom stopom u ugovore s promjenjivom kamatnom stopom, ili obrnuto, ili produženje postojećeg kredita). Članovi osoblja moraju navesti upotrebljava li se kredit za stjecanje financijskih instrumenata;

| (b) | izvedenice povezane s kamatnim stopama i izvedenice utemeljene na indeksima; |
| --- | --- |

(b)

izvedenice povezane s kamatnim stopama i izvedenice utemeljene na indeksima;

| (c) | kupnje ili prodaje dionica društava koja nisu navedena u članku 0.4.2.2. točki (b) i obveznica koje izdaju navedena društva. |
| --- | --- |

(c)

kupnje ili prodaje dionica društava koja nisu navedena u članku 0.4.2.2. točki (b) i obveznica koje izdaju navedena društva.

0.4.2.5.   Postojeća imovina koja proizlazi iz zabranjenih transakcija

Članovi osoblja mogu zadržati imovinu koja proizlazi iz transakcija u smislu članka 0.4.2.2.:

| (a) | koju drže u trenutku kada se na njih počnu primjenjivati ograničenja utvrđena u članku 0.4.; |
| --- | --- |

(a)

koju drže u trenutku kada se na njih počnu primjenjivati ograničenja utvrđena u članku 0.4.;

| (b) | koju su stekli kasnije, ne svojim postupanjem, posebno nasljeđivanjem, darovanjem, promjenom obiteljskog statusa ili uslijed promjene u strukturi kapitala ili promjene kontrole subjekta u kojem član osoblja drži imovinu ili prava; |
| --- | --- |

(b)

koju su stekli kasnije, ne svojim postupanjem, posebno nasljeđivanjem, darovanjem, promjenom obiteljskog statusa ili uslijed promjene u strukturi kapitala ili promjene kontrole subjekta u kojem član osoblja drži imovinu ili prava;

| (c) | koju su stekli u vrijeme kada transakcija još nije bila zabranjena.
  Članovi osoblja mogu raspolagati svim pravima ili ostvarivati sva prava koja su povezana s imovinom koja podliježe prethodnom odobrenju Službe za usklađenost s propisima i upravljanje.
  Članovi osoblja moraju zatražiti savjet Službe za usklađenost s propisima i upravljanje ako zadržavanje te imovine može dovesti do sukoba interesa. U tom slučaju, Služba za usklađenost s propisima i upravljanje može zahtijevati od člana osoblja da proda navedenu imovinu u razumnom roku, ako je takva prodaja potrebna kako bi se izbjegao sukob interesa. |
| --- | --- |

(c)

koju su stekli u vrijeme kada transakcija još nije bila zabranjena.

Članovi osoblja mogu raspolagati svim pravima ili ostvarivati sva prava koja su povezana s imovinom koja podliježe prethodnom odobrenju Službe za usklađenost s propisima i upravljanje.

Članovi osoblja moraju zatražiti savjet Službe za usklađenost s propisima i upravljanje ako zadržavanje te imovine može dovesti do sukoba interesa. U tom slučaju, Služba za usklađenost s propisima i upravljanje može zahtijevati od člana osoblja da proda navedenu imovinu u razumnom roku, ako je takva prodaja potrebna kako bi se izbjegao sukob interesa.

0.4.2.6.   Zahtjev za odobrenje

Svaki zahtjev za odobrenje u skladu s člancima 0.4.2.3. ili 0.4.2.5. podnosi se Službi za usklađenost s propisima i upravljanje najmanje pet radnih dana prije predviđenog datuma naloga u obliku koji je odredila Služba za usklađenost s propisima i upravljanje. Služba za usklađenost s propisima i upravljanje odlučuje o zahtjevu unutar pet radnih dana uzimajući u obzir posebno i prema potrebi: (a) službene dužnosti člana osoblja i njihov pristup odgovarajućim povlaštenim informacijama; (b) spekulativnu/nespekulativnu narav transakcije; (c) iznose o kojima je riječ, ako su navedeni; (d) reputacijski rizik za ESB; (e) vremenski termin, posebno blizinu održavanja sastanka tijela ESB-a nadležnih za odlučivanje. Služba za usklađenost s propisima i upravljanje može dati odobrenje pod određenim uvjetima. Ako Služba za usklađenost s propisima i upravljanje ne reagira na zahtjev za odobrenje u roku od pet radnih dana, smatra se da je transakcija odobrena.

0.4.2.7.   Upravljanje imovinom na diskrecijskoj osnovi od strane treće osobe

Financijske transakcije izuzimaju se od primjene ograničenja utvrđenih u člancima od 0.4.2.2. do 0.4.2.6. pod uvjetom da ih je izvršila treća osoba kojoj je član osoblja povjerio upravljanje njegovim privatnim financijskim transakcijama na temelju pisanog ugovora o upravljanju imovinom. Ova iznimka podliježe odobrenju Službe za usklađenost s propisima i upravljanje. Odobrenje se izdaje ako je dostavljen dokaz da uvjeti osiguravaju da član osoblja ne može izravno ili neizravno utjecati na bilo koju odluku o upravljanju koju donosi treća osoba. Član osoblja dužan je obavijestiti Služba za usklađenost s propisima i upravljanje o svim promjenama uvjeta ugovora o upravljanju imovinom.

0.4.3.   Nadzor usklađenosti

| 0.4.3.1. | Članovi osoblja dostavljaju Službi za usklađenost s propisima i upravljanje postojeći popis:






  (a) | svojih bankovnih računa, uključujući zajedničke račune, skrbničke račune, račune kreditnih kartica i račune kod burzovnih posrednika; te |
| --- | --- | --- |

0.4.3.1.

(a)

svojih bankovnih računa, uključujući zajedničke račune, skrbničke račune, račune kreditnih kartica i račune kod burzovnih posrednika; te

| (b) | svih punomoći koje su im dodijelile treće osobe u vezi sa svojim bankovnim računima, uključujući skrbničke račune; Članovi osoblja mogu imati i koristiti se punomoćima za bankovne račune trećih osoba ako im je dozvoljeno dostavljati ESB-u odgovarajuću dokumentaciju u skladu s člankom 0.4.3.2. |
| --- | --- |

(b)

svih punomoći koje su im dodijelile treće osobe u vezi sa svojim bankovnim računima, uključujući skrbničke račune; Članovi osoblja mogu imati i koristiti se punomoćima za bankovne račune trećih osoba ako im je dozvoljeno dostavljati ESB-u odgovarajuću dokumentaciju u skladu s člankom 0.4.3.2.

Članovi osoblja dužni su održavati navedenu listu ažurnom.

| 0.4.3.2. | U pogledu svojih obveza izvješćivanja iz članka 0.4.3., članovi osoblja moraju, za prethodnu i tekuću kalendarsku godinu, voditi dokumentaciju za svaku od sljedećih stavki:






  (a) | izvacima o stanju za sve račune navedene u članku 0.4.3.1.; |
| --- | --- | --- |

0.4.3.2.

(a)

izvacima o stanju za sve račune navedene u članku 0.4.3.1.;

| (b) | svim prodajama ili kupnjama financijske imovine ili prava koje su sklopili članovi osoblja ili treće sobe na rizik i za račun članova osoblja, ili koje su sklopili članovi osoblja na rizik i za račun trećih osoba; |
| --- | --- |

(b)

svim prodajama ili kupnjama financijske imovine ili prava koje su sklopili članovi osoblja ili treće sobe na rizik i za račun članova osoblja, ili koje su sklopili članovi osoblja na rizik i za račun trećih osoba;

| (c) | sklapanju ili izmjenama hipotekarnih ili drugih kredita na vlastiti rizik i za vlastiti račun ili na rizik i za račun drugih; |
| --- | --- |

(c)

sklapanju ili izmjenama hipotekarnih ili drugih kredita na vlastiti rizik i za vlastiti račun ili na rizik i za račun drugih;

| (d) | svojim poslovima povezanim s planovima umirovljenja, uključujući sustav mirovinskog osiguranja i mirovinski plan ESB-a; |
| --- | --- |

(d)

svojim poslovima povezanim s planovima umirovljenja, uključujući sustav mirovinskog osiguranja i mirovinski plan ESB-a;

| (e) | svim punomoćima koje su im dodijelile treće osobe u vezi sa svojim bankovnim računima, uključujući skrbničke račune; |
| --- | --- |

(e)

svim punomoćima koje su im dodijelile treće osobe u vezi sa svojim bankovnim računima, uključujući skrbničke račune;

| (f) | uvjetima svakog pisanog ugovora o upravljanju imovinom, kako su utvrđeni u članku 0.4.2.7. i izmjenama takvog ugovora. |
| --- | --- |

(f)

uvjetima svakog pisanog ugovora o upravljanju imovinom, kako su utvrđeni u članku 0.4.2.7. i izmjenama takvog ugovora.

| 0.4.3.3. | Ako to odobri Izvršni odbor, Služba za usklađenost s propisima i upravljanje može zatražiti od vanjskog pružatelja usluga da provede:






  (a) | redovne provjere usklađenosti koje obuhvaćaju određeni postotak članova osoblja koji utvrđuje Služba za usklađenost s propisima i upravljanje; i |
| --- | --- | --- |

0.4.3.3.

(a)

redovne provjere usklađenosti koje obuhvaćaju određeni postotak članova osoblja koji utvrđuje Služba za usklađenost s propisima i upravljanje; i

| (b) | ad hoc provjere usklađenosti usmjerene ili na posebnu skupinu članova osoblja ili na posebne vrste transakcija. |
| --- | --- |

(b)

ad hoc provjere usklađenosti usmjerene ili na posebnu skupinu članova osoblja ili na posebne vrste transakcija.

Za potrebe takvih provjera usklađenosti Služba za usklađenost s propisima i upravljanje može zatražiti od određenih članova osoblja da za određeno razdoblje dostave dokumentaciju navedenu u članku 0.4.3.2. u zapečaćenoj omotnici za daljnji prijenos vanjskom pružatelju usluga. Članovi osoblja dostavljaju navedenu dokumentaciju u roku koji je odredila Služba za usklađenost s propisima i upravljanje.

| 0.4.3.4. | Ne dovodeći u pitanje članak 0.4.3.5., vanjski pružatelj usluga postupa sa svim primljenim informacijama i dokumentacijom u najstrožem povjerenju i upotrebljava ih samo u svrhu provođenja provjera usklađenosti. |
| --- | --- |

0.4.3.4.

| 0.4.3.5. | Ako vanjski pružatelj usluga utvrdi dokaz koji pobuđuje sumnju u povredu službenih dužnosti od strane člana osoblja ili povredu ugovornih dužnosti od strane vanjske osobe koja radi za ESB i na koju se primjenjuju ograničenja iz članka 0.4. temeljem njezina ugovora, dužan je prijaviti navedenu moguću povredu Službi za usklađenost s propisima i upravljanje zajedno s pripadajućom dokumentacijom. Služba za usklađenost s propisima i upravljanje procjenjuje moguću povredu i, ako je sumnja opravdana, prijavljuje povredu nadležnom tijelu ili poslovnom području/poslovnim područjima radi daljnjih istraga, ako je potrebno, ili daljnjeg disciplinskog postupanja. Izvješće vanjskog pružatelja usluga, uključujući pripadajuću dokumentaciju dostavljenu u skladu s navedenim pravilima, može biti dio daljnjeg internog i/ili vanjskog postupka. |
| --- | --- |

0.4.3.5.

| 0.4.3.6. | Obveze članova osoblja temeljem članka 0.4.3. nastavljaju se primjenjivati do kraja kalendarske godine nakon godine u kojoj je zaposlenje završilo. Zabrana upotrebe povlaštenih informacija iz članka 0.4.1.3. nastavlja se primjenjivati sve do objave informacije. |
| --- | --- |

0.4.3.6.

0.4.a   Alat za prijavu i zaštita zviždača

0.4.a.1.   Definicije

Za potrebe ovog članka, primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „povreda“ znači svaka nezakonita aktivnost, uključujući prijevaru ili korupciju, koja utječe na financijske interese Unije ili svako ponašanje u vezi s obavljanjem profesionalnih dužnosti, od strane bilo koje osobe uključene u aktivnosti ESB-a, koje predstavlja nepostupanje prema pravilima i odredbama koje se na njih primjenjuju; |
| --- | --- |

(a)

„povreda“ znači svaka nezakonita aktivnost, uključujući prijevaru ili korupciju, koja utječe na financijske interese Unije ili svako ponašanje u vezi s obavljanjem profesionalnih dužnosti, od strane bilo koje osobe uključene u aktivnosti ESB-a, koje predstavlja nepostupanje prema pravilima i odredbama koje se na njih primjenjuju;

| (b) | „identitet” znači svaka informacija kojom se utvrđuje identitet fizičke osobe ili pomoću koje se može utvrditi identitet fizičke osobe ili koja može imati za posljedicu izravnu ili neizravno utvrđivanje identiteta fizičke osobe, posebno upućivanjem na identifikatore iz članka 3. točke 1. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (*1); |
| --- | --- |

(b)

„identitet” znači svaka informacija kojom se utvrđuje identitet fizičke osobe ili pomoću koje se može utvrditi identitet fizičke osobe ili koja može imati za posljedicu izravnu ili neizravno utvrđivanje identiteta fizičke osobe, posebno upućivanjem na identifikatore iz članka 3. točke 1. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (*1);

| (c) | „informacija o povredama“ znači informacija, uključujući osnovanu sumnju o mogućim povredama ili pokušajima prikrivanja takvih povreda; |
| --- | --- |

(c)

„informacija o povredama“ znači informacija, uključujući osnovanu sumnju o mogućim povredama ili pokušajima prikrivanja takvih povreda;

| (d) | „osoba uključena u aktivnosti ESB-a“ znači član osoblja, zaposlenik s kratkoročnim ugovorom o radu, sudionik programa za osobe sa završenim poslijediplomskim studijem ili jedan od visokih dužnosnika ESB-a; |
| --- | --- |

(d)

„osoba uključena u aktivnosti ESB-a“ znači član osoblja, zaposlenik s kratkoročnim ugovorom o radu, sudionik programa za osobe sa završenim poslijediplomskim studijem ili jedan od visokih dužnosnika ESB-a;

| (e) | „visoki dužnosnik ESB-a“, znači dužnosnik iz članka 1.1., 1.2. i 1.4. Kodeksa ponašanja za visoke dužnosnike Europske središnje banke (*2); |
| --- | --- |

(e)

„visoki dužnosnik ESB-a“, znači dužnosnik iz članka 1.1., 1.2. i 1.4. Kodeksa ponašanja za visoke dužnosnike Europske središnje banke (*2);

| (f) | „zviždač“ znači osoba uključena u aktivnosti ESB-a koja prijavljuje informacije o povreda, putem bilo kojeg kanala prijave utvrđenog u članku 0.4. a stavku .2, u članku 0.5., u Odluci (EU) 2016/456 Europske središnje banke (ESB/2016/3) (*3)) ili u Administrativnoj okružnici 01/2006 o unutarnjim administrativnim istragama; |
| --- | --- |

(f)

„zviždač“ znači osoba uključena u aktivnosti ESB-a koja prijavljuje informacije o povreda, putem bilo kojeg kanala prijave utvrđenog u članku 0.4. a stavku .2, u članku 0.5., u Odluci (EU) 2016/456 Europske središnje banke (ESB/2016/3) (*3)) ili u Administrativnoj okružnici 01/2006 o unutarnjim administrativnim istragama;

| (g) | „svjedok“ znači osoba uključena u aktivnosti ESB-a, osim zviždača, od koje se zahtijeva suradnja u okviru unutarnje procjene moguće povrede, uključujući davanje iskaza u skladu s Administrativnom okružnicom 01/2006; |
| --- | --- |

(g)

„svjedok“ znači osoba uključena u aktivnosti ESB-a, osim zviždača, od koje se zahtijeva suradnja u okviru unutarnje procjene moguće povrede, uključujući davanje iskaza u skladu s Administrativnom okružnicom 01/2006;

| (h) | “prijavljena osoba” znači osoba uključena u aktivnosti ESB-a koja je u prijavi navedena kao osoba koja je počinila povedu ili s kojom je ta osoba povezana; |
| --- | --- |

(h)

“prijavljena osoba” znači osoba uključena u aktivnosti ESB-a koja je u prijavi navedena kao osoba koja je počinila povedu ili s kojom je ta osoba povezana;

| (i) | „osveta“ znači svaka izravna ili neizravna radnja ili propuštanje u radnom okruženju, potaknuta prijavom informacija o povredama putem bilo kojeg kanala prijave u članku 0.4.a.stavku 2., u članku 0.5., u Odluci (EU) 2016/456 (ESB/2016/3) ili u Administrativnoj okružnici 01/2006 ili potaknuta iskazom svjedoka u vezi s takvom prijavom, a koja uzrokuje ili može uzrokovati neopravdanu štetu zviždaču ili svjedoku. To bi trebalo shvatiti kao da uključuje prijetnju osvetom i pokušaj osvete; |
| --- | --- |

(i)

„osveta“ znači svaka izravna ili neizravna radnja ili propuštanje u radnom okruženju, potaknuta prijavom informacija o povredama putem bilo kojeg kanala prijave u članku 0.4.a.stavku 2., u članku 0.5., u Odluci (EU) 2016/456 (ESB/2016/3) ili u Administrativnoj okružnici 01/2006 ili potaknuta iskazom svjedoka u vezi s takvom prijavom, a koja uzrokuje ili može uzrokovati neopravdanu štetu zviždaču ili svjedoku. To bi trebalo shvatiti kao da uključuje prijetnju osvetom i pokušaj osvete;

| (j) | „nadležno tijelo“ znači tijelo određeno da procjeni prijavu informacija o povredama izvršenu putem kanala za prijavu utvrđenog u članku 0.4.a.2 i da dostavi povratnu informaciju zviždaču i/ili tijelo određeno za daljnje postupanje. |
| --- | --- |

(j)

„nadležno tijelo“ znači tijelo određeno da procjeni prijavu informacija o povredama izvršenu putem kanala za prijavu utvrđenog u članku 0.4.a.2 i da dostavi povratnu informaciju zviždaču i/ili tijelo određeno za daljnje postupanje.

0.4.a. 2.   Alat za prijavu

| 0.4.a.2.1. | Ne dovodeći u pitanje odredbe o prijavi mogućih nezakonitih aktivnosti u Odluci (EU) 2016/456 (ESB/2016/3), mogućih povreda povezanih s dostojanstvom na radnom mjestu u članku 0.5. i mogućih povreda profesionalnih dužnosti u Administrativnoj okružnici 01/2006, članovi osoblja mogu prijaviti informacije o povredama putem interne platforme za prijavljivanje koju je za ovu svrhu uspostavio ESB („alat za prijavu“). |
| --- | --- |

0.4.a.2.1.

| 0.4.a.2.2. | Članovi osoblja mogu upotrebljavati alat za prijavu kao alternativni kanal prijave radi izvršavanja svoje obveze prijavljivanja na temelju Odluke (EU) 2016/456 (ESB/2016/3) ili prijavljivanja na temelju Administrativne okružnice 01/2006. |
| --- | --- |

0.4.a.2.2.

0.4.a. 3.   Procjena i daljnje postupanje s informacijom o povredi prijavljenoj putem alata za prijavu

| 0.4.a. | 3.1. Za prijave informacija o povredama primljene putem alata za prijavu, nadležno tijelo je






  (a) | direktor uprave Unutarnja revizija osim za prijave obuhvaćene pod (b) ili (c); |
| --- | --- | --- |

0.4.a.

(a)

direktor uprave Unutarnja revizija osim za prijave obuhvaćene pod (b) ili (c);

| (b) | predsjednik, ako je prijavljena osoba ili bilo koja od prijavljenih osoba
  direktor uprave Unutarnja revizija; |
| --- | --- |

(b)

predsjednik, ako je prijavljena osoba ili bilo koja od prijavljenih osoba

direktor uprave Unutarnja revizija;

| (c) | nadležno tijelo koje je odredilo Upravno vijeće, ako je prijavljena osoba ili bilo koja od prijavljenih osoba, jedan od visokih dužnosnika ESB-a. |
| --- | --- |

(c)

nadležno tijelo koje je odredilo Upravno vijeće, ako je prijavljena osoba ili bilo koja od prijavljenih osoba, jedan od visokih dužnosnika ESB-a.

| 0.4.a. 3.2. | S prijavama informacija o povredama primljenim putem alata za prijavu koje su unutar područja primjene Odluke (EU) 2016/456 (ESB/2016/3) dalje se postupa u skladu s tom Odlukom. |
| --- | --- |

0.4.a. 3.2.

| 0.4.a.3.3. | S prijavama informacija o povredama primljenim putem alata za prijavu koje su unutar područja primjene Odluke (EU) 2016/456 (ESB/2016/3) dalje se postupa u skladu s tom Odlukom.
  Neovisno o prvom stavku, postupak za procjenu i daljnje postupanje s informacijama o povredama prijavljenim putem alata za prijavu kada je prijavljena osoba ili neka od prijavljenih osoba jedan od visokih dužnosnika ESB-a, utvrđuje se posebnom odlukom Upravnog vijeća. |
| --- | --- |

0.4.a.3.3.

Neovisno o prvom stavku, postupak za procjenu i daljnje postupanje s informacijama o povredama prijavljenim putem alata za prijavu kada je prijavljena osoba ili neka od prijavljenih osoba jedan od visokih dužnosnika ESB-a, utvrđuje se posebnom odlukom Upravnog vijeća.

0.4.a.4.   Zaštita zviždača

| 0.4.a.4.1. | ESB štiti zviždače čuvanjem njihova identiteta i štiteći ih od osvete. |
| --- | --- |

0.4.a.4.1.

| 0.4.a.4.2. | Zviždači ispunjavaju uvjete za zaštitu na temelju ovog članka ako se, u skladu s člankom 0.4.a.7.4., smatra da su imali opravdani razlog smatrati, s obzirom na okolnosti i informacije kojima raspolažu u vrijeme prijavljivanja, da je informacija o povredama koju su prijavili istinita i povezana s određenom povredom.
  Primjenom prvog stavka, zviždač naročito:






  (a) | ne smije imati koristi od zaštite kada se informacija o prijavljenim povredama sastoji od:






  i. | bilo kojeg od sljedećeg što je namjerno ili svjesno prijavljeno: lažna ili obmanjujuća informacija, informacija koja je u vrijeme prijave javno dostupna, nedokazane glasine ili nagađanja; ili |
| --- | --- | --- | --- |

0.4.a.4.2.

Primjenom prvog stavka, zviždač naročito:

(a)

ne smije imati koristi od zaštite kada se informacija o prijavljenim povredama sastoji od:

i.

bilo kojeg od sljedećeg što je namjerno ili svjesno prijavljeno: lažna ili obmanjujuća informacija, informacija koja je u vrijeme prijave javno dostupna, nedokazane glasine ili nagađanja; ili

| ii. | neslaganja s opravdanim menadžerskim ili administrativnim odlukama. |
| --- | --- |

ii.

neslaganja s opravdanim menadžerskim ili administrativnim odlukama.

| (b) | ne smije izgubiti zaštitu kada je informacija o prijavljenim povredama netočna zbog nenamjerne pogreške. |
| --- | --- |

(b)

ne smije izgubiti zaštitu kada je informacija o prijavljenim povredama netočna zbog nenamjerne pogreške.

0.4.a.5.   Zaštita identiteta

| 0.4.a.5.1. | Identitet zviždača i svjedoka štiti se u skladu s načelima utvrđenim u dijelu 2. Poslovnih pravila.
  Ne dovodeći u pitanje članak 7. stavak 5. Administrativne okružnice 01/2006 identitet zviždača koji su se sami identificirali objavljuje se samo:






  (a) | na načelu nužnog poznavanja, ali ne prijavljenoj osobi ili bilo kojoj od prijavljenih osoba; ili |
| --- | --- | --- |

0.4.a.5.1.

Ne dovodeći u pitanje članak 7. stavak 5. Administrativne okružnice 01/2006 identitet zviždača koji su se sami identificirali objavljuje se samo:

(a)

na načelu nužnog poznavanja, ali ne prijavljenoj osobi ili bilo kojoj od prijavljenih osoba; ili

| (b) | ako se zviždač izričito suglasio s objavom; ili |
| --- | --- |

(b)

ako se zviždač izričito suglasio s objavom; ili

| (c) | u okolnostima opisanim u članku 6. stavku 10. Administrativne okružnice 01/2006 i kada je potrebno za primjenu prava na obranu. |
| --- | --- |

(c)

u okolnostima opisanim u članku 6. stavku 10. Administrativne okružnice 01/2006 i kada je potrebno za primjenu prava na obranu.

| 0.4.a.5.2. | Zviždač može podnijeti prijavu anonimno putem alata za prijavu. U tom slučaju, njegov se identitet ne objavljuje osim i sve dok se ne odluči sam identificirati. |
| --- | --- |

0.4.a.5.2.

0.4.a.6.   Zaštita od osvete

| 0.4.a.6.1. | Osveta u odnosu na zviždače i svjedoke predstavlja povredu službene dužnosti i podvrgnuta je odgovarajućim mjerama uključujući, prema potrebi, disciplinskim mjerama. |
| --- | --- |

0.4.a.6.1.

0.4.a.7.   Zaštita od osvete

| 0.4.a.7.1. | Zviždači i svjedoci mogu podnijeti zahtjev za zaštitu od osvete glavnom službeniku za usklađenost s propisima i upravljanje zajedno s relevantnim dokumentima ili informacijama kojima se taj zahtjev potkrepljuje. Zahtjev se podnosi u roku od 24 mjeseca do dana nastanka radnje ili propusta koji se smatra osvetom. |
| --- | --- |

0.4.a.7.1.

| 0.4a.7.2. | Taj zahtjev ne štiti podnositelja, prema potrebi, od zahtjeva od odgovornosti za njegovo vlastito sudjelovanje u povredi koju je prijavio ili u odnosu na koju je svjedočio. |
| --- | --- |

0.4a.7.2.

| 0.4.a.7.3. | Glavni službenik za usklađenost s propisima i upravljanje postupa s takvim zahtjevima kao sa strogo povjerljivim, a identitet podnositelja zahtjeva štiti se u skladu s člankom 0.4.a.5.1 uključujući kada je podnositelj zahtjeva svjedok. |
| --- | --- |

0.4.a.7.3.

| 0.4.a.7.4. | Po primitku zahtjeva za zaštitu od osvete, glavni službenik za usklađenost s propisima i upravljanje, bez nepotrebnog odgađanja:






  (a) | potvrđuje primitak zahtjeva, i |
| --- | --- | --- |

0.4.a.7.4.

(a)

potvrđuje primitak zahtjeva, i

| (b) | provjerava ispunjava li zahtjev za zaštitu sljedeće uvjete:






  i. | podnositelj zahtjeva je zviždač koji ostvaruje pravo na zaštitu prema uvjetima navedenim u članku 0.4.a.4.2 ili svjedok; i |
| --- | --- | --- |

(b)

provjerava ispunjava li zahtjev za zaštitu sljedeće uvjete:

i.

podnositelj zahtjeva je zviždač koji ostvaruje pravo na zaštitu prema uvjetima navedenim u članku 0.4.a.4.2 ili svjedok; i

| ii. | nastupila je navodna štetna radnja ili propust; i |
| --- | --- |

ii.

nastupila je navodna štetna radnja ili propust; i

| iii. | moguće je da je navodna štetna radnja ili propust potaknuta prijavom povrede ili iskazom svjedoka u vezi s prijavom povrede. |
| --- | --- |

iii.

moguće je da je navodna štetna radnja ili propust potaknuta prijavom povrede ili iskazom svjedoka u vezi s prijavom povrede.

| 0.4.a.7.5. | Ako glavni službenik za usklađenost s propisima i upravljanje zaključi da:






  (a) | zahtjev za zaštitu ne ispunjava uvjete navedene u članku 0.4.a.7.4 (b), obavješćuje o tome podnositelja zahtjeva u pisanom obliku; |
| --- | --- | --- |

0.4.a.7.5.

(a)

zahtjev za zaštitu ne ispunjava uvjete navedene u članku 0.4.a.7.4 (b), obavješćuje o tome podnositelja zahtjeva u pisanom obliku;

| (b) | zahtjev za zaštitu ispunjava uvjete navedene u članku 0.4.a.7.4 (b),






  i. | može predložiti privremene zaštitne mjere u skladu s člankom 0.4.a.8; |
| --- | --- | --- |

(b)

zahtjev za zaštitu ispunjava uvjete navedene u članku 0.4.a.7.4 (b),

i.

može predložiti privremene zaštitne mjere u skladu s člankom 0.4.a.8;

| ii. | procjenjuje postoji li potreba za zaštitom, uključujući, prema potrebi, prosljeđivanje predmeta nadležnom tijelu ili poslovnom području/područjima odgovornim za istrage koje/koja onda mogu provesti istrage u skladu s primjenjivim pravilima i o ishodu istrage izvijestiti glavnog službenika za usklađenost s propisima i upravljanje. U tom smislu, ESB snosi teret dokaza za utvrđivanje da prijavljena radnja ili propust nije predstavljala osvetu; |
| --- | --- |

ii.

procjenjuje postoji li potreba za zaštitom, uključujući, prema potrebi, prosljeđivanje predmeta nadležnom tijelu ili poslovnom području/područjima odgovornim za istrage koje/koja onda mogu provesti istrage u skladu s primjenjivim pravilima i o ishodu istrage izvijestiti glavnog službenika za usklađenost s propisima i upravljanje. U tom smislu, ESB snosi teret dokaza za utvrđivanje da prijavljena radnja ili propust nije predstavljala osvetu;

| iii. | o tome obavješćuje podnositelja zahtjeva u pisanom obliku. |
| --- | --- |

iii.

o tome obavješćuje podnositelja zahtjeva u pisanom obliku.

| 0.4.a.7.6. | Ako glavni službenik za usklađenost s propisima i upravljanje, nakon provođenja procjene iz članka 0.4.a.7.5(b)(ii), zaključi da:






  (a) | nema potrebe za zaštitom, obavješćuje o tome podnositelja zahtjeva u pisanom obliku; |
| --- | --- | --- |

0.4.a.7.6.

(a)

nema potrebe za zaštitom, obavješćuje o tome podnositelja zahtjeva u pisanom obliku;

| (b) | postoji potreba za zaštitom, može preporučiti sljedeće mjere kao daljnje radnje:






  i. | nakon savjetovanja s podnositeljem zahtjeva i u skladu s člankom 0.4.a.8, mjere kojima se ispravlja šteta nastala kao posljedica osvete („korektivne mjere) i mjere kojima se štiti podnositelj zahtjeva od daljnje osvete („zaštitne mjere“); i |
| --- | --- | --- |

(b)

postoji potreba za zaštitom, može preporučiti sljedeće mjere kao daljnje radnje:

i.

nakon savjetovanja s podnositeljem zahtjeva i u skladu s člankom 0.4.a.8, mjere kojima se ispravlja šteta nastala kao posljedica osvete („korektivne mjere) i mjere kojima se štiti podnositelj zahtjeva od daljnje osvete („zaštitne mjere“); i

| ii. | ovisno o slučaju, bilo koju primjerenu mjeru protiv osvete uključujući, ako je potrebno, disciplinske mjere. |
| --- | --- |

ii.

ovisno o slučaju, bilo koju primjerenu mjeru protiv osvete uključujući, ako je potrebno, disciplinske mjere.

| 0.4.a.7.7. | Ako glavni službenik za usklađenost s propisima i upravljanje smatra da postoji sukob interesa kada preispituje zahtjev za zaštitu od osvete, upućuje predmet glavnom koordinatoru za zajedničke poslove radi određivanja tko će dalje postupati po takvom zahtjevu u skladu s gore navedenim postupkom. |
| --- | --- |

0.4.a.7.7.

0.4.a.8.   Privremene zaštitne mjere i korektivne mjere

| 0.4.a.8.1. | Glavni službenik za usklađenost s propisima i upravljanje može preporučiti mjere koje su potrebne i prikladne za zaštitu zviždača i svjedoka od osvete uključujući privremene zaštitne mjere i korektivne mjere, pod uvjetom da su takve mjere u skladu s pravnim okvirom ESB-a. |
| --- | --- |

0.4.a.8.1.

| 0.4.a.8.2. | U bilo kojem trenutku, glavni službenik za usklađenost s propisima i upravljanje može preporučiti, uz suglasnost zviždača ili svjedoka, praćenje njegove ili njezine situacije na radnom mjestu od strane glavne uprave Ljudski potencijali. |
| --- | --- |

0.4.a.8.2.

| 0.4.a.8.3. | Glavni službenik za usklađenost s propisima i upravljanje može tražiti od adresata svojih preporuka da povratno izvijeste o provedbi preporuka. Ako glavni službenik za usklađenost s propisima i upravljanje nije zadovoljan s daljnjim radnjama u vezi s preporukama, može o tome izvijestiti predsjednika. |
| --- | --- |

0.4.a.8.3.

0.4.a.9.   Izvješćivanje o prijavljivanju povreda

ESB može izvijestiti o prijavljivanju povreda u skraćenom ili agregiranom obliku, tako da se identitet pojedine osobe ne može utvrditi.

0.5.   Dostojanstvo na radnom mjestu

| 0.5.1. | Članovi osoblja moraju poštovati dostojanstvo svojih kolega i suzdržati se od neprimjerenog ponašanja koje ponižava druge. Članovi osoblja moraju pokazati razumijevanje i poštovanje prema drugima. |
| --- | --- |

0.5.1.

0.5.2.   Definicije

Za potrebe etičkog okvira, primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „Dostojanstvo na radnom mjestu” znači odsustvo neprimjerenog ponašanja. Neprimjereno ponašanje znači svaki oblik izravne ili neizravne diskriminacije, fizičkog nasilja, psihološkog uznemiravanja (koje se također naziva šikaniranje ili mobing) i spolnog uznemiravanja. |
| --- | --- |

1.

„Dostojanstvo na radnom mjestu” znači odsustvo neprimjerenog ponašanja. Neprimjereno ponašanje znači svaki oblik izravne ili neizravne diskriminacije, fizičkog nasilja, psihološkog uznemiravanja (koje se također naziva šikaniranje ili mobing) i spolnog uznemiravanja.

| 2. | „Izravnom diskriminacijom” smatra se postupanje kojim se osoba stavlja ili je bila stavljena ili bi mogla biti stavljena u nepovoljniji položaj od druge osobe u usporedivoj situaciji, zbog njezina državljanstva, spola, rase ili etničke pripadnosti, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije. |
| --- | --- |

2.

„Izravnom diskriminacijom” smatra se postupanje kojim se osoba stavlja ili je bila stavljena ili bi mogla biti stavljena u nepovoljniji položaj od druge osobe u usporedivoj situaciji, zbog njezina državljanstva, spola, rase ili etničke pripadnosti, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije.

| 3. | „Neizravna diskriminacija” predstavlja situaciju kad bi naizgled neutralna odredba, kriterij ili praksa mogla staviti osobu u posebno nepovoljniji položaj u odnosu na drugu osobu na temelju državljanstva, spola, rase ili etničke pripadnosti, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije, osim ako se ta odredba, kriterij ili praksa mogu objektivno opravdati. |
| --- | --- |

3.

„Neizravna diskriminacija” predstavlja situaciju kad bi naizgled neutralna odredba, kriterij ili praksa mogla staviti osobu u posebno nepovoljniji položaj u odnosu na drugu osobu na temelju državljanstva, spola, rase ili etničke pripadnosti, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije, osim ako se ta odredba, kriterij ili praksa mogu objektivno opravdati.

| 4. | „Fizičko nasilje” znači namjerna upotreba fizičke sile ili prijetnja fizičkom silom drugoj osobi što ima za posljedicu fizičku, spolnu ili psihološku štetu. |
| --- | --- |

4.

„Fizičko nasilje” znači namjerna upotreba fizičke sile ili prijetnja fizičkom silom drugoj osobi što ima za posljedicu fizičku, spolnu ili psihološku štetu.

| 5. | „Psihološko uznemiravanje” znači svako neprimjereno ponašanje koje se odvija tijekom određenog razdoblja, koje se ponavlja ili odvija na sustavan način te uključuje fizičko ponašanje, govorni ili pisani jezik, geste ili druge namjerne radnje kojima se može povrijediti osobnost, dostojanstvo ili fizički i psihički integritet svake osobe. |
| --- | --- |

5.

„Psihološko uznemiravanje” znači svako neprimjereno ponašanje koje se odvija tijekom određenog razdoblja, koje se ponavlja ili odvija na sustavan način te uključuje fizičko ponašanje, govorni ili pisani jezik, geste ili druge namjerne radnje kojima se može povrijediti osobnost, dostojanstvo ili fizički i psihički integritet svake osobe.

| 6. | „Spolno uznemiravanje“ znači ponašanje spolne naravi neželjeno od strane osobe prema kojoj je usmjereno te koje ima za cilj ili stvarno predstavlja povredu te osobe ili uzrokuje strah, neprijateljsko, uvredljivo ili uznemiravajuće okruženje. |
| --- | --- |

6.

„Spolno uznemiravanje“ znači ponašanje spolne naravi neželjeno od strane osobe prema kojoj je usmjereno te koje ima za cilj ili stvarno predstavlja povredu te osobe ili uzrokuje strah, neprijateljsko, uvredljivo ili uznemiravajuće okruženje.

Neprimjerenost ponašanja procjenjuje se objektivno sa stajališta razumne treće osobe.

0.5.3.   Postupci

| 0.5.3.1. | Članovi osoblja koji smatraju da su bili predmet neprimjerenog ponašanja mogu pokrenuti i neformalni i formalni postupak. Članovi osoblja koji pokreću takav postupak neće zbog toga trpjeti nikakve negativne posljedice osim ako se u okviru postupka ustanovi da su iznijeli namjerno neistinite ili zlonamjerne pritužbe. |
| --- | --- |

0.5.3.1.

| 0.5.3.2. | Neformalni postupak
  U skladu s neformalnim postupkom, član osoblja može:






  (a) | izravno pristupiti navodnom počinitelju; |
| --- | --- | --- |

0.5.3.2.

U skladu s neformalnim postupkom, član osoblja može:

(a)

izravno pristupiti navodnom počinitelju;

| (b) | uključiti osobu od povjerenja po svom izboru, uključujući predstavnika osoblja; |
| --- | --- |

(b)

uključiti osobu od povjerenja po svom izboru, uključujući predstavnika osoblja;

| (c) | uključiti svog neposrednog rukovoditelja za poduzimanje hitne rukovodstvene mjere; ili |
| --- | --- |

(c)

uključiti svog neposrednog rukovoditelja za poduzimanje hitne rukovodstvene mjere; ili

| (d) | uključiti socijalnog savjetnika. |
| --- | --- |

(d)

uključiti socijalnog savjetnika.

| 0.5.3.3. | Formalni postupak
  Ako član osoblja smatra da neformalni postupak nije primjeren ili ako neformalni postupak nije bio uspješan, član osoblja može zatražiti od glavnog direktora glavne uprave Ljudski potencijali ili njegova zamjenika poduzimanje odgovarajućih (privremenih) mjera. Glavni direktor ili njegov zamjenik postupaju s takvim zahtjevima brzo, ozbiljno i povjerljivo. Ako je potrebno, glavni direktor ili njegov zamjenik može prijaviti slučaj nadležnom tijelu radi donošenja odluke o pokretanju unutarnje administrativne istrage. |
| --- | --- |

0.5.3.3.

Ako član osoblja smatra da neformalni postupak nije primjeren ili ako neformalni postupak nije bio uspješan, član osoblja može zatražiti od glavnog direktora glavne uprave Ljudski potencijali ili njegova zamjenika poduzimanje odgovarajućih (privremenih) mjera. Glavni direktor ili njegov zamjenik postupaju s takvim zahtjevima brzo, ozbiljno i povjerljivo. Ako je potrebno, glavni direktor ili njegov zamjenik može prijaviti slučaj nadležnom tijelu radi donošenja odluke o pokretanju unutarnje administrativne istrage.

| 0.5.3.4. | Rukovoditelji koji saznaju za neprimjereno ponašanje koje se ne može primjereno riješiti hitnom rukovodstvenom mjerom, obavještavaju o takvom ponašanju, bez nepotrebnog odgađanja, glavnog direktora glavne uprave Ljudski potencijali ili njegova zamjenika, koji odlučuju o daljnjem postupanju u skladu s člankom 0.5.3. |
| --- | --- |

0.5.3.4.

| 0.5.3.5. | Ostali članovi osoblja koji saznaju za neprimjereno ponašanje mogu obavijestiti svog neposrednog rukovoditelja o takvom ponašanju ili, ako je potrebno, izravno glavnog direktora glavne uprave Ljudski potencijali ili njegova zamjenika. Pravila o zaštiti osoblja koje prijavljuje povrede službene dužnosti primjenjuju se na odgovarajući način |
| --- | --- |

0.5.3.5.

0.6.   Upotreba resursa ESB-a

Članovi osoblja moraju poštovati i štititi vlasništvo ESB-a. ESB osigurava svu opremu i prostorije, neovisno o njihovoj naravi, samo za službenu upotrebu, osim ako je privatna upotreba dozvoljena u skladu s odgovarajućim internim pravilima Priručnika o poslovnim praksama ili u skladu s posebnim odobrenjem glavnog direktora glavne uprave Ljudski resursi ili njegova zamjenika. Članovi osoblja moraju poduzeti sve razumne i primjerene mjere kako bi ograničili troškove ESB-a te najučinkovitije moguće upotrebljavali raspoložive resurse.

0.7.   Provedba

| 0.7.1. | Ne dovodeći u pitanje članak 0.4.2., služba za usklađenost s propisima i upravljanje, zajedno s glavnim direktorom glavne uprave Ljudski potencijali ili njegovim zamjenikom, može izdati smjernice o tumačenju i primjeni etičkog okvira. |
| --- | --- |

0.7.1.

| 0.7.2. | Članovi osoblja mogu zatražiti od Službe za usklađenost s propisima ili upravljanje, ili od glavnog direktora glavne uprave Ljudski potencijali ili njegova zamjenika u slučajevima kada su nadležni za odlučivanje, smjernice o svakom pitanju u vezi s njihovim poštivanjem etičkog okvira. Ponašanje osoblja koje je u cijelosti u skladu sa savjetima Službe za usklađenost s propisima i upravljanje ili glavne uprave Ljudski potencijali, smatra se da je u skladu s etičkim okvirom i nema za posljedicu provođenje disciplinskog postupka. Međutim, navedeni savjeti ne oslobađaju osoblje od obveza u okviru nacionalnog prava. |
| --- | --- |

0.7.2.

---

Europska komisija

| 6.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 375/42 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 375/42

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9953 — CalSTRS/Altitude Group/AI THD)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 375/03)

Dana 28. listopada 2020. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9953. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9953. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 6.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 375/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 375/43

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10003 — DWS/Vertex Bioenergy)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 375/04)

Dana 30. listopada 2020. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M10003. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M10003. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 6.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 375/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 375/44

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9619 — CDC/EDF/ENGIE/La Poste)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 375/05)

Dana 11. kolovoza 2020. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na francuskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru. |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru.

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9619. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9619. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 6.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 375/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 375/45

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.8130 — Imerys/Alteo certain assets)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 375/06)

Dana 28. listopada 2016. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b), u vezi s člankom 6. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32016M8130. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32016M8130. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 6.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 375/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 375/46

---

Tečajna lista eura (1)

5. studenoga 2020.

(2020/C 375/07)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1855 |
| JPY | japanski jen | 122,86 |
| DKK | danska kruna | 7,4467 |
| GBP | funta sterlinga | 0,90450 |
| SEK | švedska kruna | 10,2770 |
| CHF | švicarski franak | 1,0724 |
| ISK | islandska kruna | 163,70 |
| NOK | norveška kruna | 10,8500 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 26,766 |
| HUF | mađarska forinta | 357,83 |
| PLN | poljski zlot | 4,5134 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8648 |
| TRY | turska lira | 9,9980 |
| AUD | australski dolar | 1,6356 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5478 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,1922 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7540 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6014 |
| KRW | južnokorejski von | 1 330,68 |
| ZAR | južnoafrički rand | 18,6894 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,8331 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5518 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 901,14 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9169 |
| PHP | filipinski pezo | 57,218 |
| RUB | ruski rubalj | 91,7450 |
| THB | tajlandski baht | 36,525 |
| BRL | brazilski real | 6,5906 |
| MXN | meksički pezo | 24,5016 |
| INR | indijska rupija | 87,7405 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1855

JPY

japanski jen

122,86

DKK

danska kruna

7,4467

GBP

funta sterlinga

0,90450

SEK

švedska kruna

10,2770

CHF

švicarski franak

1,0724

ISK

islandska kruna

163,70

NOK

norveška kruna

10,8500

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

26,766

HUF

mađarska forinta

357,83

PLN

poljski zlot

4,5134

RON

rumunjski novi leu

4,8648

TRY

turska lira

9,9980

AUD

australski dolar

1,6356

CAD

kanadski dolar

1,5478

HKD

hongkonški dolar

9,1922

NZD

novozelandski dolar

1,7540

SGD

singapurski dolar

1,6014

KRW

južnokorejski von

1 330,68

ZAR

južnoafrički rand

18,6894

CNY

kineski renminbi-juan

7,8331

HRK

hrvatska kuna

7,5518

IDR

indonezijska rupija

16 901,14

MYR

malezijski ringit

4,9169

PHP

filipinski pezo

57,218

RUB

ruski rubalj

91,7450

THB

tajlandski baht

36,525

BRL

brazilski real

6,5906

MXN

meksički pezo

24,5016

INR

indijska rupija

87,7405

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 6.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 375/47 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 375/47

---

ODLUKA KOMISIJE

оd 22. srpnja 2020.

kojom se središnjem administratoru Dnevnika transakcija Europske unije nalaže da unese promjene nacionalnih tablica dodjele emisijskih jedinica za zrakoplovstvo koje će 2020. besplatno dodijeliti države članice nadležne za operatore zrakoplova koji su obavili letove iz EU-a u Švicarsku u Dnevnik transakcija Europske unije

(2020/C 375/08)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (1),

uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 389/2013 od 2. svibnja 2013. o uspostavi Registra Unije u skladu s Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, odlukama br. 280/2004/EZ i br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o ukidanju uredbi Komisije (EU) br. 920/2010 i br. 1193/2011 (2), a posebno njezin članak 55. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Odlukom Komisije 2011/638/EU (3) utvrđene su referentne vrijednosti za besplatnu dodjelu emisijskih jedinica stakleničkih plinova operatorima zrakoplova u skladu s člankom 3.e stavkom 1. Direktive 2003/87/EZ. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom Komisije 2011/638/EU (3) utvrđene su referentne vrijednosti za besplatnu dodjelu emisijskih jedinica stakleničkih plinova operatorima zrakoplova u skladu s člankom 3.e stavkom 1. Direktive 2003/87/EZ.

| (2) | Člankom 28.a stavkom 7. Direktive 2003/87/EZ predviđeno je da se privremeno odstupanje koje se odnosi na letove u treće zemlje i iz njih primjenjuje samo na zemlje s kojima je postignut sporazum u skladu s člankom 25. ili 25.a te direktive u skladu s uvjetima takvog sporazuma. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 28.a stavkom 7. Direktive 2003/87/EZ predviđeno je da se privremeno odstupanje koje se odnosi na letove u treće zemlje i iz njih primjenjuje samo na zemlje s kojima je postignut sporazum u skladu s člankom 25. ili 25.a te direktive u skladu s uvjetima takvog sporazuma.

| (3) | Sporazum između Europske unije i Švicarske Konfederacije o povezivanju njihovih sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova (4) („Sporazum o povezivanju”) potpisan je 23. studenoga 2017., a stupio je na snagu 1. siječnja 2020. |
| --- | --- |

(3)

Sporazum između Europske unije i Švicarske Konfederacije o povezivanju njihovih sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova (4) („Sporazum o povezivanju”) potpisan je 23. studenoga 2017., a stupio je na snagu 1. siječnja 2020.

| (4) | U točki B Priloga I. Sporazumu o povezivanju o području primjene propisuje se da su odlazni letovi iz zračne luke smještene u EGP-u i dolazni letovi u zračnu luku smještenu na državnom području Švicarske uključeni u područje primjene sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS EU). |
| --- | --- |

(4)

U točki B Priloga I. Sporazumu o povezivanju o području primjene propisuje se da su odlazni letovi iz zračne luke smještene u EGP-u i dolazni letovi u zračnu luku smještenu na državnom području Švicarske uključeni u područje primjene sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS EU).

| (5) | Komisija je 18. svibnja 2020. donijela Delegiranu odluku C(2020)3107 o izmjeni Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu isključivanja dolaznih letova iz Švicarske iz sustava EU-a za trgovanje emisijama. Nakon što ta odluka stupi na snagu, potrebno je unijeti odgovarajuće promjene u nacionalne tablice dodjele emisijskih jedinica za zrakoplovstvo. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 18. svibnja 2020. donijela Delegiranu odluku C(2020)3107 o izmjeni Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu isključivanja dolaznih letova iz Švicarske iz sustava EU-a za trgovanje emisijama. Nakon što ta odluka stupi na snagu, potrebno je unijeti odgovarajuće promjene u nacionalne tablice dodjele emisijskih jedinica za zrakoplovstvo.

| (6) | U skladu s člankom 55. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 389/2013 Komisija će središnjem administratoru Dnevnika transakcija Europske unije naložiti da u Dnevnik transakcija Europske unije unese revidirane nacionalne tablice dodjele emisijskih jedinica za zrakoplovstvo, |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 55. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 389/2013 Komisija će središnjem administratoru Dnevnika transakcija Europske unije naložiti da u Dnevnik transakcija Europske unije unese revidirane nacionalne tablice dodjele emisijskih jedinica za zrakoplovstvo,

ODLUČILA JE:

Jedini članak

Središnji administrator Dnevnika transakcija Europske unije unosi revidirane nacionalne tablice dodjele emisijskih jedinica za zrakoplovstvo koje će 2020. besplatno dodijeliti države članice nadležne za operatore zrakoplova koji su obavili letove iz EU-a u Švicarsku u Dnevnik transakcija Europske unije. Revidirane nacionalne tablice dodjele emisijskih jedinica za zrakoplovstvo navedene su u Prilogu.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. srpnja 2020.

Za Komisiju

Frans TIMMERMANS

Izvršni potpredsjednik

---

(1)  SL L 275, 25.10.2003., str. 32.

1

(2)  SL L 122, 3.5.2013., str. 1.

2

(3)  Odluka Komisije 2011/638/EU od 26. rujna 2011. o referentnim vrijednostima za besplatnu dodjelu emisijskih jedinica stakleničkih plinova operaterima zrakoplova u skladu s člankom 3.e Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 252, 28.9.2011., str. 20.)

3

(4)  SL L 322, 7.12.2017., str. 3.

4

---

PRILOG I.

Promjene nacionalne tablice dodjele emisijskih jedinica za 2020. na temelju Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o povezivanju njihovih sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova i Delegirane odluke Komisije C(2020) 3107

Napomena: Vrijednosti za 2020. su ukupne. One uključuju početnu dodjelu emisijskih jedinica za letove između zračnih luka EGP-a i dodatnu dodjelu emisijskih jedinica za letove u Švicarsku i unutar nje. Te je vrijednosti potrebno unijeti kao ažuriranja u XML datoteku nacionalnih tablica dodjele emisijskih jedinica za zrakoplovstvo.

Država članica: Austrija

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 440 | Austrian Airlines AG | 424 300 |
| 19210 | UIA-VB | 3 289 |
| 30323 | International Jet Management GmbH | 157 |
| 33061 | AVCON JET AG | 83 |
| 28567 | Tupack Verpackungen Gesellschaft m.b.H. | 17 |
| 25989 | The Flying Bulls | 16 |
| 45083 | easyJet Europe Airline GmbH | 1 823 642 |

ETSID

Ime operatora

2020.

440

Austrian Airlines AG

424 300

19210

UIA-VB

3 289

30323

International Jet Management GmbH

157

33061

AVCON JET AG

83

28567

Tupack Verpackungen Gesellschaft m.b.H.

17

25989

The Flying Bulls

16

45083

easyJet Europe Airline GmbH

1 823 642

Država članica: Belgija

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 908 | BRUSSELS AIRLINES | 285 422 |
| 27011 | ASL Airlines Belgium | 110 688 |
| 2344 | SAUDI ARABIAN AIRLINES CORPORATION | 3 031 |
| 32432 | EgyptAir | 315 |
| 29427 | Flying Service | 271 |
| 13457 | EXCLU Flying Partners CVBA | 81 |
| 36269 | EXCLU VF International SAGL | 22 |
| 28582 | EXCLU Inter-Wetail c/o Jet Aviation Business Jets AG | 14 |

ETSID

Ime operatora

2020.

908

BRUSSELS AIRLINES

285 422

27011

ASL Airlines Belgium

110 688

2344

SAUDI ARABIAN AIRLINES CORPORATION

3 031

32432

EgyptAir

315

29427

Flying Service

271

13457

EXCLU Flying Partners CVBA

81

36269

EXCLU VF International SAGL

22

28582

EXCLU Inter-Wetail c/o Jet Aviation Business Jets AG

14

Država članica: Bugarska

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 29056 | Bulgaria Air | 81 265 |
| 28445 | BH AIR | 41 204 |

ETSID

Ime operatora

2020.

29056

Bulgaria Air

81 265

28445

BH AIR

41 204

Država članica: Hrvatska

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 12495 | Croatia Airlines hrvatska zrakoplovna tvrtka d.d. | 88 551 |

ETSID

Ime operatora

2020.

12495

Croatia Airlines hrvatska zrakoplovna tvrtka d.d.

88 551

Država članica: Cipar

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 7132 | Joannou & Paraskevaides (Aviation) Limited | 30 |

ETSID

Ime operatora

2020.

7132

Joannou & Paraskevaides (Aviation) Limited

30

Država članica: Češka

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 859 | České aerolinie a.s. | 256 608 |
| 24903 | Smartwings, a.s. | 119 819 |
| 34430 | CAIMITO ENTERPRISES LIMITED | 16 |

ETSID

Ime operatora

2020.

859

České aerolinie a.s.

256 608

24903

Smartwings, a.s.

119 819

34430

CAIMITO ENTERPRISES LIMITED

16

Država članica: Danska

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 9918 | Star Air A/S | 97 822 |
| 32158 | Jet Time A/S | 37 762 |
| 4357 | SUN-AIR of Scandinavia A/S | 6 021 |
| 366 | DAT A/S | 5 855 |
| 142 | P/F Atlantic Airways | 659 |
| 3456 | Air Alsie A/S | 433 |

ETSID

Ime operatora

2020.

9918

Star Air A/S

97 822

32158

Jet Time A/S

37 762

4357

SUN-AIR of Scandinavia A/S

6 021

366

DAT A/S

5 855

142

P/F Atlantic Airways

659

3456

Air Alsie A/S

433

Država članica: Finska

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 1167 | Finnair Oyj | 504 434 |

ETSID

Ime operatora

2020.

1167

Finnair Oyj

504 434

Država članica: Francuska

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 227 | AIR FRANCE | 1 354 329 |
| 2850 | easyJet Switzerland SA | 168 483 |
| 27518 | ASL AIRLINES FRANCE SA | 60 691 |
| 10326 | NOUVELAIR TUNISIE | 3 172 |
| 5636 | AIR SEYCHELLES | 2 478 |
| 28237 | TWIN JET | 2 023 |
| 258 | ROYAL AIR MAROC | 1 331 |
| 261 | AIR MAURITIUS LIMITED | 796 |
| 22432 | QATAR AMIRI FLIGHT | 276 |
| 159 | TAG AVIATION SUISSE | 147 |
| 1855 | MIDDLE EAST AIRLINES – AIRLIBAN S.A.L. | 40 |
| 19696 | LYRECO | 33 |
| 5432 | SAUDI OGER | 32 |
| 4790 | AIRBY | 25 |
| 30067 | BONGRAIN BENELUX | 23 |
| 4306 | ACCOR SA | 15 |
| 1976 | MARITIME INVESTMENT AND SHIPPING COMPANY LIMITED | 14 |
| 7028 | THE DOW CHEMICAL COMPANY | 34 |
| 26287 | ALTONA | 7 |

ETSID

Ime operatora

2020.

227

AIR FRANCE

1 354 329

2850

easyJet Switzerland SA

168 483

27518

ASL AIRLINES FRANCE SA

60 691

10326

NOUVELAIR TUNISIE

3 172

5636

AIR SEYCHELLES

2 478

28237

TWIN JET

2 023

258

ROYAL AIR MAROC

1 331

261

AIR MAURITIUS LIMITED

796

22432

QATAR AMIRI FLIGHT

276

159

TAG AVIATION SUISSE

147

1855

MIDDLE EAST AIRLINES – AIRLIBAN S.A.L.

40

19696

LYRECO

33

5432

SAUDI OGER

32

4790

AIRBY

25

30067

BONGRAIN BENELUX

23

4306

ACCOR SA

15

1976

MARITIME INVESTMENT AND SHIPPING COMPANY LIMITED

14

7028

THE DOW CHEMICAL COMPANY

34

26287

ALTONA

7

Država članica: Njemačka

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 1776 | Deutsche Lufthansa AG | 2 152 188 |
| 28944 | Germanwings GmbH | 381 116 |
| 36121 | European Air Transport Leipzig GmbH | 358 714 |
| 1389 | TUIfly GmbH | 216 669 |
| 824 | Condor Flugdienst GmbH i.I. | 205 740 |
| 1652 | Korean Air Lines Co., Ltd | 21 582 |
| 8272 | ASL Airlines (Switzerland) AG | 7 448 |
| 10201 | SunExpress | 1 578 |
| 10690 | PEGASUS HAVA TASIMACILIGI A.S. | 1 350 |
| 2840 | Volkswagen AirService GmbH | 498 |
| 26466 | DC Aviation GmbH | 454 |
| 1778 | Bundesamt für Infrastruktur, Umweltschutz und Dienstleistungen der Bundeswehr | 431 |
| 3647 | Adolf Würth GmbH & Co KG | 159 |
| 2833 | Viessmann Werke GmbH & Co KG | 85 |
| 24270 | Montenegro Airlines | 62 |
| 18991 | SAP SE | 30 |
| 567 | OBO JET-Charter GmbH | 24 |
| 14557 | Steiner-Film Inh. Siegfried Steiner e.K. | 19 |
| 967 | DAS Direct Air Service GmbH & Co. KG | 14 |
| 1323 | WEKA Flugdienst GmbH | 14 |
| 6667 | Bombardier Aerospace Corporation | 13 |
| 30605 | Wheels Aviation Limited | 10 |
| 516 | Bahag Baus Handelsgesellschaft AG Zug/Schweiz Zweigniederlassung Mannheim | 9 |
| 14658 | Bayerische Motoren Werke Aktiengesellschaft | 66 |
| 31614 | Bombardier Transportation GmbH | 11 |
| 32953 | HeidelbergCement AG | 17 |
| 037070 | Trevo Aviation Ltd. | 26 |
| 12648 | Pacelli-Beteiligungs GmbH & co. KG | 4 |
| 6802 | Aero Personal s.a de c.v. | 9 |
| 24784 | Samsung Techwin Co., Ltd. | 2 |
| 16761 | Jetflight Aviation Inc. | 1 |
| 33706 | Arcas Aviation GmbH & Co. KG | 10 |
| 35418 | Challenge Aero AG | 3 |
| 34984 | AMC Aircraft Management Concept | 1 |

ETSID

Ime operatora

2020.

1776

Deutsche Lufthansa AG

2 152 188

28944

Germanwings GmbH

381 116

36121

European Air Transport Leipzig GmbH

358 714

1389

TUIfly GmbH

216 669

824

Condor Flugdienst GmbH i.I.

205 740

1652

Korean Air Lines Co., Ltd

21 582

8272

ASL Airlines (Switzerland) AG

7 448

10201

SunExpress

1 578

10690

PEGASUS HAVA TASIMACILIGI A.S.

1 350

2840

Volkswagen AirService GmbH

498

26466

DC Aviation GmbH

454

1778

Bundesamt für Infrastruktur, Umweltschutz und Dienstleistungen der Bundeswehr

431

3647

Adolf Würth GmbH & Co KG

159

2833

Viessmann Werke GmbH & Co KG

85

24270

Montenegro Airlines

62

18991

SAP SE

30

567

OBO JET-Charter GmbH

24

14557

Steiner-Film Inh. Siegfried Steiner e.K.

19

967

DAS Direct Air Service GmbH & Co. KG

14

1323

WEKA Flugdienst GmbH

14

6667

Bombardier Aerospace Corporation

13

30605

Wheels Aviation Limited

10

516

Bahag Baus Handelsgesellschaft AG Zug/Schweiz Zweigniederlassung Mannheim

9

14658

Bayerische Motoren Werke Aktiengesellschaft

66

31614

Bombardier Transportation GmbH

11

32953

HeidelbergCement AG

17

037070

Trevo Aviation Ltd.

26

12648

Pacelli-Beteiligungs GmbH & co. KG

4

6802

Aero Personal s.a de c.v.

9

24784

Samsung Techwin Co., Ltd.

2

16761

Jetflight Aviation Inc.

1

33706

Arcas Aviation GmbH & Co. KG

10

35418

Challenge Aero AG

3

34984

AMC Aircraft Management Concept

1

Država članica: Grčka

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 20514 | AEGEAN AIRLINES S.A. | 396 441 |
| 34624 | OLYMPIC AIR | 208 654 |
| 31109 | SKY EXPRESS S.A. | 3 001 |

ETSID

Ime operatora

2020.

20514

AEGEAN AIRLINES S.A.

396 441

34624

OLYMPIC AIR

208 654

31109

SKY EXPRESS S.A.

3 001

Država članica: Irska

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 132 | Aer Lingus Limited | 583 592 |
| 23828 | EMC Ireland | 98 |
| 29120 | Ven Air | 13 |
| 32096 | Prime Aviation JSC | 10 |
| 2079 | Owens-Illinois General inc | 6 |

ETSID

Ime operatora

2020.

132

Aer Lingus Limited

583 592

23828

EMC Ireland

98

29120

Ven Air

13

32096

Prime Aviation JSC

10

2079

Owens-Illinois General inc

6

Država članica: Italija

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 34831 | Alitalia Società Aerea Italiana S.p.A. | 1 025 637 |
| 8484 | SIRIO S.p.A. | 361 |
| 31311 | MSC Aviation SA | 27 |

ETSID

Ime operatora

2020.

34831

Alitalia Società Aerea Italiana S.p.A.

1 025 637

8484

SIRIO S.p.A.

361

31311

MSC Aviation SA

27

Država članica: Latvija

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 23085 | A/S "AirBaltic Corporation" | 192 796 |
| 21470 | Smartlynx Airlines | 9 207 |

ETSID

Ime operatora

2020.

23085

A/S "AirBaltic Corporation"

192 796

21470

Smartlynx Airlines

9 207

Država članica: Luksemburg

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 1781 | LUXAIR | 54 596 |
| 26052 | Global Jet Luxembourg | 306 |

ETSID

Ime operatora

2020.

1781

LUXAIR

54 596

26052

Global Jet Luxembourg

306

Država članica: Malta

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 256 | Air Malta plc | 181 862 |
| 34461 | Comlux Malta Ltd. | 72 |

ETSID

Ime operatora

2020.

256

Air Malta plc

181 862

34461

Comlux Malta Ltd.

72

Država članica: Nizozemska

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 1640 | Koninklijke Luchtvaart Maatschappij N.V. | 784 194 |
| 2723 | Transavia Airlines B.V. | 409 478 |
| 1005 | El Al Israel Airlines Ltd | 1 272 |
| 2440 | Shell Aircraft Limited | 29 |
| 29439 | Liberty Global Europe Management B.V. | 27 |

ETSID

Ime operatora

2020.

1640

Koninklijke Luchtvaart Maatschappij N.V.

784 194

2723

Transavia Airlines B.V.

409 478

1005

El Al Israel Airlines Ltd

1 272

2440

Shell Aircraft Limited

29

29439

Liberty Global Europe Management B.V.

27

Država članica: Norveška

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 22212 | Norwegian Air Shuttle ASA | 827 543 |

ETSID

Ime operatora

2020.

22212

Norwegian Air Shuttle ASA

827 543

Država članica: Poljska

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 1763 | POLSKIE LINIE LOTNICZE LOT SPÓŁKA AKCYJNA | 226 673 |
| 36143 | Enter Air spółka z ograniczoną odpowiedzialnością | 132 870 |

ETSID

Ime operatora

2020.

1763

POLSKIE LINIE LOTNICZE LOT SPÓŁKA AKCYJNA

226 673

36143

Enter Air spółka z ograniczoną odpowiedzialnością

132 870

Država članica: Portugal

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 2656 | Transportes Aéreos Portugueses, S.A. | 525 241 |
| 23781 | Netjets Transportes Aereos SA | 4 460 |
| 32417 | Ibis Participações e Serviços Ltda | 3 |

ETSID

Ime operatora

2020.

2656

Transportes Aéreos Portugueses, S.A.

525 241

23781

Netjets Transportes Aereos SA

4 460

32417

Ibis Participações e Serviços Ltda

3

Država članica: Rumunjska

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 2658 | S.C. TAROM S.A. | 136 559 |

ETSID

Ime operatora

2020.

2658

S.C. TAROM S.A.

136 559

Država članica: Španjolska

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 1475 | IBERIA LAE SA OPERADORA SU | 792 702 |
| 30190 | Vueling Airlines, S.A. | 824 304 |
| 9345 | Air Europa Líneas Aéreas, S.A.U. | 252 480 |
| 11309 | Swiftair SA | 16 917 |
| 6101 | Edelweiss Air AG | 15 813 |
| 32000 | Privilege Style | 13 215 |
| 27226 | Executive Airlines, S.L. | 321 |
| 4402 | Gestair, S.A. | 251 |
| 28586 | Go ahead international | 23 |
| 29804 | PUNTO FA S.L. | 18 |
| 31936 | SQUADRON AVIATION SERVICES, LTD | 2 |
| 4470 | INDUSTRIAS TITAN, S.A. | 12 |
| 36637 | Alba Star, S.A. | 26 142 |
| 40052 | Evelop Airlines, S.L. | 25 785 |

ETSID

Ime operatora

2020.

1475

IBERIA LAE SA OPERADORA SU

792 702

30190

Vueling Airlines, S.A.

824 304

9345

Air Europa Líneas Aéreas, S.A.U.

252 480

11309

Swiftair SA

16 917

6101

Edelweiss Air AG

15 813

32000

Privilege Style

13 215

27226

Executive Airlines, S.L.

321

4402

Gestair, S.A.

251

28586

Go ahead international

23

29804

PUNTO FA S.L.

18

31936

SQUADRON AVIATION SERVICES, LTD

2

4470

INDUSTRIAS TITAN, S.A.

12

36637

Alba Star, S.A.

26 142

40052

Evelop Airlines, S.L.

25 785

Država članica: Švedska

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 2351 | Scandinavian Airlines System SAS | 1 327 208 |
| 21450 | Braathens Regional Aviation AB | 56 569 |
| 1116 | Försvarsmakten | 93 |

ETSID

Ime operatora

2020.

2351

Scandinavian Airlines System SAS

1 327 208

21450

Braathens Regional Aviation AB

56 569

1116

Försvarsmakten

93

Država članica: Ujedinjena Kraljevina

| ETSID | Ime operatora | 2020. |
| --- | --- | --- |
| 00590 | BRITISH AIRWAYS PLC | 1 349 506 |
| 30131 | TUI Airways Limited | 741 335 |
| 07532 | Jet2.com Limited | 303 689 |
| 5453 | Flybe Limited | 223 596 |
| 12669 | BA CITYFLYER LIMITED | 37 799 |
| 26351 | Air Kilroe Limited (Trading as Eastern Airways) | 24 054 |
| 04744 | Titan Airways Limited | 9 460 |
| 1673 | Kuwait Airways Corporation | 6 307 |
| 17692 | ONUR AIR TASIMACILIK A.S | 2 495 |
| 1801 | MALAYSIA AIRLINES BERHAD | 1 098 |
| 7618 | Gama Aviation (UK) Limited | 508 |
| 26684 | TAG AVIATION UK LTD | 471 |
| 18224 | Uzbekistan Airways | 149 |
| 29929 | ETIHAD AIRWAYS | 232 |
| 201 | Air Canada | 172 |
| 7521 | Formula One Management Limited | 148 |
| 6064 | Dubai Air Wing | 91 |
| 33204 | INEOS Aviation Limited | 119 |
| 23881 | Executive Jet Management, Inc. | 62 |
| 6323 | Banline Aviation Ltd | 41 |
| 9962 | ICELAND FOODS LTD | 28 |
| 1905 | 3M Company | 17 |
| 8849 | Honeywell International, Inc. | 14 |
| 3991 | Sioux Company Ltd | 14 |
| 31943 | AMGEN INC. | 6 |
| 20894 | KOHLER CO | 6 |
| 33938 | AMAC Corporate Jet AG | 7 |
| 4025 | Embraer SA | 7 |
| 29824 | EIE Eagle Inc. Est. | 4 |
| 3751 | The Procter & Gamble Company | 6 |
| 31508 | AL SALAM 319LTD | 3 |
| 28494 | SWISS INTERNATIONAL AIR LINES AG | 289 088 |
| 1703 | Learjet Inc. | 4 |
| 27893 | Merck & Co Inc | 3 |
| 36153 | Bayham Limited | 8 |
| 34153 | Cayley Aviation Ltd. | 2 |
| 46235 | easyJet UK Limited | 1 165 113 |
| 2782 | United Airlines, Inc. | 1 304 |
| 31095 | NetJets Aviation Inc. | 44 |
| 29471 | ExecuJet Europe AG | 137 |
| 2463 | Singapore Airlines Limited | 23 065 |

ETSID

Ime operatora

2020.

00590

BRITISH AIRWAYS PLC

1 349 506

30131

TUI Airways Limited

741 335

07532

Jet2.com Limited

303 689

5453

Flybe Limited

223 596

12669

BA CITYFLYER LIMITED

37 799

26351

Air Kilroe Limited (Trading as Eastern Airways)

24 054

04744

Titan Airways Limited

9 460

1673

Kuwait Airways Corporation

6 307

17692

ONUR AIR TASIMACILIK A.S

2 495

1801

MALAYSIA AIRLINES BERHAD

1 098

7618

Gama Aviation (UK) Limited

508

26684

TAG AVIATION UK LTD

471

18224

Uzbekistan Airways

149

29929

ETIHAD AIRWAYS

232

201

Air Canada

172

7521

Formula One Management Limited

148

6064

Dubai Air Wing

91

33204

INEOS Aviation Limited

119

23881

Executive Jet Management, Inc.

62

6323

Banline Aviation Ltd

41

9962

ICELAND FOODS LTD

28

1905

3M Company

17

8849

Honeywell International, Inc.

14

3991

Sioux Company Ltd

14

31943

AMGEN INC.

6

20894

KOHLER CO

6

33938

AMAC Corporate Jet AG

7

4025

Embraer SA

7

29824

EIE Eagle Inc. Est.

4

3751

The Procter & Gamble Company

6

31508

AL SALAM 319LTD

3

28494

SWISS INTERNATIONAL AIR LINES AG

289 088

1703

Learjet Inc.

4

27893

Merck & Co Inc

3

36153

Bayham Limited

8

34153

Cayley Aviation Ltd.

2

46235

easyJet UK Limited

1 165 113

2782

United Airlines, Inc.

1 304

31095

NetJets Aviation Inc.

44

29471

ExecuJet Europe AG

137

2463

Singapore Airlines Limited

23 065

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 6.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 375/57 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 375/57

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmete M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 375/09)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | BB Holding Investment S.A. („BB Holding Investment”, Luksemburg) |
| --- | --- |

—

BB Holding Investment S.A. („BB Holding Investment”, Luksemburg)

| — | Duferdofin-Nucor S.r.l. („Duferdofin-Nucor”, Italija), pod zajedničkom kontrolom poduzetnika BB Holding Investment S.A. i Nucor European Holdings BV. |
| --- | --- |

—

Duferdofin-Nucor S.r.l. („Duferdofin-Nucor”, Italija), pod zajedničkom kontrolom poduzetnika BB Holding Investment S.A. i Nucor European Holdings BV.

Poduzetnik BB Holding Investment stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom Duferdofin-Nucor.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | BB Holding Investment: upravljanje poduzećima koja djeluju u području energetike, pomorskog prijevoza i čelika, u kojima se primarno bavi trgovinom i distribucijom proizvoda od čelika |
| --- | --- |

—

BB Holding Investment: upravljanje poduzećima koja djeluju u području energetike, pomorskog prijevoza i čelika, u kojima se primarno bavi trgovinom i distribucijom proizvoda od čelika

| — | Duferdofin-Nucor: proizvodnja i distribucija proizvoda od ugljičnog čelika, kao što su grede i okrugle šipke te dugih gotovih proizvoda, posebno teških dijelova (profila). |
| --- | --- |

—

Duferdofin-Nucor: proizvodnja i distribucija proizvoda od ugljičnog čelika, kao što su grede i okrugle šipke te dugih gotovih proizvoda, posebno teških dijelova (profila).

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---