# Euroopan unionin C 277/2012

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2012.277.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 277 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 55. vuosikerta13. syyskuu 2012 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2012.277.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 277

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

55. vuosikerta13. syyskuu 2012

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Alueiden komitea |
| | 96. täysistunto, 18.–19. heinäkuuta 2012 |
| 2012/C 277/01 | Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta Alueiden komitean painopisteet vuodeksi 2013 Euroopan komission tulevaa työohjelmaa silmällä pitäen | 1 |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | 96. täysistunto, 18.–19. heinäkuuta 2012 |
| 2012/C 277/02 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Maahanmuutto ja liikkuvuus – kokonaisvaltainen lähestymistapa | 6 |
| 2012/C 277/03 | Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n sisäisen solidaarisuuden lisääminen turvapaikka-asioissa | 12 |
| 2012/C 277/04 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Tulevaisuuden kaupungit: ekologisesti ja sosiaalisesti kestävät kaupungit | 18 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

96. täysistunto, 18.–19. heinäkuuta 2012

2012/C 277/01

Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta Alueiden komitean painopisteet vuodeksi 2013 Euroopan komission tulevaa työohjelmaa silmällä pitäen

1

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

96. täysistunto, 18.–19. heinäkuuta 2012

2012/C 277/02

Alueiden komitean lausunto aiheesta Maahanmuutto ja liikkuvuus – kokonaisvaltainen lähestymistapa

6

2012/C 277/03

Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n sisäisen solidaarisuuden lisääminen turvapaikka-asioissa

12

2012/C 277/04

Alueiden komitean lausunto aiheesta Tulevaisuuden kaupungit: ekologisesti ja sosiaalisesti kestävät kaupungit

18

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | ALUEIDEN KOMITEA |
| | 96. täysistunto, 18.–19. heinäkuuta 2012 |
| 2012/C 277/05 | Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n rahoitusvälineet sisäasioissa | 23 |
| 2012/C 277/06 | Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n rahoitusvälineet oikeus- ja kansalaisuusasioissa | 43 |
| 2012/C 277/07 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Kasvihuonekaasupäästöjen seuranta- ja raportointijärjestelmä | 51 |
| 2012/C 277/08 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelmaa (Life) koskevaksi asetukseksi | 61 |
| 2012/C 277/09 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Käyttöoikeussopimusten tekeminen | 74 |
| 2012/C 277/10 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus asetukseksi Euroopan alueellisesta yhteistyöstä | 96 |
| 2012/C 277/11 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Lentoasemapaketti | 110 |
| 2012/C 277/12 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Verkkojen Eurooppa -väline | 125 |
| 2012/C 277/13 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta | 137 |
| 2012/C 277/14 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Horisontti 2020 (tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma) | 143 |
| 2012/C 277/15 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Luova Eurooppa | 156 |
| 2012/C 277/16 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Unionin pelastuspalvelumekanismi | 164 |
| 2012/C 277/17 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Vastuullisia liikeyrityksiä koskeva paketti | 171 |

III   Valmistavat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

96. täysistunto, 18.–19. heinäkuuta 2012

2012/C 277/05

Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n rahoitusvälineet sisäasioissa

23

2012/C 277/06

Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n rahoitusvälineet oikeus- ja kansalaisuusasioissa

43

2012/C 277/07

Alueiden komitean lausunto aiheesta Kasvihuonekaasupäästöjen seuranta- ja raportointijärjestelmä

51

2012/C 277/08

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelmaa (Life) koskevaksi asetukseksi

61

2012/C 277/09

Alueiden komitean lausunto aiheesta Käyttöoikeussopimusten tekeminen

74

2012/C 277/10

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus asetukseksi Euroopan alueellisesta yhteistyöstä

96

2012/C 277/11

Alueiden komitean lausunto aiheesta Lentoasemapaketti

110

2012/C 277/12

Alueiden komitean lausunto aiheesta Verkkojen Eurooppa -väline

125

2012/C 277/13

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta

137

2012/C 277/14

Alueiden komitean lausunto aiheesta Horisontti 2020 (tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma)

143

2012/C 277/15

Alueiden komitean lausunto aiheesta Luova Eurooppa

156

2012/C 277/16

Alueiden komitean lausunto aiheesta Unionin pelastuspalvelumekanismi

164

2012/C 277/17

Alueiden komitean lausunto aiheesta Vastuullisia liikeyrityksiä koskeva paketti

171

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

96. täysistunto, 18.–19. heinäkuuta 2012

| 13.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 277/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 277/1

---

Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta ”Alueiden komitean painopisteet vuodeksi 2013 Euroopan komission tulevaa työohjelmaa silmällä pitäen”

2012/C 277/01

ALUEIDEN KOMITEA

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon aiheesta ”Komission työohjelma vuodeksi 2012 – Eurooppaa uudistamassa” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon aiheesta ”Komission työohjelma vuodeksi 2012 – Eurooppaa uudistamassa” (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 15. joulukuuta 2011 antaman päätöslauselman aiheesta ”Euroopan komission lainsäädäntö- ja työohjelmaan perustuvat komitean painopistealat vuodeksi 2012” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 15. joulukuuta 2011 antaman päätöslauselman aiheesta ”Euroopan komission lainsäädäntö- ja työohjelmaan perustuvat komitean painopistealat vuodeksi 2012” (2),

| — | ottaa huomioon keväällä 2012 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle antamansa päätöslauselman ehdotuksesta sopimukseksi talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon keväällä 2012 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle antamansa päätöslauselman ehdotuksesta sopimukseksi talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta (3),

| — | ottaa huomioon voimassa olevan, 16. helmikuuta 2012 allekirjoitetun Euroopan komission ja alueiden komitean yhteistyöpöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon voimassa olevan, 16. helmikuuta 2012 allekirjoitetun Euroopan komission ja alueiden komitean yhteistyöpöytäkirjan,

ja esittää keskeiset näkemyksensä komission työohjelmasta vuodeksi 2013:

Unionin tulevaisuus

| 1. | on vakuuttunut, että nyt kun Euroopan unionilla on vastattavanaan valtavia haasteita vallitsevan rahoitus- ja talouskriisin sekä yhteiskunnallisen ja poliittisen kriisin voittamiseksi, tarvitaan välttämättä sellaista Euroopan komission työohjelmaa vuodeksi 2013, joka edistää kestävää kasvua, työpaikkojen luomista ja elämänlaatua Euroopassa sekä auttaa palauttamaan kansalaisten luottamuksen Euroopan yhdentymisprosessiin. |
| --- | --- |

1.

on vakuuttunut, että nyt kun Euroopan unionilla on vastattavanaan valtavia haasteita vallitsevan rahoitus- ja talouskriisin sekä yhteiskunnallisen ja poliittisen kriisin voittamiseksi, tarvitaan välttämättä sellaista Euroopan komission työohjelmaa vuodeksi 2013, joka edistää kestävää kasvua, työpaikkojen luomista ja elämänlaatua Euroopassa sekä auttaa palauttamaan kansalaisten luottamuksen Euroopan yhdentymisprosessiin.

| 2. | katsoo, että elpymisen on perustuttava rakenneuudistusten kahteen yhtä tärkeään pilariin: kasvun elvyttämiseen ja budjettikurin varmistamiseen. |
| --- | --- |

2.

katsoo, että elpymisen on perustuttava rakenneuudistusten kahteen yhtä tärkeään pilariin: kasvun elvyttämiseen ja budjettikurin varmistamiseen.

| 3. | kannattaa taloudellisen yhdentymisen syventämistä ja poliittisten painopisteiden sekä tulojen ja menojen parempaa yhdenmukaistamista kaikkien hallintotasojen välillä siten, että kunnioitetaan valtakunnallisen, alueellisen ja paikallisen tason riippumattomuutta ja toimivaltuuksia. Komitea vastustaa toissijaisuusperiaatteen ja monitasoisen hallinnon periaatteen nojalla kaikkea politiikkojen epäsuoraa tai nimenomaista uudelleenkansallistamista tai keskittämistä. |
| --- | --- |

3.

kannattaa taloudellisen yhdentymisen syventämistä ja poliittisten painopisteiden sekä tulojen ja menojen parempaa yhdenmukaistamista kaikkien hallintotasojen välillä siten, että kunnioitetaan valtakunnallisen, alueellisen ja paikallisen tason riippumattomuutta ja toimivaltuuksia. Komitea vastustaa toissijaisuusperiaatteen ja monitasoisen hallinnon periaatteen nojalla kaikkea politiikkojen epäsuoraa tai nimenomaista uudelleenkansallistamista tai keskittämistä.

| 4. | kehottaa Euroopan komissiota vastustamaan pyrkimyksiä käyttää hallitustenvälisiä sopimuksia perussopimuksiin kirjattujen unionin demokraattisten menettelyjen kiertämiseksi kyseenalaistamatta kuitenkaan Lissabonin sopimuksen mukaista tiiviimpää yhteistyötä. |
| --- | --- |

4.

kehottaa Euroopan komissiota vastustamaan pyrkimyksiä käyttää hallitustenvälisiä sopimuksia perussopimuksiin kirjattujen unionin demokraattisten menettelyjen kiertämiseksi kyseenalaistamatta kuitenkaan Lissabonin sopimuksen mukaista tiiviimpää yhteistyötä.

| 5. | palauttaa mieliin ilmaisemansa kannan (4), jonka mukaan seuraavan monivuotisen (2014–2020) rahoituskehyksen varhainen hyväksyminen vuoden 2012 lopulla on tärkeä signaali siitä, että EU pystyy vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin omalla kasvua, työpaikkoja ja kilpailukykyä koskevalla strategiallaan, ja edellytys sen takaamiselle, että koheesiopolitiikka säilyy jatkuvasti toiminnallisena. |
| --- | --- |

5.

palauttaa mieliin ilmaisemansa kannan (4), jonka mukaan seuraavan monivuotisen (2014–2020) rahoituskehyksen varhainen hyväksyminen vuoden 2012 lopulla on tärkeä signaali siitä, että EU pystyy vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin omalla kasvua, työpaikkoja ja kilpailukykyä koskevalla strategiallaan, ja edellytys sen takaamiselle, että koheesiopolitiikka säilyy jatkuvasti toiminnallisena.

| 6. | toistaa, että EU:n talousarvio on investointitalousarvio, että EU:n kasvustrategiaan kuuluvien ohjelmien rahoitusleikkauksia koskevat ehdotukset on hylättävä ja että uusia omia varoja on luotava erityisesti siksi, että voidaan korvata jäsenvaltioiden maksuosuudet EU:n talousarvioon. |
| --- | --- |

6.

toistaa, että EU:n talousarvio on investointitalousarvio, että EU:n kasvustrategiaan kuuluvien ohjelmien rahoitusleikkauksia koskevat ehdotukset on hylättävä ja että uusia omia varoja on luotava erityisesti siksi, että voidaan korvata jäsenvaltioiden maksuosuudet EU:n talousarvioon.

| 7. | toteaa uudelleen, että alue- ja paikallisviranomaiset tahtovat päättäväisesti osallistua EU:n rahastojen yksinkertaistamistyöhön ja varainhoitoasetuksen tarkistamiseen, jotta kyetään vähentämään byrokratiaa, kasvattamaan julkisten varojen vipuvaikutusta EU:n, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla sekä takaamaan avoimuus ja vastuunalaisuus EU:n veronmaksajille. |
| --- | --- |

7.

toteaa uudelleen, että alue- ja paikallisviranomaiset tahtovat päättäväisesti osallistua EU:n rahastojen yksinkertaistamistyöhön ja varainhoitoasetuksen tarkistamiseen, jotta kyetään vähentämään byrokratiaa, kasvattamaan julkisten varojen vipuvaikutusta EU:n, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla sekä takaamaan avoimuus ja vastuunalaisuus EU:n veronmaksajille.

| 8. | katsoo, että Euroopan komission tulisi esittää arvio talous- ja rahaliiton vakautta, yhteensovittamista sekä ohjausta ja hallintaa koskevan sopimuksen vaikutuksista paikallis- ja alueviranomaisiin ja erityisesti siitä, miten säilytetään paikallinen ja alueellinen taloudellinen riippumattomuus. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että Euroopan komission tulisi esittää arvio talous- ja rahaliiton vakautta, yhteensovittamista sekä ohjausta ja hallintaa koskevan sopimuksen vaikutuksista paikallis- ja alueviranomaisiin ja erityisesti siitä, miten säilytetään paikallinen ja alueellinen taloudellinen riippumattomuus.

| 9. | tukee pyrkimyksiä varmistaa budjettikuri erityisesti suuren julkisen velan ongelman ratkaisemiseksi, koska se on vakava uhka sukupolvien väliselle solidaarisuudelle. Riittävin valmiuksin varustettuina paikallis- ja alueviranomaiset voivat samalla turvata kasvun järkevästi investoiden, esimerkiksi kun ne toteuttavat unionin rahastoista yhteisrahoitettuja hankkeita ja julkisia hankintoja. |
| --- | --- |

9.

tukee pyrkimyksiä varmistaa budjettikuri erityisesti suuren julkisen velan ongelman ratkaisemiseksi, koska se on vakava uhka sukupolvien väliselle solidaarisuudelle. Riittävin valmiuksin varustettuina paikallis- ja alueviranomaiset voivat samalla turvata kasvun järkevästi investoiden, esimerkiksi kun ne toteuttavat unionin rahastoista yhteisrahoitettuja hankkeita ja julkisia hankintoja.

| 10. | uudistaa kehotuksensa komissiolle SEUT-sopimuksen 9 artiklan eli korkean työllisyystason edistämisen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamisen ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisen valtavirtaistamisesta kaikissa sen ehdotuksissa. Niinpä komitea kehottaa komissiota esittämään punnittuja suosituksia talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon liittyen ja ottamaan nämä perussopimusvelvoitteet huomioon kaikessa lainsäädäntätyössä, joka kytkeytyy rahoitus- ja talouskriisiin. |
| --- | --- |

10.

uudistaa kehotuksensa komissiolle SEUT-sopimuksen 9 artiklan eli korkean työllisyystason edistämisen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamisen ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisen valtavirtaistamisesta kaikissa sen ehdotuksissa. Niinpä komitea kehottaa komissiota esittämään punnittuja suosituksia talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon liittyen ja ottamaan nämä perussopimusvelvoitteet huomioon kaikessa lainsäädäntätyössä, joka kytkeytyy rahoitus- ja talouskriisiin.

| 11. | kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä alueiden komitean kanssa laatiessaan eurooppalaista hallintomenettelylakia. |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä alueiden komitean kanssa laatiessaan eurooppalaista hallintomenettelylakia.

Eurooppa 2020 -strategia ja talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso

| 12. | tähdentää, että samalla kun talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson tulee edistää talouskasvua, julkisen talouden kurinalaisuutta ja rakennemuutoksia, Euroopan komission ja jäsenvaltioiden on myös ennakoitava ja seurattava tiiviisti näiden toimien vaikutuksia paikallis- ja alueviranomaisten autonomiaan. |
| --- | --- |

12.

tähdentää, että samalla kun talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson tulee edistää talouskasvua, julkisen talouden kurinalaisuutta ja rakennemuutoksia, Euroopan komission ja jäsenvaltioiden on myös ennakoitava ja seurattava tiiviisti näiden toimien vaikutuksia paikallis- ja alueviranomaisten autonomiaan.

| 13. | on yleisesti ottaen tyytyväinen uuteen ”kasvu- ja työllisyyssopimukseen”, josta Eurooppa-neuvosto päätti kesäkuussa 2012, ja kannattaa sen kehotusta, jonka mukaan ”Euroopan unionissa on kaikilla hallintotasoilla otettava käyttöön kaikki keinot, välineet ja politiikat” Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi (5). |
| --- | --- |

13.

on yleisesti ottaen tyytyväinen uuteen ”kasvu- ja työllisyyssopimukseen”, josta Eurooppa-neuvosto päätti kesäkuussa 2012, ja kannattaa sen kehotusta, jonka mukaan ”Euroopan unionissa on kaikilla hallintotasoilla otettava käyttöön kaikki keinot, välineet ja politiikat” Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi (5).

| 14. | tukee Euroopan komission työtä hallintojärjestelyjen ja erityisesti kumppanuusperiaatteen soveltamisen parantamiseksi kansallisten uudistusohjelmien laadinnassa, toteuttamisessa ja arvioinnissa. Komitea kehottaa kuitenkin Euroopan komissiota sisällyttämään näiden näkökohtien arvioinnin kaikkiin maakohtaisiin suosituksiinsa. |
| --- | --- |

14.

tukee Euroopan komission työtä hallintojärjestelyjen ja erityisesti kumppanuusperiaatteen soveltamisen parantamiseksi kansallisten uudistusohjelmien laadinnassa, toteuttamisessa ja arvioinnissa. Komitea kehottaa kuitenkin Euroopan komissiota sisällyttämään näiden näkökohtien arvioinnin kaikkiin maakohtaisiin suosituksiinsa.

| 15. | palauttaa mieliin tarpeen sisällyttää kansallisiin uudistusohjelmiin tulossuuntautuneita rakenteita, kuten alueellisia sopimuksia. (6) Lisäksi tulisi antaa tunnustusta ja tukea aloitteille, jotka edistävät kilpailukykyä ja innovointia paikallis- ja aluetasolla; esimerkkinä mainittakoon Euroopan yrittäjyysalue -tunnus. |
| --- | --- |

15.

palauttaa mieliin tarpeen sisällyttää kansallisiin uudistusohjelmiin tulossuuntautuneita rakenteita, kuten alueellisia sopimuksia. (6) Lisäksi tulisi antaa tunnustusta ja tukea aloitteille, jotka edistävät kilpailukykyä ja innovointia paikallis- ja aluetasolla; esimerkkinä mainittakoon Euroopan yrittäjyysalue -tunnus.

| 16. | on mielissään ajatuksesta tiivistää yhteistyötä Euroopan komission kanssa Eurooppa 2020 -strategian koko syklin ajan ja pyytää voida osallistua vuotuisen kasvuselvityksen valmisteluun. |
| --- | --- |

16.

on mielissään ajatuksesta tiivistää yhteistyötä Euroopan komission kanssa Eurooppa 2020 -strategian koko syklin ajan ja pyytää voida osallistua vuotuisen kasvuselvityksen valmisteluun.

| 17. | ehdottaa, että Euroopan komissio antaa säännöllisesti ajantasaista tietoa Eurooppa 2020 -lippulaivahankkeiden toteuttamisesta ja tekee erityisesti selkoa paikallis- ja alueviranomaisten osallistumisesta niiden toteuttamiseen. |
| --- | --- |

17.

ehdottaa, että Euroopan komissio antaa säännöllisesti ajantasaista tietoa Eurooppa 2020 -lippulaivahankkeiden toteuttamisesta ja tekee erityisesti selkoa paikallis- ja alueviranomaisten osallistumisesta niiden toteuttamiseen.

| 18. | kehottaa Euroopan komissiota selvittämään strategian väliarvioinnin yhteydessä vuonna 2013, miten se aikoo varmistaa paikallis- ja alueviranomaisten aktiivisemman osallistumisen. |
| --- | --- |

18.

kehottaa Euroopan komissiota selvittämään strategian väliarvioinnin yhteydessä vuonna 2013, miten se aikoo varmistaa paikallis- ja alueviranomaisten aktiivisemman osallistumisen.

| 19. | esittää, että uudelleensuunnattaessa käyttämättömiä rakennerahastovaroja uuteen kasvustrategiaan tulee noudattaa toissijaisuusperiaatetta ja kutsua paikallis- ja alueviranomaiset mukaan prosessiin. |
| --- | --- |

19.

esittää, että uudelleensuunnattaessa käyttämättömiä rakennerahastovaroja uuteen kasvustrategiaan tulee noudattaa toissijaisuusperiaatetta ja kutsua paikallis- ja alueviranomaiset mukaan prosessiin.

| 20. | kannustaa Euroopan komissiota vastaamaan edelleen keskeisiin haasteisiin, joita ovat muun muassa nuorisotyöttömyys ja yli 55-vuotiaiden ja yhteiskunnallisesti heikossa asemassa olevien työllisyys, ja ottamaan huomioon paikallis- ja alueviranomaisten keskeisen roolin. Komitea kehottaa Euroopan komissiota erityisesti esittämään luonnoksen neuvoston suositukseksi nuorisotakuuasetuksesta. Lisäksi komitea kehottaa sisällyttämään kansallisiin työllisyyssuunnitelmiin konkreettisen paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden. |
| --- | --- |

20.

kannustaa Euroopan komissiota vastaamaan edelleen keskeisiin haasteisiin, joita ovat muun muassa nuorisotyöttömyys ja yli 55-vuotiaiden ja yhteiskunnallisesti heikossa asemassa olevien työllisyys, ja ottamaan huomioon paikallis- ja alueviranomaisten keskeisen roolin. Komitea kehottaa Euroopan komissiota erityisesti esittämään luonnoksen neuvoston suositukseksi nuorisotakuuasetuksesta. Lisäksi komitea kehottaa sisällyttämään kansallisiin työllisyyssuunnitelmiin konkreettisen paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden.

| 21. | pyytää komissiota varmistamaan, että tulossa oleviin lasten köyhyyttä ja lasten hyvinvointia koskeviin suosituksiin sisällytetään AK:n helmikuussa 2012 lasten köyhyydestä antamassa lausunnossa (CdR 333/2011) esitetyt ehdotukset. Tämä koskee erityisesti sellaisen kattavan strategian omaksumista lasten köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan, jossa otetaan huomioon valtakunnallinen, alueellinen ja paikallinen taso, ja sellaisten seurannan puitteiden luomista, jotka perustuvat vankkoihin indikaattoreihin ja jotka nivoutuvat lisäksi Yhdistyneiden Kansakuntien lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen mukaiseen olemassa olevaan raportointimekanismiin. Komitea on vakuuttunut, että kriisin vaikutuksista lasten köyhyyteen on tehtävä vuonna 2013 arviointi jäsenvaltioiden kansallisten uudistusohjelmien ja Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti toimittamien nimenomaisten selvitysten pohjalta. |
| --- | --- |

21.

pyytää komissiota varmistamaan, että tulossa oleviin lasten köyhyyttä ja lasten hyvinvointia koskeviin suosituksiin sisällytetään AK:n helmikuussa 2012 lasten köyhyydestä antamassa lausunnossa (CdR 333/2011) esitetyt ehdotukset. Tämä koskee erityisesti sellaisen kattavan strategian omaksumista lasten köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan, jossa otetaan huomioon valtakunnallinen, alueellinen ja paikallinen taso, ja sellaisten seurannan puitteiden luomista, jotka perustuvat vankkoihin indikaattoreihin ja jotka nivoutuvat lisäksi Yhdistyneiden Kansakuntien lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen mukaiseen olemassa olevaan raportointimekanismiin. Komitea on vakuuttunut, että kriisin vaikutuksista lasten köyhyyteen on tehtävä vuonna 2013 arviointi jäsenvaltioiden kansallisten uudistusohjelmien ja Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti toimittamien nimenomaisten selvitysten pohjalta.

EU:n talousarvio

| 22. | palauttaa mieliin, että kriisin ja säästötoimien aikoina EU:n talousarvion tulisi tuottaa mahdollisimman paljon julkista ja yksityistä yhteisrahoitusta kaikilla hallintotasoilla. (7) Komitea pahoittelee sellaisten tilastotietojen puutetta, jotka mahdollistaisivat tällaisten vipu- ja kerrannaisvaikutusten luotettavan arvioinnin. |
| --- | --- |

22.

palauttaa mieliin, että kriisin ja säästötoimien aikoina EU:n talousarvion tulisi tuottaa mahdollisimman paljon julkista ja yksityistä yhteisrahoitusta kaikilla hallintotasoilla. (7) Komitea pahoittelee sellaisten tilastotietojen puutetta, jotka mahdollistaisivat tällaisten vipu- ja kerrannaisvaikutusten luotettavan arvioinnin.

| 23. | tukee Euroopan komission aietta esittää julkisten menojen laatua koskeva kertomus (8) ja suosittaa, että juoksevat menot ja investoinnit eritellään budjettialijäämää koskevissa laskelmissa, jotta voidaan välttää se, että investoinnit, joista saadaan pitkän aikavälin nettotuottoa, laskettaisiin negatiivisiksi. |
| --- | --- |

23.

tukee Euroopan komission aietta esittää julkisten menojen laatua koskeva kertomus (8) ja suosittaa, että juoksevat menot ja investoinnit eritellään budjettialijäämää koskevissa laskelmissa, jotta voidaan välttää se, että investoinnit, joista saadaan pitkän aikavälin nettotuottoa, laskettaisiin negatiivisiksi.

| 24. | korostaa, että synergiaetuihin voidaan pyrkiä erityisesti EU:n, jäsenvaltioiden ja valtiotasoa alempien tasojen talousarvioiden välillä, kunhan vain asianmukaiset ja tehokkaat koordinointimekanismit ovat käytössä; niitä ovat esimerkiksi budjettiasioita hoitavien hallintotahojen toiminnan yhteensopivuus, yhdenmukaistetut julkisen kirjanpidon säännöt ja budjettijaksot sekä verrannolliset budjettirakenteet. Komitea kehottaa Euroopan komissiota laatimaan vihreän kirjan, jossa selvitetään mahdollisia käytännön toimia alalla. |
| --- | --- |

24.

korostaa, että synergiaetuihin voidaan pyrkiä erityisesti EU:n, jäsenvaltioiden ja valtiotasoa alempien tasojen talousarvioiden välillä, kunhan vain asianmukaiset ja tehokkaat koordinointimekanismit ovat käytössä; niitä ovat esimerkiksi budjettiasioita hoitavien hallintotahojen toiminnan yhteensopivuus, yhdenmukaistetut julkisen kirjanpidon säännöt ja budjettijaksot sekä verrannolliset budjettirakenteet. Komitea kehottaa Euroopan komissiota laatimaan vihreän kirjan, jossa selvitetään mahdollisia käytännön toimia alalla.

Yhtenäismarkkinat, pk-yritykset ja teollisuus

| 25. | kehottaa Euroopan komissiota sisällyttämään vuoden 2013 työohjelmaansa kolmannen sisämarkkinoiden toimenpidepaketin; siihen tulisi sisältyä sisämarkkinoiden toimenpidepaketin kaikki loput poliittiset aloitteet, joiden toteuttamista ei ole vielä aloitettu, ja siinä tulisi säilyttää taloudellisen, sosiaalisen ja hallintoa koskevan pilarin tasapaino neljää perusvapautta kunnioittaen. |
| --- | --- |

25.

kehottaa Euroopan komissiota sisällyttämään vuoden 2013 työohjelmaansa kolmannen sisämarkkinoiden toimenpidepaketin; siihen tulisi sisältyä sisämarkkinoiden toimenpidepaketin kaikki loput poliittiset aloitteet, joiden toteuttamista ei ole vielä aloitettu, ja siinä tulisi säilyttää taloudellisen, sosiaalisen ja hallintoa koskevan pilarin tasapaino neljää perusvapautta kunnioittaen.

| 26. | pyytää komissiota kiinnittämään erityishuomiota työvoiman rajatylittävän liikkuvuuden parantamiseen siten, että työntekijöiden oikeudet turvataan, ja kehottaa parantamaan tutkintojen tunnustamisjärjestelmää, jotta voidaan tukea ammattilaisten liikkuvuutta. |
| --- | --- |

26.

pyytää komissiota kiinnittämään erityishuomiota työvoiman rajatylittävän liikkuvuuden parantamiseen siten, että työntekijöiden oikeudet turvataan, ja kehottaa parantamaan tutkintojen tunnustamisjärjestelmää, jotta voidaan tukea ammattilaisten liikkuvuutta.

| 27. | kehottaa Euroopan komissiota perumaan ehdotuksensa neuvoston asetukseksi työtaisteluoikeuden harjoittamisesta suhteessa sijoittautumisvapauteen ja palvelujen tarjoamisen vapauteen, jonka kohdalla 12 kansallista parlamenttia on käynnistänyt ennakkovaroitusmenettelyn toissijaisuusperiaatteen nojalla. |
| --- | --- |

27.

kehottaa Euroopan komissiota perumaan ehdotuksensa neuvoston asetukseksi työtaisteluoikeuden harjoittamisesta suhteessa sijoittautumisvapauteen ja palvelujen tarjoamisen vapauteen, jonka kohdalla 12 kansallista parlamenttia on käynnistänyt ennakkovaroitusmenettelyn toissijaisuusperiaatteen nojalla.

| 28. | painottaa pk-yritysten tärkeää roolia talouden elpymisessä ja työllisyydessä paikallis- ja aluetasolla; sitä voidaan vahvistaa edelleen siten, että pk-yritykset, yliopistot ja paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat EU:n tutkimuksen ja innovoinnin rahoitusohjelmiin. |
| --- | --- |

28.

painottaa pk-yritysten tärkeää roolia talouden elpymisessä ja työllisyydessä paikallis- ja aluetasolla; sitä voidaan vahvistaa edelleen siten, että pk-yritykset, yliopistot ja paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat EU:n tutkimuksen ja innovoinnin rahoitusohjelmiin.

| 29. | kehottaa Euroopan komissiota lisäämään pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta ja julkisia hankintasopimuksia sekä vähentämään edelleen hallinnollista taakkaa. |
| --- | --- |

29.

kehottaa Euroopan komissiota lisäämään pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta ja julkisia hankintasopimuksia sekä vähentämään edelleen hallinnollista taakkaa.

| 30. | odottaa Euroopan komission kutsuvan AK:n mukaan teollisuuspolitiikka koskevan lippulaivahankkeen tarkistamiseen. |
| --- | --- |

30.

odottaa Euroopan komission kutsuvan AK:n mukaan teollisuuspolitiikka koskevan lippulaivahankkeen tarkistamiseen.

| 31. | tukee Euroopan parlamenttia, joka teki komissiolle pyynnön esittää, vuoden 2013 tammikuuhun mennessä, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan nojalla direktiivin, jotta pystytään takaamaan perusmaksupalvelut kaikille laillisesti unionissa oleskeleville kuluttajille. |
| --- | --- |

31.

tukee Euroopan parlamenttia, joka teki komissiolle pyynnön esittää, vuoden 2013 tammikuuhun mennessä, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan nojalla direktiivin, jotta pystytään takaamaan perusmaksupalvelut kaikille laillisesti unionissa oleskeleville kuluttajille.

| 32. | toistaa kehotuksensa laatia sosiaalista asuntotarjontaa koskeva eurooppalainen toimintaohjelma, joka selkiyttää sosiaaliseen asuntotarjontaan sovellettavia kilpailusääntöjä ja antaa paikallis- ja alueviranomaisille mahdollisuudet tarjota asianmukaisia ja kohtuuhintaisia asuntoja, edistää yhteiskuntaryhmien sekoittumista ja torjua syrjintää. |
| --- | --- |

32.

toistaa kehotuksensa laatia sosiaalista asuntotarjontaa koskeva eurooppalainen toimintaohjelma, joka selkiyttää sosiaaliseen asuntotarjontaan sovellettavia kilpailusääntöjä ja antaa paikallis- ja alueviranomaisille mahdollisuudet tarjota asianmukaisia ja kohtuuhintaisia asuntoja, edistää yhteiskuntaryhmien sekoittumista ja torjua syrjintää.

| 33. | pyytää Euroopan komissiota esittämään nopeasti uuden, tarkistetun asetusehdotuksen eurooppalaisia keskinäisiä yhtiöitä koskevasta perussäännöstä, koska ensimmäinen asetusehdotus peruutettiin. |
| --- | --- |

33.

pyytää Euroopan komissiota esittämään nopeasti uuden, tarkistetun asetusehdotuksen eurooppalaisia keskinäisiä yhtiöitä koskevasta perussäännöstä, koska ensimmäinen asetusehdotus peruutettiin.

Energia

| 34. | kehottaa painokkaasti toteuttamaan vuonna 2013 energia-alan etenemissuunnitelman 2050 seurantatoimia, jotta voidaan varmistaa, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat antaa panoksensa hajautetun energiajärjestelmän edistämiseen ja energiainfrastruktuuriin, kuten älykkäisiin yhteisverkkoihin, jotka ovat resurssitehokkuuden ja vihreän talouden keskeinen osatekijä. Sen vuoksi komitea kehottaa Euroopan komissiota kehittämään kattavan investointikehyksen vuoteen 2030 mennessä, jotta sekä markkinatoimijoilla että paikallis- ja alueviranomaisilla on tarvittava toimintavarmuus. |
| --- | --- |

34.

kehottaa painokkaasti toteuttamaan vuonna 2013 energia-alan etenemissuunnitelman 2050 seurantatoimia, jotta voidaan varmistaa, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat antaa panoksensa hajautetun energiajärjestelmän edistämiseen ja energiainfrastruktuuriin, kuten älykkäisiin yhteisverkkoihin, jotka ovat resurssitehokkuuden ja vihreän talouden keskeinen osatekijä. Sen vuoksi komitea kehottaa Euroopan komissiota kehittämään kattavan investointikehyksen vuoteen 2030 mennessä, jotta sekä markkinatoimijoilla että paikallis- ja alueviranomaisilla on tarvittava toimintavarmuus.

| 35. | kehottaa Euroopan komissiota arvioimaan hajautetusti hallinnoidun rahoitusvälineen vaihtoehtoja, jotta voidaan edistää kestävyysperiaatteiden mukaista energiankäyttöä koskevien toimintasuunnitelmien toteuttamista paikallis- ja alueviranomaisten ja erityisesti kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen osapuolien keskuudessa. Komitea kannattaa lisäksi sitä, että energiatehokkuuden ja energiansäästön taloudelliset tukitoimet kootaan entistä paremmin yhteen tulevissa EU:n rahoitusohjelmissa. (9) |
| --- | --- |

35.

kehottaa Euroopan komissiota arvioimaan hajautetusti hallinnoidun rahoitusvälineen vaihtoehtoja, jotta voidaan edistää kestävyysperiaatteiden mukaista energiankäyttöä koskevien toimintasuunnitelmien toteuttamista paikallis- ja alueviranomaisten ja erityisesti kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen osapuolien keskuudessa. Komitea kannattaa lisäksi sitä, että energiatehokkuuden ja energiansäästön taloudelliset tukitoimet kootaan entistä paremmin yhteen tulevissa EU:n rahoitusohjelmissa. (9)

| 36. | kehottaa Euroopan komissiota pyrkimään siihen, että jäsenvaltioiden sekä jäsenvaltioiden alueiden väliset liitäntäongelmat saataisiin ratkaistua, ja edistämään toimenpiteitä, joilla voidaan helpottaa energian mikrotuotannon kehittämistä ja sen liittämistä jakeluverkkoihin. |
| --- | --- |

36.

kehottaa Euroopan komissiota pyrkimään siihen, että jäsenvaltioiden sekä jäsenvaltioiden alueiden väliset liitäntäongelmat saataisiin ratkaistua, ja edistämään toimenpiteitä, joilla voidaan helpottaa energian mikrotuotannon kehittämistä ja sen liittämistä jakeluverkkoihin.

| 37. | kehottaa lisäämään pk-yritysten ja paikallis- ja alueviranomaisten mahdollisuuksia saada luottoja Euroopan investointipankista, jotta ne voivat tehdä investointeja energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden alalla. |
| --- | --- |

37.

kehottaa lisäämään pk-yritysten ja paikallis- ja alueviranomaisten mahdollisuuksia saada luottoja Euroopan investointipankista, jotta ne voivat tehdä investointeja energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden alalla.

Aluepolitiikka

| 38. | painottaa olevan tarpeen hyväksyä vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikkaa koskeva lainsäädäntöpaketti vuoden 2013 alkupuolella, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voivat käynnistää rakennerahasto-ohjelmat 1. tammikuuta 2014. |
| --- | --- |

38.

painottaa olevan tarpeen hyväksyä vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikkaa koskeva lainsäädäntöpaketti vuoden 2013 alkupuolella, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voivat käynnistää rakennerahasto-ohjelmat 1. tammikuuta 2014.

| 39. | kehottaa Eurostatia vastaamaan yhdessä kansallisten tilastolaitosten kanssa tarpeeseen saada ajanmukaisempaa, vertailukelpoista tietoa alueiden BKT:sta. |
| --- | --- |

39.

kehottaa Eurostatia vastaamaan yhdessä kansallisten tilastolaitosten kanssa tarpeeseen saada ajanmukaisempaa, vertailukelpoista tietoa alueiden BKT:sta.

| 40. | muistuttaa tarpeesta ottaa EU:n politiikkojen alueellinen ulottuvuus huomioon nykyistä johdonmukaisemmin ja tinkimättömämmin. Komitea ehdottaa, että Euroopan komissio sisällyttää nämä tekijät tuleviin vaikutustenarviotoimiinsa ja raportoi niistä säännöllisesti. (10) |
| --- | --- |

40.

muistuttaa tarpeesta ottaa EU:n politiikkojen alueellinen ulottuvuus huomioon nykyistä johdonmukaisemmin ja tinkimättömämmin. Komitea ehdottaa, että Euroopan komissio sisällyttää nämä tekijät tuleviin vaikutustenarviotoimiinsa ja raportoi niistä säännöllisesti. (10)

| 41. | kehottaa Euroopan komissiota laajentamaan EU:n virkamiesten tilapäistä lähettämistä valtiotasoa alempana oleville tasoille (sen sijaan, että keskitytään vain kansalliseen tasoon), jotta voidaan parantaa unionin toimielinten tietoisuutta EU-lainsäädännön ja hankkeiden täytäntöönpanosta paikallisella ja alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

41.

kehottaa Euroopan komissiota laajentamaan EU:n virkamiesten tilapäistä lähettämistä valtiotasoa alempana oleville tasoille (sen sijaan, että keskitytään vain kansalliseen tasoon), jotta voidaan parantaa unionin toimielinten tietoisuutta EU-lainsäädännön ja hankkeiden täytäntöönpanosta paikallisella ja alueellisella tasolla.

Liikenne

| 42. | odottaa kiinnostuneena EU:n satamapolitiikan tulevaisuutta koskevaa ehdotusta ja esittää, että siitä tehdään alueellisten vaikutusten arviointi. Komitea on valmis osallistumaan tehtävään. |
| --- | --- |

42.

odottaa kiinnostuneena EU:n satamapolitiikan tulevaisuutta koskevaa ehdotusta ja esittää, että siitä tehdään alueellisten vaikutusten arviointi. Komitea on valmis osallistumaan tehtävään.

| 43. | tähdentää kestävän kaupunkiliikenteen merkitystä ja ehdottaa, että sähköisiä lippuja ja älykkäitä lippupalveluja edistetään kaikissa liikennemuodoissa, linja-autot, rautatiet, lautat, auton yhteiskäyttö, polkupyörän yhteiskäyttö ja tietullit mukaan luettuina. Tavoitteena on kannustaa järjestelmien yhteentoimivuuden parantamiseen ja lisätä julkisten kulkuvälineiden käyttöä. |
| --- | --- |

43.

tähdentää kestävän kaupunkiliikenteen merkitystä ja ehdottaa, että sähköisiä lippuja ja älykkäitä lippupalveluja edistetään kaikissa liikennemuodoissa, linja-autot, rautatiet, lautat, auton yhteiskäyttö, polkupyörän yhteiskäyttö ja tietullit mukaan luettuina. Tavoitteena on kannustaa järjestelmien yhteentoimivuuden parantamiseen ja lisätä julkisten kulkuvälineiden käyttöä.

Ympäristö

| 44. | katsoo, että kehityssuuntaus, joka kertoo ilmanlaadun parantumisen hidastumisesta, on pitkälti seurausta kunnianhimoisen, päästölähteisiin puuttumiseen perustuvan EU-politiikan riittämättömyydestä ja jäsenvaltiokohtaisten toimenpiteiden niukkuudesta. Paikallis- ja alueviranomaisille on annettu paljon tehtävää ja vastuuta ilmanlaatuongelmien ratkaisemisessa. (11) Komitea odottaa mielenkiinnolla ehdotuksia näiden ongelmien ratkaisemiseksi ilmanlaatua koskevan EU:n lainsäädännön lähestyvässä uudelleenarvioinnissa. |
| --- | --- |

44.

katsoo, että kehityssuuntaus, joka kertoo ilmanlaadun parantumisen hidastumisesta, on pitkälti seurausta kunnianhimoisen, päästölähteisiin puuttumiseen perustuvan EU-politiikan riittämättömyydestä ja jäsenvaltiokohtaisten toimenpiteiden niukkuudesta. Paikallis- ja alueviranomaisille on annettu paljon tehtävää ja vastuuta ilmanlaatuongelmien ratkaisemisessa. (11) Komitea odottaa mielenkiinnolla ehdotuksia näiden ongelmien ratkaisemiseksi ilmanlaatua koskevan EU:n lainsäädännön lähestyvässä uudelleenarvioinnissa.

| 45. | toivoo, että tässä uudelleenarvioinnissa sovitetaan yhteen (päästölähteisiin puuttumiseen perustuvan) EU-päästöpolitiikan ja immissiopolitiikan tavoitetasot ja aikarajat ja että erityisesti kansallisia päästörajoja koskevaa direktiiviä (National Emissions Ceiling, NEC) vahvistetaan, jotta voidaan vähentää taustapitoisuuksia. Komitea toivoo myös, että ajoneuvoja koskevia normeja tiukennetaan typpidioksidin (NO2), typen oksidien (NOx) ja pienhiukkasten osalta ja että myös merenkulun, ilmaliikenteen ja maatalouden päästöihin puututaan samalla kun yksinkertaistetaan mittaamisen indikaattoreita ja kriteerejä. Komitea kehottaa lisäksi ottamaan ilmanlaatua koskevat näkökohdat huomioon myös muilla politiikanaloilla, erityisesti liikenteen, asumisen, teollisuuden, energian ja ilmaston aloilla. |
| --- | --- |

45.

toivoo, että tässä uudelleenarvioinnissa sovitetaan yhteen (päästölähteisiin puuttumiseen perustuvan) EU-päästöpolitiikan ja immissiopolitiikan tavoitetasot ja aikarajat ja että erityisesti kansallisia päästörajoja koskevaa direktiiviä (National Emissions Ceiling, NEC) vahvistetaan, jotta voidaan vähentää taustapitoisuuksia. Komitea toivoo myös, että ajoneuvoja koskevia normeja tiukennetaan typpidioksidin (NO2), typen oksidien (NOx) ja pienhiukkasten osalta ja että myös merenkulun, ilmaliikenteen ja maatalouden päästöihin puututaan samalla kun yksinkertaistetaan mittaamisen indikaattoreita ja kriteerejä. Komitea kehottaa lisäksi ottamaan ilmanlaatua koskevat näkökohdat huomioon myös muilla politiikanaloilla, erityisesti liikenteen, asumisen, teollisuuden, energian ja ilmaston aloilla.

| 46. | esittää, että ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevaan EU:n strategiaan sisällytetään erityisiä alue- ja kunnallistason sopeutumistoimia koskeva osio sekä suuntaviivat ja tukea paikallisille ja alueellisille päätöksentekijöille. Tulisi myös harkita erityisen riskialttiiden alueiden sopeutumisstrategioita käsittelevän työryhmän perustamista sekä AK:n, ilmastotoimien pääosaston, ETA:n, yhteisen tutkimuskeskuksen ja paikallisten ja alueellisten verkostojen edustajien kokoamista yhteen. |
| --- | --- |

46.

esittää, että ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevaan EU:n strategiaan sisällytetään erityisiä alue- ja kunnallistason sopeutumistoimia koskeva osio sekä suuntaviivat ja tukea paikallisille ja alueellisille päätöksentekijöille. Tulisi myös harkita erityisen riskialttiiden alueiden sopeutumisstrategioita käsittelevän työryhmän perustamista sekä AK:n, ilmastotoimien pääosaston, ETA:n, yhteisen tutkimuskeskuksen ja paikallisten ja alueellisten verkostojen edustajien kokoamista yhteen.

Maatalous ja meripolitiikka

| 47. | korostaa tarvetta laatia kohdennettu tiedonanto uudesta EU:n laatujärjestelmästä paikallisille elintarvikkeille, sillä lähiruokajärjestelmät tukevat paikallis- ja aluetaloutta tarjoamalla työpaikkoja maataloudessa ja elintarviketuotannossa. |
| --- | --- |

47.

korostaa tarvetta laatia kohdennettu tiedonanto uudesta EU:n laatujärjestelmästä paikallisille elintarvikkeille, sillä lähiruokajärjestelmät tukevat paikallis- ja aluetaloutta tarjoamalla työpaikkoja maataloudessa ja elintarviketuotannossa.

| 48. | pitää aiheellisena, että komissio pyrkisi osaltaan vaikuttamaan entistä joustavammin Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä kalastusalan monivuotisten suunnitelmien oikeusperustasta vallitsevan pattitilanteen ratkaisemiseen. Komitea toivoo, että yhteisen kalastuspolitiikan uudistusehdotuspaketin yhteydessä aloitteita laajennetaan siten, että pyritään kalastuspolitiikan hajauttamiseen sekä rannikkoalueiden ja sisävesien äärellä sijaitsevien alueiden tarpeisiin ja ongelmiin soveltuviin täytäntöönpanotoimiin. |
| --- | --- |

48.

pitää aiheellisena, että komissio pyrkisi osaltaan vaikuttamaan entistä joustavammin Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä kalastusalan monivuotisten suunnitelmien oikeusperustasta vallitsevan pattitilanteen ratkaisemiseen. Komitea toivoo, että yhteisen kalastuspolitiikan uudistusehdotuspaketin yhteydessä aloitteita laajennetaan siten, että pyritään kalastuspolitiikan hajauttamiseen sekä rannikkoalueiden ja sisävesien äärellä sijaitsevien alueiden tarpeisiin ja ongelmiin soveltuviin täytäntöönpanotoimiin.

| 49. | kannattaa merialuestrategiaan perustuvan lähestymistavan kehittämistä yhdennetyn meripolitiikan välineeksi, mutta katsoo, että näihin strategioihin, kuten Atlantin aluetta varten vuonna 2013 hyväksyttävään strategiaan, tulee sisältyä vahvempi alueellinen ulottuvuus ja että on otettava oppia makroaluestrategian lähestymistavasta. |
| --- | --- |

49.

kannattaa merialuestrategiaan perustuvan lähestymistavan kehittämistä yhdennetyn meripolitiikan välineeksi, mutta katsoo, että näihin strategioihin, kuten Atlantin aluetta varten vuonna 2013 hyväksyttävään strategiaan, tulee sisältyä vahvempi alueellinen ulottuvuus ja että on otettava oppia makroaluestrategian lähestymistavasta.

EU:n kansalaisuus

| 50. | kehottaa ottamaan paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden huomioon aloitteissa, jotka perustuvat kansalaisten oikeuksiin ja vahvistavat niitä, sekä pyrkimyksissä palauttaa kansalaisten luottamus EU:hun ja sen toimielimiin. Komitea korostaa tarvetta ottaa mukaan myös lapset ja nuoret, sillä heilläkin on kyky toteuttaa kansalaisoikeuksia ja velvollisuuksia. Komitea kehottaa komissiota keskittymään tähän haasteeseen Euroopan kansalaisten teemavuoden 2013 puitteissa suunniteltavissa toimissa; AK aikoo antaa panoksensa teemavuoden toteuttamiseen. |
| --- | --- |

50.

kehottaa ottamaan paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden huomioon aloitteissa, jotka perustuvat kansalaisten oikeuksiin ja vahvistavat niitä, sekä pyrkimyksissä palauttaa kansalaisten luottamus EU:hun ja sen toimielimiin. Komitea korostaa tarvetta ottaa mukaan myös lapset ja nuoret, sillä heilläkin on kyky toteuttaa kansalaisoikeuksia ja velvollisuuksia. Komitea kehottaa komissiota keskittymään tähän haasteeseen Euroopan kansalaisten teemavuoden 2013 puitteissa suunniteltavissa toimissa; AK aikoo antaa panoksensa teemavuoden toteuttamiseen.

| 51. | sitoutuu antamaan panoksensa onnistuneiden eurooppalaisten kansalaisaloitteiden jatkotoimiin yhteistyössä muiden EU:n toimielinten kanssa. |
| --- | --- |

51.

sitoutuu antamaan panoksensa onnistuneiden eurooppalaisten kansalaisaloitteiden jatkotoimiin yhteistyössä muiden EU:n toimielinten kanssa.

Laajempi Eurooppa ja Eurooppa maailmassa

| 52. | esittää, että lisätään Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden paikallisten ja alueellisten toimijoiden mahdollisuuksia saada rahoitusta erityisistä tälle alueelle suunnatuista EU:n rahastoista ja kannattaa olemassa olevien ohjelmien, myös EAYY:n, avaamista naapurimaissa oleville kumppaneille. |
| --- | --- |

52.

esittää, että lisätään Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden paikallisten ja alueellisten toimijoiden mahdollisuuksia saada rahoitusta erityisistä tälle alueelle suunnatuista EU:n rahastoista ja kannattaa olemassa olevien ohjelmien, myös EAYY:n, avaamista naapurimaissa oleville kumppaneille.

| 53. | vahvistaa aikomuksensa jatkaa hedelmällistä yhteistyötä Euroopan komission kanssa paikallishallinnon välinettä (LAF) käsittelevän ohjelman parissa, jotta voidaan parantaa paikallista valmiuksien kehittämistä ja levittää tietoa EU:sta ja sen menettelyistä ehdokasvaltioissa ja ehdokkuutta valmistelevissa maissa. Komitea kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta laajentaa välinettä kattamaan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden paikallishallinto. |
| --- | --- |

53.

vahvistaa aikomuksensa jatkaa hedelmällistä yhteistyötä Euroopan komission kanssa paikallishallinnon välinettä (LAF) käsittelevän ohjelman parissa, jotta voidaan parantaa paikallista valmiuksien kehittämistä ja levittää tietoa EU:sta ja sen menettelyistä ehdokasvaltioissa ja ehdokkuutta valmistelevissa maissa. Komitea kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta laajentaa välinettä kattamaan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden paikallishallinto.

| 54. | luottaa siihen, että sen suositukset otetaan asianmukaisesti huomioon valmisteltaessa komission työohjelmaa vuodeksi 2013 ja antaa alueiden komitean puheenjohtajan tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan komission puheenjohtajalle, Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, Euroopan parlamentin puhemiehelle, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiolle Kyprokselle sekä tuleville puheenjohtajavaltioille Irlannille ja Liettualle. |
| --- | --- |

54.

luottaa siihen, että sen suositukset otetaan asianmukaisesti huomioon valmisteltaessa komission työohjelmaa vuodeksi 2013 ja antaa alueiden komitean puheenjohtajan tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan komission puheenjohtajalle, Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, Euroopan parlamentin puhemiehelle, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiolle Kyprokselle sekä tuleville puheenjohtajavaltioille Irlannille ja Liettualle.

Bryssel 19. heinäkuuta 2012

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  COM(2011) 777 final.

1

(2)  CdR 361/2011 fin.

2

(3)  CdR 42/2012 fin.

3

(4)  CdR 318/2010, esittelijät: Mercedes Bresso ja Ramón Luis Valcárcel Siso.

4

(5)  28. ja 29. kesäkuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, s. 7.

5

(6)  CdR 72/2011, esittelijä: Markku Markkula.

6

(7)  CdR 318/2010, esitteiljät: Mercedes Bresso ja Ramón Luis Valcárcel Siso.

7

(8)  Ks. COM(2012) 299, kohta 2.1.

8

(9)  CdR 85/2012, esittelijä: Brian Meaney.

9

(10)  CdR 273/2011, esittelijä: Luc Van den Brande.

10

(11)  CdR 329/2011, esittelijä: Cor Lamers.

11

---

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

96. täysistunto, 18.–19. heinäkuuta 2012

| 13.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 277/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 277/6

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Maahanmuutto ja liikkuvuus – kokonaisvaltainen lähestymistapa”

2012/C 277/02

ALUEIDEN KOMITEA

| — | korostaa, että maahanmuuttajien ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja solidaarisuus niitä maita kohtaan, joista muuttovirrat ovat pääasiassa lähtöisin, ovat asioita, jotka on otettava huomioon kaikissa unionin muuttoliikepolitiikan osa-alueissa ja kolmansien maiden kanssa ylläpidettävissä suhteissa siten, että noudatetaan täysin SEUTin 21 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja periaatteita. |
| --- | --- |

—

korostaa, että maahanmuuttajien ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja solidaarisuus niitä maita kohtaan, joista muuttovirrat ovat pääasiassa lähtöisin, ovat asioita, jotka on otettava huomioon kaikissa unionin muuttoliikepolitiikan osa-alueissa ja kolmansien maiden kanssa ylläpidettävissä suhteissa siten, että noudatetaan täysin SEUTin 21 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja periaatteita.

| — | katsoo tarpeelliseksi, että tutkitaan tarkasti kaikkia maahanmuuton syitä ilmastonmuutos mukaan lukien, jotta voidaan määritellä asianmukainen oikeudellinen kehys omasta maastaan henkeään tai fyysistä turvallisuuttaan uhkaavien luonnonkatastrofien tai ilmasto-olosuhteiden vuoksi paenneiden henkilöiden vastaanottamista varten. |
| --- | --- |

—

katsoo tarpeelliseksi, että tutkitaan tarkasti kaikkia maahanmuuton syitä ilmastonmuutos mukaan lukien, jotta voidaan määritellä asianmukainen oikeudellinen kehys omasta maastaan henkeään tai fyysistä turvallisuuttaan uhkaavien luonnonkatastrofien tai ilmasto-olosuhteiden vuoksi paenneiden henkilöiden vastaanottamista varten.

| — | katsoo, että maahanmuuttoa koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa edellyttää monitasoista hallintoa, jotta voidaan varmistaa, että maahanmuuttoa hallinnoi siihen parhaiten soveltuva taso kulloistenkin olosuhteiden mukaan ja toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen. Näin voidaan taata ihmisten hyvinvointi parhaalla mahdollisella tavalla sekä lähtö- että kohdemaassa. |
| --- | --- |

—

katsoo, että maahanmuuttoa koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa edellyttää monitasoista hallintoa, jotta voidaan varmistaa, että maahanmuuttoa hallinnoi siihen parhaiten soveltuva taso kulloistenkin olosuhteiden mukaan ja toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen. Näin voidaan taata ihmisten hyvinvointi parhaalla mahdollisella tavalla sekä lähtö- että kohdemaassa.

| — | pyytää erityisesti, että alue- ja paikallisyhteisöt otetaan täysimääräisesti mukaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan täytäntöönpanoon ja että hyödynnetään sekä jo olemassa olevia hajautetun yhteistyön hankkeita että toiminnassa olevia vuoropuhelurakenteita, joita ovat esimerkiksi ARLEM ja CORLEAP. |
| --- | --- |

—

pyytää erityisesti, että alue- ja paikallisyhteisöt otetaan täysimääräisesti mukaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan täytäntöönpanoon ja että hyödynnetään sekä jo olemassa olevia hajautetun yhteistyön hankkeita että toiminnassa olevia vuoropuhelurakenteita, joita ovat esimerkiksi ARLEM ja CORLEAP.

| Esittelijä | Nichi VENDOLA (IT, PSE), Apulian aluehallituksen puheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa COM(2011) 743 final |

Esittelijä

Nichi VENDOLA (IT, PSE), Apulian aluehallituksen puheenjohtaja

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa COM(2011) 743 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleisiä huomioita

| 1. | pitää kokonaisvaltaista lähestymistapaa tärkeänä viitekehyksenä Euroopan unionin toiminnalle maailmanlaajuisen muuttoliikkeen ja liikkuvuuden hallinnoinnin alalla sekä välineenä, joka tarjoaa kokonaiskuvan muuttoliikepolitiikasta ja auttaa näin pääsemään tavoitteeseen, joka on johdonmukaisuuden varmistaminen Euroopan unionin ulkosuhdetoiminnan ja kehitysyhteistyöpolitiikan sekä maahanmuuttopolitiikan välillä. |
| --- | --- |

1.

pitää kokonaisvaltaista lähestymistapaa tärkeänä viitekehyksenä Euroopan unionin toiminnalle maailmanlaajuisen muuttoliikkeen ja liikkuvuuden hallinnoinnin alalla sekä välineenä, joka tarjoaa kokonaiskuvan muuttoliikepolitiikasta ja auttaa näin pääsemään tavoitteeseen, joka on johdonmukaisuuden varmistaminen Euroopan unionin ulkosuhdetoiminnan ja kehitysyhteistyöpolitiikan sekä maahanmuuttopolitiikan välillä.

| 2. | pitää myönteisenä komission aloitetta esittää kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta ajantasaistettu versio, joka on jäsennellympi ja jossa keskitytään maahanmuuttajiin ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen lähtö-, kauttakulku- ja kohdemaissa. |
| --- | --- |

2.

pitää myönteisenä komission aloitetta esittää kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta ajantasaistettu versio, joka on jäsennellympi ja jossa keskitytään maahanmuuttajiin ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen lähtö-, kauttakulku- ja kohdemaissa.

| 3. | muistuttaa ihmisoikeudesta lähteä pois mistä tahansa maasta, myös omasta maastaan, ja palata maahansa (1). Se on perustava oikeudellinen lähtökohta keskustelulle maahanmuutosta ja tarpeesta tukea vapaaehtoista maahanmuuttoa riippumatta päätöksen syistä ja kohdemaan erityisvaatimuksista (2). |
| --- | --- |

3.

muistuttaa ihmisoikeudesta lähteä pois mistä tahansa maasta, myös omasta maastaan, ja palata maahansa (1). Se on perustava oikeudellinen lähtökohta keskustelulle maahanmuutosta ja tarpeesta tukea vapaaehtoista maahanmuuttoa riippumatta päätöksen syistä ja kohdemaan erityisvaatimuksista (2).

| 4. | korostaa, että maahanmuuttajien ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja solidaarisuus niitä maita kohtaan, joista muuttovirrat ovat pääasiassa lähtöisin, ovat asioita, jotka on otettava huomioon kaikissa unionin muuttoliikepolitiikan osa-alueissa ja kolmansien maiden kanssa ylläpidettävissä suhteissa siten, että noudatetaan täysin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja periaatteita. |
| --- | --- |

4.

korostaa, että maahanmuuttajien ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja solidaarisuus niitä maita kohtaan, joista muuttovirrat ovat pääasiassa lähtöisin, ovat asioita, jotka on otettava huomioon kaikissa unionin muuttoliikepolitiikan osa-alueissa ja kolmansien maiden kanssa ylläpidettävissä suhteissa siten, että noudatetaan täysin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja periaatteita.

| 5. | katsoo, että määriteltäessä kolmansien maiden kansalaisten maahantulomahdollisuuksia sekä maahanmuuttajien vastaanotto- ja kotouttamispolitiikkaa on taattava ihmisoikeuksien tehokas suojelu. |
| --- | --- |

5.

katsoo, että määriteltäessä kolmansien maiden kansalaisten maahantulomahdollisuuksia sekä maahanmuuttajien vastaanotto- ja kotouttamispolitiikkaa on taattava ihmisoikeuksien tehokas suojelu.

| 6. | korostaa, että takaisinottoa sekä viisumien myöntämisen helpottamista koskevissa niin unionin kuin jäsenvaltioidenkin sopimuksissa sekä kaikissa laittoman maahanmuuton torjuntatoimissa on kunnioitettava ihmisoikeuksia, jotka on vahvistettu erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevassa Euroopan yleissopimuksessa, kuten Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on johdonmukaisesti vaatinut. |
| --- | --- |

6.

korostaa, että takaisinottoa sekä viisumien myöntämisen helpottamista koskevissa niin unionin kuin jäsenvaltioidenkin sopimuksissa sekä kaikissa laittoman maahanmuuton torjuntatoimissa on kunnioitettava ihmisoikeuksia, jotka on vahvistettu erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevassa Euroopan yleissopimuksessa, kuten Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on johdonmukaisesti vaatinut.

| 7. | korostaa, ettei maahanmuuttovirtojen hillitsemisvaatimus saa missään tilanteessa nousta tärkeämmäksi kuin jokaisen ihmisen oikeus hakea kansainvälistä suojelua unionista. Unionin tulee tarjota turvapaikka niille, jotka pakenevat vainoa tai tarvitsevat suojelua. |
| --- | --- |

7.

korostaa, ettei maahanmuuttovirtojen hillitsemisvaatimus saa missään tilanteessa nousta tärkeämmäksi kuin jokaisen ihmisen oikeus hakea kansainvälistä suojelua unionista. Unionin tulee tarjota turvapaikka niille, jotka pakenevat vainoa tai tarvitsevat suojelua.

| 8. | toteaa, että talouskriisi, joka koettelee useimpia Euroopan unionin jäsenvaltioita, uhkaa kiristää jännitteitä rajavalvontapolitiikan ja maahanmuuttajien ihmisoikeuksien kunnioittamisen välillä. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että talouskriisi, joka koettelee useimpia Euroopan unionin jäsenvaltioita, uhkaa kiristää jännitteitä rajavalvontapolitiikan ja maahanmuuttajien ihmisoikeuksien kunnioittamisen välillä.

| 9. | katsoo tarpeelliseksi, että tutkitaan tarkasti kaikkia maahanmuuton syitä ilmastonmuutos mukaan lukien (3), jotta voidaan määritellä asianmukainen oikeudellinen kehys omasta maastaan henkeään tai fyysistä turvallisuuttaan uhkaavien luonnonkatastrofien tai ilmasto-olosuhteiden vuoksi paenneiden henkilöiden vastaanottamista varten (4). |
| --- | --- |

9.

katsoo tarpeelliseksi, että tutkitaan tarkasti kaikkia maahanmuuton syitä ilmastonmuutos mukaan lukien (3), jotta voidaan määritellä asianmukainen oikeudellinen kehys omasta maastaan henkeään tai fyysistä turvallisuuttaan uhkaavien luonnonkatastrofien tai ilmasto-olosuhteiden vuoksi paenneiden henkilöiden vastaanottamista varten (4).

| 10. | kehottaa Euroopan komissiota julkaisemaan valmisteluasiakirjan muuttoliikkeestä ja ilmastonmuutoksesta, kuten 4. toukokuuta 2011 annetussa maahanmuuttotiedonannossa (5) alun perin kaavailtiin. |
| --- | --- |

10.

kehottaa Euroopan komissiota julkaisemaan valmisteluasiakirjan muuttoliikkeestä ja ilmastonmuutoksesta, kuten 4. toukokuuta 2011 annetussa maahanmuuttotiedonannossa (5) alun perin kaavailtiin.

| 11. | katsoo, että kokonaisvaltaisen lähestymistavan tehokkuuden kannalta on välttämätöntä vahvistaa koordinointia Euroopan unionin ja jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason välillä sekä kolmansien maiden kanssa. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että kokonaisvaltaisen lähestymistavan tehokkuuden kannalta on välttämätöntä vahvistaa koordinointia Euroopan unionin ja jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason välillä sekä kolmansien maiden kanssa.

| 12. | toistaa alueiden komitean jo aiemmin esittämän toteamuksen, että ”yhteinen maahanmuuttopolitiikka vaikuttaa ensimmäisenä merkittävästi paikallis- ja alueviranomaisiin. Ensinnäkin laittomaan maahanmuuttoon liittyvät vaikeudet koskevat erityisesti paikallis- ja alueviranomaisia, ja toiseksi niiden tehtävänä on tarjota ihmisille monenlaisia palveluita paikallisen kotouttamisprosessin osana. Paikallis- ja alueviranomaisten on näin ollen päästävä osallistumaan laillista maahanmuuttoa koskevien eurooppalaisten puitteiden laatimiseen, laittoman maahanmuuton vastaisiin toimiin ja kehitysyhteistyöhön lähtömaiden kanssa.” (6) |
| --- | --- |

12.

toistaa alueiden komitean jo aiemmin esittämän toteamuksen, että ”yhteinen maahanmuuttopolitiikka vaikuttaa ensimmäisenä merkittävästi paikallis- ja alueviranomaisiin. Ensinnäkin laittomaan maahanmuuttoon liittyvät vaikeudet koskevat erityisesti paikallis- ja alueviranomaisia, ja toiseksi niiden tehtävänä on tarjota ihmisille monenlaisia palveluita paikallisen kotouttamisprosessin osana. Paikallis- ja alueviranomaisten on näin ollen päästävä osallistumaan laillista maahanmuuttoa koskevien eurooppalaisten puitteiden laatimiseen, laittoman maahanmuuton vastaisiin toimiin ja kehitysyhteistyöhön lähtömaiden kanssa.” (6)

| 13. | on tyytyväinen huomattavaan edistykseen, jota on saatu aikaan maahanmuuttajien lähtömaihin suuntautuvien rahansiirtojen avoimuuden ja turvallisuuden parantamiseksi ja kustannusten alentamiseksi, ja kannattaa Euroopan komission ehdottamaa aloitetta ohjata maahanmuuttajien lähtömaahansa palauttamat varat tuottaviin investointeihin. |
| --- | --- |

13.

on tyytyväinen huomattavaan edistykseen, jota on saatu aikaan maahanmuuttajien lähtömaihin suuntautuvien rahansiirtojen avoimuuden ja turvallisuuden parantamiseksi ja kustannusten alentamiseksi, ja kannattaa Euroopan komission ehdottamaa aloitetta ohjata maahanmuuttajien lähtömaahansa palauttamat varat tuottaviin investointeihin.

| 14. | hyväksyy sen, että kokonaisvaltaisessa lähestymistavassa korostetaan maahanmuuttajayhteisöjen roolia kehitysyhteistyöpolitiikassa ja muuttovirtojen sääntelyssä, sillä näin voidaan tukea lähtövalmisteluja ja kohdemaahan kotoutumista. |
| --- | --- |

14.

hyväksyy sen, että kokonaisvaltaisessa lähestymistavassa korostetaan maahanmuuttajayhteisöjen roolia kehitysyhteistyöpolitiikassa ja muuttovirtojen sääntelyssä, sillä näin voidaan tukea lähtövalmisteluja ja kohdemaahan kotoutumista.

Alue- ja paikallisyhteisöjen rooli kokonaisvaltaisen lähestymistavan toteuttamisessa

| 15. | katsoo, että maahanmuuttoa koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa edellyttää monitasoista hallintoa, jotta voidaan varmistaa, että maahanmuuttoa hallinnoi siihen parhaiten soveltuva taso kulloistenkin olosuhteiden mukaan ja toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen. Näin voidaan taata ihmisten hyvinvointi parhaalla mahdollisella tavalla sekä lähtö- että kohdemaassa. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että maahanmuuttoa koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa edellyttää monitasoista hallintoa, jotta voidaan varmistaa, että maahanmuuttoa hallinnoi siihen parhaiten soveltuva taso kulloistenkin olosuhteiden mukaan ja toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen. Näin voidaan taata ihmisten hyvinvointi parhaalla mahdollisella tavalla sekä lähtö- että kohdemaassa.

| 16. | katsoo, että alue- ja paikallisyhteisöt ovat keskeisiä toimijoita kokonaisvaltaisessa lähestymistavassa. Ne ovat samanaikaisesti sosiaali- ja työllisyyspolitiikan, vastaanotto- ja kotouttamispolitiikan sekä laittoman maahanmuuton hallinnointipolitiikan alullepanijoita ja toteuttajia. Niillä on myös mahdollisuus käydä tiivistä vuoropuhelua ja harjoittaa monimuotoista yhteistyötä muuttoliikkeiden lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa (7). |
| --- | --- |

16.

katsoo, että alue- ja paikallisyhteisöt ovat keskeisiä toimijoita kokonaisvaltaisessa lähestymistavassa. Ne ovat samanaikaisesti sosiaali- ja työllisyyspolitiikan, vastaanotto- ja kotouttamispolitiikan sekä laittoman maahanmuuton hallinnointipolitiikan alullepanijoita ja toteuttajia. Niillä on myös mahdollisuus käydä tiivistä vuoropuhelua ja harjoittaa monimuotoista yhteistyötä muuttoliikkeiden lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa (7).

| 17. | toteaa, että alue- ja paikallisyhteisöt toteuttavat jo nyt vuoropuheluhankkeita sellaisten kolmansien maiden alue- ja paikallisyhteisöjen kanssa, joista monet ovat maahanmuuttovirtojen lähtö- tai kauttakulkumaita, sekä hajautetun yhteistyön hankkeita. |
| --- | --- |

17.

toteaa, että alue- ja paikallisyhteisöt toteuttavat jo nyt vuoropuheluhankkeita sellaisten kolmansien maiden alue- ja paikallisyhteisöjen kanssa, joista monet ovat maahanmuuttovirtojen lähtö- tai kauttakulkumaita, sekä hajautetun yhteistyön hankkeita.

| 18. | toivoo, että ARLEM (Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisyhteisöjen kokous) ja CORLEAP (EU:n ja itäisten kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten konferenssi) tunnustetaan foorumeina, jotka tarjoavat parhaat mahdollisuudet kehittää vuoropuhelua Välimeren ja Itä-Euroopan alueyhteisöjen kanssa maahanmuutto- ja kehityspolitiikasta. |
| --- | --- |

18.

toivoo, että ARLEM (Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisyhteisöjen kokous) ja CORLEAP (EU:n ja itäisten kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten konferenssi) tunnustetaan foorumeina, jotka tarjoavat parhaat mahdollisuudet kehittää vuoropuhelua Välimeren ja Itä-Euroopan alueyhteisöjen kanssa maahanmuutto- ja kehityspolitiikasta.

| 19. | katsoo, että jäsenvaltioiden kahdenvälisiä hankkeita ja jo olemassa olevia alueellisia ja kahdenvälisiä vuoropuhelualoitteita, jotka ovat maahanmuuttoon liittyviä unionin ulkopoliittisia välineitä, olisi pyrittävä johdonmukaistamaan mahdollisimman laajasti ja että johdonmukaisuuteen päästään muun muassa tunnustamalla täysimääräisesti alue- ja paikallisyhteisöjen käymän vuoropuhelun merkitys. |
| --- | --- |

19.

katsoo, että jäsenvaltioiden kahdenvälisiä hankkeita ja jo olemassa olevia alueellisia ja kahdenvälisiä vuoropuhelualoitteita, jotka ovat maahanmuuttoon liittyviä unionin ulkopoliittisia välineitä, olisi pyrittävä johdonmukaistamaan mahdollisimman laajasti ja että johdonmukaisuuteen päästään muun muassa tunnustamalla täysimääräisesti alue- ja paikallisyhteisöjen käymän vuoropuhelun merkitys.

| 20. | kehottaa toimielimiä pitämään alue- ja paikallisyhteisöjä kokonaisvaltaisen lähestymistavan tärkeimpinä toimijoina kussakin valtiossa niille osoitetun toimivallan mukaisesti ja käyttämään sitä varten välineitä, joiden kautta ne voivat saada unionin rahoitusta myös ilman keskushallinnon viranomaisten väliintuloa siten, että samalla otetaan huomioon eri jäsenvaltioiden väliset erot. |
| --- | --- |

20.

kehottaa toimielimiä pitämään alue- ja paikallisyhteisöjä kokonaisvaltaisen lähestymistavan tärkeimpinä toimijoina kussakin valtiossa niille osoitetun toimivallan mukaisesti ja käyttämään sitä varten välineitä, joiden kautta ne voivat saada unionin rahoitusta myös ilman keskushallinnon viranomaisten väliintuloa siten, että samalla otetaan huomioon eri jäsenvaltioiden väliset erot.

| 21. | kehottaa komissiota tukemaan innovatiivisia hankkeita, joiden avulla edistetään työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamista ja joissa ovat mukana alue- ja paikallisyhteisöt, sillä ne käyttävät tämän alan toimivaltaa monissa jäsenvaltioissa, jotta pystytään luomaan tehokas väline myös eräillä työmarkkinasegmenteillä vallitsevan pätevän työvoiman puutteen ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota tukemaan innovatiivisia hankkeita, joiden avulla edistetään työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamista ja joissa ovat mukana alue- ja paikallisyhteisöt, sillä ne käyttävät tämän alan toimivaltaa monissa jäsenvaltioissa, jotta pystytään luomaan tehokas väline myös eräillä työmarkkinasegmenteillä vallitsevan pätevän työvoiman puutteen ratkaisemiseksi.

| 22. | toivoo, että alue- ja paikallisyhteisöt voivat osallistua myös EU:n maahanmuuttoportaalin ylläpitämiseen: portaaliin voitaisiin näin lisätä maahanmuuttajia kiinnostavaa tietoa kohdealueesta, -kaupungista ja -kunnasta. |
| --- | --- |

22.

toivoo, että alue- ja paikallisyhteisöt voivat osallistua myös EU:n maahanmuuttoportaalin ylläpitämiseen: portaaliin voitaisiin näin lisätä maahanmuuttajia kiinnostavaa tietoa kohdealueesta, -kaupungista ja -kunnasta.

Maahanmuuttopolitiikan ja kehitysyhteistyöpolitiikan suhde

| 23. | pitää ensiarvoisen tärkeänä, että unionin muutto- ja kehittämispolitiikan sekä ulkoasioihin kuuluvan maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan johdonmukaisuus varmistetaan kaikilta osin. Unionin ja jäsenvaltioiden kolmansiin maihin kohdistuvan toiminnan tulee aina perustua ennen kaikkea solidaarisuuden ja yhteisen kehittämisen periaatteisiin, jotta voidaan puuttua maahanmuuton perimmäisiin syihin ja päästä eroon köyhyydestä. Erityistä huomiota tulee kiinnittää kyseisten maiden omien resurssien käyttöönottoon sekä instituutioiden lujittamiseen ja hallintotavan ja oikeusvaltion parantamiseen. Ne ovat avainasemassa taloudellisen ja yhteiskunnallisen muutoksen aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

23.

pitää ensiarvoisen tärkeänä, että unionin muutto- ja kehittämispolitiikan sekä ulkoasioihin kuuluvan maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan johdonmukaisuus varmistetaan kaikilta osin. Unionin ja jäsenvaltioiden kolmansiin maihin kohdistuvan toiminnan tulee aina perustua ennen kaikkea solidaarisuuden ja yhteisen kehittämisen periaatteisiin, jotta voidaan puuttua maahanmuuton perimmäisiin syihin ja päästä eroon köyhyydestä. Erityistä huomiota tulee kiinnittää kyseisten maiden omien resurssien käyttöönottoon sekä instituutioiden lujittamiseen ja hallintotavan ja oikeusvaltion parantamiseen. Ne ovat avainasemassa taloudellisen ja yhteiskunnallisen muutoksen aikaansaamiseksi.

| 24. | kehottaa komissiota toteuttamaan kehittyville maille tarkoitettujen varojen jaon noudattaen kehitysyhteistyön periaatteita, painopisteitä ja strategioita ja ottaen huomioon ”enemmällä enemmän” –periaatteen. |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota toteuttamaan kehittyville maille tarkoitettujen varojen jaon noudattaen kehitysyhteistyön periaatteita, painopisteitä ja strategioita ja ottaen huomioon ”enemmällä enemmän” –periaatteen.

| 25. | katsoo, että vastavuoroisuuden periaatteen on oltava kehitysyhteistyön periaatteiden rinnalla etenkin, kun on kyse liikkuvuuskumppanuuksista sekä maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevasta yhteisestä toimintasuunnitelmasta (8). |
| --- | --- |

25.

katsoo, että vastavuoroisuuden periaatteen on oltava kehitysyhteistyön periaatteiden rinnalla etenkin, kun on kyse liikkuvuuskumppanuuksista sekä maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevasta yhteisestä toimintasuunnitelmasta (8).

| 26. | katsoo, että kokonaisvaltaisen lähestymistavan täytäntöönpanossa on suojeltava riittävällä tavalla kaikkia muita heikommassa asemassa olevia ryhmiä, etenkin ilman huoltajaa olevia alaikäisiä, jotta voidaan toisaalta ohjailla asianmukaisesti toimintaa kolmansissa maissa ja toisaalta tarjota soveltuvia vastaanoton ja sosiaalisen integroinnin muotoja sekä edistää monien alue- ja paikallisyhteisöjen soveltamien hyvien käytänteiden leviämistä jäsenvaltioissa. Komitea kehottaa lisäksi Euroopan komissiota toteuttamaan käytännössä ilman huoltajaa olevia alaikäisiä koskevaan toimintasuunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että kokonaisvaltaisen lähestymistavan täytäntöönpanossa on suojeltava riittävällä tavalla kaikkia muita heikommassa asemassa olevia ryhmiä, etenkin ilman huoltajaa olevia alaikäisiä, jotta voidaan toisaalta ohjailla asianmukaisesti toimintaa kolmansissa maissa ja toisaalta tarjota soveltuvia vastaanoton ja sosiaalisen integroinnin muotoja sekä edistää monien alue- ja paikallisyhteisöjen soveltamien hyvien käytänteiden leviämistä jäsenvaltioissa. Komitea kehottaa lisäksi Euroopan komissiota toteuttamaan käytännössä ilman huoltajaa olevia alaikäisiä koskevaan toimintasuunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet.

| 27. | pyytää kehittämään todellisen ja asianmukaisen sukupuolilähestymistavan, jossa otetaan huomioon naisten erityinen rooli maahanmuutossa ja koko perheen sosiaalisessa integroitumisessa vastaanottavaan jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

27.

pyytää kehittämään todellisen ja asianmukaisen sukupuolilähestymistavan, jossa otetaan huomioon naisten erityinen rooli maahanmuutossa ja koko perheen sosiaalisessa integroitumisessa vastaanottavaan jäsenvaltioon.

| 28. | katsoo, että unionin maahanmuuttopolitiikka saattaa olla ristiriidassa kehitysyhteistyöpolitiikan kanssa, sillä sen tavoitteena on houkutella lahjakkuuksia kolmansista maista Eurooppa 2020 -strategiassa vahvistettujen väestörakenteeseen ja talouden kehitykseen liittyvien tavoitteiden vuoksi. |
| --- | --- |

28.

katsoo, että unionin maahanmuuttopolitiikka saattaa olla ristiriidassa kehitysyhteistyöpolitiikan kanssa, sillä sen tavoitteena on houkutella lahjakkuuksia kolmansista maista Eurooppa 2020 -strategiassa vahvistettujen väestörakenteeseen ja talouden kehitykseen liittyvien tavoitteiden vuoksi.

| 29. | epäilee, voidaanko valikoivan maahanmuuttopolitiikan aiheuttamaa ”aivovuotoa” torjua kiertomuuttovälineen avulla, sillä ei ole täysin selvää, onko kyseinen väline tehokas ja mitä konkreettisia vaikutuksia sillä voi olla. |
| --- | --- |

29.

epäilee, voidaanko valikoivan maahanmuuttopolitiikan aiheuttamaa ”aivovuotoa” torjua kiertomuuttovälineen avulla, sillä ei ole täysin selvää, onko kyseinen väline tehokas ja mitä konkreettisia vaikutuksia sillä voi olla.

| 30. | katsoo lisäksi, että kiertomuuttoväline saattaa olla ristiriidassa maahanmuuttajien kotouttamista koskevan tavoitteen kanssa ja että tästä syystä on määriteltävä erityisesti näille työntekijöille suunnattuja kotouttamisstrategioita, jotta heidän kotoutumisensa on todella mahdollista myös silloin, kun oleskelu Euroopan unionissa ei ole tarkoitettu pysyväksi (9). |
| --- | --- |

30.

katsoo lisäksi, että kiertomuuttoväline saattaa olla ristiriidassa maahanmuuttajien kotouttamista koskevan tavoitteen kanssa ja että tästä syystä on määriteltävä erityisesti näille työntekijöille suunnattuja kotouttamisstrategioita, jotta heidän kotoutumisensa on todella mahdollista myös silloin, kun oleskelu Euroopan unionissa ei ole tarkoitettu pysyväksi (9).

| 31. | katsoo, että opiskelu- ja pätevyystodistusten tunnustaminen yhdenmukaistetuin edellytyksin on perustava keino torjua osaamisen alikäyttöä, varmistaa maahanmuuttajien todellinen kotoutuminen ja taata kotoutuminen takaisin lähtömaahan kiertomuuton yhteydessä. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että opiskelu- ja pätevyystodistusten tunnustaminen yhdenmukaistetuin edellytyksin on perustava keino torjua osaamisen alikäyttöä, varmistaa maahanmuuttajien todellinen kotoutuminen ja taata kotoutuminen takaisin lähtömaahan kiertomuuton yhteydessä.

| 32. | kehottaa Euroopan komissiota tukemaan toimenpiteitä, joilla autetaan valtioita yksinkertaistamaan opiskelu- ja pätevyystodistusten tunnustamista, ja edistämään osaamisen epävirallista tunnustamista, jotta voidaan muun muassa helpottaa kolmansien maiden kansalaisten liikkumista Euroopan työmarkkinoilla. |
| --- | --- |

32.

kehottaa Euroopan komissiota tukemaan toimenpiteitä, joilla autetaan valtioita yksinkertaistamaan opiskelu- ja pätevyystodistusten tunnustamista, ja edistämään osaamisen epävirallista tunnustamista, jotta voidaan muun muassa helpottaa kolmansien maiden kansalaisten liikkumista Euroopan työmarkkinoilla.

| 33. | toivoo, että kolmansille maille esitettävä vaatimus tehdä yhteistyötä muuttovirtojen hallinnan alalla ei missään tilanteessa johda siihen, että loukataan kaikille kuuluvaa ihmisoikeutta lähteä mistä tahansa maasta, myös omasta maastaan, etenkään kun kolmansia maita vaaditaan valvomaan maastamuuttoa kohdevaltion lainsäädännön perusteella. |
| --- | --- |

33.

toivoo, että kolmansille maille esitettävä vaatimus tehdä yhteistyötä muuttovirtojen hallinnan alalla ei missään tilanteessa johda siihen, että loukataan kaikille kuuluvaa ihmisoikeutta lähteä mistä tahansa maasta, myös omasta maastaan, etenkään kun kolmansia maita vaaditaan valvomaan maastamuuttoa kohdevaltion lainsäädännön perusteella.

| 34. | katsoo, että on tarpeen investoida enemmän sellaisiin kehitysyhteistyöhankkeisiin, jotka on suunnattu opetus- ja terveysalalle ja joissa yliopistot ovat suoraan osallisina sekä joilla tuetaan tutkijoiden ja muun akateemisen henkilöstön liikkuvuutta. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että on tarpeen investoida enemmän sellaisiin kehitysyhteistyöhankkeisiin, jotka on suunnattu opetus- ja terveysalalle ja joissa yliopistot ovat suoraan osallisina sekä joilla tuetaan tutkijoiden ja muun akateemisen henkilöstön liikkuvuutta.

| 35. | kannattaa Euroopan parlamentille esitetyn vetoomuksen mukaista toivomusta perustaa Euro-Välimeri-alueen Erasmus- ja Leonardo da Vinci -ohjelma, joka olisi konkreettinen väline Välimeren kummankin rannan opiskelijoiden kahdensuuntaisen liikkuvuuden edistämiseen. |
| --- | --- |

35.

kannattaa Euroopan parlamentille esitetyn vetoomuksen mukaista toivomusta perustaa Euro-Välimeri-alueen Erasmus- ja Leonardo da Vinci -ohjelma, joka olisi konkreettinen väline Välimeren kummankin rannan opiskelijoiden kahdensuuntaisen liikkuvuuden edistämiseen.

| 36. | toivoo, että nuorten ja erityisesti opiskelijoiden liikkuvuutta tuettaisiin tehokkaasti muun muassa yksinkertaistamalla viisumien myöntämistä, keventämällä byrokratiaa ja myöntämällä riittävästi taloudellisia avustuksia. |
| --- | --- |

36.

toivoo, että nuorten ja erityisesti opiskelijoiden liikkuvuutta tuettaisiin tehokkaasti muun muassa yksinkertaistamalla viisumien myöntämistä, keventämällä byrokratiaa ja myöntämällä riittävästi taloudellisia avustuksia.

| 37. | katsoo, että Yhteinen Erasmus -ohjelmaa tulee pitää esillä ja tukea, samoin kuin jo käytössä olevia nuorten väliseen vaihtoon liittyviä hyviä käytänteitä, kuten Euroopan alueiden liiton (AER) tukemaa Eurodissey-ohjelmaa. |
| --- | --- |

37.

katsoo, että Yhteinen Erasmus -ohjelmaa tulee pitää esillä ja tukea, samoin kuin jo käytössä olevia nuorten väliseen vaihtoon liittyviä hyviä käytänteitä, kuten Euroopan alueiden liiton (AER) tukemaa Eurodissey-ohjelmaa.

| 38. | katsoo tarpeelliseksi analysoida tarkemmin taloudellisen epätasapainon aiheuttamia muuttopaineita, jotta voidaan määritellä tehokkaita ratkaisukeinoja. Niitä ovat muun muassa järjestelyt, joilla taataan myös heikosti koulutetun työvoiman liikkuvuus, sillä tällaiselle työvoimalle on edelleen paljon kysyntää eräissä jäsenvaltioissa, eikä siihen voida vastata pelkästään kiertomuuttomekanismilla. |
| --- | --- |

38.

katsoo tarpeelliseksi analysoida tarkemmin taloudellisen epätasapainon aiheuttamia muuttopaineita, jotta voidaan määritellä tehokkaita ratkaisukeinoja. Niitä ovat muun muassa järjestelyt, joilla taataan myös heikosti koulutetun työvoiman liikkuvuus, sillä tällaiselle työvoimalle on edelleen paljon kysyntää eräissä jäsenvaltioissa, eikä siihen voida vastata pelkästään kiertomuuttomekanismilla.

| 39. | katsoo, että maahanmuuttajayhteisöt tulisi ottaa mukaan myös lähtöä edeltävien toimenpiteiden laatimiseen ja että jo verkossa olevia sivustoja tulisi hyödyntää, sillä ne ovat suoraan maahanmuuttajayhdistysten hallinnoimia ja antavat täsmällistä tietoa asiasta mahdollisesti kiinnostuneille ymmärrettävällä kielellä. |
| --- | --- |

39.

katsoo, että maahanmuuttajayhteisöt tulisi ottaa mukaan myös lähtöä edeltävien toimenpiteiden laatimiseen ja että jo verkossa olevia sivustoja tulisi hyödyntää, sillä ne ovat suoraan maahanmuuttajayhdistysten hallinnoimia ja antavat täsmällistä tietoa asiasta mahdollisesti kiinnostuneille ymmärrettävällä kielellä.

| 40. | on tyytyväinen siihen, että lähtöä edeltäville toimenpiteille annetaan arvoa, ja katsoo, että niihin olisi investoitava enemmän ja otettava mukaan maahanmuuttajien lähtömaissa jo toimivat kansalaisjärjestöt sekä alue- ja paikallisyhteisöt, jotka osallistuvat maahanmuuttajien ja heidän perheidensä vastaanottamiseen ja kotouttamiseen liittyviin menettelyihin. |
| --- | --- |

40.

on tyytyväinen siihen, että lähtöä edeltäville toimenpiteille annetaan arvoa, ja katsoo, että niihin olisi investoitava enemmän ja otettava mukaan maahanmuuttajien lähtömaissa jo toimivat kansalaisjärjestöt sekä alue- ja paikallisyhteisöt, jotka osallistuvat maahanmuuttajien ja heidän perheidensä vastaanottamiseen ja kotouttamiseen liittyviin menettelyihin.

Laittoman maahanmuuton torjunta

| 41. | arvostaa unionin voimakasta sitoutumista laittoman maahanmuuton torjumiseen ja erityisesti ihmiskaupan sekä maassa laittomasti oleskelevia työntekijöitä palkkaavien työnantajien vastaiseen toimintaan. |
| --- | --- |

41.

arvostaa unionin voimakasta sitoutumista laittoman maahanmuuton torjumiseen ja erityisesti ihmiskaupan sekä maassa laittomasti oleskelevia työntekijöitä palkkaavien työnantajien vastaiseen toimintaan.

| 42. | korostaa, että laittoman maahanmuuton torjuntaan on sovellettava lähestymistapaa, jonka mukaan maahanmuuttajat saattavat olla mahdollisia laittoman ihmiskaupan uhreja ja heitä on siksi suojeltava. |
| --- | --- |

42.

korostaa, että laittoman maahanmuuton torjuntaan on sovellettava lähestymistapaa, jonka mukaan maahanmuuttajat saattavat olla mahdollisia laittoman ihmiskaupan uhreja ja heitä on siksi suojeltava.

| 43. | kehottaa Euroopan komissiota toteuttamaan hankkeita, joissa analysoidaan ja torjutaan pimeää työtä, joka on vitsaus unionin sisäisessä taloudessa ja joka kannustaa ulkomaalaisia tulemaan maahan laittomasti. Heitä saatetaan tällöin käyttää hyväksi niin työmarkkinoilla kuin rikollisverkostojen toiminnassa. |
| --- | --- |

43.

kehottaa Euroopan komissiota toteuttamaan hankkeita, joissa analysoidaan ja torjutaan pimeää työtä, joka on vitsaus unionin sisäisessä taloudessa ja joka kannustaa ulkomaalaisia tulemaan maahan laittomasti. Heitä saatetaan tällöin käyttää hyväksi niin työmarkkinoilla kuin rikollisverkostojen toiminnassa.

| 44. | katsoo, että huomattavasti rahoitusvaroja on investoitu myös toimenpiteisiin, joilla torjutaan laitonta maahanmuuttoa, kuten Frontex-viraston alaisiin rajavalvontaoperaatioihin. |
| --- | --- |

44.

katsoo, että huomattavasti rahoitusvaroja on investoitu myös toimenpiteisiin, joilla torjutaan laitonta maahanmuuttoa, kuten Frontex-viraston alaisiin rajavalvontaoperaatioihin.

| 45. | korostaa tarvetta kunnioittaa ihmisoikeuksia ja erityisesti palauttamiskiellon periaatetta kaikissa rajavalvonnan vaiheissa ja katsoo, että EU:n toimielinten ja erityisesti Euroopan parlamentin tulisikin tästä syystä valvoa tarkasti Frontexin toimintaa. |
| --- | --- |

45.

korostaa tarvetta kunnioittaa ihmisoikeuksia ja erityisesti palauttamiskiellon periaatetta kaikissa rajavalvonnan vaiheissa ja katsoo, että EU:n toimielinten ja erityisesti Euroopan parlamentin tulisikin tästä syystä valvoa tarkasti Frontexin toimintaa.

| 46. | toivoo, että valvonta ulotetaan koskemaan myös Frontexin suoraan hallinnoimaa kansainvälistä yhteistyötä, sillä Frontexilla on valtuudet tehdä kolmansien maiden kanssa teknisluonteisia kansainvälisiä sopimuksia, joiden sisällön tulisi olla avoimemmin saatavilla ja joiden soveltamisala tulisi rajata täsmällisesti. |
| --- | --- |

46.

toivoo, että valvonta ulotetaan koskemaan myös Frontexin suoraan hallinnoimaa kansainvälistä yhteistyötä, sillä Frontexilla on valtuudet tehdä kolmansien maiden kanssa teknisluonteisia kansainvälisiä sopimuksia, joiden sisällön tulisi olla avoimemmin saatavilla ja joiden soveltamisala tulisi rajata täsmällisesti.

| 47. | katsoo tarpeelliseksi tehdä täsmälliset arviot kaikkien välineiden kustannus-hyötysuhteesta, jotta voidaan vertailla niiden tehokkuutta, myös palauttamismenettelyjen (säilöönotto ja maastapoistaminen) kustannuksia, sekä sitä, kuinka suuri osa valtioiden resursseista osoitetaan todellisuudessa vapaaehtoiseen paluuseen maastapoistamiseen verrattuna. |
| --- | --- |

47.

katsoo tarpeelliseksi tehdä täsmälliset arviot kaikkien välineiden kustannus-hyötysuhteesta, jotta voidaan vertailla niiden tehokkuutta, myös palauttamismenettelyjen (säilöönotto ja maastapoistaminen) kustannuksia, sekä sitä, kuinka suuri osa valtioiden resursseista osoitetaan todellisuudessa vapaaehtoiseen paluuseen maastapoistamiseen verrattuna.

| 48. | kehottaa välttämään tilanteita, joissa maassa laillisesti oleskelevista ulkomaalaisista voi tulla laittomasti oleskelevia maahanmuuttajia kansallisen lainsäädännön joustamattomuuden vuoksi ja jolloin he näin liittyvät oleskeluajan ylittäneiden henkilöiden joukon jatkoksi. |
| --- | --- |

48.

kehottaa välttämään tilanteita, joissa maassa laillisesti oleskelevista ulkomaalaisista voi tulla laittomasti oleskelevia maahanmuuttajia kansallisen lainsäädännön joustamattomuuden vuoksi ja jolloin he näin liittyvät oleskeluajan ylittäneiden henkilöiden joukon jatkoksi.

| 49. | toivoo, että Euroopan unionin toimielimet ja jäsenvaltiot harkitsisivat vakavasti mahdollisuutta sallia tulo Euroopan unioniin työnhakuun, kuten EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 79 artiklan 5 kohdassa erikseen mainitaan. |
| --- | --- |

49.

toivoo, että Euroopan unionin toimielimet ja jäsenvaltiot harkitsisivat vakavasti mahdollisuutta sallia tulo Euroopan unioniin työnhakuun, kuten EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 79 artiklan 5 kohdassa erikseen mainitaan.

| 50. | katsoo, että laillisten maahanmuuttokanavien tarjontaa tulisi pitää yhtenä tärkeimmistä keinoista, joilla voidaan torjua laitonta maahanmuuttoa ja oleskeluajan ylittämiseen liittyvää ilmiötä, sekä keinona taata jonkinasteinen solidaarisuus muuttovirtojen lähtömaiden kanssa ylläpidettävissä yhteistyösuhteissa. |
| --- | --- |

50.

katsoo, että laillisten maahanmuuttokanavien tarjontaa tulisi pitää yhtenä tärkeimmistä keinoista, joilla voidaan torjua laitonta maahanmuuttoa ja oleskeluajan ylittämiseen liittyvää ilmiötä, sekä keinona taata jonkinasteinen solidaarisuus muuttovirtojen lähtömaiden kanssa ylläpidettävissä yhteistyösuhteissa.

| 51. | kehottaa toimielimiä ottamaan takaisinottostrategia osaksi kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jotta siinä otettaisiin huomioon kehitysyhteistyön periaatteet eikä siitä tulisi erillistä ja lähestymistavan kanssa epäjohdonmukaista osa-aluetta. |
| --- | --- |

51.

kehottaa toimielimiä ottamaan takaisinottostrategia osaksi kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jotta siinä otettaisiin huomioon kehitysyhteistyön periaatteet eikä siitä tulisi erillistä ja lähestymistavan kanssa epäjohdonmukaista osa-aluetta.

| 52. | katsoo, että takaisinottosopimuksia on arvioitava uudelleen säännöllisin väliajoin, erityisesti kun ajatellaan kauttakulkumaalle asetettua velvollisuutta ottaa takaisin omien kansalaistensa lisäksi myös ne ulkomaalaiset, jotka ovat kulkeneet maan kautta kohti unionia ja jotka uhkaavat päätyä ”ei-kenenkään-maalle”, sillä tämä vaikeuttaa kauttakulkumaiden tilannetta ja aiheuttaa vakavan ihmisoikeuksien loukatuksi tulemisen riskin. |
| --- | --- |

52.

katsoo, että takaisinottosopimuksia on arvioitava uudelleen säännöllisin väliajoin, erityisesti kun ajatellaan kauttakulkumaalle asetettua velvollisuutta ottaa takaisin omien kansalaistensa lisäksi myös ne ulkomaalaiset, jotka ovat kulkeneet maan kautta kohti unionia ja jotka uhkaavat päätyä ”ei-kenenkään-maalle”, sillä tämä vaikeuttaa kauttakulkumaiden tilannetta ja aiheuttaa vakavan ihmisoikeuksien loukatuksi tulemisen riskin.

Turvapaikkakysymysten ulkoinen ulottuvuus

| 53. | katsoo, että kolmansien maiden turvapaikkajärjestelmien vahvistamista ei tule pitää keinona olla tunnustamatta oikeutta kansainväliseen suojeluun EU:ssa. |
| --- | --- |

53.

katsoo, että kolmansien maiden turvapaikkajärjestelmien vahvistamista ei tule pitää keinona olla tunnustamatta oikeutta kansainväliseen suojeluun EU:ssa.

| 54. | arvostaa sitä, että unioni on alueellisissa suojeluohjelmissa toiminut yhdessä UNHCR:n kanssa, vaikka unionin tarjoama suoja on laajempi kuin Geneven pakolaisyleissopimuksessa tunnustettu suoja, sillä se kattaa myös toissijaisen suojelun sekä suojan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan Euroopan yleissopimuksen vastaiselta kohtelulta. |
| --- | --- |

54.

arvostaa sitä, että unioni on alueellisissa suojeluohjelmissa toiminut yhdessä UNHCR:n kanssa, vaikka unionin tarjoama suoja on laajempi kuin Geneven pakolaisyleissopimuksessa tunnustettu suoja, sillä se kattaa myös toissijaisen suojelun sekä suojan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan Euroopan yleissopimuksen vastaiselta kohtelulta.

| 55. | toivoo, että unionin toiminnassa ei missään tilanteessa pyritä estämään turvapaikanhakijoita lähtemästä pois siitä maasta, jossa he oleskelevat, ja hakemasta suojaa jostakin EU:n jäsenvaltiosta. |
| --- | --- |

55.

toivoo, että unionin toiminnassa ei missään tilanteessa pyritä estämään turvapaikanhakijoita lähtemästä pois siitä maasta, jossa he oleskelevat, ja hakemasta suojaa jostakin EU:n jäsenvaltiosta.

| 56. | katsoo tarpeelliseksi etenkin Euroopan unionin tuomioistuimen antaman selkeän tuomion jälkeen, että nk. Dublin II -asetusta tarkistetaan siten, että siinä taataan jäsenvaltioiden todellinen yhteisvastuu kunnioittaen täysin ihmisoikeuksia, myös oikeutta perheen yhtenäisyyteen. |
| --- | --- |

56.

katsoo tarpeelliseksi etenkin Euroopan unionin tuomioistuimen antaman selkeän tuomion jälkeen, että nk. Dublin II -asetusta tarkistetaan siten, että siinä taataan jäsenvaltioiden todellinen yhteisvastuu kunnioittaen täysin ihmisoikeuksia, myös oikeutta perheen yhtenäisyyteen.

| 57. | kehottaa komissiota sisällyttämään liikkuvuuskumppanuuksien yhteyteen soveltuvat lausekkeet turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten suojelemiseksi. |
| --- | --- |

57.

kehottaa komissiota sisällyttämään liikkuvuuskumppanuuksien yhteyteen soveltuvat lausekkeet turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten suojelemiseksi.

| 58. | kehottaa toimielimiä tehostamaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa etsintää ja pelastusta merellä erityisesti koordinoimalla toimintaa paremmin ja määrittelemällä yhteiset kriteerit sille, mikä on parhaiten soveltuva turvallinen maihinnousupaikka pelastetuille maahanmuuttajille. |
| --- | --- |

58.

kehottaa toimielimiä tehostamaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa etsintää ja pelastusta merellä erityisesti koordinoimalla toimintaa paremmin ja määrittelemällä yhteiset kriteerit sille, mikä on parhaiten soveltuva turvallinen maihinnousupaikka pelastetuille maahanmuuttajille.

Loppupäätelmät

| 59. | kehottaa komissiota, neuvostoa ja Euroopan parlamenttia käymään avointa keskustelua kokonaisvaltaisen lähestymistavan neljästä pilarista, jotta kaikki mahdollisesti kiinnostuneet toimijat voivat osallistua täysivaltaisesti lähestymistavan täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

59.

kehottaa komissiota, neuvostoa ja Euroopan parlamenttia käymään avointa keskustelua kokonaisvaltaisen lähestymistavan neljästä pilarista, jotta kaikki mahdollisesti kiinnostuneet toimijat voivat osallistua täysivaltaisesti lähestymistavan täytäntöönpanoon.

| 60. | pyytää erityisesti, että alue- ja paikallisyhteisöt otetaan täysimääräisesti mukaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan täytäntöönpanoon ja että hyödynnetään sekä jo olemassa olevia hajautetun yhteistyön hankkeita että toiminnassa olevia vuoropuhelurakenteita, joita ovat esimerkiksi ARLEM ja CORLEAP. |
| --- | --- |

60.

pyytää erityisesti, että alue- ja paikallisyhteisöt otetaan täysimääräisesti mukaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan täytäntöönpanoon ja että hyödynnetään sekä jo olemassa olevia hajautetun yhteistyön hankkeita että toiminnassa olevia vuoropuhelurakenteita, joita ovat esimerkiksi ARLEM ja CORLEAP.

| 61. | pyytää Euroopan komissiota analysoimaan tarkemmin muuttoilmiön syitä ja ominaisuuksia maailmanlaajuisesti, jotta pystytään määrittelemään tehokkaita, solidaarisuutta kolmansia maita kohtaan osoittavia strategioita ilmiöön puuttumiseksi. |
| --- | --- |

61.

pyytää Euroopan komissiota analysoimaan tarkemmin muuttoilmiön syitä ja ominaisuuksia maailmanlaajuisesti, jotta pystytään määrittelemään tehokkaita, solidaarisuutta kolmansia maita kohtaan osoittavia strategioita ilmiöön puuttumiseksi.

| 62. | pitää valitettavana politiikkaa, jossa maahanmuuttajia pidetään rikollisina, ja kannattaa toimenpiteitä sellaisten rikollisverkostojen kitkemiseksi, joiden uhreiksi maahanmuuttajat joutuvat. |
| --- | --- |

62.

pitää valitettavana politiikkaa, jossa maahanmuuttajia pidetään rikollisina, ja kannattaa toimenpiteitä sellaisten rikollisverkostojen kitkemiseksi, joiden uhreiksi maahanmuuttajat joutuvat.

| 63. | toivoo, että laittoman maahanmuuton torjunnassa ei keskitytä ainoastaan rajavalvontaan ja maahanmuuttajien lähdön estämiseen, vaan myös tarjotaan todellisia mahdollisuuksia lailliseen maahantuloon myös työntekijöille, joilla ei ole korkeaa koulutustasoa, ottaen huomioon kunkin jäsenvaltion erityispiirteet. |
| --- | --- |

63.

toivoo, että laittoman maahanmuuton torjunnassa ei keskitytä ainoastaan rajavalvontaan ja maahanmuuttajien lähdön estämiseen, vaan myös tarjotaan todellisia mahdollisuuksia lailliseen maahantuloon myös työntekijöille, joilla ei ole korkeaa koulutustasoa, ottaen huomioon kunkin jäsenvaltion erityispiirteet.

Bryssel 18. heinäkuuta 2012

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 13 artiklan 2 kohta, Euroopan ihmisoikeussopimuksen neljännen pöytäkirjan 2 artiklan 2 kohta ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 12 artiklan 2 kohta.

1

(2)  Euroopan parlamentin päätöslauselma P6_TA(2006)0319 kehityksestä ja muuttoliikkeestä, annettu 6. heinäkuuta 2006.

2

(3)  Asiakokonaisuuteen ENVE-V-008 kuuluva AK:n lausunto ”Alue- ja paikallisviranomaisten rooli kestäväpohjaisen vesihallinnon edistämisessä”, 30. kesäkuuta ja 1. heinäkuuta 2011, kohta 14, sekä ARLEMin SUDEV-valiokunnan selvitys aavikoitumisen ja ilmastonmuutoksen yhteydestä Välimeren alueella, 31. tammikuuta 2012.

3

(4)  http://www.unhcr.org/pages/49e4a5096.html.

4

(5)  Maahanmuuttotiedonanto, COM(2011) 248, s. 21.

5

(6)  Asiakokonaisuutta CONST-IV-017 koskeva AK:n lausunto ”Euroopan yhteinen maahanmuuttopolitiikka”, hyväksytty täysistunnossa 26.–27. marraskuuta 2008, esittelijä Werner Heinrich Jostmeier.

6

(7)  Asiakokonaisuutta CONST-IV-017 koskeva AK:n lausunto ”Euroopan yhteinen maahanmuuttopolitiikka”, 26.–27. marraskuuta 2008, kohta 5.

7

(8)  Tätä logiikkaa noudatetaan täysin asetusehdotuksessa COM(2011) 290, jolla muutetaan asetusta (EY) N:o 539/2001 luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske.

8

(9)  AK:n lausuntoluonnos ”Uudistettu eurooppalainen toimintasuunnitelma kotouttamista varten”, kohta 60; CIVEX-valiokunnan lausuntoluonnos perheenyhdistämisestä, esittelijä Sergio Soave, kohta 11.

9

---

| 13.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 277/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 277/12

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n sisäisen solidaarisuuden lisääminen turvapaikka-asioissa”

2012/C 277/03

ALUEIDEN KOMITEA

| — | korostaa turvapaikkaoikeuden keskeistä merkitystä ihmisoikeutena mutta myös kulttuurisena saavutuksena, joka on vahvistettu kansainvälisissä oikeudellisissa teksteissä, kuten Geneven turvapaikkasopimuksessa, EU:n perusoikeuskirjassa, Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa sekä poikkeuksetta kaikkien jäsenvaltioiden lainsäädännöissä. Turvapaikkajärjestelmän kulmakivenä on palauttamiskiellon (non-refoulement) periaate. |
| --- | --- |

—

korostaa turvapaikkaoikeuden keskeistä merkitystä ihmisoikeutena mutta myös kulttuurisena saavutuksena, joka on vahvistettu kansainvälisissä oikeudellisissa teksteissä, kuten Geneven turvapaikkasopimuksessa, EU:n perusoikeuskirjassa, Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa sekä poikkeuksetta kaikkien jäsenvaltioiden lainsäädännöissä. Turvapaikkajärjestelmän kulmakivenä on palauttamiskiellon (non-refoulement) periaate.

| — | korostaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artiklan mukaisesti, että yhteisvastuu yhdessä oikeudenmukaisen vastuunjaon kanssa ohjaa institutionaalisena käsitteenä kaikkia EU:n politiikkoja, jotka koskevat henkilöiden liikkumista vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella ja jotka liittyvät näin ollen ulkorajojen valvontaan ja ylittämiseen, turvapaikka-asioihin ja kansainvälisen suojeluun sekä maahanmuuttoon. Kyseinen artikla tarjoaa riittävän oikeudellisen perustan Euroopan tason oikeudellisille toimille, joilla pyritään vahvistamaan solidaarisuutta ja tukemaan oikeudenmukaista vastuunjakoa. |
| --- | --- |

—

korostaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artiklan mukaisesti, että yhteisvastuu yhdessä oikeudenmukaisen vastuunjaon kanssa ohjaa institutionaalisena käsitteenä kaikkia EU:n politiikkoja, jotka koskevat henkilöiden liikkumista vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella ja jotka liittyvät näin ollen ulkorajojen valvontaan ja ylittämiseen, turvapaikka-asioihin ja kansainvälisen suojeluun sekä maahanmuuttoon. Kyseinen artikla tarjoaa riittävän oikeudellisen perustan Euroopan tason oikeudellisille toimille, joilla pyritään vahvistamaan solidaarisuutta ja tukemaan oikeudenmukaista vastuunjakoa.

| — | korostaa nykyisen tilanteen osoittavan, että turvapaikkapolitiikassa tarvitaan EU:n ja jäsenvaltioiden välistä käytännön solidaarisuutta, ja on vakuuttunut siitä, ettei kansainvälistä suojelua hakevien ja siihen oikeutettujen henkilöiden yhteinen ja tehokas suojelu voi olla mahdollista, ellei käytössä ole mekanismeja, joissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden väliset suuret erot, kun ajatellaan niiden vastaanottamien (taloudellisista syistä maahan muuttavien tai kansainvälistä suojelua hakevien) kolmansien maiden kansalaisten määrää sekä taloudellisia, teknisiä ja muita valmiuksia hallita muuttovirtoja. |
| --- | --- |

—

korostaa nykyisen tilanteen osoittavan, että turvapaikkapolitiikassa tarvitaan EU:n ja jäsenvaltioiden välistä käytännön solidaarisuutta, ja on vakuuttunut siitä, ettei kansainvälistä suojelua hakevien ja siihen oikeutettujen henkilöiden yhteinen ja tehokas suojelu voi olla mahdollista, ellei käytössä ole mekanismeja, joissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden väliset suuret erot, kun ajatellaan niiden vastaanottamien (taloudellisista syistä maahan muuttavien tai kansainvälistä suojelua hakevien) kolmansien maiden kansalaisten määrää sekä taloudellisia, teknisiä ja muita valmiuksia hallita muuttovirtoja.

| — | korostaa solidaarisuuden paikallista ja alueellista ulottuvuutta sekä vastuunjakoa turvapaikkapolitiikan alalla ja tähdentää, että paikallisviranomaisilla on merkittävä rooli paikallisyhteisöille tiedottamisessa. Viranomaiset voivat auttaa lisäämään yhteisöjen tietoisuutta turvapaikka-asioista ja kansainväliseen suojeluun liittyvistä kysymyksistä, mikä vaikuttaa myönteisesti vastaanotto-oloihin sekä siihen, että saapujat hyväksytään paikallisyhteisöissä. |
| --- | --- |

—

korostaa solidaarisuuden paikallista ja alueellista ulottuvuutta sekä vastuunjakoa turvapaikkapolitiikan alalla ja tähdentää, että paikallisviranomaisilla on merkittävä rooli paikallisyhteisöille tiedottamisessa. Viranomaiset voivat auttaa lisäämään yhteisöjen tietoisuutta turvapaikka-asioista ja kansainväliseen suojeluun liittyvistä kysymyksistä, mikä vaikuttaa myönteisesti vastaanotto-oloihin sekä siihen, että saapujat hyväksytään paikallisyhteisöissä.

| Esittelijä | Theodoros GKOTSOPOULOS (EL, PSE), Attikan Pallinin kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto EU:n sisäisen solidaarisuuden lisäämisestä turvapaikka-asioissa – Vastuun parempaan jakamiseen ja keskinäisen luottamuksen lisäämiseen tähtäävä EU:n ohjelma
  COM(2011) 835 final |

Esittelijä

Theodoros GKOTSOPOULOS (EL, PSE), Attikan Pallinin kunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto EU:n sisäisen solidaarisuuden lisäämisestä turvapaikka-asioissa – Vastuun parempaan jakamiseen ja keskinäisen luottamuksen lisäämiseen tähtäävä EU:n ohjelma

COM(2011) 835 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | korostaa, että eri ryhmistä koostuvat muuttovirrat ovat todellisuutta EU:n kaikissa jäsenvaltioissa. Kysymys on erittäin ajankohtainen erityisesti Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän maissa tapahtuneiden poliittisten mullistusten mutta myös Afganistanin, Pakistanin, Irakin ja Iranin kaltaisten maiden yleisemmän poliittisen tilanteen vuoksi. Vallitseva tilanne on käynnistänyt uusia väestönsiirtymiä Eurooppaan. Eri ryhmistä koostuvien muuttovirtojen paine kohdistuu ulkorajoihin ja näin ollen myös eräiden jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmiin epätasaisesti, mikä synnyttää humanitaarisia haasteita. |
| --- | --- |

1.

korostaa, että eri ryhmistä koostuvat muuttovirrat ovat todellisuutta EU:n kaikissa jäsenvaltioissa. Kysymys on erittäin ajankohtainen erityisesti Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän maissa tapahtuneiden poliittisten mullistusten mutta myös Afganistanin, Pakistanin, Irakin ja Iranin kaltaisten maiden yleisemmän poliittisen tilanteen vuoksi. Vallitseva tilanne on käynnistänyt uusia väestönsiirtymiä Eurooppaan. Eri ryhmistä koostuvien muuttovirtojen paine kohdistuu ulkorajoihin ja näin ollen myös eräiden jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmiin epätasaisesti, mikä synnyttää humanitaarisia haasteita.

| 2. | korostaa, että erittäin vaikea talouskriisi erityisesti Välimeren alueella sijaitsevissa EU:n jäsenvaltioissa, jotka ottavat vastaan suhteettoman suuria määriä turvapaikanhakijoita mutta jotka eivät kriisin vuoksi kykene hoitamaan asiaa tarvittavalla tehokkuudella, vaikuttaa kielteisesti mahdollisuuksiin hallita tilannetta ja pahentaa jo nyt vaikeita olosuhteita. |
| --- | --- |

2.

korostaa, että erittäin vaikea talouskriisi erityisesti Välimeren alueella sijaitsevissa EU:n jäsenvaltioissa, jotka ottavat vastaan suhteettoman suuria määriä turvapaikanhakijoita mutta jotka eivät kriisin vuoksi kykene hoitamaan asiaa tarvittavalla tehokkuudella, vaikuttaa kielteisesti mahdollisuuksiin hallita tilannetta ja pahentaa jo nyt vaikeita olosuhteita.

| 3. | katsoo yleisesti, että on luotava todellinen yhteinen eurooppalainen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikka Tukholman ohjelman linjausten mukaisesti. Sen on pohjauduttava integroituun lähestymistapaan, joka perustuu yhtäältä laillisen maahanmuuton tehokkaaseen hallintaan ja toisaalta laittoman maahanmuuton torjuntaan sekä ennen kaikkea turvapaikkarakenteiden vahvistamiseen. |
| --- | --- |

3.

katsoo yleisesti, että on luotava todellinen yhteinen eurooppalainen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikka Tukholman ohjelman linjausten mukaisesti. Sen on pohjauduttava integroituun lähestymistapaan, joka perustuu yhtäältä laillisen maahanmuuton tehokkaaseen hallintaan ja toisaalta laittoman maahanmuuton torjuntaan sekä ennen kaikkea turvapaikkarakenteiden vahvistamiseen.

| 4. | korostaa turvapaikkaoikeuden keskeistä merkitystä ihmisoikeutena mutta myös kulttuurisena saavutuksena, joka on vahvistettu kansainvälisissä oikeudellisissa teksteissä, kuten Geneven turvapaikkasopimuksessa, EU:n perusoikeuskirjassa, Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa sekä poikkeuksetta kaikkien jäsenvaltioiden lainsäädännöissä. Turvapaikkajärjestelmän kulmakivenä on palauttamiskiellon (non-refoulement) periaate. |
| --- | --- |

4.

korostaa turvapaikkaoikeuden keskeistä merkitystä ihmisoikeutena mutta myös kulttuurisena saavutuksena, joka on vahvistettu kansainvälisissä oikeudellisissa teksteissä, kuten Geneven turvapaikkasopimuksessa, EU:n perusoikeuskirjassa, Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa sekä poikkeuksetta kaikkien jäsenvaltioiden lainsäädännöissä. Turvapaikkajärjestelmän kulmakivenä on palauttamiskiellon (non-refoulement) periaate.

| 5. | kiinnittää huomiota turvapaikkaoikeuteen liittyviin ja sitä täydentäviin oikeuksiin. Niitä ovat oikeus ihmisarvoon, kidutuksen ja epäinhimillisen kohtelun kieltäminen, henkilöiden suojelu karkottamisen, maastapoistamisen ja luovutuksen yhteydessä, oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioon sekä oikeus perheenyhdistämiseen. |
| --- | --- |

5.

kiinnittää huomiota turvapaikkaoikeuteen liittyviin ja sitä täydentäviin oikeuksiin. Niitä ovat oikeus ihmisarvoon, kidutuksen ja epäinhimillisen kohtelun kieltäminen, henkilöiden suojelu karkottamisen, maastapoistamisen ja luovutuksen yhteydessä, oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioon sekä oikeus perheenyhdistämiseen.

| 6. | myöntää, että yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän muodostamisessa on edistytty, mutta katsoo, että olisi tarkoituksenmukaista toistaa Tukholman ohjelmassa esitetty kehotus, jonka mukaan järjestelmä olisi saatava valmiiksi vuoden 2012 loppuun mennessä ja jäsenvaltioita, neuvostoa ja Euroopan parlamenttia olisi pyydettävä osoittamaan tarvittavaa poliittista tahtoa, jotta vastaanotto-olosuhteita ja turvapaikkamenettelyjä koskevien direktiivien tarkistamisesta sekä Dublin-asetuksen ja Eurodac-järjestelmän muuttamisesta käytävät neuvottelut saataisiin päätökseen. |
| --- | --- |

6.

myöntää, että yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän muodostamisessa on edistytty, mutta katsoo, että olisi tarkoituksenmukaista toistaa Tukholman ohjelmassa esitetty kehotus, jonka mukaan järjestelmä olisi saatava valmiiksi vuoden 2012 loppuun mennessä ja jäsenvaltioita, neuvostoa ja Euroopan parlamenttia olisi pyydettävä osoittamaan tarvittavaa poliittista tahtoa, jotta vastaanotto-olosuhteita ja turvapaikkamenettelyjä koskevien direktiivien tarkistamisesta sekä Dublin-asetuksen ja Eurodac-järjestelmän muuttamisesta käytävät neuvottelut saataisiin päätökseen.

| 7. | korostaa, että yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän toimintaperiaatteena on oltava kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden oikeuksien tosiasiallinen suojelu eikä pelkästään turvallisuus suppeana käsitteenä sekä valtioiden suvereniteetin puolustaminen. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän toimintaperiaatteena on oltava kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden oikeuksien tosiasiallinen suojelu eikä pelkästään turvallisuus suppeana käsitteenä sekä valtioiden suvereniteetin puolustaminen.

| 8. | tähdentää, että todellisen yhteisen turvapaikkajärjestelmän on perustuttava yhdenmukaisiin oikeuksiin ja menettelyihin kaikkialla EU:n alueella, jotta vältetään vaara merkittävistä eroista samankaltaisten tapausten käsittelyssä, ja kannattaa siksi pyrkimyksiä muuttaa nykyistä lainsäädäntöä siihen suuntaan, että otetaan käyttöön yhteisiä sääntöjä vähimmäisvaatimusten sijaan. |
| --- | --- |

8.

tähdentää, että todellisen yhteisen turvapaikkajärjestelmän on perustuttava yhdenmukaisiin oikeuksiin ja menettelyihin kaikkialla EU:n alueella, jotta vältetään vaara merkittävistä eroista samankaltaisten tapausten käsittelyssä, ja kannattaa siksi pyrkimyksiä muuttaa nykyistä lainsäädäntöä siihen suuntaan, että otetaan käyttöön yhteisiä sääntöjä vähimmäisvaatimusten sijaan.

| 9. | panee merkille Strasbourgin ja Luxembourgin tuomioistuinten äskettäiset päätökset (1), jotka paremmin kuin mikään muu tuovat esille a) nykyisen oikeudellisen järjestelmän ja erityisesti Dublin-asetuksen merkittävät puutteet sekä b) jäsenvaltioiden erilaisesta poliittisesta, oikeudellisesta ja käytännön lähestymistavasta johtuvat puutteet, jotka – nykyisissä kireissä olosuhteissa – vaarantavat vakavasti kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden oikeuksien puolustamisen. Nämä päätökset korostavat tarvetta luoda yhteinen integroitu eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä sekä vahvistaa osana sitä Dublin-asetusta säännöksillä, joilla puututaan kriisien syihin ja edistetään tällä tavalla sitä, etteivät jäsenvaltioiden järjestelmien erot vaikuta haitallisesti koko turvapaikkajärjestelmän toimintaan eivätkä ihmisoikeuksien suojeluun. |
| --- | --- |

9.

panee merkille Strasbourgin ja Luxembourgin tuomioistuinten äskettäiset päätökset (1), jotka paremmin kuin mikään muu tuovat esille a) nykyisen oikeudellisen järjestelmän ja erityisesti Dublin-asetuksen merkittävät puutteet sekä b) jäsenvaltioiden erilaisesta poliittisesta, oikeudellisesta ja käytännön lähestymistavasta johtuvat puutteet, jotka – nykyisissä kireissä olosuhteissa – vaarantavat vakavasti kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden oikeuksien puolustamisen. Nämä päätökset korostavat tarvetta luoda yhteinen integroitu eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä sekä vahvistaa osana sitä Dublin-asetusta säännöksillä, joilla puututaan kriisien syihin ja edistetään tällä tavalla sitä, etteivät jäsenvaltioiden järjestelmien erot vaikuta haitallisesti koko turvapaikkajärjestelmän toimintaan eivätkä ihmisoikeuksien suojeluun.

| 10. | katsoo, että maahanmuuton lisääntymisen vuoksi EU:n turvapaikkapolitiikkaa on muutettava huomattavasti ja että maahanmuuton hallitsemiseksi on alettava kiireesti soveltaa tehokkaita politiikkoja ja menetelmiä. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että maahanmuuton lisääntymisen vuoksi EU:n turvapaikkapolitiikkaa on muutettava huomattavasti ja että maahanmuuton hallitsemiseksi on alettava kiireesti soveltaa tehokkaita politiikkoja ja menetelmiä.

| 11. | korostaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artiklan mukaisesti, että yhteisvastuu yhdessä oikeudenmukaisen vastuunjaon kanssa ohjaa institutionaalisena käsitteenä kaikkia EU:n politiikkoja, jotka koskevat henkilöiden liikkumista vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella ja jotka liittyvät näin ollen ulkorajojen valvontaan ja ylittämiseen, turvapaikka-asioihin ja kansainvälisen suojeluun sekä maahanmuuttoon. Kyseinen artikla tarjoaa riittävän oikeudellisen perustan Euroopan tason oikeudellisille toimille, joilla pyritään vahvistamaan solidaarisuutta ja tukemaan oikeudenmukaista vastuunjakoa. |
| --- | --- |

11.

korostaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artiklan mukaisesti, että yhteisvastuu yhdessä oikeudenmukaisen vastuunjaon kanssa ohjaa institutionaalisena käsitteenä kaikkia EU:n politiikkoja, jotka koskevat henkilöiden liikkumista vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella ja jotka liittyvät näin ollen ulkorajojen valvontaan ja ylittämiseen, turvapaikka-asioihin ja kansainvälisen suojeluun sekä maahanmuuttoon. Kyseinen artikla tarjoaa riittävän oikeudellisen perustan Euroopan tason oikeudellisille toimille, joilla pyritään vahvistamaan solidaarisuutta ja tukemaan oikeudenmukaista vastuunjakoa.

| 12. | toteaa, että solidaarisuus liittyy tiiviisti vastuullisuuteen, ja kannustaa kaikkia jäsenvaltioita noudattamaan ja soveltamaan kansainvälisiä ja unionitason sitoumuksiaan sen varmistamiseksi, että asiat ovat niiden omalta osalta kunnossa. Komitea korostaa kuitenkin, ettei suppeasti käsitetystä vastuullisuudesta pitäisi tehdä solidaarisuuden oikeudellista eikä käytännöllistä ennakkoedellytystä: useissa tapauksissa solidaarisuuden konkreettinen osoittaminen voi edistää oikea-aikaisesti velvoitteiden todellista noudattamista. |
| --- | --- |

12.

toteaa, että solidaarisuus liittyy tiiviisti vastuullisuuteen, ja kannustaa kaikkia jäsenvaltioita noudattamaan ja soveltamaan kansainvälisiä ja unionitason sitoumuksiaan sen varmistamiseksi, että asiat ovat niiden omalta osalta kunnossa. Komitea korostaa kuitenkin, ettei suppeasti käsitetystä vastuullisuudesta pitäisi tehdä solidaarisuuden oikeudellista eikä käytännöllistä ennakkoedellytystä: useissa tapauksissa solidaarisuuden konkreettinen osoittaminen voi edistää oikea-aikaisesti velvoitteiden todellista noudattamista.

| 13. | korostaa nykyisen tilanteen osoittavan, että turvapaikkapolitiikassa tarvitaan EU:n ja jäsenvaltioiden välistä käytännön solidaarisuutta siten kuin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artiklassa määrätään, ja on vakuuttunut siitä, ettei kansainvälistä suojelua hakevien ja siihen oikeutettujen henkilöiden yhteinen ja tehokas suojelu voi olla mahdollista, ellei käytössä ole mekanismeja, joissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden väliset suuret erot, kun ajatellaan niiden vastaanottamien (taloudellisista syistä maahan muuttavien tai kansainvälistä suojelua hakevien) kolmansien maiden kansalaisten määrää sekä taloudellisia, teknisiä ja muita valmiuksia hallita muuttovirtoja. |
| --- | --- |

13.

korostaa nykyisen tilanteen osoittavan, että turvapaikkapolitiikassa tarvitaan EU:n ja jäsenvaltioiden välistä käytännön solidaarisuutta siten kuin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artiklassa määrätään, ja on vakuuttunut siitä, ettei kansainvälistä suojelua hakevien ja siihen oikeutettujen henkilöiden yhteinen ja tehokas suojelu voi olla mahdollista, ellei käytössä ole mekanismeja, joissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden väliset suuret erot, kun ajatellaan niiden vastaanottamien (taloudellisista syistä maahan muuttavien tai kansainvälistä suojelua hakevien) kolmansien maiden kansalaisten määrää sekä taloudellisia, teknisiä ja muita valmiuksia hallita muuttovirtoja.

| 14. | korostaa, että komission tiedonannossa kuvaillaan analyyttisesti nykytilannetta sekä luetellaan solidaarisuuden vahvistamiseksi käytettävissä olevat välineet, mutta pahoittelee, ettei siinä ehdoteta uusia myönteisiä toimenpiteitä solidaarisuuden vahvistamiseksi eikä vastuunjaon helpottamiseksi. |
| --- | --- |

14.

korostaa, että komission tiedonannossa kuvaillaan analyyttisesti nykytilannetta sekä luetellaan solidaarisuuden vahvistamiseksi käytettävissä olevat välineet, mutta pahoittelee, ettei siinä ehdoteta uusia myönteisiä toimenpiteitä solidaarisuuden vahvistamiseksi eikä vastuunjaon helpottamiseksi.

| 15. | kannattaa neuvoston aloitetta luoda ”yhteinen kehys solidaarisuuden osoittamiseksi niitä jäsenvaltioita kohtaan, joihin kohdistuu eri ryhmistä koostuvista muuttovirroista johtuvia erityisiä paineita” (2). |
| --- | --- |

15.

kannattaa neuvoston aloitetta luoda ”yhteinen kehys solidaarisuuden osoittamiseksi niitä jäsenvaltioita kohtaan, joihin kohdistuu eri ryhmistä koostuvista muuttovirroista johtuvia erityisiä paineita” (2).

| 16. | korostaa kuitenkin, että myönteiset toimenpiteet solidaarisuuden ja vastuunjaon edistämiseksi vahvistaisivat ihmisoikeuksien kuten myös oikeudenmukaisuuden, tasa-arvon, yhteisymmärryksen ja poliittisen osallistumisen periaatteiden kunnioittamista. Näiden toimenpiteiden yhteydessä on noudatettava toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. |
| --- | --- |

16.

korostaa kuitenkin, että myönteiset toimenpiteet solidaarisuuden ja vastuunjaon edistämiseksi vahvistaisivat ihmisoikeuksien kuten myös oikeudenmukaisuuden, tasa-arvon, yhteisymmärryksen ja poliittisen osallistumisen periaatteiden kunnioittamista. Näiden toimenpiteiden yhteydessä on noudatettava toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita.

| 17. | toteaa tähän liittyen, ettei ole mahdollista tarkastella kattavasti, missä määrin Euroopan komission ehdotuksessa noudatetaan toissijaisuusperiaatetta, koska siinä kuvaillaan enimmäkseen sitä, millä tavalla EU:n nykyisten välineiden ja lainsäädännön avulla voidaan vahvistaa solidaarisuutta. Sikäli kun viitataan mahdollisiin tuleviin aloitteisiin, jotka koskevat esimerkiksi tunnustettujen pakolaisten uudelleensijoittamisohjelmia tai turvapaikkahakemusten yhteisiä käsittelyjärjestelyjä ja joilla voidaan odottaa olevan vaikutuksia tähän asti tiukasti jäsenvaltioiden suvereniteetin piiriin kuuluneisiin asioihin (esim. turvapaikkahakemusten käsittelyyn ja turvapaikanhakijoiden vastaanottoon) ja joilla voi olla laajempia poliittisia, oikeudellisia tai taloudellisia vaikutuksia, komitea kuitenkin kehottaa komissiota valmistelemaan asianomaiset ehdotukset riittävän huolellisesti. |
| --- | --- |

17.

toteaa tähän liittyen, ettei ole mahdollista tarkastella kattavasti, missä määrin Euroopan komission ehdotuksessa noudatetaan toissijaisuusperiaatetta, koska siinä kuvaillaan enimmäkseen sitä, millä tavalla EU:n nykyisten välineiden ja lainsäädännön avulla voidaan vahvistaa solidaarisuutta. Sikäli kun viitataan mahdollisiin tuleviin aloitteisiin, jotka koskevat esimerkiksi tunnustettujen pakolaisten uudelleensijoittamisohjelmia tai turvapaikkahakemusten yhteisiä käsittelyjärjestelyjä ja joilla voidaan odottaa olevan vaikutuksia tähän asti tiukasti jäsenvaltioiden suvereniteetin piiriin kuuluneisiin asioihin (esim. turvapaikkahakemusten käsittelyyn ja turvapaikanhakijoiden vastaanottoon) ja joilla voi olla laajempia poliittisia, oikeudellisia tai taloudellisia vaikutuksia, komitea kuitenkin kehottaa komissiota valmistelemaan asianomaiset ehdotukset riittävän huolellisesti.

| 18. | korostaa, että solidaarisuuden käsitteellä on myös ulkoinen ulottuvuus, eli solidaarisuus EU:n ja niiden maailman muiden alueiden välillä, joita koettelevat humanitaariset kriisit ja jotka Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) tietojen mukaan ottavat vastaan suurimman osan pakolaisista ja kansainvälistä suojelua hakevista henkilöistä. Näin ollen on perusluonteisen tärkeää, että jäsenvaltiot tekevät EU:n ulkopuolisten valtioiden kanssa kehitysyhteistyötä taloudellisten ja sosiaalisten olosuhteiden parantamiseksi ja rauhan vakiinnuttamiseksi. EU:n ulkopuolisten maiden turvapaikkajärjestelmien vahvistamista ei kuitenkaan tule nähdä keinona olla myöntämättä henkilöille oikeutta saada kansainvälistä suojelua EU:ssa tai ulkoistaa (outsourcing) turvapaikkamenettelyt, vaan yksinomaan välineenä EU:n ulkopuolisten maiden taloudellisten ja sosiaalisten olosuhteiden parantamiseksi. |
| --- | --- |

18.

korostaa, että solidaarisuuden käsitteellä on myös ulkoinen ulottuvuus, eli solidaarisuus EU:n ja niiden maailman muiden alueiden välillä, joita koettelevat humanitaariset kriisit ja jotka Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) tietojen mukaan ottavat vastaan suurimman osan pakolaisista ja kansainvälistä suojelua hakevista henkilöistä. Näin ollen on perusluonteisen tärkeää, että jäsenvaltiot tekevät EU:n ulkopuolisten valtioiden kanssa kehitysyhteistyötä taloudellisten ja sosiaalisten olosuhteiden parantamiseksi ja rauhan vakiinnuttamiseksi. EU:n ulkopuolisten maiden turvapaikkajärjestelmien vahvistamista ei kuitenkaan tule nähdä keinona olla myöntämättä henkilöille oikeutta saada kansainvälistä suojelua EU:ssa tai ulkoistaa (outsourcing) turvapaikkamenettelyt, vaan yksinomaan välineenä EU:n ulkopuolisten maiden taloudellisten ja sosiaalisten olosuhteiden parantamiseksi.

| 19. | kehottaa EU:n toimivaltaisia instituutioita ja jäsenvaltioita vaikuttamaan nykyistä aktiivisemmin EU:n jäsenvaltioiden naapurimaihin, jotta ne noudattavat velvoitteita, joihin ne ovat sitoutuneet kansainvälisen oikeuden perusteella sekä EU:ta ja jäsenvaltioita kohtaan etenkin kun kyse on maista, jotka ovat solmineet takaisinottosopimuksen EU:n kanssa. |
| --- | --- |

19.

kehottaa EU:n toimivaltaisia instituutioita ja jäsenvaltioita vaikuttamaan nykyistä aktiivisemmin EU:n jäsenvaltioiden naapurimaihin, jotta ne noudattavat velvoitteita, joihin ne ovat sitoutuneet kansainvälisen oikeuden perusteella sekä EU:ta ja jäsenvaltioita kohtaan etenkin kun kyse on maista, jotka ovat solmineet takaisinottosopimuksen EU:n kanssa.

Paikallis- ja alueviranomaisten rooli

| 20. | korostaa solidaarisuuden paikallista ja alueellista ulottuvuutta sekä vastuunjakoa turvapaikkapolitiikan alalla. Erityisesti EU:n ulkorajojen lähellä sijaitsevat paikallis- ja alue-viranomaiset ovat eturintamassa EU:n turvapaikkalainsäädännön ja yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän soveltamisessa. Sama koskee myös suurten kaupunkikeskusten kunnallisviranomaisia, sillä niihin saapuvien pakolais- ja turvapaikanhakijavirtojen on havaittu lisääntyvän tasaisesti. Paikallis- ja alueviranomaiset tekevät tärkeää työtä turvapaikanhakijoiden, pakolaisten ja kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden vastaanottamisen alalla, ja tietyissä EU:n jäsenvaltioissa niiden vastuulla on ensimmäisten kontaktien luominen vastasaapuneisiin. |
| --- | --- |

20.

korostaa solidaarisuuden paikallista ja alueellista ulottuvuutta sekä vastuunjakoa turvapaikkapolitiikan alalla. Erityisesti EU:n ulkorajojen lähellä sijaitsevat paikallis- ja alue-viranomaiset ovat eturintamassa EU:n turvapaikkalainsäädännön ja yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän soveltamisessa. Sama koskee myös suurten kaupunkikeskusten kunnallisviranomaisia, sillä niihin saapuvien pakolais- ja turvapaikanhakijavirtojen on havaittu lisääntyvän tasaisesti. Paikallis- ja alueviranomaiset tekevät tärkeää työtä turvapaikanhakijoiden, pakolaisten ja kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden vastaanottamisen alalla, ja tietyissä EU:n jäsenvaltioissa niiden vastuulla on ensimmäisten kontaktien luominen vastasaapuneisiin.

| 21. | korostaa, että vaikka paikallis- ja alueviranomaisilla on tällä alalla selvä rooli, solidaarisuuden ja vastuunjaon käsitteet ovat tähän asti koskeneet vain jäsenvaltioita eivätkä lainkaan paikallis- ja alueviranomaisia. Lisäksi poliittisessa suunnittelussa ja vuoropuhelussa otetaan huomioon vain jäsenvaltioille aiheutuva taloudellinen taakka eikä lainkaan sitä, miten EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten vastaanottamisesta aiheutuva taakka vaikuttaa sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen paikallis- ja aluetasolla, vaikka juuri paikallis- ja alueyhteisöjä kehotetaan kohtaamaan kyseiset henkilöt ensimmäiseksi. |
| --- | --- |

21.

korostaa, että vaikka paikallis- ja alueviranomaisilla on tällä alalla selvä rooli, solidaarisuuden ja vastuunjaon käsitteet ovat tähän asti koskeneet vain jäsenvaltioita eivätkä lainkaan paikallis- ja alueviranomaisia. Lisäksi poliittisessa suunnittelussa ja vuoropuhelussa otetaan huomioon vain jäsenvaltioille aiheutuva taloudellinen taakka eikä lainkaan sitä, miten EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten vastaanottamisesta aiheutuva taakka vaikuttaa sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen paikallis- ja aluetasolla, vaikka juuri paikallis- ja alueyhteisöjä kehotetaan kohtaamaan kyseiset henkilöt ensimmäiseksi.

| 22. | ehdottaa, että laaditaan suoria kannanottoja ja ehdotuksia, joissa vaaditaan paikallis- ja aluehallinnolle mahdollisuutta osallistua aktiivisesti pakolaisten jakojärjestelmään sekä turvapaikanhakijoille ja turvapaikkaan oikeutetuille tarkoitettujen apu-, tuki- ja solidaarisuusmekanismien toimintaan, sillä joissakin jäsenvaltioissa on jo hyväksytty lainsäädäntötoimia, joiden pohjalta tämäntyyppinen vastuu myönnetään kyseisille viranomaisille. |
| --- | --- |

22.

ehdottaa, että laaditaan suoria kannanottoja ja ehdotuksia, joissa vaaditaan paikallis- ja aluehallinnolle mahdollisuutta osallistua aktiivisesti pakolaisten jakojärjestelmään sekä turvapaikanhakijoille ja turvapaikkaan oikeutetuille tarkoitettujen apu-, tuki- ja solidaarisuusmekanismien toimintaan, sillä joissakin jäsenvaltioissa on jo hyväksytty lainsäädäntötoimia, joiden pohjalta tämäntyyppinen vastuu myönnetään kyseisille viranomaisille.

| 23. | tähdentää, että paikallisviranomaisilla on merkittävä rooli paikallisyhteisöille tiedottamisessa. Koska niillä on huomattavaa kokemusta yhteistyöstä kansalaisjärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa, ne voivat auttaa lisäämään niiden tietoisuutta turvapaikka-asioista ja kansainväliseen suojeluun liittyvistä kysymyksistä, mikä vaikuttaa myönteisesti vastaanotto-oloihin sekä siihen, että saapujat hyväksytään paikallisyhteisöissä. |
| --- | --- |

23.

tähdentää, että paikallisviranomaisilla on merkittävä rooli paikallisyhteisöille tiedottamisessa. Koska niillä on huomattavaa kokemusta yhteistyöstä kansalaisjärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa, ne voivat auttaa lisäämään niiden tietoisuutta turvapaikka-asioista ja kansainväliseen suojeluun liittyvistä kysymyksistä, mikä vaikuttaa myönteisesti vastaanotto-oloihin sekä siihen, että saapujat hyväksytään paikallisyhteisöissä.

Vastuunjaon ja turvapaikkajärjestelmän hallinnan parantaminen

| 24. | korostaa, että Dublin-asetus on tarkistettava perusteellisesti Euroopan komission vuonna 2008 tekemän ehdotuksen (3) puitteissa. Ensimmäisen maahantulon kriteerin yksinomainen soveltaminen on tähän asti lisännyt paineita eräiden jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmiä kohtaan ja tehnyt Dublin-asetuksen soveltamisesta pelkän maantieteellisen kysymyksen, mikä ei ole sopusoinnussa solidaarisuuden periaatteen kanssa. Komitea kehottaakin komissiota, jäsenvaltioita, neuvostoa ja Euroopan parlamenttia valmistelemaan uuden kriisinhallintamenettelyn ja tutkimaan myönteisiä solidaarisuustoimenpiteitä, jotka ovat riittäviä tähänastisten kielteisten vaikutusten hillitsemiseksi. |
| --- | --- |

24.

korostaa, että Dublin-asetus on tarkistettava perusteellisesti Euroopan komission vuonna 2008 tekemän ehdotuksen (3) puitteissa. Ensimmäisen maahantulon kriteerin yksinomainen soveltaminen on tähän asti lisännyt paineita eräiden jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmiä kohtaan ja tehnyt Dublin-asetuksen soveltamisesta pelkän maantieteellisen kysymyksen, mikä ei ole sopusoinnussa solidaarisuuden periaatteen kanssa. Komitea kehottaakin komissiota, jäsenvaltioita, neuvostoa ja Euroopan parlamenttia valmistelemaan uuden kriisinhallintamenettelyn ja tutkimaan myönteisiä solidaarisuustoimenpiteitä, jotka ovat riittäviä tähänastisten kielteisten vaikutusten hillitsemiseksi.

| 25. | muistuttaa kannattaneensa aikaisemmassa lausunnossaan (4) Euroopan komission ehdotusta, jonka mukaan kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden siirrot tarkistetun Dublin-asetuksen puitteissa voidaan tilapäisesti keskeyttää jäsenvaltioon, joka on erityisen kiireellisiä toimia vaativassa tilanteessa ja jossa siirrot voisivat lisätä asianomaisen jäsenvaltion vastaanottokapasiteettiin, turvapaikkajärjestelmään tai infrastruktuuriin kohdistuvaa rasitusta. Komitea ymmärtää kuitenkin, että tällaisen toimenpiteen hyväksyminen ja soveltaminen on vaikeaa, ja ymmärtää perustelut vastaehdotukselle, jonka mukaan olisi luotava jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmien toiminnan kokonaan kattava arviointi- ja varhaisvaroitusjärjestelmä. |
| --- | --- |

25.

muistuttaa kannattaneensa aikaisemmassa lausunnossaan (4) Euroopan komission ehdotusta, jonka mukaan kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden siirrot tarkistetun Dublin-asetuksen puitteissa voidaan tilapäisesti keskeyttää jäsenvaltioon, joka on erityisen kiireellisiä toimia vaativassa tilanteessa ja jossa siirrot voisivat lisätä asianomaisen jäsenvaltion vastaanottokapasiteettiin, turvapaikkajärjestelmään tai infrastruktuuriin kohdistuvaa rasitusta. Komitea ymmärtää kuitenkin, että tällaisen toimenpiteen hyväksyminen ja soveltaminen on vaikeaa, ja ymmärtää perustelut vastaehdotukselle, jonka mukaan olisi luotava jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmien toiminnan kokonaan kattava arviointi- ja varhaisvaroitusjärjestelmä.

| 26. | pitää edellä mainitun valossa tarkoituksenmukaisena korostaa, että ehdotetun arviointi- ja varhaisvaroitusjärjestelmän tehokkuus riippuu suuressa määrin luotettavien ja ajantasaistettujen tietojen saatavuudesta, jäsenvaltioiden vilpittömästä yhteistyöstä sekä EU:n oikea-aikaisesta reagoinnista mahdollisesti havaittaviin puutteisiin tai ongelmiin. Komitea kiinnittää lisäksi huomiota arvokkaaseen apuun, jota voivat antaa sellaiset organisaatiot kuin Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO), UNHCR, kansalliset pakolaisneuvostot, muut kansalaisjärjestöt sekä ennen kaikkea paikallis- ja alueviranomaiset. |
| --- | --- |

26.

pitää edellä mainitun valossa tarkoituksenmukaisena korostaa, että ehdotetun arviointi- ja varhaisvaroitusjärjestelmän tehokkuus riippuu suuressa määrin luotettavien ja ajantasaistettujen tietojen saatavuudesta, jäsenvaltioiden vilpittömästä yhteistyöstä sekä EU:n oikea-aikaisesta reagoinnista mahdollisesti havaittaviin puutteisiin tai ongelmiin. Komitea kiinnittää lisäksi huomiota arvokkaaseen apuun, jota voivat antaa sellaiset organisaatiot kuin Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO), UNHCR, kansalliset pakolaisneuvostot, muut kansalaisjärjestöt sekä ennen kaikkea paikallis- ja alueviranomaiset.

| 27. | pitää ehdotusta tunnustettujen pakolaisten vapaaehtoisen uudelleensijoittamisen laajentamisesta Maltassa toteutetun kokeiluohjelman mallin mukaisesti myönteisenä askeleena solidaarisuuden vahvistamiseksi. Komitea pyytää siksi Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tutkimaan mahdollisuudet tehdä tästä uudelleensijoittamisesta pakollinen tietyissä olosuhteissa (esimerkiksi silloin, kun asianomainen jäsenvaltio sitä pyytää, kun asia on käsitelty aikaisemmin varhaisvaroitusjärjestelmän puitteissa ja EASO on antanut siitä lausunnon tai kun asianosaiset hyväksyvät toimenpiteen). Komitea kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tutkimaan tarkoin myös kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden uudelleensijoittamismahdollisuudet ja pyytää tähän liittyen Euroopan komissiota perehtymään uudelleen aiheesta tehtyyn oikeudelliseen, taloudelliseen ja tekniseen tutkimukseen (5). |
| --- | --- |

27.

pitää ehdotusta tunnustettujen pakolaisten vapaaehtoisen uudelleensijoittamisen laajentamisesta Maltassa toteutetun kokeiluohjelman mallin mukaisesti myönteisenä askeleena solidaarisuuden vahvistamiseksi. Komitea pyytää siksi Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tutkimaan mahdollisuudet tehdä tästä uudelleensijoittamisesta pakollinen tietyissä olosuhteissa (esimerkiksi silloin, kun asianomainen jäsenvaltio sitä pyytää, kun asia on käsitelty aikaisemmin varhaisvaroitusjärjestelmän puitteissa ja EASO on antanut siitä lausunnon tai kun asianosaiset hyväksyvät toimenpiteen). Komitea kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tutkimaan tarkoin myös kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden uudelleensijoittamismahdollisuudet ja pyytää tähän liittyen Euroopan komissiota perehtymään uudelleen aiheesta tehtyyn oikeudelliseen, taloudelliseen ja tekniseen tutkimukseen (5).

| 28. | toteaa, että uudelleensijoittamisen osalta on havaittu käytännöllisiä ja oikeudellisia ongelmia siitä syystä, että puuttuu järjestelmä kansainvälistä suojelua koskevien päätösten vastavuoroiseksi tunnustamiseksi. Siksi komitea kehottaa Euroopan komissiota harkitsemaan tarvittavia toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi. |
| --- | --- |

28.

toteaa, että uudelleensijoittamisen osalta on havaittu käytännöllisiä ja oikeudellisia ongelmia siitä syystä, että puuttuu järjestelmä kansainvälistä suojelua koskevien päätösten vastavuoroiseksi tunnustamiseksi. Siksi komitea kehottaa Euroopan komissiota harkitsemaan tarvittavia toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi.

| 29. | kannattaa UNCHR:n ehdotusta, jonka mukaan uudelleensijoitusjärjestelmän toiminnalle olisi luotava ”malli”, jossa otetaan huomioon ennen kaikkea sellaiset parametrit kuin bkt, pinta-ala, luonnonvarat ja muut resurssit, väestö, vastaanottovalmiudet, paikalliset ja alueelliset erityispiirteet, saapuvien turvapaikanhakijoiden kokonaismäärä sekä uudelleensijoittamista koskevat sitoumukset (6). |
| --- | --- |

29.

kannattaa UNCHR:n ehdotusta, jonka mukaan uudelleensijoitusjärjestelmän toiminnalle olisi luotava ”malli”, jossa otetaan huomioon ennen kaikkea sellaiset parametrit kuin bkt, pinta-ala, luonnonvarat ja muut resurssit, väestö, vastaanottovalmiudet, paikalliset ja alueelliset erityispiirteet, saapuvien turvapaikanhakijoiden kokonaismäärä sekä uudelleensijoittamista koskevat sitoumukset (6).

| 30. | pitää myönteisenä Euroopan parlamentin äskettäistä päätöstä, joka on johtanut EU:n uudelleensijoittamisohjelman loppuunsaattamiseen, koska komitean mielestä ohjelma auttaa vahvistamaan solidaarisuuden ulkoista ulottuvuutta. Komitea kehottaa tällä välin jäsenvaltioita noudattamaan sitoumuksia, joita ne ovat tehneet UNCHR:n ohjelmien puitteissa. |
| --- | --- |

30.

pitää myönteisenä Euroopan parlamentin äskettäistä päätöstä, joka on johtanut EU:n uudelleensijoittamisohjelman loppuunsaattamiseen, koska komitean mielestä ohjelma auttaa vahvistamaan solidaarisuuden ulkoista ulottuvuutta. Komitea kehottaa tällä välin jäsenvaltioita noudattamaan sitoumuksia, joita ne ovat tehneet UNCHR:n ohjelmien puitteissa.

| 31. | suhtautuu myönteisesti turvapaikkahakemusten yhteiseen käsittelyyn siten että siihen osallistuvat useammat jäsenvaltiot, EASO ja mahdollisesti UNCHR, mutta huomauttaa, että näin toimittaessa on kunnioitettava periaatetta, jonka mukaan jokainen kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on käsiteltävä erillisenä tapauksena. Komitea kehottaa näin ollen Euroopan komissiota tekemään asiasta oikeudellisen, taloudellisen ja teknisen tutkimuksen ja antamaan sen tiedoksi AK:lle. |
| --- | --- |

31.

suhtautuu myönteisesti turvapaikkahakemusten yhteiseen käsittelyyn siten että siihen osallistuvat useammat jäsenvaltiot, EASO ja mahdollisesti UNCHR, mutta huomauttaa, että näin toimittaessa on kunnioitettava periaatetta, jonka mukaan jokainen kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on käsiteltävä erillisenä tapauksena. Komitea kehottaa näin ollen Euroopan komissiota tekemään asiasta oikeudellisen, taloudellisen ja teknisen tutkimuksen ja antamaan sen tiedoksi AK:lle.

| 32. | pitää tärkeänä direktiiviä 2001/55/EY tilapäisen suojelun antamisesta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa ja jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisesta jakautumisesta. Kyseessä on poikkeuksellinen ja erityinen solidaarisuustoimenpide, jonka soveltamisessa ei kuitenkaan ole tähän mennessä onnistuttu. Komitean mielestä direktiivi onkin tarkistettava siten, että voidaan objektiivisten ja määrällisten indikaattoreiden perusteella helpommin havaita, milloin on todella tapahtumassa siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottainen maahantulo. Voitaisiin myös harkita mahdollisuutta, että yksi tai useampi alue voisi pyytää direktiivin aktivoimista. |
| --- | --- |

32.

pitää tärkeänä direktiiviä 2001/55/EY tilapäisen suojelun antamisesta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa ja jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisesta jakautumisesta. Kyseessä on poikkeuksellinen ja erityinen solidaarisuustoimenpide, jonka soveltamisessa ei kuitenkaan ole tähän mennessä onnistuttu. Komitean mielestä direktiivi onkin tarkistettava siten, että voidaan objektiivisten ja määrällisten indikaattoreiden perusteella helpommin havaita, milloin on todella tapahtumassa siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottainen maahantulo. Voitaisiin myös harkita mahdollisuutta, että yksi tai useampi alue voisi pyytää direktiivin aktivoimista.

| 33. | on tyytyväinen siihen, että direktiiviä 2003/109/EY pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta on muutettu siten, että se kattaa myös kansainväliseen suojeluun oikeutetut henkilöt. Muutos merkitsee käytännössä sitä, että tunnustetut pakolaiset voivat viiden vuoden oleskelun jälkeen ja tiettyjen edellytysten täyttyessä asettautua muuhun jäsenvaltioon kuin siihen, jossa heille alun perin myönnettiin oikeus kansainväliseen suojeluun. Vaikka kyseessä ei ole tiukka solidaarisuustoimenpide, se voisi ehkä auttaa lieventämään paineita sekä parantamaan henkilöiden integroitumista. Komitea kehottaakin jäsenvaltioita nopeasti sisällyttämään muutetun direktiivin 2011/51/EU (7) kansalliseen lainsäädäntöönsä. |
| --- | --- |

33.

on tyytyväinen siihen, että direktiiviä 2003/109/EY pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta on muutettu siten, että se kattaa myös kansainväliseen suojeluun oikeutetut henkilöt. Muutos merkitsee käytännössä sitä, että tunnustetut pakolaiset voivat viiden vuoden oleskelun jälkeen ja tiettyjen edellytysten täyttyessä asettautua muuhun jäsenvaltioon kuin siihen, jossa heille alun perin myönnettiin oikeus kansainväliseen suojeluun. Vaikka kyseessä ei ole tiukka solidaarisuustoimenpide, se voisi ehkä auttaa lieventämään paineita sekä parantamaan henkilöiden integroitumista. Komitea kehottaakin jäsenvaltioita nopeasti sisällyttämään muutetun direktiivin 2011/51/EU (7) kansalliseen lainsäädäntöönsä.

Käytännön yhteistyö

| 34. | toteaa käytännön yhteistyön olevan yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän peruspilari ja on tyytyväinen EU:n elinten, ennen kaikkea EASO:n mutta myös Frontexin, oleelliseen panokseen. Frontex on auttanut reagoimaan konkreettisiin poikkeustilanteisiin muun muassa Maltassa ja Kreikassa. Komitea tähdentää kuitenkin, että näiden erityiselinten toiminnan yhteydessä on taattava kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden oikeuksien suojeleminen. |
| --- | --- |

34.

toteaa käytännön yhteistyön olevan yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän peruspilari ja on tyytyväinen EU:n elinten, ennen kaikkea EASO:n mutta myös Frontexin, oleelliseen panokseen. Frontex on auttanut reagoimaan konkreettisiin poikkeustilanteisiin muun muassa Maltassa ja Kreikassa. Komitea tähdentää kuitenkin, että näiden erityiselinten toiminnan yhteydessä on taattava kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden oikeuksien suojeleminen.

| 35. | katsoo, että erityisesti on kiellettävä käytänteet, jotka itse asiassa tekevät mahdottomaksi käyttää turvapaikanhakuoikeutta. AK kehottaakin Frontexia kiinnittämään enemmän huomiota ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, kun se hoitaa sille annettua tehtävää turvata EU:n ulkorajat. AK pitää ensimmäisenä myönteisenä askeleena tähän suuntaan Frontexin perustamisasetuksen äskettäistä muuttamista siten, että elin velvoitetaan laatimaan perusoikeusstrategia sekä perustamaan neuvoa-antava foorumi ja ihmisoikeusvastaavan toimi (8). Komitea kiinnittää tässä yhteydessä huomiota Euroopan unionin perusoikeusviraston mahdolliseen rooliin – perusoikeusvirasto on jo aikaisemmin tarkastellut ihmisoikeustilannetta EU:n ulkorajoilla (9) – sekä kehottaa virastoa laajentamaan tämäntyyppisiä tutkimuksiaan ja tarjoamaan neuvojaan ja taitotietoaan Frontexin ja EASO:n käyttöön. |
| --- | --- |

35.

katsoo, että erityisesti on kiellettävä käytänteet, jotka itse asiassa tekevät mahdottomaksi käyttää turvapaikanhakuoikeutta. AK kehottaakin Frontexia kiinnittämään enemmän huomiota ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, kun se hoitaa sille annettua tehtävää turvata EU:n ulkorajat. AK pitää ensimmäisenä myönteisenä askeleena tähän suuntaan Frontexin perustamisasetuksen äskettäistä muuttamista siten, että elin velvoitetaan laatimaan perusoikeusstrategia sekä perustamaan neuvoa-antava foorumi ja ihmisoikeusvastaavan toimi (8). Komitea kiinnittää tässä yhteydessä huomiota Euroopan unionin perusoikeusviraston mahdolliseen rooliin – perusoikeusvirasto on jo aikaisemmin tarkastellut ihmisoikeustilannetta EU:n ulkorajoilla (9) – sekä kehottaa virastoa laajentamaan tämäntyyppisiä tutkimuksiaan ja tarjoamaan neuvojaan ja taitotietoaan Frontexin ja EASO:n käyttöön.

| 36. | painottaa tarvetta parantaa EASO:n toimintavalmiuksia, jotta se kykenee auttamaan paikallis- ja alueviranomaisia entistä tehokkaammin välittömällä tuellaan, asiantuntemuksellaan ja teknisellä osaamisellaan, ja kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia osallistumaan nykyistä tiiviimmin EASO:n neuvoa-antavaan foorumiin. Komitea on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio aikoo arvioida EASO:n toiminnan vaikutuksen vuoden 2013 aikana, sekä ilmaisee kiinnostuksensa osallistua tähän menettelyyn. |
| --- | --- |

36.

painottaa tarvetta parantaa EASO:n toimintavalmiuksia, jotta se kykenee auttamaan paikallis- ja alueviranomaisia entistä tehokkaammin välittömällä tuellaan, asiantuntemuksellaan ja teknisellä osaamisellaan, ja kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia osallistumaan nykyistä tiiviimmin EASO:n neuvoa-antavaan foorumiin. Komitea on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio aikoo arvioida EASO:n toiminnan vaikutuksen vuoden 2013 aikana, sekä ilmaisee kiinnostuksensa osallistua tähän menettelyyn.

| 37. | pitää koulutusta ensiarvoisen tärkeänä EASO:n toteuttamana käytännön yhteistyön erityistoimenpiteenä ja korostaa eurooppalaisen turvapaikka-alan koulutusohjelman toteuttamisen ja kokonaisvaltaisen täytäntöönpanon tarjoamia mahdollisuuksia edistää yhteensovittamista käytännön tasolla. Komitea ehdottaa tähän liittyen, että EASO laatii koulutusohjelmia, joista on hyötyä paikallis- ja aluehallinnon virkamiehille heidän osallistuessaan kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden vastaanottoon. |
| --- | --- |

37.

pitää koulutusta ensiarvoisen tärkeänä EASO:n toteuttamana käytännön yhteistyön erityistoimenpiteenä ja korostaa eurooppalaisen turvapaikka-alan koulutusohjelman toteuttamisen ja kokonaisvaltaisen täytäntöönpanon tarjoamia mahdollisuuksia edistää yhteensovittamista käytännön tasolla. Komitea ehdottaa tähän liittyen, että EASO laatii koulutusohjelmia, joista on hyötyä paikallis- ja aluehallinnon virkamiehille heidän osallistuessaan kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden vastaanottoon.

Taloudellinen ja rahoitusta koskeva yhteisvastuu

| 38. | myöntää, että EU on viime vuosina luonut käyttökelpoisia välineitä, jotka antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden soveltaa paremmin eurooppalaista turvapaikkapolitiikkaa. Niistä mainittakoon etenkin Euroopan pakolaisrahasto. |
| --- | --- |

38.

myöntää, että EU on viime vuosina luonut käyttökelpoisia välineitä, jotka antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden soveltaa paremmin eurooppalaista turvapaikkapolitiikkaa. Niistä mainittakoon etenkin Euroopan pakolaisrahasto.

| 39. | suhtautuu myönteisesti turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaa koskevien EU:n rahoitusvälineiden rakenteen ehdotettuun yksinkertaistamiseen siten, että perustetaan yksi ainoa maahanmuutto- ja turvapaikkarahasto, jonka käyttöön osoitetaan maahanmuuttovirtojen integroitua hallinnointia varten yhteensä 3,87 miljardin euron määräraha ja jonka toiminta kattaa yhteisen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan eri osa-alueet vuosina 2014–2020. Komitea toivoo, että tähän kehitykseen liittyy samalla myös menettelyjen järkeistäminen. |
| --- | --- |

39.

suhtautuu myönteisesti turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaa koskevien EU:n rahoitusvälineiden rakenteen ehdotettuun yksinkertaistamiseen siten, että perustetaan yksi ainoa maahanmuutto- ja turvapaikkarahasto, jonka käyttöön osoitetaan maahanmuuttovirtojen integroitua hallinnointia varten yhteensä 3,87 miljardin euron määräraha ja jonka toiminta kattaa yhteisen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan eri osa-alueet vuosina 2014–2020. Komitea toivoo, että tähän kehitykseen liittyy samalla myös menettelyjen järkeistäminen.

| 40. | korostaa, että solidaarisuutta vahvistavia toimenpiteitä varten on osoitettava riittävästi resursseja. Tällaisiin toimenpiteisiin voisi sisältyä tuki pyrkimyksille parantaa turvapaikkajärjestelmien perustekijöitä silloin kun se on välttämätöntä, konkreettisen avun antaminen jäsenvaltioille ja alueille, joihin kohdistuu poikkeuksellisia paineita, sekä jälleen- ja uudelleensijoittamisohjelmien toteuttaminen. |
| --- | --- |

40.

korostaa, että solidaarisuutta vahvistavia toimenpiteitä varten on osoitettava riittävästi resursseja. Tällaisiin toimenpiteisiin voisi sisältyä tuki pyrkimyksille parantaa turvapaikkajärjestelmien perustekijöitä silloin kun se on välttämätöntä, konkreettisen avun antaminen jäsenvaltioille ja alueille, joihin kohdistuu poikkeuksellisia paineita, sekä jälleen- ja uudelleensijoittamisohjelmien toteuttaminen.

| 41. | korostaa, että turvapaikkapolitiikan toteuttamiseen ja kansainvälisen suojelun antamiseen käytettävissä olevan rahoituksen on vastattava EU:n kansainvälisiä sitoumuksia, jotta voidaan varmistaa tarkka tasapaino tarkasteltaessa varojen käyttöä yhtäältä turvallisuuden ja rajavalvonnan alalla ja toisaalta sellaisilla aloilla kuin turvapaikanhakijoiden vastaanotto-olosuhteet, jolla paikallis- ja alueviranomaisten toiminta voi tuoda selvää lisäarvoa. |
| --- | --- |

41.

korostaa, että turvapaikkapolitiikan toteuttamiseen ja kansainvälisen suojelun antamiseen käytettävissä olevan rahoituksen on vastattava EU:n kansainvälisiä sitoumuksia, jotta voidaan varmistaa tarkka tasapaino tarkasteltaessa varojen käyttöä yhtäältä turvallisuuden ja rajavalvonnan alalla ja toisaalta sellaisilla aloilla kuin turvapaikanhakijoiden vastaanotto-olosuhteet, jolla paikallis- ja alueviranomaisten toiminta voi tuoda selvää lisäarvoa.

| 42. | kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan rahastojen toiminnan perustana olevan kumppanuusperiaatteen täydestä soveltamisesta siten, että varmistetaan kaikkien paikallis- ja aluetason asianomaisten toimijoiden osallistuminen rahoituksen painopisteiden suunnitteluun sekä toteutettujen aloitteiden arviointiin. Tämän periaatteen soveltamisessa on noudatettava täytäntöönpanokehystä, josta säädetään turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoon sovellettavia yleisiä säännöksiä koskevan asetusehdotuksen (COM(2011) 752 final) IV luvussa. |
| --- | --- |

42.

kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan rahastojen toiminnan perustana olevan kumppanuusperiaatteen täydestä soveltamisesta siten, että varmistetaan kaikkien paikallis- ja aluetason asianomaisten toimijoiden osallistuminen rahoituksen painopisteiden suunnitteluun sekä toteutettujen aloitteiden arviointiin. Tämän periaatteen soveltamisessa on noudatettava täytäntöönpanokehystä, josta säädetään turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoon sovellettavia yleisiä säännöksiä koskevan asetusehdotuksen (COM(2011) 752 final) IV luvussa.

| 43. | kehottaa näin ollen kutakin jäsenvaltiota huolehtimaan siitä, että sen paikallis- ja aluehallinnon edustajia osallistuu poliittiseen vuoropuheluun rahaston vuosittaisten rahoituspainopisteiden määrittelemisestä (10). |
| --- | --- |

43.

kehottaa näin ollen kutakin jäsenvaltiota huolehtimaan siitä, että sen paikallis- ja aluehallinnon edustajia osallistuu poliittiseen vuoropuheluun rahaston vuosittaisten rahoituspainopisteiden määrittelemisestä (10).

Bryssel 18. heinäkuuta 2012

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen (Strasbourg) 21. tammikuuta 2011 antama tuomio asiassa M.S.S. vastaan Belgia ja Kreikka sekä Euroopan unionin tuomioistuimen 21. joulukuuta 2011 antama tuomio yhdistetyissä asioissa C-411/10 ja C-493/10 N. S. v. Secretary of State for the Home Department ja muut.

1

(2)  Oikeus- ja sisäasioiden neuvoston 3151. kokous, Bryssel 8. maaliskuuta 2012.

2

(3)  COM(2008) 820 final.

3

(4)  CdR 90/2009 fin – Tuleva yhteinen eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä II.

4

(5)  Study on the feasibility of establishing a mechanism for the relocation of beneficiaries of international protection (Tutkimus kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden uudelleensijoitusmekanismin toteutettavuudesta), kohta 27, JLS/2009/ERFX/PR/1005 – 70092056 (http://ec.europa.eu/home-affairs/doc_centre/asylum/docs/final_report_relocation_of_refugees.pdf).

5

(6)  The challenges of mixed migration, access to protection and responsibility-sharing in the EU (Eri ryhmistä muodostuvien muuttovirtojen haasteet, suojelun saaminen ja vastuunjako EU:ssa) – UNHCR:n epävirallinen asiakirja (http://www.unhcr.org/4a44dd756.html).

6

(7)  EUVL L 132, 19.5.2011, s. 1.

7

(8)  Asetus (EU) 1168/2011, EUVL L 304, 22.11.2011, s. 1.

8

(9)  Raportti ”Coping with a fundamental rights emergency – The situation of persons crossing the Greek land border in an irregular manner” (Perusoikeuksia koskevan hätätilanteen hallinta – Kreikan maarajan laittomasti ylittävien henkilöiden tilanne).

9

(10)  Ehdotus asetukseksi turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoon sovellettavista yleisistä säännöksistä, 13 artikla, COM(2011) 752 final.

10

---

| 13.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 277/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 277/18

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Tulevaisuuden kaupungit: ekologisesti ja sosiaalisesti kestävät kaupungit”

2012/C 277/04

ALUEIDEN KOMITEA

| — | tukee vaatimusta kokonaisvaltaisista kestävän kaupunkikehityksen strategioista ja horisontaalisesta ja vertikaalisesta yhteistyöstä monitasoiseen ja -alaiseen politiikkaan perustuvassa osallistavassa hallintojärjestelmässä, jossa otetaan huomioon kaupunkien monimuotoisuus ja sosiaalisen innovoinnin ja kaukokatseisen suunnittelun merkitys. |
| --- | --- |

—

tukee vaatimusta kokonaisvaltaisista kestävän kaupunkikehityksen strategioista ja horisontaalisesta ja vertikaalisesta yhteistyöstä monitasoiseen ja -alaiseen politiikkaan perustuvassa osallistavassa hallintojärjestelmässä, jossa otetaan huomioon kaupunkien monimuotoisuus ja sosiaalisen innovoinnin ja kaukokatseisen suunnittelun merkitys.

| — | tähdentää, että yhteiskunnan lisääntyvään taloudelliseen ja sosiaaliseen jakautumiseen on puututtava pikaisesti kaikille avoimeen ja jo varhain lapsuudessa alkavaan koulutukseen tehtävien investointien, osallistavien työmarkkinoiden, elinikäisen oppimisen ja aktiiviseen osallisuuteen tähtäävän politiikan, oikeudenmukaisten ja elannon turvaavien palkkojen sekä miesten ja naisten samapalkkaisuuden avulla. |
| --- | --- |

—

tähdentää, että yhteiskunnan lisääntyvään taloudelliseen ja sosiaaliseen jakautumiseen on puututtava pikaisesti kaikille avoimeen ja jo varhain lapsuudessa alkavaan koulutukseen tehtävien investointien, osallistavien työmarkkinoiden, elinikäisen oppimisen ja aktiiviseen osallisuuteen tähtäävän politiikan, oikeudenmukaisten ja elannon turvaavien palkkojen sekä miesten ja naisten samapalkkaisuuden avulla.

| — | toteaa olevan välttämätöntä varmistaa yhteiskunnan perusluonteisten tarpeiden täyttäminen eli tarjota asuntoja, päiväkoteja, esikouluja ja paikkoja, joissa lapset voivat leikkiä ja kehittyä turvallisesti, sekä poistaa esteitä, jotka vaikeuttavat perheen perustamista ja kasvattamista. |
| --- | --- |

—

toteaa olevan välttämätöntä varmistaa yhteiskunnan perusluonteisten tarpeiden täyttäminen eli tarjota asuntoja, päiväkoteja, esikouluja ja paikkoja, joissa lapset voivat leikkiä ja kehittyä turvallisesti, sekä poistaa esteitä, jotka vaikeuttavat perheen perustamista ja kasvattamista.

| — | korostaa ilmastonmuutokseen liittyviä haasteita ja tarvetta vähentää energiankulutusta kiertoprosessien sekä energiatehokkuuden lisäämisen, verkottuneiden järjestelmien, rakentamattomien alueiden ja viheralueiden laajentamisen, uusien rakennusmuotojen sekä resurssineutraalien, terveellisten ja turvallisten liikkumismuotojen avulla. |
| --- | --- |

—

korostaa ilmastonmuutokseen liittyviä haasteita ja tarvetta vähentää energiankulutusta kiertoprosessien sekä energiatehokkuuden lisäämisen, verkottuneiden järjestelmien, rakentamattomien alueiden ja viheralueiden laajentamisen, uusien rakennusmuotojen sekä resurssineutraalien, terveellisten ja turvallisten liikkumismuotojen avulla.

| — | muistuttaa, että kulttuurilla ja luovuudella on tärkeä merkitys paitsi talouskasvun kannalta myös elämänlaadun, demokratian toteutumisen, rauhan ja keskinäisen arvostuksen edistämisessä. |
| --- | --- |

—

muistuttaa, että kulttuurilla ja luovuudella on tärkeä merkitys paitsi talouskasvun kannalta myös elämänlaadun, demokratian toteutumisen, rauhan ja keskinäisen arvostuksen edistämisessä.

| — | korostaa, että osallistavilla elementeillä on politiikan muotoilussa perusluonteinen merkitys. |
| --- | --- |

—

korostaa, että osallistavilla elementeillä on politiikan muotoilussa perusluonteinen merkitys.

| — | katsoo, että Euroopan unionin toimielinten moninaiset pyrkimykset avustaa kaupunkeja ovat välttämättömiä, ja kehottaa antamaan tulevalla tukikaudella selkeän signaalin kaupunkien tukemisesta huolehtimalla vahvasta kaupunkiulottuvuudesta, varojen käytön joustavuudesta ja siitä, että paikallistasolla on keskeinen rooli koheesiopolitiikan toteuttamisessa. |
| --- | --- |

—

katsoo, että Euroopan unionin toimielinten moninaiset pyrkimykset avustaa kaupunkeja ovat välttämättömiä, ja kehottaa antamaan tulevalla tukikaudella selkeän signaalin kaupunkien tukemisesta huolehtimalla vahvasta kaupunkiulottuvuudesta, varojen käytön joustavuudesta ja siitä, että paikallistasolla on keskeinen rooli koheesiopolitiikan toteuttamisessa.

| — | on tyytyväinen sellaisten kestäväpohjaisten rakennepoliittisten rahoitusvälineiden jatkokehittämiseen, jotka tarjoavat julkisen rahoituksen lisäksi luovia ja vakaita tukimekanismeja. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen sellaisten kestäväpohjaisten rakennepoliittisten rahoitusvälineiden jatkokehittämiseen, jotka tarjoavat julkisen rahoituksen lisäksi luovia ja vakaita tukimekanismeja.

| Esittelijä | Hella DUNGER-LÖPER (DE, PSE), Berliinin osavaltion edustaja liittoneuvostossa ja Eurooppa-asiain valtuutettu |
| --- | --- |

Esittelijä

Hella DUNGER-LÖPER (DE, PSE), Berliinin osavaltion edustaja liittoneuvostossa ja Eurooppa-asiain valtuutettu

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Tausta ja perusteet

| 1. | arvostaa EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Tanskan lausuntopyyntöä, johon tämä lausunto perustuu, sekä puheenjohtajavaltion aktiivista osallistumista Kööpenhaminassa 22.–23. maaliskuuta 2012 pidetyn alueiden ja kuntien viidennen huippukokouksen järjestämiseen. Huippukokouksen teemana oli ”2000-luvun eurooppalainen kaupunkirakenne”. Komitea katsoo puheenjohtajavaltion antavan tällä tavoin tunnustusta alueiden ja kuntien panokselle Euroopan integraation edistämiseksi ja niiden keskeiselle roolille Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

1.

arvostaa EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Tanskan lausuntopyyntöä, johon tämä lausunto perustuu, sekä puheenjohtajavaltion aktiivista osallistumista Kööpenhaminassa 22.–23. maaliskuuta 2012 pidetyn alueiden ja kuntien viidennen huippukokouksen järjestämiseen. Huippukokouksen teemana oli ”2000-luvun eurooppalainen kaupunkirakenne”. Komitea katsoo puheenjohtajavaltion antavan tällä tavoin tunnustusta alueiden ja kuntien panokselle Euroopan integraation edistämiseksi ja niiden keskeiselle roolille Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa.

| 2. | panee kiinnostuneena merkille Euroopan komission raportin ”Huomispäivän kaupungit – Haasteet, visiot, etenemistavat” (lokakuu 2011) ja kannattaa siinä hahmoteltua visiota huomispäivän kaupungista: Huomispäivän kaupunki ”sosiaalisesti pitkälle edistynyt paikka, jossa sosiaalinen yhteenkuuluvuus on suurta, asuinympäristöt ovat sosiaalisesti tasapuolisia ja sosiaaliset palvelut, terveyspalvelut ja koulutus ovat kaikkien saatavilla”. Siellä ”kukoistavat demokratia, kulttuurien vuoropuhelu ja monimuotoisuus”. Huomispäivän kaupunki on ”vihreä ja ekologinen, ja se perustuu ympäristön uudistumiseen”. Se on ”houkutteleva kohde ja talouskasvun moottori”. |
| --- | --- |

2.

panee kiinnostuneena merkille Euroopan komission raportin ”Huomispäivän kaupungit – Haasteet, visiot, etenemistavat” (lokakuu 2011) ja kannattaa siinä hahmoteltua visiota huomispäivän kaupungista: Huomispäivän kaupunki ”sosiaalisesti pitkälle edistynyt paikka, jossa sosiaalinen yhteenkuuluvuus on suurta, asuinympäristöt ovat sosiaalisesti tasapuolisia ja sosiaaliset palvelut, terveyspalvelut ja koulutus ovat kaikkien saatavilla”. Siellä ”kukoistavat demokratia, kulttuurien vuoropuhelu ja monimuotoisuus”. Huomispäivän kaupunki on ”vihreä ja ekologinen, ja se perustuu ympäristön uudistumiseen”. Se on ”houkutteleva kohde ja talouskasvun moottori”.

| 3. | yhtyy Huomispäivän kaupungit -raportissa esiin tuotuun huoleen kaupunkien tulevaisuudesta, kun otetaan huomioon väestörakenteen muutoksesta, talouskasvun taantumisesta sekä talouskasvun, työllisyyden ja sosiaalisen edistymisen välisen yhteyden heikentymisestä aiheutuvat vaarat. Muita uhkatekijöitä ovat tuloerojen kasvu, sosiaalisten erojen ja segregaation lisääntyminen, yhteiskunnasta syrjäytyvien kasvava määrä, kaupunkirakenteen hajautuminen ja kaupunkien ekosysteemeihin kohdistuvan paineen kasvu. |
| --- | --- |

3.

yhtyy Huomispäivän kaupungit -raportissa esiin tuotuun huoleen kaupunkien tulevaisuudesta, kun otetaan huomioon väestörakenteen muutoksesta, talouskasvun taantumisesta sekä talouskasvun, työllisyyden ja sosiaalisen edistymisen välisen yhteyden heikentymisestä aiheutuvat vaarat. Muita uhkatekijöitä ovat tuloerojen kasvu, sosiaalisten erojen ja segregaation lisääntyminen, yhteiskunnasta syrjäytyvien kasvava määrä, kaupunkirakenteen hajautuminen ja kaupunkien ekosysteemeihin kohdistuvan paineen kasvu.

| 4. | korostaa, että Euroopan unioni kokonaisuudessaan voi saavuttaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet vain, jos kaupungit antavat sosiaalisen ja taloudellisen innovoinnin tyyssijoina täyden panoksensa älykkään, osallistavan ja kestävän kasvun sekä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen. |
| --- | --- |

4.

korostaa, että Euroopan unioni kokonaisuudessaan voi saavuttaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet vain, jos kaupungit antavat sosiaalisen ja taloudellisen innovoinnin tyyssijoina täyden panoksensa älykkään, osallistavan ja kestävän kasvun sekä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen.

| 5. | on näin ollen tyytyväinen Huomispäivän kaupungit -raportissa esitettyihin suosituksiin vahvistaa kaupunkeja edistämällä kestävää ja osallistavaa taloutta tukevia kestäväpohjaisia paikallisrakenteita, hyödyntämällä eri sukupolvien ja sosiaalis-taloudellisen, kulttuurisen ja etnisen monimuotoisuuden tarjoamaa potentiaalia, torjumalla sosiaalista syrjäytymistä ja köyhyyttä asuinoloihin tehtävin parannuksin, toteuttamalla kokonaisvaltaisia ympäristö- ja energiapoliittisia strategioita, säilyttämällä houkuttelevat julkiset tilat ja luomalla niitä lisää, edistämällä kestävyysperiaatteen mukaisia, osallistavia ja terveydelle suotuisia liikennejärjestelmiä ja tukemalla tasapainoista alueellista kehitystä. |
| --- | --- |

5.

on näin ollen tyytyväinen Huomispäivän kaupungit -raportissa esitettyihin suosituksiin vahvistaa kaupunkeja edistämällä kestävää ja osallistavaa taloutta tukevia kestäväpohjaisia paikallisrakenteita, hyödyntämällä eri sukupolvien ja sosiaalis-taloudellisen, kulttuurisen ja etnisen monimuotoisuuden tarjoamaa potentiaalia, torjumalla sosiaalista syrjäytymistä ja köyhyyttä asuinoloihin tehtävin parannuksin, toteuttamalla kokonaisvaltaisia ympäristö- ja energiapoliittisia strategioita, säilyttämällä houkuttelevat julkiset tilat ja luomalla niitä lisää, edistämällä kestävyysperiaatteen mukaisia, osallistavia ja terveydelle suotuisia liikennejärjestelmiä ja tukemalla tasapainoista alueellista kehitystä.

| 6. | tukee vaatimusta kokonaisvaltaisista kestävän kaupunkikehityksen strategioista ja horisontaalisesta ja vertikaalisesta yhteistyöstä monitasoiseen ja -alaiseen politiikkaan perustuvassa osallistavassa hallintojärjestelmässä, jossa otetaan huomioon kaupunkien monimuotoisuus ja sosiaalisen innovoinnin ja kaukokatseisen suunnittelun merkitys. |
| --- | --- |

6.

tukee vaatimusta kokonaisvaltaisista kestävän kaupunkikehityksen strategioista ja horisontaalisesta ja vertikaalisesta yhteistyöstä monitasoiseen ja -alaiseen politiikkaan perustuvassa osallistavassa hallintojärjestelmässä, jossa otetaan huomioon kaupunkien monimuotoisuus ja sosiaalisen innovoinnin ja kaukokatseisen suunnittelun merkitys.

| 7. | viittaa alueiden komitean 23. maaliskuuta 2012 antamaan Kööpenhaminan julistukseen ja siinä tehtyyn sitoumukseen kehittää kaupungeista vihreämpiä, sosiaalisesti osallistavampia ja taloudellisesti kilpailukykyisempiä sekä EU:n toimielimille tähän liittyen esitettyihin pyyntöihin juurruttaa Eurooppa 2020 -strategia paikallistasolle, osoittaa kokonaisvaltaiseen kaupunkipolitiikkaan riittävästi varoja, antaa enemmän sijaa Euroopan kaupunkien väliselle alueelliselle yhteistyölle ja vahvistaa kaupunkien ja alueiden roolia EU:n politiikan muotoilussa, toteuttaa nykyistä pidemmälle meneviä toimia hallinnon hajauttamiseksi EU:n jäsenvaltioissa ja antaa kaupungeille ja alueille enemmän liikkumavaraa rahoitusasioissa. |
| --- | --- |

7.

viittaa alueiden komitean 23. maaliskuuta 2012 antamaan Kööpenhaminan julistukseen ja siinä tehtyyn sitoumukseen kehittää kaupungeista vihreämpiä, sosiaalisesti osallistavampia ja taloudellisesti kilpailukykyisempiä sekä EU:n toimielimille tähän liittyen esitettyihin pyyntöihin juurruttaa Eurooppa 2020 -strategia paikallistasolle, osoittaa kokonaisvaltaiseen kaupunkipolitiikkaan riittävästi varoja, antaa enemmän sijaa Euroopan kaupunkien väliselle alueelliselle yhteistyölle ja vahvistaa kaupunkien ja alueiden roolia EU:n politiikan muotoilussa, toteuttaa nykyistä pidemmälle meneviä toimia hallinnon hajauttamiseksi EU:n jäsenvaltioissa ja antaa kaupungeille ja alueille enemmän liikkumavaraa rahoitusasioissa.

| 8. | palauttaa mieliin 10. kesäkuuta 2010 antamansa lausunnon ”Kaupunkien elvyttämisen rooli Euroopan tulevassa kaupunkikehityksessä” ja siinä esitetyn kehotuksen vahvistaa kaupunkiulottuvuutta kaikilla EU:n politiikan aloilla. |
| --- | --- |

8.

palauttaa mieliin 10. kesäkuuta 2010 antamansa lausunnon ”Kaupunkien elvyttämisen rooli Euroopan tulevassa kaupunkikehityksessä” ja siinä esitetyn kehotuksen vahvistaa kaupunkiulottuvuutta kaikilla EU:n politiikan aloilla.

Huomioita

| 9. | muistuttaa, että kaupungit kuvastavat aina yhteiskunnallisia olosuhteita. Kaikkien poliittisesti ja taloudellisesti vastuullisten tasojen taloudelliset ja sosiaaliset päätökset ja kehityssuuntaukset vaikuttavat tulevaisuuden kaupunkien muotoon ja elämänlaatuun. |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että kaupungit kuvastavat aina yhteiskunnallisia olosuhteita. Kaikkien poliittisesti ja taloudellisesti vastuullisten tasojen taloudelliset ja sosiaaliset päätökset ja kehityssuuntaukset vaikuttavat tulevaisuuden kaupunkien muotoon ja elämänlaatuun.

| 10. | toteaa, ettei kaupunkien merkitys Euroopan unionille suinkaan rajoitu pelkkiin taloudellisiin ja demografisiin tekijöihin. Kauniit, älykkäät, energia- ja resurssitehokkaat, vihreät ja osallistavat kaupungit ovat harmonisen ja solidaarisen yhteiselon perusta yhteiskunnassamme. |
| --- | --- |

10.

toteaa, ettei kaupunkien merkitys Euroopan unionille suinkaan rajoitu pelkkiin taloudellisiin ja demografisiin tekijöihin. Kauniit, älykkäät, energia- ja resurssitehokkaat, vihreät ja osallistavat kaupungit ovat harmonisen ja solidaarisen yhteiselon perusta yhteiskunnassamme.

| 11. | korostaa, että kaupungit nivoutuvat sosiaalisten ja taloudellisten yhteyksien vuoksi tiiviisti ja erottamattomasti lähiympäristöönsä ja että niillä on tästä syystä tärkeä rooli alueen tasapainoisen kehityksen edistämisessä. |
| --- | --- |

11.

korostaa, että kaupungit nivoutuvat sosiaalisten ja taloudellisten yhteyksien vuoksi tiiviisti ja erottamattomasti lähiympäristöönsä ja että niillä on tästä syystä tärkeä rooli alueen tasapainoisen kehityksen edistämisessä.

| 12. | toteaa tässä yhteydessä, että tähänastinen jyrkkä rajanveto kaupungin ja maaseudun välillä ei enää vastaa tulevia tehtävänasetteluja ja että erottelun sijaan on ryhdyttävä tarkastelemaan kaupunki- ja maaseutualueiden vuorovaikutusta ottaen huomioon niiden toiminnallisuus ja tiiviit yhteydet. |
| --- | --- |

12.

toteaa tässä yhteydessä, että tähänastinen jyrkkä rajanveto kaupungin ja maaseudun välillä ei enää vastaa tulevia tehtävänasetteluja ja että erottelun sijaan on ryhdyttävä tarkastelemaan kaupunki- ja maaseutualueiden vuorovaikutusta ottaen huomioon niiden toiminnallisuus ja tiiviit yhteydet.

| 13. | korostaa, että verrattaessa erityyppisiä kaupunkeja maailmanlaajuisesti eurooppalainen kaupunki erottuu muista demokraattisen itsemääräämisoikeuden, vahvan kansalaisyhteiskunnan, sosiaalisen osallisuuden, yksityis- ja julkissektorin toimivan vuorovaikutuksen, vapauslupauksen, emansipaation ja kehittyneen kaupunkirakennuskulttuurin ansiosta. |
| --- | --- |

13.

korostaa, että verrattaessa erityyppisiä kaupunkeja maailmanlaajuisesti eurooppalainen kaupunki erottuu muista demokraattisen itsemääräämisoikeuden, vahvan kansalaisyhteiskunnan, sosiaalisen osallisuuden, yksityis- ja julkissektorin toimivan vuorovaikutuksen, vapauslupauksen, emansipaation ja kehittyneen kaupunkirakennuskulttuurin ansiosta.

| 14. | panee merkille, että teollisuustoiminnan väheneminen ja maailmanlaajuistuminen ovat murtaneet sosiaalisen ja taloudellisen yhdentymisen tärkeitä perustuksia. Sekä vaurailla että köyhemmillä alueilla etsitään uusia strategioita sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi, mutta toistaiseksi tällaisten strategioiden avulla ei juuri ole onnistuttu hillitsemään sosiaalisia ja alueellisia eriytymissuuntauksia. Sosiaalinen jakautuminen ja segregaatio ovat ponnisteluista huolimatta pikemminkin lisääntyneet monin paikoin ja ovat kaupungeissa edelleen huomattava yhteiselon haaste. |
| --- | --- |

14.

panee merkille, että teollisuustoiminnan väheneminen ja maailmanlaajuistuminen ovat murtaneet sosiaalisen ja taloudellisen yhdentymisen tärkeitä perustuksia. Sekä vaurailla että köyhemmillä alueilla etsitään uusia strategioita sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi, mutta toistaiseksi tällaisten strategioiden avulla ei juuri ole onnistuttu hillitsemään sosiaalisia ja alueellisia eriytymissuuntauksia. Sosiaalinen jakautuminen ja segregaatio ovat ponnisteluista huolimatta pikemminkin lisääntyneet monin paikoin ja ovat kaupungeissa edelleen huomattava yhteiselon haaste.

| 15. | toteaa, että yhteiskunnan lisääntyvään taloudelliseen ja sosiaaliseen jakautumiseen on puututtava pikaisesti kaikille avoimeen ja jo varhain lapsuudessa alkavaan koulutukseen tehtävien investointien, osallistavien työmarkkinoiden, elinikäisen oppimisen ja aktiiviseen osallisuuteen tähtäävän politiikan, oikeudenmukaisten ja elannon turvaavien palkkojen sekä miesten ja naisten samapalkkaisuuden avulla. Lisäksi komitea katsoo, että taloudellinen kehitys ja työpaikkojen lisääminen kaupungeissa ovat tässä yhteydessä ratkaisevan tärkeitä. |
| --- | --- |

15.

toteaa, että yhteiskunnan lisääntyvään taloudelliseen ja sosiaaliseen jakautumiseen on puututtava pikaisesti kaikille avoimeen ja jo varhain lapsuudessa alkavaan koulutukseen tehtävien investointien, osallistavien työmarkkinoiden, elinikäisen oppimisen ja aktiiviseen osallisuuteen tähtäävän politiikan, oikeudenmukaisten ja elannon turvaavien palkkojen sekä miesten ja naisten samapalkkaisuuden avulla. Lisäksi komitea katsoo, että taloudellinen kehitys ja työpaikkojen lisääminen kaupungeissa ovat tässä yhteydessä ratkaisevan tärkeitä.

| 16. | panee huolestuneena merkille, että edellä mainitut ongelmat ovat muutamissa suurkaupungeissa pahentuneet entisestään, mikä on johtanut väkivaltaisiin protesteihin. Ne ilmentävät myös monien kansalaisten epäluottamusta poliittisia instituutioita kohtaan. |
| --- | --- |

16.

panee huolestuneena merkille, että edellä mainitut ongelmat ovat muutamissa suurkaupungeissa pahentuneet entisestään, mikä on johtanut väkivaltaisiin protesteihin. Ne ilmentävät myös monien kansalaisten epäluottamusta poliittisia instituutioita kohtaan.

| 17. | toteaa, että väestörakenteen muutoksen ja yhteiskunnan ikääntymisen paikalliset vaikutukset asettavat uusia vaatimuksia sosiaaliselle infrastruktuurille ja julkiselle tilalle. Vanhuusiän köyhyyden lisääntyessä on pohdittava kysymystä kestävistä sosiaaliturvajärjestelmistä ja palveluista, jotka ovat kansalaisten saatavilla, joissa otetaan huomioon kulttuuriset erityispiirteet ja jotka ovat kohtuuhintaisia. |
| --- | --- |

17.

toteaa, että väestörakenteen muutoksen ja yhteiskunnan ikääntymisen paikalliset vaikutukset asettavat uusia vaatimuksia sosiaaliselle infrastruktuurille ja julkiselle tilalle. Vanhuusiän köyhyyden lisääntyessä on pohdittava kysymystä kestävistä sosiaaliturvajärjestelmistä ja palveluista, jotka ovat kansalaisten saatavilla, joissa otetaan huomioon kulttuuriset erityispiirteet ja jotka ovat kohtuuhintaisia.

| 18. | korostaa tässä yhteydessä, että tämänhetkisestä erittäin suuresta nuorisotyöttömyydestä huolimatta Euroopan on tulevina vuosikymmeninä turvauduttava nuoriin maahanmuuttajiin taatakseen talouskasvun ja lieventääkseen ikääntymisen vaikutuksia sosiaaliturva- ja terveydenhoitojärjestelmiin. Avoimet ja houkuttelevat kaupungit ovat yksi maahanmuuton edellytyksistä. Muualta tulleiden ja vähemmistöjen edustajien on kuitenkin vielä usein selvästi muita hankalampi saada kaupungeissa koulutusta, työtä, asuntoja ja sairaanhoitopalveluita. Tehokkaat paikalliset kotouttamisstrategiat ovatkin välttämätön osa ennakoivaa muuttoliikepolitiikkaa. |
| --- | --- |

18.

korostaa tässä yhteydessä, että tämänhetkisestä erittäin suuresta nuorisotyöttömyydestä huolimatta Euroopan on tulevina vuosikymmeninä turvauduttava nuoriin maahanmuuttajiin taatakseen talouskasvun ja lieventääkseen ikääntymisen vaikutuksia sosiaaliturva- ja terveydenhoitojärjestelmiin. Avoimet ja houkuttelevat kaupungit ovat yksi maahanmuuton edellytyksistä. Muualta tulleiden ja vähemmistöjen edustajien on kuitenkin vielä usein selvästi muita hankalampi saada kaupungeissa koulutusta, työtä, asuntoja ja sairaanhoitopalveluita. Tehokkaat paikalliset kotouttamisstrategiat ovatkin välttämätön osa ennakoivaa muuttoliikepolitiikkaa.

| 19. | toteaa olevan välttämätöntä varmistaa yhteiskunnan perusluonteisten tarpeiden täyttäminen eli tarjota asuntoja, päiväkoteja, esikouluja ja paikkoja, joissa lapset voivat leikkiä ja kehittyä turvallisesti, sekä poistaa esteitä, jotka vaikeuttavat perheen perustamista ja kasvattamista. Sen vuoksi on syytä tukea kaikkia toimenpiteitä, joilla edistetään myönteistä väestönkasvua. |
| --- | --- |

19.

toteaa olevan välttämätöntä varmistaa yhteiskunnan perusluonteisten tarpeiden täyttäminen eli tarjota asuntoja, päiväkoteja, esikouluja ja paikkoja, joissa lapset voivat leikkiä ja kehittyä turvallisesti, sekä poistaa esteitä, jotka vaikeuttavat perheen perustamista ja kasvattamista. Sen vuoksi on syytä tukea kaikkia toimenpiteitä, joilla edistetään myönteistä väestönkasvua.

| 20. | korostaa ilmastonmuutokseen liittyviä haasteita ja tarvetta vähentää energiankulutusta kiertoprosessien sekä energiatehokkuuden lisäämisen, verkottuneiden järjestelmien, rakentamattomien alueiden ja viheralueiden laajentamisen, uusien rakennusmuotojen sekä resurssineutraalien, terveellisten ja turvallisten liikkumismuotojen avulla. |
| --- | --- |

20.

korostaa ilmastonmuutokseen liittyviä haasteita ja tarvetta vähentää energiankulutusta kiertoprosessien sekä energiatehokkuuden lisäämisen, verkottuneiden järjestelmien, rakentamattomien alueiden ja viheralueiden laajentamisen, uusien rakennusmuotojen sekä resurssineutraalien, terveellisten ja turvallisten liikkumismuotojen avulla.

| 21. | muistuttaa, että kulttuurilla ja luovuudella on tärkeä merkitys paitsi talouskasvun kannalta myös elämänlaadun, demokratian toteutumisen, rauhan ja keskinäisen arvostuksen edistämisessä. Kaupunkikulttuuriin kuuluu myös kaupunkien rakennuskulttuurin vaaliminen, laadukkaat ja kaikille avoimet julkiset tilat ja huomion kiinnittäminen paikallisiin ja alueellisiin erityispiirteisiin. |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että kulttuurilla ja luovuudella on tärkeä merkitys paitsi talouskasvun kannalta myös elämänlaadun, demokratian toteutumisen, rauhan ja keskinäisen arvostuksen edistämisessä. Kaupunkikulttuuriin kuuluu myös kaupunkien rakennuskulttuurin vaaliminen, laadukkaat ja kaikille avoimet julkiset tilat ja huomion kiinnittäminen paikallisiin ja alueellisiin erityispiirteisiin.

| 22. | korostaa, että osallistavilla elementeillä on politiikan muotoilussa perusluonteinen merkitys, jotta saadaan voitettua kansalaisten luottamus ja heidät saadaan toimintaan mukaan ja jotta sosiaalista yhteenkuuluvuutta voidaan vahvistaa. Tämänkaltainen kansalaisten osallistuminen on mahdollista vain, jos kunnallishallinnon tahot esittävät päätöstensä ja toimenpiteidensä perusteet avoimesti ja läpinäkyvästi. |
| --- | --- |

22.

korostaa, että osallistavilla elementeillä on politiikan muotoilussa perusluonteinen merkitys, jotta saadaan voitettua kansalaisten luottamus ja heidät saadaan toimintaan mukaan ja jotta sosiaalista yhteenkuuluvuutta voidaan vahvistaa. Tämänkaltainen kansalaisten osallistuminen on mahdollista vain, jos kunnallishallinnon tahot esittävät päätöstensä ja toimenpiteidensä perusteet avoimesti ja läpinäkyvästi.

| 23. | katsoo, että Euroopan unionin toimielinten moninaiset pyrkimykset avustaa kaupunkeja tukiohjelmin ja aloittein ovat välttämättömiä, sillä kunnat ovat asianmukaisten omien rahoitusresurssien puutteen vuoksi riippuvaisia näistä varoista. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että Euroopan unionin toimielinten moninaiset pyrkimykset avustaa kaupunkeja tukiohjelmin ja aloittein ovat välttämättömiä, sillä kunnat ovat asianmukaisten omien rahoitusresurssien puutteen vuoksi riippuvaisia näistä varoista.

| 24. | panee huolestuneena merkille, että Leipzigin peruskirjan aiejulistuksista ja peruskirjaan liittyvästä poliittisesta prosessista huolimatta jäsenvaltioiden sitoutuminen kaupunkipolitiikkaan on viime vuosina pikemminkin heikentynyt kuin vahvistunut. Tämä näkyy siinä, ettei kaupunkipoliittisia kysymyksiä ole tähän mennessä juurikaan onnistuttu priorisoimaan asian kannalta tärkeillä politiikanaloilla eli työllisyys-, ympäristö-, koulutus-, tiede- ja asuntopolitiikassa. Ongelmaa ilmentää myös se, että kaupunkipoliittisten tukiohjelmien määrärahoja on vähennetty. Tämän vuoksi tulee mahdollisimman nopeasti osoittaa unionitasolta varoja, joiden turvin kaupungit kykenevät puuttumaan joustavasti reagoiden näihin eri ongelmalohkoihin. |
| --- | --- |

24.

panee huolestuneena merkille, että Leipzigin peruskirjan aiejulistuksista ja peruskirjaan liittyvästä poliittisesta prosessista huolimatta jäsenvaltioiden sitoutuminen kaupunkipolitiikkaan on viime vuosina pikemminkin heikentynyt kuin vahvistunut. Tämä näkyy siinä, ettei kaupunkipoliittisia kysymyksiä ole tähän mennessä juurikaan onnistuttu priorisoimaan asian kannalta tärkeillä politiikanaloilla eli työllisyys-, ympäristö-, koulutus-, tiede- ja asuntopolitiikassa. Ongelmaa ilmentää myös se, että kaupunkipoliittisten tukiohjelmien määrärahoja on vähennetty. Tämän vuoksi tulee mahdollisimman nopeasti osoittaa unionitasolta varoja, joiden turvin kaupungit kykenevät puuttumaan joustavasti reagoiden näihin eri ongelmalohkoihin.

| 25. | on huolissaan siitä, että kuntien määrärahatilanne on useimmissa jäsenvaltioissa katastrofaalinen eikä se jäsenvaltioiden budjettipoliittisten painopisteiden perusteella parane, elleivät jäsenvaltiot tee suunnanmuutosta. |
| --- | --- |

25.

on huolissaan siitä, että kuntien määrärahatilanne on useimmissa jäsenvaltioissa katastrofaalinen eikä se jäsenvaltioiden budjettipoliittisten painopisteiden perusteella parane, elleivät jäsenvaltiot tee suunnanmuutosta.

| 26. | katsoo, että ajankohtaisten sosiaalisten, taloudellisten ja ekologisten uhkatekijöiden vuoksi tähänastiset ponnistelut eivät missään tapauksessa riitä turvaamaan eurooppalaisten kaupunkien tulevaisuutta niin, että ne voivat kilpailukykyisinä, kauniina, älykkäinä, energia- ja resurssitehokkaina, vihreinä ja osallistavina sosiaalisen innovoinnin tyyssijoina antaa täyden panoksensa Euroopan unionin sosiaalisen, taloudellisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseen sekä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden toteuttamiseen. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että ajankohtaisten sosiaalisten, taloudellisten ja ekologisten uhkatekijöiden vuoksi tähänastiset ponnistelut eivät missään tapauksessa riitä turvaamaan eurooppalaisten kaupunkien tulevaisuutta niin, että ne voivat kilpailukykyisinä, kauniina, älykkäinä, energia- ja resurssitehokkaina, vihreinä ja osallistavina sosiaalisen innovoinnin tyyssijoina antaa täyden panoksensa Euroopan unionin sosiaalisen, taloudellisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseen sekä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden toteuttamiseen.

Poliittiset kehotukset

Yleiset kehotukset

| 27. | olettaa yhteiskunnallisten haasteiden valossa kaikkien poliittisesti vastuullisten tasojen olevan kiinnostuneita vahvoista, demokraattista itsemääräämisoikeutta käyttävistä kaupungeista eurooppalaisen yhteiskunnan perustana. Vahva, vastaanottavainen ja toimiva paikallisdemokratia voi osaltaan edistää ratkaisevasti luottamuksen palauttamista edustuksellisen demokratian instituutioihin kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

27.

olettaa yhteiskunnallisten haasteiden valossa kaikkien poliittisesti vastuullisten tasojen olevan kiinnostuneita vahvoista, demokraattista itsemääräämisoikeutta käyttävistä kaupungeista eurooppalaisen yhteiskunnan perustana. Vahva, vastaanottavainen ja toimiva paikallisdemokratia voi osaltaan edistää ratkaisevasti luottamuksen palauttamista edustuksellisen demokratian instituutioihin kaikilla tasoilla.

| 28. | toistaa kehotuksensa tarkastella yhteiskunnan kehitystä niin, että mittayksikkönä ei käytetä pelkästään bruttokansantuotetta ja että kansalaisten huoliin ja tarpeisiin suhtaudutaan vakavasti ja ne otetaan nykyistä paremmin huomioon ohjelmien ja toimenpiteiden suunnittelussa. |
| --- | --- |

28.

toistaa kehotuksensa tarkastella yhteiskunnan kehitystä niin, että mittayksikkönä ei käytetä pelkästään bruttokansantuotetta ja että kansalaisten huoliin ja tarpeisiin suhtaudutaan vakavasti ja ne otetaan nykyistä paremmin huomioon ohjelmien ja toimenpiteiden suunnittelussa.

| 29. | odottaa, että vaaleilla luottamustoimeen valitut edustajat kaikilla poliittisilla tasoilla näyttävät itsevarmasti ja rohkeasti tietä kohti rauhanomaista ja solidaarista yhteiseloa. Älykäs, osallistava ja kestävä kasvu on mahdollista vain rauhan ja todellisen rajatylittävän solidaarisuuden vallitessa. Tähän kuuluu sellaisen kulttuurin kehittäminen, jossa maahanmuuttajat otetaan aktiivisesti vastaan, mikä merkitsee myös kulttuurienvälisen osaamisen edistämistä julkishallinnossa ja julkisissa instituutioissa. Lisäksi tämä edellyttää selvää ja yksiselitteistä sitoutumista pakolaisten ja niiden ihmisten suojeluun, jotka ovat alkuperänsä, uskonsa, sukupuolisen suuntautumisensa, tiettyyn yhteiskuntaryhmään kuulumisensa tai poliittisen vakaumuksensa vuoksi joutuneet poliittisen vainon ja syrjinnän kohteeksi. |
| --- | --- |

29.

odottaa, että vaaleilla luottamustoimeen valitut edustajat kaikilla poliittisilla tasoilla näyttävät itsevarmasti ja rohkeasti tietä kohti rauhanomaista ja solidaarista yhteiseloa. Älykäs, osallistava ja kestävä kasvu on mahdollista vain rauhan ja todellisen rajatylittävän solidaarisuuden vallitessa. Tähän kuuluu sellaisen kulttuurin kehittäminen, jossa maahanmuuttajat otetaan aktiivisesti vastaan, mikä merkitsee myös kulttuurienvälisen osaamisen edistämistä julkishallinnossa ja julkisissa instituutioissa. Lisäksi tämä edellyttää selvää ja yksiselitteistä sitoutumista pakolaisten ja niiden ihmisten suojeluun, jotka ovat alkuperänsä, uskonsa, sukupuolisen suuntautumisensa, tiettyyn yhteiskuntaryhmään kuulumisensa tai poliittisen vakaumuksensa vuoksi joutuneet poliittisen vainon ja syrjinnän kohteeksi.

| 30. | korostaa yhdennettyjen paikallisten strategioiden merkitystä resurssien koordinoidun ja tehokkaan käytön kannalta ja kehottaa ottamaan huomioon ja mukaan kaikki asiaan liittyvät politiikanalat. On tärkeää, että kaikille poliittisille tasoille ja toimialoille on itsestään selvää tehdä rakentavaa yhteistyötä. Näin kansalaisille voidaan osoittaa, että instituutiot osaavat käyttää saamaansa luottamusta vastuullisesti ja pitävät paikallisten tarpeiden hoitamista velvollisuutenaan. |
| --- | --- |

30.

korostaa yhdennettyjen paikallisten strategioiden merkitystä resurssien koordinoidun ja tehokkaan käytön kannalta ja kehottaa ottamaan huomioon ja mukaan kaikki asiaan liittyvät politiikanalat. On tärkeää, että kaikille poliittisille tasoille ja toimialoille on itsestään selvää tehdä rakentavaa yhteistyötä. Näin kansalaisille voidaan osoittaa, että instituutiot osaavat käyttää saamaansa luottamusta vastuullisesti ja pitävät paikallisten tarpeiden hoitamista velvollisuutenaan.

| 31. | kehottaa kaikkien tasojen päätöksentekijöitä ajamaan tarmokkaasti terveydelle suotuisaa ja kestävää liikkuvuutta kaupungeissa ja niiden välillä. On edistettävä julkista liikennettä siten, että se on kaikkien väestöryhmien ulottuvilla. Komitea kehottaa lisäksi päättäjiä jatkamaan eurooppalaisen kaupunkimallin perinteen mukaista kehittämistä erityyppisten toimintojen integroimisen, rakentamisen tiheyden ja (kaupunkisuunnittelun ja arkkitehtuurin) laadukkuuden keinoin. |
| --- | --- |

31.

kehottaa kaikkien tasojen päätöksentekijöitä ajamaan tarmokkaasti terveydelle suotuisaa ja kestävää liikkuvuutta kaupungeissa ja niiden välillä. On edistettävä julkista liikennettä siten, että se on kaikkien väestöryhmien ulottuvilla. Komitea kehottaa lisäksi päättäjiä jatkamaan eurooppalaisen kaupunkimallin perinteen mukaista kehittämistä erityyppisten toimintojen integroimisen, rakentamisen tiheyden ja (kaupunkisuunnittelun ja arkkitehtuurin) laadukkuuden keinoin.

| 32. | kannattaa uusia ponnisteluja tietämyksen lisäämiseksi kaupunkikehityksen teknisistä, sosiaalisista, taloudellisista ja ekologisista ulottuvuuksista. Tässä yhteydessä on otettava nimenomaisesti huomioon myös virtuaalisen tilan merkitys elämiselle ja työskentelylle kaupungeissa ja alueilla. |
| --- | --- |

32.

kannattaa uusia ponnisteluja tietämyksen lisäämiseksi kaupunkikehityksen teknisistä, sosiaalisista, taloudellisista ja ekologisista ulottuvuuksista. Tässä yhteydessä on otettava nimenomaisesti huomioon myös virtuaalisen tilan merkitys elämiselle ja työskentelylle kaupungeissa ja alueilla.

| 33. | korostaa ystävyyskaupunkitoiminnan, Euroopan kaupunkien verkostojen (esim. Eurocities) sekä Urbact-, Interreg- ja EAYY-aloitteiden puitteissa toteutettavien rajatylittävien kuntienvälisten yhteistyöhankkeiden merkitystä pyrittäessä parantamaan kaupunkikehityspolitiikkaa koskevaa tietämystä ja alan toimintatapoja. Lisäksi komitea tähdentää tarvetta hyödyntää tätä tiedonvaihtoa politiikan muotoilussa erityisesti rakennerahastojen yhteydessä mutta myös muilla tärkeillä politiikanaloilla, kuten peruspalveluasioissa, liikennepolitiikassa ja ympäristönsuojelussa. |
| --- | --- |

33.

korostaa ystävyyskaupunkitoiminnan, Euroopan kaupunkien verkostojen (esim. Eurocities) sekä Urbact-, Interreg- ja EAYY-aloitteiden puitteissa toteutettavien rajatylittävien kuntienvälisten yhteistyöhankkeiden merkitystä pyrittäessä parantamaan kaupunkikehityspolitiikkaa koskevaa tietämystä ja alan toimintatapoja. Lisäksi komitea tähdentää tarvetta hyödyntää tätä tiedonvaihtoa politiikan muotoilussa erityisesti rakennerahastojen yhteydessä mutta myös muilla tärkeillä politiikanaloilla, kuten peruspalveluasioissa, liikennepolitiikassa ja ympäristönsuojelussa.

Euroopan komissiolle, neuvostolle ja Euroopan parlamentille suunnatut kehotukset

| 34. | kehottaa ottamaan kaupungit ja alueet itseoikeutettuina kumppaneina mukaan Euroopan unionin monitasoisiin rakenteisiin kaikilla niillä politiikanaloilla, joilla tehdään alue- ja paikallishallinnon toimintakykyyn vaikuttavia EU-tason päätöksiä. |
| --- | --- |

34.

kehottaa ottamaan kaupungit ja alueet itseoikeutettuina kumppaneina mukaan Euroopan unionin monitasoisiin rakenteisiin kaikilla niillä politiikanaloilla, joilla tehdään alue- ja paikallishallinnon toimintakykyyn vaikuttavia EU-tason päätöksiä.

| 35. | kehottaa Euroopan unionin toimielimiä sitoutumaan selvästi kaupunkien vahvistamiseen ja huolehtimaan siitä, että sitoumus näkyy EU:n tulevan talousarvion painopisteissä. |
| --- | --- |

35.

kehottaa Euroopan unionin toimielimiä sitoutumaan selvästi kaupunkien vahvistamiseen ja huolehtimaan siitä, että sitoumus näkyy EU:n tulevan talousarvion painopisteissä.

| 36. | korostaa kaipaavansa sellaista rakennetukipolitiikkaa, jossa kunnille jätetään jatkossakin riittävästi liikkumavaraa soveltaa paikallisten painopisteiden pohjalta sovittua, investointi- ja sosiaalisista hankkeista muodostuvaa ja moniin eri rahastoihin tukeutuvaa yhdennettyä lähestymistapaa, joka vastaa paikallisia tarpeita. Jotta kunnat myös todella voivat toteuttaa rakennepolitiikkaa käytännössä, hallinto- ja valvontakustannuksia on vähennettävä. |
| --- | --- |

36.

korostaa kaipaavansa sellaista rakennetukipolitiikkaa, jossa kunnille jätetään jatkossakin riittävästi liikkumavaraa soveltaa paikallisten painopisteiden pohjalta sovittua, investointi- ja sosiaalisista hankkeista muodostuvaa ja moniin eri rahastoihin tukeutuvaa yhdennettyä lähestymistapaa, joka vastaa paikallisia tarpeita. Jotta kunnat myös todella voivat toteuttaa rakennepolitiikkaa käytännössä, hallinto- ja valvontakustannuksia on vähennettävä.

| 37. | tähdentää koheesiopolitiikan olevan keskeinen väline sosiaalisen, taloudellisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi ja kehottaa antamaan tulevalla tukikaudella selkeän signaalin kaupunkien tukemisesta huolehtimalla vahvasta kaupunkiulottuvuudesta, varojen käytön joustavuudesta ja siitä, että paikallistasolla on keskeinen rooli politiikan toteuttamisessa. Koska kaupungeilla on erittäin tärkeä merkitys sosiaalisen, taloudellisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden kannalta, tukea on annettava selvästi tähän mennessä ehdotettua 5 prosentin vähimmäisosuutta enemmän. |
| --- | --- |

37.

tähdentää koheesiopolitiikan olevan keskeinen väline sosiaalisen, taloudellisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi ja kehottaa antamaan tulevalla tukikaudella selkeän signaalin kaupunkien tukemisesta huolehtimalla vahvasta kaupunkiulottuvuudesta, varojen käytön joustavuudesta ja siitä, että paikallistasolla on keskeinen rooli politiikan toteuttamisessa. Koska kaupungeilla on erittäin tärkeä merkitys sosiaalisen, taloudellisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden kannalta, tukea on annettava selvästi tähän mennessä ehdotettua 5 prosentin vähimmäisosuutta enemmän.

| 38. | korostaa Euroopan aluekehitysrahastoa koskevaa komission ehdotusta käsittelevässä alueiden komitean lausunnossa esitettyjä vaatimuksia ja erityisesti vaatimusta, jonka mukaan varoja on voitava käyttää joustavasti ja ilman tietynlaisten alueiden erityiskohtelua tai syrjintää, jotta maaseutu- ja esikaupunkialueet eivät jää EAKR-etuuksien ulkopuolelle. EAKR-varojen alueellisesta kohdentamisesta erilaisiin aluetyyppeihin on päätettävä kumppaneiden kesken toteutettavassa ohjelmasuunnitteluprosessissa, eikä sitä voida sanella etukäteen. Eri rahastojen yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 99 artiklassa määriteltyyn ”yhdennettyjen alueellisten investointien” välineeseen pohjautuvaa tehtävien siirtoa kaupungeille tulee pitää yhtenä vaihtoehtona, mutta siihen ei pidä velvoittaa. |
| --- | --- |

38.

korostaa Euroopan aluekehitysrahastoa koskevaa komission ehdotusta käsittelevässä alueiden komitean lausunnossa esitettyjä vaatimuksia ja erityisesti vaatimusta, jonka mukaan varoja on voitava käyttää joustavasti ja ilman tietynlaisten alueiden erityiskohtelua tai syrjintää, jotta maaseutu- ja esikaupunkialueet eivät jää EAKR-etuuksien ulkopuolelle. EAKR-varojen alueellisesta kohdentamisesta erilaisiin aluetyyppeihin on päätettävä kumppaneiden kesken toteutettavassa ohjelmasuunnitteluprosessissa, eikä sitä voida sanella etukäteen. Eri rahastojen yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 99 artiklassa määriteltyyn ”yhdennettyjen alueellisten investointien” välineeseen pohjautuvaa tehtävien siirtoa kaupungeille tulee pitää yhtenä vaihtoehtona, mutta siihen ei pidä velvoittaa.

| 39. | on tyytyväinen sellaisten kestäväpohjaisten rakennepoliittisten rahoitusvälineiden jatkokehittämiseen, jotka tarjoavat julkisen rahoituksen lisäksi luovia ja vakaita tukimekanismeja. |
| --- | --- |

39.

on tyytyväinen sellaisten kestäväpohjaisten rakennepoliittisten rahoitusvälineiden jatkokehittämiseen, jotka tarjoavat julkisen rahoituksen lisäksi luovia ja vakaita tukimekanismeja.

| 40. | katsoo, että kaupungeille ja alueille on annettava EU:n muuttoliike- ja kotouttamispolitiikan kehittämisessä vahva asema, joka vastaa paikallistason keskeistä merkitystä kotouttamisen kannalta. |
| --- | --- |

40.

katsoo, että kaupungeille ja alueille on annettava EU:n muuttoliike- ja kotouttamispolitiikan kehittämisessä vahva asema, joka vastaa paikallistason keskeistä merkitystä kotouttamisen kannalta.

Jäsenvaltioille suunnatut kehotukset

| 41. | kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään uudestaan kaupunkipoliittiset ponnistelunsa ja ulottamaan aloitteet koskemaan myös muita kuin aluesuunnitteluun liittyviä politiikanaloja. Kestävä kaupunkikehitys vaatii tuekseen erityisesti suotuisia työllisyys-, sosiaali-, koulutus- ja ympäristöpoliittisia puitteita. |
| --- | --- |

41.

kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään uudestaan kaupunkipoliittiset ponnistelunsa ja ulottamaan aloitteet koskemaan myös muita kuin aluesuunnitteluun liittyviä politiikanaloja. Kestävä kaupunkikehitys vaatii tuekseen erityisesti suotuisia työllisyys-, sosiaali-, koulutus- ja ympäristöpoliittisia puitteita.

| 42. | kehottaa keskustelemaan intensiivisemmin toiminnallisista tarpeista kaupungeissa ja niiden kanssa. Kaupunkien ja taajama-alueiden yhteistyö on välttämätöntä koheesion ja tasapainoisen kehityksen turvaamiseksi. |
| --- | --- |

42.

kehottaa keskustelemaan intensiivisemmin toiminnallisista tarpeista kaupungeissa ja niiden kanssa. Kaupunkien ja taajama-alueiden yhteistyö on välttämätöntä koheesion ja tasapainoisen kehityksen turvaamiseksi.

Bryssel 19. heinäkuuta 2012

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

III Valmistavat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

96. täysistunto, 18.–19. heinäkuuta 2012

| 13.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 277/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 277/23

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n rahoitusvälineet sisäasioissa”

2012/C 277/05

ALUEIDEN KOMITEA

| — | on tyytyväinen aloitteeseen luoda todellinen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue sellaisten budjettiehdotusten avulla, joissa tiedostetaan, miten tärkeää on varata tarvittavat määrärahat maahanmuutto-, turvapaikka- ja turvallisuusbudjettia varten. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen aloitteeseen luoda todellinen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue sellaisten budjettiehdotusten avulla, joissa tiedostetaan, miten tärkeää on varata tarvittavat määrärahat maahanmuutto-, turvapaikka- ja turvallisuusbudjettia varten.

| — | vahvistaa, että ehdotetut muutokset ovat alue- ja paikallisviranomaisten kannalta tärkeitä, sillä ne vaikuttavat suoraan niiden tehtäviin sekä Euroopan unionissa asuvien ihmisten päivittäiseen elämään. |
| --- | --- |

—

vahvistaa, että ehdotetut muutokset ovat alue- ja paikallisviranomaisten kannalta tärkeitä, sillä ne vaikuttavat suoraan niiden tehtäviin sekä Euroopan unionissa asuvien ihmisten päivittäiseen elämään.

| — | korostaa, miten tärkeää on vastata maailmanlaajuisen liikkuvuuden lisääntymisestä johtuviin huoliin turvallisuudesta perusoikeuksien ja -vapauksien yleisen suojelun yhteydessä. |
| --- | --- |

—

korostaa, miten tärkeää on vastata maailmanlaajuisen liikkuvuuden lisääntymisestä johtuviin huoliin turvallisuudesta perusoikeuksien ja -vapauksien yleisen suojelun yhteydessä.

| — | pitää myönteisenä sitä, että painopiste on joustavuudessa ja tulosten saavuttamisessa, ja tähdentää tämän edellyttävän hyvää suunnittelua sekä kaikkien sidosryhmien osallistumista ja vastuunottoa. Komitea korostaakin, että alue- ja paikallisviranomaiset sekä muut sidosryhmät, kuten kansainväliset erikoisjärjestöt, kansalaisyhteiskunta ja itse edunsaajat, on otettava mukaan suunnitteluvaiheeseen, sillä ne usein panevat ohjelmat ja hankkeet täytäntöön. |
| --- | --- |

—

pitää myönteisenä sitä, että painopiste on joustavuudessa ja tulosten saavuttamisessa, ja tähdentää tämän edellyttävän hyvää suunnittelua sekä kaikkien sidosryhmien osallistumista ja vastuunottoa. Komitea korostaakin, että alue- ja paikallisviranomaiset sekä muut sidosryhmät, kuten kansainväliset erikoisjärjestöt, kansalaisyhteiskunta ja itse edunsaajat, on otettava mukaan suunnitteluvaiheeseen, sillä ne usein panevat ohjelmat ja hankkeet täytäntöön.

| — | katsoo, että ehdotetut uudistukset parantavat huomattavasti rahoituksen saatavuutta. Komitea kuitenkin kehottaa kehittämään edelleen rahoitusmahdollisuuksia koskevia tiedotusmekanismeja. Suuremmissa maissa alue- ja paikallisviranomaisten avulla voitaisiin järjestää alueellisia ja paikallisia kuulemismenettelyjä, jotta organisaatiot ja sidosryhmät, jotka toimivat kauempana suurimmista kaupungeista, voisivat myös osallistua. |
| --- | --- |

—

katsoo, että ehdotetut uudistukset parantavat huomattavasti rahoituksen saatavuutta. Komitea kuitenkin kehottaa kehittämään edelleen rahoitusmahdollisuuksia koskevia tiedotusmekanismeja. Suuremmissa maissa alue- ja paikallisviranomaisten avulla voitaisiin järjestää alueellisia ja paikallisia kuulemismenettelyjä, jotta organisaatiot ja sidosryhmät, jotka toimivat kauempana suurimmista kaupungeista, voisivat myös osallistua.

| Esittelijä | Samuel AZZOPARDI (MT, PPE), Victorian kunnanjohtaja, Gozo |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat | | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Avoimen ja turvallisen Euroopan rakentaminen: sisäasioiden talousarvio kaudelle 2014–2020
  COM(2011) 749 final |

Esittelijä

Samuel AZZOPARDI (MT, PPE), Victorian kunnanjohtaja, Gozo

Viiteasiakirjat

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Avoimen ja turvallisen Euroopan rakentaminen: sisäasioiden talousarvio kaudelle 2014–2020

COM(2011) 749 final

| | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa
  COM(2011) 750 final |
| --- | --- |

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa

COM(2011) 750 final

| | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston perustamisesta
  COM(2011) 751 final |
| --- | --- |

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston perustamisesta

COM(2011) 751 final

| | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoon ja poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineeseen sovellettavista yleisistä säännöksistä
  COM(2011) 752 final |
| --- | --- |

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoon ja poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineeseen sovellettavista yleisistä säännöksistä

COM(2011) 752 final

| | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa
  COM(2011) 753 final |
| --- | --- |

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa

COM(2011) 753 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleisarvio

| 1. | on tyytyväinen aloitteeseen luoda todellinen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue sellaisten budjettiehdotusten avulla, joissa tiedostetaan, miten tärkeää on varata tarvittavat määrärahat maahanmuutto-, turvapaikka- ja turvallisuusbudjettia varten (1). |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen aloitteeseen luoda todellinen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue sellaisten budjettiehdotusten avulla, joissa tiedostetaan, miten tärkeää on varata tarvittavat määrärahat maahanmuutto-, turvapaikka- ja turvallisuusbudjettia varten (1).

| 2. | kannattaa olemassa olevien välineiden yksinkertaistamista niin, että ne yhdistetään kahdeksi rahastoksi. |
| --- | --- |

2.

kannattaa olemassa olevien välineiden yksinkertaistamista niin, että ne yhdistetään kahdeksi rahastoksi.

| 3. | vahvistaa, että ehdotetut muutokset ovat alue- ja paikallisviranomaisten kannalta tärkeitä, sillä ne vaikuttavat suoraan niiden tehtäviin sekä Euroopan unionissa asuvien ihmisten päivittäiseen elämään. |
| --- | --- |

3.

vahvistaa, että ehdotetut muutokset ovat alue- ja paikallisviranomaisten kannalta tärkeitä, sillä ne vaikuttavat suoraan niiden tehtäviin sekä Euroopan unionissa asuvien ihmisten päivittäiseen elämään.

| 4. | korostaa, miten tärkeää on vastata maailmanlaajuisen liikkuvuuden lisääntymisestä johtuviin huoliin turvallisuudesta perusoikeuksien ja -vapauksien yleisen suojelun yhteydessä. |
| --- | --- |

4.

korostaa, miten tärkeää on vastata maailmanlaajuisen liikkuvuuden lisääntymisestä johtuviin huoliin turvallisuudesta perusoikeuksien ja -vapauksien yleisen suojelun yhteydessä.

| 5. | korostaa, että tämä voidaan saavuttaa vain ottamalla vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla käyttöön johdonmukaiset välineet, jotka perustuvat ihmisoikeuksien, yhteisvastuun ja vastuullisuuden kunnioittamiseen kiinnittäen erityistä huomiota sukupuolten tasa-arvoon ja syrjintäkieltoon (2). |
| --- | --- |

5.

korostaa, että tämä voidaan saavuttaa vain ottamalla vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla käyttöön johdonmukaiset välineet, jotka perustuvat ihmisoikeuksien, yhteisvastuun ja vastuullisuuden kunnioittamiseen kiinnittäen erityistä huomiota sukupuolten tasa-arvoon ja syrjintäkieltoon (2).

| 6. | katsoo, että turvallisuuteen ja raja-asioihin liittyvien menojen sekä maahanmuuttajien kotouttamiseen ja turvapaikanhakijoiden vastaanotto-olosuhteisiin liittyvien menojen välillä on saavutettava tasapaino. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että turvallisuuteen ja raja-asioihin liittyvien menojen sekä maahanmuuttajien kotouttamiseen ja turvapaikanhakijoiden vastaanotto-olosuhteisiin liittyvien menojen välillä on saavutettava tasapaino.

| 7. | kannattaa sitä, että laaditaan tarvelähtöinen talousarvio, joka auttaa luomaan synergiaa EU:n rahoitusvälineiden välille, erityisesti rakennerahastojen ja sisäasioiden alan rahastojen välille. Unionin talousarviosta pitäisi myöntää riittävästi varoja sisäasioiden alalle sekä rakennerahastojen että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen erikoisvälineiden kautta. |
| --- | --- |

7.

kannattaa sitä, että laaditaan tarvelähtöinen talousarvio, joka auttaa luomaan synergiaa EU:n rahoitusvälineiden välille, erityisesti rakennerahastojen ja sisäasioiden alan rahastojen välille. Unionin talousarviosta pitäisi myöntää riittävästi varoja sisäasioiden alalle sekä rakennerahastojen että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen erikoisvälineiden kautta.

| 8. | muistuttaa, että muiden unionin ja yhteisön rahoitusvälineiden täydentävän käytön mahdollisuuden poistuminen neuvoston päätöksen 2007/125/ YOS kumoamisen johdosta rajoittaa huomattavasti rahoitusvälineiden käytön joustavuutta ja vaarantaa sellaisten sisäisen turvallisuuden alalla ilman siirtymäaikaa toteutettavien valtioiden rajatylittävien hankkeiden kehittämisen, jotka on tähän mennessä rahoitettu EAKR:ään perustuvasta tavoite 3:n tuesta. Komitea kannattaakin yhteisön välineiden täydentävyyden säilyttämistä. |
| --- | --- |

8.

muistuttaa, että muiden unionin ja yhteisön rahoitusvälineiden täydentävän käytön mahdollisuuden poistuminen neuvoston päätöksen 2007/125/ YOS kumoamisen johdosta rajoittaa huomattavasti rahoitusvälineiden käytön joustavuutta ja vaarantaa sellaisten sisäisen turvallisuuden alalla ilman siirtymäaikaa toteutettavien valtioiden rajatylittävien hankkeiden kehittämisen, jotka on tähän mennessä rahoitettu EAKR:ään perustuvasta tavoite 3:n tuesta. Komitea kannattaakin yhteisön välineiden täydentävyyden säilyttämistä.

| 9. | huomauttaa, että talousarvion ja rahoitusvälineiden toimintaan tarvitaan tiettyä joustavuutta, joka mahdollistaa todellisen väliarvioinnin määritettyjen poliittisten painopisteiden mukaisesti, ja korostaa, että tällaista joustavuutta on lisättävä niin, että sen lisäksi määrärahoja jaetaan tasapuolisesti. |
| --- | --- |

9.

huomauttaa, että talousarvion ja rahoitusvälineiden toimintaan tarvitaan tiettyä joustavuutta, joka mahdollistaa todellisen väliarvioinnin määritettyjen poliittisten painopisteiden mukaisesti, ja korostaa, että tällaista joustavuutta on lisättävä niin, että sen lisäksi määrärahoja jaetaan tasapuolisesti.

| 10. | pitää myönteisenä maahanmuuttopolitiikkaa, joka alkaa alkuperämaista, jossa otetaan huomioon EU:n työmarkkinoiden tarpeet ja väestörakenteen muutos ja joka johtaa kaikkia osapuolia, myös alkuperämaita, hyödyttävään järjestelmään, sillä alkuperämaat hyötyvät varsin usein EU:n alueelta tulevista rahalähetyksistä (3). |
| --- | --- |

10.

pitää myönteisenä maahanmuuttopolitiikkaa, joka alkaa alkuperämaista, jossa otetaan huomioon EU:n työmarkkinoiden tarpeet ja väestörakenteen muutos ja joka johtaa kaikkia osapuolia, myös alkuperämaita, hyödyttävään järjestelmään, sillä alkuperämaat hyötyvät varsin usein EU:n alueelta tulevista rahalähetyksistä (3).

| 11. | painottaa, että EU:ssa on tehtävä tiivistä yhteistyötä, jotta jäsenvaltiot onnistuvat koordinoimaan keskenään entistä paremmin unionin ulkorajojen hallintaa ja jotta voidaan edetä kohti yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää. |
| --- | --- |

11.

painottaa, että EU:ssa on tehtävä tiivistä yhteistyötä, jotta jäsenvaltiot onnistuvat koordinoimaan keskenään entistä paremmin unionin ulkorajojen hallintaa ja jotta voidaan edetä kohti yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää.

| 12. | korostaa, että määrärahojen käytön on oltava avointa ja että ehdotusten, hankkeiden ja saavutettujen tulosten on oltava tavallisten kansalaisten näkökulmasta havaittavia, helposti ulottuvilla ja ymmärrettäviä. |
| --- | --- |

12.

korostaa, että määrärahojen käytön on oltava avointa ja että ehdotusten, hankkeiden ja saavutettujen tulosten on oltava tavallisten kansalaisten näkökulmasta havaittavia, helposti ulottuvilla ja ymmärrettäviä.

Ohjelmasuunnittelu ja rahastojen hallinta

| 13. | pitää myönteisenä sitä, että painopiste on joustavuudessa ja tulosten saavuttamisessa, ja tähdentää tämän edellyttävän hyvää suunnittelua sekä kaikkien sidosryhmien osallistumista ja vastuunottoa. Komitea korostaakin, että alue- ja paikallisviranomaiset sekä muut sidosryhmät, kuten kansainväliset erikoisjärjestöt, kansalaisyhteiskunta ja itse edunsaajat, on otettava mukaan suunnitteluvaiheeseen, sillä ne usein panevat ohjelmat ja hankkeet täytäntöön. |
| --- | --- |

13.

pitää myönteisenä sitä, että painopiste on joustavuudessa ja tulosten saavuttamisessa, ja tähdentää tämän edellyttävän hyvää suunnittelua sekä kaikkien sidosryhmien osallistumista ja vastuunottoa. Komitea korostaakin, että alue- ja paikallisviranomaiset sekä muut sidosryhmät, kuten kansainväliset erikoisjärjestöt, kansalaisyhteiskunta ja itse edunsaajat, on otettava mukaan suunnitteluvaiheeseen, sillä ne usein panevat ohjelmat ja hankkeet täytäntöön.

| 14. | painottaa, että tarvitaan riippumatonta seurantaa ja arviointia, jotta varmistetaan toteuttajajärjestöjen tehokas varainkäyttö ja vahva hallinnointi. Tämä saattaa kannustaa parantamaan toiminnan tuloksia. Kaikkien sidosryhmien on valittava laadullisia ja määrällisiä indikaattoreita osallistumista edistävällä tavalla. Komitea huomauttaa, että tietyt laadulliset indikaattorit voivat olla toimivia ja kustannustehokkaita. Se pyytää myös Euroopan komissiota ja parlamenttia tehostamaan rahastojen valvontaa seurannan ja arvioinnin riippumattomuuden kehittämiseksi. |
| --- | --- |

14.

painottaa, että tarvitaan riippumatonta seurantaa ja arviointia, jotta varmistetaan toteuttajajärjestöjen tehokas varainkäyttö ja vahva hallinnointi. Tämä saattaa kannustaa parantamaan toiminnan tuloksia. Kaikkien sidosryhmien on valittava laadullisia ja määrällisiä indikaattoreita osallistumista edistävällä tavalla. Komitea huomauttaa, että tietyt laadulliset indikaattorit voivat olla toimivia ja kustannustehokkaita. Se pyytää myös Euroopan komissiota ja parlamenttia tehostamaan rahastojen valvontaa seurannan ja arvioinnin riippumattomuuden kehittämiseksi.

Rahoituksen saatavuus

| 15. | katsoo, että ehdotetut uudistukset parantavat huomattavasti rahoituksen saatavuutta. Komitea kuitenkin kehottaa kehittämään edelleen rahoitusmahdollisuuksia koskevia tiedotusmekanismeja. Suuremmissa maissa alue- ja paikallisviranomaisten avulla voitaisiin järjestää alueellisia ja paikallisia kuulemismenettelyjä, jotta organisaatiot ja sidosryhmät, jotka toimivat kauempana suurimmista kaupungeista, voisivat myös osallistua. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että ehdotetut uudistukset parantavat huomattavasti rahoituksen saatavuutta. Komitea kuitenkin kehottaa kehittämään edelleen rahoitusmahdollisuuksia koskevia tiedotusmekanismeja. Suuremmissa maissa alue- ja paikallisviranomaisten avulla voitaisiin järjestää alueellisia ja paikallisia kuulemismenettelyjä, jotta organisaatiot ja sidosryhmät, jotka toimivat kauempana suurimmista kaupungeista, voisivat myös osallistua.

Resurssien jakaminen

| 16. | huomauttaa, että yksinkertaistamiseen ja joustavuuteen liittyvien myönteisten näkökohtien lisäksi ehdotetut uudistukset aiheuttavat myös epävarmuutta, joka koskee resurssien jakamista eri alojen ja teemojen välillä. Komitea korostaakin olevan tärkeää, että varat jaetaan tarveperusteisesti perinpohjaisen tarveanalyysin pohjalta, jossa priorisointi tapahtuu oikeusperusteisen lähestymistavan mukaisesti. Tämä voidaan saada aikaan mekanismeilla ja suojatoimilla, jotka otetaan käyttöön priorisoinnin tehokkuuden varmistamiseksi ja jotka käsittävät alue ja paikallisviranomaisten ja muiden sidosryhmien osallistumisen kansallisten strategioiden laatimiseen. |
| --- | --- |

16.

huomauttaa, että yksinkertaistamiseen ja joustavuuteen liittyvien myönteisten näkökohtien lisäksi ehdotetut uudistukset aiheuttavat myös epävarmuutta, joka koskee resurssien jakamista eri alojen ja teemojen välillä. Komitea korostaakin olevan tärkeää, että varat jaetaan tarveperusteisesti perinpohjaisen tarveanalyysin pohjalta, jossa priorisointi tapahtuu oikeusperusteisen lähestymistavan mukaisesti. Tämä voidaan saada aikaan mekanismeilla ja suojatoimilla, jotka otetaan käyttöön priorisoinnin tehokkuuden varmistamiseksi ja jotka käsittävät alue ja paikallisviranomaisten ja muiden sidosryhmien osallistumisen kansallisten strategioiden laatimiseen.

| 17. | tähdentää, että varat on jaettava tasapuolisesti institutionaalisten valmiuksien ja hanke-ehdotusten mukaan, eikä määrärahoja jaettaessa saa keskittyä vain muutamaan tuensaajaan. |
| --- | --- |

17.

tähdentää, että varat on jaettava tasapuolisesti institutionaalisten valmiuksien ja hanke-ehdotusten mukaan, eikä määrärahoja jaettaessa saa keskittyä vain muutamaan tuensaajaan.

| 18. | katsoo, että ellei varoja ole tarpeeksi, etusijalle on asettava rahoitus, jolla pyritään suojaamaan ihmisten perusoikeuksia ja -vapauksia – myös niitä, jotka liittyvät peruselintasoon, sukupuolikysymyksiin ja turvapaikkaoikeuteen – sekä resurssit, joiden avulla kehitetään alue- ja paikallisviranomaisten valmiuksia hallita muuttovirtoja. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että ellei varoja ole tarpeeksi, etusijalle on asettava rahoitus, jolla pyritään suojaamaan ihmisten perusoikeuksia ja -vapauksia – myös niitä, jotka liittyvät peruselintasoon, sukupuolikysymyksiin ja turvapaikkaoikeuteen – sekä resurssit, joiden avulla kehitetään alue- ja paikallisviranomaisten valmiuksia hallita muuttovirtoja.

Sidosryhmien osallistumista koskeva velvoite

| 19. | korostaa osallistumista edistävän lähestymistavan olevan tärkeä todellisten tulosten saavuttamiseksi ja kannattaa ehdotuksia, jotka velvoittavat jäsenvaltiot luomaan kumppanuussuhteita kaikkien asiaankuuluvien viranomaisten ja sidosryhmien kanssa, myös kansalaisyhteiskunnan ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, kansallisten ohjelmien kehittämiseksi, toteuttamiseksi ja seuraamiseksi. |
| --- | --- |

19.

korostaa osallistumista edistävän lähestymistavan olevan tärkeä todellisten tulosten saavuttamiseksi ja kannattaa ehdotuksia, jotka velvoittavat jäsenvaltiot luomaan kumppanuussuhteita kaikkien asiaankuuluvien viranomaisten ja sidosryhmien kanssa, myös kansalaisyhteiskunnan ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, kansallisten ohjelmien kehittämiseksi, toteuttamiseksi ja seuraamiseksi.

| 20. | kehottaakin vahvistamaan sidosryhmien kumppanuutta tekemään siitä pakollisen. Komitea huomauttaa, että tällä hetkellä yleisiä säännöksiä sisältävän asetusehdotuksen (4) mukainen periaate ei välttämättä tee osallistumisesta riittävän sitovaa. Vaikka koordinointimekanismit ovatkin pakollisia, muihin osa-alueisiin liittyy paljon harkinnanvaraa, joka vaikuttaa siihen, syntyykö merkityksellistä kumppanuussuhdetta tosiasiassa. |
| --- | --- |

20.

kehottaakin vahvistamaan sidosryhmien kumppanuutta tekemään siitä pakollisen. Komitea huomauttaa, että tällä hetkellä yleisiä säännöksiä sisältävän asetusehdotuksen (4) mukainen periaate ei välttämättä tee osallistumisesta riittävän sitovaa. Vaikka koordinointimekanismit ovatkin pakollisia, muihin osa-alueisiin liittyy paljon harkinnanvaraa, joka vaikuttaa siihen, syntyykö merkityksellistä kumppanuussuhdetta tosiasiassa.

| 21. | katsoo, ettei ehkä ole tarkoituksenmukaista nimetä yhtä ainutta viranomaista vastaamaan kaikista rahastojen tukemista toimista, vaikka tämä voisikin yksinkertaistaa asioita. Päätösten oikeudenmukaisuuden varmistaminen edellyttää avoimuutta ja valvontaa. Komitea on huolissaan mahdollisista oikeudellisista ongelmista, joiden vuoksi delegoitua valtaa käyttävä viranomainen ei voi työskennellä kansallisen vastuuviranomaisen valvonnassa, ja ehdottaa siksi, että asetusten pitäisi olla riittävän joustavia, jotta niissä otettaisiin huomioon kaikki EU:ssa voimassa olevat kansalliset säännöt, eikä niissä saa velvoittaa jäsenvaltioita muuttamaan perustuslaillisia rakenteitaan, jos tavoitteet voidaan yhtä hyvin saavuttaa kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa noudattaen. |
| --- | --- |

21.

katsoo, ettei ehkä ole tarkoituksenmukaista nimetä yhtä ainutta viranomaista vastaamaan kaikista rahastojen tukemista toimista, vaikka tämä voisikin yksinkertaistaa asioita. Päätösten oikeudenmukaisuuden varmistaminen edellyttää avoimuutta ja valvontaa. Komitea on huolissaan mahdollisista oikeudellisista ongelmista, joiden vuoksi delegoitua valtaa käyttävä viranomainen ei voi työskennellä kansallisen vastuuviranomaisen valvonnassa, ja ehdottaa siksi, että asetusten pitäisi olla riittävän joustavia, jotta niissä otettaisiin huomioon kaikki EU:ssa voimassa olevat kansalliset säännöt, eikä niissä saa velvoittaa jäsenvaltioita muuttamaan perustuslaillisia rakenteitaan, jos tavoitteet voidaan yhtä hyvin saavuttaa kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa noudattaen.

Yhteinen eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä

| 22. | pitää myönteisenä yhteiseen eurooppalaiseen turvapaikkajärjestelmään liittyvää aloitetta ja korostaa, että sillä pitää pyrkiä saavuttamaan niiden maiden vaatimustaso, joilla on paremmat järjestelmät ja rakenteet, ja ettei se saa johtaa laadun yleiseen heikkenemiseen heikompien järjestelmien maissa vallitsevalle tasolle. |
| --- | --- |

22.

pitää myönteisenä yhteiseen eurooppalaiseen turvapaikkajärjestelmään liittyvää aloitetta ja korostaa, että sillä pitää pyrkiä saavuttamaan niiden maiden vaatimustaso, joilla on paremmat järjestelmät ja rakenteet, ja ettei se saa johtaa laadun yleiseen heikkenemiseen heikompien järjestelmien maissa vallitsevalle tasolle.

| 23. | pyytää selventämään, käyttääkö Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO) vain sille suoraan osoitettuja määrärahoja vai voiko se saada myös tukea sisäasioiden rahastosta. |
| --- | --- |

23.

pyytää selventämään, käyttääkö Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO) vain sille suoraan osoitettuja määrärahoja vai voiko se saada myös tukea sisäasioiden rahastosta.

Kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden ja kolmansien maiden kansalaisten vastaanotto ja kotouttaminen

| 24. | panee tyytyväisenä merkille alue- ja paikallisviranomaisten aseman vastaanotto- ja turvapaikkajärjestelmissä sekä kolmansien maiden kansalaisten ja laillisten maahanmuuttajien kotouttamisessa. |
| --- | --- |

24.

panee tyytyväisenä merkille alue- ja paikallisviranomaisten aseman vastaanotto- ja turvapaikkajärjestelmissä sekä kolmansien maiden kansalaisten ja laillisten maahanmuuttajien kotouttamisessa.

| 25. | pitää erinomaisena ajatusta keskittymisestä heikoimmassa asemassa oleviin, myös ihmiskaupan uhreihin. |
| --- | --- |

25.

pitää erinomaisena ajatusta keskittymisestä heikoimmassa asemassa oleviin, myös ihmiskaupan uhreihin.

| 26. | korostaa, että kotouttamisessa on keskityttävä pitkän aikavälin kestäviin toimiin ja muistettava, että kotouttaminen on kaksisuuntainen prosessi, jossa toimet voidaan suunnata sekä vastaanottajayhteisöihin että maahanmuuttajayhteisöihin. |
| --- | --- |

26.

korostaa, että kotouttamisessa on keskityttävä pitkän aikavälin kestäviin toimiin ja muistettava, että kotouttaminen on kaksisuuntainen prosessi, jossa toimet voidaan suunnata sekä vastaanottajayhteisöihin että maahanmuuttajayhteisöihin.

| 27. | esittää, että sisäasioiden rahastosta pitäisi tukea myös Euroopan komission suosittelemia toimia ottaen huomioon monitasoista hallintoa koskeva lähestymistapa, joka sisältyy toiseen eurooppalaiseen toimintasuunnitelmaan kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten (5). |
| --- | --- |

27.

esittää, että sisäasioiden rahastosta pitäisi tukea myös Euroopan komission suosittelemia toimia ottaen huomioon monitasoista hallintoa koskeva lähestymistapa, joka sisältyy toiseen eurooppalaiseen toimintasuunnitelmaan kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten (5).

| 28. | huomauttaa, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ja ihmisoikeusviranomaiset ovat pitäneet silmällä hallinnollisia säilöönottokäytäntöjä eri puolilla EU:ta, ja korostaa, että henkilöiden säilöönottoon liittyvien hankkeiden rahoituksella on varmistettava, että säilöönotto on EU:n lainsäädännön ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätösten mukaista. |
| --- | --- |

28.

huomauttaa, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ja ihmisoikeusviranomaiset ovat pitäneet silmällä hallinnollisia säilöönottokäytäntöjä eri puolilla EU:ta, ja korostaa, että henkilöiden säilöönottoon liittyvien hankkeiden rahoituksella on varmistettava, että säilöönotto on EU:n lainsäädännön ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätösten mukaista.

| 29. | tähdentää, että eri jäsenvaltioissa kansainvälistä suojelua saavien perheenjäsenten pitäisi saada asua yhdessä ja saada suojelua samassa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

29.

tähdentää, että eri jäsenvaltioissa kansainvälistä suojelua saavien perheenjäsenten pitäisi saada asua yhdessä ja saada suojelua samassa jäsenvaltiossa.

Vastuunjako ja EU:n sisäiset siirrot

| 30. | korostaa, että EU:n raja-alueiden on saatava riittävää tukea turvapaikka- ja maahanmuuttoasioissa, varsinkin erityisen vaikeina aikoina (6). |
| --- | --- |

30.

korostaa, että EU:n raja-alueiden on saatava riittävää tukea turvapaikka- ja maahanmuuttoasioissa, varsinkin erityisen vaikeina aikoina (6).

| 31. | painottaa, että siirtokriteerien ja -mekanismien on oltava luonteeltaan syrjimättömiä ja niissä on keskityttävä heikoimmassa asemassa oleviin ja että samalla on pidettävä mielessä EU:n työmarkkinoihin liittyvät näkökohdat, erityisesti henkilöt, jotka ovat tällä hetkellä juuttuneina alueille, joilla työnsaantimahdollisuudet ovat rajalliset. Niissä ei pidä asettaa etusijalle henkilöitä, jotka ovat korkeasti koulutettuja ja jotka ovat jo kotoutuneet vastaanottavaan yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

31.

painottaa, että siirtokriteerien ja -mekanismien on oltava luonteeltaan syrjimättömiä ja niissä on keskityttävä heikoimmassa asemassa oleviin ja että samalla on pidettävä mielessä EU:n työmarkkinoihin liittyvät näkökohdat, erityisesti henkilöt, jotka ovat tällä hetkellä juuttuneina alueille, joilla työnsaantimahdollisuudet ovat rajalliset. Niissä ei pidä asettaa etusijalle henkilöitä, jotka ovat korkeasti koulutettuja ja jotka ovat jo kotoutuneet vastaanottavaan yhteiskuntaan.

| 32. | huomauttaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on hyvät edellytykset osallistua tällaisten mekanismien luomiseen (7). |
| --- | --- |

32.

huomauttaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on hyvät edellytykset osallistua tällaisten mekanismien luomiseen (7).

| 33. | katsoo, että kuormitettujen maiden tukemiseen liittyvän yhteisvastuun pitäisi riippua niiden ihmisoikeustilanteesta ja edellyttää EU:n vastaanottosääntöjen noudattamista, mikä kannustaisi asioiden parantamiseen. |
| --- | --- |

33.

katsoo, että kuormitettujen maiden tukemiseen liittyvän yhteisvastuun pitäisi riippua niiden ihmisoikeustilanteesta ja edellyttää EU:n vastaanottosääntöjen noudattamista, mikä kannustaisi asioiden parantamiseen.

EU:n uudelleensijoittamisohjelma

| 34. | pitää EU:n uudelleensijoittamisohjelman laatimista myönteisenä ja kannustaa luomaan selvän kehyksen EASO:n, YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun ja kansalaisjärjestöjen välisessä kumppanuussuhteessa pitäen mielessä maailman muissa osissa noudatettavat parhaat käytännöt. EU:n pitäisi näyttää esimerkkiä ja pyrkiä löytämään ne, jotka kansainvälinen yhteisö on unohtanut, ja tarjota heille suojelua. |
| --- | --- |

34.

pitää EU:n uudelleensijoittamisohjelman laatimista myönteisenä ja kannustaa luomaan selvän kehyksen EASO:n, YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun ja kansalaisjärjestöjen välisessä kumppanuussuhteessa pitäen mielessä maailman muissa osissa noudatettavat parhaat käytännöt. EU:n pitäisi näyttää esimerkkiä ja pyrkiä löytämään ne, jotka kansainvälinen yhteisö on unohtanut, ja tarjota heille suojelua.

| 35. | korostaa, että jäsenvaltioiden takaamien uudelleensijoituspaikkojen määrän lisäämiseen tarvitaan kannustimia ja että tähän liittyvistä eduista tarvitaan tietoa. |
| --- | --- |

35.

korostaa, että jäsenvaltioiden takaamien uudelleensijoituspaikkojen määrän lisäämiseen tarvitaan kannustimia ja että tähän liittyvistä eduista tarvitaan tietoa.

| 36. | tähdentää, että kolmansista maista tapahtuva uudelleensijoitus on erotettava edelleen selvästi EU:n sisäisestä uudelleensijoituksesta ja että näissä kahdessa ohjelmassa sijoitettujen henkilöiden määrät on myös erotettava selvästi toisistaan. |
| --- | --- |

36.

tähdentää, että kolmansista maista tapahtuva uudelleensijoitus on erotettava edelleen selvästi EU:n sisäisestä uudelleensijoituksesta ja että näissä kahdessa ohjelmassa sijoitettujen henkilöiden määrät on myös erotettava selvästi toisistaan.

Tuettu vapaaehtoinen paluu

| 37. | vahvistaa, että ohjelmia pitäisi periaatteesta toteuttaa täysin vapaaehtoiselta pohjalta ja kehitysyhteistyön tavoitteiden mukaisesti, niin että ne johtaisivat pitkällä aikavälillä asiaankuuluvien henkilöiden integroitumiseen yhteiskuntaan (8). Paluun on oltava mahdollinen, ja on varmistettava, ettei se johda uuteen muuttosuunnitelmaan (9). Tämä tavoite voitaisiin saavuttaa kumppanuussuhteessa asiaan erikoistuneen kansainvälisen järjestön, kuten Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM), kanssa. |
| --- | --- |

37.

vahvistaa, että ohjelmia pitäisi periaatteesta toteuttaa täysin vapaaehtoiselta pohjalta ja kehitysyhteistyön tavoitteiden mukaisesti, niin että ne johtaisivat pitkällä aikavälillä asiaankuuluvien henkilöiden integroitumiseen yhteiskuntaan (8). Paluun on oltava mahdollinen, ja on varmistettava, ettei se johda uuteen muuttosuunnitelmaan (9). Tämä tavoite voitaisiin saavuttaa kumppanuussuhteessa asiaan erikoistuneen kansainvälisen järjestön, kuten Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM), kanssa.

| 38. | huomauttaa, ettei onnistuneen paluun strategioita voida mitata riittävän hyvin pelkästään palaavien henkilöiden määrällä, joka on yksinomaan määrällinen indikaattori. Indikaattoriksi pitäisikin ottaa palaavien henkilöiden määrä tapausten määrään suhteutettuna ja ottaa huomioon pitkän aikavälin laadulliset tekijät. |
| --- | --- |

38.

huomauttaa, ettei onnistuneen paluun strategioita voida mitata riittävän hyvin pelkästään palaavien henkilöiden määrällä, joka on yksinomaan määrällinen indikaattori. Indikaattoriksi pitäisikin ottaa palaavien henkilöiden määrä tapausten määrään suhteutettuna ja ottaa huomioon pitkän aikavälin laadulliset tekijät.

Sisäisen turvallisuuden strategia

| 39. | korostaa, että sen on välttämätöntä osallistua itse EU:n sisäisen turvallisuuden parantamiseen ja että alue- ja paikallisviranomaisten valmiuksia on kehitettävä. |
| --- | --- |

39.

korostaa, että sen on välttämätöntä osallistua itse EU:n sisäisen turvallisuuden parantamiseen ja että alue- ja paikallisviranomaisten valmiuksia on kehitettävä.

| 40. | painottaa, että myönnettäessä rahoitusta sisäisen turvallisuuden rahastosta on muistettava, että on tarpeen investoida jatkotutkimukseen sekä innovoida ja jakaa osaamista tietoverkkojen turvallisuuden, rikostutkinnan, välttämättömän infrastruktuurin suojelun ja kaupunkien turvallisuuden kaltaisilla aloilla, ja että Euroopan komission on edistettävä tätä, sillä tarve puuttua yhä yksityiskohtaisempiin ja monitahoisempiin ongelmiin on kasvanut. |
| --- | --- |

40.

painottaa, että myönnettäessä rahoitusta sisäisen turvallisuuden rahastosta on muistettava, että on tarpeen investoida jatkotutkimukseen sekä innovoida ja jakaa osaamista tietoverkkojen turvallisuuden, rikostutkinnan, välttämättömän infrastruktuurin suojelun ja kaupunkien turvallisuuden kaltaisilla aloilla, ja että Euroopan komission on edistettävä tätä, sillä tarve puuttua yhä yksityiskohtaisempiin ja monitahoisempiin ongelmiin on kasvanut.

| 41. | vahvistaa, miten tärkeää on, että alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat poliisi- ja turvallisuusyhteistyöhön, jota voidaan tehdä koulutuksen, parhaiden käytäntöjen jakamisen ja ennaltaehkäisevien ohjelmien muodossa sekä kehittämällä yhteisiä välineitä ja tietojärjestelmiä ja parantamalla viestintää. |
| --- | --- |

41.

vahvistaa, miten tärkeää on, että alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat poliisi- ja turvallisuusyhteistyöhön, jota voidaan tehdä koulutuksen, parhaiden käytäntöjen jakamisen ja ennaltaehkäisevien ohjelmien muodossa sekä kehittämällä yhteisiä välineitä ja tietojärjestelmiä ja parantamalla viestintää.

Terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta

| 42. | suosittelee, että alue- ja paikallisviranomaisten nykyisiä verkostoja vahvistetaan ja hyödynnetään kaikissa jäsenvaltioissa tai että tarpeen vaatiessa perustetaan uusia verkostoja, jotta voidaan helpottaa sellaisten hyvien käytäntöjen vaihtamista, jotka koskevat yhteiskuntaan integroitumista sekä lähialueilla ja lähiympäristössä syntyvien väkivaltaisten ääriliikkeiden ammattimaista tutkimusta ja ymmärtämistä. Näin voitaisiin tukea hiljattain perustetun EU:n radikalisoitumisenvastaisen verkoston tekemää työtä. |
| --- | --- |

42.

suosittelee, että alue- ja paikallisviranomaisten nykyisiä verkostoja vahvistetaan ja hyödynnetään kaikissa jäsenvaltioissa tai että tarpeen vaatiessa perustetaan uusia verkostoja, jotta voidaan helpottaa sellaisten hyvien käytäntöjen vaihtamista, jotka koskevat yhteiskuntaan integroitumista sekä lähialueilla ja lähiympäristössä syntyvien väkivaltaisten ääriliikkeiden ammattimaista tutkimusta ja ymmärtämistä. Näin voitaisiin tukea hiljattain perustetun EU:n radikalisoitumisenvastaisen verkoston tekemää työtä.

| 43. | ehdottaa, että rahoituksen myöntämiseen sisäisen turvallisuuden rahastosta liitettäisiin julkisen kuulemismenettelyn järjestäminen jäsenvaltioissa paikallistasolla sekä niiden ihmisten tavoittaminen, jotka kokevat menettäneensä yhteyden yhteiskuntaan. Tämä voi auttaa saamaan monipuolisen käsityksen paikallisista kokemuksista, terrorismiin liittyvistä ajatuksista ja ääriliikkeiden vaikuttimista. |
| --- | --- |

43.

ehdottaa, että rahoituksen myöntämiseen sisäisen turvallisuuden rahastosta liitettäisiin julkisen kuulemismenettelyn järjestäminen jäsenvaltioissa paikallistasolla sekä niiden ihmisten tavoittaminen, jotka kokevat menettäneensä yhteyden yhteiskuntaan. Tämä voi auttaa saamaan monipuolisen käsityksen paikallisista kokemuksista, terrorismiin liittyvistä ajatuksista ja ääriliikkeiden vaikuttimista.

| 44. | korostaa, miten tärkeää on lisätä pankkitoiminnan ja liiketoimintakäytäntöjen valvontaa, jotta voidaan havaita rahanpesu sekä rikollisen toiminnan ja laillisen liiketoiminnan väliset kytkökset terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden rahoittamiseksi sekä puuttua niihin. |
| --- | --- |

44.

korostaa, miten tärkeää on lisätä pankkitoiminnan ja liiketoimintakäytäntöjen valvontaa, jotta voidaan havaita rahanpesu sekä rikollisen toiminnan ja laillisen liiketoiminnan väliset kytkökset terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden rahoittamiseksi sekä puuttua niihin.

| 45. | muistuttaa yhtä lailla, miten tärkeää on tuomita rikoksella saadut varat menetetyksi, mikä on kiistatta tärkeä keino torjua kaikenlaista rikollisuutta kautta linjan, ja pitää siksi myönteisenä sitä, että Euroopan komissio on antanut menetetyksi tuomitsemista koskevaa EU:n oikeuskehystä vahvistavan säädösehdotuksen (10). |
| --- | --- |

45.

muistuttaa yhtä lailla, miten tärkeää on tuomita rikoksella saadut varat menetetyksi, mikä on kiistatta tärkeä keino torjua kaikenlaista rikollisuutta kautta linjan, ja pitää siksi myönteisenä sitä, että Euroopan komissio on antanut menetetyksi tuomitsemista koskevaa EU:n oikeuskehystä vahvistavan säädösehdotuksen (10).

| 46. | huomauttaa, että vaikka julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksilla voikin olla myönteisiä vaikutuksia, turvallisuuden yksityistämistä on vältettävä. |
| --- | --- |

46.

huomauttaa, että vaikka julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksilla voikin olla myönteisiä vaikutuksia, turvallisuuden yksityistämistä on vältettävä.

Rajavalvonta ja pelastuspalvelu

| 47. | painottaa, että rajavalvontaan on varattava riittävät määrärahat (11), mutta katsoo samalla, että laittoman maahanmuuton torjumisen kannalta on kyseenalaista, ovatko suuret investoinnit rajavalvontaan tehokkain ja toimivin tapa saada aikaan pitkäaikainen ja merkittävä muutos. |
| --- | --- |

47.

painottaa, että rajavalvontaan on varattava riittävät määrärahat (11), mutta katsoo samalla, että laittoman maahanmuuton torjumisen kannalta on kyseenalaista, ovatko suuret investoinnit rajavalvontaan tehokkain ja toimivin tapa saada aikaan pitkäaikainen ja merkittävä muutos.

| 48. | korostaa, että YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun kaltaisen organisaation on valvottava rajatoimia riippumattomalla tavalla, jotta varmistetaan, että perustavanlaatuisia ihmisoikeuksia kunnioitetaan ja että myös sukupuolinäkökulma otetaan huomioon. |
| --- | --- |

48.

korostaa, että YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun kaltaisen organisaation on valvottava rajatoimia riippumattomalla tavalla, jotta varmistetaan, että perustavanlaatuisia ihmisoikeuksia kunnioitetaan ja että myös sukupuolinäkökulma otetaan huomioon.

| 49. | tähdentää, että ihmishenkien suojelun pitäisi mennä kaikkien muiden asioiden edelle, ja vaatii jäsenvaltioita tekemään lisää yhteistyötä ja jakamaan paremmin vastuuta pelastetuista henkilöistä kannustaakseen pelastustoimintaan. Komitea katsoo, että automaattinen vastuunjako voisi auttaa pelastamaan enemmän ihmishenkiä merellä. |
| --- | --- |

49.

tähdentää, että ihmishenkien suojelun pitäisi mennä kaikkien muiden asioiden edelle, ja vaatii jäsenvaltioita tekemään lisää yhteistyötä ja jakamaan paremmin vastuuta pelastetuista henkilöistä kannustaakseen pelastustoimintaan. Komitea katsoo, että automaattinen vastuunjako voisi auttaa pelastamaan enemmän ihmishenkiä merellä.

Hätätilanteisiin reagoiminen

| 50. | pitää myönteisenä muutoksia, joilla pyritään nopeuttamaan reagointia hätätilanteisiin. |
| --- | --- |

50.

pitää myönteisenä muutoksia, joilla pyritään nopeuttamaan reagointia hätätilanteisiin.

| 51. | vaatii komissiota sitoutumaan sellaisten rajatylittävien toimenpiteiden suunnitteluun ja kehittämiseen, joihin raja-alueet osallistuvat aktiivisesti. Näin alueet voisivat yhdistää osaamistaan pelastuspalvelun alalla, ja tämä tarjoaisi toiminnalle vakaan pohjan, jolle rakentaa Euroopan hätäapukeskus. |
| --- | --- |

51.

vaatii komissiota sitoutumaan sellaisten rajatylittävien toimenpiteiden suunnitteluun ja kehittämiseen, joihin raja-alueet osallistuvat aktiivisesti. Näin alueet voisivat yhdistää osaamistaan pelastuspalvelun alalla, ja tämä tarjoaisi toiminnalle vakaan pohjan, jolle rakentaa Euroopan hätäapukeskus.

| 52. | kehottaa komissiota ottamaan roolin, jossa se hallitsee enenevässä määrin hätätilanteita suoraan valvonnan ja rajatylittävään koordinointiin liittyvän avun tason säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

52.

kehottaa komissiota ottamaan roolin, jossa se hallitsee enenevässä määrin hätätilanteita suoraan valvonnan ja rajatylittävään koordinointiin liittyvän avun tason säilyttämiseksi.

| 53. | kannustaa jäsenvaltioita perustamaan monialaisia ryhmiä pelastusjoukkojen nopean saatavuuden turvaamiseksi, varsinkin kun hätätilanteeseen liittyy erilaisten maahanmuuttovirtojen kaltaisia tekijöitä, jolloin turvapaikkalainsäädäntöä ja ihmisoikeuksia koskeva asiantuntemus on välttämätöntä. |
| --- | --- |

53.

kannustaa jäsenvaltioita perustamaan monialaisia ryhmiä pelastusjoukkojen nopean saatavuuden turvaamiseksi, varsinkin kun hätätilanteeseen liittyy erilaisten maahanmuuttovirtojen kaltaisia tekijöitä, jolloin turvapaikkalainsäädäntöä ja ihmisoikeuksia koskeva asiantuntemus on välttämätöntä.

| 54. | huomauttaa, että jotkin hätätilanteet voivat olla pitkäkestoisia ja että hätätilanteessa annettavaa rahoitusta on oltava saatavana niin kauan kuin hätätilanne kestää. |
| --- | --- |

54.

huomauttaa, että jotkin hätätilanteet voivat olla pitkäkestoisia ja että hätätilanteessa annettavaa rahoitusta on oltava saatavana niin kauan kuin hätätilanne kestää.

Maahanmuuton hallinnan ulkoiset näkökohdat

| 55. | pitää myönteisenä johdonmukaisempaa lähestymistapaa maahanmuuton hallinnan ja sisäisen turvallisuuden sisäisiin ja ulkoisiin näkökohtiin ja huomauttaa, että kolmansien maiden kanssa on tehtävä yhteistyötä ja käytävä vuoropuhelua, jotta voidaan puuttua laittomaan maahanmuuttoon sekä keskittyä lailliseen maahanmuuttoon. |
| --- | --- |

55.

pitää myönteisenä johdonmukaisempaa lähestymistapaa maahanmuuton hallinnan ja sisäisen turvallisuuden sisäisiin ja ulkoisiin näkökohtiin ja huomauttaa, että kolmansien maiden kanssa on tehtävä yhteistyötä ja käytävä vuoropuhelua, jotta voidaan puuttua laittomaan maahanmuuttoon sekä keskittyä lailliseen maahanmuuttoon.

| 56. | huomauttaa, että alue- ja paikallisviranomaiset, jotka ovat lähimpänä kolmansia maita tai joilla on parhaat yhteydet kolmansiin maihin, voivat toimia tärkeinä yhdyssiteinä EU:n tehdessä yhteistyötä kyseisten maiden kanssa ja parantaa merkittävällä tavalla suhteita sekä elinoloja alkuperä- ja kauttakulkumaiden kaupungeissa ja alueilla (12). Komitea tekee yhteistyötä laajentumis- ja naapurimaiden alue- ja paikallisviranomaisten kanssa (esimerkkinä työryhmät ja yhteiset neuvoa-antavat komiteat, CORLEAP ja ARLEM), joten sillä on hyvät edellytykset edistää rahastojen tavoitteita EU:n rajojen ulkopuolella. |
| --- | --- |

56.

huomauttaa, että alue- ja paikallisviranomaiset, jotka ovat lähimpänä kolmansia maita tai joilla on parhaat yhteydet kolmansiin maihin, voivat toimia tärkeinä yhdyssiteinä EU:n tehdessä yhteistyötä kyseisten maiden kanssa ja parantaa merkittävällä tavalla suhteita sekä elinoloja alkuperä- ja kauttakulkumaiden kaupungeissa ja alueilla (12). Komitea tekee yhteistyötä laajentumis- ja naapurimaiden alue- ja paikallisviranomaisten kanssa (esimerkkinä työryhmät ja yhteiset neuvoa-antavat komiteat, CORLEAP ja ARLEM), joten sillä on hyvät edellytykset edistää rahastojen tavoitteita EU:n rajojen ulkopuolella.

| 57. | ei pidä kolmansiin maihin liittyvää kehitysyhteistyötoimintaa ja muuta toimintaa toisistaan selvästi erillisinä asioina ja kehottaa johdonmukaisuuteen ja koordinointiin kehitysapurahoitteisten hankkeiden ja sisäasiain hankkeiden välillä yhteisvastuun sekä kolmansien maiden kanssa tehtävän vastuunjaon hengessä. |
| --- | --- |

57.

ei pidä kolmansiin maihin liittyvää kehitysyhteistyötoimintaa ja muuta toimintaa toisistaan selvästi erillisinä asioina ja kehottaa johdonmukaisuuteen ja koordinointiin kehitysapurahoitteisten hankkeiden ja sisäasiain hankkeiden välillä yhteisvastuun sekä kolmansien maiden kanssa tehtävän vastuunjaon hengessä.

| 58. | vaatii suojatoimia, joilla jäsenvaltioita estetään ajamasta omia kansallisia etujaan sisäasioiden rahaston ulkoisen näkökohdan avulla, sekä mekanismeja, joilla taataan jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisen yhteistyön avoimuus. |
| --- | --- |

58.

vaatii suojatoimia, joilla jäsenvaltioita estetään ajamasta omia kansallisia etujaan sisäasioiden rahaston ulkoisen näkökohdan avulla, sekä mekanismeja, joilla taataan jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisen yhteistyön avoimuus.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

COM(2011) 750 final

Asetus ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa

Muutosehdotus 1

3 artikla

Muutetaan 2 kohdan b alakohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| tukea rajavalvontaa, jotta voidaan varmistaa yhtäältä ulkorajojen korkeatasoinen suojelu ja toisaalta sujuva rajaliikenne ulkorajoilla Schengenin säännöstön mukaisesti; | tukea rajavalvontaa, jotta voidaan varmistaa yhtäältä ulkorajojen korkeatasoinen suojelu ja toisaalta sujuva rajaliikenne ulkorajoilla Schengenin säännöstön mukaisesti; |
| Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan erilaisten indikaattorien avulla, joita ovat muun muassa tarvittavien laitteistojen kehittäminen rajavalvontaa ja kiinniotettujen, ulkorajan laittomasti ylittäneiden kolmansien maiden kansalaisten määrä ottaen huomioon kuhunkin ulkorajaosuuteen liittyvät riskit. | Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan erilaisten indikaattorien avulla, joita ovat muun muassa tarvittavien laitteistojen kehittäminen rajavalvontaa kiinniotettujen, ulkorajan laittomasti ylittäneiden kolmansien maiden kansalaisten määrä ottaen huomioon kuhunkin ulkorajaosuuteen liittyvät riskit . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

tukea rajavalvontaa, jotta voidaan varmistaa yhtäältä ulkorajojen korkeatasoinen suojelu ja toisaalta sujuva rajaliikenne ulkorajoilla Schengenin säännöstön mukaisesti;

tukea rajavalvontaa, jotta voidaan varmistaa yhtäältä ulkorajojen korkeatasoinen suojelu ja toisaalta sujuva rajaliikenne ulkorajoilla Schengenin säännöstön mukaisesti;

Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan erilaisten indikaattorien avulla, joita ovat muun muassa tarvittavien laitteistojen kehittäminen rajavalvontaa ja kiinniotettujen, ulkorajan laittomasti ylittäneiden kolmansien maiden kansalaisten määrä ottaen huomioon kuhunkin ulkorajaosuuteen liittyvät riskit.

Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan erilaisten indikaattorien avulla, joita ovat muun muassa tarvittavien laitteistojen kehittäminen rajavalvontaa kiinniotettujen, ulkorajan laittomasti ylittäneiden kolmansien maiden kansalaisten määrä ottaen huomioon kuhunkin ulkorajaosuuteen liittyvät riskit .

Perustelu

Ks. kohta 5. Erilaisten maahanmuuttovirtojen parissa työskentelevillä on oltava tietoa oikeudesta turvapaikkaan, jotta tämä oikeus toteutuu.

Muutosehdotus 2

3 artikla

Lisätään 2 kohtaan c alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Ks. kohta 48.

Muutosehdotus 3

3 artikla

Muutetaan 3 kohdan f alakohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| vahvistetaan kolmansissa maissa toimivien jäsenvaltioiden yhteistyötä jäsenvaltioiden alueelle suuntautuvien kolmansien maiden kansalaisten muuttovirtojen osalta sekä tähän liittyvää yhteistyötä kolmansien maiden kanssa. | vahvistetaan kolmansissa maissa toimivien jäsenvaltioiden yhteistyötä jäsenvaltioiden alueelle suuntautuvien kolmansien maiden kansalaisten muuttovirtojen osalta sekä tähän liittyvää yhteistyötä kolmansien maiden kanssa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

vahvistetaan kolmansissa maissa toimivien jäsenvaltioiden yhteistyötä jäsenvaltioiden alueelle suuntautuvien kolmansien maiden kansalaisten muuttovirtojen osalta sekä tähän liittyvää yhteistyötä kolmansien maiden kanssa.

vahvistetaan kolmansissa maissa toimivien jäsenvaltioiden yhteistyötä jäsenvaltioiden alueelle suuntautuvien kolmansien maiden kansalaisten muuttovirtojen osalta sekä tähän liittyvää yhteistyötä kolmansien maiden kanssa.

Perustelu

Ks. kohta 55.

Muutosehdotus 4

3 artikla

Lisätään 3 kohtaan g alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Ks. kohta 47.

Muutosehdotus 5

4 artikla

Lisätään 1 kohtaan f alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Ks. kohta 48.

Muutosehdotus 6

4 artikla

Lisätään 1 kohtaan g alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Ks. kohdat 47 ja 48.

Muutosehdotus 7

4 artikla

Lisätään 1 kohtaan h alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Ks. kohta 5.

Muutosehdotus 8

9 artikla

Muutetaan 2 kohdan b alakohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| b) | ulkorajojen valvontaan liittyvien nykyisten kansallisten valmiuksien tukeminen ja laajentaminen, kiinnittäen huomiota muun muassa muuttovirtojen hallintaan liittyvään uuteen teknologiaan, kehitykseen ja/tai normeihin; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

b)

ulkorajojen valvontaan liittyvien nykyisten kansallisten valmiuksien tukeminen ja laajentaminen, kiinnittäen huomiota muun muassa muuttovirtojen hallintaan liittyvään uuteen teknologiaan, kehitykseen ja/tai normeihin;

| b) | ulkorajojen valvontaan liittyvien nykyisten kansallisten valmiuksien tukeminen ja laajentaminen, kiinnittäen huomiota muun muassa muuttovirtojen hallintaan liittyvään uuteen teknologiaan, kehitykseen ja/tai normeihin ; |
| --- | --- |

b)

ulkorajojen valvontaan liittyvien nykyisten kansallisten valmiuksien tukeminen ja laajentaminen, kiinnittäen huomiota muun muassa muuttovirtojen hallintaan liittyvään uuteen teknologiaan, kehitykseen ja/tai normeihin ;

Perustelu

Ks. kohta 5.

Muutosehdotus 9

13 artikla

Muutetaan 2 kohdan g alakohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| g) | parantaa eurooppalaisten verkostojen valmiuksia edistää, tukea ja edelleen kehittää unionin politiikkaa ja tavoitteita; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

g)

parantaa eurooppalaisten verkostojen valmiuksia edistää, tukea ja edelleen kehittää unionin politiikkaa ja tavoitteita;

| g) | parantaa eurooppalaisten verkostojen valmiuksia edistää, tukea ja edelleen kehittää unionin politiikkaa ja tavoitteita; |
| --- | --- |

g)

parantaa eurooppalaisten verkostojen valmiuksia edistää, tukea ja edelleen kehittää unionin politiikkaa ja tavoitteita;

Perustelu

Ks. kohdat 3 ja 55.

COM(2011) 751 final

Asetus turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston perustamisesta

Muutosehdotus 1

3 artikla

Muutetaan 2 kohdan c alakohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| c) | kehitetään oikeudenmukaisia ja tehokkaita palauttamisstrategioita jäsenvaltioissa korostaen paluun pysyvyyttä ja tehokasta takaisinottoa alkuperämaihin; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

c)

kehitetään oikeudenmukaisia ja tehokkaita palauttamisstrategioita jäsenvaltioissa korostaen paluun pysyvyyttä ja tehokasta takaisinottoa alkuperämaihin;

| c) | kehitetään oikeudenmukaisia ja tehokkaita palauttamisstrategioita jäsenvaltioissa korostaen paluun pysyvyyttä ja tehokasta takaisinottoa alkuperämaihin; |
| --- | --- |

c)

kehitetään oikeudenmukaisia ja tehokkaita palauttamisstrategioita jäsenvaltioissa korostaen paluun pysyvyyttä ja tehokasta takaisinottoa alkuperämaihin;

Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan indikaattoreilla, joihin kuuluu muun muassa paluumuuttajien lukumäärä.

Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan indikaattoreilla, joihin kuuluu muun muassa paluumuuttajien lukumäärä .

Perustelu

Ks. kohta 37.

Muutosehdotus 2

5 artikla

Muutetaan 1 kohdan e alakohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| e) | niille paikallisille yhteisöille suunnattu tiedottaminen ja niiden paikallis-viranomaisten henkilöstön koulutus, jotka joutuvat kosketuksiin tulijoiden kanssa; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

e)

niille paikallisille yhteisöille suunnattu tiedottaminen ja niiden paikallis-viranomaisten henkilöstön koulutus, jotka joutuvat kosketuksiin tulijoiden kanssa;

| e) | niille paikallisille yhteisöille suunnattu tiedottaminen ja niiden paikallisviranomaisten henkilöstön koulutus, jotka joutuvat kosketuksiin tulijoiden kanssa; |
| --- | --- |

e)

niille paikallisille yhteisöille suunnattu tiedottaminen ja niiden paikallisviranomaisten henkilöstön koulutus, jotka joutuvat kosketuksiin tulijoiden kanssa;

Perustelu

Kansalaisjärjestöt toteuttavat usein kotouttamishankkeita.

Muutosehdotus 3

5 artikla

Lisätään 1 kohtaan g alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Ks. kohta 28.

Muutosehdotus 4

6 artikla

Muutetaan b kohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| b) | toimet, joilla edistetään välittömästi turvapaikkapolitiikan arviointia, kuten kansalliset vaikutustenarvioinnit, kohde-ryhmien parissa tehtävät selvitykset, indikaattorien laatiminen ja vertailuanalyysit. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

b)

toimet, joilla edistetään välittömästi turvapaikkapolitiikan arviointia, kuten kansalliset vaikutustenarvioinnit, kohde-ryhmien parissa tehtävät selvitykset, indikaattorien laatiminen ja vertailuanalyysit.

| b) | toimet, joilla edistetään välittömästi turvapaikkapolitiikan arviointia, kuten kansalliset vaikutustenarvioinnit, kohde-ryhmien parissa tehtävät selvitykset, indikaattorien laatiminen ja vertailuanalyysit. |
| --- | --- |

b)

toimet, joilla edistetään välittömästi turvapaikkapolitiikan arviointia, kuten kansalliset vaikutustenarvioinnit, kohde-ryhmien parissa tehtävät selvitykset, indikaattorien laatiminen ja vertailuanalyysit.

Perustelu

Ks. kohta 13.

Muutosehdotus 5

7 artikla

Lisätään h kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Ks. 30 kohta.

Muutosehdotus 6

8 artikla

Muutetaan a kohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | tietopakettien kokoaminen ja tiedotuskampanjoiden järjestäminen muun muassa käyttäjäystävällistä viestintä- ja tietotekniikkaa sekä verkkosivustoja hyödyntämällä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

tietopakettien kokoaminen ja tiedotuskampanjoiden järjestäminen muun muassa käyttäjäystävällistä viestintä- ja tietotekniikkaa sekä verkkosivustoja hyödyntämällä;

| a) | tietopakettien kokoaminen tiedotuskampanjoiden järjestäminen muun muassa käyttäjäystävällistä viestintä- ja tietotekniikkaa sekä verkkosivustoja hyödyntämällä; |
| --- | --- |

a)

tietopakettien kokoaminen tiedotuskampanjoiden järjestäminen muun muassa käyttäjäystävällistä viestintä- ja tietotekniikkaa sekä verkkosivustoja hyödyntämällä;

Perustelu

Ks. kohta 25.

Muutosehdotus 7

9 artikla

Muutetaan 1 kohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Edellä 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määritellyn erityistavoitteen puitteissa valtiosta riippumattomat järjestöt ja paikallis- ja/tai alueviranomaiset toteuttavat tukikelpoisia toimia noudattaen johdonmukaisia strategioita, jotka on laadittu nimenomaisesti 4 artiklan 1 kohdan a–g kohdassa tarkoitettujen henkilöiden kotouttamiseksi paikallis- ja/tai aluetasolla. Tässä yhteydessä tukikelpoisiin toimiin kuuluvat erityisesti seuraavat: | 1.   Edellä 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määritellyn erityistavoitteen puitteissa valtiosta riippumattomat järjestöt ja paikallis- ja/tai alueviranomaiset toteuttavat tukikelpoisia toimia noudattaen johdonmukaisia strategioita, jotka on laadittu nimenomaisesti 4 artiklan 1 kohdan a–g kohdassa tarkoitettujen henkilöiden kotouttamiseksi paikallis- ja/tai aluetasolla. Tässä yhteydessä tukikelpoisiin toimiin kuuluvat erityisesti seuraavat: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Edellä 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määritellyn erityistavoitteen puitteissa valtiosta riippumattomat järjestöt ja paikallis- ja/tai alueviranomaiset toteuttavat tukikelpoisia toimia noudattaen johdonmukaisia strategioita, jotka on laadittu nimenomaisesti 4 artiklan 1 kohdan a–g kohdassa tarkoitettujen henkilöiden kotouttamiseksi paikallis- ja/tai aluetasolla. Tässä yhteydessä tukikelpoisiin toimiin kuuluvat erityisesti seuraavat:

1.   Edellä 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määritellyn erityistavoitteen puitteissa valtiosta riippumattomat järjestöt ja paikallis- ja/tai alueviranomaiset toteuttavat tukikelpoisia toimia noudattaen johdonmukaisia strategioita, jotka on laadittu nimenomaisesti 4 artiklan 1 kohdan a–g kohdassa tarkoitettujen henkilöiden kotouttamiseksi paikallis- ja/tai aluetasolla. Tässä yhteydessä tukikelpoisiin toimiin kuuluvat erityisesti seuraavat:

Perustelu

Ks. kohta 25.

Muutosehdotus 8

9 artikla

Muutetaan 1 kohdan a alakohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | tällaisten kotouttamisstrategioiden, mukaan lukien tarveanalyysin, indikaattorien parantamisen ja arvioinnin, laatiminen ja kehittäminen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

tällaisten kotouttamisstrategioiden, mukaan lukien tarveanalyysin, indikaattorien parantamisen ja arvioinnin, laatiminen ja kehittäminen;

| a) | tällaisten kotouttamisstrategioiden, mukaan lukien tarveanalyysin, indikaattorien parantamisen ja arvioinnin, laatiminen ja kehittäminen ; |
| --- | --- |

a)

tällaisten kotouttamisstrategioiden, mukaan lukien tarveanalyysin, indikaattorien parantamisen ja arvioinnin, laatiminen ja kehittäminen ;

Perustelu

Ks. kohdat 18 ja 23.

Muutosehdotus 9

9 artikla

Lisätään 1 kohtaan i alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Ks. kohta 26.

Muutosehdotus 10

9 artikla

Lisätään 1 kohtaan j alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Ks. 26 kohta.

Muutosehdotus 11

10 artikla

Lisätään f kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Ks. kohdat 46 ja 54.

Muutosehdotus 12

11 artikla

Muutetaan a kohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | majoittamiseen liittyvien perusrakenteiden tai palvelujen perustaminen tai kehittäminen ja vastaanotto- ja säilöönotto-olosuhteiden parantaminen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

majoittamiseen liittyvien perusrakenteiden tai palvelujen perustaminen tai kehittäminen ja vastaanotto- ja säilöönotto-olosuhteiden parantaminen;

| a) | majoittamiseen liittyvien perusrakenteiden tai palvelujen perustaminen tai kehittäminen ja vastaanotto- ja säilöönotto-olosuhteiden parantaminen ; |
| --- | --- |

a)

majoittamiseen liittyvien perusrakenteiden tai palvelujen perustaminen tai kehittäminen ja vastaanotto- ja säilöönotto-olosuhteiden parantaminen ;

Perustelu

Ks. kohta 27.

Muutosehdotus 13

12 artikla

Muutetaan b kohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| b) | vapaaehtoisen paluun tukitoimenpiteet, mukaan lukien lääkärintarkastukset ja -apu, matkajärjestelyt, taloudellinen apu sekä paluuta edeltävä ja sen jälkeinen neuvonta ja apu; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

b)

vapaaehtoisen paluun tukitoimenpiteet, mukaan lukien lääkärintarkastukset ja -apu, matkajärjestelyt, taloudellinen apu sekä paluuta edeltävä ja sen jälkeinen neuvonta ja apu;

| b) | vapaaehtoisen paluun tukitoimenpiteet, mukaan lukien lääkärintarkastukset ja -apu, matkajärjestelyt, taloudellinen apu sekä paluuta edeltävä ja sen jälkeinen neuvonta ja apu ; |
| --- | --- |

b)

vapaaehtoisen paluun tukitoimenpiteet, mukaan lukien lääkärintarkastukset ja -apu, matkajärjestelyt, taloudellinen apu sekä paluuta edeltävä ja sen jälkeinen neuvonta ja apu ;

Perustelu

Ks. kohdat 36 ja 37.

Muutosehdotus 14

13 artikla

Muutetaan a kohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | toimet, joilla edistetään ja lujitetaan palauttamisesta vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten operatiivista yhteistyötä muun muassa kolmansien maiden konsuli- ja maahanmuuttoviranomaisten kanssa tehtävän yhteistyön osalta; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

toimet, joilla edistetään ja lujitetaan palauttamisesta vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten operatiivista yhteistyötä muun muassa kolmansien maiden konsuli- ja maahanmuuttoviranomaisten kanssa tehtävän yhteistyön osalta;

| a) | toimet, joilla edistetään ja lujitetaan palauttamisesta vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten operatiivista yhteistyötä muun muassa kolmansien maiden konsuli- ja maahanmuuttoviranomaisten kanssa tehtävän yhteistyön osalta; |
| --- | --- |

a)

toimet, joilla edistetään ja lujitetaan palauttamisesta vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten operatiivista yhteistyötä muun muassa kolmansien maiden konsuli- ja maahanmuuttoviranomaisten kanssa tehtävän yhteistyön osalta;

Perustelu

Ks. kohta 36.

Muutosehdotus 15

17 artikla

Muutetaan 4 kohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Seuraavat haavoittuvassa asemassa olevat pakolaisryhmät kuuluvat kaikissa tapauksissa unionin yhteisten uudelleensijoittamista koskevien painopisteiden piiriin, ja heillä on oikeus 2 kohdassa säädettyyn kertakorvaukseen:






  — | vaarassa olevat naiset ja lapset, |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Seuraavat haavoittuvassa asemassa olevat pakolaisryhmät kuuluvat kaikissa tapauksissa unionin yhteisten uudelleensijoittamista koskevien painopisteiden piiriin, ja heillä on oikeus 2 kohdassa säädettyyn kertakorvaukseen:

—

vaarassa olevat naiset ja lapset,

| — | ilman huoltajaa olevat alaikäiset, |
| --- | --- |

—

ilman huoltajaa olevat alaikäiset,

| — | henkilöt, joilla on terveydenhoitoon liittyviä tarpeita, joihin voidaan vastata ainoastaan uudelleensijoittamisen avulla, |
| --- | --- |

—

henkilöt, joilla on terveydenhoitoon liittyviä tarpeita, joihin voidaan vastata ainoastaan uudelleensijoittamisen avulla,

| — | henkilöt, jotka tarvitsevat kiireellisesti uudelleensijoituspaikan oikeudelliseen tai fyysiseen suojeluun liittyvien tarpeiden vuoksi. |
| --- | --- |

—

henkilöt, jotka tarvitsevat kiireellisesti uudelleensijoituspaikan oikeudelliseen tai fyysiseen suojeluun liittyvien tarpeiden vuoksi.

Seuraavat haavoittuvassa asemassa olevat pakolaisryhmät kuuluvat kaikissa tapauksissa unionin yhteisten uudelleensijoittamista koskevien painopisteiden piiriin, ja heillä on oikeus 2 kohdassa säädettyyn kertakorvaukseen:

| — | vaarassa olevat naiset ja lapset, |
| --- | --- |

—

vaarassa olevat naiset ja lapset,

| — | ilman huoltajaa olevat alaikäiset, |
| --- | --- |

—

ilman huoltajaa olevat alaikäiset,

| — | henkilöt, joilla on terveydenhoitoon liittyviä tarpeita, joihin voidaan vastata ainoastaan uudelleensijoittamisen avulla, |
| --- | --- |

—

henkilöt, joilla on terveydenhoitoon liittyviä tarpeita, joihin voidaan vastata ainoastaan uudelleensijoittamisen avulla,

| — | henkilöt, jotka tarvitsevat kiireellisesti uudelleensijoituspaikan oikeudelliseen tai fyysiseen suojeluun liittyvien tarpeiden vuoksi. |
| --- | --- |

—

henkilöt, jotka tarvitsevat kiireellisesti uudelleensijoituspaikan oikeudelliseen tai fyysiseen suojeluun liittyvien tarpeiden vuoksi.

Perustelu

Ks. kohta 33. Sellaisten henkilöiden asettaminen etusijalle, joilla on psykologisia tarpeita, on YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) ja muiden tahojen noudattama hyvä käytäntö.

Muutosehdotus 16

18 artikla

Lisätään 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Ks. kohta 32.

Muutosehdotus 17

18 artikla

Lisätään 6 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Ks. kohta 30.

Muutosehdotus 18

19 artikla

Muutetaan 1 kohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Edellä 15 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun määrän jakamista varten komissio arvioi 31 päivään toukokuuta 2017 mennessä jäsenvaltioiden turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmään liittyviä tarpeita, niiden muuttovirtatilannetta kaudella 2014–2016, ja odotettavissa olevaa kehitystä. | 1.   Edellä 15 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun määrän jakamista varten komissio arvioi 31 päivään toukokuuta 2017 mennessä jäsenvaltioiden turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmään liittyviä tarpeita, niiden muuttovirtatilannetta kaudella 2014–2016, ja odotettavissa olevaa kehitystä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Edellä 15 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun määrän jakamista varten komissio arvioi 31 päivään toukokuuta 2017 mennessä jäsenvaltioiden turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmään liittyviä tarpeita, niiden muuttovirtatilannetta kaudella 2014–2016, ja odotettavissa olevaa kehitystä.

1.   Edellä 15 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun määrän jakamista varten komissio arvioi 31 päivään toukokuuta 2017 mennessä jäsenvaltioiden turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmään liittyviä tarpeita, niiden muuttovirtatilannetta kaudella 2014–2016, ja odotettavissa olevaa kehitystä.

Perustelu

Maahanmuuton alalla tilanteet voivat muuttua yhdessä yössä, ja järjestelmän pitäisi olla riittävän joustava mukautuakseen näihin muutoksiin.

Muutosehdotus 19

22 artikla

Muutetaan 1 kohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Rahastosta myönnetään rahoitustukea kiireellisiin erityistarpeisiin vastaamista varten hätätilanteen sattuessa. | 1.   Rahastosta myönnetään rahoitustukea kiireellisiin erityistarpeisiin vastaamista varten hätätilanteen sattuessa . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Rahastosta myönnetään rahoitustukea kiireellisiin erityistarpeisiin vastaamista varten hätätilanteen sattuessa.

1.   Rahastosta myönnetään rahoitustukea kiireellisiin erityistarpeisiin vastaamista varten hätätilanteen sattuessa .

Perustelu

Ks. kohta 53.

Muutosehdotus 20

23 artikla

Muutetaan 2 kohdan a alakohtaa.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | toimia unionin maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden neuvoa-antavana elimenä sovittamalla yhteen toimintaa ja tekemällä yhteistyötä sekä kansallisella että unionin tasolla jäsenvaltioiden, tutkijoiden, kansalaisyhteiskunnan, ajatushautomoiden ja muiden unionin tai kansainvälisten toimijoiden kanssa; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

toimia unionin maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden neuvoa-antavana elimenä sovittamalla yhteen toimintaa ja tekemällä yhteistyötä sekä kansallisella että unionin tasolla jäsenvaltioiden, tutkijoiden, kansalaisyhteiskunnan, ajatushautomoiden ja muiden unionin tai kansainvälisten toimijoiden kanssa;

| a) | toimia unionin maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden neuvoa-antavana elimenä sovittamalla yhteen toimintaa ja tekemällä yhteistyötä sekä kansallisella että unionin tasolla jäsenvaltioiden, tutkijoiden, kansalaisyhteiskunnan, ajatushautomoiden ja muiden unionin tai kansainvälisten toimijoiden kanssa; |
| --- | --- |

a)

toimia unionin maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden neuvoa-antavana elimenä sovittamalla yhteen toimintaa ja tekemällä yhteistyötä sekä kansallisella että unionin tasolla jäsenvaltioiden, tutkijoiden, kansalaisyhteiskunnan, ajatushautomoiden ja muiden unionin tai kansainvälisten toimijoiden kanssa;

Perustelu

Ks. kohta 15.

Muutosehdotus 21

23 artikla

Muutetaan 5 kohdan c alakohtaa.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| c) | jäsenvaltioiden nimeämät kansalliset yhteyspisteet, joista kukin koostuu vähintään kolmesta asiantuntijasta, joiden kollektiivinen asiantuntemus kattaa turvapaikka- ja maahanmuuttoasioihin liittyvät poliittiset, oikeudelliset, tutkimukselliset ja tilastolliset näkökohdat, ja jotka koordinoivat jäsenvaltionsa osallistumista 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun toimintaan, jotta kaikilta asianomaisilta toimijoilta saataisiin palaute; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

c)

jäsenvaltioiden nimeämät kansalliset yhteyspisteet, joista kukin koostuu vähintään kolmesta asiantuntijasta, joiden kollektiivinen asiantuntemus kattaa turvapaikka- ja maahanmuuttoasioihin liittyvät poliittiset, oikeudelliset, tutkimukselliset ja tilastolliset näkökohdat, ja jotka koordinoivat jäsenvaltionsa osallistumista 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun toimintaan, jotta kaikilta asianomaisilta toimijoilta saataisiin palaute;

| c) | jäsenvaltioiden nimeämät kansalliset yhteyspisteet, joista kukin koostuu vähintään kolmesta asiantuntijasta, joiden kollektiivinen asiantuntemus kattaa turvapaikka- ja maahanmuuttoasioihin liittyvät poliittiset, oikeudelliset, tutkimukselliset ja tilastolliset näkökohdat, ja jotka koordinoivat jäsenvaltionsa osallistumista 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun toimintaan, jotta kaikilta asianomaisilta toimijoilta saataisiin palaute; |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltioiden nimeämät kansalliset yhteyspisteet, joista kukin koostuu vähintään kolmesta asiantuntijasta, joiden kollektiivinen asiantuntemus kattaa turvapaikka- ja maahanmuuttoasioihin liittyvät poliittiset, oikeudelliset, tutkimukselliset ja tilastolliset näkökohdat, ja jotka koordinoivat jäsenvaltionsa osallistumista 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun toimintaan, jotta kaikilta asianomaisilta toimijoilta saataisiin palaute;

Perustelu

Ks. kohta 13. Tämä auttaisi lisäämään mekanismien avoimuutta.

COM(2011) 752 final

Asetus turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoon ja poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineeseen sovellettavista yleisistä säännöksistä

Muutosehdotus 1

4 artikla

Muutetaan

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Erityisasetusten nojalla rahoitettavien toimien on oltava unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisia. | Erityisasetusten nojalla rahoitettavien toimien on oltava unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Erityisasetusten nojalla rahoitettavien toimien on oltava unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisia.

Erityisasetusten nojalla rahoitettavien toimien on oltava unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisia.

Perustelu

Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntö on osa Euroopan unionia, mutta toisinaan jäsenvaltiot eivät pane näitä päätöksiä täytäntöön. Niiden merkitystä on syytä korostaa.

Muutosehdotus 2

8 artikla

Lisätään 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Ks. kohta 53.

Muutosehdotus 3

12 artikla

Muutetaan 1 kohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on luotava omien kansallisten sääntöjensä ja käytänteidensä mukaisesti kumppanuussuhde asianomaisiin viranomaisiin ja elimiin kansallisten ohjelmien kehittämistä ja toteuttamista varten. | Jäsenvaltioiden on luotava omien kansallisten sääntöjensä ja käytänteidensä mukaisesti kumppanuussuhde asianomaisiin viranomaisiin ja elimiin kansallisten ohjelmien kehittämistä ja toteuttamista varten. |
| Nämä viranomaiset ja elimet voivat olla toimivaltaisia alueellisia, paikallisia tai muita viranomaisia ja tarvittaessa kansalaisyhteiskuntaa edustavia kansainvälisiä järjestöjä tai elimiä, kuten valtiosta riippumattomia järjestöjä tai työmarkkinaosapuolia. | Nämä viranomaiset ja elimet voivat olla toimivaltaisia alueellisia, paikallisia tai muita viranomaisia ja kansalaisyhteiskuntaa edustavia kansainvälisiä järjestöjä tai elimiä, kuten valtiosta riippumattomia järjestöjä tai työmarkkinaosapuolia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on luotava omien kansallisten sääntöjensä ja käytänteidensä mukaisesti kumppanuussuhde asianomaisiin viranomaisiin ja elimiin kansallisten ohjelmien kehittämistä ja toteuttamista varten.

Jäsenvaltioiden on luotava omien kansallisten sääntöjensä ja käytänteidensä mukaisesti kumppanuussuhde asianomaisiin viranomaisiin ja elimiin kansallisten ohjelmien kehittämistä ja toteuttamista varten.

Nämä viranomaiset ja elimet voivat olla toimivaltaisia alueellisia, paikallisia tai muita viranomaisia ja tarvittaessa kansalaisyhteiskuntaa edustavia kansainvälisiä järjestöjä tai elimiä, kuten valtiosta riippumattomia järjestöjä tai työmarkkinaosapuolia.

Nämä viranomaiset ja elimet voivat olla toimivaltaisia alueellisia, paikallisia tai muita viranomaisia ja kansalaisyhteiskuntaa edustavia kansainvälisiä järjestöjä tai elimiä, kuten valtiosta riippumattomia järjestöjä tai työmarkkinaosapuolia.

Perustelu

Sanalla ”asiaankuuluvia” – toisin kuin sanalla ”tarvittaessa” – poistetaan harkinnanvaraisuus, joka saattaa tehdä tekstistä epäselvän. Kohderyhmien osallistuminen on EU:n ohjelmasuunnittelun kulmakivi.

Muutosehdotus 4

12 artikla

Muutetaan 4 kohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4.   Kukin jäsenvaltio perustaa seurantakomitean tukemaan kansallisten ohjelmien täytäntöönpanoa. | 4.   Kukin jäsenvaltio perustaa seurantakomitean tukemaan kansallisten ohjelmien täytäntöönpanoa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.   Kukin jäsenvaltio perustaa seurantakomitean tukemaan kansallisten ohjelmien täytäntöönpanoa.

4.   Kukin jäsenvaltio perustaa seurantakomitean tukemaan kansallisten ohjelmien täytäntöönpanoa.

Perustelu

Ks. kohta 13. Tämä lisäisi avoimuutta ja auttaisi välttämään mahdolliset eturistiriidat.

Muutosehdotus 5

12 artikla

Muutetaan 5 kohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5.   Komissio voi osallistua seurantakomitean työhön neuvonantajan ominaisuudessa. | 5.   Komissio seurantakomitean työhön neuvonantajan ominaisuudessa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5.   Komissio voi osallistua seurantakomitean työhön neuvonantajan ominaisuudessa.

5.   Komissio seurantakomitean työhön neuvonantajan ominaisuudessa.

Perustelu

Komission osallistuminen on hyvin tärkeää, eikä siitä pidä tehdä harkinnanvaraista.

Muutosehdotus 6

14 artikla

Lisätään 5 kohtaan g alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Ks. kohdat 18 ja 19.

Muutosehdotus 7

20 artikla

Muutetaan 2 kohdan c alakohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| c) | toimien tai hankkeiden arviointiin liittyvät menot; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

c)

toimien tai hankkeiden arviointiin liittyvät menot;

| c) | toimien tai hankkeiden arviointiin liittyvät menot; |
| --- | --- |

c)

toimien tai hankkeiden arviointiin liittyvät menot;

Perustelu

Ks. kohdat 18 ja 19. Asiaankuuluvilla sidosryhmillä on hyvät edellytykset arvioida hankkeen toteutusta.

Muutosehdotus 8

23 artikla

Muutetaan 1 kohdan b alakohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| b) | hyväksytty vastuuviranomainen: jäsenvaltion julkisoikeudellinen elin, jolla on yksinomainen vastuu kansallisen ohjelman moitteettomasta hallinnoinnista ja valvonnasta ja joka vastaa kaikesta yhteydenpidosta komission kanssa; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

b)

hyväksytty vastuuviranomainen: jäsenvaltion julkisoikeudellinen elin, jolla on yksinomainen vastuu kansallisen ohjelman moitteettomasta hallinnoinnista ja valvonnasta ja joka vastaa kaikesta yhteydenpidosta komission kanssa;

| b) | hyväksytty vastuuviranomainen: jäsenvaltion julkisoikeudellinen elin, jolla on yksinomainen vastuu kansallisen ohjelman moitteettomasta hallinnoinnista ja valvonnasta ja joka vastaa kaikesta yhteydenpidosta komission kanssa; |
| --- | --- |

b)

hyväksytty vastuuviranomainen: jäsenvaltion julkisoikeudellinen elin, jolla on yksinomainen vastuu kansallisen ohjelman moitteettomasta hallinnoinnista ja valvonnasta ja joka vastaa kaikesta yhteydenpidosta komission kanssa;

Perustelu

Ks. kohdat 18 ja 19.

Muutosehdotus 9

25 artikla

Lisätään 5 kohtaan d alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Ks. kohdat 18 ja 19. Asiaankuuluvilla sidosryhmillä on hyvät edellytykset arvioida hankkeen toteutusta.

Muutosehdotus 10

48 artikla

Muutetaan 1 kohdan b alakohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| b) | tiedottaa mahdollisille tuensaajille kansallisten ohjelmien tarjoamista rahoitusmahdollisuuksista; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

b)

tiedottaa mahdollisille tuensaajille kansallisten ohjelmien tarjoamista rahoitusmahdollisuuksista;

| b) | tiedottaa mahdollisille tuensaajille kansallisten ohjelmien tarjoamista rahoitusmahdollisuuksista; |
| --- | --- |

b)

tiedottaa mahdollisille tuensaajille kansallisten ohjelmien tarjoamista rahoitusmahdollisuuksista;

Perustelu

Ks. kohta 14.

Muutosehdotus 11

50 artikla

Lisätään 7 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Ks. kohdat 18 ja 19.

Muutosehdotus 12

51 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että käytössä on menettelyt arvioinnissa tarvittavien tietojen tuottamiseksi ja keräämiseksi, mukaan luettuina yhteisiin ja ohjelmakohtaisiin indikaattoreihin liittyvät tiedot. | 2.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että käytössä on menettelyt arvioinnissa tarvittavien tietojen tuottamiseksi ja keräämiseksi, mukaan luettuina yhteisiin ja ohjelmakohtaisiin indikaattoreihin liittyvät tiedot. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että käytössä on menettelyt arvioinnissa tarvittavien tietojen tuottamiseksi ja keräämiseksi, mukaan luettuina yhteisiin ja ohjelmakohtaisiin indikaattoreihin liittyvät tiedot.

2.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että käytössä on menettelyt arvioinnissa tarvittavien tietojen tuottamiseksi ja keräämiseksi, mukaan luettuina yhteisiin ja ohjelmakohtaisiin indikaattoreihin liittyvät tiedot.

Perustelu

Ks. kohta 13.

Muutosehdotus 13

55 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Komissiota avustaa tällä asetuksella perustettu turvapaikka-, maahanmuutto- ja turvallisuusasioita käsittelevä yhteinen komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. | 1.   Komissiota avustaa tällä asetuksella perustettu turvapaikka-, maahanmuutto- ja turvallisuusasioita käsittelevä yhteinen komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Komissiota avustaa tällä asetuksella perustettu turvapaikka-, maahanmuutto- ja turvallisuusasioita käsittelevä yhteinen komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

1.   Komissiota avustaa tällä asetuksella perustettu turvapaikka-, maahanmuutto- ja turvallisuusasioita käsittelevä yhteinen komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

Perustelu

Ks. kohdat 18 ja 19.

COM(2011) 753 final

Asetus poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa

Muutosehdotus 1

3 artikla

Muutetaan 2 kohdan a alakohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | ehkäistä ja torjua rajatylittävää, vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta sekä vahvistaa jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden lainvalvontaviranomaisten yhteistyötä ja niiden välistä koordinointia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

ehkäistä ja torjua rajatylittävää, vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta sekä vahvistaa jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden lainvalvontaviranomaisten yhteistyötä ja niiden välistä koordinointia.

| a) | ehkäistä ja torjua rajatylittävää, vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta sekä vahvistaa jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden lainvalvontaviranomaisten yhteistyötä ja niiden välistä koordinointia. |
| --- | --- |

a)

ehkäistä ja torjua rajatylittävää, vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta sekä vahvistaa jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden lainvalvontaviranomaisten yhteistyötä ja niiden välistä koordinointia.

Perustelu

Ks. kohdat 41 ja 55.

Muutosehdotus 2

3 artikla

Muutetaan 3 kohdan a alakohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | toimenpiteitä (menetelmiä, työvälineitä ja rakenteita), joiden avulla voidaan lujittaa jäsenvaltioiden valmiuksia ehkäistä ja torjua rajatylittävää, vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta sekä terrorismia erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien, tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihdon, tietojen saatavuuden, yhteentoimivien teknologioiden, vertailukelpoisten tilastojen, soveltavan kriminologian, viestinnän ja tietoisuuden lisäämisen avulla; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

toimenpiteitä (menetelmiä, työvälineitä ja rakenteita), joiden avulla voidaan lujittaa jäsenvaltioiden valmiuksia ehkäistä ja torjua rajatylittävää, vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta sekä terrorismia erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien, tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihdon, tietojen saatavuuden, yhteentoimivien teknologioiden, vertailukelpoisten tilastojen, soveltavan kriminologian, viestinnän ja tietoisuuden lisäämisen avulla;

| a) | toimenpiteitä (menetelmiä, työvälineitä ja rakenteita), joiden avulla voidaan lujittaa jäsenvaltioiden valmiuksia ehkäistä ja torjua rajatylittävää, vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta sekä terrorismia erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien, tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihdon, tietojen saatavuuden, yhteentoimivien teknologioiden, vertailukelpoisten tilastojen, soveltavan kriminologian, viestinnän ja tietoisuuden lisäämisen avulla; |
| --- | --- |

a)

toimenpiteitä (menetelmiä, työvälineitä ja rakenteita), joiden avulla voidaan lujittaa jäsenvaltioiden valmiuksia ehkäistä ja torjua rajatylittävää, vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta sekä terrorismia erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien, tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihdon, tietojen saatavuuden, yhteentoimivien teknologioiden, vertailukelpoisten tilastojen, soveltavan kriminologian, viestinnän ja tietoisuuden lisäämisen avulla;

Perustelu

Ks. kohdat 38, 39, 40, 41, 43 ja 44.

Muutosehdotus 3

4 artikla

Muutetaan 1 kohdan a alakohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | toimet, joilla parannetaan poliisiyhteistyötä ja lainvalvontaviranomaisten välistä koordinointia, mukaan lukien yhteiset tutkintaryhmät ja muut rajatylittävät operaatiot, tietojen saatavuus ja vaihto ja yhteentoimivat teknologiat; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

toimet, joilla parannetaan poliisiyhteistyötä ja lainvalvontaviranomaisten välistä koordinointia, mukaan lukien yhteiset tutkintaryhmät ja muut rajatylittävät operaatiot, tietojen saatavuus ja vaihto ja yhteentoimivat teknologiat;

| a) | toimet, joilla parannetaan poliisiyhteistyötä ja lainvalvontaviranomaisten välistä koordinointia , mukaan lukien yhteiset tutkintaryhmät ja muut rajatylittävät operaatiot, tietojen saatavuus ja vaihto ja yhteentoimivat teknologiat; |
| --- | --- |

a)

toimet, joilla parannetaan poliisiyhteistyötä ja lainvalvontaviranomaisten välistä koordinointia , mukaan lukien yhteiset tutkintaryhmät ja muut rajatylittävät operaatiot, tietojen saatavuus ja vaihto ja yhteentoimivat teknologiat;

Perustelu

Ks. kohdat 38 ja 40.

Muutosehdotus 4

4 artikla

Lisätään 1 kohtaan h alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | | ; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

;

Perustelu

Ks. kohta 42.

Muutosehdotus 5

4 artikla

Lisätään 1 kohtaan i alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Ks. kohta 41.

Muutosehdotus 6

6 artikla

Muutetaan 1 kohtaa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on laadittava tähän välineeseen perustuva kansallinen ohjelma yhdessä ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa annettuun asetukseen (EU) N:o XXX/2012 perustuvan kansallisen ohjelman kanssa ja esitettävä ne komissiolle rahastosta rahoitettavana yhtenä kansallisena ohjelmana asetuksen (EU) N:o XXX/2012 [horisontaaliasetus] 14 artiklan mukaisesti. | 1.   Jäsenvaltioiden on laadittava tähän välineeseen perustuva kansallinen ohjelma yhdessä ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa annettuun asetukseen (EU) N:o XXX/2012 perustuvan kansallisen ohjelman kanssa ja esitettävä ne komissiolle rahastosta rahoitettavana yhtenä kansallisena ohjelmana asetuksen (EU) N:o XXX/2012 [horisontaaliasetus] 14 artiklan mukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Jäsenvaltioiden on laadittava tähän välineeseen perustuva kansallinen ohjelma yhdessä ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa annettuun asetukseen (EU) N:o XXX/2012 perustuvan kansallisen ohjelman kanssa ja esitettävä ne komissiolle rahastosta rahoitettavana yhtenä kansallisena ohjelmana asetuksen (EU) N:o XXX/2012 [horisontaaliasetus] 14 artiklan mukaisesti.

1.   Jäsenvaltioiden on laadittava tähän välineeseen perustuva kansallinen ohjelma yhdessä ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa annettuun asetukseen (EU) N:o XXX/2012 perustuvan kansallisen ohjelman kanssa ja esitettävä ne komissiolle rahastosta rahoitettavana yhtenä kansallisena ohjelmana asetuksen (EU) N:o XXX/2012 [horisontaaliasetus] 14 artiklan mukaisesti.

Perustelu

Ks. kohdat 18 ja 19.

Muutosehdotus 7

14 a artikla

Lisätään uusi kohta

| Lausuntoluonnos | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| | |

Lausuntoluonnos

Muutosehdotus

Perustelu

Rajatylittävien poliisitoimien rahoittamiseksi on tähän asti voitu hyödyntää valinnaisesti joko ISEC-ohjelmaa (rikollisuuden ehkäisyä ja torjuntaa koskeva Euroopan komission ohjelma) tai tavoite 3 -tukea (EAKR-rahoitus) (täydentävyysperiaate, neuvoston päätöksen 2007/125/YOS 11 artikla). Unioni on rahoittanut keskeisesti ISEC-ohjelmaan kuuluvia toimia, kun taas tavoitteen 3 piiriin kuuluvaa rahoitusta on hallinnoitu hajautetusti. Sisäisen turvallisuuden rahastoa käsittelevän ehdotetun asetuksen 14 artiklassa kumotaan tulevalla rahoituskaudella vuonna 2007 annettu neuvoston päätös. Näin poistetaan yhteisön välineiden välinen täydentävyyden periaate. Sisäisen turvallisuuden rahaston ja tavoite 3 -tuen välistä valinnanmahdollisuutta ei tällöin enää ole. Eri tukivälineiden joustavan hyödyntämisen eduista ei kuitenkaan tulisi luopua. Jos täydentävyyden poistamisella on tarkoitus välttää päällekkäistä tukea, voidaan tämä seikka ottaa riittävästi huomioon tukea jaettaessa. Tämän vuoksi ehdotetaan, että sisäisen turvallisuuden rahastoa käsittelevään ehdotukseen lisätään uusi 14 a artikla, jossa säädetään täydentävyyden periaatteesta ja johon sisältyy ISEC-ohjelmasta annetun päätöksen 11 artiklan 3 kohdan mukainen suojalauseke.

Bryssel 18. heinäkuuta 2012

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 201/2009, kohta 1.

1

(2)  CdR 201/2009, kohta 8 ja 9.

2

(3)  CdR 170/2010, kohta 43.

3

(4)  COM(2011) 752 final.

4

(5)  Komission tiedonanto – Eurooppalainen toimintasuunnitelma kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten, COM(2011) 455 final.

5

(6)  CdR 170/2010, kohdat 41 ja 42.

6

(7)  CdR 201/2009, kohta 92.

7

(8)  CdR 170/2010, kohta 48.

8

(9)  CdR 201/2009, kohta 87.

9

(10)  COM(2012) 85.

10

(11)  CdR 210/2008, kohta 30.

11

(12)  CdR 201/2009, kohdat 76 ja 77.

12

---

| 13.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 277/43 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 277/43

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n rahoitusvälineet oikeus- ja kansalaisuusasioissa”

2012/C 277/06

ALUEIDEN KOMITEA

| — | katsoo, että ehdotetut ohjelmat ovat tärkeitä välineitä oikeus-, perusoikeus- ja kansalaisuusasioihin liittyvien EU:n politiikkojen täytäntöönpanon tukemiseksi. |
| --- | --- |

—

katsoo, että ehdotetut ohjelmat ovat tärkeitä välineitä oikeus-, perusoikeus- ja kansalaisuusasioihin liittyvien EU:n politiikkojen täytäntöönpanon tukemiseksi.

| — | pitää ehdotuksia toissijaisuusperiaatteen mukaisina, sillä kyseisiin toiminta-aloihin liittyy yhtäältä huomattava rajatylittävä ulottuvuus ja toisaalta niiden avulla toteutetaan eurooppalaista oikeuden ja perusoikeuksien aluetta, joka edellyttää kansainvälisiä yhteistyömekanismeja ja asianomaisille ammattihenkilöille mahdollisuutta verkostoitua. Näitä tavoitteita ei yleensä voida saavuttaa tehokkaasti pelkästään yksittäisten jäsenvaltioiden toimien avulla. |
| --- | --- |

—

pitää ehdotuksia toissijaisuusperiaatteen mukaisina, sillä kyseisiin toiminta-aloihin liittyy yhtäältä huomattava rajatylittävä ulottuvuus ja toisaalta niiden avulla toteutetaan eurooppalaista oikeuden ja perusoikeuksien aluetta, joka edellyttää kansainvälisiä yhteistyömekanismeja ja asianomaisille ammattihenkilöille mahdollisuutta verkostoitua. Näitä tavoitteita ei yleensä voida saavuttaa tehokkaasti pelkästään yksittäisten jäsenvaltioiden toimien avulla.

| — | katsoo, että vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvien ennakointien perusteella on mahdollista toteuttaa eurooppalaista lisäarvoa tuottavia toimia, joiden tavoitteena on Euroopan oikeusalueen kehittäminen sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen yksilön oikeuksien edistäminen ja suojelu. |
| --- | --- |

—

katsoo, että vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvien ennakointien perusteella on mahdollista toteuttaa eurooppalaista lisäarvoa tuottavia toimia, joiden tavoitteena on Euroopan oikeusalueen kehittäminen sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen yksilön oikeuksien edistäminen ja suojelu.

| — | korostaa omaa sitoutumistaan ja valmiuttaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen tukemiseen sekä Euroopan unionin kansalaisuuden edistämiseen. |
| --- | --- |

—

korostaa omaa sitoutumistaan ja valmiuttaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen tukemiseen sekä Euroopan unionin kansalaisuuden edistämiseen.

| — | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan paikallis- ja alueviranomaisille mahdollisimman laajat mahdollisuudet osallistua ohjelmien toteutukseen – etenkin vuotuisten työohjelmien laadintaan ja kehittämiseen. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan paikallis- ja alueviranomaisille mahdollisimman laajat mahdollisuudet osallistua ohjelmien toteutukseen – etenkin vuotuisten työohjelmien laadintaan ja kehittämiseen.

| — | ehdottaa, että alueiden komitean edustaja voisi osallistua neuvoa-antavaan menettelyyn. |
| --- | --- |

—

ehdottaa, että alueiden komitean edustaja voisi osallistua neuvoa-antavaan menettelyyn.

| Esittelijä | Giuseppe VARACALLI (IT, ALDE), Geracen pormestari |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat | | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman perustamisesta kaudelle 2014–2020
  COM(2011) 758 final |

Esittelijä

Giuseppe VARACALLI (IT, ALDE), Geracen pormestari

Viiteasiakirjat

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman perustamisesta kaudelle 2014–2020

COM(2011) 758 final

| | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus oikeusalan ohjelman perustamisesta kaudelle 2014–2020
  COM(2011) 759 final |
| --- | --- |

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus oikeusalan ohjelman perustamisesta kaudelle 2014–2020

COM(2011) 759 final

| | Ehdotus – Neuvoston asetus vuosina 2014–2020 toteutettavasta Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta
  COM(2011) 884 final |
| --- | --- |

Ehdotus – Neuvoston asetus vuosina 2014–2020 toteutettavasta Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta

COM(2011) 884 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | katsoo, että ehdotetut ohjelmat ovat tärkeitä välineitä oikeus-, perusoikeus- ja kansalaisuusasioihin liittyvien EU:n politiikkojen täytäntöönpanon tukemiseksi. Kaikkien ohjelmien avulla pyritään tukemaan jäsenvaltioissa toteutettavia toimia, joiden tavoitteena on edistää unionin lainsäädännön ja politiikkojen ymmärtämystä ja täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa sekä kansainvälistä yhteistyötä ja parantaa kyseisillä toiminta-aloilla mahdollisesti esiintyvien ongelmien tuntemusta, jotta taattaisiin, että politiikkojen ja normien määrittely perustuu konkreettisiin tietoihin. Kansalaisten Eurooppa -ohjelman tavoitteena on erityisesti edistää Euroopan unionin kansalaisuuden kehittämistä. |
| --- | --- |

1.

katsoo, että ehdotetut ohjelmat ovat tärkeitä välineitä oikeus-, perusoikeus- ja kansalaisuusasioihin liittyvien EU:n politiikkojen täytäntöönpanon tukemiseksi. Kaikkien ohjelmien avulla pyritään tukemaan jäsenvaltioissa toteutettavia toimia, joiden tavoitteena on edistää unionin lainsäädännön ja politiikkojen ymmärtämystä ja täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa sekä kansainvälistä yhteistyötä ja parantaa kyseisillä toiminta-aloilla mahdollisesti esiintyvien ongelmien tuntemusta, jotta taattaisiin, että politiikkojen ja normien määrittely perustuu konkreettisiin tietoihin. Kansalaisten Eurooppa -ohjelman tavoitteena on erityisesti edistää Euroopan unionin kansalaisuuden kehittämistä.

| 2. | pitää ehdotuksia toissijaisuusperiaatteen mukaisina, sillä kyseisiin toiminta-aloihin liittyy yhtäältä huomattava rajatylittävä ulottuvuus ja toisaalta niiden avulla toteutetaan eurooppalaista oikeuden ja perusoikeuksien aluetta, joka edellyttää kansainvälisiä yhteistyömekanismeja ja asianomaisille ammattihenkilöille mahdollisuutta verkostoitua. Näitä tavoitteita ei yleensä voida saavuttaa tehokkaasti pelkästään yksittäisten jäsenvaltioiden toimien avulla. |
| --- | --- |

2.

pitää ehdotuksia toissijaisuusperiaatteen mukaisina, sillä kyseisiin toiminta-aloihin liittyy yhtäältä huomattava rajatylittävä ulottuvuus ja toisaalta niiden avulla toteutetaan eurooppalaista oikeuden ja perusoikeuksien aluetta, joka edellyttää kansainvälisiä yhteistyömekanismeja ja asianomaisille ammattihenkilöille mahdollisuutta verkostoitua. Näitä tavoitteita ei yleensä voida saavuttaa tehokkaasti pelkästään yksittäisten jäsenvaltioiden toimien avulla.

| 3. | pitää ehdotuksia myös suhteellisuusperiaatteen mukaisina. Komitea on tarkastanut ennen muuta sen, että ehdotukset ovat muodoltaan ja sisällöltään objektiivisesti katsoen tarkoituksenmukaisia asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja että kolmeen ohjelmaan kaavaillut kokonaismäärärahat riittävät niiden tehokkaaseen toteuttamiseen ottaen huomioon myös se, että määrärahat on pidetty asianmukaisesti samalla tasolla kuin meneillään oleviin samojen toiminta-alojen ohjelmiin osoitetut määrärahat ja että ehdotuksissa mainitaan nimenomaisesti mahdollisuus lisätä määrärahoja uuden jäsenvaltion liittyessä unioniin. |
| --- | --- |

3.

pitää ehdotuksia myös suhteellisuusperiaatteen mukaisina. Komitea on tarkastanut ennen muuta sen, että ehdotukset ovat muodoltaan ja sisällöltään objektiivisesti katsoen tarkoituksenmukaisia asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja että kolmeen ohjelmaan kaavaillut kokonaismäärärahat riittävät niiden tehokkaaseen toteuttamiseen ottaen huomioon myös se, että määrärahat on pidetty asianmukaisesti samalla tasolla kuin meneillään oleviin samojen toiminta-alojen ohjelmiin osoitetut määrärahat ja että ehdotuksissa mainitaan nimenomaisesti mahdollisuus lisätä määrärahoja uuden jäsenvaltion liittyessä unioniin.

| 4. | antaa sääntelyn parantamista koskevaa yleistavoitetta ajatellen arvoa ehdotuksiin liitetyille vaikutusarvioinneille, jotka ovat komitean mielestä riittävän hyvin perusteltuja ja kattavia, kun otetaan lisäksi huomioon, että Euroopan komissio on kuullut valmisteluvaiheessa myös sidosryhmiä ja että kuulemisten tulokset on sisällytetty vaikutusarviointeihin. Vastaavia kuulemisia on järjestetty eri tasoilla myös paikallis- ja alueviranomaisille. |
| --- | --- |

4.

antaa sääntelyn parantamista koskevaa yleistavoitetta ajatellen arvoa ehdotuksiin liitetyille vaikutusarvioinneille, jotka ovat komitean mielestä riittävän hyvin perusteltuja ja kattavia, kun otetaan lisäksi huomioon, että Euroopan komissio on kuullut valmisteluvaiheessa myös sidosryhmiä ja että kuulemisten tulokset on sisällytetty vaikutusarviointeihin. Vastaavia kuulemisia on järjestetty eri tasoilla myös paikallis- ja alueviranomaisille.

| 5. | katsoo, että vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvien ennakointien perusteella on mahdollista toteuttaa eurooppalaista lisäarvoa tuottavia toimia, joiden tavoitteena on Euroopan oikeusalueen kehittäminen sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen yksilön oikeuksien edistäminen ja suojelu. |
| --- | --- |

5.

katsoo, että vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvien ennakointien perusteella on mahdollista toteuttaa eurooppalaista lisäarvoa tuottavia toimia, joiden tavoitteena on Euroopan oikeusalueen kehittäminen sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen yksilön oikeuksien edistäminen ja suojelu.

| 6. | toivoo, että ohjelmien avulla voidaan jatkossakin vähitellen parantaa EU-asioiden ymmärtämystä kansalaisten keskuudessa etenkin kannustamalla kansalaisia aktiiviseen osallistumiseen sekä vahvistaa merkittävästi tietoisuutta. |
| --- | --- |

6.

toivoo, että ohjelmien avulla voidaan jatkossakin vähitellen parantaa EU-asioiden ymmärtämystä kansalaisten keskuudessa etenkin kannustamalla kansalaisia aktiiviseen osallistumiseen sekä vahvistaa merkittävästi tietoisuutta.

| 7. | toivoo, että toteutettaessa perusoikeus- ja kansalaisuusohjelmaa – ottaen huomioon, että erityistavoitteena on “edistää unionin kansalaisuuteen perustuvien oikeuksien käyttöä” – sekä Kansalaisten Eurooppa ohjelmaa – ottaen huomioon yleistavoitteena oleva “kansalaisten osallistumisvalmiuksien lisääminen unionin tasolla” ja erityistavoitteena oleva “demokraattiseen toimintaan osallistumisen ja kansalaisvaikuttamisen kannustaminen unionin tasolla” – voidaan myös saada EU:n kansalaiset tiedostamaan yhä paremmin heille hiljattain kansalaisaloitetta koskevalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 211/2011 (16. helmikuuta 2011) annettu mahdollisuus ehdottaa komissiolle lainsäädäntöaloitteita EU:n toimivaltaan kuuluvissa asioissa. On myös säädetty, että järjestöt voivat edistää kyseisiä aloitteita tai ilmaista niille tukensa. |
| --- | --- |

7.

toivoo, että toteutettaessa perusoikeus- ja kansalaisuusohjelmaa – ottaen huomioon, että erityistavoitteena on “edistää unionin kansalaisuuteen perustuvien oikeuksien käyttöä” – sekä Kansalaisten Eurooppa ohjelmaa – ottaen huomioon yleistavoitteena oleva “kansalaisten osallistumisvalmiuksien lisääminen unionin tasolla” ja erityistavoitteena oleva “demokraattiseen toimintaan osallistumisen ja kansalaisvaikuttamisen kannustaminen unionin tasolla” – voidaan myös saada EU:n kansalaiset tiedostamaan yhä paremmin heille hiljattain kansalaisaloitetta koskevalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 211/2011 (16. helmikuuta 2011) annettu mahdollisuus ehdottaa komissiolle lainsäädäntöaloitteita EU:n toimivaltaan kuuluvissa asioissa. On myös säädetty, että järjestöt voivat edistää kyseisiä aloitteita tai ilmaista niille tukensa.

| 8. | korostaa omaa sitoutumistaan ja valmiuttaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen tukemiseen sekä Euroopan unionin kansalaisuuden edistämiseen. |
| --- | --- |

8.

korostaa omaa sitoutumistaan ja valmiuttaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen tukemiseen sekä Euroopan unionin kansalaisuuden edistämiseen.

| 9. | katsoo tasa-arvonäkökohtien kannalta ja erityisesti perusoikeus- ja kansalaisuusohjelmaan liittyen, että seuraavat asetusehdotukseen sisältyvät seikat on toteutettava asianmukaisesti ja tehokkaasti: johdanto-osan 12 kappaleessa mainittu kolmen edellisen ohjelman jatkaminen ja kehittäminen kiinnittäen erityistä huomiota lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä ja torjuntaa sekä väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskevaan erityisohjelmaan (Daphne III -ohjelma) sekä työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan yhteisön Progress-ohjelman osioihin “sukupuolten tasa-arvo” ja “syrjinnän torjuminen ja monimuotoisuus”; 4 artiklan (Erityistavoitteet) 1 kohdan b alakohta kiinnittäen erityistä huomiota sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjuntaan sekä naisten ja miesten tasa-arvon periaatteeseen. |
| --- | --- |

9.

katsoo tasa-arvonäkökohtien kannalta ja erityisesti perusoikeus- ja kansalaisuusohjelmaan liittyen, että seuraavat asetusehdotukseen sisältyvät seikat on toteutettava asianmukaisesti ja tehokkaasti: johdanto-osan 12 kappaleessa mainittu kolmen edellisen ohjelman jatkaminen ja kehittäminen kiinnittäen erityistä huomiota lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä ja torjuntaa sekä väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskevaan erityisohjelmaan (Daphne III -ohjelma) sekä työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan yhteisön Progress-ohjelman osioihin “sukupuolten tasa-arvo” ja “syrjinnän torjuminen ja monimuotoisuus”; 4 artiklan (Erityistavoitteet) 1 kohdan b alakohta kiinnittäen erityistä huomiota sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjuntaan sekä naisten ja miesten tasa-arvon periaatteeseen.

| 10. | kannattaa periaatteessa kaudella 2007–2013 toteutettujen kuuden toimintaohjelman kaavailtua korvaamista kahdella ohjelmalla. Komitea katsoo, että ohjelmia vähentämällä voidaan sujuvoittaa ja tehostaa suunniteltujen toimien hallinnointia ja näin voidaan myös toivotulla tavalla parantaa varojen jakamisen kohdentamista ja välttää epätasaista maantieteellistä jakautumista. Komissio itse toteaa säädösehdotuksiin liittyvissä rahoitusselvityksissä, että tällaisia ongelmia on esiintynyt meneillään olevissa ohjelmissa. |
| --- | --- |

10.

kannattaa periaatteessa kaudella 2007–2013 toteutettujen kuuden toimintaohjelman kaavailtua korvaamista kahdella ohjelmalla. Komitea katsoo, että ohjelmia vähentämällä voidaan sujuvoittaa ja tehostaa suunniteltujen toimien hallinnointia ja näin voidaan myös toivotulla tavalla parantaa varojen jakamisen kohdentamista ja välttää epätasaista maantieteellistä jakautumista. Komissio itse toteaa säädösehdotuksiin liittyvissä rahoitusselvityksissä, että tällaisia ongelmia on esiintynyt meneillään olevissa ohjelmissa.

| 11. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan paikallis- ja alueviranomaisille mahdollisimman laajat mahdollisuudet osallistua ohjelmien toteutukseen – etenkin vuotuisten työohjelmien laadintaan ja kehittämiseen. |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan paikallis- ja alueviranomaisille mahdollisimman laajat mahdollisuudet osallistua ohjelmien toteutukseen – etenkin vuotuisten työohjelmien laadintaan ja kehittämiseen.

| 12. | suosittaa – viitaten erityisesti yksityisille tahoille kaavailtuun, erittäin suotavaan ja varmistettuun mahdollisuuteen hyödyntää suunniteltuja toimia –, että komissio pyrkii myös kehittämään mekanismeja, joiden avulla voidaan tarkistaa ennakkoon hakemusten laatu. |
| --- | --- |

12.

suosittaa – viitaten erityisesti yksityisille tahoille kaavailtuun, erittäin suotavaan ja varmistettuun mahdollisuuteen hyödyntää suunniteltuja toimia –, että komissio pyrkii myös kehittämään mekanismeja, joiden avulla voidaan tarkistaa ennakkoon hakemusten laatu.

| 13. | toteaa, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen keskeiset ongelmat ovat erityisen merkittäviä paikallis- ja alueviranomaisten kannalta, etenkin kun otetaan huomioon suora vaikutus unionin alueella asuvien päivittäiseen elämään ja paikallis- ja alueviranomaistahojen omiin toimintoihin sekä se, että paikallis- ja alueviranomaisilla on monia tärkeitä toimivaltuuksia kyseiseen alueeseen kytkeytyvillä aloilla. |
| --- | --- |

13.

toteaa, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen keskeiset ongelmat ovat erityisen merkittäviä paikallis- ja alueviranomaisten kannalta, etenkin kun otetaan huomioon suora vaikutus unionin alueella asuvien päivittäiseen elämään ja paikallis- ja alueviranomaistahojen omiin toimintoihin sekä se, että paikallis- ja alueviranomaisilla on monia tärkeitä toimivaltuuksia kyseiseen alueeseen kytkeytyvillä aloilla.

| 14. | korostaa, että toissijaisuusperiaate ja tiivis yhteys kansalaisiin ja asukkaisiin antaa paikallis- ja alueviranomaisille suoraan kosketuspinnan kansalaisia askarruttaviin kysymyksiin ja heidän odotuksiinsa. Tämän ansiosta paikalliselimet pystyvät usein toteuttamaan innovatiivisia ja tarkoituksenmukaisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

14.

korostaa, että toissijaisuusperiaate ja tiivis yhteys kansalaisiin ja asukkaisiin antaa paikallis- ja alueviranomaisille suoraan kosketuspinnan kansalaisia askarruttaviin kysymyksiin ja heidän odotuksiinsa. Tämän ansiosta paikalliselimet pystyvät usein toteuttamaan innovatiivisia ja tarkoituksenmukaisia ratkaisuja.

| 15. | toteaa erityisesti Kansalaisten Eurooppa -ohjelman osalta, että osallistuminen ystävyyskaupunkitoimintaan, joka sisältyy nimenomaisesti tähän ohjelmaan, on tarjonnut rakentavan mahdollisuuden erittäin hyödylliseen kokemusten vaihtoon eri alueilla sijaitsevien yhteisöjen välillä ja onnistuneiden aloitteiden laajempaan soveltamiseen. Tällöin yhteisöt ovat myös voineet toimia kansalaisuusasioiden edistäjinä ja välittäjinä. |
| --- | --- |

15.

toteaa erityisesti Kansalaisten Eurooppa -ohjelman osalta, että osallistuminen ystävyyskaupunkitoimintaan, joka sisältyy nimenomaisesti tähän ohjelmaan, on tarjonnut rakentavan mahdollisuuden erittäin hyödylliseen kokemusten vaihtoon eri alueilla sijaitsevien yhteisöjen välillä ja onnistuneiden aloitteiden laajempaan soveltamiseen. Tällöin yhteisöt ovat myös voineet toimia kansalaisuusasioiden edistäjinä ja välittäjinä.

| 16. | ilmaisee kannattavansa sitä kolmeen asetusehdotukseen sisällytettyä mahdollisuutta, että kaikki julkiset tahot, myös paikallis- ja alueviranomaiset, voivat hyödyntää ohjelmia. Komitea huomauttaa kuitenkin, etteivät hakumenettelyt saa olla liian raskaita, etenkään siltä osin kuin on kyse ohjelmien suunnitellusta täydentävyydestä ja tähän liittyvästä toivottavasta mahdollisuudesta käyttää myös eri ohjelmiin osoitettuja määrärahoja sillä edellytyksellä, että niillä katetaan eri kustannuksia. |
| --- | --- |

16.

ilmaisee kannattavansa sitä kolmeen asetusehdotukseen sisällytettyä mahdollisuutta, että kaikki julkiset tahot, myös paikallis- ja alueviranomaiset, voivat hyödyntää ohjelmia. Komitea huomauttaa kuitenkin, etteivät hakumenettelyt saa olla liian raskaita, etenkään siltä osin kuin on kyse ohjelmien suunnitellusta täydentävyydestä ja tähän liittyvästä toivottavasta mahdollisuudesta käyttää myös eri ohjelmiin osoitettuja määrärahoja sillä edellytyksellä, että niillä katetaan eri kustannuksia.

| 17. | vahvistaa kannattavansa aiemmissa lausunnoissa esittämänsä kannan mukaisesti ohjelmien tavoitteita ja pyrkivänsä lisäksi jatkuvasti omien yhteistyöelintensä (työryhmät, neuvoa-antavat sekakomiteat, Corleap, ARLEM) välityksellä edistämään tavoitteita ja niiden soveltamista myös naapurimaissa asiaan liittyvien yhteistyösopimusten mukaisesti ja yhteistyössä komission kanssa. |
| --- | --- |

17.

vahvistaa kannattavansa aiemmissa lausunnoissa esittämänsä kannan mukaisesti ohjelmien tavoitteita ja pyrkivänsä lisäksi jatkuvasti omien yhteistyöelintensä (työryhmät, neuvoa-antavat sekakomiteat, Corleap, ARLEM) välityksellä edistämään tavoitteita ja niiden soveltamista myös naapurimaissa asiaan liittyvien yhteistyösopimusten mukaisesti ja yhteistyössä komission kanssa.

| 18. | korostaa aidon ja kansalaisia palvelevan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen toteuttamisen erityistä merkitystä maailmassa, jossa liikkuvuus lisääntyy jatkuvasti. Komitea pitää ilahduttavana, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen toteuttamisessa on edistytty ja että kansalaiset ovat nyt hankkeen ytimessä. Alueiden komitea onkin jo pitkään pyrkinyt edistämään monitasoisen järjestelmän luomista perusoikeuksien suojelemiseksi. |
| --- | --- |

18.

korostaa aidon ja kansalaisia palvelevan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen toteuttamisen erityistä merkitystä maailmassa, jossa liikkuvuus lisääntyy jatkuvasti. Komitea pitää ilahduttavana, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen toteuttamisessa on edistytty ja että kansalaiset ovat nyt hankkeen ytimessä. Alueiden komitea onkin jo pitkään pyrkinyt edistämään monitasoisen järjestelmän luomista perusoikeuksien suojelemiseksi.

| 19. | katsoo edelleen, että turvallisuutta sekä perusoikeuksien ja -vapauksien suojelua koskevia kysymyksiä tulisi lähentää toisiinsa entistä tasapainoisemmin soveltamalla vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella johdonmukaisia välineitä. Tällä argumentilla ei saa peittää sitä, että Euroopalla on varmasti vankka ihmisoikeuksien suojelua koskeva sääntelykehys, jota tulee käytännössä jatkuvasti parantaa kyseisten oikeuksien toteutumisen takaamiseksi. |
| --- | --- |

19.

katsoo edelleen, että turvallisuutta sekä perusoikeuksien ja -vapauksien suojelua koskevia kysymyksiä tulisi lähentää toisiinsa entistä tasapainoisemmin soveltamalla vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella johdonmukaisia välineitä. Tällä argumentilla ei saa peittää sitä, että Euroopalla on varmasti vankka ihmisoikeuksien suojelua koskeva sääntelykehys, jota tulee käytännössä jatkuvasti parantaa kyseisten oikeuksien toteutumisen takaamiseksi.

| 20. | pitää myönteisenä, että kaikilla kolmella ohjelmalla, vaikka niiden välillä onkin selviä eroja, on tarkoitus edistää kansalaisten tietoisuutta kansalaisuutensa eurooppalaisesta ulottuvuudesta ja siten heidän osallistumistaan Euroopan yhdentymiskehitykseen ja eurooppalaisen demokratian vahvistamiseen. |
| --- | --- |

20.

pitää myönteisenä, että kaikilla kolmella ohjelmalla, vaikka niiden välillä onkin selviä eroja, on tarkoitus edistää kansalaisten tietoisuutta kansalaisuutensa eurooppalaisesta ulottuvuudesta ja siten heidän osallistumistaan Euroopan yhdentymiskehitykseen ja eurooppalaisen demokratian vahvistamiseen.

| 21. | toistaa eräät huomiot, jotka se on jo esittänyt vuoden 2013 jälkeisestä monivuotisesta rahoituskehyksestä hiljattain antamassaan lausunnossa. Komitea toi lausunnossa esille, että perusoikeuksien, demokratian ja kansalaisten osallistumisen edistämiseen tulee osoittaa riittävät määrärahat Euroopan kansalaisuuden vahvistamiseksi, ja totesi myös, että Kansalaisten Eurooppa -ohjelmassa on ensiarvoisen tärkeää antaa keskeinen sija kumppanuuksille, joiden avulla tuetaan kansalaisyhteiskuntaa Euroopan tasolla. Lisäksi komitea huomautti, että EU:n turvallisuus on tiiviisti sidoksissa demokratian, hyvän hallintotavan ja oikeusvaltioperiaatteen leviämiseen unionin ulkopuolisissa maissa ja että unionin tulee edistää näitä arvoja maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

21.

toistaa eräät huomiot, jotka se on jo esittänyt vuoden 2013 jälkeisestä monivuotisesta rahoituskehyksestä hiljattain antamassaan lausunnossa. Komitea toi lausunnossa esille, että perusoikeuksien, demokratian ja kansalaisten osallistumisen edistämiseen tulee osoittaa riittävät määrärahat Euroopan kansalaisuuden vahvistamiseksi, ja totesi myös, että Kansalaisten Eurooppa -ohjelmassa on ensiarvoisen tärkeää antaa keskeinen sija kumppanuuksille, joiden avulla tuetaan kansalaisyhteiskuntaa Euroopan tasolla. Lisäksi komitea huomautti, että EU:n turvallisuus on tiiviisti sidoksissa demokratian, hyvän hallintotavan ja oikeusvaltioperiaatteen leviämiseen unionin ulkopuolisissa maissa ja että unionin tulee edistää näitä arvoja maailmanlaajuisesti.

| 22. | muistuttaa lisäksi todenneensa jo aikaisemmin, että olisi tarkoituksenmukaista tukea erilaisia alueellisen yhteistyön muotoja sellaisten hankkeiden ja toimien toteuttamisessa, joilla pyritään mahdollistamaan unionin kansalaisuuden toteutuminen ja jotka voivat auttaa vähentämään hallinnollisia ja byrokraattisia esteitä ja kustannuksia, muun muassa levittämällä erilaisia parhaita toimintatapoja rajatylittävien palvelujen eli esimerkiksi terveydenhuollon ja monikielisyyden alalla. |
| --- | --- |

22.

muistuttaa lisäksi todenneensa jo aikaisemmin, että olisi tarkoituksenmukaista tukea erilaisia alueellisen yhteistyön muotoja sellaisten hankkeiden ja toimien toteuttamisessa, joilla pyritään mahdollistamaan unionin kansalaisuuden toteutuminen ja jotka voivat auttaa vähentämään hallinnollisia ja byrokraattisia esteitä ja kustannuksia, muun muassa levittämällä erilaisia parhaita toimintatapoja rajatylittävien palvelujen eli esimerkiksi terveydenhuollon ja monikielisyyden alalla.

| 23. | toivoo, että tällaisiin peruskysymyksiin liittyvät toimet saavat ensisijaisen huomion etenkin perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman ja Kansalaisten Eurooppa -ohjelman vuotuisissa työohjelmissa. |
| --- | --- |

23.

toivoo, että tällaisiin peruskysymyksiin liittyvät toimet saavat ensisijaisen huomion etenkin perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman ja Kansalaisten Eurooppa -ohjelman vuotuisissa työohjelmissa.

| 24. | toteaa, että aiempien kuuden oikeusalaa ja perusoikeus- ja kansalaisuuskysymyksiä käsittelevän ohjelman yhdistäminen tulevaisuudessa kahdeksi ohjelmaksi sekä Kansalaisten Eurooppa -ohjelman uudistaminen voivat tehdä painopisteiden määrittelystä seitsenvuotisen ohjelmakauden aikana nykyistä joustavampaa, pienentää hallinnointikustannuksia EU:n tasolla, vähentää edunsaajille koituvaa hallinnollista rasitusta ja tarjota mahdollisuuden entistä tarkoituksenmukaisempaan ja tehokkaampaan poikkialaiseen toimintaan ohjelmien eri tavoitteisiin tähtäävien hankkeiden välillä. |
| --- | --- |

24.

toteaa, että aiempien kuuden oikeusalaa ja perusoikeus- ja kansalaisuuskysymyksiä käsittelevän ohjelman yhdistäminen tulevaisuudessa kahdeksi ohjelmaksi sekä Kansalaisten Eurooppa -ohjelman uudistaminen voivat tehdä painopisteiden määrittelystä seitsenvuotisen ohjelmakauden aikana nykyistä joustavampaa, pienentää hallinnointikustannuksia EU:n tasolla, vähentää edunsaajille koituvaa hallinnollista rasitusta ja tarjota mahdollisuuden entistä tarkoituksenmukaisempaan ja tehokkaampaan poikkialaiseen toimintaan ohjelmien eri tavoitteisiin tähtäävien hankkeiden välillä.

| 25. | toistaa erityisesti oikeusalan ongelmien osalta sen, mitä on jo todettu tarpeesta sovittaa yhteen ja integroida oikeus- ja sisäasioita koskevat politiikat unionin muiden politiikkojen kanssa. Tämä koskee erityisesti ulkopolitiikkaa sekä talous- ja sosiaalipolitiikkaa. Mainittujen politiikkojen koordinoinnin parantaminen vahvistaisi varmasti niiden kokonaistehoa. |
| --- | --- |

25.

toistaa erityisesti oikeusalan ongelmien osalta sen, mitä on jo todettu tarpeesta sovittaa yhteen ja integroida oikeus- ja sisäasioita koskevat politiikat unionin muiden politiikkojen kanssa. Tämä koskee erityisesti ulkopolitiikkaa sekä talous- ja sosiaalipolitiikkaa. Mainittujen politiikkojen koordinoinnin parantaminen vahvistaisi varmasti niiden kokonaistehoa.

| 26. | yhtyy siihen käsitykseen, että kansalaisuusasioiden edistäminen on poikkialainen teema, joka tulee ottaa huomioon muissa Euroopan unionin toimissa. Ennakoidut synergiavaikutukset liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) kanssa ovat tässä suhteessa tärkeitä yhdistäviä tekijöitä, joiden avulla voidaan varmistaa, että tulevat unionin kansalaiset saavat tietoa Euroopan kansalaisuudesta ja tuntevat entistä paremmin oikeutensa ja velvollisuutensa. |
| --- | --- |

26.

yhtyy siihen käsitykseen, että kansalaisuusasioiden edistäminen on poikkialainen teema, joka tulee ottaa huomioon muissa Euroopan unionin toimissa. Ennakoidut synergiavaikutukset liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) kanssa ovat tässä suhteessa tärkeitä yhdistäviä tekijöitä, joiden avulla voidaan varmistaa, että tulevat unionin kansalaiset saavat tietoa Euroopan kansalaisuudesta ja tuntevat entistä paremmin oikeutensa ja velvollisuutensa.

| 27. | toivookin, että toteutetaan konkreettisia ratkaisuja, joiden avulla voidaan varmistaa ehdotettujen ohjelmien ja unionin muiden välineiden keskinäinen täydentävyys ja synergisyys. Komitea kehottaa komissiota tuottamaan pysyväluonteisesti tietoa tulevista soveltamistavoista, joiden avulla täydentävyys ja synergisyys taataan. |
| --- | --- |

27.

toivookin, että toteutetaan konkreettisia ratkaisuja, joiden avulla voidaan varmistaa ehdotettujen ohjelmien ja unionin muiden välineiden keskinäinen täydentävyys ja synergisyys. Komitea kehottaa komissiota tuottamaan pysyväluonteisesti tietoa tulevista soveltamistavoista, joiden avulla täydentävyys ja synergisyys taataan.

| 28. | ilmaisee huolensa paikallis- ja alueviranomaisten objektiivisesti katsoen riittämättömistä mahdollisuuksista osallistua tehokkaasti vuotuisten työohjelmien laadintaan sekä arviointiin ainakin kahdessa kolmesta erityisohjelmasta. Kansalaisten Eurooppaa rakennettaessa ei pidä koskaan sivuuttaa paikallis- ja alueviranomaisten konkreettista osallistumista jokaisessa vaiheessa, sillä ne ovat olennaisen tärkeitä hallintotasoja, jotka takaavat päätöksentekoprosesseille entistä laajemman demokraattisen legitiimiyden. |
| --- | --- |

28.

ilmaisee huolensa paikallis- ja alueviranomaisten objektiivisesti katsoen riittämättömistä mahdollisuuksista osallistua tehokkaasti vuotuisten työohjelmien laadintaan sekä arviointiin ainakin kahdessa kolmesta erityisohjelmasta. Kansalaisten Eurooppaa rakennettaessa ei pidä koskaan sivuuttaa paikallis- ja alueviranomaisten konkreettista osallistumista jokaisessa vaiheessa, sillä ne ovat olennaisen tärkeitä hallintotasoja, jotka takaavat päätöksentekoprosesseille entistä laajemman demokraattisen legitiimiyden.

| 29. | kehottaa näin ollen takaamaan paikallis- ja alueviranomaisten virallisen osallistumisen alueiden komitean välityksellä perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman ja Kansalaisten Eurooppa -ohjelman vuotuisten toimintaohjelmien laadintaan. |
| --- | --- |

29.

kehottaa näin ollen takaamaan paikallis- ja alueviranomaisten virallisen osallistumisen alueiden komitean välityksellä perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman ja Kansalaisten Eurooppa -ohjelman vuotuisten toimintaohjelmien laadintaan.

| 30. | katsoo lisäksi voivansa esittää vastuullisesti oman arvionsa komission kaavailemien perusoikeus- ja kansalaisuusohjelmaa koskevien väli- ja jälkiarviointikertomusten yhteydessä, kuten sitä paitsi virallisesti edellytetään Kansalaisten Eurooppa -ohjelman osalta. Komitea pyytääkin sisällyttämään perusoikeus- ja kansalaisuusohjelmaa koskevaan ehdotukseen nimenomaisen maininnan tästä. |
| --- | --- |

30.

katsoo lisäksi voivansa esittää vastuullisesti oman arvionsa komission kaavailemien perusoikeus- ja kansalaisuusohjelmaa koskevien väli- ja jälkiarviointikertomusten yhteydessä, kuten sitä paitsi virallisesti edellytetään Kansalaisten Eurooppa -ohjelman osalta. Komitea pyytääkin sisällyttämään perusoikeus- ja kansalaisuusohjelmaa koskevaan ehdotukseen nimenomaisen maininnan tästä.

| 31. | kehottaa varmistamaan, että perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman erityistavoitteiden saavuttamista mitataan myös itse oikeuksien kunnioittamisesta, käytöstä ja toteuttamisesta koottavien laadullisten ja määrällisten tietojen perusteella. Komitean mielestä viittaus eurooppalaiseen näkemykseen ei mahdollista asianmukaista tulosten mittaamista. Komitea viittaa tässä yhteydessä myös Euroopan unionin perusoikeusviraston ja Euroopan tasa-arvoinstituutin toimiin asianmukaisten indikaattoreiden ja vertailevien tutkimusten laatimiseksi. |
| --- | --- |

31.

kehottaa varmistamaan, että perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman erityistavoitteiden saavuttamista mitataan myös itse oikeuksien kunnioittamisesta, käytöstä ja toteuttamisesta koottavien laadullisten ja määrällisten tietojen perusteella. Komitean mielestä viittaus eurooppalaiseen näkemykseen ei mahdollista asianmukaista tulosten mittaamista. Komitea viittaa tässä yhteydessä myös Euroopan unionin perusoikeusviraston ja Euroopan tasa-arvoinstituutin toimiin asianmukaisten indikaattoreiden ja vertailevien tutkimusten laatimiseksi.

| 32. | on samaa mieltä tärkeästä tehtävästä, joka nyt ehdotettujen ohjelmien odotetaan täyttävän eurooppalaisille suunnattujen, etenkin tiedon täyttä saatavuutta koskevien valistus- ja tiedotustoimien avulla. Mahdollisuus saada kaikki tarvittavat tiedot on aktiivisen poliittisen osallistumisen yhä välttämättömämpi perusedellytys. Komitea on aiemminkin esittänyt tämän periaatteen ja kehottanut nimenomaisesti jäseniään varmistamaan, että tiedon saatavuus taataan tehokkaasti jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

32.

on samaa mieltä tärkeästä tehtävästä, joka nyt ehdotettujen ohjelmien odotetaan täyttävän eurooppalaisille suunnattujen, etenkin tiedon täyttä saatavuutta koskevien valistus- ja tiedotustoimien avulla. Mahdollisuus saada kaikki tarvittavat tiedot on aktiivisen poliittisen osallistumisen yhä välttämättömämpi perusedellytys. Komitea on aiemminkin esittänyt tämän periaatteen ja kehottanut nimenomaisesti jäseniään varmistamaan, että tiedon saatavuus taataan tehokkaasti jäsenvaltioissa.

| 33. | katsoo erityisesti oikeusalan ohjelman osalta, että jäsenvaltioiden oikeuslaitosten työntekijöiden henkilöstövaihdon kaavailtu jatkaminen niin, että vaihto voidaan järjestää laajemman eurooppalaisen oikeusalan verkon puitteissa, edistää meneillään olevaa oikeusjärjestelmien vastavuoroisen tunnustamisen asteittaista vahvistamista ja parantaa myös keskinäistä luottamusta. |
| --- | --- |

33.

katsoo erityisesti oikeusalan ohjelman osalta, että jäsenvaltioiden oikeuslaitosten työntekijöiden henkilöstövaihdon kaavailtu jatkaminen niin, että vaihto voidaan järjestää laajemman eurooppalaisen oikeusalan verkon puitteissa, edistää meneillään olevaa oikeusjärjestelmien vastavuoroisen tunnustamisen asteittaista vahvistamista ja parantaa myös keskinäistä luottamusta.

| 34. | kannattaa siis erityisen painokkaasti oikeusalan ohjelmaa koskevan ehdotuksen 6 artiklassa olevaa nimenomaista ehdotusta oikeuslaitoksen henkilöstölle tarkoitettujen koulutustoimien rahoittamisesta, sillä koulutus ja osaaminen ovat keskeisiä elementtejä rakennettaessa oikeuteen perustuvaa Eurooppaa. |
| --- | --- |

34.

kannattaa siis erityisen painokkaasti oikeusalan ohjelmaa koskevan ehdotuksen 6 artiklassa olevaa nimenomaista ehdotusta oikeuslaitoksen henkilöstölle tarkoitettujen koulutustoimien rahoittamisesta, sillä koulutus ja osaaminen ovat keskeisiä elementtejä rakennettaessa oikeuteen perustuvaa Eurooppaa.

| 35. | kehottaa kiinnittämään tähän erityishuomiota, jotta voidaan taata kaikkien oikeusjärjestelmissä toimivien julkisten ja yksityisten ammattilaisten tehokas osallistuminen. |
| --- | --- |

35.

kehottaa kiinnittämään tähän erityishuomiota, jotta voidaan taata kaikkien oikeusjärjestelmissä toimivien julkisten ja yksityisten ammattilaisten tehokas osallistuminen.

| 36. | katsoo, että perusoikeus- ja kansalaisuusohjelmasta rahoitettavien koulutustoimien tulee sisältää myös jäsenvaltion kansalaiseksi aikoville ja kouluikäisille suunnattua valistusta Euroopan kansalaisuudesta. Komitea kannattaa ja tukee periaatetta, jonka mukaan nuorten aktiivista kansalaisuutta tulee edistää koulutuksen avulla. |
| --- | --- |

36.

katsoo, että perusoikeus- ja kansalaisuusohjelmasta rahoitettavien koulutustoimien tulee sisältää myös jäsenvaltion kansalaiseksi aikoville ja kouluikäisille suunnattua valistusta Euroopan kansalaisuudesta. Komitea kannattaa ja tukee periaatetta, jonka mukaan nuorten aktiivista kansalaisuutta tulee edistää koulutuksen avulla.

| 37. | kannattaa ohjelmaehdotuksessa kaavailtua rahoitustuen antamista verkko-opintomoduulien laadintaan. Tämä vastaa alueiden komitean kehotusta edistää kansalaiskasvatustoimia tiedotusvälineiden sekä tieto- ja viestintätekniikan avulla. |
| --- | --- |

37.

kannattaa ohjelmaehdotuksessa kaavailtua rahoitustuen antamista verkko-opintomoduulien laadintaan. Tämä vastaa alueiden komitean kehotusta edistää kansalaiskasvatustoimia tiedotusvälineiden sekä tieto- ja viestintätekniikan avulla.

| 38. | katsoo lisäksi, että oikeusalan ohjelmalla ja perusoikeus- ja kansalaisuusohjelmalla voidaan asianmukaisesti vahvistaa paikallis- ja alueviranomaisten mittavaa potentiaalia tehdä rajatylittävää yhteistyötä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvissä asioissa. |
| --- | --- |

38.

katsoo lisäksi, että oikeusalan ohjelmalla ja perusoikeus- ja kansalaisuusohjelmalla voidaan asianmukaisesti vahvistaa paikallis- ja alueviranomaisten mittavaa potentiaalia tehdä rajatylittävää yhteistyötä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvissä asioissa.

| 39. | kannattaa periaatteessa laajasti yhä voimakkaammin tulossuuntautunutta lähestymistapaa, jonka komissio on omaksunut kolmen ohjelman yhteydessä. Lähestymistavan kulmakivenä on indikaattorimekanismi, jonka avulla mitataan ohjelmien tavoitteiden saavuttamista. Komitea huomauttaa kuitenkin, että indikaattorit luetellaan tyhjentävästi vain Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa koskevassa ehdotuksessa. Esimerkiksi oikeusalan ohjelmaa koskevassa ehdotuksessa määritellään kullekin tavoitteelle vain yksi indikaattori ja viitataan joukkoon muita indikaattoreita, joita ei määritellä. Komitea ehdottaakin, että indikaattorit määritellään laajemmin ja kattavammin sisällyttäen mukaan mieluiten viittauksia määrällisten parametrien lisäksi myös laadullisiin parametreihin. |
| --- | --- |

39.

kannattaa periaatteessa laajasti yhä voimakkaammin tulossuuntautunutta lähestymistapaa, jonka komissio on omaksunut kolmen ohjelman yhteydessä. Lähestymistavan kulmakivenä on indikaattorimekanismi, jonka avulla mitataan ohjelmien tavoitteiden saavuttamista. Komitea huomauttaa kuitenkin, että indikaattorit luetellaan tyhjentävästi vain Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa koskevassa ehdotuksessa. Esimerkiksi oikeusalan ohjelmaa koskevassa ehdotuksessa määritellään kullekin tavoitteelle vain yksi indikaattori ja viitataan joukkoon muita indikaattoreita, joita ei määritellä. Komitea ehdottaakin, että indikaattorit määritellään laajemmin ja kattavammin sisällyttäen mukaan mieluiten viittauksia määrällisten parametrien lisäksi myös laadullisiin parametreihin.

| 40. | toteaa, että Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa koskevaan ehdotukseen sisältyy nykyistä ohjelmaa joustavampi rakenne, jossa ei määritellä alustavasti uuden ohjelman mahdollistamiin yksittäisiin toimiin osoitettavia osuuksia. |
| --- | --- |

40.

toteaa, että Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa koskevaan ehdotukseen sisältyy nykyistä ohjelmaa joustavampi rakenne, jossa ei määritellä alustavasti uuden ohjelman mahdollistamiin yksittäisiin toimiin osoitettavia osuuksia.

| 41. | esittää tältä osin, että ystävyyskaupunkitoimintaan tulee paitsi saada edelleen tukea ohjelmasta myös osoittaa ennalta määritelty kiinteä osuus, joka on nykyisessä ohjelmassa lähes kolmannes kaikista määrärahoista. Osuus voidaan säilyttää suhteessa samansuuruisena. |
| --- | --- |

41.

esittää tältä osin, että ystävyyskaupunkitoimintaan tulee paitsi saada edelleen tukea ohjelmasta myös osoittaa ennalta määritelty kiinteä osuus, joka on nykyisessä ohjelmassa lähes kolmannes kaikista määrärahoista. Osuus voidaan säilyttää suhteessa samansuuruisena.

| 42. | kehottaa näin ollen osoittamaan asianmukaisen osuuden Kansalaisten Eurooppa -ohjelman kokonaismäärärahoista ystävyyskaupunkitoimintaan, etenkin kun otetaan huomioon tällaisen toiminnan tärkeä ja tunnustettu rooli nyttemmin vakiintuneessa prosessissa, johon liittyy vahva ja kestäväpohjainen yhteydenpito kansalaisten – myös unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten – välillä. |
| --- | --- |

42.

kehottaa näin ollen osoittamaan asianmukaisen osuuden Kansalaisten Eurooppa -ohjelman kokonaismäärärahoista ystävyyskaupunkitoimintaan, etenkin kun otetaan huomioon tällaisen toiminnan tärkeä ja tunnustettu rooli nyttemmin vakiintuneessa prosessissa, johon liittyy vahva ja kestäväpohjainen yhteydenpito kansalaisten – myös unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten – välillä.

| 43. | palauttaa mieliin, että Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hiljattain vahvistaneet Euroopan kulttuuriperintötunnuksen, jonka avulla on tarkoitus hyödyntää jäsenvaltioiden yhteistä kulttuuriperintöä kansallisia ja alueellisia eroja kunnioittaen. Myös Kansalaisten Eurooppa -ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi voidaan näin ollen hyödyntää uuden tunnuksen saavien kohteiden tarjoamia mahdollisuuksia samaan tapaan kuin Euroopan kulttuuripääkaupunki -hanketta, jolla on tunnustetusti vastaava merkitys, hyödynnetään eurooppalaisen identiteetin ja Euroopan unionin kansalaisuuden edistämisessä. |
| --- | --- |

43.

palauttaa mieliin, että Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hiljattain vahvistaneet Euroopan kulttuuriperintötunnuksen, jonka avulla on tarkoitus hyödyntää jäsenvaltioiden yhteistä kulttuuriperintöä kansallisia ja alueellisia eroja kunnioittaen. Myös Kansalaisten Eurooppa -ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi voidaan näin ollen hyödyntää uuden tunnuksen saavien kohteiden tarjoamia mahdollisuuksia samaan tapaan kuin Euroopan kulttuuripääkaupunki -hanketta, jolla on tunnustetusti vastaava merkitys, hyödynnetään eurooppalaisen identiteetin ja Euroopan unionin kansalaisuuden edistämisessä.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

PERUSOIKEUS- JA KANSALAISUUSOHJELMA – COM(2011) 758 final

Muutosehdotus 1

4 artiklan 2 kohta

Erityistavoitteet

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä 1 kohdassa mainittujen tavoitteiden saavuttamista mittaavina indikaattoreina käytetään muun muassa näiden oikeuksien kunnioittamista, käyttöä ja toteuttamista koskevaa eurooppalaista näkemystä ja tähän liittyvien kantelujen määrää. | 2.   Edellä 1 kohdassa mainittujen tavoitteiden saavuttamista mittaavina indikaattoreina käytetään muun muassa näiden oikeuksien kunnioittamis, käyt ja toteuttamis tähän liittyvien kantelujen määrää. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Edellä 1 kohdassa mainittujen tavoitteiden saavuttamista mittaavina indikaattoreina käytetään muun muassa näiden oikeuksien kunnioittamista, käyttöä ja toteuttamista koskevaa eurooppalaista näkemystä ja tähän liittyvien kantelujen määrää.

2.   Edellä 1 kohdassa mainittujen tavoitteiden saavuttamista mittaavina indikaattoreina käytetään muun muassa näiden oikeuksien kunnioittamis, käyt ja toteuttamis tähän liittyvien kantelujen määrää.

Perustelu

Ohjelman erityistavoitteiden saavuttamisen tosiasialliseksi mittaamiseksi on konkreettisempaa viitata laadullisten ja määrällisten tietojen keräämiseen, kun otetaan huomioon, että ilmaisun “näkemys” käyttö voisi johtaa epäselvempiin arvioihin, jotka eivät kuvasta asianmukaisesti tavoitteissa edistymistä.

PERUSOIKEUS- JA KANSALAISUUSOHJELMA – COM(2011) 758 final

Muutosehdotus 2

9 artiklan 1 kohta

Komiteamenettely

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. | 1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

Perustelu

On hyödyllistä ja tarpeellista, että vuotuisten työohjelmien – joiden kautta koko ohjelma toteutetaan – antamiseen osallistuu komissiota avustavan, jäsenvaltioiden edustajista koostuvan komitean lisäksi myös alueiden komitean edustaja.

Koska kyse on itse asiassa ohjelmien toimeenpanosta, jossa myös paikallis- ja alueyhteisöt ovat vahvasti mukana, näiden tahojen osallistuminen niitä edustavan unionin elimen (alueiden komitean) välityksellä vuotuisten työohjelmien laadintaan mahdollistaa kyseisten ohjelmien rakentamisen alhaalta lähtien ja Euroopan unionin kansalaisten ilmaisemien vaatimusten mukaisesti.

Lisäksi alueiden komitean osallistuminen vuotuiseen suunnitteluvaiheeseen on sopusoinnussa myös sen kanssa, että komitean toimivaltuuksiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen hyväksymiseen liittyvän lainsäädäntämenettelyn yhteydessä kuuluu käsillä olevan virallisen lausunnon esittäminen.

PERUSOIKEUS- JA KANSALAISUUSOHJELMA – COM(2011) 758 final

Muutosehdotus 3

12 artiklan 2 kohta

Seuranta ja arviointi

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle:






  a) | väliarviointikertomuksen vuoden 2018 puoliväliin mennessä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle:

a)

väliarviointikertomuksen vuoden 2018 puoliväliin mennessä;

| b) | jälkiarviointikertomuksen. |
| --- | --- |

b)

jälkiarviointikertomuksen.

2.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille neuvostolle:

| a) | väliarviointikertomuksen vuoden 2018 puoliväliin mennessä; |
| --- | --- |

a)

väliarviointikertomuksen vuoden 2018 puoliväliin mennessä;

| b) | jälkiarviointikertomuksen. |
| --- | --- |

b)

jälkiarviointikertomuksen.

Perustelu

Perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman ja Kansalaisten Eurooppa -ohjelman seuranta- ja arviointivaihetta on välttämätöntä yhtenäistää: Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa koskevan komission ehdotuksen 14 artiklan (“Seuranta ja arviointi”) 3 kohdassa edellytetään nimenomaisesti, että komissio esittää väli- ja jälkiarviointikertomukset Euroopan parlamentin ja neuvoston lisäksi myös Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

Näin ollen ei ole käypiä perusteluja sille, että perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman 12 artiklan 2 kohta pidettäisiin ennallaan ja ettei siinä sisällytettäisi Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa ja alueiden komiteaa vastaavien väli- ja jälkiarviointikertomusten saajien joukkoon. Ehdotetulla muutoksella huolehditaan siis välttämättömästä yhtenäistämisestä.

OIKEUSALAN OHJELMA – COM(2011) 759 final

Muutosehdotus 1

7 artikla

Osallistuminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Ohjelmaan voivat osallistua kaikki julkiset ja/tai yksityiset yksiköt ja yhteisöt, jotka ovat laillisesti sijoittautuneet:






  a) | jäsenvaltioihin; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Ohjelmaan voivat osallistua kaikki julkiset ja/tai yksityiset yksiköt ja yhteisöt, jotka ovat laillisesti sijoittautuneet:

a)

jäsenvaltioihin;

| b) | ETA:an kuuluviin EFTA-maihin ETA-sopimuksen määräysten mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

ETA:an kuuluviin EFTA-maihin ETA-sopimuksen määräysten mukaisesti;

| c) | liittymisneuvotteluja käyviin maihin, ehdokasmaihin ja mahdollisiin ehdokasmaihin niiden yleisten periaatteiden, edellytysten ja sääntöjen mukaisesti, joista määrätään näiden maiden kanssa unionin ohjelmiin osallistumisesta tehdyissä puitesopimuksissa; |
| --- | --- |

c)

liittymisneuvotteluja käyviin maihin, ehdokasmaihin ja mahdollisiin ehdokasmaihin niiden yleisten periaatteiden, edellytysten ja sääntöjen mukaisesti, joista määrätään näiden maiden kanssa unionin ohjelmiin osallistumisesta tehdyissä puitesopimuksissa;

| d) | Tanskaan, kansainvälisen sopimuksen perusteella. |
| --- | --- |

d)

Tanskaan, kansainvälisen sopimuksen perusteella.

2.   Muihin kolmansiin maihin, varsinkin Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluviin maihin, laillisesti sijoittautuneet julkiset ja/tai yksityiset yksiköt ja yhteisöt voivat osallistua ohjelman perusteella toteutettaviin toimiin, jos se on näiden toimien kannalta tarkoituksenmukaista.

– –

1.   Ohjelmaan voivat osallistua kaikki julkiset ja/tai yksityiset yksiköt ja yhteisöt, jotka ovat laillisesti sijoittautuneet:

| a) | jäsenvaltioihin; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltioihin;

| b) | ETA:an kuuluviin EFTA-maihin ETA-sopimuksen määräysten mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

ETA:an kuuluviin EFTA-maihin ETA-sopimuksen määräysten mukaisesti;

| c) | liittymisneuvotteluja käyviin maihin, ehdokasmaihin ja mahdollisiin ehdokasmaihin niiden yleisten periaatteiden, edellytysten ja sääntöjen mukaisesti, joista määrätään näiden maiden kanssa unionin ohjelmiin osallistumisesta tehdyissä puitesopimuksissa; |
| --- | --- |

c)

liittymisneuvotteluja käyviin maihin, ehdokasmaihin ja mahdollisiin ehdokasmaihin niiden yleisten periaatteiden, edellytysten ja sääntöjen mukaisesti, joista määrätään näiden maiden kanssa unionin ohjelmiin osallistumisesta tehdyissä puitesopimuksissa;

| d) | Tanskaan, kansainvälisen sopimuksen perusteella. |
| --- | --- |

d)

Tanskaan, kansainvälisen sopimuksen perusteella.

2.   Muihin kolmansiin maihin, varsinkin Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluviin maihin, laillisesti sijoittautuneet julkiset ja/tai yksityiset yksiköt ja yhteisöt voivat osallistua ohjelman perusteella toteutettaviin toimiin, jos se on näiden toimien kannalta tarkoituksenmukaista.

– –

Perustelu

[Suom. huom. Muutosehdotus, jossa esitetään toisen entità-sanan poistamista 1 ja 2 kohdasta toiston välttämiseksi, ei vaikuta suomenkieliseen toisintoon.]

KANSALAISTEN EUROOPPA -OHJELMA – COM(2011) 884 final

Muutosehdotus 2

9 artiklan 1 kohta

Komitea

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Komissiota avustaa komitea. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. | 1.   Komissiota avustaa komitea. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Komissiota avustaa komitea. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

1.   Komissiota avustaa komitea. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

Perustelu

On hyödyllistä ja tarpeellista, että vuotuisten työohjelmien – joiden kautta koko ohjelma toteutetaan – antamiseen osallistuu komissiota avustavan, jäsenvaltioiden edustajista koostuvan komitean lisäksi myös alueiden komitean edustaja.

Koska kyse on itse asiassa ohjelmien toimeenpanosta, jossa myös paikallis- ja alueyhteisöt ovat vahvasti mukana, näiden tahojen osallistuminen niitä edustavan unionin elimen (alueiden komitean) välityksellä vuotuisten työohjelmien laadintaan mahdollistaa kyseisten ohjelmien rakentamisen alhaalta lähtien ja Euroopan unionin kansalaisten ilmaisemien vaatimusten mukaisesti.

Bryssel 18. heinäkuuta 2012

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 277/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 277/51

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kasvihuonekaasupäästöjen seuranta- ja raportointijärjestelmä”

2012/C 277/07

ALUEIDEN KOMITEA

| — | suhtautuu myönteisesti pyrkimyksiin virtaviivaistaa ja yksinkertaistaa kasvihuonekaasupäästöjen seuranta- ja raportointivaatimuksia, mutta kehottaa muuttamaan komission ehdotusta niin, että luodaan alueellinen ulottuvuus, joka koskee kasvihuonekaasupäästöjä sekä kehitysarvioita ja vähähiilistä kehitystä koskevia suunnitelmia. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti pyrkimyksiin virtaviivaistaa ja yksinkertaistaa kasvihuonekaasupäästöjen seuranta- ja raportointivaatimuksia, mutta kehottaa muuttamaan komission ehdotusta niin, että luodaan alueellinen ulottuvuus, joka koskee kasvihuonekaasupäästöjä sekä kehitysarvioita ja vähähiilistä kehitystä koskevia suunnitelmia.

| — | kehottaa varmistamaan, että kaikki käytettävät tiedot ja menetelmät ovat julkisia eivätkä yksityisten omistamia, avoimia ja siten toistettavissa ja esimerkiksi Euroopan ympäristökeskuksen vahvistamia, jotta ei syntyisi vaihtelevuudesta johtuvia ongelmia ja jotta voitaisiin helpottaa politiikan määrittämistä monitasoisen hallinnon puitteissa. |
| --- | --- |

—

kehottaa varmistamaan, että kaikki käytettävät tiedot ja menetelmät ovat julkisia eivätkä yksityisten omistamia, avoimia ja siten toistettavissa ja esimerkiksi Euroopan ympäristökeskuksen vahvistamia, jotta ei syntyisi vaihtelevuudesta johtuvia ongelmia ja jotta voitaisiin helpottaa politiikan määrittämistä monitasoisen hallinnon puitteissa.

| — | katsoo, että alueelliset päästövaikutukset olisi otettava huomioon laajemmin komission politiikassa, ohjelmissa ja hankkeissa sekä sen myöntäessä rahoitusta. |
| --- | --- |

—

katsoo, että alueelliset päästövaikutukset olisi otettava huomioon laajemmin komission politiikassa, ohjelmissa ja hankkeissa sekä sen myöntäessä rahoitusta.

| — | kiinnittää komission huomion sellaisiin aloitteisiin kuin kaupunginjohtajien ilmastosopimus, ClimAct Regions, carbonn ja EUCO2 80/50, jotka ovat esimerkkejä aluetasolla tehtävästä huipputason kansainvälisestä työstä hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

—

kiinnittää komission huomion sellaisiin aloitteisiin kuin kaupunginjohtajien ilmastosopimus, ClimAct Regions, carbonn ja EUCO2 80/50, jotka ovat esimerkkejä aluetasolla tehtävästä huipputason kansainvälisestä työstä hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi.

| — | kehottaa yhdenmukaistamaan jäsenvaltioiden kehitysarviot, jotta voidaan laatia yhtenäinen kehitysarviosarja, mukaan luettuna uudistuvan energian käyttöä ja energiatehokkuutta koskeva raportointi. |
| --- | --- |

—

kehottaa yhdenmukaistamaan jäsenvaltioiden kehitysarviot, jotta voidaan laatia yhtenäinen kehitysarviosarja, mukaan luettuna uudistuvan energian käyttöä ja energiatehokkuutta koskeva raportointi.

| — | toistaa Durbanissa pidetyssä ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen (UNFCCC) sopimuspuolten 17. konferenssissa (COP17) ja aiemmissa puitesopimukseen liittyneissä kokouksissa esittämänsä kehotuksen antaa tunnustusta paikallis- ja aluetason toimille ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi. |
| --- | --- |

—

toistaa Durbanissa pidetyssä ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen (UNFCCC) sopimuspuolten 17. konferenssissa (COP17) ja aiemmissa puitesopimukseen liittyneissä kokouksissa esittämänsä kehotuksen antaa tunnustusta paikallis- ja aluetason toimille ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi.

| Esittelijä | Neil SWANNICK (UK, PSE), Manchesterin kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja raportoimiseksi sekä muiden ilmastonmuutosta koskevien tietojen raportoimiseksi kansallisella ja unionin tasolla
  COM(2011) 789 final |

Esittelijä

Neil SWANNICK (UK, PSE), Manchesterin kaupunginvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja raportoimiseksi sekä muiden ilmastonmuutosta koskevien tietojen raportoimiseksi kansallisella ja unionin tasolla

COM(2011) 789 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

1.   Johdanto

1.1   Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi (jäljempänä ’ehdotus’) järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja raportoimiseksi sekä muiden ilmastonmuutosta koskevien tietojen raportoimiseksi kansallisella ja unionin tasolla on laadittu pitkälti Cancúnin sopimuksen ja osittain päätöksen N:o 406/2009/EY ja direktiivin 2009/29/EY johdosta. Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’SEUT’) 191 artikla.

1.2   Päätöksen N:o 406/2009/EY, direktiivin 2009/29/EY ja SEUTin muodostamassa kokonaisuudessa (jäljempänä ’alueellinen kehys’) edellytetään laajempaa alueiden osallistumista hillintätoimiin kuin mitä nykymuotoinen ehdotus mahdollistaa. AK kehottaa muuttamaan ehdotusta niin, että luodaan alueellinen ulottuvuus, joka koskee

| — | kasvihuonekaasupäästöjä |
| --- | --- |

—

kasvihuonekaasupäästöjä

| — | kehitysarvioita ja vähähiilistä kehitystä koskevia suunnitelmia. |
| --- | --- |

—

kehitysarvioita ja vähähiilistä kehitystä koskevia suunnitelmia.

Lisäksi komitea kehottaa varmistamaan, että kaikki käytettävät tiedot ja menetelmät ovat

| — | julkisia eivätkä yksityisten omistamia |
| --- | --- |

—

julkisia eivätkä yksityisten omistamia

| — | avoimia ja siten toistettavissa |
| --- | --- |

—

avoimia ja siten toistettavissa

| — | esimerkiksi Euroopan ympäristökeskuksen vahvistamia, jotta ei syntyisi vaihtelevuudesta johtuvia ongelmia. |
| --- | --- |

—

esimerkiksi Euroopan ympäristökeskuksen vahvistamia, jotta ei syntyisi vaihtelevuudesta johtuvia ongelmia.

Näin helpotettaisiin politiikan määrittämistä monitasoisen hallinnon puitteissa.

AK edellyttää, että kehitysarvioissa ja vähähiilistä kehitystä koskevissa suunnitelmissa otetaan huomioon nk. kulutuspäästöt eli tuontitavaroihin ja -palveluihin liittyvät päästöt. Lisäksi niissä olisi otettava lukuun kaikki tahattomat tai tarkoituksella syntyneet seuraukset politiikasta, joka johtaa päästöjen siirtämiseen pois jäsenvaltiosta. Hyvä esimerkki tästä ilmiöstä, jota kutsutaan usein hiilivuodoksi, on raskaan teollisuuden siirtyminen ulkomaille. Hiilivuoto olisi otettava huomioon kehitysarvioissa ja vähähiilistä kehitystä koskevissa suunnitelmissa, ja sen estämiseksi toteutetut toimet olisi tuotava selvästi esille. Tämä on tärkeää sen varmistamiseksi, että Euroopalla olisi todellista merkitystä maailmanlaajuisessa päästöjen vähentämisessä.

Alueelliset päästövaikutukset olisi lisäksi otettava oleellisella tavalla huomioon laajemmin komission politiikassa, ohjelmissa ja hankkeissa sekä sen myöntäessä rahoitusta.

AK toistaa Durbanissa pidetyssä ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen (UNFCCC) sopimuspuolten 17. konferenssissa (COP17) ja aiemmissa puitesopimukseen liittyneissä kokouksissa esittämänsä kehotuksen antaa tunnustusta paikallis- ja aluetason toimille ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi.

1.3   AK yhtyy komission kantaan siitä, että koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa ehdotetun asetuksen tavoitteita UNFCCC:n sitoumusten kontekstissa, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, ja että mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi.

2.   Yleistä

2.1   AK suhtautuu myönteisesti

| — | ehdotukseen sekä ennen ehdotuksen julkaisemista järjestettyyn sidosryhmien kuulemiseen ja vaikutusten arviointiin |
| --- | --- |

—

ehdotukseen sekä ennen ehdotuksen julkaisemista järjestettyyn sidosryhmien kuulemiseen ja vaikutusten arviointiin

| — | siihen, että kehitysarviot ja hillitsemistoimet esitetään yhdessä inventaariotietojen kanssa |
| --- | --- |

—

siihen, että kehitysarviot ja hillitsemistoimet esitetään yhdessä inventaariotietojen kanssa

| — | sitoumukseen yhdenmukaistaa kansainväliset ja Euroopan komission seuranta- ja raportointitoimet sekä siihen, että seuranta- ja raportointijärjestelmän täytäntöönpanoa helpotetaan; komitea odottaa kuitenkin Euroopan komission hyödyntävän sitoumuksia alueellisen kehyksen puitteissa, jotta ehdotus kantaisi pidemmälle |
| --- | --- |

—

sitoumukseen yhdenmukaistaa kansainväliset ja Euroopan komission seuranta- ja raportointitoimet sekä siihen, että seuranta- ja raportointijärjestelmän täytäntöönpanoa helpotetaan; komitea odottaa kuitenkin Euroopan komission hyödyntävän sitoumuksia alueellisen kehyksen puitteissa, jotta ehdotus kantaisi pidemmälle

| — | pyrkimyksiin virtaviivaistaa ja yksinkertaistaa ehdotuksen sisältämiä seuranta- ja raportointivaatimuksia |
| --- | --- |

—

pyrkimyksiin virtaviivaistaa ja yksinkertaistaa ehdotuksen sisältämiä seuranta- ja raportointivaatimuksia

| — | kasvihuonekaasupäästöjen ja paikallisten ilmaan joutuvien päästöjen arvioinnin yhtenäisyyteen |
| --- | --- |

—

kasvihuonekaasupäästöjen ja paikallisten ilmaan joutuvien päästöjen arvioinnin yhtenäisyyteen

| — | EU:n tietokeskukseen (Clearinghouse Mechanism); komitea toivoo, että siitä tulee hyödyllinen väline ilmastopolitiikkaan osallistuville jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason päättäjille |
| --- | --- |

—

EU:n tietokeskukseen (Clearinghouse Mechanism); komitea toivoo, että siitä tulee hyödyllinen väline ilmastopolitiikkaan osallistuville jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason päättäjille

| — | siihen, että huomiota kiinnitetään myös ilmailun muihin maapallon lämpenemistä edistäviin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

—

siihen, että huomiota kiinnitetään myös ilmailun muihin maapallon lämpenemistä edistäviin vaikutuksiin.

2.2   Rahoituskysymykset

Ilmastonmuutospolitiikan toteuttaminen johtaa usein ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen väliseen kilpailuasetelmaan rahoituksen jaossa. AK onkin huolissaan seuraavista seikoista:

| — | Ehdotuksessa mainitaan nimenomaisesti, että sopeutuminen on paikallinen kysymys, mutta samaa ei todeta selkeästi hillitsemistoimista. Tämä saattaa heikentää pitkällä aikavälillä hillitsemistoimien tehoa. |
| --- | --- |

—

Ehdotuksessa mainitaan nimenomaisesti, että sopeutuminen on paikallinen kysymys, mutta samaa ei todeta selkeästi hillitsemistoimista. Tämä saattaa heikentää pitkällä aikavälillä hillitsemistoimien tehoa.

| — | Siitä, miten paljon toiminta-ala tosiasiallisesti laajenee jäsenvaltioiden kannalta, ei esitetä suuntaviivoja. Niitä tarvitaan, jotta niiden toimijoiden, jotka viime kädessä toteuttavat monet ehdotetuista muutoksista, budjetit eivät ylittyisi. |
| --- | --- |

—

Siitä, miten paljon toiminta-ala tosiasiallisesti laajenee jäsenvaltioiden kannalta, ei esitetä suuntaviivoja. Niitä tarvitaan, jotta niiden toimijoiden, jotka viime kädessä toteuttavat monet ehdotetuista muutoksista, budjetit eivät ylittyisi.

| — | Alueille ei osoiteta sitä vähintään 30 prosentin osuutta päästöoikeuksien huutokaupasta saatavista tuloista, joka on tarpeen uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevien Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi. |
| --- | --- |

—

Alueille ei osoiteta sitä vähintään 30 prosentin osuutta päästöoikeuksien huutokaupasta saatavista tuloista, joka on tarpeen uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevien Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi.

| — | Uusista seuranta- ja raportointivaatimuksista aiheutuu todennäköisesti hallinnollista, teknistä ja taloudellista rasitusta myös alueille, joten vaatimusten olisi oltava oikeasuhteisia. |
| --- | --- |

—

Uusista seuranta- ja raportointivaatimuksista aiheutuu todennäköisesti hallinnollista, teknistä ja taloudellista rasitusta myös alueille, joten vaatimusten olisi oltava oikeasuhteisia.

| — | Tietokokonaisuuksien marginaalisiin lisäparannuksiin ei pitäisi pyrkiä hillitsemis- tai sopeutumistoimien toteuttamisen kustannuksella. |
| --- | --- |

—

Tietokokonaisuuksien marginaalisiin lisäparannuksiin ei pitäisi pyrkiä hillitsemis- tai sopeutumistoimien toteuttamisen kustannuksella.

2.3   Päästöinventaario ja -tiedot

Päästöinventaariosta selviää, millainen päästötilanteemme oli tai on. Sen tarkoituksena tulisi olla tiedon jakaminen sidosryhmille hillitsemistoimien nykytilanteesta.

Komitea toteaakin seuraavaa:

| — | Inventaarion hyödyllisyyttä parantaisivat huomattavasti lähitulevaisuuden sekä keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitysarviot ja vähähiilistä kehitystä koskevat suunnitelmat. |
| --- | --- |

—

Inventaarion hyödyllisyyttä parantaisivat huomattavasti lähitulevaisuuden sekä keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitysarviot ja vähähiilistä kehitystä koskevat suunnitelmat.

| — | Ehdotuksen perusteella laadittavat päästötiedot ovat keskeisiä Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden strategisten suuntaviivojen, painopisteiden ja saavutusten ymmärtämiseksi. |
| --- | --- |

—

Ehdotuksen perusteella laadittavat päästötiedot ovat keskeisiä Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden strategisten suuntaviivojen, painopisteiden ja saavutusten ymmärtämiseksi.

| — | Tiedot olisi käytön maksimoimiseksi kuitenkin esitettävä yhdessä tärkeimpien taloudellista ja sosiaalista suorituskykyä koskevien tietojen kanssa; päättäjät hyödyntävät niitä säännöllisesti. |
| --- | --- |

—

Tiedot olisi käytön maksimoimiseksi kuitenkin esitettävä yhdessä tärkeimpien taloudellista ja sosiaalista suorituskykyä koskevien tietojen kanssa; päättäjät hyödyntävät niitä säännöllisesti.

Euroopan ympäristökeskuksella on tärkeä rooli yhtenäisten menettelytapojen kehittäjänä ja soveltajana, ja se myös auttaa jäsenvaltioita inventaarioiden laadinnassa.

| — | Päästötietojen ja niiden laadun olisi kuuluttava suoraan Euroopan unionin keskitetyn tilasto- ja tietopalvelun vastuulle. Tähän tulee sisältyä vankka, avoin ja ymmärrettävä keskitetty prosessi jäsenvaltioiden toimittamien tietoaineistojen sekä kehitysarvioiden ja vähähiilistä kehitystä koskevien suunnitelmien paikkansapitävyyden tarkistamiseksi tai varmentamiseksi. |
| --- | --- |

—

Päästötietojen ja niiden laadun olisi kuuluttava suoraan Euroopan unionin keskitetyn tilasto- ja tietopalvelun vastuulle. Tähän tulee sisältyä vankka, avoin ja ymmärrettävä keskitetty prosessi jäsenvaltioiden toimittamien tietoaineistojen sekä kehitysarvioiden ja vähähiilistä kehitystä koskevien suunnitelmien paikkansapitävyyden tarkistamiseksi tai varmentamiseksi.

| — | Kunkin jäsenvaltion olisi toimitettava vuodesta 1990 alkaen kumulatiiviset yhteenlasketut tiedot seuraavista päästöistä:






  — | jäsenvaltioiden alueella syntyneet päästöt (lähteet) |
| --- | --- | --- |

—

Kunkin jäsenvaltion olisi toimitettava vuodesta 1990 alkaen kumulatiiviset yhteenlasketut tiedot seuraavista päästöistä:

—

jäsenvaltioiden alueella syntyneet päästöt (lähteet)

| — | maankäytön muutosten avulla hyvitetyt päästöt |
| --- | --- |

—

maankäytön muutosten avulla hyvitetyt päästöt

| — | päätöksen N:o 406/2009/EY 5 artiklan mukaisesti hyvitetyt päästöt. |
| --- | --- |

—

päätöksen N:o 406/2009/EY 5 artiklan mukaisesti hyvitetyt päästöt.

Nämä määrät ovat erittäin tärkeitä ja täydentävät 20 prosentin absoluuttista tavoitetta, jonka avulla maapallon lämpeneminen pyritään rajoittamaan alle 2 celsiusasteeseen.

2.4   Toimien täytäntöönpano

AK haluaa, että kehitysarvioihin ja vähähiilistä kehitystä koskeviin suunnitelmiin sisällytetään selkeä määrällinen alueellinen ulottuvuus, sillä

| — | alueellinen ulottuvuus tarjoaa paremmat mahdollisuudet edistyksen ja näyttöjen seurantaan kuin yleisluontoiset maakohtaiset esitykset |
| --- | --- |

—

alueellinen ulottuvuus tarjoaa paremmat mahdollisuudet edistyksen ja näyttöjen seurantaan kuin yleisluontoiset maakohtaiset esitykset

| — | alueet ovat lähempänä kansalaisia kuin jäsenvaltiot, minkä johdosta ne voivat välittää suurelle yleisölle tietoa ilmastoasioista; tämä on yksi seuranta- ja raportointijärjestelmän päätavoitteista. |
| --- | --- |

—

alueet ovat lähempänä kansalaisia kuin jäsenvaltiot, minkä johdosta ne voivat välittää suurelle yleisölle tietoa ilmastoasioista; tämä on yksi seuranta- ja raportointijärjestelmän päätavoitteista.

Alueviranomaiset ovat keskeinen asiantuntemuksen lähde, ja ne ovat esitelleet toimiaan UNFCCC-konferensseissa. Niiden olisi voitava osallistua alusta lähtien ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista koskevien toimien määrittämiseen, jotta niiden asiantuntemus ja kokemus puuttumisesta ilmastonmuutoksen syihin ja seurauksiin – jotka vaikuttavat voimakkaimmin paikallistasoon – voidaan hyödyntää mahdollisimman tarkoin.

| — | Komitea kiinnittää Euroopan komission huomion sellaisiin aloitteisiin kuin kaupunginjohtajien ilmastosopimus, ClimAct Regions, carbonn, ICLEI ja EUCO2 80/50, jotka ovat esimerkkejä aluetasolla tehtävästä huipputason kansainvälisestä työstä hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

—

Komitea kiinnittää Euroopan komission huomion sellaisiin aloitteisiin kuin kaupunginjohtajien ilmastosopimus, ClimAct Regions, carbonn, ICLEI ja EUCO2 80/50, jotka ovat esimerkkejä aluetasolla tehtävästä huipputason kansainvälisestä työstä hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi.

| — | Tämä sopii yhteen alueellisen kehyksen kanssa. |
| --- | --- |

—

Tämä sopii yhteen alueellisen kehyksen kanssa.

| — | Toimien avulla välitetään selkeä tämänsuuntainen poliittinen viesti. |
| --- | --- |

—

Toimien avulla välitetään selkeä tämänsuuntainen poliittinen viesti.

| — | Kansallisen politiikan päästövähennysvaikutukset vaihtelevat alueittain jäsenvaltion sisällä, mikä tulee ymmärtää. |
| --- | --- |

—

Kansallisen politiikan päästövähennysvaikutukset vaihtelevat alueittain jäsenvaltion sisällä, mikä tulee ymmärtää.

| — | Toimiin on ryhdyttävä lähempänä päästölähteitä. Jos tuotetaan tietoaineistoa, jota voidaan hyödyntää paikallisesti, se johtaa todennäköisemmin toimiin. |
| --- | --- |

—

Toimiin on ryhdyttävä lähempänä päästölähteitä. Jos tuotetaan tietoaineistoa, jota voidaan hyödyntää paikallisesti, se johtaa todennäköisemmin toimiin.

| — | Ottaen huomioon SEUTin 191 ja 192 artikla tämä olisi oikeasuhtaista. |
| --- | --- |

—

Ottaen huomioon SEUTin 191 ja 192 artikla tämä olisi oikeasuhtaista.

| — | Alueiden panos päästöjen vähentämiseen vaihtelee niiden taloudellisen rakenteen ja infrastruktuurin mukaan. Päästömäärät vaihtelevat alueittain sekä jäsenvaltioiden sisällä että Euroopan laajuisesti. |
| --- | --- |

—

Alueiden panos päästöjen vähentämiseen vaihtelee niiden taloudellisen rakenteen ja infrastruktuurin mukaan. Päästömäärät vaihtelevat alueittain sekä jäsenvaltioiden sisällä että Euroopan laajuisesti.

| — | Vaikka kyseiset viranomaiset osallistuvat tiiviisti toimien täytäntöönpanoon, jäsenvaltiot eivät kuule niitä johdonmukaisesti ilmastoasioissa. |
| --- | --- |

—

Vaikka kyseiset viranomaiset osallistuvat tiiviisti toimien täytäntöönpanoon, jäsenvaltiot eivät kuule niitä johdonmukaisesti ilmastoasioissa.

| — | Hillitsemiseen liittyvään haasteeseen vastaaminen ei ole ylhäältä alaspäin suuntautuva prosessi. |
| --- | --- |

—

Hillitsemiseen liittyvään haasteeseen vastaaminen ei ole ylhäältä alaspäin suuntautuva prosessi.

Lisäksi tulee ottaa huomioon tekninen ja taloudellinen apu, jota alueviranomaiset antavat hajautetun yhteistyön ohjelmien puitteissa kehitysmaille.

2.5   Sopeutuminen

Sopeutumisstrategiat eivät ole tätä nykyä pakollisia, joten sopeutumistoimia koskevien raportointivelvoitteiden asettaminen (16 artikla) saattaa vaikuttaa erikoiselta, mikä ei tietenkään tarkoita, ettei niitä pitäisi asettaa.

AK toistaa kehotuksensa, jonka mukaan esimerkiksi uudessa sopeutumiskomiteassa olisi oltava paikallis- ja alueviranomaisten edustaja. Komitea viittaa vuonna 2010 Meksikossa tehtyyn ilmastosopimukseen sekä ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevaan peruskirjaan, joka allekirjoitettiin Durbanissa joulukuussa 2011.

2.6   Vähähiilistä kehitystä koskevat suunnitelmat ja kehitysarviot: avoimuus ja tietojen omistusoikeus

Valtio-, alue- ja paikallistason viranomaiset tarvitsevat Euroopan komissiolta ja Euroopan ympäristökeskukselta välineitä, toimenpiteitä, ohjeita ja suuntaviivoja, joiden avulla voidaan

| — | laatia kehitysarvioita ja vähähiilistä kehitystä koskevia suunnitelmia |
| --- | --- |

—

laatia kehitysarvioita ja vähähiilistä kehitystä koskevia suunnitelmia

| — | luoda seurantamekanismeja |
| --- | --- |

—

luoda seurantamekanismeja

| — | varmistaa, että tiedot ovat saatavilla oikeaan aikaan ja kohtuuhintaan |
| --- | --- |

—

varmistaa, että tiedot ovat saatavilla oikeaan aikaan ja kohtuuhintaan

| — | välttää tietojen ja keruuvälineiden kaupallistuminen ja moninkertaistuminen |
| --- | --- |

—

välttää tietojen ja keruuvälineiden kaupallistuminen ja moninkertaistuminen

| — | varmistaa kehitysarvioiden ja vähähiilistä kehitystä koskevien suunnitelmien johdonmukaisuus |
| --- | --- |

—

varmistaa kehitysarvioiden ja vähähiilistä kehitystä koskevien suunnitelmien johdonmukaisuus

| — | parantaa tietoaineistojen laatua ja luotettavuutta |
| --- | --- |

—

parantaa tietoaineistojen laatua ja luotettavuutta

| — | täyttää Kioton pöytäkirjan, Cancúnin sopimusten ja Durbanin toimintaohjelman mukaiset velvoitteet. |
| --- | --- |

—

täyttää Kioton pöytäkirjan, Cancúnin sopimusten ja Durbanin toimintaohjelman mukaiset velvoitteet.

Komitea pyytää Euroopan ympäristökeskusta tuottamaan kansallisten inventaarioiden ja hillitsemistoimia koskevien tilastojen lisäksi virtaviivaistettuja ja selkeitä paikallisista ja alueellisista tiedoista koostuvia aineistoja. Niiden tulisi olla saatavilla verkossa, ja niistä tulisi voida hakea tietoja jäsenvaltion, alueen ja alueita pienempien yksiköiden mukaan sekä aloittain. Lisäksi niiden tulisi mahdollistaa vertailuanalyysi, normalisointi ja tarkastelu sosioekonomisia tietoaineistoja vasten.

2.7   Ilmailun ja meriliikenteen päästöt

Viittaukset siviili-ilmailun päästöjen ja meriliikenteen päästöjen raportoinnin käsittelyyn ovat epäselviä seuraavista syistä:

| — | AK ymmärtää tämän johtuvan siitä, että ”1.A.3.A siviili-ilmailu” on käsitetty väärin. Tarkoituksena on pitää nollana yksityislentokoneiden (siis muiden kuin kaupallisten ilma-alusten) päästöjä. Nämä ovat pääosin pieniä yksityislentokenttiä käyttäviä kevyitä ilma-aluksia ja helikoptereita. Tämä olisi todettava selvästi. |
| --- | --- |

—

AK ymmärtää tämän johtuvan siitä, että ”1.A.3.A siviili-ilmailu” on käsitetty väärin. Tarkoituksena on pitää nollana yksityislentokoneiden (siis muiden kuin kaupallisten ilma-alusten) päästöjä. Nämä ovat pääosin pieniä yksityislentokenttiä käyttäviä kevyitä ilma-aluksia ja helikoptereita. Tämä olisi todettava selvästi.

| — | Ehdotuksessa ei esitetä mitään menetelmää Euroopan satamia käyttävien merialusten päästöille. Siinä olisikin todettava selvästi, että Euroopan komissio ei määritä menetelmää ennen lainsäädännön valmistumista. |
| --- | --- |

—

Ehdotuksessa ei esitetä mitään menetelmää Euroopan satamia käyttävien merialusten päästöille. Siinä olisikin todettava selvästi, että Euroopan komissio ei määritä menetelmää ennen lainsäädännön valmistumista.

3.   Päätelmä

AK on huolissaan siitä, että ehdotuksesta puuttuu alueellinen fokus. AK pitää tätä tilaisuuden hukkaamisena, joka haittaa hillitsemistoimien toteuttamista. AK katsoo, että ehdotus on edistysaskel, jos siihen sisällytetään nimenomainen alueellinen fokus. Komitea on tyytyväinen kehitysarvioiden ja vähähiilistä kehitystä koskevien suunnitelmien painottamiseen.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

1 artikla – Kohde

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| – – | – – |
| (e) | raportoidaan meriliikenteen CO2-päästöistä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

– –

– –

(e)

raportoidaan meriliikenteen CO2-päästöistä;

| (e) | ; |
| --- | --- |

(e)

;

| (f) | seurataan direktiivin 2003/87/EY 3 d artiklan 1 kohdan, 2 artiklan tai 10 artiklan 1 kohdan mukaisesta päästöoikeuksien huutokaupasta saatujen tulojen käyttöä, josta säädetään mainitun direktiivin 3 d artiklan 4 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa, ja raportoidaan siitä; |
| --- | --- |

(f)

seurataan direktiivin 2003/87/EY 3 d artiklan 1 kohdan, 2 artiklan tai 10 artiklan 1 kohdan mukaisesta päästöoikeuksien huutokaupasta saatujen tulojen käyttöä, josta säädetään mainitun direktiivin 3 d artiklan 4 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa, ja raportoidaan siitä;

| (f) | seurataan direktiivin 2003/87/EY 3 d artiklan 1 kohdan, 2 artiklan tai 10 artiklan 1 kohdan mukaisesta päästöoikeuksien huutokaupasta saatujen tulojen käyttöä, josta säädetään mainitun direktiivin 3 d artiklan 4 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa, ja raportoidaan siitä; |
| --- | --- |

(f)

seurataan direktiivin 2003/87/EY 3 d artiklan 1 kohdan, 2 artiklan tai 10 artiklan 1 kohdan mukaisesta päästöoikeuksien huutokaupasta saatujen tulojen käyttöä, josta säädetään mainitun direktiivin 3 d artiklan 4 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa, ja raportoidaan siitä;

| (g) | seurataan jäsenvaltioiden toimia, joita ne toteuttavat sopeutumiseksi ilmastonmuutoksen väistämättömiin seurauksiin, ja raportoidaan niistä; |
| --- | --- |

(g)

seurataan jäsenvaltioiden toimia, joita ne toteuttavat sopeutumiseksi ilmastonmuutoksen väistämättömiin seurauksiin, ja raportoidaan niistä;

| (g) | seurataan jäsenvaltioiden toimia, joita ne toteuttavat sopeutumiseksi ilmastonmuutoksen väistämättömiin seurauksiin, ja raportoidaan niistä; |
| --- | --- |

(g)

seurataan jäsenvaltioiden toimia, joita ne toteuttavat sopeutumiseksi ilmastonmuutoksen väistämättömiin seurauksiin, ja raportoidaan niistä;

| (h) | arvioidaan jäsenvaltioiden edistymistä päätöksen N:o 406/2009/EY mukaisten velvoitteiden täyttämisessä; |
| --- | --- |

(h)

arvioidaan jäsenvaltioiden edistymistä päätöksen N:o 406/2009/EY mukaisten velvoitteiden täyttämisessä;

| (h) | arvioidaan jäsenvaltioiden edistymistä päätöksen N:o 406/2009/EY mukaisten velvoitteiden täyttämisessä; |
| --- | --- |

(h)

arvioidaan jäsenvaltioiden edistymistä päätöksen N:o 406/2009/EY mukaisten velvoitteiden täyttämisessä;

| (i) | kerätään tietoja, jotka ovat tarpeen unionin tulevan ilmastonmuutospolitiikan laatimiseksi ja arvioimiseksi. |
| --- | --- |

(i)

kerätään tietoja, jotka ovat tarpeen unionin tulevan ilmastonmuutospolitiikan laatimiseksi ja arvioimiseksi.

| (i) | kerätään tietoja, jotka ovat tarpeen unionin tulevan ilmastonmuutospolitiikan laatimiseksi ja arvioimiseksi. |
| --- | --- |

(i)

kerätään tietoja, jotka ovat tarpeen unionin tulevan ilmastonmuutospolitiikan laatimiseksi ja arvioimiseksi.

Perustelu

Meriliikenteen päästöjen raportointia varten ei esitetä mekanismia. Komitea on ymmärtänyt, että sellainen esitetään, mikäli uusi lainsäädäntö sitä edellyttää.

Koska ehdotetut toimet toteutetaan suurelta osin paikallis- ja aluetasolla, ehdotuksessa olisi viitattava selvemmin tähän tasoon.

Muutosehdotus 2

2 artikla – Soveltamisala

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | – – | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

– –

Perustelu

Aluetaso tulee mainita nimenomaisesti sekä hillitsemistoimien että sopeutumistoimien kohdalla.

Muutosehdotus 3

3 artikla – Määritelmät

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (13) | ”politiikkojen ja toimenpiteiden ja kehitysarvioiden kansallisella järjestelmällä” tietyssä jäsenvaltiossa perustettua institutionaalisten, oikeudellisten ja menettelyihin liittyvien järjestelyjen järjestelmää, jolla raportoidaan politiikoista ja toimenpiteistä sekä valmistellaan ja raportoidaan kehitysarviot, jotka koskevat kasvihuonekaasujen lähteistä syntyviä ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä ja nielujen aikaansaamia poistumia, kuten tämän asetuksen 13 artiklassa edellytetään; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(13)

”politiikkojen ja toimenpiteiden ja kehitysarvioiden kansallisella järjestelmällä” tietyssä jäsenvaltiossa perustettua institutionaalisten, oikeudellisten ja menettelyihin liittyvien järjestelyjen järjestelmää, jolla raportoidaan politiikoista ja toimenpiteistä sekä valmistellaan ja raportoidaan kehitysarviot, jotka koskevat kasvihuonekaasujen lähteistä syntyviä ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä ja nielujen aikaansaamia poistumia, kuten tämän asetuksen 13 artiklassa edellytetään;

| (13) | ”politiikkojen ja toimenpiteiden ja kehitysarvioiden kansallisella järjestelmällä” tietyssä jäsenvaltiossa perustettua institutionaalisten, oikeudellisten ja menettelyihin liittyvien järjestelyjen järjestelmää, jolla raportoidaan politiikoista ja toimenpiteistä sekä valmistellaan ja raportoidaan kehitysarviot, jotka koskevat kasvihuonekaasujen lähteistä syntyviä ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä ja nielujen aikaansaamia poistumia, kuten tämän asetuksen 13 artiklassa edellytetään; |
| --- | --- |

(13)

”politiikkojen ja toimenpiteiden ja kehitysarvioiden kansallisella järjestelmällä” tietyssä jäsenvaltiossa perustettua institutionaalisten, oikeudellisten ja menettelyihin liittyvien järjestelyjen järjestelmää, jolla raportoidaan politiikoista ja toimenpiteistä sekä valmistellaan ja raportoidaan kehitysarviot, jotka koskevat kasvihuonekaasujen lähteistä syntyviä ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä ja nielujen aikaansaamia poistumia, kuten tämän asetuksen 13 artiklassa edellytetään;

Perustelu

Politiikat, toimenpiteet ja kehitysarviot tulee käsittää yhtenäisellä tavalla eri jäsenvaltioissa.

Muutosehdotus 4

4 artikla – Vähähiilistä kehitystä koskevat strategiat

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| – – | – – |
| 2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle niiden vähähiilistä kehitystä koskeva strategia vuosi tämän asetuksen voimaantulon jälkeen tai kansainvälisesti UNFCCC-prosessin yhteydessä sovitussa aikataulussa. | 2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle niiden vähähiilistä kehitystä koskeva strategia vuosi tämän asetuksen voimaantulon jälkeen tai kansainvälisesti UNFCCC-prosessin yhteydessä sovitussa aikataulussa. |
| 3.   Komission ja jäsenvaltioiden on saatettava yleisön saataville viipymättä vähähiilistä kehitystä koskevat strategiansa ja niiden mahdolliset päivitykset. | 3.   Komission ja jäsenvaltioiden on saatettava yleisön saataville viipymättä vähähiilistä kehitystä koskevat strategiansa ja niiden mahdolliset päivitykset. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

– –

– –

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle niiden vähähiilistä kehitystä koskeva strategia vuosi tämän asetuksen voimaantulon jälkeen tai kansainvälisesti UNFCCC-prosessin yhteydessä sovitussa aikataulussa.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle niiden vähähiilistä kehitystä koskeva strategia vuosi tämän asetuksen voimaantulon jälkeen tai kansainvälisesti UNFCCC-prosessin yhteydessä sovitussa aikataulussa.

3.   Komission ja jäsenvaltioiden on saatettava yleisön saataville viipymättä vähähiilistä kehitystä koskevat strategiansa ja niiden mahdolliset päivitykset.

3.   Komission ja jäsenvaltioiden on saatettava yleisön saataville viipymättä vähähiilistä kehitystä koskevat strategiansa ja niiden mahdolliset päivitykset.

Perustelu

Kyseisiin suunnitelmiin tulee sisällyttää alueellinen ulottuvuus sen osoittamiseksi, että suunnitelmat on laadittu asianmukaisen harkinnan ja tietojen perusteella. Yhtenä syynä on, että ilman alueellista ulottuvuutta toimia on hankalampi toteuttaa paikallistasolla.

Toimien analysoinnin ja avoimuuden kannalta on keskeistä ymmärtää, mihin kehitysarviot ja vähähiilistä kehitystä koskevat laskelmat perustuvat.

Muutosehdotus 5

5 artikla – Kansalliset inventaariojärjestelmät

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on perustettava, hallinnoitava ja pyrittävä jatkuvasti parantamaan kansallisia inventaariojärjestelmiä ennusteiden tekemiseksi tämän asetuksen liitteessä I mainittujen kasvihuonekaasujen lähteistä syntyvistä ihmisen toiminnasta aiheutuvista päästöistä ja nielujen aikaansaamista poistumista sekä varmistettava kasvihuonekaasu-inventaarioidensa oikea-aikaisuus, läpinäkyvyys, tarkkuus, johdonmukaisuus, vertailtavuus ja täydellisyys. | 1.   Jäsenvaltioiden on perustettava, hallinnoitava ja pyrittävä jatkuvasti parantamaan kansallisia inventaariojärjestelmiä ennusteiden tekemiseksi tämän asetuksen liitteessä I mainittujen kasvihuonekaasujen lähteistä syntyvistä ihmisen toiminnasta aiheutuvista päästöistä ja nielujen aikaansaamista poistumista sekä varmistettava kasvihuonekaasu-inventaarioidensa oikea-aikaisuus, läpinäkyvyys, tarkkuus, johdonmukaisuus, vertailtavuus ja täydellisyys. |
| 2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden toimivaltaisilla inventaarioviranomaisilla sekä kansallisten inventaariojärjestelmän kautta niiden toimivaltaisilla viranomaisilla on mahdollisuus tutustua | 2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden toimivaltaisilla inventaarioviranomaisilla sekä kansallisten inventaariojärjestelmän kautta niiden toimivaltaisilla viranomaisilla on mahdollisuus tutustua |
| (a) | direktiivin 2003/87/EY mukaisesti toiminnoista ja laitoksista raportoituihin tietoihin ja menetelmiin, kun raportoinnin tarkoituksena on laatia kansallisia kasvihuonekaasu-inventaarioita, jotta voidaan varmistaa raportoitujen kasvihuonekaasupäästöjen johdonmukaisuus unionin päästökauppa-järjestelmän mukaisesti ja kansallisissa kasvihuonekaasuinventaarioissa; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Jäsenvaltioiden on perustettava, hallinnoitava ja pyrittävä jatkuvasti parantamaan kansallisia inventaariojärjestelmiä ennusteiden tekemiseksi tämän asetuksen liitteessä I mainittujen kasvihuonekaasujen lähteistä syntyvistä ihmisen toiminnasta aiheutuvista päästöistä ja nielujen aikaansaamista poistumista sekä varmistettava kasvihuonekaasu-inventaarioidensa oikea-aikaisuus, läpinäkyvyys, tarkkuus, johdonmukaisuus, vertailtavuus ja täydellisyys.

1.   Jäsenvaltioiden on perustettava, hallinnoitava ja pyrittävä jatkuvasti parantamaan kansallisia inventaariojärjestelmiä ennusteiden tekemiseksi tämän asetuksen liitteessä I mainittujen kasvihuonekaasujen lähteistä syntyvistä ihmisen toiminnasta aiheutuvista päästöistä ja nielujen aikaansaamista poistumista sekä varmistettava kasvihuonekaasu-inventaarioidensa oikea-aikaisuus, läpinäkyvyys, tarkkuus, johdonmukaisuus, vertailtavuus ja täydellisyys.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden toimivaltaisilla inventaarioviranomaisilla sekä kansallisten inventaariojärjestelmän kautta niiden toimivaltaisilla viranomaisilla on mahdollisuus tutustua

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden toimivaltaisilla inventaarioviranomaisilla sekä kansallisten inventaariojärjestelmän kautta niiden toimivaltaisilla viranomaisilla on mahdollisuus tutustua

(a)

direktiivin 2003/87/EY mukaisesti toiminnoista ja laitoksista raportoituihin tietoihin ja menetelmiin, kun raportoinnin tarkoituksena on laatia kansallisia kasvihuonekaasu-inventaarioita, jotta voidaan varmistaa raportoitujen kasvihuonekaasupäästöjen johdonmukaisuus unionin päästökauppa-järjestelmän mukaisesti ja kansallisissa kasvihuonekaasuinventaarioissa;

| (a) | direktiivin 2003/87/EY mukaisesti toiminnoista ja laitoksista raportoituihin tietoihin ja menetelmiin, kun raportoinnin tarkoituksena on laatia kansallisia kasvihuonekaasu-inventaarioita, jotta voidaan varmistaa raportoitujen kasvihuonekaasupäästöjen johdonmukaisuus unionin päästökauppa-järjestelmän mukaisesti ja kansallisissa kasvihuonekaasuinventaarioissa; |
| --- | --- |

(a)

direktiivin 2003/87/EY mukaisesti toiminnoista ja laitoksista raportoituihin tietoihin ja menetelmiin, kun raportoinnin tarkoituksena on laatia kansallisia kasvihuonekaasu-inventaarioita, jotta voidaan varmistaa raportoitujen kasvihuonekaasupäästöjen johdonmukaisuus unionin päästökauppa-järjestelmän mukaisesti ja kansallisissa kasvihuonekaasuinventaarioissa;

| (b) | tietoihin, jotka on kerätty eri sektoreilla käytetyistä fluoratuista kaasuista asetuksen (EY) N:o 842/2006 6 artiklan 4 kohdalla perustetuissa raportointijärjestelmissä kansallisten kasvihuone-kaasuinventaarioiden laatimista varten; |
| --- | --- |

(b)

tietoihin, jotka on kerätty eri sektoreilla käytetyistä fluoratuista kaasuista asetuksen (EY) N:o 842/2006 6 artiklan 4 kohdalla perustetuissa raportointijärjestelmissä kansallisten kasvihuone-kaasuinventaarioiden laatimista varten;

| (b) | tietoihin, jotka on kerätty eri sektoreilla käytetyistä fluoratuista kaasuista asetuksen (EY) N:o 842/2006 6 artiklan 4 kohdalla perustetuissa raportointijärjestelmissä kansallisten kasvihuone-kaasuinventaarioiden laatimista varten; |
| --- | --- |

(b)

tietoihin, jotka on kerätty eri sektoreilla käytetyistä fluoratuista kaasuista asetuksen (EY) N:o 842/2006 6 artiklan 4 kohdalla perustetuissa raportointijärjestelmissä kansallisten kasvihuone-kaasuinventaarioiden laatimista varten;

| (c) | tietoihin päästöistä, pohjana olevista tiedoista ja menetelmistä, jotka laitoskokonaisuudet ovat raportoineet asetuksen (EY) N:o 166/2006 mukaisesti kansallisten kasvihuonekaasuinventaarioiden laatimista varten; |
| --- | --- |

(c)

tietoihin päästöistä, pohjana olevista tiedoista ja menetelmistä, jotka laitoskokonaisuudet ovat raportoineet asetuksen (EY) N:o 166/2006 mukaisesti kansallisten kasvihuonekaasuinventaarioiden laatimista varten;

| (c) | tietoihin päästöistä, pohjana olevista tiedoista ja menetelmistä, jotka laitoskokonaisuudet ovat raportoineet asetuksen (EY) N:o 166/2006 mukaisesti kansallisten kasvihuonekaasuinventaarioiden laatimista varten; |
| --- | --- |

(c)

tietoihin päästöistä, pohjana olevista tiedoista ja menetelmistä, jotka laitoskokonaisuudet ovat raportoineet asetuksen (EY) N:o 166/2006 mukaisesti kansallisten kasvihuonekaasuinventaarioiden laatimista varten;

| (d) | asetuksen (EY) N:o 1099/2008 mukaisesti raportoituihin tietoihin. |
| --- | --- |

(d)

asetuksen (EY) N:o 1099/2008 mukaisesti raportoituihin tietoihin.

| (d) | asetuksen (EY) N:o 1099/2008 mukaisesti raportoituihin tietoihin. |
| --- | --- |

(d)

asetuksen (EY) N:o 1099/2008 mukaisesti raportoituihin tietoihin.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden toimivaltaiset inventaarioviranomaiset ja kansallisten inventaariojärjestelmän kautta niiden toimivaltaiset viranomaiset

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden toimivaltaiset inventaarioviranomaiset ja kansallisten inventaariojärjestelmän kautta niiden toimivaltaiset viranomaiset

| (a) | hyödyntävät asetuksen (EY) N:o 842/2006 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti perustettuja raportointijärjestelmiä parantaakseen fluorattujen kaasujen ennusteita kasvihuone-kaasuinventaarioissa; |
| --- | --- |

(a)

hyödyntävät asetuksen (EY) N:o 842/2006 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti perustettuja raportointijärjestelmiä parantaakseen fluorattujen kaasujen ennusteita kasvihuone-kaasuinventaarioissa;

| (a) | hyödyntävät asetuksen (EY) N:o 842/2006 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti perustettuja raportointijärjestelmiä parantaakseen fluorattujen kaasujen ennusteita kasvihuone-kaasuinventaarioissa; |
| --- | --- |

(a)

hyödyntävät asetuksen (EY) N:o 842/2006 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti perustettuja raportointijärjestelmiä parantaakseen fluorattujen kaasujen ennusteita kasvihuone-kaasuinventaarioissa;

| (b) | pystyvät suorittamaan tämän asetuksen 7 artiklan 1 kohdan l ja m alakohdan mukaiset vuosittaiset johdonmukaisuustarkistukset. |
| --- | --- |

(b)

pystyvät suorittamaan tämän asetuksen 7 artiklan 1 kohdan l ja m alakohdan mukaiset vuosittaiset johdonmukaisuustarkistukset.

| (b) | pystyvät suorittamaan tämän asetuksen 7 artiklan 1 kohdan l ja m alakohdan mukaiset vuosittaiset johdonmukaisuustarkistukset. |
| --- | --- |

(b)

pystyvät suorittamaan tämän asetuksen 7 artiklan 1 kohdan l ja m alakohdan mukaiset vuosittaiset johdonmukaisuustarkistukset.

Perustelu

Päästöjen vähentämiseen tähtäävien toimenpiteiden asianmukainen laatiminen ja suunnittelu sekä se, että niiden tulokset näkyvät kasvihuonekaasuinventaarioissa, on tiiviissä yhteydessä tietolähteiden, metodologisten mallien ja lähestymistapojen, laskelmien, oletusten jne. tuntemukseen. Osa eri alojen päästölähteistä ja nieluista kuuluu alueviranomaisten toimivaltaan. Sen vuoksi onkin aiheellista, että alueviranomaiset tuntevat kansalliset inventaariojärjestelmät ja osallistuvat niihin. Tavoitteena on parantaa ja mukauttaa sekä kansallisia inventaarioita että aluetasolla ehdotettuja hillitsemispolitiikkoja.

Muutosehdotus 6

6 artikla – Unionin inventaariojärjestelmä

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| – –






  (c) | jäsenvaltioiden kasvihuonekaasu-inventaarioiden vuosittainen asiantuntija-tarkistus. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

– –

(c)

jäsenvaltioiden kasvihuonekaasu-inventaarioiden vuosittainen asiantuntija-tarkistus.

– –

| (c) | jäsenvaltioiden kasvihuonekaasuinventaarioiden vuosittaien asiantuntijatarkistu |
| --- | --- |

(c)

jäsenvaltioiden kasvihuonekaasuinventaarioiden vuosittaien asiantuntijatarkistu

| | . |
| --- | --- |

.

Perustelu

Jäsenvaltioiden inventaarioille olisi tehtävä riippumaton tarkistus, jonka suorittaa toimivaltainen ei-kaupallinen inventaarioviranomainen, joka ei ole osallistunut kyseisen vuoden kansallisen inventaarion laadintaan. Olisi ihanteellista, jos tämä taho olisi Euroopan ympäristökeskukseen kuuluva elin. Euroopan komission olisi myös otettava huomioon omien politiikkojensa ja ohjelmiensa päästövaikutukset, niin että se voi määrittää, onko vaikutus myönteinen vai kielteinen.

Muutosehdotus 7

7 artikla – Kasvihuonekaasuinventaariot

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| – –






  (a) | ihmisen toiminnasta aiheutuvat tämän asetuksen liitteessä I lueteltujen kasvihuonekaasujen päästöt sekä päätöksen N:o 406/2009/EY 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kasvihuonekaasujen ihmisen toiminnasta aiheutuvat päästöt viimeistä edelliseltä vuodelta (vuosi X-2). Hiilidioksidipäästöjä IPCC:n lähdeluokasta ”1.A.3.A siviili-ilmailu” on pidettävä nollana päätöksen N:o 406/2009/EY 3 artiklan ja 7 artiklan 1 kohdan soveltamista varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen liitteessä I mainittujen kasvihuonekaasujen raportointia; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

– –

(a)

ihmisen toiminnasta aiheutuvat tämän asetuksen liitteessä I lueteltujen kasvihuonekaasujen päästöt sekä päätöksen N:o 406/2009/EY 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kasvihuonekaasujen ihmisen toiminnasta aiheutuvat päästöt viimeistä edelliseltä vuodelta (vuosi X-2). Hiilidioksidipäästöjä IPCC:n lähdeluokasta ”1.A.3.A siviili-ilmailu” on pidettävä nollana päätöksen N:o 406/2009/EY 3 artiklan ja 7 artiklan 1 kohdan soveltamista varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen liitteessä I mainittujen kasvihuonekaasujen raportointia;

– –

– –

| (a) | ihmisen toiminnasta aiheutuvat tämän asetuksen liitteessä I lueteltujen kasvihuonekaasujen päästöt sekä päätöksen N:o 406/2009/EY 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kasvihuonekaasujen ihmisen toiminnasta aiheutuvat päästöt viimeistä edelliseltä vuodelta (vuosi X-2). iilidioksidipäästöjä IPCC:n lähdeluokasta ”1.A.3.A siviili-ilmailu” on pidettävä nollana päätöksen N:o 406/2009/EY 3 artiklan ja 7 artiklan 1 kohdan soveltamista varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen liitteessä I mainittujen kasvihuonekaasujen raportointia; |
| --- | --- |

(a)

ihmisen toiminnasta aiheutuvat tämän asetuksen liitteessä I lueteltujen kasvihuonekaasujen päästöt sekä päätöksen N:o 406/2009/EY 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kasvihuonekaasujen ihmisen toiminnasta aiheutuvat päästöt viimeistä edelliseltä vuodelta (vuosi X-2). iilidioksidipäästöjä IPCC:n lähdeluokasta ”1.A.3.A siviili-ilmailu” on pidettävä nollana päätöksen N:o 406/2009/EY 3 artiklan ja 7 artiklan 1 kohdan soveltamista varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen liitteessä I mainittujen kasvihuonekaasujen raportointia;

– –

Perustelu

Luokassa 1.A.3.A huomioidaan päästöt, joita jäsenvaltiossa aiheutuu ilma-alusten nousuista ja laskuista sekä matkalennosta. Yksityislentokentiltä nousevien kevyiden ilma-alusten päästöt voi olla hankala sisällyttää laskelmiin lyhyellä aikavälillä. Kevyiden ilma-alusten käyttämä polttoaine otetaan kuitenkin todennäköisesti huomioon bunkkeriöljypäästöissä, jos alukset käyttävät kaupallista lentokenttää (mikä on epäjohdonmukaista).

Muutosehdotus 8

13 artikla – Politiikkojen, toimenpiteiden ja kehitysarvioiden kansalliset järjestelmät

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Järjestelmien tarkoituksena on varmistaa, että tämän asetuksen 14 ja 15 artiklan mukainen raportointi kasvihuonekaasujen lähteistä syntyviä ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä ja nielujen aikaansaamia poistumia koskevista politiikoista, toimenpiteistä ja kehitysarvioista on oikea-aikaista, läpinäkyvää, tarkkaa, johdonmukaista, vertailtavaa ja täydellistä; tämä koskee myös tietojen, menetelmien ja mallien käyttöä ja soveltamista sekä laadunvarmistus- ja laadunohjaustoimien ja herkkyysanalyysin täytäntöönpanoa. | 2.   Järjestelmi varmistaa , että tämän asetuksen 14 ja 15 artiklan mukainen raportointi kasvihuonekaasujen lähteistä syntyviä ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä ja nielujen aikaansaamia poistumia koskevista politiikoista, toimenpiteistä ja kehitysarvioista on oikea-aikaista, läpinäkyvää, tarkkaa, johdonmukaista, vertailtavaa ja täydellistä; tämä koskee myös tietojen, menetelmien ja mallien käyttöä ja soveltamista sekä laadunvarmistus- ja laadunohjaustoimien ja herkkyysanalyysin täytäntöönpanoa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Järjestelmien tarkoituksena on varmistaa, että tämän asetuksen 14 ja 15 artiklan mukainen raportointi kasvihuonekaasujen lähteistä syntyviä ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä ja nielujen aikaansaamia poistumia koskevista politiikoista, toimenpiteistä ja kehitysarvioista on oikea-aikaista, läpinäkyvää, tarkkaa, johdonmukaista, vertailtavaa ja täydellistä; tämä koskee myös tietojen, menetelmien ja mallien käyttöä ja soveltamista sekä laadunvarmistus- ja laadunohjaustoimien ja herkkyysanalyysin täytäntöönpanoa.

2.   Järjestelmi varmistaa , että tämän asetuksen 14 ja 15 artiklan mukainen raportointi kasvihuonekaasujen lähteistä syntyviä ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä ja nielujen aikaansaamia poistumia koskevista politiikoista, toimenpiteistä ja kehitysarvioista on oikea-aikaista, läpinäkyvää, tarkkaa, johdonmukaista, vertailtavaa ja täydellistä; tämä koskee myös tietojen, menetelmien ja mallien käyttöä ja soveltamista sekä laadunvarmistus- ja laadunohjaustoimien ja herkkyysanalyysin täytäntöönpanoa.

Perustelu

Kehitysarvioita ja vähähiilistä kehitystä koskevia suunnitelmia olisi voitava vertailla jäsenvaltioiden välisesti. Myös päästövaikutuksia eri aloihin Euroopan eri alueilla olisi voitava vertailla. Tietojen olisi siksi oltava saatavilla myöhempää analysointia varten ja strategioihin kohdistuvan luottamuksen edistämiseksi.

Muutosehdotus 9

14 artikla – Politiikkoja ja toimenpiteitä koskeva raportointi

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   – – | 1.   – – |
| (c) | tiedot niistä kansallisista politiikoista ja toimenpiteistä ja niiden unionin politiikkojen ja toimenpiteiden täytäntöönpanosta, joilla rajoitetaan tai vähennetään kasvihuonekaasujen lähteistä syntyviä ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä tai parannetaan nielujen aikaansaamia poistumia, esitettyinä sektorikohtaisesti kustakin tämän asetuksen liitteessä I tarkoitetusta kasvihuonekaasusta. Näissä tiedoissa on viitattava sovellettaviin kansallisiin tai unionin politiikkoihin, erityisesti niihin, jotka koskevat ilmanlaatua, ja niiden on sisällettävä |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   – –

1.   – –

(c)

tiedot niistä kansallisista politiikoista ja toimenpiteistä ja niiden unionin politiikkojen ja toimenpiteiden täytäntöönpanosta, joilla rajoitetaan tai vähennetään kasvihuonekaasujen lähteistä syntyviä ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä tai parannetaan nielujen aikaansaamia poistumia, esitettyinä sektorikohtaisesti kustakin tämän asetuksen liitteessä I tarkoitetusta kasvihuonekaasusta. Näissä tiedoissa on viitattava sovellettaviin kansallisiin tai unionin politiikkoihin, erityisesti niihin, jotka koskevat ilmanlaatua, ja niiden on sisällettävä

| (c) | tiedot niistä kansallisista politiikoista ja toimenpiteistä ja niiden unionin politiikkojen ja toimenpiteiden täytäntöönpanosta, joilla rajoitetaan tai vähennetään kasvihuonekaasujen lähteistä syntyviä ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä tai parannetaan nielujen aikaansaamia poistumia, esitettyinä sektorikohtaisesti kustakin tämän asetuksen liitteessä I tarkoitetusta kasvihuonekaasusta. Näissä tiedoissa on viitattava sovellettaviin kansallisiin tai unionin politiikkoihin, erityisesti niihin, jotka koskevat ilmanlaatua, ja niiden on sisällettävä |
| --- | --- |

(c)

tiedot niistä kansallisista politiikoista ja toimenpiteistä ja niiden unionin politiikkojen ja toimenpiteiden täytäntöönpanosta, joilla rajoitetaan tai vähennetään kasvihuonekaasujen lähteistä syntyviä ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä tai parannetaan nielujen aikaansaamia poistumia, esitettyinä sektorikohtaisesti kustakin tämän asetuksen liitteessä I tarkoitetusta kasvihuonekaasusta. Näissä tiedoissa on viitattava sovellettaviin kansallisiin tai unionin politiikkoihin, erityisesti niihin, jotka koskevat ilmanlaatua, ja niiden on sisällettävä

– –

– –

2.   Jäsenvaltioiden on saatettava yleisön saataville sähköisessä muodossa kaikki mahdolliset arvioinnit kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden kustannuksista ja vaikutuksista sekä tiedot niiden unionin politiikkojen ja toimenpiteiden täytäntöönpanosta, joilla rajoitetaan tai vähennetään kasvihuonekaasujen lähteistä johtuvia ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä tai lisätään nielujen aikaansaamia poistumia, yhdessä näitä arviointeja tukevien mahdollisten teknisten raporttien kanssa. Näiden tietojen olisi sisällettävä kuvaukset käytetyistä malleista ja menetelmistä sekä määritelmät ja pohjana olevat oletukset.

2.   Jäsenvaltioiden on saatettava yleisön saataville sähköisessä muodossa kaikki mahdolliset arvioinnit kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden kustannuksista ja vaikutuksista sekä tiedot niiden unionin politiikkojen ja toimenpiteiden täytäntöönpanosta, joilla rajoitetaan tai vähennetään kasvihuonekaasujen lähteistä johtuvia ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä tai lisätään nielujen aikaansaamia poistumia, yhdessä näitä arviointeja tukevien mahdollisten teknisten raporttien kanssa. Näiden tietojen olisi sisällettävä kuvaukset käytetyistä malleista ja menetelmistä sekä määritelmät ja pohjana olevat oletukset .

Perustelu

Alueellisen ulottuvuuden tulee ilmetä selvästi.

Tarvitaan sekä laskelmat että laadulliset selvitykset.

Muutosehdotus 10

15 artikla – Kehitysarvioita koskeva raportointi

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kunakin vuonna (vuosi X) viimeistään 15 päivänä maaliskuuta kansalliset kehitysarviot kasvihuonekaasujen lähteistä syntyvistä ihmisen toiminnasta aiheutuvista päästöistä ja nielujen aikaansaamista poistumista kaasujen ja sektorien mukaan eriteltynä. – – | 1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kunakin vuonna (vuosi X) viimeistään 15 päivänä maaliskuuta kansalliset kehitysarviot kasvihuonekaasujen lähteistä syntyvistä ihmisen toiminnasta aiheutuvista päästöistä ja nielujen aikaansaamista poistumista kaasujen sektorien mukaan eriteltynä. – – |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kunakin vuonna (vuosi X) viimeistään 15 päivänä maaliskuuta kansalliset kehitysarviot kasvihuonekaasujen lähteistä syntyvistä ihmisen toiminnasta aiheutuvista päästöistä ja nielujen aikaansaamista poistumista kaasujen ja sektorien mukaan eriteltynä. – –

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kunakin vuonna (vuosi X) viimeistään 15 päivänä maaliskuuta kansalliset kehitysarviot kasvihuonekaasujen lähteistä syntyvistä ihmisen toiminnasta aiheutuvista päästöistä ja nielujen aikaansaamista poistumista kaasujen sektorien mukaan eriteltynä. – –

Perustelu

Alueellisen ulottuvuuden tulee ilmetä selvästi.

Muutosehdotus 11

25 artikla – Euroopan ympäristökeskuksen rooli

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| – – | – – |
| (d) | vuosittaisen asiantuntijatarkistuksen suorittaminen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

– –

– –

(d)

vuosittaisen asiantuntijatarkistuksen suorittaminen;

| (d) | vuosittaisen asiantuntijatarkistuksen suorittaminen ; |
| --- | --- |

(d)

vuosittaisen asiantuntijatarkistuksen suorittaminen ;

– –

– –

| (h) | ennusteiden laatiminen kehitysarvioita koskevista tiedoista, joita jäsenvaltiot eivät ole toimittaneet; |
| --- | --- |

(h)

ennusteiden laatiminen kehitysarvioita koskevista tiedoista, joita jäsenvaltiot eivät ole toimittaneet;

| (h) | ennusteiden laatiminen kehitysarvioita koskevista tiedoista, joita jäsenvaltiot eivät ole toimittaneet; |
| --- | --- |

(h)

ennusteiden laatiminen kehitysarvioita koskevista tiedoista, joita jäsenvaltiot eivät ole toimittaneet;

– –

– –

| (j) | tämän asetuksen mukaisesti kerättyjen tietojen levittäminen, mukaan luettuna jäsenvaltioiden hillitsemispolitiikkaa ja -toimenpiteitä koskevan tietokannan ylläpito ja päivitys sekä ilmastonmuutoksen vaikutuksia, siihen liittyvää haavoittuvuutta ja siihen sopeutumista koskeva tietokeskus. |
| --- | --- |

(j)

tämän asetuksen mukaisesti kerättyjen tietojen levittäminen, mukaan luettuna jäsenvaltioiden hillitsemispolitiikkaa ja -toimenpiteitä koskevan tietokannan ylläpito ja päivitys sekä ilmastonmuutoksen vaikutuksia, siihen liittyvää haavoittuvuutta ja siihen sopeutumista koskeva tietokeskus.

| (j) | tämän asetuksen mukaisesti kerättyjen tietojen levittäminen, mukaan luettuna jäsenvaltioiden hillitsemispolitiikkaa ja -toimenpiteitä koskevan tietokannan ylläpito ja päivitys sekä ilmastonmuutoksen vaikutuksia, siihen liittyvää haavoittuvuutta ja siihen sopeutumista koskeva tietokeskus |
| --- | --- |

(j)

tämän asetuksen mukaisesti kerättyjen tietojen levittäminen, mukaan luettuna jäsenvaltioiden hillitsemispolitiikkaa ja -toimenpiteitä koskevan tietokannan ylläpito ja päivitys sekä ilmastonmuutoksen vaikutuksia, siihen liittyvää haavoittuvuutta ja siihen sopeutumista koskeva tietokeskus

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | . |
| --- | --- |

.

Perustelu

Euroopan ympäristökeskus on oleellisen tärkeä jäsenvaltioiden toimien onnistumisen kannalta. Siltä tulisi siis saada päästöjen todennäköiseen kehitykseen liittyvää asiantuntemusta ja ohjausta. Kumulatiiviset päästöt vaikuttavat suuresti kasvihuonekaasujen pitoisuuksiin ilmakehässä ja siten myös tulevaan lämpötilan nousuun. Euroopan rajojen sisäpuoliset päästöt eivät kuvasta todenmukaisesti Euroopan globaaleja päästöjä. Nk. kulutuspäästöt olisikin otettava nimenomaisesti huomioon.

Bryssel 19. heinäkuuta 2012

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 277/61 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 277/61

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelmaa (Life) koskevaksi asetukseksi”

2012/C 277/08

ALUEIDEN KOMITEA

| — | pitäisi tämän alan merkittävien haasteiden johdosta ohjelman määrärahojen huomattavasti suurempaa korotusta tervetulleena. Komitea on tietoinen siitä, ettei täsmällisestä summasta voida sopia, ennen kuin neuvottelut monivuotisesta rahoituskehyksestä on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

—

pitäisi tämän alan merkittävien haasteiden johdosta ohjelman määrärahojen huomattavasti suurempaa korotusta tervetulleena. Komitea on tietoinen siitä, ettei täsmällisestä summasta voida sopia, ennen kuin neuvottelut monivuotisesta rahoituskehyksestä on saatu päätökseen.

| — | tukee uutta ”integroituihin hankkeisiin” perustuvaa lähestymistapaa; kehottaa kuitenkin edistämään sidosryhmien pääsyä ja osallistumista integroituihin hankkeisiin, lisäämään meriympäristön, maaperän ja melun integroitujen hankkeiden ensisijaisiin aloihin sekä luomaan asianmukaisia mekanismeja, joilla varmistetaan Life-ohjelman koordinoiminen yhteiseen strategiakehykseen kuuluvien EU:n muiden rahastojen kanssa sekä Natura 2000 -hankkeen rahoituksessa käytettävien toteutusjärjestyksen sisältävien toimintasuunnitelmien kanssa. |
| --- | --- |

—

tukee uutta ”integroituihin hankkeisiin” perustuvaa lähestymistapaa; kehottaa kuitenkin edistämään sidosryhmien pääsyä ja osallistumista integroituihin hankkeisiin, lisäämään meriympäristön, maaperän ja melun integroitujen hankkeiden ensisijaisiin aloihin sekä luomaan asianmukaisia mekanismeja, joilla varmistetaan Life-ohjelman koordinoiminen yhteiseen strategiakehykseen kuuluvien EU:n muiden rahastojen kanssa sekä Natura 2000 -hankkeen rahoituksessa käytettävien toteutusjärjestyksen sisältävien toimintasuunnitelmien kanssa.

| — | katsoo, että alv:n poistaminen tukikelpoisena kustannuksena saa todennäköisesti monet mahdolliset hakijat luopumaan ehdotuksen laatimisesta. Komitea ehdottaa, että alv tulisi hyväksyä tukikelpoiseksi kustannukseksi, mikäli edunsaajat pystyvät osoittamaan, ettei alv:sta voida saada palautusta. |
| --- | --- |

—

katsoo, että alv:n poistaminen tukikelpoisena kustannuksena saa todennäköisesti monet mahdolliset hakijat luopumaan ehdotuksen laatimisesta. Komitea ehdottaa, että alv tulisi hyväksyä tukikelpoiseksi kustannukseksi, mikäli edunsaajat pystyvät osoittamaan, ettei alv:sta voida saada palautusta.

| — | suosittaa, että pysyvän henkilöstön aiheuttamat kustannukset pidetään jatkossakin tukikelpoisina sillä edellytyksellä, että asiakirjoin osoitetaan kyseisen henkilöstön saaneen todella siirron hankkeeseen kuuluviin tehtäviin koko- tai osa-aikaisesti. |
| --- | --- |

—

suosittaa, että pysyvän henkilöstön aiheuttamat kustannukset pidetään jatkossakin tukikelpoisina sillä edellytyksellä, että asiakirjoin osoitetaan kyseisen henkilöstön saaneen todella siirron hankkeeseen kuuluviin tehtäviin koko- tai osa-aikaisesti.

| — | ehdottaa, että osarahoitusosuuden yläraja tulisi nostaa 85 prosenttiin vähemmän kehittyneillä alueilla (kuten nämä rakennerahastoasetuksissa määritellään) ja syrjäisimmillä alueilla. |
| --- | --- |

—

ehdottaa, että osarahoitusosuuden yläraja tulisi nostaa 85 prosenttiin vähemmän kehittyneillä alueilla (kuten nämä rakennerahastoasetuksissa määritellään) ja syrjäisimmillä alueilla.

| — | vaatii, että Life-ohjelmaan olisi oltava pääsy myös EU:n merentakaisilla mailla ja alueilla, jotka kuuluvat merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen piiriin (neuvoston päätös 2001/822/EY), sillä ne edustavat suurta osaa luonnon monimuotoisuudesta EU:ssa. |
| --- | --- |

—

vaatii, että Life-ohjelmaan olisi oltava pääsy myös EU:n merentakaisilla mailla ja alueilla, jotka kuuluvat merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen piiriin (neuvoston päätös 2001/822/EY), sillä ne edustavat suurta osaa luonnon monimuotoisuudesta EU:ssa.

| Esittelijä | Kay TWITCHEN (UK, NI), Essexin kreivikunnanvaltuutettu |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta
  COM(2011) 874 final – 2011/0428 COD |

Esittelijä

Kay TWITCHEN (UK, NI), Essexin kreivikunnanvaltuutettu

Viiteasiakirja

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta

COM(2011) 874 final – 2011/0428 COD

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

A   
  Yleisiä huomioita

| 1. | toistaa näkemyksensä siitä, että Life-ohjelma on merkittävä väline tuettaessa sellaisten paikallis- ja aluetason ympäristöpolitiikkojen ja -hankkeiden rahoitusta, joilla on eurooppalaista lisäarvoa, ja että se on auttanut viemään eteenpäin paikallis- ja alueviranomaisten toimia. Ohjelmalla on myös edistetty kumppanuussuhteiden solmimista ja näin vahvistettu yhteistyörakenteita, mikä on helpottanut kokemusten ja tietojen vaihtoa paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

1.

toistaa näkemyksensä siitä, että Life-ohjelma on merkittävä väline tuettaessa sellaisten paikallis- ja aluetason ympäristöpolitiikkojen ja -hankkeiden rahoitusta, joilla on eurooppalaista lisäarvoa, ja että se on auttanut viemään eteenpäin paikallis- ja alueviranomaisten toimia. Ohjelmalla on myös edistetty kumppanuussuhteiden solmimista ja näin vahvistettu yhteistyörakenteita, mikä on helpottanut kokemusten ja tietojen vaihtoa paikallis- ja aluetasolla.

| 2. | suhtautuu myönteisesti aikomukseen jatkaa Life-ohjelmaa EU:n uudella rahoituskaudella. Komitea katsoo, että näin varmistetaan entistä tehokkaammat toimet, luodaan yhteisvaikutuksia koordinoimalla unionin ja jäsenvaltioiden toimia sekä lisätään ympäristö- ja ilmastotoimien tunnettavuutta. |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti aikomukseen jatkaa Life-ohjelmaa EU:n uudella rahoituskaudella. Komitea katsoo, että näin varmistetaan entistä tehokkaammat toimet, luodaan yhteisvaikutuksia koordinoimalla unionin ja jäsenvaltioiden toimia sekä lisätään ympäristö- ja ilmastotoimien tunnettavuutta.

| 3. | yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan ympäristö- ja ilmastotoimien tulisi olla EU:n useimpien politiikkojen olennainen osa. EU:n tärkeimmät rahoitusvälineet eivät kuitenkaan vastaa kaikkiin ympäristönsuojeluun ja ilmastonmuutoksen torjuntaan liittyviin erityistarpeisiin. Siksi tarvitaan jatkossakin erillinen ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelma, joka perustuu Life+-asetuksen (EY) N:o 614/2007 saavutuksiin aikajaksona 2007–2013. Ohjelma täydentää näin ollen valtavirtaistamista edistävää lähestymistapaa ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi EU:n talousarvion puitteissa niin, että siitä rahoitetaan ympäristö- ja ilmastohankkeita, jotka eivät voi saada rahoitusta muualta. |
| --- | --- |

3.

yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan ympäristö- ja ilmastotoimien tulisi olla EU:n useimpien politiikkojen olennainen osa. EU:n tärkeimmät rahoitusvälineet eivät kuitenkaan vastaa kaikkiin ympäristönsuojeluun ja ilmastonmuutoksen torjuntaan liittyviin erityistarpeisiin. Siksi tarvitaan jatkossakin erillinen ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelma, joka perustuu Life+-asetuksen (EY) N:o 614/2007 saavutuksiin aikajaksona 2007–2013. Ohjelma täydentää näin ollen valtavirtaistamista edistävää lähestymistapaa ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi EU:n talousarvion puitteissa niin, että siitä rahoitetaan ympäristö- ja ilmastohankkeita, jotka eivät voi saada rahoitusta muualta.

| 4. | panee merkille, että nykyistä Life-ohjelmaa koskevassa arvioinnissa on tuotu esiin, että strategisen fokusoinnin puuttuminen heikentää ohjelman vaikutuksia. Siksi uuden ohjelman myötä otetaan käyttöön joustava ylhäältä alaspäin etenevä lähestymistapa ja perustetaan kaksi erillistä alaohjelmaa, jotka kattavat ympäristö- ja ilmastotoimet selkeästi yksilöidyin painopistein. |
| --- | --- |

4.

panee merkille, että nykyistä Life-ohjelmaa koskevassa arvioinnissa on tuotu esiin, että strategisen fokusoinnin puuttuminen heikentää ohjelman vaikutuksia. Siksi uuden ohjelman myötä otetaan käyttöön joustava ylhäältä alaspäin etenevä lähestymistapa ja perustetaan kaksi erillistä alaohjelmaa, jotka kattavat ympäristö- ja ilmastotoimet selkeästi yksilöidyin painopistein.

| 5. | pitää tässä yhteydessä tärkeänä, että ohjelman toimeenpanossa taataan riittävä joustavuus. Painopisteiden asettaminen ei saa johtaa liian suuriin rajoituksiin tai liian tiukkoihin kriteereihin. Ratkaiseva merkitys on nykyisen ohjelman tapaan oltava ehdotettujen hankkeiden laadulla. |
| --- | --- |

5.

pitää tässä yhteydessä tärkeänä, että ohjelman toimeenpanossa taataan riittävä joustavuus. Painopisteiden asettaminen ei saa johtaa liian suuriin rajoituksiin tai liian tiukkoihin kriteereihin. Ratkaiseva merkitys on nykyisen ohjelman tapaan oltava ehdotettujen hankkeiden laadulla.

| 6. | katsoo, että Life-asetuksessa tulisi mainita erityisesti tarve pyrkiä aikaansaamaan synergiaetuja eri osa-alueiden välillä, toisin sanoen varmistamaan, että Life-ohjelmasta rahoitetut ilmastohankkeet vaikuttavat myönteisesti luonnon monimuotoisuuteen ja että ohjelmasta rahoitetut ympäristöhankkeet ovat ilmaston kannalta kestävällä pohjalla. Koska komissio on viitannut kummankin alaohjelman mahdollisiin keskinäisiin synergiaetuihin ja jotta hankkeet voivat hyödyttää useita tavoitteita, on tärkeää varmistaa, että tämä seikka on kunnossa. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että Life-asetuksessa tulisi mainita erityisesti tarve pyrkiä aikaansaamaan synergiaetuja eri osa-alueiden välillä, toisin sanoen varmistamaan, että Life-ohjelmasta rahoitetut ilmastohankkeet vaikuttavat myönteisesti luonnon monimuotoisuuteen ja että ohjelmasta rahoitetut ympäristöhankkeet ovat ilmaston kannalta kestävällä pohjalla. Koska komissio on viitannut kummankin alaohjelman mahdollisiin keskinäisiin synergiaetuihin ja jotta hankkeet voivat hyödyttää useita tavoitteita, on tärkeää varmistaa, että tämä seikka on kunnossa.

| 7. | toistaa kehotuksensa (1) siitä, että LIFE-ohjelmassa tuetaan jatkossakin viestintä- ja tiedotushankkeita ja keskitytään aiempaa enemmän tietoisuuden lisäämiseen, kestävää kehitystä koskeva valistus mukaan luettuna, sekä sellaisten hankkeiden edistämiseen, joihin paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat. Tässä yhteydessä komitea pitää tervetulleena ehdotettua ”Hallinto ja tiedottaminen” -painopistealaa kummassakin alaohjelmassa. |
| --- | --- |

7.

toistaa kehotuksensa (1) siitä, että LIFE-ohjelmassa tuetaan jatkossakin viestintä- ja tiedotushankkeita ja keskitytään aiempaa enemmän tietoisuuden lisäämiseen, kestävää kehitystä koskeva valistus mukaan luettuna, sekä sellaisten hankkeiden edistämiseen, joihin paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat. Tässä yhteydessä komitea pitää tervetulleena ehdotettua ”Hallinto ja tiedottaminen” -painopistealaa kummassakin alaohjelmassa.

| 8. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen siitä, että molemmat Life-alaohjelmat sisällytetään niiden johdonmukaisuuden varmistamiseksi yhteen ainoaan monivuotiseen työohjelmaan, jossa sovelletaan yhtä ainoaa yhteistä täytäntöönpanosäännöstöä ja jonka osalta tehdään yksi ainoa ehdotuspyyntö, ja että niitä käsitellään Life-komiteassa yhdessä. Komitea katsoo, ettei eri osaohjelmien menettelyiden ja painopisteiden tulisi erota toisistaan. |
| --- | --- |

8.

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen siitä, että molemmat Life-alaohjelmat sisällytetään niiden johdonmukaisuuden varmistamiseksi yhteen ainoaan monivuotiseen työohjelmaan, jossa sovelletaan yhtä ainoaa yhteistä täytäntöönpanosäännöstöä ja jonka osalta tehdään yksi ainoa ehdotuspyyntö, ja että niitä käsitellään Life-komiteassa yhdessä. Komitea katsoo, ettei eri osaohjelmien menettelyiden ja painopisteiden tulisi erota toisistaan.

| 9. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on tätä ehdotusta laatiessaan järjestänyt laaja-alaisia kuulemismenettelyjä ja ottanut huomioon monet sidosryhmien ja AK:n esittämät näkökohdat. (2) |
| --- | --- |

9.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on tätä ehdotusta laatiessaan järjestänyt laaja-alaisia kuulemismenettelyjä ja ottanut huomioon monet sidosryhmien ja AK:n esittämät näkökohdat. (2)

B   
  Indikaattorit

| 10. | on tyytyväinen siihen, että ehdotetun asetuksen 3 artiklassa painotetaan indikaattorien määrittelemistä Life-ohjelman onnistumisen mittaamiseksi. Komitea suosittaa, että mukaan otetaan myös indikaattoreita, joilla mitataan ja edistetään hyvää hallintotapaa ja viestintää kaikissa Life-hankkeissa. AK on kehottanut edistämään Life-ohjelmassa kohdennettuja – ja näin ollen tehokkaampia – viestintätapoja ja toimia valmiuksien kehittämiseksi kunkin Life-hankkeen yhteydessä. |
| --- | --- |

10.

on tyytyväinen siihen, että ehdotetun asetuksen 3 artiklassa painotetaan indikaattorien määrittelemistä Life-ohjelman onnistumisen mittaamiseksi. Komitea suosittaa, että mukaan otetaan myös indikaattoreita, joilla mitataan ja edistetään hyvää hallintotapaa ja viestintää kaikissa Life-hankkeissa. AK on kehottanut edistämään Life-ohjelmassa kohdennettuja – ja näin ollen tehokkaampia – viestintätapoja ja toimia valmiuksien kehittämiseksi kunkin Life-hankkeen yhteydessä.

C   
  Ympäristö-alaohjelma (Life ”Ympäristö”)

Painopisteala: ympäristö ja resurssitehokkuus

| 11. | panee merkille, että asetusehdotuksen 10 artiklassa jätetään huomiotta markkinoille saattamiseen tähtäävä yksityisen sektorin innovointi, koska sitä käsitellään Horisontti 2020 -puiteohjelmassa. Tämä mahdollistaa sen, että Life-ohjelmassa keskitytään paikallis- ja alueviranomaisten ekoinnovointiin sekä sellaisten ratkaisujen löytämiseen, joiden täytäntöönpano tapahtuu usein parhaiten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusyhteistyönä. AK pitää näin ollen tervetulleena siirtymistä kohti julkisen sektorin innovointia sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden mahdollisuutta. |
| --- | --- |

11.

panee merkille, että asetusehdotuksen 10 artiklassa jätetään huomiotta markkinoille saattamiseen tähtäävä yksityisen sektorin innovointi, koska sitä käsitellään Horisontti 2020 -puiteohjelmassa. Tämä mahdollistaa sen, että Life-ohjelmassa keskitytään paikallis- ja alueviranomaisten ekoinnovointiin sekä sellaisten ratkaisujen löytämiseen, joiden täytäntöönpano tapahtuu usein parhaiten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusyhteistyönä. AK pitää näin ollen tervetulleena siirtymistä kohti julkisen sektorin innovointia sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden mahdollisuutta.

Painopisteala: luonnon monimuotoisuus

| 12. | on tyytyväinen siihen, että ehdotetun asetuksen 11 artiklassa sallitaan AK:n esityksen (3) mukaisesti toistuvat toimet edellyttäen, että hankkeet pohjautuvat esimerkillisiin menettelytapoihin, joita voidaan soveltaa myös toisilla alueilla, ja että hankkeiden osalta noudatetaan niiden valvontaa ja suurelle yleisölle kohdennettua tulosten julkaisua koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

12.

on tyytyväinen siihen, että ehdotetun asetuksen 11 artiklassa sallitaan AK:n esityksen (3) mukaisesti toistuvat toimet edellyttäen, että hankkeet pohjautuvat esimerkillisiin menettelytapoihin, joita voidaan soveltaa myös toisilla alueilla, ja että hankkeiden osalta noudatetaan niiden valvontaa ja suurelle yleisölle kohdennettua tulosten julkaisua koskevia vaatimuksia.

| 13. | katsoo, että tuki integroitujen hankkeiden kautta toimintajärjestystä koskeviin puitteisiin Natura 2000 -hankkeen rahoittamiseksi on keskeinen osatekijä tulevaisuudessa Life-ohjelman ”Luonnon monimuotoisuus” -painopistealalla. AK esittää, että kunkin jäsenvaltion institutionaalisen kehyksen mukaisesti alueviranomaisten tulisi kantaa vastuu toimintajärjestystä koskevien puitteiden kehittämisestä, ja ottaa huomioon Euroopan komission käynnistämät viimeaikaiset aloitteet Natura 2000 -hankkeen rahoittamiseksi (4). |
| --- | --- |

13.

katsoo, että tuki integroitujen hankkeiden kautta toimintajärjestystä koskeviin puitteisiin Natura 2000 -hankkeen rahoittamiseksi on keskeinen osatekijä tulevaisuudessa Life-ohjelman ”Luonnon monimuotoisuus” -painopistealalla. AK esittää, että kunkin jäsenvaltion institutionaalisen kehyksen mukaisesti alueviranomaisten tulisi kantaa vastuu toimintajärjestystä koskevien puitteiden kehittämisestä, ja ottaa huomioon Euroopan komission käynnistämät viimeaikaiset aloitteet Natura 2000 -hankkeen rahoittamiseksi (4).

Painopisteala: ympäristöhallinto ja -tieto

| 14. | suhtautuu erittäin myönteisesti siihen, että tukea ympäristöhallintoon on vahvistettu Life-ohjelmassa tekemällä siitä painopisteala ehdotetussa asetuksessa (12 artikla). AK katsoo, että tämä lisää mahdollisten hallintohankkeiden tunnettavuutta ja että paikallis- ja alueviranomaiset hyötyvät merkittävästi tästä uudesta painopistealasta. AK on kehottanut edistämään Life-ohjelmassa paikallis- ja alueviranomaisten hallinnollisten valmiuksien vahvistamista sekä keskittymään aiempaa enemmän tietoisuuden lisäämiseen, kestävää kehitystä koskeva valistus mukaan luettuna, sekä sellaisten hankkeiden edistämiseen, joihin paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat ja joilla on huomattava vaikutus EU:n tasolla (5). |
| --- | --- |

14.

suhtautuu erittäin myönteisesti siihen, että tukea ympäristöhallintoon on vahvistettu Life-ohjelmassa tekemällä siitä painopisteala ehdotetussa asetuksessa (12 artikla). AK katsoo, että tämä lisää mahdollisten hallintohankkeiden tunnettavuutta ja että paikallis- ja alueviranomaiset hyötyvät merkittävästi tästä uudesta painopistealasta. AK on kehottanut edistämään Life-ohjelmassa paikallis- ja alueviranomaisten hallinnollisten valmiuksien vahvistamista sekä keskittymään aiempaa enemmän tietoisuuden lisäämiseen, kestävää kehitystä koskeva valistus mukaan luettuna, sekä sellaisten hankkeiden edistämiseen, joihin paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat ja joilla on huomattava vaikutus EU:n tasolla (5).

| 15. | katsoo, että tällä painopistealalla tulisi edistää tietojenvaihtoa EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanosta ja valvonnasta tukemalla verkostoja, koulutusta ja parhaiden käytänteiden vaihtohankkeita erityisesti alalla aktiivisten paikallis- ja alueviranomaisten välillä unionin tasolla. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että tällä painopistealalla tulisi edistää tietojenvaihtoa EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanosta ja valvonnasta tukemalla verkostoja, koulutusta ja parhaiden käytänteiden vaihtohankkeita erityisesti alalla aktiivisten paikallis- ja alueviranomaisten välillä unionin tasolla.

D   
  Ilmastotoimet-alaohjelma (Life ”Ilmasto”)

| 16. | suhtautuu myönteisesti siihen, että on perustettu uusi Ilmastotoimet-alaohjelma, jolla voidaan osaltaan edistää vähähiilisiä, resurssitehokkaita ja ilmaston kannalta kestäviä toimia ja investointeja. Komitea pitää tätä tervetulleena, kun otetaan huomioon EU:n kansainväliset sitoumukset vähentää kasvihuonekaasupäästöjä Kioton pöytäkirjan puitteissa ja tuleva maailmanlaajuinen ilmastosopimus, jota koskevat neuvottelut on määrä saattaa päätökseen vuoteen 2015 mennessä, sekä tavoitteet, jotka EU on asettanut itselleen ilmasto- ja energiapaketissa, Eurooppa 2020 -strategiassa sekä etenemissuunnitelmassa vähähiiliseen talouteen siirtymiseksi vuoteen 2050 mennessä (6). |
| --- | --- |

16.

suhtautuu myönteisesti siihen, että on perustettu uusi Ilmastotoimet-alaohjelma, jolla voidaan osaltaan edistää vähähiilisiä, resurssitehokkaita ja ilmaston kannalta kestäviä toimia ja investointeja. Komitea pitää tätä tervetulleena, kun otetaan huomioon EU:n kansainväliset sitoumukset vähentää kasvihuonekaasupäästöjä Kioton pöytäkirjan puitteissa ja tuleva maailmanlaajuinen ilmastosopimus, jota koskevat neuvottelut on määrä saattaa päätökseen vuoteen 2015 mennessä, sekä tavoitteet, jotka EU on asettanut itselleen ilmasto- ja energiapaketissa, Eurooppa 2020 -strategiassa sekä etenemissuunnitelmassa vähähiiliseen talouteen siirtymiseksi vuoteen 2050 mennessä (6).

| 17. | toteaa kuitenkin, että ehdotettu talousarvio on melko pieni osa koko Life-ohjelmasta (25 prosenttia). Life ”Ilmasto” -alaohjelman mahdollisuudet vähentää kasvihuonekaasupäästöjä merkittävästi ovat näin ollen hyvin rajalliset. Sen avulla tulisi siksi tukea useiden ympäristöhyötyjen saavuttamista, joista esimerkkeinä mainittakoon ilmanlaadun takaamisen kannalta oleelliset ja biologisesti hyvin monimuotoiset luontoalueet (turvesuot ja metsäalueet) tai ”vihreän infrastruktuurin” luominen yhdennettynä lähestymistapana biologisen monimuotoisuuden suojelemiseen ja ilmastonmuutoksen vaikutusten vaimentamiseen. |
| --- | --- |

17.

toteaa kuitenkin, että ehdotettu talousarvio on melko pieni osa koko Life-ohjelmasta (25 prosenttia). Life ”Ilmasto” -alaohjelman mahdollisuudet vähentää kasvihuonekaasupäästöjä merkittävästi ovat näin ollen hyvin rajalliset. Sen avulla tulisi siksi tukea useiden ympäristöhyötyjen saavuttamista, joista esimerkkeinä mainittakoon ilmanlaadun takaamisen kannalta oleelliset ja biologisesti hyvin monimuotoiset luontoalueet (turvesuot ja metsäalueet) tai ”vihreän infrastruktuurin” luominen yhdennettynä lähestymistapana biologisen monimuotoisuuden suojelemiseen ja ilmastonmuutoksen vaikutusten vaimentamiseen.

| 18. | suhtautuu myönteisesti siihen, että integroitujen hankkeiden tukipisteenä ovat ilmastonmuutoksen vaikutusten vähentämistä ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevat strategiat sekä toimintasuunnitelmat. |
| --- | --- |

18.

suhtautuu myönteisesti siihen, että integroitujen hankkeiden tukipisteenä ovat ilmastonmuutoksen vaikutusten vähentämistä ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevat strategiat sekä toimintasuunnitelmat.

| 19. | on tyytyväinen painopistealan ”Ilmastohallinto ja -tieto” tavoitteisiin (16 artikla) ja näkisi komitean selkeänä tehtävänä ilmastoasioita koskevan tietoisuuden edistämisen. |
| --- | --- |

19.

on tyytyväinen painopistealan ”Ilmastohallinto ja -tieto” tavoitteisiin (16 artikla) ja näkisi komitean selkeänä tehtävänä ilmastoasioita koskevan tietoisuuden edistämisen.

E   
  Integroidut hankkeet

| 20. | suhtautuu myönteisesti, kuten sen aiemmissa lausunnoissa todetaan (7), ehdotukseen ryhtyä toteuttamaan pitkäkestoisesti niin sanottuja integroituja hankkeita, joiden avulla ratkaistaan laajalla alueella (erityisesti alueellisesti, alueiden välisesti tai maakohtaisesti monenlaisia eri ongelmia luomalla strategiset ja järjestelmälliset suhteet EU:n muihin rahoituslähteisiin. Life-hankkeilla olisi jatkossakin merkittävä katalyyttinen arvo. |
| --- | --- |

20.

suhtautuu myönteisesti, kuten sen aiemmissa lausunnoissa todetaan (7), ehdotukseen ryhtyä toteuttamaan pitkäkestoisesti niin sanottuja integroituja hankkeita, joiden avulla ratkaistaan laajalla alueella (erityisesti alueellisesti, alueiden välisesti tai maakohtaisesti monenlaisia eri ongelmia luomalla strategiset ja järjestelmälliset suhteet EU:n muihin rahoituslähteisiin. Life-hankkeilla olisi jatkossakin merkittävä katalyyttinen arvo.

| 21. | katsoo, että integroiduilla hankkeilla parannetaan ympäristö- ja ilmastopolitiikan täytäntöönpanoa ja sisällyttämistä muihin politiikanaloihin sekä myös monitasoisen hallinnon periaatteen soveltamista varmistamalla muiden EU:n, kansallisten ja yksityisten varojen koordinoitu käyttö ympäristö- tai ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi. Niissä keskitytään ympäristö- ja ilmastosuunnitelmien ja -strategioiden täytäntöönpanoon laajemmalla alueella kuin tavallisesti, kun kyse on Life+-ohjelmasta. |
| --- | --- |

21.

katsoo, että integroiduilla hankkeilla parannetaan ympäristö- ja ilmastopolitiikan täytäntöönpanoa ja sisällyttämistä muihin politiikanaloihin sekä myös monitasoisen hallinnon periaatteen soveltamista varmistamalla muiden EU:n, kansallisten ja yksityisten varojen koordinoitu käyttö ympäristö- tai ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi. Niissä keskitytään ympäristö- ja ilmastosuunnitelmien ja -strategioiden täytäntöönpanoon laajemmalla alueella kuin tavallisesti, kun kyse on Life+-ohjelmasta.

| 22. | suhtautuu myönteisesti siihen, että 18 artiklan d kohdan luettelossa integroituja hankkeita koskevista ensisijaisista aloista on suurelta osin otettu huomioon AK:n aiemmat suositukset (vesihuolto, luonnon ja biodiversiteetin suojeleminen, kestäväpohjainen resurssien käyttö ja jätehuolto). Komitea kuitenkin katsoo, että meriympäristö, maaperä ja melu tulisi lisätä näihin ensisijaisiin aloihin. |
| --- | --- |

22.

suhtautuu myönteisesti siihen, että 18 artiklan d kohdan luettelossa integroituja hankkeita koskevista ensisijaisista aloista on suurelta osin otettu huomioon AK:n aiemmat suositukset (vesihuolto, luonnon ja biodiversiteetin suojeleminen, kestäväpohjainen resurssien käyttö ja jätehuolto). Komitea kuitenkin katsoo, että meriympäristö, maaperä ja melu tulisi lisätä näihin ensisijaisiin aloihin.

| 23. | ilmaisee huolensa siitä, että integroidut hankkeet voivat olla monimutkaisia laatia ja hallinnoida erityisesti, kun otetaan huomioon määräaikojen, valintakriteerien, hakemusmenettelyiden ja -mallien, hallinnointiedellytyksien sekä raportointijärjestelyiden laaja kirjo. Tämä on erityisen haasteellisia pienille paikallisyhteisöille, minkä johdosta komitea pitää tervetulleena sitä, että ehdotetussa asetuksessa säädetään teknisestä avusta integroitujen hankkeiden valmistelun ja esittelyn tukemiseksi. |
| --- | --- |

23.

ilmaisee huolensa siitä, että integroidut hankkeet voivat olla monimutkaisia laatia ja hallinnoida erityisesti, kun otetaan huomioon määräaikojen, valintakriteerien, hakemusmenettelyiden ja -mallien, hallinnointiedellytyksien sekä raportointijärjestelyiden laaja kirjo. Tämä on erityisen haasteellisia pienille paikallisyhteisöille, minkä johdosta komitea pitää tervetulleena sitä, että ehdotetussa asetuksessa säädetään teknisestä avusta integroitujen hankkeiden valmistelun ja esittelyn tukemiseksi.

| 24. | kehottaa luomaan asianmukaisia mekanismeja, joilla varmistetaan Life-ohjelman koordinoiminen yhteiseen strategiakehykseen kuuluvien EU:n muiden rahastojen kanssa erityisesti kumppanuussopimuksissa, kuten säädetään ehdotetun yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 14 artiklassa, sekä yhteisen strategiakehyksen kaikkia rahastoja koskevan ehdotetun uuden lähestymistavan kanssa, joka koskee paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita ja paikallisia kehittämisstrategioita, kuten säädetään ehdotetun yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 28 ja 29 artiklassa. |
| --- | --- |

24.

kehottaa luomaan asianmukaisia mekanismeja, joilla varmistetaan Life-ohjelman koordinoiminen yhteiseen strategiakehykseen kuuluvien EU:n muiden rahastojen kanssa erityisesti kumppanuussopimuksissa, kuten säädetään ehdotetun yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 14 artiklassa, sekä yhteisen strategiakehyksen kaikkia rahastoja koskevan ehdotetun uuden lähestymistavan kanssa, joka koskee paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita ja paikallisia kehittämisstrategioita, kuten säädetään ehdotetun yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 28 ja 29 artiklassa.

| 25. | odottaa, että tämä laajempien Life-hankkeiden uusi luokka sisältää yksittäisten Life- ja muiden hankkeiden kehittämiseen tarkoitetut puitteet ja suuntaviivat sekä suunnitelman, jossa selvitetään, kuinka ehdotettujen toimien rahoitukseen voidaan yhdistää muuta EU-, valtiollisen, alueellisen ja paikallisen tason rahoitusta sekä yksityisiä investointeja. Hankkeiden kesto voisi olla erityistapauksissa pidempi, ja voimassaoloaikana pitäisi voida kehittää ja panna täytäntöön yksittäisiä toisiinsa liittyviä Life-hankkeita. |
| --- | --- |

25.

odottaa, että tämä laajempien Life-hankkeiden uusi luokka sisältää yksittäisten Life- ja muiden hankkeiden kehittämiseen tarkoitetut puitteet ja suuntaviivat sekä suunnitelman, jossa selvitetään, kuinka ehdotettujen toimien rahoitukseen voidaan yhdistää muuta EU-, valtiollisen, alueellisen ja paikallisen tason rahoitusta sekä yksityisiä investointeja. Hankkeiden kesto voisi olla erityistapauksissa pidempi, ja voimassaoloaikana pitäisi voida kehittää ja panna täytäntöön yksittäisiä toisiinsa liittyviä Life-hankkeita.

| 26. | pitää samalla merkittävinä perinteisiä pienimuotoisempia hankkeita, jotka ovat mahdollisia sellaisille pienemmille yhteisöille, joilla on heikommat mahdollisuudet toteuttaa integroitu hanke. Komitea on näin ollen tyytyväinen siihen, että niillä on edelleen oma sijansa uudessa ohjelmassa. Sen mielestä kyseisiin hankkeisiin varattuja kokonaismäärärahoja ei tule pienentää. |
| --- | --- |

26.

pitää samalla merkittävinä perinteisiä pienimuotoisempia hankkeita, jotka ovat mahdollisia sellaisille pienemmille yhteisöille, joilla on heikommat mahdollisuudet toteuttaa integroitu hanke. Komitea on näin ollen tyytyväinen siihen, että niillä on edelleen oma sijansa uudessa ohjelmassa. Sen mielestä kyseisiin hankkeisiin varattuja kokonaismäärärahoja ei tule pienentää.

| 27. | toteaa, että tarvitaan likimääräinen maantieteellinen peruste, mutta katsoo, ettei sen tulisi olla ensisijainen kriteeri, sillä sen perusteella rahoitusta voitaisiin suunnata pois keskeisistä hankkeista vain, jotta jossain muualla täytettäisiin nimellinen kansallinen kiintiö. Komitea suhtautuu myönteisesti mahdollisuuteen ottaa naapurimaat mukaan näihin hankkeisiin. |
| --- | --- |

27.

toteaa, että tarvitaan likimääräinen maantieteellinen peruste, mutta katsoo, ettei sen tulisi olla ensisijainen kriteeri, sillä sen perusteella rahoitusta voitaisiin suunnata pois keskeisistä hankkeista vain, jotta jossain muualla täytettäisiin nimellinen kansallinen kiintiö. Komitea suhtautuu myönteisesti mahdollisuuteen ottaa naapurimaat mukaan näihin hankkeisiin.

| 28. | katsoo, että sidosryhmien osallistumista integroituihin hankkeisiin tulisi edistää nykyistä enemmän. |
| --- | --- |

28.

katsoo, että sidosryhmien osallistumista integroituihin hankkeisiin tulisi edistää nykyistä enemmän.

F   
  Yksinkertaistaminen, ohjelmasuunnittelu ja delegoidut säädökset

| 29. | panee merkille, että Euroopan komissio on pyrkinyt vastaamaan komitean aiemmassa lausunnossaan (8) esittämiin kehotuksiin edistää hallinnon yksinkertaistamista, monivuotinen ohjelmasuunnittelu mukaan luettuna, sekä lisätä tietotekniikkavälineiden käyttöä. Kiinteämääräisiä ja kertaluonteisia maksuja käyttämällä voidaan vähentää byrokratiaa, mikä on kannatettavaa. Komitea on kuitenkin huolissaan siitä, että sitoutuminen yksinkertaistamiseen on ilmaistu hyvin väljästi lähinnä pyrkimyksenä johdanto-osan 26 kappaleessa. |
| --- | --- |

29.

panee merkille, että Euroopan komissio on pyrkinyt vastaamaan komitean aiemmassa lausunnossaan (8) esittämiin kehotuksiin edistää hallinnon yksinkertaistamista, monivuotinen ohjelmasuunnittelu mukaan luettuna, sekä lisätä tietotekniikkavälineiden käyttöä. Kiinteämääräisiä ja kertaluonteisia maksuja käyttämällä voidaan vähentää byrokratiaa, mikä on kannatettavaa. Komitea on kuitenkin huolissaan siitä, että sitoutuminen yksinkertaistamiseen on ilmaistu hyvin väljästi lähinnä pyrkimyksenä johdanto-osan 26 kappaleessa.

| 30. | suhtautuu erittäin myönteisesti integroitujen hankkeiden kaksivaiheisen valintamenettelyn käyttöönottoon, jolloin mahdolliset hakijat voivat toimittaa tiivistelmän komissiolle etukäteishyväksyntää varten. Tämä merkitsee, että tarjoajat, joiden menestyminen ei ole todennäköistä, tuhlaavat vähemmän voimavaroja. Tämä on myös sopusoinnussa AK:n suosituksen kanssa (9). |
| --- | --- |

30.

suhtautuu erittäin myönteisesti integroitujen hankkeiden kaksivaiheisen valintamenettelyn käyttöönottoon, jolloin mahdolliset hakijat voivat toimittaa tiivistelmän komissiolle etukäteishyväksyntää varten. Tämä merkitsee, että tarjoajat, joiden menestyminen ei ole todennäköistä, tuhlaavat vähemmän voimavaroja. Tämä on myös sopusoinnussa AK:n suosituksen kanssa (9).

| 31. | suhtautuu myönteisesti siihen, että monivuotisten työohjelmien kesto on vähintään kaksi vuotta, kuten 24 artiklassa ehdotetaan. Komitea katsoo näiden monivuotisten työohjelmien avulla voitavan varmistaa, että Life-ohjelma vastaa EU:n painopisteisiin strategisemmin ja poliittisemmin. AK kehottaa komissiota ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan työohjelmien laatimiseen, jotta ohjelmista saataisiin käytännönläheisiä. |
| --- | --- |

31.

suhtautuu myönteisesti siihen, että monivuotisten työohjelmien kesto on vähintään kaksi vuotta, kuten 24 artiklassa ehdotetaan. Komitea katsoo näiden monivuotisten työohjelmien avulla voitavan varmistaa, että Life-ohjelma vastaa EU:n painopisteisiin strategisemmin ja poliittisemmin. AK kehottaa komissiota ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan työohjelmien laatimiseen, jotta ohjelmista saataisiin käytännönläheisiä.

| 32. | on kuitenkin huolissaan siitä, että monivuotisten ohjelmien väliarvioinnin mahdollisuus, josta säädetään 24 artiklan 3 kohdassa, voisi johtaa edunsaajien kannalta ennakoimattomuuteen. Arvioinnin yhteydessä tehtyjen muutosten on siksi oltava laajuudeltaan mahdollisimman vähäisiä. |
| --- | --- |

32.

on kuitenkin huolissaan siitä, että monivuotisten ohjelmien väliarvioinnin mahdollisuus, josta säädetään 24 artiklan 3 kohdassa, voisi johtaa edunsaajien kannalta ennakoimattomuuteen. Arvioinnin yhteydessä tehtyjen muutosten on siksi oltava laajuudeltaan mahdollisimman vähäisiä.

| 33. | toteaa, että nykyisessä ohjelmassa kansallisten yhteyspisteiden tulokset ovat vaihdelleet ja että se on eräissä tapauksissa epäkohta, joka on johtanut kansallisella tasolla myönnettyjen määrärahojen vajaakäyttöön (AK on aiemmin kehottanut parantamaan kansallisille yhteyspisteille tarjottavaa koulutusta (10)). |
| --- | --- |

33.

toteaa, että nykyisessä ohjelmassa kansallisten yhteyspisteiden tulokset ovat vaihdelleet ja että se on eräissä tapauksissa epäkohta, joka on johtanut kansallisella tasolla myönnettyjen määrärahojen vajaakäyttöön (AK on aiemmin kehottanut parantamaan kansallisille yhteyspisteille tarjottavaa koulutusta (10)).

| 34. | painottaa, että tarkastelumenettelyssä ja Life-komitean (29 artikla) toiminnassa tulee noudattaa avoimuutta ja osallistavuutta. |
| --- | --- |

34.

painottaa, että tarkastelumenettelyssä ja Life-komitean (29 artikla) toiminnassa tulee noudattaa avoimuutta ja osallistavuutta.

| 35. | panee merkille, että ehdotetussa asetuksessa säädetään delegoiduista säädöksistä, jotka koskevat erityisiin alakohtaisiin painopisteisiin sovellettavia tulosindikaattoreita (3 artikla), unionin edun mukaisuutta koskevan vaatimuksen soveltamista (19 artiklan 1 kohta) sekä ”maantieteellisen tasapainon soveltamiskriteerien” soveltamista integroituihin hankkeisiin (19 artiklan 3 kohta). AK on omaksunut kriittisen kannan komiteamenettelyn lisääntyneeseen käyttöön ympäristöpolitiikassa, sillä EU:n päätöksenteon ja toimintaprosessin osalta se ei ole riittävän avoin paikallis- ja alueviranomaisia ajatellen. (11) Siksi komitea suosittaa, että Euroopan komissio kuulee paikallis- ja alueviranomaisia asianmukaisesti valmistellessaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

35.

panee merkille, että ehdotetussa asetuksessa säädetään delegoiduista säädöksistä, jotka koskevat erityisiin alakohtaisiin painopisteisiin sovellettavia tulosindikaattoreita (3 artikla), unionin edun mukaisuutta koskevan vaatimuksen soveltamista (19 artiklan 1 kohta) sekä ”maantieteellisen tasapainon soveltamiskriteerien” soveltamista integroituihin hankkeisiin (19 artiklan 3 kohta). AK on omaksunut kriittisen kannan komiteamenettelyn lisääntyneeseen käyttöön ympäristöpolitiikassa, sillä EU:n päätöksenteon ja toimintaprosessin osalta se ei ole riittävän avoin paikallis- ja alueviranomaisia ajatellen. (11) Siksi komitea suosittaa, että Euroopan komissio kuulee paikallis- ja alueviranomaisia asianmukaisesti valmistellessaan delegoituja säädöksiä.

G   
  Osarahoitus ja tukikelpoiset menot

| 36. | panee merkille, että Euroopan komissio on vastannut komitean aiemmassa lausunnossaan (12) esittämiin kehotuksiin nostaa osarahoituksen enimmäisosuus nykyisestä 50 prosentista 70 prosenttiin (ja vastaavasti 80 prosenttiin, kun kyse on integroiduista ja valmisteluhankkeista). |
| --- | --- |

36.

panee merkille, että Euroopan komissio on vastannut komitean aiemmassa lausunnossaan (12) esittämiin kehotuksiin nostaa osarahoituksen enimmäisosuus nykyisestä 50 prosentista 70 prosenttiin (ja vastaavasti 80 prosenttiin, kun kyse on integroiduista ja valmisteluhankkeista).

| 37. | ehdottaa, että ylärajaa tulisi nostaa 85 prosenttiin vähemmän kehittyneillä alueilla (kuten yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa määritellään (13)) ja syrjäisimmillä alueilla. Kyseisillä alueilla on usein ratkaiseva merkitys pyrittäessä pysäyttämään luonnon monimuotoisuuden väheneminen. |
| --- | --- |

37.

ehdottaa, että ylärajaa tulisi nostaa 85 prosenttiin vähemmän kehittyneillä alueilla (kuten yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa määritellään (13)) ja syrjäisimmillä alueilla. Kyseisillä alueilla on usein ratkaiseva merkitys pyrittäessä pysäyttämään luonnon monimuotoisuuden väheneminen.

| 38. | pahoittelee, ettei Euroopan komissio ole ottanut huomioon aiemmassa lausunnossa (14) esitettyjä kehotuksia, joiden mukaan paikallis- ja alueviranomaisten tulisi voida jatkossakin ottaa pysyvän henkilöstön menot huomioon omina varoina. Pysyvän henkilöstön aiheuttamien kustannusten poissulkemisella olisi huomattava kielteinen vaikutus erityisesti sellaisten pienten valtiollisten ja valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden hankkeiden laatuun ja kannattavuuteen, jotka ovat riippuvaisia pysyvän henkilöstön ja sen asiantuntemuksen jatkuvuudesta ja joiden henkilöstö työskentelee usein osa-aikaisesti useiden hankkeiden parissa yhtä aikaa. |
| --- | --- |

38.

pahoittelee, ettei Euroopan komissio ole ottanut huomioon aiemmassa lausunnossa (14) esitettyjä kehotuksia, joiden mukaan paikallis- ja alueviranomaisten tulisi voida jatkossakin ottaa pysyvän henkilöstön menot huomioon omina varoina. Pysyvän henkilöstön aiheuttamien kustannusten poissulkemisella olisi huomattava kielteinen vaikutus erityisesti sellaisten pienten valtiollisten ja valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden hankkeiden laatuun ja kannattavuuteen, jotka ovat riippuvaisia pysyvän henkilöstön ja sen asiantuntemuksen jatkuvuudesta ja joiden henkilöstö työskentelee usein osa-aikaisesti useiden hankkeiden parissa yhtä aikaa.

| 39. | katsoo, että tämä yhdessä sen kanssa, että alv poistetaan tukikelpoisten kustannusten joukosta, kuten 20 artiklassa ehdotetaan, saa todennäköisesti monet mahdolliset hakijat luopumaan ehdotuksen laatimisesta. Komitea muistuttaa, että muissa EU:n rahastoissa alv hyväksytään tukikelpoiseksi kustannukseksi, mikäli edunsaajat pystyvät osoittamaan, ettei alv:stä voida saada palautusta. |
| --- | --- |

39.

katsoo, että tämä yhdessä sen kanssa, että alv poistetaan tukikelpoisten kustannusten joukosta, kuten 20 artiklassa ehdotetaan, saa todennäköisesti monet mahdolliset hakijat luopumaan ehdotuksen laatimisesta. Komitea muistuttaa, että muissa EU:n rahastoissa alv hyväksytään tukikelpoiseksi kustannukseksi, mikäli edunsaajat pystyvät osoittamaan, ettei alv:stä voida saada palautusta.

| 40. | huomauttaa tosin erään tutkimuksen tuloksista, jotka näyttävät osoittavan, että komission ehdottamien paljon korkeampien osarahoitusosuuksien vaikutukset tasapainottavat useimmissa hankkeissa tukikelpoisen rahoituksen eräiden osatekijöiden poistamista. Komitea on niin ikään tietoinen siitä, että työaikaa koskeva kysymys on aiheuttanut monia kiistoja komission tarkastajien ja edunsaajien välillä ja johtanut siihen, että komissio on perinyt takaisin suuria summia toisinaan pitkän ajan kuluttua hankkeiden päättymisestä. |
| --- | --- |

40.

huomauttaa tosin erään tutkimuksen tuloksista, jotka näyttävät osoittavan, että komission ehdottamien paljon korkeampien osarahoitusosuuksien vaikutukset tasapainottavat useimmissa hankkeissa tukikelpoisen rahoituksen eräiden osatekijöiden poistamista. Komitea on niin ikään tietoinen siitä, että työaikaa koskeva kysymys on aiheuttanut monia kiistoja komission tarkastajien ja edunsaajien välillä ja johtanut siihen, että komissio on perinyt takaisin suuria summia toisinaan pitkän ajan kuluttua hankkeiden päättymisestä.

| 41. | suosittaa kuitenkin, että pysyvän henkilöstön aiheuttamat kustannukset pidetään jatkossakin tukikelpoisina sillä edellytyksellä, että asiakirjoin osoitetaan kyseisen henkilöstön saaneen todella siirron hankkeeseen kuuluviin tehtäviin. |
| --- | --- |

41.

suosittaa kuitenkin, että pysyvän henkilöstön aiheuttamat kustannukset pidetään jatkossakin tukikelpoisina sillä edellytyksellä, että asiakirjoin osoitetaan kyseisen henkilöstön saaneen todella siirron hankkeeseen kuuluviin tehtäviin.

H   
  Määrärahat

| 42. | panee merkille, että Life-ohjelmaa varten myönnettäviä määrärahoja ehdotetaan korotettavaksi 2,1 miljardista eurosta 3,6 miljardiin euroon. Vaikka korotus on ohjelman kannalta huomattava, se jää suhteellisen vaatimattomaksi ja on vain 0,3 prosenttia EU:n kokonaistalousarviosta. |
| --- | --- |

42.

panee merkille, että Life-ohjelmaa varten myönnettäviä määrärahoja ehdotetaan korotettavaksi 2,1 miljardista eurosta 3,6 miljardiin euroon. Vaikka korotus on ohjelman kannalta huomattava, se jää suhteellisen vaatimattomaksi ja on vain 0,3 prosenttia EU:n kokonaistalousarviosta.

| 43. | pitäisi kuitenkin tämän alan merkittävien haasteiden johdosta näiden määrärahojen huomattavasti suurempaa korotusta tervetulleena. Komitea on tietoinen siitä, ettei täsmällisestä summasta voida sopia, ennen kuin neuvottelut monivuotisesta rahoituskehyksestä on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

43.

pitäisi kuitenkin tämän alan merkittävien haasteiden johdosta näiden määrärahojen huomattavasti suurempaa korotusta tervetulleena. Komitea on tietoinen siitä, ettei täsmällisestä summasta voida sopia, ennen kuin neuvottelut monivuotisesta rahoituskehyksestä on saatu päätökseen.

| 44. | suhtautuu myönteisesti entistä parempaan johdonmukaisuuteen ja täydentävyyteen muiden rahoituslähteiden kanssa, mutta katsoo, ettei Life-ohjelman rahoituksen tulisi vaikuttaa kyseisiin rahastoihin (esim. rakennerahastot). |
| --- | --- |

44.

suhtautuu myönteisesti entistä parempaan johdonmukaisuuteen ja täydentävyyteen muiden rahoituslähteiden kanssa, mutta katsoo, ettei Life-ohjelman rahoituksen tulisi vaikuttaa kyseisiin rahastoihin (esim. rakennerahastot).

| 45. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Ympäristö-alaohjelma suunnataan 50-prosenttisesti luonnon monimuotoisuuteen, mikä vastaa AK:n esitystä. (15) |
| --- | --- |

45.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Ympäristö-alaohjelma suunnataan 50-prosenttisesti luonnon monimuotoisuuteen, mikä vastaa AK:n esitystä. (15)

| 46. | suhtautuu myönteisesti 17 artiklan uuteen säännökseen, jonka mukaan Life-ohjelma voidaan yhdistää innovatiivisiin rahoitusvälineisiin. Komitea katsoo, että tämä on erityisen merkityksellistä ”Ympäristö ja resurssitehokkuus” -painopistealan kannalta. Se muistuttaa, että kyseisiä välineitä tulisi käyttää ainoastaan hankeavustusten lisäksi eikä niiden sijasta. |
| --- | --- |

46.

suhtautuu myönteisesti 17 artiklan uuteen säännökseen, jonka mukaan Life-ohjelma voidaan yhdistää innovatiivisiin rahoitusvälineisiin. Komitea katsoo, että tämä on erityisen merkityksellistä ”Ympäristö ja resurssitehokkuus” -painopistealan kannalta. Se muistuttaa, että kyseisiä välineitä tulisi käyttää ainoastaan hankeavustusten lisäksi eikä niiden sijasta.

I   
  Toissijaisuusperiaate

| 47. | toteaa jälleen, että ympäristöpolitiikka on ala, missä toimivallan käyttö on jaettu Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden kesken. Siksi toissijaisuusperiaatetta sovelletaan. Komitea katsoo kuitenkin, että koska ehdotettu asetus on pohjimmiltaan jatkoa Life-ohjelmalle, joka on ollut olemassa vuodesta 1992 lähtien, sen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisuuden läpikotainen arviointi ei ole tarpeen. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet vahvistetaan tässäkin yhteydessä, asetusluonnoksen johdanto-osan 34 kappaleessa. |
| --- | --- |

47.

toteaa jälleen, että ympäristöpolitiikka on ala, missä toimivallan käyttö on jaettu Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden kesken. Siksi toissijaisuusperiaatetta sovelletaan. Komitea katsoo kuitenkin, että koska ehdotettu asetus on pohjimmiltaan jatkoa Life-ohjelmalle, joka on ollut olemassa vuodesta 1992 lähtien, sen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisuuden läpikotainen arviointi ei ole tarpeen. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet vahvistetaan tässäkin yhteydessä, asetusluonnoksen johdanto-osan 34 kappaleessa.

| 48. | kuitenkin






  a) | kannattaa yleisesti ottaen sitä, että ohjelmaa hallinnoidaan jatkossakin keskitetysti, mutta katsoo, että on varmistettava, ettei hankkeiden valinnan ja seurantatehtävien kaltaisten tehtävien siirtäminen toimeenpanovirastolle heikennä jäsenvaltioiden sitoutumista ohjelman toteuttamiseen, ja ettei minkään tehtävän siirto johda Life-hakemusten käsittelyssä tarvittavan tietämyksen ja asiantuntemuksen katoamiseen. |
| --- | --- | --- |

48.

kuitenkin

a)

kannattaa yleisesti ottaen sitä, että ohjelmaa hallinnoidaan jatkossakin keskitetysti, mutta katsoo, että on varmistettava, ettei hankkeiden valinnan ja seurantatehtävien kaltaisten tehtävien siirtäminen toimeenpanovirastolle heikennä jäsenvaltioiden sitoutumista ohjelman toteuttamiseen, ja ettei minkään tehtävän siirto johda Life-hakemusten käsittelyssä tarvittavan tietämyksen ja asiantuntemuksen katoamiseen.

| b) | muistuttaa tärkeästä roolista, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on oltava EU:n ympäristölainsäädännön ja ilmastostrategioiden täytäntöönpanossa valtiotasoa alempana sekä tehtäessä innovaatioita ja parhaita käytänteitä tunnetuksi laajemmalle yleisölle. |
| --- | --- |

b)

muistuttaa tärkeästä roolista, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on oltava EU:n ympäristölainsäädännön ja ilmastostrategioiden täytäntöönpanossa valtiotasoa alempana sekä tehtäessä innovaatioita ja parhaita käytänteitä tunnetuksi laajemmalle yleisölle.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050” (16) (jäljempänä ’etenemissuunnitelma vuoteen 2050’) tunnustettiin, että ilmastonmuutoksen vaikutusten vähentämistä koskevien uusien lähestymistapojen testaaminen on jatkossakin välttämätöntä, jotta voimme siirtyä vähän hiilidioksidipäästöjä tuottavaan talouteen. On myös varmistettava, että ilmastonmuutokseen sopeutuminen otetaan unionin monialaiseksi painopisteeksi. Lisäksi rakentavien tulosten saavuttaminen ja sidosryhmien osallistumisen varmistaminen edellyttää hallinnon kehittämistä ja tiedottamista. Siksi Ilmastotoimet-alaohjelmasta olisi tuettava toimia kolmen erityisen painopistealueen edistämiseksi. Ne ovat ilmastonmuutoksen hillitseminen, ilmastonmuutokseen sopeutuminen sekä ilmastohallinto ja -tieto. Life-ohjelmasta rahoitettavilla hankkeilla olisi voitava edistää useamman kuin yhden painopistealueen erityistavoitteita sekä useamman kuin yhden jäsenvaltion osallistumista. | Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050” (16) (jäljempänä ’etenemissuunnitelma vuoteen 2050’) tunnustettiin, että ilmastonmuutoksen vaikutusten vähentämistä koskevien uusien lähestymistapojen testaaminen on jatkossakin välttämätöntä, jotta voimme siirtyä vähän hiilidioksidipäästöjä tuottavaan talouteen. On myös varmistettava, että ilmastonmuutokseen sopeutuminen otetaan unionin monialaiseksi painopisteeksi. Lisäksi rakentavien tulosten saavuttaminen ja sidosryhmien osallistumisen varmistaminen edellyttää hallinnon kehittämistä ja tiedottamista. Siksi Ilmastotoimet-alaohjelmasta olisi tuettava toimia kolmen erityisen painopistealueen edistämiseksi. Ne ovat ilmastonmuutoksen hillitseminen, ilmastonmuutokseen sopeutuminen sekä ilmastohallinto ja -tieto. Lisäksi on suojeltava metsien ekosysteemien funktioita, kuten metsiä luonnon monimuotoisuuden lähteenä ja hiilidioksidin varastoijana, ja edistettävä metsäperäisten resurssien, kuten biomassan, käyttöä. Life-ohjelmasta rahoitettavilla hankkeilla olisi voitava edistää useamman kuin yhden painopistealueen erityistavoitteita sekä useamman kuin yhden jäsenvaltion osallistumista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050” (16) (jäljempänä ’etenemissuunnitelma vuoteen 2050’) tunnustettiin, että ilmastonmuutoksen vaikutusten vähentämistä koskevien uusien lähestymistapojen testaaminen on jatkossakin välttämätöntä, jotta voimme siirtyä vähän hiilidioksidipäästöjä tuottavaan talouteen. On myös varmistettava, että ilmastonmuutokseen sopeutuminen otetaan unionin monialaiseksi painopisteeksi. Lisäksi rakentavien tulosten saavuttaminen ja sidosryhmien osallistumisen varmistaminen edellyttää hallinnon kehittämistä ja tiedottamista. Siksi Ilmastotoimet-alaohjelmasta olisi tuettava toimia kolmen erityisen painopistealueen edistämiseksi. Ne ovat ilmastonmuutoksen hillitseminen, ilmastonmuutokseen sopeutuminen sekä ilmastohallinto ja -tieto. Life-ohjelmasta rahoitettavilla hankkeilla olisi voitava edistää useamman kuin yhden painopistealueen erityistavoitteita sekä useamman kuin yhden jäsenvaltion osallistumista.

Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050” (16) (jäljempänä ’etenemissuunnitelma vuoteen 2050’) tunnustettiin, että ilmastonmuutoksen vaikutusten vähentämistä koskevien uusien lähestymistapojen testaaminen on jatkossakin välttämätöntä, jotta voimme siirtyä vähän hiilidioksidipäästöjä tuottavaan talouteen. On myös varmistettava, että ilmastonmuutokseen sopeutuminen otetaan unionin monialaiseksi painopisteeksi. Lisäksi rakentavien tulosten saavuttaminen ja sidosryhmien osallistumisen varmistaminen edellyttää hallinnon kehittämistä ja tiedottamista. Siksi Ilmastotoimet-alaohjelmasta olisi tuettava toimia kolmen erityisen painopistealueen edistämiseksi. Ne ovat ilmastonmuutoksen hillitseminen, ilmastonmuutokseen sopeutuminen sekä ilmastohallinto ja -tieto. Lisäksi on suojeltava metsien ekosysteemien funktioita, kuten metsiä luonnon monimuotoisuuden lähteenä ja hiilidioksidin varastoijana, ja edistettävä metsäperäisten resurssien, kuten biomassan, käyttöä. Life-ohjelmasta rahoitettavilla hankkeilla olisi voitava edistää useamman kuin yhden painopistealueen erityistavoitteita sekä useamman kuin yhden jäsenvaltion osallistumista.

Perustelu

Life-asetuksessa tulisi viitata erityisesti tarpeeseen pyrkiä luomaan synergioita ympäristötavoitteiden – etenkin ilmastotoimien ja luonnon monimuotoisuuden – välille. On myös tärkeää korostaa metsien muodostamien ekosysteemien funktioita, sillä metsistä on hyötyä luonnon monimuotoisuudelle ja ilmastonmuutoksen hillitsemiselle. Samalla ne lisäävät hiilienabsorbointikapasiteettia.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Life-ohjelman yksinkertaistamiseksi sekä hakijoille ja tuensaajille aiheutuvan hallinnollisen taakan keventämiseksi kiinteämääräisiä ja kertaluonteisia maksuja olisi käytettävä enemmän ja rahoitus olisi kohdennettava täsmällisempiin menoluokkiin. Tukikelvottomien kustannusten tasapainottamiseksi ja Life-ohjelman tehokkaan tukitason säilyttämiseksi osarahoitusosuuden olisi oltava pääsääntöisesti 70 prosenttia ja erityistapauksissa 80 prosenttia. | Life-ohjelman yksinkertaistamiseksi sekä hakijoille ja tuensaajille aiheutuvan hallinnollisen taakan keventämiseksi kiinteämääräisiä ja kertaluonteisia maksuja olisi käytettävä enemmän ja rahoitus olisi kohdennettava täsmällisempiin menoluokkiin. Tukikelvottomien kustannusten tasapainottamiseksi ja Life-ohjelman tehokkaan tukitason säilyttämiseksi osarahoitusosuuden olisi oltava pääsääntöisesti 70 prosenttia ja prosenttia vähemmän kehittyneillä alueilla ja syrjäisimmillä alueilla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Life-ohjelman yksinkertaistamiseksi sekä hakijoille ja tuensaajille aiheutuvan hallinnollisen taakan keventämiseksi kiinteämääräisiä ja kertaluonteisia maksuja olisi käytettävä enemmän ja rahoitus olisi kohdennettava täsmällisempiin menoluokkiin. Tukikelvottomien kustannusten tasapainottamiseksi ja Life-ohjelman tehokkaan tukitason säilyttämiseksi osarahoitusosuuden olisi oltava pääsääntöisesti 70 prosenttia ja erityistapauksissa 80 prosenttia.

Life-ohjelman yksinkertaistamiseksi sekä hakijoille ja tuensaajille aiheutuvan hallinnollisen taakan keventämiseksi kiinteämääräisiä ja kertaluonteisia maksuja olisi käytettävä enemmän ja rahoitus olisi kohdennettava täsmällisempiin menoluokkiin. Tukikelvottomien kustannusten tasapainottamiseksi ja Life-ohjelman tehokkaan tukitason säilyttämiseksi osarahoitusosuuden olisi oltava pääsääntöisesti 70 prosenttia ja prosenttia vähemmän kehittyneillä alueilla ja syrjäisimmillä alueilla.

Perustelu

Yläraja tulisi nostaa 85 prosenttiin taloudellisesti jälkeen jääneillä tai siirtymäalueilla (kuten nämä rakennerahastoasetuksissa määritellään). Kyseisillä alueilla on usein ratkaiseva merkitys pyrittäessä pysäyttämään luonnon monimuotoisuuden väheneminen. Syrjäisimpiin alueisiin sovelletaan yleisesti ottaen tärkeimpien EU:n rahastojen osalta 85 prosentin osarahoitusosuutta, minkä johdosta on myös säädettävä mahdollisuudesta soveltaa niihin kyseistä osarahoitusosuutta EU:n muiden ohjelmien, kuten Life-ohjelman, puitteissa. Todettakoon vielä, että syrjäisimpien alueiden netto-osuus EU:n koko alueen luonnon monimuotoisuudesta on kaikkein suurin, sillä alueilla sijaitsee lukuisia unionin mittakaavassa merkittäviä Natura 2000 -verkostoon kuuluvia alueita.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Unionin varojen parhaan mahdollisen käytön turvaamiseksi ja eurooppalaisen lisäarvon varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti hankkeiden valinnassa käytettävien tukikelpoisuuskriteereiden, integroitujen hankkeiden maantieteellisen tasapainon soveltamiskriteereiden ja erityisiin alakohtaisiin painopisteisiin sovellettavien tulosindikaattoreiden osalta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja luonnostellessaan varmistettava, että asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. | Unionin varojen parhaan mahdollisen käytön turvaamiseksi ja eurooppalaisen lisäarvon varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti hankkeiden valinnassa käytettävien tukikelpoisuuskriteereiden, integroitujen hankkeiden maantieteellisen tasapainon soveltamiskriteereiden ja erityisiin alakohtaisiin painopisteisiin sovellettavien tulosindikaattoreiden osalta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan järjestää asianmukaisia kuulemisia myös asiantuntijatasolla . Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja luonnostellessaan varmistettava, että asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Unionin varojen parhaan mahdollisen käytön turvaamiseksi ja eurooppalaisen lisäarvon varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti hankkeiden valinnassa käytettävien tukikelpoisuuskriteereiden, integroitujen hankkeiden maantieteellisen tasapainon soveltamiskriteereiden ja erityisiin alakohtaisiin painopisteisiin sovellettavien tulosindikaattoreiden osalta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja luonnostellessaan varmistettava, että asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

Unionin varojen parhaan mahdollisen käytön turvaamiseksi ja eurooppalaisen lisäarvon varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti hankkeiden valinnassa käytettävien tukikelpoisuuskriteereiden, integroitujen hankkeiden maantieteellisen tasapainon soveltamiskriteereiden ja erityisiin alakohtaisiin painopisteisiin sovellettavien tulosindikaattoreiden osalta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan järjestää asianmukaisia kuulemisia myös asiantuntijatasolla . Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja luonnostellessaan varmistettava, että asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

Perustelu

AK on omaksunut kriittisen kannan komiteamenettelyn lisääntyneeseen käyttöön ympäristöpolitiikassa, sillä EU:n päätöksenteon ja toimintaprosessin osalta se ei ole riittävän avoin paikallis- ja alueviranomaisia ajatellen.

Muutosehdotus 4

5 artikla – Kolmansien maiden osallistuminen Life-ohjelmaan

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Seuraavat maat voivat osallistua Life-ohjelmaan: | Seuraavat maat voivat osallistua Life-ohjelmaan: |
| a) | Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenvaltiot, jotka ovat Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen sopimuspuolia; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Seuraavat maat voivat osallistua Life-ohjelmaan:

Seuraavat maat voivat osallistua Life-ohjelmaan:

a)

Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenvaltiot, jotka ovat Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen sopimuspuolia;

| a) | Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenvaltiot, jotka ovat Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen sopimuspuolia; |
| --- | --- |

a)

Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenvaltiot, jotka ovat Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen sopimuspuolia;

| b) | ehdokasvaltiot, mahdolliset ehdokasvaltiot ja unioniin liittyvät valtiot; |
| --- | --- |

b)

ehdokasvaltiot, mahdolliset ehdokasvaltiot ja unioniin liittyvät valtiot;

| b) | ehdokasvaltiot, mahdolliset ehdokasvaltiot ja unioniin liittyvät valtiot; |
| --- | --- |

b)

ehdokasvaltiot, mahdolliset ehdokasvaltiot ja unioniin liittyvät valtiot;

| c) | Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat; |
| --- | --- |

c)

Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat;

| c) | Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat; |
| --- | --- |

c)

Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat;

| d) | maat, joista on tullut Euroopan ympäristökeskuksen jäseniä Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 1210/90 muuttamisesta 24 päivänä huhtikuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 993/1999 mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

maat, joista on tullut Euroopan ympäristökeskuksen jäseniä Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 1210/90 muuttamisesta 24 päivänä huhtikuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 993/1999 mukaisesti.

| d) | maat, joista on tullut Euroopan ympäristökeskuksen jäseniä Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 1210/90 muuttamisesta 24 päivänä huhtikuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 993/1999 mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

maat, joista on tullut Euroopan ympäristökeskuksen jäseniä Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 1210/90 muuttamisesta 24 päivänä huhtikuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 993/1999 mukaisesti.

| | |
| --- | --- |

Osallistumisessa noudatetaan ehtoja, jotka vahvistetaan kahdenvälisissä tai monenvälisissä sopimuksissa yleisistä periaatteista, jotka ohjaavat näiden maiden osallistumista unionin ohjelmiin.

Osallistumisessa noudatetaan ehtoja, jotka vahvistetaan kahdenvälisissä tai monenvälisissä sopimuksissa yleisistä periaatteista, jotka ohjaavat näiden maiden osallistumista unionin ohjelmiin.

Perustelu

EU:n 21 merentakaisessa maassa ja merentakaisella alueella sekä Ranskan neljällä syrjäisimmällä alueella elää yhteensä enemmän kotoperäisiä ja uhanalaisia lajeja kuin EU27-maissa. Viisi maailman 34:stä luonnon monimuotoisuuden keskittymästä sijaitsee EU:n merentakaisissa maissa ja merentakaisilla alueilla. Saariekosysteemejä on vain 5 prosenttia kaikista maa-alueista, mutta niissä tiedetään elävän noin kolmannes maailman uhanalaisista lajeista. Biologisen monimuotoisuuden suojelu on varsin heikkoa, sillä lintu- ja luontodirektiivejä ei sovelleta kyseisillä alueilla. Luonnonsuojelun tukemiseen on vaikea saada rahoitusta, sillä nämä syrjäiset seudut jäävät (EU-yhteyksiensä takia) monien kansainvälisten tukijärjestelmien ulkopuolelle. Merentakaisten maiden ja alueiden hankkeiden voitaisiin kattaa niiden neljän jäsenvaltion (Yhdistyneen kuningaskunnan, Alankomaiden, Ranskan ja Tanskan) kansallisista määrärahoista, joilla on merentakaiseksi maaksi tai alueeksi luokiteltuja alueita, eikä tämä siis vaikuttaisi Life-ohjelmasta kaiken kaikkiaan saatavilla olevaan rahoitukseen.

Muutosehdotus 5

8 artikla – Täydentävyys, 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat vastuualueidensa rajoissa Life-ohjelman ja Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston, koheesiorahaston, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja Euroopan meri- ja kalastusrahaston välisen koordinoinnin synergiaetujen luomiseksi, erityisesti kun kyse on 18 artiklan d alakohdassa tarkoitetuista integroiduista hankkeista, ja Life-ohjelman yhteydessä kehitettyjen ratkaisujen, menetelmien jalähestymistapojen käytön tukemiseksi. Unionissa koordinointi tapahtuu osana asetuksen (EU) N:o ... (yhteistä strategista viitekehystä koskeva asetus) 10 artiklassa tarkoitettua yhteistä strategiakehystä. | Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat vastuualueidensa rajoissa Life-ohjelman ja Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston, koheesiorahaston, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja Euroopan meri- ja kalastusrahaston välisen koordinoinnin synergiaetujen luomiseksi, erityisesti kun kyse on 18 artiklan d alakohdassa tarkoitetuista integroiduista hankkeista, ja Life-ohjelman yhteydessä kehitettyjen ratkaisujen, menetelmien ja lähestymistapojen käytön tukemiseksi. Unionissa koordinointi tapahtuu osana asetuksen (EU) N:o ... ( koskeva asetus) 10 artiklassa tarkoitettua yhteistä strategiakehystä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat vastuualueidensa rajoissa Life-ohjelman ja Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston, koheesiorahaston, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja Euroopan meri- ja kalastusrahaston välisen koordinoinnin synergiaetujen luomiseksi, erityisesti kun kyse on 18 artiklan d alakohdassa tarkoitetuista integroiduista hankkeista, ja Life-ohjelman yhteydessä kehitettyjen ratkaisujen, menetelmien jalähestymistapojen käytön tukemiseksi. Unionissa koordinointi tapahtuu osana asetuksen (EU) N:o ... (yhteistä strategista viitekehystä koskeva asetus) 10 artiklassa tarkoitettua yhteistä strategiakehystä.

Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat vastuualueidensa rajoissa Life-ohjelman ja Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston, koheesiorahaston, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja Euroopan meri- ja kalastusrahaston välisen koordinoinnin synergiaetujen luomiseksi, erityisesti kun kyse on 18 artiklan d alakohdassa tarkoitetuista integroiduista hankkeista, ja Life-ohjelman yhteydessä kehitettyjen ratkaisujen, menetelmien ja lähestymistapojen käytön tukemiseksi. Unionissa koordinointi tapahtuu osana asetuksen (EU) N:o ... ( koskeva asetus) 10 artiklassa tarkoitettua yhteistä strategiakehystä.

Perustelu

Kun otetaan huomioon Life-ohjelman merkitys strategisena panoksena Natura 2000 -hankkeen rahoittamiseen, AK esittää, että asetuksessa nimenomaisesti kehotetaan jäsenvaltioita varmistamaan koordinointi myös vahvistamalla hankkeiden toteutusjärjestyksen sisältävät toimintasuunnitelmat. Lisäksi mahdollisia synergiaetuja voisi syntyä Life-ohjelman integroitujen hankkeiden koordinoinnista ehdotetun uuden lähestymistavan kanssa, joka koskee paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita ja paikallisia kehittämisstrategioita, kuten säädetään yhteisiä säännöksiä koskevan asetusluonnoksen 28 ja 29 artiklassa.

Lisäksi täsmennetään yhteistä strategista viitekehystä koskevaan asetusehdotukseen viittaavia ilmaisuja AK:n aiemman lausunnon (CdR 5/2012 rev. 1) mukaisesti.

Muutosehdotus 6

10 artikla – Ympäristö ja resurssitehokkuus -painopistealan erityistavoitteet, b kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| tukea unionin ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön mukaisten suunnitelmien ja ohjelmien täytäntöönpanoa koskevien integroitujen lähestymistapojen soveltamista, kehittämistä, testaamista ja esittelyä erityisesti veden, jätteen ja ilman alalla; | tukea unionin ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön mukaisten suunnitelmien ja ohjelmien täytäntöönpanoa koskevien integroitujen lähestymistapojen soveltamista, kehittämistä, testaamista ja esittelyä erityisesti veden, jätteen ja ilman alalla; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

tukea unionin ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön mukaisten suunnitelmien ja ohjelmien täytäntöönpanoa koskevien integroitujen lähestymistapojen soveltamista, kehittämistä, testaamista ja esittelyä erityisesti veden, jätteen ja ilman alalla;

tukea unionin ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön mukaisten suunnitelmien ja ohjelmien täytäntöönpanoa koskevien integroitujen lähestymistapojen soveltamista, kehittämistä, testaamista ja esittelyä erityisesti veden, jätteen ja ilman alalla;

Perustelu

Monilla alueilla maaperän saastumisen torjuminen on äärimmäisen tärkeää, ja sen katsotaan liittyvän läheisesti vesien suojeluun ja jätteiden syntymisen ehkäisemiseen.

Muutosehdotus 7

14 artikla – Ilmastonmuutoksen hillitseminen – painopistealueen erityistavoitteet

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ilmastonmuutoksen hillitseminen –painopistealueen erityistavoitteet | Ilmastonmuutoksen hillitseminen -painopistealueen erityistavoitteet |
| Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi Ilmastonmuutoksen hillitseminen –painopistealueen erityistavoitteena on erityisesti | Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi Ilmastonmuutoksen hillitseminen -painopistealueen erityistavoitteena on erityisesti |
| a) | edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevan unionin politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanoa ja valmistelua, myös sen valtavirtaistamista eri politiikanaloilla, erityisesti kehittämällä, testaamalla ja esittelemällä ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyviä menettelytapoja tai hallintatapoja, parhaita käytäntöjä ja ratkaisuja; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ilmastonmuutoksen hillitseminen –painopistealueen erityistavoitteet

Ilmastonmuutoksen hillitseminen -painopistealueen erityistavoitteet

Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi Ilmastonmuutoksen hillitseminen –painopistealueen erityistavoitteena on erityisesti

Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi Ilmastonmuutoksen hillitseminen -painopistealueen erityistavoitteena on erityisesti

a)

edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevan unionin politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanoa ja valmistelua, myös sen valtavirtaistamista eri politiikanaloilla, erityisesti kehittämällä, testaamalla ja esittelemällä ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyviä menettelytapoja tai hallintatapoja, parhaita käytäntöjä ja ratkaisuja;

| a) | edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevan unionin politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanoa ja valmistelua, myös sen valtavirtaistamista eri politiikanaloilla, erityisesti kehittämällä, testaamalla ja esittelemällä ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyviä menettelytapoja tai hallintatapoja, parhaita käytäntöjä ja ratkaisuja; |
| --- | --- |

a)

edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevan unionin politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanoa ja valmistelua, myös sen valtavirtaistamista eri politiikanaloilla, erityisesti kehittämällä, testaamalla ja esittelemällä ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyviä menettelytapoja tai hallintatapoja, parhaita käytäntöjä ja ratkaisuja;

| b) | parantaa tietopohjaa, jota tarvitaan kehitettäessä, arvioitaessa, seurattaessa ja toteutettaessa tehokkaita hillitsemistoimia ja -toimenpiteitä, sekä parantaa valmiuksia soveltaa tätä tietoa käytännössä; |
| --- | --- |

b)

parantaa tietopohjaa, jota tarvitaan kehitettäessä, arvioitaessa, seurattaessa ja toteutettaessa tehokkaita hillitsemistoimia ja -toimenpiteitä, sekä parantaa valmiuksia soveltaa tätä tietoa käytännössä;

| b) | parantaa tietopohjaa, jota tarvitaan kehitettäessä, arvioitaessa, seurattaessa ja toteutettaessa tehokkaita hillitsemistoimia ja -toimenpiteitä, sekä parantaa valmiuksia soveltaa tätä tietoa käytännössä; |
| --- | --- |

b)

parantaa tietopohjaa, jota tarvitaan kehitettäessä, arvioitaessa, seurattaessa ja toteutettaessa tehokkaita hillitsemistoimia ja -toimenpiteitä, sekä parantaa valmiuksia soveltaa tätä tietoa käytännössä;

| c) | edistää integroitujen lähestymistapojen, kuten hillitsemisstrategioihin ja –toimintasuunnitelmiin liittyvien lähestymistapojen, kehittämistä ja täytäntöönpanoa paikallisesti, alueellisesti tai kansallisesti; |
| --- | --- |

c)

edistää integroitujen lähestymistapojen, kuten hillitsemisstrategioihin ja –toimintasuunnitelmiin liittyvien lähestymistapojen, kehittämistä ja täytäntöönpanoa paikallisesti, alueellisesti tai kansallisesti;

| c) | edistää integroitujen lähestymistapojen, kuten hillitsemisstrategioihin ja –toimintasuunnitelmiin liittyvien lähestymistapojen, kehittämistä ja täytäntöönpanoa paikallisesti, alueellisesti tai kansallisesti; |
| --- | --- |

c)

edistää integroitujen lähestymistapojen, kuten hillitsemisstrategioihin ja –toimintasuunnitelmiin liittyvien lähestymistapojen, kehittämistä ja täytäntöönpanoa paikallisesti, alueellisesti tai kansallisesti;

| d) | edistää toistettaviksi, siirrettäviksi tai valtavirtaistettaviksi soveltuvien, ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtäävien innovatiivisten tekniikoiden, järjestelmien, menetelmien ja välineiden kehittämistä ja esittelyä. |
| --- | --- |

d)

edistää toistettaviksi, siirrettäviksi tai valtavirtaistettaviksi soveltuvien, ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtäävien innovatiivisten tekniikoiden, järjestelmien, menetelmien ja välineiden kehittämistä ja esittelyä.

| d) | edistää toistettaviksi, siirrettäviksi tai valtavirtaistettaviksi soveltuvien, ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtäävien innovatiivisten tekniikoiden, järjestelmien, menetelmien ja välineiden kehittämistä ja esittelyä |
| --- | --- |

d)

edistää toistettaviksi, siirrettäviksi tai valtavirtaistettaviksi soveltuvien, ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtäävien innovatiivisten tekniikoiden, järjestelmien, menetelmien ja välineiden kehittämistä ja esittelyä

| | . |
| --- | --- |

.

Perustelu

Sen sijaan, että varmistetaan, ettei ilmastohankkeilla ole haitallista vaikutusta luonnon monimuotoisuuteen, tulee varmistaa, että kyseiset hankkeet vaikuttavat luonnon monimuotoisuuteen myönteisesti, koska ne on sisällytetty Life-ohjelmaan. On todellakin tärkeää huolehtia Life-ohjelman kahden alaohjelman yhtenäisyydestä.

Muutosehdotus 8

15 artikla – Ilmastonmuutokseen sopeutuminen – painopistealueen erityistavoitteet

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ilmastonmuutokseen sopeutuminen –painopistealueen erityistavoitteet | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen -painopistealueen erityistavoitteet |
| Ilmastonmuutokseen sopeutuminen –painopistealueella pyritään tukemaan toimia, jotka parantavat kykyä sietää ilmastonmuutosta, ja siksi sen erityistavoitteena on erityisesti | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen -painopistealueella pyritään tukemaan toimia, jotka parantavat kykyä sietää ilmastonmuutosta, ja siksi sen erityistavoitteena on erityisesti |
| a) | edistää ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan unionin politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanoa ja valmistelua, myös sen valtavirtaistamista eri politiikanaloilla, erityisesti kehittämällä, testaamalla ja esittelemällä ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyviä menettelytapoja tai hallintatapoja, parhaita käytäntöjä ja ratkaisuja; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen –painopistealueen erityistavoitteet

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen -painopistealueen erityistavoitteet

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen –painopistealueella pyritään tukemaan toimia, jotka parantavat kykyä sietää ilmastonmuutosta, ja siksi sen erityistavoitteena on erityisesti

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen -painopistealueella pyritään tukemaan toimia, jotka parantavat kykyä sietää ilmastonmuutosta, ja siksi sen erityistavoitteena on erityisesti

a)

edistää ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan unionin politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanoa ja valmistelua, myös sen valtavirtaistamista eri politiikanaloilla, erityisesti kehittämällä, testaamalla ja esittelemällä ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyviä menettelytapoja tai hallintatapoja, parhaita käytäntöjä ja ratkaisuja;

| a) | edistää ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan unionin politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanoa ja valmistelua, myös sen valtavirtaistamista eri politiikanaloilla, erityisesti kehittämällä, testaamalla ja esittelemällä ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyviä menettelytapoja tai hallintatapoja, parhaita käytäntöjä ja ratkaisuja; |
| --- | --- |

a)

edistää ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan unionin politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanoa ja valmistelua, myös sen valtavirtaistamista eri politiikanaloilla, erityisesti kehittämällä, testaamalla ja esittelemällä ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyviä menettelytapoja tai hallintatapoja, parhaita käytäntöjä ja ratkaisuja;

| b) | parantaa tietopohjaa, jota tarvitaan kehitettäessä, arvioitaessa, seurattaessa ja toteutettaessa tehokkaita sopeutumistoimia ja -toimenpiteitä, sekä parantaa valmiuksia soveltaa tätä tietoa käytännössä; |
| --- | --- |

b)

parantaa tietopohjaa, jota tarvitaan kehitettäessä, arvioitaessa, seurattaessa ja toteutettaessa tehokkaita sopeutumistoimia ja -toimenpiteitä, sekä parantaa valmiuksia soveltaa tätä tietoa käytännössä;

| b) | parantaa tietopohjaa, jota tarvitaan kehitettäessä, arvioitaessa, seurattaessa ja toteutettaessa tehokkaita sopeutumistoimia ja -toimenpiteitä, sekä parantaa valmiuksia soveltaa tätä tietoa käytännössä; |
| --- | --- |

b)

parantaa tietopohjaa, jota tarvitaan kehitettäessä, arvioitaessa, seurattaessa ja toteutettaessa tehokkaita sopeutumistoimia ja -toimenpiteitä, sekä parantaa valmiuksia soveltaa tätä tietoa käytännössä;

| c) | edistää integroitujen lähestymistapojen, kuten sopeutumisstrategioihin ja -toimintasuunnitelmiin liittyvien lähestymistapojen, kehittämistä ja täytäntöönpanoa paikallisesti, alueellisesti tai kansallisesti; |
| --- | --- |

c)

edistää integroitujen lähestymistapojen, kuten sopeutumisstrategioihin ja -toimintasuunnitelmiin liittyvien lähestymistapojen, kehittämistä ja täytäntöönpanoa paikallisesti, alueellisesti tai kansallisesti;

| c) | edistää integroitujen lähestymistapojen, kuten sopeutumisstrategioihin ja -toimintasuunnitelmiin liittyvien lähestymistapojen, kehittämistä ja täytäntöönpanoa paikallisesti, alueellisesti tai kansallisesti; |
| --- | --- |

c)

edistää integroitujen lähestymistapojen, kuten sopeutumisstrategioihin ja -toimintasuunnitelmiin liittyvien lähestymistapojen, kehittämistä ja täytäntöönpanoa paikallisesti, alueellisesti tai kansallisesti;

| d) | edistää toistettaviksi, siirrettäviksi tai valtavirtaistettaviksi soveltuvien, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävien innovatiivisten tekniikoiden, järjestelmien, menetelmien ja välineiden kehittämistä ja esittelyä. |
| --- | --- |

d)

edistää toistettaviksi, siirrettäviksi tai valtavirtaistettaviksi soveltuvien, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävien innovatiivisten tekniikoiden, järjestelmien, menetelmien ja välineiden kehittämistä ja esittelyä.

| d) | edistää toistettaviksi, siirrettäviksi tai valtavirtaistettaviksi soveltuvien, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävien innovatiivisten tekniikoiden, järjestelmien, menetelmien ja välineiden kehittämistä ja esittelyä |
| --- | --- |

d)

edistää toistettaviksi, siirrettäviksi tai valtavirtaistettaviksi soveltuvien, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävien innovatiivisten tekniikoiden, järjestelmien, menetelmien ja välineiden kehittämistä ja esittelyä

| | . |
| --- | --- |

.

Perustelu

Sen sijaan, että varmistetaan, ettei ilmastohankkeilla ole haitallista vaikutusta luonnon monimuotoisuuteen, tulee varmistaa, että kyseiset hankkeet vaikuttavat luonnon monimuotoisuuteen myönteisesti, koska ne on sisällytetty Life-ohjelmaan. On todellakin tärkeää huolehtia Life-ohjelman kahden alaohjelman yhtenäisyydestä.

Muutosehdotus 9

18 artikla – Hankkeet, d kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Hankeavustuksilla voidaan rahoittaa seuraavia hankkeita:
  ....






  d) | integroidut hankkeet, joita toteutetaan ensisijaisesti luonnon, veden, jätteiden, ilman sekä ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen aloilla; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Hankeavustuksilla voidaan rahoittaa seuraavia hankkeita:

....

d)

integroidut hankkeet, joita toteutetaan ensisijaisesti luonnon, veden, jätteiden, ilman sekä ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen aloilla;

Hankeavustuksilla voidaan rahoittaa seuraavia hankkeita:

....

| d) | integroidut hankkeet, joita toteutetaan ensisijaisesti luonnon, veden, jätteiden, ilman sekä ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen aloilla; |
| --- | --- |

d)

integroidut hankkeet, joita toteutetaan ensisijaisesti luonnon, veden, jätteiden, ilman sekä ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen aloilla;

Perustelu

Painopistealoihin tulisi sisällyttää meriympäristö, maaperä ja melunhallinta.

Muutosehdotus 10

19 artikla – Hankkeiden tukikelpoisuuskriteerit, 3 kohdan ensimmäinen alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Edellä 18 artiklassa tarkoitettujen hankkeiden on täytettävä seuraavat tukikelpoisuusvaatimukset: | 1.   Edellä 18 artiklassa tarkoitettujen hankkeiden on täytettävä seuraavat tukikelpoisuusvaatimukset: |
| a) | niiden on oltava unionin edun mukaisia siten, että ne edistävät merkittävästi jonkin 3 artiklassa vahvistetun Life-ohjelman tavoitteen saavuttamista; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Edellä 18 artiklassa tarkoitettujen hankkeiden on täytettävä seuraavat tukikelpoisuusvaatimukset:

1.   Edellä 18 artiklassa tarkoitettujen hankkeiden on täytettävä seuraavat tukikelpoisuusvaatimukset:

a)

niiden on oltava unionin edun mukaisia siten, että ne edistävät merkittävästi jonkin 3 artiklassa vahvistetun Life-ohjelman tavoitteen saavuttamista;

| a) | niiden on oltava unionin edun mukaisia siten, että ne edistävät merkittävästi jonkin 3 artiklassa vahvistetun Life-ohjelman tavoitteen saavuttamista; |
| --- | --- |

a)

niiden on oltava unionin edun mukaisia siten, että ne edistävät merkittävästi jonkin 3 artiklassa vahvistetun Life-ohjelman tavoitteen saavuttamista;

| b) | niiden lähestymistavan on oltava kustannustehokas, ja niiden on oltava teknisesti ja taloudellisesti johdonmukaisia; |
| --- | --- |

b)

niiden lähestymistavan on oltava kustannustehokas, ja niiden on oltava teknisesti ja taloudellisesti johdonmukaisia;

| b) | niiden lähestymistavan on oltava kustannustehokas, ja niiden on oltava teknisesti ja taloudellisesti johdonmukaisia; |
| --- | --- |

b)

niiden lähestymistavan on oltava kustannustehokas, ja niiden on oltava teknisesti ja taloudellisesti johdonmukaisia;

| c) | niiden täytäntöönpanoehdotuksen on oltava hyvin perusteltu. |
| --- | --- |

c)

niiden täytäntöönpanoehdotuksen on oltava hyvin perusteltu.

| c) | niiden täytäntöönpanoehdotuksen on oltava hyvin perusteltu. |
| --- | --- |

c)

niiden täytäntöönpanoehdotuksen on oltava hyvin perusteltu.

Komissio valtuutetaan antamaan delegoituja säädöksiä 30 artiklan mukaisesti 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun kriteerin soveltamisehtojen osalta, jotta kyseinen kriteeri voidaan mukauttaa 9 ja 13 artiklassa määritettyihin erityisiin painopistealueisiin.

Komissio valtuutetaan antamaan delegoituja säädöksiä 30 artiklan mukaisesti 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun kriteerin soveltamisehtojen osalta, jotta kyseinen kriteeri voidaan mukauttaa 9 ja 13 artiklassa määritettyihin erityisiin painopistealueisiin.

2.   Life-ohjelmasta rahoitettujen hankkeiden on mahdollisuuksien mukaan edistettävä eri tavoitteiden välisiä synergiaetuja sekä ympäristöä säästävien julkisten hankintojen käyttöä.

2.   Life-ohjelmasta rahoitettujen hankkeiden on edistettävä eri tavoitteiden välisiä synergiaetuja sekä ympäristöä säästävien julkisten hankintojen käyttöä.

3.   Edellä 18 artiklan d alakohdassa tarkoitettuihin integroituihin hankkeisiin otetaan tarvittaessa mukaan sidosryhmiä ja niillä edistetään mahdollisuuksien mukaan koordinointia unionin muiden rahoituslähteiden kanssa ja unionin muiden rahoituslähteiden käyttöä.

3.   Edellä 18 artiklan d alakohdassa tarkoitettuihin integroituihin hankkeisiin otetaan mukaan sidosryhmiä ja niillä edistetään mahdollisuuksien mukaan koordinointia unionin muiden rahoituslähteiden kanssa ja unionin muiden rahoituslähteiden käyttöä.

Komissio varmistaa maantieteellisen tasapainon yhteisvastuun ja vastuunjaon periaatteiden mukaisesti prosessissa, jossa integroiduille hankkeille myönnetään tukea. Komissiolla valtuutetaan antamaan delegoituja säädöksiä 30 artiklan mukaisesti maantieteellisen tasapainon soveltamiskriteerien osalta kullakin 18 artiklan d alakohdassa tarkoitetulla alakohtaisella pistealueella.

Komissio varmistaa maantieteellisen tasapainon yhteisvastuun ja vastuunjaon periaatteiden mukaisesti prosessissa, jossa integroiduille hankkeille myönnetään tukea. Komissiolla valtuutetaan antamaan delegoituja säädöksiä 30 artiklan mukaisesti maantieteellisen tasapainon soveltamiskriteerien osalta kullakin 18 artiklan d alakohdassa tarkoitetulla alakohtaisella pistealueella.

4.   Komissio kiinnittää erityistä huomiota kansainvälisiin hankkeisiin, jos kansainvälinen yhteistyö on olennaisen tärkeää ympäristönsuojelun ja ilmastotavoitteiden turvaamiseksi, ja pyrkii varmistamaan, että hankkeisiin osoitetuista budjettivaroista vähintään 15 prosenttia osoitetaan kansainvälisiin hankkeisiin.

4.   Komissio kiinnittää erityistä huomiota kansainvälisiin hankkeisiin, jos kansainvälinen yhteistyö on olennaisen tärkeää ympäristönsuojelun ja ilmastotavoitteiden turvaamiseksi, ja pyrkii varmistamaan, että hankkeisiin osoitetuista budjettivaroista vähintään 15 prosenttia osoitetaan kansainvälisiin hankkeisiin.

Perustelu

Sidosryhmien pääsyä ja osallistumista integroituihin hankkeisiin tulisi edistää kaikkialla mahdollisimman paljon.

Vaikka ohjelman puitteissa toteutettavien toimien tulisi jakautua koko EU:n alueelle erityisesti, koska ympäristö- ja ilmastokysymyksillä on usein rajatylittäviä vaikutuksia, ”kansallisten kiintiöiden” kaltaiset käsitteet ovat epätarkoituksenmukaisia, eikä niitä tulisi asettaa yksittäisten ehdotusten todellisen arvon edelle.

Tulevien tukikelpoisten integroitujen ja monivuotisten hankkeiden ei tulisi pienentää jo toteutettaviin ja hyödyllisyytensä osoittaneisiin hankkeisiin varattuja määrärahoja. Paikallis- ja alueyhteisöjen, joilla ei välttämättä ole riittäviä resursseja toteuttaa komission ehdotuksessa tarkoitettuja integroituja hankkeita, on lisäksi helpointa hyödyntää juuri tämäntyyppisiä toimia. Olisi myös johdonmukaista, että kaikissa Life-ohjelmasta rahoitettavissa hankkeissa edistettäisiin ympäristömyönteisten julkisten hankintojen käyttöä.

Muutosehdotus 11

20 artikla – Osarahoitusosuudet ja hankkeiden menojen tukikelpoisuus, 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Edellä 18 artiklassa tarkoitettujen hankkeiden osarahoitusosuus on enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Edellä 18 artiklan d ja f alakohdassa tarkoitettujen hankkeiden osarahoitusosuus on poikkeuksellisesti enintään 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. | Edellä 18 artiklassa tarkoitettujen hankkeiden osarahoitusosuus on enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Edellä 18 artiklan d ja f alakohdassa tarkoitettujen hankkeiden osarahoitusosuus on poikkeuksellisesti enintään 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Edellä 18 artiklassa tarkoitettujen hankkeiden osarahoitusosuus on enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Edellä 18 artiklan d ja f alakohdassa tarkoitettujen hankkeiden osarahoitusosuus on poikkeuksellisesti enintään 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

Edellä 18 artiklassa tarkoitettujen hankkeiden osarahoitusosuus on enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Edellä 18 artiklan d ja f alakohdassa tarkoitettujen hankkeiden osarahoitusosuus on poikkeuksellisesti enintään 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista .

Perustelu

Yläraja tulisi nostaa 85 prosenttiin vähemmän kehittyneillä alueilla (kuten nämä rakennerahastoasetuksissa määritellään). Kyseisillä alueilla on usein ratkaiseva merkitys pyrittäessä pysäyttämään luonnon monimuotoisuuden väheneminen. Syrjäisimpiin alueisiin sovelletaan yleisesti ottaen tärkeimpien EU:n rahastojen osalta 85 prosentin osarahoitusosuutta, minkä johdosta on myös säädettävä mahdollisuudesta soveltaa niihin kyseistä osarahoitusosuutta EU:n muiden ohjelmien, kuten Life-ohjelman, puitteissa. Todettakoon vielä, että syrjäisimpien alueiden netto-osuus EU:n koko alueen luonnon monimuotoisuudesta on kaikkein suurin, sillä alueilla sijaitsee lukuisia unionin mittakaavassa merkittäviä Natura 2000 -verkostoon kuuluvia alueita.

Muutosehdotus 12

20 artikla – Osarahoitusosuudet ja hankkeiden menojen tukikelpoisuus, 2 kohta, arvonlisäveroa koskeva ensimmäinen alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Arvonlisäveroa ei katsota tukikelpoiseksi kustannukseksi 18 artiklassa tarkoitetuissa hankkeissa. | Arvonlisävero katsoa tukikelpoiseksi kustannukseksi 18 artiklassa tarkoitetuissa hankkeissa. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Arvonlisäveroa ei katsota tukikelpoiseksi kustannukseksi 18 artiklassa tarkoitetuissa hankkeissa.

Arvonlisävero katsoa tukikelpoiseksi kustannukseksi 18 artiklassa tarkoitetuissa hankkeissa.

Perustelu

| | |
| --- | --- |

AK katsoo, että alv:n poistaminen tukikelpoisten kustannusten joukosta saa todennäköisesti monet mahdolliset hakijat luopumaan ehdotuksen laatimisesta. Komitea muistuttaa, että muissa EU:n rahastoissa alv hyväksytään tukikelpoiseksi kustannukseksi, mikäli edunsaajat pystyvät osoittamaan, ettei alv:sta voida saada palautusta.

Muutosehdotus 13

20 artikla – Osarahoitusosuudet ja hankkeiden menojen tukikelpoisuus, 3 kohta (uusi)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

AK katsoo, että henkilöstön poistaminen tukikelpoisten kustannusten joukosta saa todennäköisesti monet mahdolliset hakijat luopumaan ehdotuksen laatimisesta. Ehdotettu teksti mahdollistaa jälleen tämän tukikelpoisuuden siten kuin Life+-asetuksessa (EY) N:o 614/2007 säädetään (julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä L 309, 20.11.2008) (ks. 5 artikla).

Ehdotetun muutoksen ensimmäisen osan tavoitteena kuitenkin on, että palkkakustannukset otetaan huomioon eikä vain anneta mahdollisuutta ottaa ne huomioon määrittelemättä tarkkoja kriteerejä. Vaatimus lisähenkilöstön palkkaamisesta kyseisten hankkeiden toteuttamiseksi ei sitä paitsi ole realistinen vaihtoehto pienille viranomaistahoille ja toimijoille, joilta se estäisi usein hankkeiden toteuttamisen, etenkin kun usein tarvitaan aiheeseen hyvin perehtynyttä henkilöstöä. Siksi esitetään, että ehdoksi asetetaan vain se, että kyseinen henkilöstö todella siirretään toteuttamaan rahastotukea saavaa hanketta.

Lisäksi on syytä selventää, että hankkeeseen erityisesti tarkoitetut virkamiehet voivat olla joko koko- tai osa-aikaisia, jotta tässä kohdin ei ole syrjintää laskettaessa niiden virkamiesten aiheuttamia kustannuksia, jotka todellisuudessa työskentelevät rahoitettujen hankkeiden parissa. Life-ohjelman aiemmilta kausilta saadun kokemuksen perusteella tiedetään, että hankkeiden toteuttaminen edellyttää usein virkamiesten osa-aikaista, mutta välttämätöntä osallistumista, minkä vuoksi on tarpeen, että tällaiset kustannukset voidaan ottaa huomioon hankkeiden rahoituksessa.

Bryssel 19. heinäkuuta 2012

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 6/2011 fin (kohta 74).

1

(2)  Alueiden komitean sihteeristön laatima arviointiraportti EU:n LIFE+-välineen alueellisista vaikutuksista, toukokuu 2011; CdR 6/2011 fin.

2

(3)  CdR 6/2011 fin (kohta 56).

3

(4)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja SEC(2011) 1573 final.

4

(5)  CdR 6/2011 fin; alueiden komitean sihteeristön laatima arviointiraportti EU:n LIFE+-välineen alueellisista vaikutuksista, toukokuu 2011.

5

(6)  COM(2010) 2020 final ja COM(2011) 112 final.

6

(7)  CdR 6/2011 fin (kohdat 6, 25, 65–69).

7

(8)  CdR 6/2011 fin (kohdat 33 ja 37).

8

(9)  CdR 6/2011 fin (kohta 38).

9

(10)  CdR 6/2011 fin (kohta 18).

10

(11)  CdR 25/2010 fin, CdR 159/2008 fin, CdR 47/2006 fin.

11

(12)  CdR 6/2011 fin (kohta 35).

12

(13)  COM(2011) 615 final, CdR 6/2011 fin (kohta 15).

13

(14)  CdR 6/2011 fin (kohta 34).

14

(15)  CdR 6/2011 fin (kohdat 9 ja 14).

15

(16)  COM(2011) 112 final, 8. maaliskuuta 2011.

16

---

| 13.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 277/74 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 277/74

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Käyttöoikeussopimusten tekeminen”

2012/C 277/09

ALUEIDEN KOMITEA

| — | toteaa, että nykyiset käyttöoikeussopimuksia koskevat säännökset ovat muotoutuneet oikeuskäytännössä ja kansallisen lainsäädännön kautta. Kun otetaan huomioon, että tietyillä käyttöoikeussopimuksilla voi olla vaikutusta sisämarkkinoihin, selkeät säännöt sekä yhtenäinen tulkinta ja lähestymistapa ovat toivottavia. Tästä syystä komitea pitää aiheellisena harkita lainsäädännön antamista tällä alalla. |
| --- | --- |

—

toteaa, että nykyiset käyttöoikeussopimuksia koskevat säännökset ovat muotoutuneet oikeuskäytännössä ja kansallisen lainsäädännön kautta. Kun otetaan huomioon, että tietyillä käyttöoikeussopimuksilla voi olla vaikutusta sisämarkkinoihin, selkeät säännöt sekä yhtenäinen tulkinta ja lähestymistapa ovat toivottavia. Tästä syystä komitea pitää aiheellisena harkita lainsäädännön antamista tällä alalla.

| — | pitää näin ollen tärkeänä, että hankintaviranomaiset ja jäsenvaltiot ovat vapaita valitsemaan välineen, jolla ne haluavat toteuttaa tehtävänsä. Luvat, mukaan lukien rajoitetut toimiluvat, on jätettävä direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Tämä pätee myös pelkkään toiminnan rahoittamiseen, johon liittyy usein velvollisuus korvata saadut määrät, jollei niitä käytetä aiottuihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

—

pitää näin ollen tärkeänä, että hankintaviranomaiset ja jäsenvaltiot ovat vapaita valitsemaan välineen, jolla ne haluavat toteuttaa tehtävänsä. Luvat, mukaan lukien rajoitetut toimiluvat, on jätettävä direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Tämä pätee myös pelkkään toiminnan rahoittamiseen, johon liittyy usein velvollisuus korvata saadut määrät, jollei niitä käytetä aiottuihin tarkoituksiin.

| — | pitää toivottavana, että käyttöoikeussopimusten tekotapaa koskevia säännöksiä selkiytettäisiin entisestään. On löydettävä tasapaino esimerkiksi ennakkoilmoitusta ja määräaikoja koskevien säännösten selkeyttämisen sekä toisaalta hankintaviranomaisten toimintavapauden välillä esimerkiksi siltä osin, mitä perusteita ne haluavat käyttää. Selkeys tarjoaa hankintaviranomaisille kiinnekohdan ja luo jäsenvaltioiden toimintatapoihin toivottua yhtenäisyyttä. Toimintavapauden antamisella kunnioitetaan hankintaviranomaisten asiantuntemusta käyttöoikeussopimusasioissa ja tunnustetaan jäsenvaltioiden autonomia. Hankintaviranomaisilla on oltava laajat mahdollisuudet valita yhteiskunnallisia ja kestävyysperiaatteen mukaisia perusteita. |
| --- | --- |

—

pitää toivottavana, että käyttöoikeussopimusten tekotapaa koskevia säännöksiä selkiytettäisiin entisestään. On löydettävä tasapaino esimerkiksi ennakkoilmoitusta ja määräaikoja koskevien säännösten selkeyttämisen sekä toisaalta hankintaviranomaisten toimintavapauden välillä esimerkiksi siltä osin, mitä perusteita ne haluavat käyttää. Selkeys tarjoaa hankintaviranomaisille kiinnekohdan ja luo jäsenvaltioiden toimintatapoihin toivottua yhtenäisyyttä. Toimintavapauden antamisella kunnioitetaan hankintaviranomaisten asiantuntemusta käyttöoikeussopimusasioissa ja tunnustetaan jäsenvaltioiden autonomia. Hankintaviranomaisilla on oltava laajat mahdollisuudet valita yhteiskunnallisia ja kestävyysperiaatteen mukaisia perusteita.

| — | katsoo, että ehdotuksen on kunnioitettava toissijaisuusperiaatetta. Alue- ja paikallisviranomaisilla on säilytettävä valinnan vapaus päättää urakoiden ja palveluiden järjestämisestä itse tai niiden antamisesta kolmannen osapuolen tehtäväksi. Jos alue- ja paikallisviranomaiset päättävät tehtävän ulkoistamisesta, ne ovat vapaita valitsemaan oikeudellisen välineen: näitä voivat olla lupa, julkinen hankinta tai käyttöoikeussopimus. |
| --- | --- |

—

katsoo, että ehdotuksen on kunnioitettava toissijaisuusperiaatetta. Alue- ja paikallisviranomaisilla on säilytettävä valinnan vapaus päättää urakoiden ja palveluiden järjestämisestä itse tai niiden antamisesta kolmannen osapuolen tehtäväksi. Jos alue- ja paikallisviranomaiset päättävät tehtävän ulkoistamisesta, ne ovat vapaita valitsemaan oikeudellisen välineen: näitä voivat olla lupa, julkinen hankinta tai käyttöoikeussopimus.

| Esittelijä | Henk KOOL (NL, PSE), Haagin kaupunginhallituksen jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi käyttöoikeussopimusten tekemisestä
  COM(2011) 897 final |

Esittelijä

Henk KOOL (NL, PSE), Haagin kaupunginhallituksen jäsen

Viiteasiakirja

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi käyttöoikeussopimusten tekemisestä

COM(2011) 897 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | toteaa, ettei käyttöoikeussopimuksia varten ole olemassa yhtenäisiä oikeudellisia kehyksiä. Julkisia käyttöoikeusurakoita koskevat säännökset sisältyvät julkisia hankintoja koskeviin EU:n direktiiveihin. Palveluita koskevat käyttöoikeussopimukset eivät sen sijaan kuulu julkisia hankintoja koskevien direktiivien piiriin, mutta niihin sovelletaan EU:n perussopimusten periaatteita. Näitä periaatteita on täsmennetty Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä. |
| --- | --- |

1.

toteaa, ettei käyttöoikeussopimuksia varten ole olemassa yhtenäisiä oikeudellisia kehyksiä. Julkisia käyttöoikeusurakoita koskevat säännökset sisältyvät julkisia hankintoja koskeviin EU:n direktiiveihin. Palveluita koskevat käyttöoikeussopimukset eivät sen sijaan kuulu julkisia hankintoja koskevien direktiivien piiriin, mutta niihin sovelletaan EU:n perussopimusten periaatteita. Näitä periaatteita on täsmennetty Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä.

| 2. | toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen periaatteet (yhtäläinen kohtelu, syrjimättömyys, avoimuus ja suhteellisuus) sitovat ja velvoittavat nykyisin jäsenvaltioita käyttöoikeussopimuksia tehtäessä, mutta huomauttaa, että näiden täytäntöönpanossa on vaihtelua. Käyttöoikeussopimuksia koskevan direktiiviehdotuksen tavoitteena on, että käyttöoikeusurakoita ja palveluita koskevia käyttöoikeussopimuksia koskevat säännökset sisällytetään yksiin puitteisiin, jotta päästäisiin siihen, että näiden käyttöoikeussopimusten tekemistä koskee EU:n laajuisesti yksi direktiivi. Euroopan unionin edessä olevat taloudelliset haasteet huomioon ottaen komissio pitää sisämarkkinoiden kehittämistä erittäin tärkeänä edellyttäen, että käyttöoikeussopimuksia koskevat EU:n säännökset antavat hankintaviranomaisille riittävästi toimintavapautta niiden täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen periaatteet (yhtäläinen kohtelu, syrjimättömyys, avoimuus ja suhteellisuus) sitovat ja velvoittavat nykyisin jäsenvaltioita käyttöoikeussopimuksia tehtäessä, mutta huomauttaa, että näiden täytäntöönpanossa on vaihtelua. Käyttöoikeussopimuksia koskevan direktiiviehdotuksen tavoitteena on, että käyttöoikeusurakoita ja palveluita koskevia käyttöoikeussopimuksia koskevat säännökset sisällytetään yksiin puitteisiin, jotta päästäisiin siihen, että näiden käyttöoikeussopimusten tekemistä koskee EU:n laajuisesti yksi direktiivi. Euroopan unionin edessä olevat taloudelliset haasteet huomioon ottaen komissio pitää sisämarkkinoiden kehittämistä erittäin tärkeänä edellyttäen, että käyttöoikeussopimuksia koskevat EU:n säännökset antavat hankintaviranomaisille riittävästi toimintavapautta niiden täytäntöönpanossa.

| 3. | toteaa, että käyttöoikeussopimuksia koskevien oikeudellisten puitteiden luominen perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 53 artiklan 1 kohtaan sekä 62 ja 114 artiklaan. Nämä artiklat koskevat sisämarkkinoiden toimintaa. Komitea toteaa tässä yhteydessä, että palveluja koskeviin käyttöoikeussopimuksiin liittyy palvelutuotannossa aina myös yleinen (taloudellinen) etu. Ehdotetussa direktiivissä ei oteta Lissabonin sopimuksen uudistuksia tältä osin riittävästi huomioon. Siksi komitea edellyttää näille palveluille laajempia poikkeuksia direktiivin soveltamisalasta. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että käyttöoikeussopimuksia koskevien oikeudellisten puitteiden luominen perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 53 artiklan 1 kohtaan sekä 62 ja 114 artiklaan. Nämä artiklat koskevat sisämarkkinoiden toimintaa. Komitea toteaa tässä yhteydessä, että palveluja koskeviin käyttöoikeussopimuksiin liittyy palvelutuotannossa aina myös yleinen (taloudellinen) etu. Ehdotetussa direktiivissä ei oteta Lissabonin sopimuksen uudistuksia tältä osin riittävästi huomioon. Siksi komitea edellyttää näille palveluille laajempia poikkeuksia direktiivin soveltamisalasta.

| 4. | katsoo, että ehdotuksen on kunnioitettava toissijaisuusperiaatetta. Alue- ja paikallisviranomaisilla on säilytettävä valinnan vapaus päättää urakoiden ja palveluiden järjestämisestä itse tai niiden antamisesta kolmannen osapuolen tehtäväksi. Jos alue- ja paikallisviranomaiset päättävät tehtävän ulkoistamisesta, ne ovat vapaita valitsemaan oikeudellisen välineen: näitä voivat olla lupa, julkinen hankinta tai käyttöoikeussopimus. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että ehdotuksen on kunnioitettava toissijaisuusperiaatetta. Alue- ja paikallisviranomaisilla on säilytettävä valinnan vapaus päättää urakoiden ja palveluiden järjestämisestä itse tai niiden antamisesta kolmannen osapuolen tehtäväksi. Jos alue- ja paikallisviranomaiset päättävät tehtävän ulkoistamisesta, ne ovat vapaita valitsemaan oikeudellisen välineen: näitä voivat olla lupa, julkinen hankinta tai käyttöoikeussopimus.

| 5. | toteaa, että käyttöoikeussopimukset ovat luonteeltaan monimutkaisempia ja ne tehdään pidemmiksi ajanjaksoiksi. Komitea on aiemmassa lausunnossaan suosittanut, että mikäli käyttöoikeussopimuksista laaditaan lainsäädäntöä, säännösten tulisi olla joustavat ja yksinkertaiset (CdR 21/2010). Lisäksi on syytä pyrkiä oikeudelliseen yksiselitteisyyteen. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että käyttöoikeussopimukset ovat luonteeltaan monimutkaisempia ja ne tehdään pidemmiksi ajanjaksoiksi. Komitea on aiemmassa lausunnossaan suosittanut, että mikäli käyttöoikeussopimuksista laaditaan lainsäädäntöä, säännösten tulisi olla joustavat ja yksinkertaiset (CdR 21/2010). Lisäksi on syytä pyrkiä oikeudelliseen yksiselitteisyyteen.

EDELLÄ MAINITUT SEIKAT HUOMIOON OTTAEN ALUEIDEN KOMITEA

| 6. | pitää tarpeellisena selvittää direktiivin 1 artiklassa tai vähintään sen johdanto-osassa, että tehtävien ja velvollisuuksien siirtäminen yhdeltä julkiselta toimijalta toiselle ei ole tämän direktiivin aihe. Direktiivin soveltamisalaa ei myöskään tulisi sisällyttää sellaisia aloja, joita säädellään jo unionin oikeuden erityissäädöksin tai joita ei unionin lainsäätäjän nimenomaisesta päätöksestä ole säännelty. |
| --- | --- |

6.

pitää tarpeellisena selvittää direktiivin 1 artiklassa tai vähintään sen johdanto-osassa, että tehtävien ja velvollisuuksien siirtäminen yhdeltä julkiselta toimijalta toiselle ei ole tämän direktiivin aihe. Direktiivin soveltamisalaa ei myöskään tulisi sisällyttää sellaisia aloja, joita säädellään jo unionin oikeuden erityissäädöksin tai joita ei unionin lainsäätäjän nimenomaisesta päätöksestä ole säännelty.

| 7. | myöntää, että tietyn rahallisen arvon ylittävillä käyttöoikeussopimuksilla on vaikutusta sisämarkkinoihin ja että tämän vuoksi ne voivat olla EU:n lainsäädännön kohteena. |
| --- | --- |

7.

myöntää, että tietyn rahallisen arvon ylittävillä käyttöoikeussopimuksilla on vaikutusta sisämarkkinoihin ja että tämän vuoksi ne voivat olla EU:n lainsäädännön kohteena.

| 8. | toteaa, että nykyiset käyttöoikeussopimuksia koskevat säännökset ovat muotoutuneet oikeuskäytännössä ja kansallisen lainsäädännön kautta. Kun otetaan huomioon, että tietyillä käyttöoikeussopimuksilla voi olla vaikutusta sisämarkkinoihin, selkeät säännöt sekä yhtenäinen tulkinta ja lähestymistapa ovat toivottavia. Tästä syystä komitea pitää aiheellisena harkita lainsäädännön antamista tällä alalla. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että nykyiset käyttöoikeussopimuksia koskevat säännökset ovat muotoutuneet oikeuskäytännössä ja kansallisen lainsäädännön kautta. Kun otetaan huomioon, että tietyillä käyttöoikeussopimuksilla voi olla vaikutusta sisämarkkinoihin, selkeät säännöt sekä yhtenäinen tulkinta ja lähestymistapa ovat toivottavia. Tästä syystä komitea pitää aiheellisena harkita lainsäädännön antamista tällä alalla.

| 9. | toteaa, että käyttöoikeussopimuksia pannaan eri jäsenvaltioissa hyvin eri tavoin täytäntöön. Tämä johtuu esimerkiksi niistä muista kansallisista välineistä, joita jäsenvaltioilla on käytössään toimien sääntelemiseksi tai järjestämiseksi. Direktiivin vaikutukset voivat näin ollen olla erilaiset eri jäsenvaltioissa. Komission tulisi siksi ilmaista ja määritellä yksiselitteisesti, mitä sopimuksia pidetään käyttöoikeussopimuksina ja millaiset sopimussuhteet kuuluvat direktiivin soveltamisalaan. |
| --- | --- |

9.

toteaa, että käyttöoikeussopimuksia pannaan eri jäsenvaltioissa hyvin eri tavoin täytäntöön. Tämä johtuu esimerkiksi niistä muista kansallisista välineistä, joita jäsenvaltioilla on käytössään toimien sääntelemiseksi tai järjestämiseksi. Direktiivin vaikutukset voivat näin ollen olla erilaiset eri jäsenvaltioissa. Komission tulisi siksi ilmaista ja määritellä yksiselitteisesti, mitä sopimuksia pidetään käyttöoikeussopimuksina ja millaiset sopimussuhteet kuuluvat direktiivin soveltamisalaan.

| 10. | pitää näin ollen tärkeänä, että hankintaviranomaiset ja jäsenvaltiot ovat vapaita valitsemaan välineen, jolla ne haluavat toteuttaa tehtävänsä. Luvat, mukaan lukien rajoitetut toimiluvat, on jätettävä direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Tämä pätee myös pelkkään toiminnan rahoittamiseen, johon liittyy usein velvollisuus korvata saadut määrät, jollei niitä käytetä aiottuihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

10.

pitää näin ollen tärkeänä, että hankintaviranomaiset ja jäsenvaltiot ovat vapaita valitsemaan välineen, jolla ne haluavat toteuttaa tehtävänsä. Luvat, mukaan lukien rajoitetut toimiluvat, on jätettävä direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Tämä pätee myös pelkkään toiminnan rahoittamiseen, johon liittyy usein velvollisuus korvata saadut määrät, jollei niitä käytetä aiottuihin tarkoituksiin.

| 11. | on huolissaan siitä, että tarjouskilpailuvelvoitteen asettamisella tällaisille kansallisille välineille puututaan liikaa jäsenvaltioiden kansalliseen autonomiaan. Siksi komitea on iloinen siitä, että johdanto-osasta käy ilmi, ettei komissio halua luokitella jäsenvaltioiden tällaisia asiakirjoja käyttöoikeussopimuksiksi. Komitea pitää kuitenkin tarpeellisena, että tätä koskeva poikkeus kirjataan nimenomaisesti yhteen artiklaan. |
| --- | --- |

11.

on huolissaan siitä, että tarjouskilpailuvelvoitteen asettamisella tällaisille kansallisille välineille puututaan liikaa jäsenvaltioiden kansalliseen autonomiaan. Siksi komitea on iloinen siitä, että johdanto-osasta käy ilmi, ettei komissio halua luokitella jäsenvaltioiden tällaisia asiakirjoja käyttöoikeussopimuksiksi. Komitea pitää kuitenkin tarpeellisena, että tätä koskeva poikkeus kirjataan nimenomaisesti yhteen artiklaan.

| 12. | katsoo, että direktiivin tulee koskea vain käyttöoikeussopimuksia, joilla on vaikutusta sisämarkkinoihin. Käyttöoikeussopimukset, joilla vähäisen arvonsa vuoksi ei ole vaikutusta sisämarkkinoihin, on voitava tehdä suoraan ilman edeltävää tarjouskilpailua. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että direktiivin tulee koskea vain käyttöoikeussopimuksia, joilla on vaikutusta sisämarkkinoihin. Käyttöoikeussopimukset, joilla vähäisen arvonsa vuoksi ei ole vaikutusta sisämarkkinoihin, on voitava tehdä suoraan ilman edeltävää tarjouskilpailua.

| 13. | katsoo, että tällä erolla on suuri merkitys pk-yritysten kannalta. Hankintaviranomaisilla on näin mahdollisuus harjoittaa pk-yrityksille myönteistä käyttöoikeussopimuspolitiikkaa. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että tällä erolla on suuri merkitys pk-yritysten kannalta. Hankintaviranomaisilla on näin mahdollisuus harjoittaa pk-yrityksille myönteistä käyttöoikeussopimuspolitiikkaa.

| 14. | pitää huolestuttavana lainsäädännön monimutkaisuutta. Hankintaviranomaiset pitävät julkisia hankintoja koskevia nykyisiä direktiivejä tarpeettoman monimutkaisina. Vaarana on, että myös käyttöoikeussopimuksia koskevasta direktiivistä tulee liian monimutkainen. Komitea katsoo, ettei käyttöoikeussopimuksia voida täysin rinnastaa julkisia hankintoja koskevien EU:n direktiivien säännöksiin, ja kehottaa komissiota siksi pitämään direktiivin sekä sitä mahdollisesti seuraavat komission tiedonannot yksinkertaisina. |
| --- | --- |

14.

pitää huolestuttavana lainsäädännön monimutkaisuutta. Hankintaviranomaiset pitävät julkisia hankintoja koskevia nykyisiä direktiivejä tarpeettoman monimutkaisina. Vaarana on, että myös käyttöoikeussopimuksia koskevasta direktiivistä tulee liian monimutkainen. Komitea katsoo, ettei käyttöoikeussopimuksia voida täysin rinnastaa julkisia hankintoja koskevien EU:n direktiivien säännöksiin, ja kehottaa komissiota siksi pitämään direktiivin sekä sitä mahdollisesti seuraavat komission tiedonannot yksinkertaisina.

| 15. | pitää toivottavana, että käyttöoikeussopimusten tekotapaa koskevia säännöksiä selkiytettäisiin entisestään. On löydettävä tasapaino esimerkiksi ennakkoilmoitusta ja määräaikoja koskevien säännösten selkeyttämisen sekä toisaalta hankintaviranomaisten toimintavapauden välillä esimerkiksi siltä osin, mitä perusteita ne haluavat käyttää. Selkeys tarjoaa hankintaviranomaisille kiinnekohdan ja luo jäsenvaltioiden toimintatapoihin toivottua yhtenäisyyttä. Toimintavapauden antamisella kunnioitetaan hankintaviranomaisten asiantuntemusta käyttöoikeussopimusasioissa ja tunnustetaan jäsenvaltioiden autonomia. Hankintaviranomaisilla on oltava laajat mahdollisuudet valita yhteiskunnallisia ja kestävyysperiaatteen mukaisia perusteita. |
| --- | --- |

15.

pitää toivottavana, että käyttöoikeussopimusten tekotapaa koskevia säännöksiä selkiytettäisiin entisestään. On löydettävä tasapaino esimerkiksi ennakkoilmoitusta ja määräaikoja koskevien säännösten selkeyttämisen sekä toisaalta hankintaviranomaisten toimintavapauden välillä esimerkiksi siltä osin, mitä perusteita ne haluavat käyttää. Selkeys tarjoaa hankintaviranomaisille kiinnekohdan ja luo jäsenvaltioiden toimintatapoihin toivottua yhtenäisyyttä. Toimintavapauden antamisella kunnioitetaan hankintaviranomaisten asiantuntemusta käyttöoikeussopimusasioissa ja tunnustetaan jäsenvaltioiden autonomia. Hankintaviranomaisilla on oltava laajat mahdollisuudet valita yhteiskunnallisia ja kestävyysperiaatteen mukaisia perusteita.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tiettyjä yhteensovittamista koskevia säännöksiä olisi otettava käyttöön myös vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla tehtävien käyttöoikeusurakoiden ja palveluja koskevien käyttöoikeussopimusten osalta, koska kansalliset viranomaiset voivat vaikuttaa näillä aloilla toimivien yksikköjen toimintaan ja koska on tarpeen ottaa huomioon, että markkinat, joilla kyseiset yksiköt toimivat, ovat luonteeltaan suljettuja, mikä johtuu jäsenvaltioiden myöntämistä erityis- tai yksinoikeuksista, jotka koskevat toimituksia kyseistä palvelua tarjoaviin verkkoihin, näiden verkkojen käyttöön antamista tai toimintaa. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tiettyjä yhteensovittamista koskevia säännöksiä olisi otettava käyttöön myös vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla tehtävien käyttöoikeusurakoiden ja palveluja koskevien käyttöoikeussopimusten osalta, koska kansalliset viranomaiset voivat vaikuttaa näillä aloilla toimivien yksikköjen toimintaan ja koska on tarpeen ottaa huomioon, että markkinat, joilla kyseiset yksiköt toimivat, ovat luonteeltaan suljettuja, mikä johtuu jäsenvaltioiden myöntämistä erityis- tai yksinoikeuksista, jotka koskevat toimituksia kyseistä palvelua tarjoaviin verkkoihin, näiden verkkojen käyttöön antamista tai toimintaa.

Perustelu

Näille aloille on jo annettu erityistä lainsäädäntöä.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Käyttöoikeussopimukset ovat rahallista vastiketta vastaan tehtyjä sopimuksia, jotka tehdään yhden tai useamman talouden toimijan ja yhden tai useamman hankintaviranomaisen tai -yksikön välillä ja joiden tarkoituksena on urakoiden tai palvelujen hankinta, jolloin palvelun tarjoamisen vastikkeena on yleensä hankintasopimuksen kohteena olevien urakoiden tai palvelujen käyttöoikeus. Kyseisten urakoiden tai palvelujen toteuttamiseen sovelletaan erityisiä hankintaviranomaisen tai -yksikön määrittelemiä sitovia velvoitteita, jotka ovat oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoisia. Sitä vastoin tiettyjä valtion asiakirjoja, kuten toimilupia ja muitalupia, joissa valtio tai viranomainen vahvistaa taloudellisen toiminnan harjoittamisedellytykset, ei pitäisi katsoa käyttöoikeussopimuksiksi. Sama koskee tiettyjä sopimuksia, jotka koskevat talouden toimijan oikeutta käyttää tiettyjä julkisia alueita tai varoja, kuten maanvuokraussopimuksia, jolloin valtio tai hankintaviranomainen tai -yksikkö vahvistaa vain yleiset ehdot alueiden tai varojen käytölle muttei hanki erityisiä urakoita eikä palveluja. | Käyttöoikeussopimukset ovat rahallista vastiketta vastaan tehtyjä sopimuksia, jotka tehdään yhden tai useamman talouden toimijan ja yhden tai useamman hankintaviranomaisen tai -yksikön välillä ja joiden tarkoituksena on urakoiden tai palvelujen hankinta, jolloin palvelun tarjoamisen vastikkeena on yleensä hankintasopimuksen kohteena olevien urakoiden tai palvelujen käyttöoikeus. yseisten urakoiden tai palvelujen toteuttamiseen sovelletaan erityisiä hankintaviranomaisen tai -yksikön määrittelemiä , . Sitä vastoin tiettyjä valtion asiakirjoja, kuten toimilupia ja muita lupia, joissa valtio tai viranomainen vahvistaa taloudellisen toiminnan harjoittamisedellytykset , ei pitäisi katsoa käyttöoikeussopimuksiksi. Sama koskee tiettyjä sopimuksia, jotka koskevat talouden toimijan oikeutta käyttää tiettyjä julkisia alueita tai varoja, kuten maanvuokraussopimuksia, jolloin valtio tai hankintaviranomainen tai -yksikkö vahvistaa vain yleiset ehdot alueiden tai varojen käytölle muttei hanki erityisiä urakoita eikä palveluja. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Käyttöoikeussopimukset ovat rahallista vastiketta vastaan tehtyjä sopimuksia, jotka tehdään yhden tai useamman talouden toimijan ja yhden tai useamman hankintaviranomaisen tai -yksikön välillä ja joiden tarkoituksena on urakoiden tai palvelujen hankinta, jolloin palvelun tarjoamisen vastikkeena on yleensä hankintasopimuksen kohteena olevien urakoiden tai palvelujen käyttöoikeus. Kyseisten urakoiden tai palvelujen toteuttamiseen sovelletaan erityisiä hankintaviranomaisen tai -yksikön määrittelemiä sitovia velvoitteita, jotka ovat oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoisia. Sitä vastoin tiettyjä valtion asiakirjoja, kuten toimilupia ja muitalupia, joissa valtio tai viranomainen vahvistaa taloudellisen toiminnan harjoittamisedellytykset, ei pitäisi katsoa käyttöoikeussopimuksiksi. Sama koskee tiettyjä sopimuksia, jotka koskevat talouden toimijan oikeutta käyttää tiettyjä julkisia alueita tai varoja, kuten maanvuokraussopimuksia, jolloin valtio tai hankintaviranomainen tai -yksikkö vahvistaa vain yleiset ehdot alueiden tai varojen käytölle muttei hanki erityisiä urakoita eikä palveluja.

Käyttöoikeussopimukset ovat rahallista vastiketta vastaan tehtyjä sopimuksia, jotka tehdään yhden tai useamman talouden toimijan ja yhden tai useamman hankintaviranomaisen tai -yksikön välillä ja joiden tarkoituksena on urakoiden tai palvelujen hankinta, jolloin palvelun tarjoamisen vastikkeena on yleensä hankintasopimuksen kohteena olevien urakoiden tai palvelujen käyttöoikeus. yseisten urakoiden tai palvelujen toteuttamiseen sovelletaan erityisiä hankintaviranomaisen tai -yksikön määrittelemiä , . Sitä vastoin tiettyjä valtion asiakirjoja, kuten toimilupia ja muita lupia, joissa valtio tai viranomainen vahvistaa taloudellisen toiminnan harjoittamisedellytykset , ei pitäisi katsoa käyttöoikeussopimuksiksi. Sama koskee tiettyjä sopimuksia, jotka koskevat talouden toimijan oikeutta käyttää tiettyjä julkisia alueita tai varoja, kuten maanvuokraussopimuksia, jolloin valtio tai hankintaviranomainen tai -yksikkö vahvistaa vain yleiset ehdot alueiden tai varojen käytölle muttei hanki erityisiä urakoita eikä palveluja.

Perustelu

On selkeytettävä rajanvetoa 1) luvan, 2) sellaisen rajoitetun luvan, jossa hankintaviranomainen antaa käyttöoikeuden, sekä 3) käyttöoikeussopimuksen välillä.

Luvassa voidaan asettaa tietyt ehdot tavalle, jolla toiminta tapahtuu. Sen lisäksi on kuitenkin myös lupia, joissa rajoitetaan itse tiettyjä toimia. Silloin puhutaan toimiluvasta tai rajoitetusta luvasta. Tämä tehdään yleensä yleiseen järjestykseen, kansanterveyteen ja/tai turvallisuuteen liittyvistä syistä. Esimerkkeinä voidaan mainita prostituutiolle, hotelli- ja ravintolatoiminnalle tai kasinotoiminnalle myönnettävät toimiluvat.

Käyttöoikeussopimuksella on yhtymäkohtia tällaisiin toimilupiin. Tärkeimpänä erona on, että kun kyseessä on käyttöoikeussopimus, toiminnan toteutuminen on hankintaviranomaisen kannalta olennaisen tärkeää. Tämän vuoksi käyttöoikeussopimuksen tapauksessa toiminnan toteuttaminen on oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoista. Mikäli käyttöoikeussopimuksen kohteena olevan toiminnan toteuttaminen on oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoista, voidaan puhua ”vastikkeellisuudesta”. Tätä kriteeriä käytetään myös julkisten hankintojen määritelmässä.

Tärkeää on, että hankintaviranomaiset ja jäsenvaltiot ovat vapaita valitsemaan välineen, jolla ne haluavat toteuttaa tehtävänsä. Luvat, toimiluvat ja rajoitetut luvat on jätettävä direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Ei ole toivottavaa, että tällaisten lupien myöntämiseen sovellettaisiin avoimuus- tai tarjouskilpailuvelvoitteita. Kansallisen ja hajautetun lainsäädännön on oltava lähtökohtana sen määräämiselle, kenelle lupa myönnetään. Johdanto-osan 6 kappaleen perusteella näyttää siltä, että komissio on asiasta samaa mieltä.

Käyttöoikeussopimuksen määritelmä viittaa tosin sopimusmuotoon, mutta siihen liittyvät kriteerit selitetään toiminnallisesti. Tämän vuoksi voi käydä niin, että lupa luokitellaan kuitenkin käyttöoikeussopimukseksi. Siksi (käyttöoikeus)toimiluvan ja käyttöoikeussopimuksen välinen ero on tehtävä selvemmäksi johdanto-osassa ja käyttöoikeussopimuksen määritelmässä.

Käyttöoikeussopimukset on erotettava selvästi viranomaisten tehtävistä, kuten hyväksymisten ja lupien antamisesta.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Erityis- tai yksinoikeuksien käsitteellä on keskeinen merkitys tämän direktiivin soveltamisalan määrittämisessä, koska direktiivin säännöksiä sovelletaan sellaisiin yksikköihin, jotka eivät ole 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettuja hankintayksikköjä tai julkisia yrityksiä, vain siinä määrin kuin nämä harjoittavat jotakin direktiivin soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa tällaisten oikeuksien perusteella. Sen vuoksi on aiheellista selventää, että oikeudet, jotka on myönnetty puolueettomiin perusteisiin perustuvalla menettelyllä ja ennen kaikkea unionin lainsäädännön mukaisesti ja joiden riittävä julkisuus on varmistettu, eivät oletässä direktiivissä tarkoitettuja erityis- tai yksinoikeuksia. Tähän lainsäädäntöön olisi sisällyttävä maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/30/EY (1), sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19 päivänä joulukuuta 1996 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/92/EY (2), yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä 15 päivänä joulukuuta 1997 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/67/EY (3), hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 20 päivänä toukokuuta 1994 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/22/EY (4) ja rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista sekä neuvoston asetusten (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 kumoamisesta 23 päivänä lokakuuta 2007 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007 (5). Koska julkinen toiminta on yhä monimuotoisempaa, on tarpeen määritellä selvemmin itse hankinnan käsite. Käyttöoikeussopimuksia koskevissa unionin säännöissä viitataan urakoiden tai palvelujen hankintaan kyseisten urakoiden tai palvelujen käytöstä koostuvaa vastiketta vastaan. Hankinnan käsite olisi ymmärrettävä laajasti hyötyjen saamisena kyseisistä rakennusurakoista tai palveluista, jolloin hankinta ei aina edellytä omistusoikeuden siirtoa hankintaviranomaisille tai -yksiköille. Lisäksi pelkkä toiminnan rahoittaminen, johon liittyy usein velvollisuus korvata saadut määrät, jollei niitä käytetä aiottuihin tarkoituksiin, ei yleensä kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan. | Erityis- tai yksinoikeuksien käsitteellä on keskeinen merkitys tämän direktiivin soveltamisalan määrittämisessä, koska direktiivin säännöksiä sovelletaan sellaisiin yksikköihin, jotka eivät ole 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettuja hankintayksikköjä tai julkisia yrityksiä, vain siinä määrin kuin nämä harjoittavat jotakin direktiivin soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa tällaisten oikeuksien perusteella. Sen vuoksi on aiheellista selventää, että oikeudet, jotka on myönnetty puolueettomiin perusteisiin perustuvalla menettelyllä ja ennen kaikkea unionin lainsäädännön mukaisesti ja joiden riittävä julkisuus on varmistettu, eivät oletässä direktiivissä tarkoitettuja erityis- tai yksinoikeuksia. Tähän lainsäädäntöön olisi sisällyttävä maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/30/EY (1), sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19 päivänä joulukuuta 1996 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/92/EY (2), yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä 15 päivänä joulukuuta 1997 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/67/EY (3), hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 20 päivänä toukokuuta 1994 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/22/EY (4) ja rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista sekä neuvoston asetusten (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 kumoamisesta 23 päivänä lokakuuta 2007 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007 (5). Koska julkinen toiminta on yhä monimuotoisempaa, on tarpeen määritellä selvemmin itse hankinnan käsite. Käyttöoikeussopimuksia koskevissa unionin säännöissä viitataan urakoiden tai palvelujen hankintaan kyseisten urakoiden tai palvelujen käytöstä koostuvaa vastiketta vastaan. Hankinnan käsite olisi ymmärrettävä laajasti hyötyjen saamisena kyseisistä rakennusurakoista tai palveluista, jolloin hankinta ei aina edellytä omistusoikeuden siirtoa hankintaviranomaisille tai -yksiköille. Lisäksi pelkkä toiminnan rahoittaminen, johon liittyy usein velvollisuus korvata saadut määrät, jollei niitä käytetä aiottuihin tarkoituksiin, ei yleensä kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Erityis- tai yksinoikeuksien käsitteellä on keskeinen merkitys tämän direktiivin soveltamisalan määrittämisessä, koska direktiivin säännöksiä sovelletaan sellaisiin yksikköihin, jotka eivät ole 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettuja hankintayksikköjä tai julkisia yrityksiä, vain siinä määrin kuin nämä harjoittavat jotakin direktiivin soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa tällaisten oikeuksien perusteella. Sen vuoksi on aiheellista selventää, että oikeudet, jotka on myönnetty puolueettomiin perusteisiin perustuvalla menettelyllä ja ennen kaikkea unionin lainsäädännön mukaisesti ja joiden riittävä julkisuus on varmistettu, eivät oletässä direktiivissä tarkoitettuja erityis- tai yksinoikeuksia. Tähän lainsäädäntöön olisi sisällyttävä maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/30/EY (1), sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19 päivänä joulukuuta 1996 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/92/EY (2), yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä 15 päivänä joulukuuta 1997 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/67/EY (3), hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 20 päivänä toukokuuta 1994 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/22/EY (4) ja rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista sekä neuvoston asetusten (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 kumoamisesta 23 päivänä lokakuuta 2007 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007 (5). Koska julkinen toiminta on yhä monimuotoisempaa, on tarpeen määritellä selvemmin itse hankinnan käsite. Käyttöoikeussopimuksia koskevissa unionin säännöissä viitataan urakoiden tai palvelujen hankintaan kyseisten urakoiden tai palvelujen käytöstä koostuvaa vastiketta vastaan. Hankinnan käsite olisi ymmärrettävä laajasti hyötyjen saamisena kyseisistä rakennusurakoista tai palveluista, jolloin hankinta ei aina edellytä omistusoikeuden siirtoa hankintaviranomaisille tai -yksiköille. Lisäksi pelkkä toiminnan rahoittaminen, johon liittyy usein velvollisuus korvata saadut määrät, jollei niitä käytetä aiottuihin tarkoituksiin, ei yleensä kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan.

Erityis- tai yksinoikeuksien käsitteellä on keskeinen merkitys tämän direktiivin soveltamisalan määrittämisessä, koska direktiivin säännöksiä sovelletaan sellaisiin yksikköihin, jotka eivät ole 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettuja hankintayksikköjä tai julkisia yrityksiä, vain siinä määrin kuin nämä harjoittavat jotakin direktiivin soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa tällaisten oikeuksien perusteella. Sen vuoksi on aiheellista selventää, että oikeudet, jotka on myönnetty puolueettomiin perusteisiin perustuvalla menettelyllä ja ennen kaikkea unionin lainsäädännön mukaisesti ja joiden riittävä julkisuus on varmistettu, eivät oletässä direktiivissä tarkoitettuja erityis- tai yksinoikeuksia. Tähän lainsäädäntöön olisi sisällyttävä maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/30/EY (1), sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19 päivänä joulukuuta 1996 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/92/EY (2), yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä 15 päivänä joulukuuta 1997 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/67/EY (3), hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 20 päivänä toukokuuta 1994 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/22/EY (4) ja rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista sekä neuvoston asetusten (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 kumoamisesta 23 päivänä lokakuuta 2007 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007 (5). Koska julkinen toiminta on yhä monimuotoisempaa, on tarpeen määritellä selvemmin itse hankinnan käsite. Käyttöoikeussopimuksia koskevissa unionin säännöissä viitataan urakoiden tai palvelujen hankintaan kyseisten urakoiden tai palvelujen käytöstä koostuvaa vastiketta vastaan. Hankinnan käsite olisi ymmärrettävä laajasti hyötyjen saamisena kyseisistä rakennusurakoista tai palveluista, jolloin hankinta ei aina edellytä omistusoikeuden siirtoa hankintaviranomaisille tai -yksiköille. Lisäksi pelkkä toiminnan rahoittaminen, johon liittyy usein velvollisuus korvata saadut määrät, jollei niitä käytetä aiottuihin tarkoituksiin, ei yleensä kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan.

Perustelu

Muutosehdotuksen tarkoituksena on soveltaa yksiselitteisesti samaa perusperiaatetta kuin direktiivissä 2004/17/EY tehdään tiettyjen alojen hankintamenettelyjen osalta. Kyseisen direktiivin johdanto-osan 25 kappaleen mukaan ”[y]ksin- tai erityisoikeuksina ei voida – – pitää oikeuksia, käyttöoikeussopimukset mukaan lukien, jotka jäsenvaltio myöntää puolueettomin, oikeasuhteisin ja syrjimättömin perustein rajoitetulle määrälle yrityksiä ja joista kaikkien halukkaiden nämä perusteet täyttävien osapuolten on mahdollisuus päästä osallisiksi”. Periaatetta ei ole tarkoituksenmukaista rajoittaa luettelemalla Euroopan unionin säädöksiä, sillä tämä voi vaikuttaa kategoriselta ja antaa näin ollen sellaisen kuvan, että yksittäisten jäsenvaltioiden säädökset on suljettu pois, vaikka niissä noudatetaan samoja puolueettomia, oikeasuhteisia ja syrjimättömiä perusteita.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| On myös osoittautunut tarpeelliseksi selventää, mitä yksittäisellä hankinnalla tarkoitetaan, koska kaikkien yksittäistä hankintaa varten tehtyjen käyttöoikeussopimusten yhteenlaskettu arvo on otettava huomioon käytettäessä tässädirektiivissä säädettyjä kynnysarvoja ja koska yksittäistä hankintaa on käsiteltävä ilmoituksessa kokonaisuutena, joka on mahdollisesti jaettu osiin. Yksittäisen hankinnan käsite kattaa kaikki tavarat, rakennusurakat ja palvelut, jotka tarvitaan tietyn hankkeen toteuttamiseksi. Yksittäisen hankkeen olemassaolosta voi olla osoituksena muun muassa se, että hankintaviranomainen suorittaa yleisen ennakkosuunnittelun ja varsinaisen suunnittelun tai että erilaiset hankitut osat palvelevat yhtä taloudellista ja teknistä tarkoitusta tai että ne liittyvät muulla tavoin loogisesti toisiinsa. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

On myös osoittautunut tarpeelliseksi selventää, mitä yksittäisellä hankinnalla tarkoitetaan, koska kaikkien yksittäistä hankintaa varten tehtyjen käyttöoikeussopimusten yhteenlaskettu arvo on otettava huomioon käytettäessä tässädirektiivissä säädettyjä kynnysarvoja ja koska yksittäistä hankintaa on käsiteltävä ilmoituksessa kokonaisuutena, joka on mahdollisesti jaettu osiin. Yksittäisen hankinnan käsite kattaa kaikki tavarat, rakennusurakat ja palvelut, jotka tarvitaan tietyn hankkeen toteuttamiseksi. Yksittäisen hankkeen olemassaolosta voi olla osoituksena muun muassa se, että hankintaviranomainen suorittaa yleisen ennakkosuunnittelun ja varsinaisen suunnittelun tai että erilaiset hankitut osat palvelevat yhtä taloudellista ja teknistä tarkoitusta tai että ne liittyvät muulla tavoin loogisesti toisiinsa.

Perustelu

Käyttöoikeussopimuksen valmistelu ja toteutus voi kestää vuosia. On todennäköistä, että hankintaviranomaisen on suunnitteluvaiheessa pyydettävä monenlaisia ulkopuolisia raportteja. Nämä raportit olisi määritelmän mukaan laskettava mukaan, kun määritellään käyttöoikeussopimuksen arvo. Tämä ei ole loogista. Toimeksiantoja, jotka ovat luonteeltaan erilaisia ja jotka annetaan toisen osapuolen tehtäväksi, ei pitäisi laskea osaksi käyttöoikeussopimuksen arvoa. Mikäli nämä toimeksiannot ylittävät tietyn arvon, ne on teetettävä hankintadirektiiviin perustuen ja kyseisen direktiivin mukaisesti.

Tämä on myös niiden näkemysten mukaista, joita komitea on aiemmissa lausunnoissaan esittänyt hankintasopimusten ei-perusteettomasta yhdistelystä.

Katso muutosehdotus 14.

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jotta varmistettaisiin markkinoiden todellinen avaaminen ja käyttöoikeussopimusten tekemistä koskevien sääntöjen tasapuolinen soveltaminen vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla, asianomaiset yksiköt olisi määritettävä muulla tavoin kuin niiden oikeudellisen aseman perusteella. Sen vuoksi olisi varmistettava, että julkisella sektorilla ja yksityisellä sektorilla toimivien hankintayksikköjen yhdenvertaista kohtelua ei vaaranneta. Lisäksi olisi varmistettava perussopimuksen 345 artiklan mukaisesti, ettei jäsenvaltioissa voimassa oleviin omistusoikeusjärjestelmiin puututa. | Jotta varmistettaisiin markkinoiden todellinen avaaminen ja käyttöoikeussopimusten tekemistä koskevien sääntöjen tasapuolinen soveltaminen energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla, asianomaiset yksiköt olisi määritettävä muulla tavoin kuin niiden oikeudellisen aseman perusteella. Sen vuoksi olisi varmistettava, että julkisella sektorilla ja yksityisellä sektorilla toimivien hankintayksikköjen yhdenvertaista kohtelua ei vaaranneta. Lisäksi olisi varmistettava perussopimuksen 345 artiklan mukaisesti, ettei jäsenvaltioissa voimassa oleviin omistusoikeusjärjestelmiin puututa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jotta varmistettaisiin markkinoiden todellinen avaaminen ja käyttöoikeussopimusten tekemistä koskevien sääntöjen tasapuolinen soveltaminen vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla, asianomaiset yksiköt olisi määritettävä muulla tavoin kuin niiden oikeudellisen aseman perusteella. Sen vuoksi olisi varmistettava, että julkisella sektorilla ja yksityisellä sektorilla toimivien hankintayksikköjen yhdenvertaista kohtelua ei vaaranneta. Lisäksi olisi varmistettava perussopimuksen 345 artiklan mukaisesti, ettei jäsenvaltioissa voimassa oleviin omistusoikeusjärjestelmiin puututa.

Jotta varmistettaisiin markkinoiden todellinen avaaminen ja käyttöoikeussopimusten tekemistä koskevien sääntöjen tasapuolinen soveltaminen energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla, asianomaiset yksiköt olisi määritettävä muulla tavoin kuin niiden oikeudellisen aseman perusteella. Sen vuoksi olisi varmistettava, että julkisella sektorilla ja yksityisellä sektorilla toimivien hankintayksikköjen yhdenvertaista kohtelua ei vaaranneta. Lisäksi olisi varmistettava perussopimuksen 345 artiklan mukaisesti, ettei jäsenvaltioissa voimassa oleviin omistusoikeusjärjestelmiin puututa.

Perustelu

Euroopan parlamentti ilmaisee vesialaa koskevan yksiselitteisen tahtonsa 14. tammikuuta 2004, 10. maaliskuuta 2004 ja 31. toukokuuta 2006 antamissaan päätöslauselmissa. Niiden mukaan Euroopan parlamentti ei pyri vapauttamaan vesialaa kilpailulle, vaan ohjaa vesialaa nykyaikaistamisen tielle, jolla talouden periaatteet, laatu- ja ympäristöstandardit ja vaadittava tehokkuus ovat sopusoinnussa. Siksi ei tarvita enää lisää säätelyä horisontaalisen tason säädöksin.

Muutosehdotus 6

Uusi johdanto-osan kappale 13 kappaleen jälkeen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Paikallisviranomaisten välisen yhteistyön muodot (vastuualueiden jako sopimuspohjaisesti tai institutionaalisesti kuntien välillä) eivät voi kuulua sisämarkkinalainsäädännön soveltamisalaan.

Muutosehdotus 7

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Arviointi, jonka komissio on laatinut niin kutsutuista ensisijaisista ja muista kuin ensisijaisista palveluista (”A-palveluista” ja ”B-palveluista”), on osoittanut, että enää ei ole aiheellista rajoittaa hankintalainsäädännön täysimittaista soveltamista rajattuun ryhmään palveluja. Tämän vuoksi tätä direktiiviä olisi sovellettava vain sellaisiin palveluihin (esimerkiksi ateriapalveluihin ja vedenjakelupalveluihin), joista on osoitettu, että niillä voidaan käydä kauppaa rajojen yli. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Arviointi, jonka komissio on laatinut niin kutsutuista ensisijaisista ja muista kuin ensisijaisista palveluista (”A-palveluista” ja ”B-palveluista”), on osoittanut, että enää ei ole aiheellista rajoittaa hankintalainsäädännön täysimittaista soveltamista rajattuun ryhmään palveluja. Tämän vuoksi tätä direktiiviä olisi sovellettava vain sellaisiin palveluihin (esimerkiksi ateriapalveluihin ja vedenjakelupalveluihin), joista on osoitettu, että niillä voidaan käydä kauppaa rajojen yli.

Perustelu

Palvelujen periaatteellinen erotteleminen ensisijaisiin ja muihin kuin ensisijaisiin palveluihin ja vastaavasti hankintaoikeudellinen erottelu ns. etuoikeutettuihin ”B-palveluihin” tulee säilyttää sellaisenaan. Sosiaali- ja terveyspalveluilla on tuskin mitään merkitystä sisämarkkinoilla, ja ne tuotetaan pääsääntöisesti paikallisesti. Vesi on elintärkeä hyödyke. Vesialalla on toimittava erityisen hienovaraisesti ja sillä on kiinnitettävä huomiota ekologisiin ja hygieenisiin näkökohtiin. Myös palveluista sisämarkkinoilla annetun direktiivin 2006/123/EY 17 artiklan nojalla tulisi vesipalvelut jättää käyttöoikeussopimuksia koskevan direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle.

Muutosehdotus 8

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Näiden palvelujen kulttuurisidonnaisuuden ja arkaluonteisuuden vuoksi jäsenvaltioille olisi annettava runsaasti harkintavaltaa järjestää palvelujen suorittajien valinta parhaaksi katsomallaan tavalla. Tämän direktiivin säännöt eivät estä jäsenvaltioita soveltamasta palvelujen suorittajien valintaan erityisiä laadullisia perusteita, kuten niitä, jotka on vahvistettu Euroopan unionin neuvoston sosiaalisen suojelun komitean vapaaehtoisessa eurooppalaisessa sosiaalipalvelujen laatukehyksessä. Jäsenvaltiot ja/tai viranomaiset voivat yhä vapaasti tarjota näitä palveluja itse tai järjestää sosiaalipalvelut tavalla, johon ei liity käyttöoikeussopimusten tekoa,kuten pelkästään rahoittamalla näitä palveluja tai myöntämällä toimilupia tai muita lupia kaikille talouden toimijoille, jotka täyttävät hankintaviranomaisen tai -yksikön ennakolta vahvistamat edellytykset, ilman rajoituksia tai kiintiöitä, jos tällaisella järjestelmällä varmistetaan riittävä mainostaminen ja siinä noudatetaan avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteita. | Näiden palvelujen kulttuurisidonnaisuuden ja arkaluonteisuuden vuoksi jäsenvaltioille olisi annettava runsaasti harkintavaltaa järjestää palvelujen suorittajien valinta parhaaksi katsomallaan tavalla. Tämän direktiivin säännöt eivät estä jäsenvaltioita soveltamasta palvelujen suorittajien valintaan erityisiä laadullisia perusteita, kuten niitä, jotka on vahvistettu Euroopan unionin neuvoston sosiaalisen suojelun komitean vapaaehtoisessa eurooppalaisessa sosiaalipalvelujen laatukehyksessä. Jäsenvaltiot ja/tai viranomaiset voivat yhä vapaasti tarjota näitä palveluja itse tai järjestää sosiaalipalvelut tavalla, johon ei liity käyttöoikeussopimusten tekoa,kuten pelkästään rahoittamalla näitä palveluja tai myöntämällä toimilupia tai muita lupia kaikille talouden toimijoille, jotka täyttävät hankintaviranomaisen tai -yksikön ennakolta vahvistamat edellytykset, jos tällaisella järjestelmällä varmistetaan riittävä mainostaminen ja siinä noudatetaan avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteita. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Näiden palvelujen kulttuurisidonnaisuuden ja arkaluonteisuuden vuoksi jäsenvaltioille olisi annettava runsaasti harkintavaltaa järjestää palvelujen suorittajien valinta parhaaksi katsomallaan tavalla. Tämän direktiivin säännöt eivät estä jäsenvaltioita soveltamasta palvelujen suorittajien valintaan erityisiä laadullisia perusteita, kuten niitä, jotka on vahvistettu Euroopan unionin neuvoston sosiaalisen suojelun komitean vapaaehtoisessa eurooppalaisessa sosiaalipalvelujen laatukehyksessä. Jäsenvaltiot ja/tai viranomaiset voivat yhä vapaasti tarjota näitä palveluja itse tai järjestää sosiaalipalvelut tavalla, johon ei liity käyttöoikeussopimusten tekoa,kuten pelkästään rahoittamalla näitä palveluja tai myöntämällä toimilupia tai muita lupia kaikille talouden toimijoille, jotka täyttävät hankintaviranomaisen tai -yksikön ennakolta vahvistamat edellytykset, ilman rajoituksia tai kiintiöitä, jos tällaisella järjestelmällä varmistetaan riittävä mainostaminen ja siinä noudatetaan avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteita.

Näiden palvelujen kulttuurisidonnaisuuden ja arkaluonteisuuden vuoksi jäsenvaltioille olisi annettava runsaasti harkintavaltaa järjestää palvelujen suorittajien valinta parhaaksi katsomallaan tavalla. Tämän direktiivin säännöt eivät estä jäsenvaltioita soveltamasta palvelujen suorittajien valintaan erityisiä laadullisia perusteita, kuten niitä, jotka on vahvistettu Euroopan unionin neuvoston sosiaalisen suojelun komitean vapaaehtoisessa eurooppalaisessa sosiaalipalvelujen laatukehyksessä. Jäsenvaltiot ja/tai viranomaiset voivat yhä vapaasti tarjota näitä palveluja itse tai järjestää sosiaalipalvelut tavalla, johon ei liity käyttöoikeussopimusten tekoa,kuten pelkästään rahoittamalla näitä palveluja tai myöntämällä toimilupia tai muita lupia kaikille talouden toimijoille, jotka täyttävät hankintaviranomaisen tai -yksikön ennakolta vahvistamat edellytykset, jos tällaisella järjestelmällä varmistetaan riittävä mainostaminen ja siinä noudatetaan avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteita.

Perustelu

Komitea ehdottaa, että tämä kohta poistetaan.

On olemassa tiettyjä toimia säänteleviä ja lukumäärältään rajattuja käyttölupia, joista ei ole toivottavaa järjestää tarjouskilpailua. Kyse on toiminnasta, jota ei suoriteta kyseistä viranomaista varten tai yleisen edun vuoksi, vaan joita viranomaiset nimenomaan pitävät mahdollisesti haitallisina ja joita siksi on säänneltävä. Esimerkkinä voidaan mainita prostituutiolle myönnetty toimilupa. Määrältään rajoitettuun lupatyyppiin ei näin automaattisesti pitäisi sisältyä avointa myöntämismenettelyä.

Katso myös muutosehdotus 4.

Muutosehdotus 9

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi käyttöoikeussopimusten tekoperusteiden olisi aina oltava eräiden yleisten vaatimusten mukaisia. Perusteet olisi ilmoitettava ennakolta mahdollisille tarjoajille, niiden olisi liityttävä sopimuksen kohteeseen ja ne eivät saisi antaa hankintaviranomaiselle tai -yksikölle rajoittamatonta valinnanvapautta. Niillä olisi varmistettava todellisen kilpailun mahdollisuus, ja niihin olisi liitettävä vaatimuksia, jotka mahdollistavat tarjoajan esittäminen tietojen tosiasiallisen tarkistamisen. Noudattaakseen kyseisiä vaatimuksia ja parantaakseen samalla oikeusvarmuutta jäsenvaltiot voivat säätää kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteen käyttämisestä. | Avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi käyttöoikeussopimusten tekoperusteiden olisi aina oltava eräiden yleisten vaatimusten mukaisia. Perusteet olisi ilmoitettava ennakolta mahdollisille tarjoajille. Niillä olisi varmistettava todellisen kilpailun mahdollisuus, ja niihin olisi liitettävä vaatimuksia, jotka mahdollistavat tarjoajan esittäminen tietojen tosiasiallisen tarkistamisen. Noudattaakseen kyseisiä vaatimuksia ja parantaakseen samalla oikeusvarmuutta jäsenvaltiot voivat säätää kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteen käyttämisestä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi käyttöoikeussopimusten tekoperusteiden olisi aina oltava eräiden yleisten vaatimusten mukaisia. Perusteet olisi ilmoitettava ennakolta mahdollisille tarjoajille, niiden olisi liityttävä sopimuksen kohteeseen ja ne eivät saisi antaa hankintaviranomaiselle tai -yksikölle rajoittamatonta valinnanvapautta. Niillä olisi varmistettava todellisen kilpailun mahdollisuus, ja niihin olisi liitettävä vaatimuksia, jotka mahdollistavat tarjoajan esittäminen tietojen tosiasiallisen tarkistamisen. Noudattaakseen kyseisiä vaatimuksia ja parantaakseen samalla oikeusvarmuutta jäsenvaltiot voivat säätää kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteen käyttämisestä.

Avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi käyttöoikeussopimusten tekoperusteiden olisi aina oltava eräiden yleisten vaatimusten mukaisia. Perusteet olisi ilmoitettava ennakolta mahdollisille tarjoajille. Niillä olisi varmistettava todellisen kilpailun mahdollisuus, ja niihin olisi liitettävä vaatimuksia, jotka mahdollistavat tarjoajan esittäminen tietojen tosiasiallisen tarkistamisen. Noudattaakseen kyseisiä vaatimuksia ja parantaakseen samalla oikeusvarmuutta jäsenvaltiot voivat säätää kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteen käyttämisestä.

Perustelu

Katso muutosehdotukset 23 ja 28.

Muutosehdotus 10

1 artiklan uusi 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1 artikla


  Kohde ja soveltamisala | 1 artikla


  Kohde ja soveltamisala |
| ... | ... |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

...

...

Perustelu

Komitea katsoo, että direktiivin tulee koskea vain käyttöoikeussopimuksia, joilla on vaikutusta sisämarkkinoihin. Eurooppalaiset kynnysarvot alittavilla käyttöoikeussopimuksilla ei ole ”rajatylittävää merkitystä”, joten sisämarkkinat eivät ole vaarassa. Tällä täydennyksellä turvataan hankintaviranomaisten toimintavapaus.

Muutosehdotus 11

2 artiklan 1 kohdan 7 alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2 artikla


  Määritelmät | 2 artikla


  Määritelmät |
| 1.   Tässä direktiivissä tarkoitetaan | 1.   Tässä direktiivissä tarkoitetaan |
| ... | ... |
| 7) | ”palveluja koskevalla käyttöoikeussopimuksella” rahallista vastiketta vastaan tehtyä kirjallista sopimusta, joka on tehty yhden tai useamman talouden toimijan sekä yhden tai useamman hankintaviranomaisen tai -yksikön välillä ja jonka tarkoituksena on muiden kuin 2 ja 4 alakohdassa tarkoitettujen palvelujen suorittaminen, jos suoritettavien palvelujen vastikkeena on joko yksinomaan sopimuksen kohteena olevien palvelujen käyttöoikeus tai tällainen oikeus ja maksu yhdessä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2 artikla

Määritelmät

2 artikla

Määritelmät

1.   Tässä direktiivissä tarkoitetaan

1.   Tässä direktiivissä tarkoitetaan

...

...

7)

”palveluja koskevalla käyttöoikeussopimuksella” rahallista vastiketta vastaan tehtyä kirjallista sopimusta, joka on tehty yhden tai useamman talouden toimijan sekä yhden tai useamman hankintaviranomaisen tai -yksikön välillä ja jonka tarkoituksena on muiden kuin 2 ja 4 alakohdassa tarkoitettujen palvelujen suorittaminen, jos suoritettavien palvelujen vastikkeena on joko yksinomaan sopimuksen kohteena olevien palvelujen käyttöoikeus tai tällainen oikeus ja maksu yhdessä;

| 7) | ”palveluja koskevalla käyttöoikeus-sopimuksella” rahallista vastiketta vastaan tehtyä kirjallista sopimusta, joka on tehty yhden tai useamman talouden toimijan sekä yhden tai useamman hankintaviranomaisen tai -yksikön välillä ja jonka tarkoituksena on muiden kuin 2 ja 4 alakohdassa tarkoitettujen palvelujen suorittaminen, jos suoritettavien palvelujen vastikkeena on joko yksinomaan sopimuksen kohteena olevien palvelujen käyttöoikeus tai tällainen oikeus ja maksu yhdessä; |
| --- | --- |

7)

”palveluja koskevalla käyttöoikeus-sopimuksella” rahallista vastiketta vastaan tehtyä kirjallista sopimusta, joka on tehty yhden tai useamman talouden toimijan sekä yhden tai useamman hankintaviranomaisen tai -yksikön välillä ja jonka tarkoituksena on muiden kuin 2 ja 4 alakohdassa tarkoitettujen palvelujen suorittaminen, jos suoritettavien palvelujen vastikkeena on joko yksinomaan sopimuksen kohteena olevien palvelujen käyttöoikeus tai tällainen oikeus ja maksu yhdessä;

Perustelu

On selkeytettävä rajanvetoa 1) luvan, 2) sellaisen rajoitetun luvan, jossa hankintaviranomainen antaa käyttöoikeuden, sekä 3) käyttöoikeussopimuksen välillä.

Luvassa voidaan asettaa tietyt ehdot tavalle, jolla toiminta tapahtuu. Sen lisäksi on kuitenkin myös lupia, joissa rajoitetaan itse tiettyjä toimia. Silloin puhutaan käyttöoikeudesta tai rajoitetusta luvasta. Tämä tehdään yleensä yleiseen järjestykseen, kansanterveyteen ja/tai turvallisuuteen liittyvistä syistä. Esimerkkeinä voidaan mainita prostituutiolle, hotelli- ja ravintolatoiminnalle tai kasinotoiminnalle myönnettävät toimiluvat.

Käyttöoikeussopimuksella on yhtymäkohtia tällaisiin toimilupiin. Tärkeimpänä erona on, että kun kyseessä on käyttöoikeussopimus, toiminnan toteutuminen on hankintaviranomaisen kannalta olennaisen tärkeää. Tämän vuoksi käyttöoikeussopimuksen tapauksessa toiminnan toteuttaminen on oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoista. Mikäli käyttöoikeussopimuksen kohteena olevan toiminnan toteuttaminen on oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoista, voidaan puhua ”vastikkeellisuudesta.” Tätä kriteeriä käytetään myös julkisten hankintojen määritelmässä.

Tärkeää on, että hankintaviranomaiset ja jäsenvaltiot ovat vapaita valitsemaan välineen, jolla ne haluavat toteuttaa tehtävänsä. Luvat, toimiluvat ja rajoitetut luvat on jätettävä direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Ei ole toivottavaa, että tällaisten lupien myöntämiseen sovellettaisiin avoimuus- tai tarjouskilpailuvelvoitteita. Kansallisen ja hajautetun lainsäädännön on oltava lähtökohtana sen määräämiselle, kenelle lupa myönnetään. Johdanto-osan 6 kappaleen perusteella näyttää siltä, että komissio on asiasta samaa mieltä.

Käyttöoikeussopimuksen määritelmä viittaa tosin sopimusmuotoon, mutta siihen liittyvät kriteerit selitetään toiminnallisesti. Tämän vuoksi voi käydä niin, että lupa luokitellaan kuitenkin käyttöoikeussopimukseksi. Siksi (käyttöoikeus)toimiluvan ja käyttöoikeussopimuksen välinen ero on tehtävä selvemmäksi johdanto-osassa ja käyttöoikeussopimuksen määritelmässä.

Muutosehdotus 12

2 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2 artikla


  Määritelmät


  2.   Ensimmäisen kohdan 2, 4 ja 7 alakohdassa tarkoitettujen rakennusurakoiden tai palvelujen käyttöoikeus merkitsee olennaisen toiminnallisen riskin siirtymistä käyttöoikeussopimuksen saajalle. Käyttöoikeussopimuksen saajan katsotaan vastaavan olennaisesta toiminnallisesta riskistä silloin, kun käyttöoikeussopimuksen kohteena olevien urakoiden tai palvelujen toteuttamiseksi tehtyjen investointien ja niistä aiheutuneiden kustannusten takaisin saamisesta ei ole varmuutta. ... | 2 artikla


  Määritelmät


  2.   Ensimmäisen kohdan 2, 4 ja 7 alakohdassa tarkoitettujen rakennusurakoiden tai palvelujen käyttöoikeus merkitsee toiminnallisen riskin siirtymistä käyttöoikeussopimuksen saajalle. Käyttöoikeussopimuksen saajan katsotaan vastaavan toiminnallisesta riskistä silloin, kun käyttöoikeussopimuksen kohteena olevien urakoiden tai palvelujen toteuttamiseksi tehtyjen investointien ja niistä aiheutuneiden kustannusten takaisin saamisesta ei ole varmuutta. ... |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2 artikla

Määritelmät

2.   Ensimmäisen kohdan 2, 4 ja 7 alakohdassa tarkoitettujen rakennusurakoiden tai palvelujen käyttöoikeus merkitsee olennaisen toiminnallisen riskin siirtymistä käyttöoikeussopimuksen saajalle. Käyttöoikeussopimuksen saajan katsotaan vastaavan olennaisesta toiminnallisesta riskistä silloin, kun käyttöoikeussopimuksen kohteena olevien urakoiden tai palvelujen toteuttamiseksi tehtyjen investointien ja niistä aiheutuneiden kustannusten takaisin saamisesta ei ole varmuutta. ...

2 artikla

Määritelmät

2.   Ensimmäisen kohdan 2, 4 ja 7 alakohdassa tarkoitettujen rakennusurakoiden tai palvelujen käyttöoikeus merkitsee toiminnallisen riskin siirtymistä käyttöoikeussopimuksen saajalle. Käyttöoikeussopimuksen saajan katsotaan vastaavan toiminnallisesta riskistä silloin, kun käyttöoikeussopimuksen kohteena olevien urakoiden tai palvelujen toteuttamiseksi tehtyjen investointien ja niistä aiheutuneiden kustannusten takaisin saamisesta ei ole varmuutta. ...

Perustelu

Käsite ”olennainen” on syytä poistaa toiminnallisen riskin yhteydestä. Merkittävän toiminnallisen riskin rajaaminen tai määritteleminen julkisessa hankinnassa aiheuttaa kunnallisessa käytännössä yleensä huomattavia ongelmia. Ehdotetussa direktiivissä esitetty ”olennaisen toiminnallisen riskin” määritelmä on paljon tarkempi kuin Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä, jossa taloudellinen riski määritellään väljemmin. Jopa liittymis- ja käyttöpakkoa vesihuollon alalla koskevassa asiassa (EU:n tuomioistuimen asiassa C-206/08 Wasser- und Abwasserzweckverband Gotha 10. syyskuuta 2009 antama tuomio – tuomion 72–76 kohdat) lähtökohtana on palveluja koskeva käyttöoikeussopimus, joka ei edellytä tarjouskilpailuvelvoitetta.

Muutosehdotus 13

5 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5 artikla


  Kynnysarvot | 5 artikla


  Kynnysarvot |
| 1.   Tätä direktiiviä sovelletaan seuraaviin käyttöoikeussopimuksiin, joiden arvo on vähintään 5 000 000 euroa: | 1.   Tätä direktiiviä sovelletaan seuraaviin käyttöoikeussopimuksiin, joiden arvo on vähintään 5 000 000 euroa: |
| a) | käyttöoikeussopimukset, jotka hankintayksiköt tekevät jonkin liitteessä III tarkoitetun toiminnan harjoittamiseksi; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5 artikla

Kynnysarvot

5 artikla

Kynnysarvot

1.   Tätä direktiiviä sovelletaan seuraaviin käyttöoikeussopimuksiin, joiden arvo on vähintään 5 000 000 euroa:

1.   Tätä direktiiviä sovelletaan seuraaviin käyttöoikeussopimuksiin, joiden arvo on vähintään 5 000 000 euroa:

a)

käyttöoikeussopimukset, jotka hankintayksiköt tekevät jonkin liitteessä III tarkoitetun toiminnan harjoittamiseksi;

| a) | käyttöoikeussopimukset, jotka hankintayksiköt tekevät jonkin liitteessä III tarkoitetun toiminnan harjoittamiseksi; |
| --- | --- |

a)

käyttöoikeussopimukset, jotka hankintayksiköt tekevät jonkin liitteessä III tarkoitetun toiminnan harjoittamiseksi;

| b) | hankintaviranomaisten tekemät käyttöoikeussopimukset. |
| --- | --- |

b)

hankintaviranomaisten tekemät käyttöoikeussopimukset.

| b) | hankintaviranomaisten tekemät käyttöoikeussopimukset. |
| --- | --- |

b)

hankintaviranomaisten tekemät käyttöoikeussopimukset.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

2.   Muita palveluja kuin sosiaalipalveluja tai muita erityisiä palveluja koskeviin käyttöoikeussopimuksiin, joiden arvo on vähintään 2 500 000 euroa mutta vähemmän kuin 5 000 000 euroa, on sovellettava velvollisuutta julkaista käyttöoikeussopimuksen tekemistä koskeva ilmoitus 27 ja 28 artiklan mukaisesti.

2.   Muita palveluja kuin sosiaalipalveluja tai muita erityisiä palveluja koskeviin käyttöoikeussopimuksiin, joiden arvo on vähintään 2 500 000 euroa mutta vähemmän kuin 5 000 000 euro, on sovellettava velvollisuutta julkaista käyttöoikeussopimuksen tekemistä koskeva ilmoitus 27 ja 28 artiklan mukaisesti.

Perustelu

Käyttöoikeussopimukset voivat olla pitkäkestoisia, koska asianomaisen yrittäjän on voitava ansaita investointinsa takaisin. Pitkäaikaisten käyttöoikeussopimusten kohdalla 5 000 000 euron kynnysarvo sopimuksen kokonaisarvona on alhainen. Summa, jonka yrittäjä käyttöoikeussopimuksen perusteella vuosittain ansaitsee, on liian pieni, jotta se vaikuttaisi sisämarkkinoihin. Tämän vuoksi komitea suosittaa tekemään edellä kuvatun kaltaisen eron.

Muutosehdotus 14

6 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 6 artikla


  Käyttöoikeussopimusten ennakoidun arvon laskentamenetelmät | 6 artikla


  Käyttöoikeussopimusten ennakoidun arvon laskentamenetelmät |
| 2.   Käyttöoikeussopimuksen ennakoitu arvo on laskettava urakoiden tai palvelujen muodostaman kokonaisuuden arvona, vaikka ne olisi hankittu eri sopimuksilla, jos sopimukset kuuluvat yhteen hankkeeseen. Yksittäisen hankkeen olemassaolosta on osoituksena se, että hankintaviranomainen tai -yksikkö suorittaa yleisen ennakkosuunnittelun ja varsinaisen suunnittelun, että erilaiset hankitut osatekijät palvelevat yhtä taloudellista ja teknistä tarkoitusta tai että ne liittyvät muulla tavoin loogisesti toisiinsa. | 2.   Käyttöoikeussopimuksen ennakoitu arvo on laskettava . . |
| Jos hankintaviranomaisen tai -yksikön on määrä suorittaa ehdokkaille tai tarjoajille palkintoja tai maksuja, se ottaa ne huomioon laskettaessa käyttöoikeussopimuksen ennakoitua arvoa. | Jos hankintaviranomaisen tai -yksikön on määrä suorittaa ehdokkaille tai tarjoajille palkintoja tai maksuja, se ottaa ne huomioon laskettaessa käyttöoikeussopimuksen ennakoitua arvoa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6 artikla

Käyttöoikeussopimusten ennakoidun arvon laskentamenetelmät

6 artikla

Käyttöoikeussopimusten ennakoidun arvon laskentamenetelmät

2.   Käyttöoikeussopimuksen ennakoitu arvo on laskettava urakoiden tai palvelujen muodostaman kokonaisuuden arvona, vaikka ne olisi hankittu eri sopimuksilla, jos sopimukset kuuluvat yhteen hankkeeseen. Yksittäisen hankkeen olemassaolosta on osoituksena se, että hankintaviranomainen tai -yksikkö suorittaa yleisen ennakkosuunnittelun ja varsinaisen suunnittelun, että erilaiset hankitut osatekijät palvelevat yhtä taloudellista ja teknistä tarkoitusta tai että ne liittyvät muulla tavoin loogisesti toisiinsa.

2.   Käyttöoikeussopimuksen ennakoitu arvo on laskettava . .

Jos hankintaviranomaisen tai -yksikön on määrä suorittaa ehdokkaille tai tarjoajille palkintoja tai maksuja, se ottaa ne huomioon laskettaessa käyttöoikeussopimuksen ennakoitua arvoa.

Jos hankintaviranomaisen tai -yksikön on määrä suorittaa ehdokkaille tai tarjoajille palkintoja tai maksuja, se ottaa ne huomioon laskettaessa käyttöoikeussopimuksen ennakoitua arvoa.

Perustelu

Katso muutosehdotus 8.

Muutosehdotus 15

8 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 8 artikla


  Hankintaviranomaisten ja -yksikköjen tekemiin käyttöoikeussopimuksiin sovellettavat poikkeukset | 8 artikla


  Hankintaviranomaisten ja -yksikköjen tekemiin käyttöoikeussopimuksiin sovellettavat poikkeukset |
| 5.   Tätä direktiiviä ei sovelleta palveluja koskeviin käyttöoikeussopimuksiin, jotka koskevat | 5.   Tätä direktiiviä ei sovelleta palveluja koskeviin käyttöoikeussopimuksiin, jotka koskevat |
| a) | maan, olemassa olevien rakennusten tai muun kiinteän omaisuuden hankintaa tai vuokrausta millä tahansa rahoitusmuodolla tai näihin liittyviä oikeuksia; tätä direktiiviä sovelletaan kuitenkin finanssipalveluja koskeviin käyttöoikeussopimuksiin, jotka tehdään missä tahansa muodossa tehdyn osto- tai vuokrasopimuksen kanssa samanaikaisesti, ennen sitä tai sen jälkeen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

8 artikla

Hankintaviranomaisten ja -yksikköjen tekemiin käyttöoikeussopimuksiin sovellettavat poikkeukset

8 artikla

Hankintaviranomaisten ja -yksikköjen tekemiin käyttöoikeussopimuksiin sovellettavat poikkeukset

5.   Tätä direktiiviä ei sovelleta palveluja koskeviin käyttöoikeussopimuksiin, jotka koskevat

5.   Tätä direktiiviä ei sovelleta palveluja koskeviin käyttöoikeussopimuksiin, jotka koskevat

a)

maan, olemassa olevien rakennusten tai muun kiinteän omaisuuden hankintaa tai vuokrausta millä tahansa rahoitusmuodolla tai näihin liittyviä oikeuksia; tätä direktiiviä sovelletaan kuitenkin finanssipalveluja koskeviin käyttöoikeussopimuksiin, jotka tehdään missä tahansa muodossa tehdyn osto- tai vuokrasopimuksen kanssa samanaikaisesti, ennen sitä tai sen jälkeen;

| a) | maan, olemassa olevien rakennusten tai muun kiinteän omaisuuden hankintaa tai vuokrausta millä tahansa rahoitusmuodolla tai näihin liittyviä oikeuksia; tätä direktiiviä sovelletaan kuitenkin finanssipalveluja koskeviin käyttöoikeussopimuksiin, jotka tehdään missä tahansa muodossa tehdyn osto- tai vuokrasopimuksen kanssa samanaikaisesti, ennen sitä tai sen jälkeen; |
| --- | --- |

a)

maan, olemassa olevien rakennusten tai muun kiinteän omaisuuden hankintaa tai vuokrausta millä tahansa rahoitusmuodolla tai näihin liittyviä oikeuksia; tätä direktiiviä sovelletaan kuitenkin finanssipalveluja koskeviin käyttöoikeussopimuksiin, jotka tehdään missä tahansa muodossa tehdyn osto- tai vuokrasopimuksen kanssa samanaikaisesti, ennen sitä tai sen jälkeen;

| b) | sellaisten ohjelmien ostoa, kehittämistä, tuotantoa tai yhteistuotantoa, jotka on tarkoitettu radio- ja televisiotoimintaan, joka määritellään minkä tahansa sähköisen verkon välityksellä tapahtuvaksi siirroksi ja levitykseksi, ja jotka ovat radio- ja televisiotoiminnan harjoittajien tekemiä sopimuksia, tai jotka koskevat radio- ja televisiolähetysaikaa ja jotka tehdään radio- ja televisiolähetystoiminnan harjoittajien kanssa; |
| --- | --- |

b)

sellaisten ohjelmien ostoa, kehittämistä, tuotantoa tai yhteistuotantoa, jotka on tarkoitettu radio- ja televisiotoimintaan, joka määritellään minkä tahansa sähköisen verkon välityksellä tapahtuvaksi siirroksi ja levitykseksi, ja jotka ovat radio- ja televisiotoiminnan harjoittajien tekemiä sopimuksia, tai jotka koskevat radio- ja televisiolähetysaikaa ja jotka tehdään radio- ja televisiolähetystoiminnan harjoittajien kanssa;

| b) | sellaisten ohjelmien ostoa, kehittämistä, tuotantoa tai yhteistuotantoa, jotka on tarkoitettu radio- ja televisiotoimintaan, joka määritellään minkä tahansa sähköisen verkon välityksellä tapahtuvaksi siirroksi ja levitykseksi, ja jotka ovat radio- ja televisiotoiminnan harjoittajien tekemiä sopimuksia, tai jotka koskevat radio- ja televisiolähetysaikaa ja jotka tehdään radio- ja televisiolähetystoiminnan harjoittajien kanssa; |
| --- | --- |

b)

sellaisten ohjelmien ostoa, kehittämistä, tuotantoa tai yhteistuotantoa, jotka on tarkoitettu radio- ja televisiotoimintaan, joka määritellään minkä tahansa sähköisen verkon välityksellä tapahtuvaksi siirroksi ja levitykseksi, ja jotka ovat radio- ja televisiotoiminnan harjoittajien tekemiä sopimuksia, tai jotka koskevat radio- ja televisiolähetysaikaa ja jotka tehdään radio- ja televisiolähetystoiminnan harjoittajien kanssa;

| c) | välimies- ja sovittelupalveluja; |
| --- | --- |

c)

välimies- ja sovittelupalveluja;

| c) | välimies- ja sovittelupalveluja; |
| --- | --- |

c)

välimies- ja sovittelupalveluja;

| d) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/39/EY tarkoitettujen arvopapereiden tai muiden rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskuun, ostoon, myyntiin tai siirtoon liittyviä finanssipalveluja, keskuspankkipalveluja ja Euroopan rahoitusvakausvälineellä (ERVV) toteutettuja toimia; |
| --- | --- |

d)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/39/EY tarkoitettujen arvopapereiden tai muiden rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskuun, ostoon, myyntiin tai siirtoon liittyviä finanssipalveluja, keskuspankkipalveluja ja Euroopan rahoitusvakausvälineellä (ERVV) toteutettuja toimia;

| d) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/39/EY tarkoitettujen arvopapereiden tai muiden rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskuun, ostoon, myyntiin tai siirtoon liittyviä finanssipalveluja, keskuspankkipalveluja ja Euroopan rahoitusvakausvälineellä toteutettuja ; |
| --- | --- |

d)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/39/EY tarkoitettujen arvopapereiden tai muiden rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskuun, ostoon, myyntiin tai siirtoon liittyviä finanssipalveluja, keskuspankkipalveluja ja Euroopan rahoitusvakausvälineellä toteutettuja ;

| e) | työsopimuksia; |
| --- | --- |

e)

työsopimuksia;

| e) | työsopimuksia; |
| --- | --- |

e)

työsopimuksia;

| f) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 (6), (7) tarkoitetun liikenneluvan myöntämiseen perustuvia lentoliikennepalveluja; |
| --- | --- |

f)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 (6), (7) tarkoitetun liikenneluvan myöntämiseen perustuvia lentoliikennepalveluja;

| f) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 (6), (7) tarkoitetun liikenneluvan myöntämiseen perustuvia lentoliikennepalveluja; |
| --- | --- |

f)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 (6), (7) tarkoitetun liikenneluvan myöntämiseen perustuvia lentoliikennepalveluja;

| g) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 (8) tarkoitettuja julkisia henkilöliikennepalveluja. |
| --- | --- |

g)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 (8) tarkoitettuja julkisia henkilöliikennepalveluja.

| g) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 (8) tarkoitettuja julkisia henkilöliikennepalveluja |
| --- | --- |

g)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 (8) tarkoitettuja julkisia henkilöliikennepalveluja

| | |
| --- | --- |

| | . |
| --- | --- |

.

Ensimmäisen kohdan b alakohdassa tarkoitettu radio- ja televisiotoiminta käsittää minkä tahansa sähköisen verkon välityksellä tapahtuvan siirron ja levityksen.

Ensimmäisen kohdan b alakohdassa tarkoitettu radio- ja televisiotoiminta käsittää minkä tahansa sähköisen verkon välityksellä tapahtuvan siirron ja levityksen.

Perustelu

Muutos myötäilee johdanto-osan 11 kappaleeseen tehtyä muutosehdotusta 5.

Muutosehdotus 16

15 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 15 artikla


  Viranomaisten väliset suhteet | 15 artikla


  Viranomaisten väliset suhteet |
| 1.   Käyttöoikeussopimus, jonka 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettu hankintaviranomainen tai -yksikkö tekee toisen oikeushenkilön kanssa, jää tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, jos seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät: | 1.   Käyttöoikeussopimus, jonka 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettu hankintaviranomainen tai -yksikkö tekee toisen oikeushenkilön kanssa, jää tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, jos seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät: |
| a) | tällainen viranomainen tai yksikkö käyttää kyseisessä oikeushenkilössä samanlaista määräysvaltaa kuin omissa toimipaikoissaan; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

15 artikla

Viranomaisten väliset suhteet

15 artikla

Viranomaisten väliset suhteet

1.   Käyttöoikeussopimus, jonka 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettu hankintaviranomainen tai -yksikkö tekee toisen oikeushenkilön kanssa, jää tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, jos seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät:

1.   Käyttöoikeussopimus, jonka 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettu hankintaviranomainen tai -yksikkö tekee toisen oikeushenkilön kanssa, jää tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, jos seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät:

a)

tällainen viranomainen tai yksikkö käyttää kyseisessä oikeushenkilössä samanlaista määräysvaltaa kuin omissa toimipaikoissaan;

| a) | tällainen viranomainen tai yksikkö käyttää kyseisessä oikeushenkilössä samanlaista määräysvaltaa kuin omissa toimipaikoissaan; |
| --- | --- |

a)

tällainen viranomainen tai yksikkö käyttää kyseisessä oikeushenkilössä samanlaista määräysvaltaa kuin omissa toimipaikoissaan;

| b) | vähintään 90 prosenttia kyseisen oikeushenkilön toiminnoista suoritetaan määräysvaltaa käyttävälle hankintaviranomaiselle tai -yksikölle tai muille kyseisen hankintaviranomaisen tai -yksikön määräysvallan alaisille oikeushenkilöille; |
| --- | --- |

b)

vähintään 90 prosenttia kyseisen oikeushenkilön toiminnoista suoritetaan määräysvaltaa käyttävälle hankintaviranomaiselle tai -yksikölle tai muille kyseisen hankintaviranomaisen tai -yksikön määräysvallan alaisille oikeushenkilöille;

| b) | vähintään prosenttia kyseisen oikeushenkilön toiminnoista suoritetaan määräysvaltaa käyttävälle hankintaviranomaiselle tai -yksikölle tai muille kyseisen hankintaviranomaisen tai -yksikön määräysvallan alaisille oikeushenkilöille; |
| --- | --- |

b)

vähintään prosenttia kyseisen oikeushenkilön toiminnoista suoritetaan määräysvaltaa käyttävälle hankintaviranomaiselle tai -yksikölle tai muille kyseisen hankintaviranomaisen tai -yksikön määräysvallan alaisille oikeushenkilöille;

| c) | määräysvallan alaisessa oikeushenkilössä ei ole yksityisiä osakkuuksia. |
| --- | --- |

c)

määräysvallan alaisessa oikeushenkilössä ei ole yksityisiä osakkuuksia.

| c) | määräysvallan alaisessa oikeushenkilössä ei ole yksityisiä osakkuuksia. |
| --- | --- |

c)

määräysvallan alaisessa oikeushenkilössä ei ole yksityisiä osakkuuksia.

Edellä 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitetun hankintaviranomaisen tai yksikön katsotaan käyttävän oikeushenkilössä samanlaista määräysvaltaa kuin omissa toimipaikoissaan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla, jos sillä on ratkaisevaa vaikutusvaltaa määräysvallan alaisen oikeushenkilön strategisiin tavoitteisiin ja tärkeisiin päätöksiin.

Edellä 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitetun hankintaviranomaisen tai yksikön katsotaan käyttävän oikeushenkilössä samanlaista määräysvaltaa kuin omissa toimipaikoissaan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla, jos sillä on ratkaisevaa vaikutusvaltaa määräysvallan alaisen oikeushenkilön strategisiin tavoitteisiin ja tärkeisiin päätöksiin.

Muutosehdotus 17

15 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 15 artikla


  Viranomaisten väliset suhteet


  2.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan myös silloin, kun määräysvallan alainen yksikkö, joka on 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettu hankintaviranomainen tai yksikkö, tekee käyttöoikeussopimuksen tätä määräysvaltaa käyttävän yksikön kanssa tai saman hankintaviranomaisen määräysvallan alaisen toisen oikeushenkilön kanssa edellyttäen, että oikeushenkilössä, jonka kanssa julkinen käyttöoikeussopimus tehdään, ei ole yksityistä osakkuutta. | 15 artikla


  Viranomaisten väliset suhteet


  2.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan myös silloin, kun määräysvallan alainen yksikkö, joka on 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettu hankintaviranomainen tai yksikkö, tekee käyttöoikeussopimuksen tätä määräysvaltaa käyttävän kanssa tai saman hankintaviranomaisen määräysvallan alaisen toisen oikeushenkilön kanssa edellyttäen, että oikeushenkilössä, jonka kanssa julkinen käyttöoikeussopimus tehdään, ei ole yksityistä osakkuutta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

15 artikla

Viranomaisten väliset suhteet

2.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan myös silloin, kun määräysvallan alainen yksikkö, joka on 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettu hankintaviranomainen tai yksikkö, tekee käyttöoikeussopimuksen tätä määräysvaltaa käyttävän yksikön kanssa tai saman hankintaviranomaisen määräysvallan alaisen toisen oikeushenkilön kanssa edellyttäen, että oikeushenkilössä, jonka kanssa julkinen käyttöoikeussopimus tehdään, ei ole yksityistä osakkuutta.

15 artikla

Viranomaisten väliset suhteet

2.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan myös silloin, kun määräysvallan alainen yksikkö, joka on 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettu hankintaviranomainen tai yksikkö, tekee käyttöoikeussopimuksen tätä määräysvaltaa käyttävän kanssa tai saman hankintaviranomaisen määräysvallan alaisen toisen oikeushenkilön kanssa edellyttäen, että oikeushenkilössä, jonka kanssa julkinen käyttöoikeussopimus tehdään, ei ole yksityistä osakkuutta.

Perustelu

Viittauksen tulisi koskea vain sellaista yksityisen pääoman ”operatiivista” tai ”aktiivista” osakkuutta määräysvallan alaisessa oikeushenkilössä, jolla voi olla vaikutusta määräysvallan alaisen oikeushenkilön johdon toiminnallisiin päätöksiin. Näin on tarkoitus mahdollistaa se, että määräysvallan alaisiin oikeushenkilöihin voidaan tehdä puhtaita pääomasijoituksia, esimerkiksi äänivallattomia osakkuuksia, ilman että vahingoitetaan yrityksen sisäisiä järjestelyjä tai julkisen sektorin sisäistä yhteistyötä. Komissio on itse käyttänyt tämänsuuntaisia perusteluja 5. helmikuuta 2008 julkaisemassaan tiedonannossa julkisen ja yksityisen sektorin rakenteellisista kumppanuuksista. Puhtaat pääomasijoitukset on hyväksyttävä, jotta alueviranomaisten on mahdollista turvata palvelutarjonta kansalaisille kohtuuhintaan.

Muutosehdotus 18

15 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 15 artikla


  Viranomaisten väliset suhteet | 15 artikla


  Viranomaisten väliset suhteet |
| 3.   Edellä 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettu hankintaviranomainen tai -yksikkö, joka ei käytä oikeushenkilössä 1 kohdassa tarkoitettua määräysvaltaa, voi kuitenkin tehdä käyttöoikeussopimuksen sellaisen oikeushenkilön kanssa, jossa se käyttää määräysvaltaa yhdessä muiden hankintaviranomaisten tai -yksikköjen kanssa, soveltamatta tämän direktiivin säännöksiä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: | 3.   Edellä 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettu hankintaviranomainen tai -yksikkö, joka ei käytä oikeushenkilössä 1 kohdassa tarkoitettua määräysvaltaa, voi kuitenkin tehdä käyttöoikeussopimuksen sellaisen oikeushenkilön kanssa, jossa se käyttää määräysvaltaa yhdessä muiden hankintaviranomaisten tai -yksikköjen kanssa, soveltamatta tämän direktiivin säännöksiä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: |
| a) | edellä 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitetut hankintaviranomaiset tai -yksiköt käyttävät yhdessä samanlaista määräysvaltaa kyseisessä oikeushenkilössä kuin ne käyttävät omissa toimipaikoissaan; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

15 artikla

Viranomaisten väliset suhteet

15 artikla

Viranomaisten väliset suhteet

3.   Edellä 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettu hankintaviranomainen tai -yksikkö, joka ei käytä oikeushenkilössä 1 kohdassa tarkoitettua määräysvaltaa, voi kuitenkin tehdä käyttöoikeussopimuksen sellaisen oikeushenkilön kanssa, jossa se käyttää määräysvaltaa yhdessä muiden hankintaviranomaisten tai -yksikköjen kanssa, soveltamatta tämän direktiivin säännöksiä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

3.   Edellä 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettu hankintaviranomainen tai -yksikkö, joka ei käytä oikeushenkilössä 1 kohdassa tarkoitettua määräysvaltaa, voi kuitenkin tehdä käyttöoikeussopimuksen sellaisen oikeushenkilön kanssa, jossa se käyttää määräysvaltaa yhdessä muiden hankintaviranomaisten tai -yksikköjen kanssa, soveltamatta tämän direktiivin säännöksiä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

edellä 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitetut hankintaviranomaiset tai -yksiköt käyttävät yhdessä samanlaista määräysvaltaa kyseisessä oikeushenkilössä kuin ne käyttävät omissa toimipaikoissaan;

| a) | edellä 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitetut hankintaviranomaiset tai -yksiköt käyttävät yhdessä samanlaista määräysvaltaa kyseisessä oikeushenkilössä kuin ne käyttävät omissa toimipaikoissaan; |
| --- | --- |

a)

edellä 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitetut hankintaviranomaiset tai -yksiköt käyttävät yhdessä samanlaista määräysvaltaa kyseisessä oikeushenkilössä kuin ne käyttävät omissa toimipaikoissaan;

| b) | vähintään 90 prosenttia kyseisen oikeushenkilön toiminnoista suoritetaan 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitetulle määräysvaltaa käyttävälle hankintaviranomaiselle tai -yksikölle tai muille saman hankintaviranomaisen tai -yksikön määräysvallan alaisille oikeushenkilöille; |
| --- | --- |

b)

vähintään 90 prosenttia kyseisen oikeushenkilön toiminnoista suoritetaan 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitetulle määräysvaltaa käyttävälle hankintaviranomaiselle tai -yksikölle tai muille saman hankintaviranomaisen tai -yksikön määräysvallan alaisille oikeushenkilöille;

| b) | vähintään prosenttia kyseisen oikeushenkilön toiminnoista suoritetaan 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitetulle määräysvaltaa käyttävälle hankintaviranomaiselle tai -yksikölle tai muille saman hankintaviranomaisen tai -yksikön määräysvallan alaisille oikeushenkilöille; |
| --- | --- |

b)

vähintään prosenttia kyseisen oikeushenkilön toiminnoista suoritetaan 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitetulle määräysvaltaa käyttävälle hankintaviranomaiselle tai -yksikölle tai muille saman hankintaviranomaisen tai -yksikön määräysvallan alaisille oikeushenkilöille;

| c) | määräysvallan alaisessa oikeushenkilössä ei ole yksityisiä osakkuuksia. |
| --- | --- |

c)

määräysvallan alaisessa oikeushenkilössä ei ole yksityisiä osakkuuksia.

| c) | määräysvallan alaisessa oikeushenkilössä ei ole yksityisiä osakkuuksia. |
| --- | --- |

c)

määräysvallan alaisessa oikeushenkilössä ei ole yksityisiä osakkuuksia.

...

...

Perustelu

Muutos myötäilee 15 artiklan 1 kohtaan tehtyä muutosehdotusta 16.

Muutosehdotus 19

15 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 15 artikla


  Viranomaisten väliset suhteet | 15 artikla


  Viranomaisten väliset suhteet |
| 4.   Kahden tai useamman 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitetun hankintaviranomaisen tai -yksikön välillä tehtyä sopimusta ei katsota tämän direktiivin 2 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitetuksi käyttöoikeussopimukseksi, jos seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät: | 4.   Kahden tai useamman 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitetun hankintaviranomaisen tai -yksikön välillä tehtyä sopimusta ei katsota tämän direktiivin 2 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitetuksi käyttöoikeussopimukseksi, jos seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät: |
| a) | sopimuksella käynnistetään siihen osallistuvien hankintaviranomaisten tai -yksikköjen välinen todellinen yhteistyö, jonka tavoitteena on näillä viranomaisilla olevien julkisiin palveluihin liittyvien tehtävien yhteinen hoitaminen ja johon sisältyy sopimuspuolten keskinäisiä oikeuksia ja velvollisuuksia; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

15 artikla

Viranomaisten väliset suhteet

15 artikla

Viranomaisten väliset suhteet

4.   Kahden tai useamman 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitetun hankintaviranomaisen tai -yksikön välillä tehtyä sopimusta ei katsota tämän direktiivin 2 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitetuksi käyttöoikeussopimukseksi, jos seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät:

4.   Kahden tai useamman 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitetun hankintaviranomaisen tai -yksikön välillä tehtyä sopimusta ei katsota tämän direktiivin 2 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitetuksi käyttöoikeussopimukseksi, jos seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät:

a)

sopimuksella käynnistetään siihen osallistuvien hankintaviranomaisten tai -yksikköjen välinen todellinen yhteistyö, jonka tavoitteena on näillä viranomaisilla olevien julkisiin palveluihin liittyvien tehtävien yhteinen hoitaminen ja johon sisältyy sopimuspuolten keskinäisiä oikeuksia ja velvollisuuksia;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | sopimusta hallitsevat ainoastaan yleiseen etuun liittyvät näkökohdat; |
| --- | --- |

sopimusta hallitsevat ainoastaan yleiseen etuun liittyvät näkökohdat;

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | sopimukseen osallistuvat hankintaviranomaiset tai -yksiköt harjoittavat avoimilla markkinoilla enintään 10:tä prosenttia sopimuksen kannalta merkityksellisistä toiminnoista liikevaihdon perusteella mitattuna; |
| --- | --- |

sopimukseen osallistuvat hankintaviranomaiset tai -yksiköt harjoittavat avoimilla markkinoilla enintään 10:tä prosenttia sopimuksen kannalta merkityksellisistä toiminnoista liikevaihdon perusteella mitattuna;

| c) | sopimukseen osallistuv hankintaviranomais tai -yksikö avoimill markkinoill; |
| --- | --- |

c)

sopimukseen osallistuv hankintaviranomais tai -yksikö avoimill markkinoill;

| d) | sopimukseen ei liity muita siihen osallistuvien hankintaviranomaisten tai -yksikköjen välisiä varojen siirtoja kuin rakennusurakoiden, palvelujen tai tavaroiden todellisten kustannusten korvaamista vastaavat siirrot; |
| --- | --- |

d)

sopimukseen ei liity muita siihen osallistuvien hankintaviranomaisten tai -yksikköjen välisiä varojen siirtoja kuin rakennusurakoiden, palvelujen tai tavaroiden todellisten kustannusten korvaamista vastaavat siirrot;

| d) | sopimukseen ei liity muita siihen osallistuvien hankintaviranomaisten tai -yksikköjen välisiä varojen siirtoja kuin rakennusurakoiden, palvelujen tai tavaroiden todellisten kustannusten korvaamista vastaavat siirrot; |
| --- | --- |

d)

sopimukseen ei liity muita siihen osallistuvien hankintaviranomaisten tai -yksikköjen välisiä varojen siirtoja kuin rakennusurakoiden, palvelujen tai tavaroiden todellisten kustannusten korvaamista vastaavat siirrot;

| e) | missään sopimukseen osallistuvassa hankintaviranomaisessa tai -yksikössä ei ole yksityisiä osakkuuksia. |
| --- | --- |

e)

missään sopimukseen osallistuvassa hankintaviranomaisessa tai -yksikössä ei ole yksityisiä osakkuuksia.

| e) | missään sopimukseen osallistuvassa hankintaviranomaisessa tai -yksikössä ei ole yksityisiä osakkuuksia. |
| --- | --- |

e)

missään sopimukseen osallistuvassa hankintaviranomaisessa tai -yksikössä ei ole yksityisiä osakkuuksia.

Perustelu

Hankintaviranomaisten välillä tehdyt käyttöoikeussopimukset (verovarojen vastuullisen käytön puitteissa) tulisi jättää täysin hankintasäännösten soveltamisalan ulkopuolelle, mikäli c–e alakohdassa mainitut ehdot täyttyvät.

Hankintaviranomaisten tulee voida tehdä yhteistyötä myös aloilla, jotka eivät suoraan koske julkisia palveluita. Tällä voidaan tarkoittaa yhteistyötä prosesseissa, jotka helpottavat ja tukevat viranomaisten toimintaa: esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikka, asuminen, ostot ja ateriapalvelut.

Tämänkaltainen hankintaviranomaisten välinen yhteistyö ei aina ole rinnastettavissa yhteistyösopimukseen. Suuret viranomaiset voivat joskus suorittaa toimia pienempien viranomaisten hyväksi. Siksi on toivottavaa, että hankintaviranomainen voi tehdä käyttöoikeussopimuksen toisen hankintaviranomaisen puolesta. Näin julkisia varoja voidaan käyttää säästeliäästi.

EU:n tuomioistuin ei ole sanonut, että liikevaihdon perusteella mitattuna enintään 10 prosenttia hankintaviranomaisten toiminnasta saa tapahtua avoimilla markkinoilla. Sallitun osuuden tulee riippua toiminnan lajista ja muista asiaankuuluvista seikoista. On tärkeää, ettei kaikenlainen yksityinen osakkuus sulje pois poikkeuksen soveltamismahdollisuutta. Vain aktiivisen yksityisen osakkuuden tulee johtaa tarjouskilpailuvelvoitteen soveltamiseen, toisin sanoen silloin, kun osakkeenomistaja on markkinoilla toimiva yksityisyritys.

Muutosehdotus 20

15 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 15 artikla


  Viranomaisten väliset suhteet | 15 artikla


  Viranomaisten väliset suhteet |
| 5.   Edellä 1–4 kohdassa tarkoitettu yksityisten osakkuuksien poissaolo on todennettava käyttöoikeussopimusta tai sopimusta tehtäessä. | |
| Tässä artiklassa säädettyjä poikkeuksia ei enää sovelleta siitä alkaen, kun yksityisiä osakkuuksia tulee mukaan, jolloin voimassa olevat käyttöoikeussopimukset on avattava kilpailulle tavanomaisilla käyttöoikeussopimusten tekomenettelyillä. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

15 artikla

Viranomaisten väliset suhteet

15 artikla

Viranomaisten väliset suhteet

5.   Edellä 1–4 kohdassa tarkoitettu yksityisten osakkuuksien poissaolo on todennettava käyttöoikeussopimusta tai sopimusta tehtäessä.

Tässä artiklassa säädettyjä poikkeuksia ei enää sovelleta siitä alkaen, kun yksityisiä osakkuuksia tulee mukaan, jolloin voimassa olevat käyttöoikeussopimukset on avattava kilpailulle tavanomaisilla käyttöoikeussopimusten tekomenettelyillä.

Perustelu

Kun tavoitteena on käyttöoikeussopimuksia koskevan lainsäädännön yksinkertaistaminen ja virtaviivaistaminen, on vältettävä liiallisuuksiin meneviä selityksiä oikeudellisissa teksteissä, sillä ne eivät lisää oikeusvarmuutta ja menevät Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä pidemmälle.

Muutosehdotus 21

26 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 26 artikla


  Käyttöoikeussopimuksia koskevat ilmoitukset | 26 artikla


  Käyttöoikeussopimuksia koskevat ilmoitukset |
| 3.   Hankintaviranomaisten ja -yksikköjen, jotka haluavat tehdä sosiaalipalveluja ja muita erityisiä palveluja koskevan käyttöoikeussopimuksen, on ilmoitettava aikomuksestaan tehdä käyttöoikeussopimus julkaisemalla ennakkoilmoitus mahdollisimman pian varainhoitovuoden alkamisen jälkeen. Kyseisissä ilmoituksissa on oltava liitteen XIII mukaiset tiedot. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

26 artikla

Käyttöoikeussopimuksia koskevat ilmoitukset

26 artikla

Käyttöoikeussopimuksia koskevat ilmoitukset

3.   Hankintaviranomaisten ja -yksikköjen, jotka haluavat tehdä sosiaalipalveluja ja muita erityisiä palveluja koskevan käyttöoikeussopimuksen, on ilmoitettava aikomuksestaan tehdä käyttöoikeussopimus julkaisemalla ennakkoilmoitus mahdollisimman pian varainhoitovuoden alkamisen jälkeen. Kyseisissä ilmoituksissa on oltava liitteen XIII mukaiset tiedot.

Perustelu

Sosiaalipalveluilla on hyvin vähäistä tai ei lainkaan merkitystä sisämarkkinoiden kannalta, ja ne toteutetaan yleensä paikallisesti. Ilmoitusvelvollisuudet asettavat tällä alalla hankintayksiköille suhteettoman taakan. Etenkään sosiaalipalvelujen alalla ei tulisi tiukentaa säännöksiä, kun uudistuksen päätavoitteena on julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön yksinkertaistaminen.

Muutosehdotus 22

35 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 35 artikla


  Menettelytakeet | 35 artikla


  Menettelytakeet |
| 1.   Hankintaviranomaisten ja -yksikköjen on sisällytettävä hankintailmoitukseen, tarjouspyyntöön tai käyttöoikeussopimukseen liittyviin asiakirjoihin käyttöoikeussopimuksen kuvaus, sopimuksen tekoperusteet ja vähimmäisvaatimukset, jotka on täytettävä. Näiden tietojen on mahdollistettava käyttöoikeussopimuksen luonteen ja soveltamisalan yksilöinti, jotta talouden toimijat voivat tehdä päätöksen siitä, pyytävätkö ne saada osallistua käyttöoikeussopimuksen tekomenettelyyn. Kuvausta, sopimuksen tekoperusteita ja vähimmäisvaatimuksia ei saa muuttaa neuvottelujen aikana. | 1.   Hankintaviranomaisten ja -yksikköjen on sisällytettävä hankintailmoitukseen, tarjouspyyntöön tai käyttöoikeussopimukseen liittyviin asiakirjoihin käyttöoikeussopimuksen kuvaus, sopimuksen tekoperusteet ja vähimmäisvaatimukset, jotka on täytettävä. Näiden tietojen on mahdollistettava käyttöoikeussopimuksen luonteen ja soveltamisalan yksilöinti, jotta talouden toimijat voivat tehdä päätöksen siitä, pyytävätkö ne saada osallistua käyttöoikeussopimuksen tekomenettelyyn. |
| | |
| | | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

35 artikla

Menettelytakeet

35 artikla

Menettelytakeet

1.   Hankintaviranomaisten ja -yksikköjen on sisällytettävä hankintailmoitukseen, tarjouspyyntöön tai käyttöoikeussopimukseen liittyviin asiakirjoihin käyttöoikeussopimuksen kuvaus, sopimuksen tekoperusteet ja vähimmäisvaatimukset, jotka on täytettävä. Näiden tietojen on mahdollistettava käyttöoikeussopimuksen luonteen ja soveltamisalan yksilöinti, jotta talouden toimijat voivat tehdä päätöksen siitä, pyytävätkö ne saada osallistua käyttöoikeussopimuksen tekomenettelyyn. Kuvausta, sopimuksen tekoperusteita ja vähimmäisvaatimuksia ei saa muuttaa neuvottelujen aikana.

1.   Hankintaviranomaisten ja -yksikköjen on sisällytettävä hankintailmoitukseen, tarjouspyyntöön tai käyttöoikeussopimukseen liittyviin asiakirjoihin käyttöoikeussopimuksen kuvaus, sopimuksen tekoperusteet ja vähimmäisvaatimukset, jotka on täytettävä. Näiden tietojen on mahdollistettava käyttöoikeussopimuksen luonteen ja soveltamisalan yksilöinti, jotta talouden toimijat voivat tehdä päätöksen siitä, pyytävätkö ne saada osallistua käyttöoikeussopimuksen tekomenettelyyn.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Perustelu

Hankintaviranomainen saattaa haluta tehdä tarjottavaan toimeksiantoon muutoksia tai mukautuksia menettelyn aikana tarjoajien esittämien kysymysten tai huomautusten johdosta. Neuvottelut tai keskustelukierrokset antavat hankintaviranomaiselle mahdollisuuden sovittaa kysyntä ja tarjonta paremmin toisiinsa. Vähimmäisvaatimuksia ja sopimuksen tekoperusteita on siksi oltava mahdollista osittain muuttaa neuvottelujen tai keskustelukierrosten aikana esiin tulleiden uusien ajatusten pohjalta. Muutoin sopimuksentekomenettely menettää merkityksensä.

Nykyisin hankintamenettely on keskeytettävä ja tarjouskilpailu järjestettävä uudelleen, jos hankintasopimukseen tehdään olennainen muutos. Komitea kehottaa siksi luomaan hankintaviranomaisille yksinkertaisen keinon muuttaa tarvittaessa käyttöoikeussopimusta esimerkiksi virallisella oikaisulla, jonka johdosta tarjousten jättämisen määräaikaa pidennettäisiin hieman.

Muutosehdotus 23

36 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 36 artikla


  Ehdokkaiden valinta ja laadullinen arviointi | 36 artikla


  Ehdokkaiden valinta ja laadullinen arviointi |
| 1.   Hankintaviranomaisten on määritettävä käyttöoikeussopimusta koskevassa ilmoituksessa osallistumisedellytykset, jotka liittyvät | 1.   Hankintaviranomaisten on määritettävä käyttöoikeussopimusta koskevassa ilmoituksessa osallistumisedellytykset, jotka liittyvät |
| a) | kelpoisuuteen harjoittaa ammattitoimintaa; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

36 artikla

Ehdokkaiden valinta ja laadullinen arviointi

36 artikla

Ehdokkaiden valinta ja laadullinen arviointi

1.   Hankintaviranomaisten on määritettävä käyttöoikeussopimusta koskevassa ilmoituksessa osallistumisedellytykset, jotka liittyvät

1.   Hankintaviranomaisten on määritettävä käyttöoikeussopimusta koskevassa ilmoituksessa osallistumisedellytykset, jotka liittyvät

a)

kelpoisuuteen harjoittaa ammattitoimintaa;

| a) | kelpoisuuteen harjoittaa ammattitoimintaa; |
| --- | --- |

a)

kelpoisuuteen harjoittaa ammattitoimintaa;

| b) | taloudelliseen ja rahoitukselliseen tilanteeseen; |
| --- | --- |

b)

taloudelliseen ja rahoitukselliseen tilanteeseen;

| b) | taloudelliseen ja rahoitukselliseen tilanteeseen; |
| --- | --- |

b)

taloudelliseen ja rahoitukselliseen tilanteeseen;

| c) | tekniseen ja ammatilliseen pätevyyteen. |
| --- | --- |

c)

tekniseen ja ammatilliseen pätevyyteen.

| c) | tekniseen ja ammatilliseen pätevyyteen. |
| --- | --- |

c)

tekniseen ja ammatilliseen pätevyyteen.

Hankintaviranomaisten on rajattava osallistumisedellytykset niihin, joiden perusteella voidaan asianmukaisesti varmistaa, että ehdokkaan tai tarjoajan taloudellinen ja rahoituksellinen kapasiteetti sekä sen tekninen ja ammatillinen pätevyys mahdollistavat tehtävän käyttöoikeussopimuksen toteutuksen. Kaikkien vaatimusten on liityttävä ja oltava ehdottomasti oikeassa suhteessa sopimuksen kohteeseen, kun otetaan huomioon tarve varmistaa todellinen kilpailu.

Hankintaviranomaisten on rajattava osallistumisedellytykset niihin, joiden perusteella voidaan asianmukaisesti varmistaa, että ehdokkaan tai tarjoajan taloudellinen ja rahoituksellinen kapasiteetti sekä sen tekninen ja ammatillinen pätevyys mahdollistavat tehtävän käyttöoikeussopimuksen toteutuksen.

Hankintaviranomaisten ja -yksikköjen on ilmoitettava käyttöoikeussopimusta koskevassa ilmoituksessa myös viitetiedot, jotka on esitettävä näyttönä talouden toimijan kapasiteetista. Kyseisiin viitetietoihin liittyvien vaatimusten on oltava syrjimättömiä ja oikeassa suhteessa käyttöoikeussopimuksen kohteeseen.

Hankintaviranomaisten ja -yksikköjen on ilmoitettava käyttöoikeussopimusta koskevassa ilmoituksessa myös viitetiedot, jotka on esitettävä näyttönä talouden toimijan kapasiteetista. Kyseisiin viitetietoihin liittyvien vaatimusten on oltava syrjimättömiä ja oikeassa suhteessa käyttöoikeussopimuksen kohteeseen.

Perustelu

Katso muutosehdotukset 2 ja 28.

Muutosehdotus 24

36 artiklan 7 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 36 artikla


  Ehdokkaiden valinta ja laadullinen arviointi


  7.   Jäsenvaltiot voivat määrätä, että hankintaviranomaiset tai -yksiköt voivat sulkea talouden toimijan pois käyttöoikeussopimuksen tekomenettelystä, jos jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy: | 36 artikla


  Ehdokkaiden valinta ja laadullinen arviointi


  7.    voivat määrätä, että hankintaviranomaiset tai -yksiköt voivat sulkea talouden toimijan pois käyttöoikeussopimuksen tekomenettelystä, jos jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy: |
| ... | ... |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

36 artikla

Ehdokkaiden valinta ja laadullinen arviointi

7.   Jäsenvaltiot voivat määrätä, että hankintaviranomaiset tai -yksiköt voivat sulkea talouden toimijan pois käyttöoikeussopimuksen tekomenettelystä, jos jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy:

36 artikla

Ehdokkaiden valinta ja laadullinen arviointi

7.    voivat määrätä, että hankintaviranomaiset tai -yksiköt voivat sulkea talouden toimijan pois käyttöoikeussopimuksen tekomenettelystä, jos jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy:

...

...

Perustelu

Komitea pitää tätä hankintaviranomaisten toimivaltaan kuuluvana asiana.

Muutosehdotus 25

38 artiklan uusi 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 38 artikla


  Käyttöoikeussopimusta koskevien hakemusten esittämisen määräajat | 38 artikla


  Käyttöoikeussopimusta koskevien hakemusten esittämisen määräajat |
| ... | ... |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

38 artikla

Käyttöoikeussopimusta koskevien hakemusten esittämisen määräajat

38 artikla

Käyttöoikeussopimusta koskevien hakemusten esittämisen määräajat

...

...

Perustelu

Tiettyihin käyttöoikeussopimuksiin ei kohdistu paljoakaan kiinnostusta. On tarpeetonta käydä läpi koko menettelyä, jos vain yksi osapuoli on ollut kiinnostunut. Lisäksi vapaa neuvottelu voi tällaisessa tilanteessa johtaa hankintaviranomaisen kannalta edullisempaan tulokseen.

Muutosehdotus 26

39 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 39 artikla


  Käyttöoikeussopimuksen tekoperusteet | 39 artikla


  Käyttöoikeussopimuksen tekoperusteet |
| 2.   Näiden tekoperusteiden on liityttävä käyttöoikeussopimuksen kohteeseen, eivätkä ne saa antaa hankintaviranomaiselle tai -yksikölle rajatonta valinnanvapautta. | |
| Perusteilla on varmistettava todellisen kilpailun mahdollisuus, ja niitä on täydennettävä vaatimuksilla, jotka mahdollistavat tarjoajien esittäminen tietojen tosiasiallisen tarkistamisen. Hankintaviranomaisten ja -yksikköjen on tarjoajien toimittamien tietojen ja näytön perusteella tarkistettava tosiasiallisesti, täyttävätkö tarjoukset käyttöoikeussopimuksen tekoperusteet. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

39 artikla

Käyttöoikeussopimuksen tekoperusteet

39 artikla

Käyttöoikeussopimuksen tekoperusteet

2.   Näiden tekoperusteiden on liityttävä käyttöoikeussopimuksen kohteeseen, eivätkä ne saa antaa hankintaviranomaiselle tai -yksikölle rajatonta valinnanvapautta.

Perusteilla on varmistettava todellisen kilpailun mahdollisuus, ja niitä on täydennettävä vaatimuksilla, jotka mahdollistavat tarjoajien esittäminen tietojen tosiasiallisen tarkistamisen. Hankintaviranomaisten ja -yksikköjen on tarjoajien toimittamien tietojen ja näytön perusteella tarkistettava tosiasiallisesti, täyttävätkö tarjoukset käyttöoikeussopimuksen tekoperusteet.

Perustelu

Tämä säännös on tarpeeton. Se ei tuota lisäarvoa ja on syytä poistaa tavoitellun yksinkertaistamisen nimissä. Sisältö on jo primäärioikeuden periaatteissa.

Muutosehdotus 27

39 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 39 artikla


  Käyttöoikeussopimuksen tekoperusteet


  4.   Jäsenvaltiot voivat määrätä, että hankintaviranomaisten ja -yksikköjen on tehtävä käyttöoikeussopimukset käyttäen kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perustetta, joka on 2 kohdan mukainen. Näitä perusteita voivat hinnan tai kustannusten lisäksi olla mitkä tahansa seuraavista: | 39 artikla


  Käyttöoikeussopimuksen tekoperusteet


  4.   Jäsenvaltiot voivat määrätä, että hankintaviranomaisten ja -yksikköjen on tehtävä käyttöoikeussopimukset käyttäen kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perustetta, joka on 2 kohdan mukainen. Näitä perusteita voivat hinnan tai kustannusten lisäksi olla mitkä tahansa seuraavista: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

39 artikla

Käyttöoikeussopimuksen tekoperusteet

4.   Jäsenvaltiot voivat määrätä, että hankintaviranomaisten ja -yksikköjen on tehtävä käyttöoikeussopimukset käyttäen kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perustetta, joka on 2 kohdan mukainen. Näitä perusteita voivat hinnan tai kustannusten lisäksi olla mitkä tahansa seuraavista:

39 artikla

Käyttöoikeussopimuksen tekoperusteet

4.   Jäsenvaltiot voivat määrätä, että hankintaviranomaisten ja -yksikköjen on tehtävä käyttöoikeussopimukset käyttäen kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perustetta, joka on 2 kohdan mukainen. Näitä perusteita voivat hinnan tai kustannusten lisäksi olla mitkä tahansa seuraavista:

Perustelu

Komitea pitää toivottavana, että alimman hinnan peruste säilytetään. Nykyisessä kuvauksessa on epäselvää, onko tämä mahdollista. ”Alimman hinnan” perusteen yhteydessäkin laatu voi olla yhtenä tekijänä asetettaessa esimerkiksi vähimmäisvaatimuksia. Hankintaviranomaisten on voitava tehdä tässä oma valintansa. Hankintaviranomaisten on usein täytettävä myös kustannussäästötavoite, mikä on otettava huomioon sopimuksentekoperusteita valittaessa.

Muutosehdotus 28

39 artiklan 4 kohdan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 39 artikla


  Käyttöoikeussopimuksen tekoperusteet | 39 artikla


  Käyttöoikeussopimuksen tekoperusteet |
| 4.   ... | 4.   ... |
| a) | laatu, joka kattaa tekniset ansiot, esteettiset ja toiminnalliset ominaisuudet, esteettömyyden, kaikkien käyttäjien vaatimukset täyttävän suunnittelun, ympäristönäkökohdat ja innovatiivisen luonteen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

39 artikla

Käyttöoikeussopimuksen tekoperusteet

39 artikla

Käyttöoikeussopimuksen tekoperusteet

4.   ...

4.   ...

a)

laatu, joka kattaa tekniset ansiot, esteettiset ja toiminnalliset ominaisuudet, esteettömyyden, kaikkien käyttäjien vaatimukset täyttävän suunnittelun, ympäristönäkökohdat ja innovatiivisen luonteen;

| a) | laatu, joka kattaa tekniset ansiot, esteettiset ja toiminnalliset ominaisuudet, esteettömyyden, kaikkien käyttäjien vaatimukset täyttävän suunnittelun, ympäristönäkökohdat ja innovatiivisen luonteen; |
| --- | --- |

a)

laatu, joka kattaa tekniset ansiot, esteettiset ja toiminnalliset ominaisuudet, esteettömyyden, kaikkien käyttäjien vaatimukset täyttävän suunnittelun, ympäristönäkökohdat ja innovatiivisen luonteen;

...

...

Perustelu

Eräät hankintaviranomaiset haluavat asettaa yhteiskunnallisia perusteita hankintasopimuksilleen ja käyttöoikeussopimuksilleen. Yhteiskunnallisia perusteita ei nyt yleensä voi ottaa huomioon arvioinnissa, koska näillä yhteiskunnallisilla perusteilla ei ole riittävän suoraa yhteyttä sopimukseen. Tästä syystä maininta lisättiin julkisia hankintoja koskevaan direktiiviin. Komitea suosittaa, että käyttöoikeussopimuksia koskevaan direktiiviin lisätään nimenomainen maininta siitä, että yhteiskunnallisten perusteiden asettaminen on mahdollista. Näin niille hankintaviranomaisille, jotka näin haluavat tehdä, annetaan mahdollisuus yhteiskunnallisten perusteiden asettamiseen. Johdanto-osan 29 kappaleessa viitataan sosiaalisiin näkökohtiin, mutta niitä ei kuitenkaan mainita kyseisessä artiklassa.

Katso myös muutosehdotukset 2 ja 25.

Muutosehdotus 29

40 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 40 artikla


  Elinkaarikustannukset | 40 artikla


  Elinkaarikustannukset |
| 3.   Siinä tapauksessa, että elinkaarikustannusten laskemiseen hyväksytään yhteinen menetelmä unionin säädöksellä, mukaan lukien alakohtaisen lainsäädännön nojalla annettavat delegoidut säännökset, sitä on sovellettava silloin, kun elinkaarikustannukset sisältyvät 39 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin käyttöoikeussopimuksen tekoperusteisiin. | |
| Liitteessä II on luettelo tällaisista säädöksistä ja delegoiduista säädöksistä. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 46 artiklan mukaisesti kyseisen luettelon päivittämiseksi, kun tällaiset muutokset osoittautuvat tarpeellisiksi uuden lainsäädännön antamisen tai edellä tarkoitetun lainsäädännön kumoamisen tai muuttamisen perusteella. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

40 artikla

Elinkaarikustannukset

40 artikla

Elinkaarikustannukset

3.   Siinä tapauksessa, että elinkaarikustannusten laskemiseen hyväksytään yhteinen menetelmä unionin säädöksellä, mukaan lukien alakohtaisen lainsäädännön nojalla annettavat delegoidut säännökset, sitä on sovellettava silloin, kun elinkaarikustannukset sisältyvät 39 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin käyttöoikeussopimuksen tekoperusteisiin.

Liitteessä II on luettelo tällaisista säädöksistä ja delegoiduista säädöksistä. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 46 artiklan mukaisesti kyseisen luettelon päivittämiseksi, kun tällaiset muutokset osoittautuvat tarpeellisiksi uuden lainsäädännön antamisen tai edellä tarkoitetun lainsäädännön kumoamisen tai muuttamisen perusteella.

Perustelu

On tervetullutta, että komissio kannustaa hankintaviranomaisia ottamaan elinkaarikustannukset huomioon käyttöoikeussopimusten tekemisessä. Edellä mainittu velvoite menee kuitenkin liian pitkälle, sillä siinä viitataan tulevaan laskentamenetelmään, jota ei vielä ole olemassa. Oikeudellinen velvollisuus soveltaa menetelmää, jota ei vielä ole olemassa, on hylättävä ennalta arvaamattomuuden vuoksi.

Muutosehdotus 30

42 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 42 artikla


  Käyttöoikeussopimusten muuttaminen niiden voimassaoloaikana


  4.   Jos muutoksen arvo voidaan ilmaista rahallisena, muutosta ei pidetä 1 kohdassa tarkoitettuna merkittävänä muutoksena, jos sen arvo ei ylitä 5 artiklassa vahvistettuja kynnysarvoja ja arvo on vähemmän kuin 5 prosenttia alkuperäisen sopimuksen hinnasta, edellyttäen ettei muutos vaikuta sopimuksen yleiseen luonteeseen. Jos muutoksia tehdään peräkkäin useampia, arvo arvioidaan peräkkäisten muutosten kumulatiivisen arvon perusteella. | 42 artikla


  Käyttöoikeussopimusten muuttaminen niiden voimassaoloaikana


  4.   Jos muutoksen arvo voidaan ilmaista rahallisena, muutosta ei pidetä 1 kohdassa tarkoitettuna merkittävänä muutoksena, jos sen arvo ei ylitä 5 artiklassa vahvistettuja kynnysarvoja ja arvo on vähemmän kuin prosenttia alkuperäisen sopimuksen hinnasta, edellyttäen ettei muutos vaikuta sopimuksen yleiseen luonteeseen. Jos muutoksia tehdään peräkkäin useampia, arvo arvioidaan peräkkäisten muutosten kumulatiivisen arvon perusteella. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

42 artikla

Käyttöoikeussopimusten muuttaminen niiden voimassaoloaikana

4.   Jos muutoksen arvo voidaan ilmaista rahallisena, muutosta ei pidetä 1 kohdassa tarkoitettuna merkittävänä muutoksena, jos sen arvo ei ylitä 5 artiklassa vahvistettuja kynnysarvoja ja arvo on vähemmän kuin 5 prosenttia alkuperäisen sopimuksen hinnasta, edellyttäen ettei muutos vaikuta sopimuksen yleiseen luonteeseen. Jos muutoksia tehdään peräkkäin useampia, arvo arvioidaan peräkkäisten muutosten kumulatiivisen arvon perusteella.

42 artikla

Käyttöoikeussopimusten muuttaminen niiden voimassaoloaikana

4.   Jos muutoksen arvo voidaan ilmaista rahallisena, muutosta ei pidetä 1 kohdassa tarkoitettuna merkittävänä muutoksena, jos sen arvo ei ylitä 5 artiklassa vahvistettuja kynnysarvoja ja arvo on vähemmän kuin prosenttia alkuperäisen sopimuksen hinnasta, edellyttäen ettei muutos vaikuta sopimuksen yleiseen luonteeseen. Jos muutoksia tehdään peräkkäin useampia, arvo arvioidaan peräkkäisten muutosten kumulatiivisen arvon perusteella.

Perustelu

Komitea kehottaa korottamaan sallittuja muutoksia koskevaa prosenttilukua. On näet otettava huomioon se tosiseikka, että käyttöoikeussopimusten kesto on yleensä pidempi kuin julkisten hankintojen.

Muutosehdotus 31

Liite III, 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| LIITE III
  4 ARTIKLASSA TARKOITETTUJEN HANKINTAYKSIKKÖJEN HARJOITTAMA TOIMINTA
  Hankintayksikköjen tekemiä käyttöoikeussopimuksia koskevia tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan seuraaviin toimintoihin: | LIITE III
  4 ARTIKLASSA TARKOITETTUJEN HANKINTAYKSIKKÖJEN HARJOITTAMA TOIMINTA
  Hankintayksikköjen tekemiä käyttöoikeussopimuksia koskevia tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan seuraaviin toimintoihin: |
| ... | ... |
| 3. | Veden osalta: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

LIITE III

4 ARTIKLASSA TARKOITETTUJEN HANKINTAYKSIKKÖJEN HARJOITTAMA TOIMINTA

Hankintayksikköjen tekemiä käyttöoikeussopimuksia koskevia tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan seuraaviin toimintoihin:

LIITE III

4 ARTIKLASSA TARKOITETTUJEN HANKINTAYKSIKKÖJEN HARJOITTAMA TOIMINTA

Hankintayksikköjen tekemiä käyttöoikeussopimuksia koskevia tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan seuraaviin toimintoihin:

...

...

3.

Veden osalta:

| | |
| --- | --- |

a)

| a) | sellaisten kiinteiden verkkojen antaminen saataville tai ylläpito, joiden tarkoituksena on tarjota yleisölle juomaveden tuotantoon, siirtoon tai jakeluun liittyviä palveluja; |
| --- | --- |

sellaisten kiinteiden verkkojen antaminen saataville tai ylläpito, joiden tarkoituksena on tarjota yleisölle juomaveden tuotantoon, siirtoon tai jakeluun liittyviä palveluja;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | juomaveden toimittaminen näihin verkkoihin. |
| --- | --- |

juomaveden toimittaminen näihin verkkoihin.

| | |
| --- | --- |

Tätä direktiiviä sovelletaan myös käyttöoikeussopimuksiin, jotka edellä tarkoitettua toimintaa harjoittavat yksiköt tekevät tai järjestävät ja jotka liittyvät johonkin seuraavista:

a)

| a) | vesirakennushankkeet, maan kastelu tai kuivatus, jos juomavedeksi hankittavan veden osuus on yli 20 prosenttia näissä hankkeissa tai kastelu- tai kuivatusjärjestelmissä saataville annettavan veden koko määrästä, tai |
| --- | --- |

vesirakennushankkeet, maan kastelu tai kuivatus, jos juomavedeksi hankittavan veden osuus on yli 20 prosenttia näissä hankkeissa tai kastelu- tai kuivatusjärjestelmissä saataville annettavan veden koko määrästä, tai

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | jäteveden poisto tai käsittely. |
| --- | --- |

jäteveden poisto tai käsittely.

| | |
| --- | --- |

Direktiivin 4 artiklan 1 kohdan 1 ja 2 alakohdassa tarkoitetun hankintayksikön suorittamaa juomaveden toimittamista julkisen palvelun verkkoihin ei pidetä 1 alakohdassa tarkoitettuna toimintana, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

| a) | kyseinen yksikkö tuottaa juomavettä, koska sen kulutus on välttämätöntä muun kuin tämän liitteen 1–4 kohdassa tarkoitetun toiminnan harjoittamista varten; |
| --- | --- |

kyseinen yksikkö tuottaa juomavettä, koska sen kulutus on välttämätöntä muun kuin tämän liitteen 1–4 kohdassa tarkoitetun toiminnan harjoittamista varten;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | toimittaminen yleiseen verkkoon riippuu ainoastaan yksikön omasta kulutuksesta eikä ole ylittänyt 30:tä prosenttia yksikön juomaveden kokonaistuotannosta laskettuna viimeksi kuluneiden kolmen vuoden keskimääräisen tuotannon perusteella, kuluva vuosi mukaan luettuna. |
| --- | --- |

toimittaminen yleiseen verkkoon riippuu ainoastaan yksikön omasta kulutuksesta eikä ole ylittänyt 30:tä prosenttia yksikön juomaveden kokonaistuotannosta laskettuna viimeksi kuluneiden kolmen vuoden keskimääräisen tuotannon perusteella, kuluva vuosi mukaan luettuna.

| | |
| --- | --- |

Perustelu

Muutos myötäilee muutosehdotuksia 1, 5 ja 15.

Muutosehdotus 32

Liite IV, otsikko

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Komitea kehottaa pitämään menettelyt joustavina ja kehottaa siksi antamaan mahdollisuuden myös siihen, että kyseiset tiedot voidaan ennakkoilmoituksen lisäksi ilmoittaa käyttöoikeussopimusasiakirjassa. Käytäntö on opettanut, että näissä asiakirjoissa tarvitaan tietoa, joka voidaan paremmin antaa käyttöoikeussopimusta koskevassa asiakirjassa. Avoimuus on turvattu, sillä käyttöoikeussopimusta koskeva asiakirja on lähetettävä ennakolta kaikille asiasta kiinnostuneille osapuolille.

Bryssel 19. heinäkuuta 2012

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  EYVL L 204, 21.7.1998, s. 1.

1

(2)  EYVL L 27, 30.1.1997, s. 20.

2

(3)  EYVL L 15, 21.1.1998, s. 14.

3

(4)  EYVL L 164, 30.6.1994, s. 3.

4

(5)  EUVL L 315, 3.12.2007, s. 1.

5

(6)  Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä 24 päivänä syyskuuta 2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus.

6

(7)  EUVL L 293, 31.10.2008, s. 3.

7

(8)  EUVL L 315, 3.12.2007.

8

---

| 13.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 277/96 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 277/96

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus asetukseksi Euroopan alueellisesta yhteistyöstä”

2012/C 277/10

ALUEIDEN KOMITEA

| — | kannattaa ajatusta Euroopan alueellisesta yhteistyöstä annettavasta erillisestä asetuksesta, sillä se tukee merkittävällä tavalla alueellisen yhteistyön tavoitetta, sekä siihen varattujen määrärahojen korottamista. Lisäksi AK vaatii EU:n varojen jakamista yhteistyöohjelmittain eikä jäsenvaltiokohtaisesti. |
| --- | --- |

—

kannattaa ajatusta Euroopan alueellisesta yhteistyöstä annettavasta erillisestä asetuksesta, sillä se tukee merkittävällä tavalla alueellisen yhteistyön tavoitetta, sekä siihen varattujen määrärahojen korottamista. Lisäksi AK vaatii EU:n varojen jakamista yhteistyöohjelmittain eikä jäsenvaltiokohtaisesti.

| — | muistuttaa, ettei Euroopan alueellista yhteistyötä voida sen monenvälisen luonteen vuoksi ohjata kumppanuussopimuksilla. Se olisi tämän vuoksi nimenomaan poistettava kumppanuus-sopimusten soveltamisalasta. |
| --- | --- |

—

muistuttaa, ettei Euroopan alueellista yhteistyötä voida sen monenvälisen luonteen vuoksi ohjata kumppanuussopimuksilla. Se olisi tämän vuoksi nimenomaan poistettava kumppanuus-sopimusten soveltamisalasta.

| — | harmittelee, ettei uusi asetus sovellu pieniin hankkeisiin. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota myöntämään poikkeuksia pienille rajat ylittäville ohjelmille ja toimille, erityisesti niille, joissa tuen suuruus on alle 35 000 euroa. |
| --- | --- |

—

harmittelee, ettei uusi asetus sovellu pieniin hankkeisiin. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota myöntämään poikkeuksia pienille rajat ylittäville ohjelmille ja toimille, erityisesti niille, joissa tuen suuruus on alle 35 000 euroa.

| — | katsoo, ettei Euroopan alueelliseen yhteistyöhön voida automaattisesti soveltaa temaattista keskittämistä, sillä jos Euroopan alueellinen yhteistyö rajataan tiukasti Eurooppa 2020 -strategian peruspainopisteisiin, yhteistyö ei pääse täyttämään erillistä ja ainutlaatuista rooliaan. Siksi komitea suosittaa, että temaattisten tavoitteiden määrä nostettaisiin neljästä viiteen ja että investointiprioriteettien luetteloa laajennettaisiin. Temaattisia tavoitteita tulisi laajentaa matkailun, ilmastoystävällisen merenkulun, kulttuurin ja väestönmuutoksen kaltaisiin aiheisiin. |
| --- | --- |

—

katsoo, ettei Euroopan alueelliseen yhteistyöhön voida automaattisesti soveltaa temaattista keskittämistä, sillä jos Euroopan alueellinen yhteistyö rajataan tiukasti Eurooppa 2020 -strategian peruspainopisteisiin, yhteistyö ei pääse täyttämään erillistä ja ainutlaatuista rooliaan. Siksi komitea suosittaa, että temaattisten tavoitteiden määrä nostettaisiin neljästä viiteen ja että investointiprioriteettien luetteloa laajennettaisiin. Temaattisia tavoitteita tulisi laajentaa matkailun, ilmastoystävällisen merenkulun, kulttuurin ja väestönmuutoksen kaltaisiin aiheisiin.

| — | katsoo, että AK:n tulee olla aktiivisesti mukana edistämässä Euroopan alueellista yhteistyötä sekä määrittämässä ja poistamassa sen toteuttamisen esteitä. |
| --- | --- |

—

katsoo, että AK:n tulee olla aktiivisesti mukana edistämässä Euroopan alueellista yhteistyötä sekä määrittämässä ja poistamassa sen toteuttamisen esteitä.

| — | kehottaa asettamaan yhteisrahoitusosuuden 85 prosenttiin vähemmän kehittyneillä alueilla, kuten tämänhetkisessä yleisasetuksessa (EY) N:o 1083/2006 säädetään. |
| --- | --- |

—

kehottaa asettamaan yhteisrahoitusosuuden 85 prosenttiin vähemmän kehittyneillä alueilla, kuten tämänhetkisessä yleisasetuksessa (EY) N:o 1083/2006 säädetään.

| — | kannattaa syrjäisimmille alueille myönnettyä poikkeusta yhteisrahoitusosuuden ja rahoituksen osalta sekä pyytää asettamaan erityisedellytykset unionin ulkorajan 30. huhtikuuta 2004 ja 31. joulukuuta 2006 muodostaneille alueille. |
| --- | --- |

—

kannattaa syrjäisimmille alueille myönnettyä poikkeusta yhteisrahoitusosuuden ja rahoituksen osalta sekä pyytää asettamaan erityisedellytykset unionin ulkorajan 30. huhtikuuta 2004 ja 31. joulukuuta 2006 muodostaneille alueille.

| — | kehottaa vahvistamaan rahastojen ja alueellisen yhteistyön ohjelmien välisiä koordinointimekanismeja. Komitea painottaa myös tarvetta koordinoida Euroopan alueellista yhteistyötä paremmin EU:n ulkoisten rahoitusohjelmien kanssa ja selkeyttää sääntöjä, jotka koskevat kolmansien maiden osallistumista Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmiin. |
| --- | --- |

—

kehottaa vahvistamaan rahastojen ja alueellisen yhteistyön ohjelmien välisiä koordinointimekanismeja. Komitea painottaa myös tarvetta koordinoida Euroopan alueellista yhteistyötä paremmin EU:n ulkoisten rahoitusohjelmien kanssa ja selkeyttää sääntöjä, jotka koskevat kolmansien maiden osallistumista Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmiin.

| — | korostaa EAYY:n roolia keskeisenä alueellista yhteistyötä vahvistavana välineenä ja kehottaa jäsenvaltioita poistamaan kaikki esteet, jotka vähentävät halukkuutta EAYY:iden perustamiseen tai haittaavat niiden toimintaa. |
| --- | --- |

—

korostaa EAYY:n roolia keskeisenä alueellista yhteistyötä vahvistavana välineenä ja kehottaa jäsenvaltioita poistamaan kaikki esteet, jotka vähentävät halukkuutta EAYY:iden perustamiseen tai haittaavat niiden toimintaa.

| Esittelijä | Petr OSVALD (CZ, PSE), Plzeňin kaupunginvaltuutettu |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus erityissäännöksistä Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen tukemiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta
  COM(2011) 611 final – 2011/0273 COD |

Esittelijä

Petr OSVALD (CZ, PSE), Plzeňin kaupunginvaltuutettu

Viiteasiakirja

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus erityissäännöksistä Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen tukemiseksi Euroopan aluekehitysrahastosta

COM(2011) 611 final – 2011/0273 COD

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleisiä huomioita asetusehdotuksesta

| 1. | kannattaa ajatusta Euroopan alueellisesta yhteistyöstä annettavasta erillisestä asetuksesta, jonka ansiosta alueellisen yhteistyön erityinen päämäärä, erityisluonne ja asema koheesiopolitiikan toisena tavoitteena voidaan ottaa huomioon. Tällä erillisellä asetuksella tuodaan esiin Euroopan alueellisen yhteistyön panos alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän uuden sopimustavoitteen edistämiseksi sekä yleisesti ottaen koheesiopoliittisten tavoitteiden toteuttamiseksi. Lisäksi sillä vahvistetaan Euroopan alueellisen yhteistyön merkitystä rajat ylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön osalta. |
| --- | --- |

1.

kannattaa ajatusta Euroopan alueellisesta yhteistyöstä annettavasta erillisestä asetuksesta, jonka ansiosta alueellisen yhteistyön erityinen päämäärä, erityisluonne ja asema koheesiopolitiikan toisena tavoitteena voidaan ottaa huomioon. Tällä erillisellä asetuksella tuodaan esiin Euroopan alueellisen yhteistyön panos alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän uuden sopimustavoitteen edistämiseksi sekä yleisesti ottaen koheesiopoliittisten tavoitteiden toteuttamiseksi. Lisäksi sillä vahvistetaan Euroopan alueellisen yhteistyön merkitystä rajat ylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön osalta.

| 2. | on samaa mieltä siitä, että Euroopan alueellisella yhteistyöllä on tärkeä rooli, semminkin kun ongelmat, joiden kanssa jäsenvaltiot ja alueet kamppailevat, ylittävät yhä useammin valtioiden ja alueiden rajat ja edellyttävät yhteistyötä soveltuvalla alueellisella tasolla. Euroopan alueellinen yhteistyö voi näin tukea merkittävällä tavalla perussopimuksiin kirjattua uutta tavoitetta eli alueellista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

2.

on samaa mieltä siitä, että Euroopan alueellisella yhteistyöllä on tärkeä rooli, semminkin kun ongelmat, joiden kanssa jäsenvaltiot ja alueet kamppailevat, ylittävät yhä useammin valtioiden ja alueiden rajat ja edellyttävät yhteistyötä soveltuvalla alueellisella tasolla. Euroopan alueellinen yhteistyö voi näin tukea merkittävällä tavalla perussopimuksiin kirjattua uutta tavoitetta eli alueellista yhteenkuuluvuutta.

| 3. | tukee lähtökohtaisesti komission ehdotuksia suunnata alueellinen yhteistyö Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti. Tässä yhteydessä tarvitaan riittävästi joustavuutta, jotta voidaan reagoida asianmukaisesti paikallisiin tarpeisiin. Komitea on näin ollen tyytyväinen siihen, että Euroopan alueellisen yhteistyön kolme osa-alaa (rajat ylittävä, valtioiden välinen ja alueiden välinen yhteistyö) on säilytetty Euroopan kaikilla alueilla. Yhteistyö rajat ylittävissä hankkeissa ja rakenteissa edistää jo nyt tehokkaasti Euroopan integraatiota. Komitea suhtautuu myönteisesti myös unionin ulkopuolisten maiden entistä vahvempaan osallistumiseen. |
| --- | --- |

3.

tukee lähtökohtaisesti komission ehdotuksia suunnata alueellinen yhteistyö Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti. Tässä yhteydessä tarvitaan riittävästi joustavuutta, jotta voidaan reagoida asianmukaisesti paikallisiin tarpeisiin. Komitea on näin ollen tyytyväinen siihen, että Euroopan alueellisen yhteistyön kolme osa-alaa (rajat ylittävä, valtioiden välinen ja alueiden välinen yhteistyö) on säilytetty Euroopan kaikilla alueilla. Yhteistyö rajat ylittävissä hankkeissa ja rakenteissa edistää jo nyt tehokkaasti Euroopan integraatiota. Komitea suhtautuu myönteisesti myös unionin ulkopuolisten maiden entistä vahvempaan osallistumiseen.

| 4. | katsoo, että myös rajat ylittävällä yhteistyöllä tulisi jatkossakin olla keskeinen rooli Euroopan alueellisessa yhteistyössä, ja kannattaa siksi periaatteessa ehdotusta Euroopan alueellisen yhteistyön eri osa-alueiden välisestä resurssienjaosta. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että myös rajat ylittävällä yhteistyöllä tulisi jatkossakin olla keskeinen rooli Euroopan alueellisessa yhteistyössä, ja kannattaa siksi periaatteessa ehdotusta Euroopan alueellisen yhteistyön eri osa-alueiden välisestä resurssienjaosta.

| 5. | huomauttaa, että asetus on liian tiukka, monimutkainen ja yksityiskohtainen etenkin pienten rajat ylittävän yhteistyön ohjelmien osalta ja että tämä saattaa muodostua esteeksi pienten mutta usein hyvin tehokkaiden toimien toteuttamiselle. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota tutkimaan, onko välttämätöntä soveltaa kaikkia käsiteltävänä olevan asetuksen säännöksiä myös tällaisiin ohjelmiin. Jos toiminnan halutaan olevan tehokasta, pienille ohjelmille ja toimille ei ole mahdollista asettaa samoja vaatimuksia kuin suurille ohjelmille ja toimille. |
| --- | --- |

5.

huomauttaa, että asetus on liian tiukka, monimutkainen ja yksityiskohtainen etenkin pienten rajat ylittävän yhteistyön ohjelmien osalta ja että tämä saattaa muodostua esteeksi pienten mutta usein hyvin tehokkaiden toimien toteuttamiselle. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota tutkimaan, onko välttämätöntä soveltaa kaikkia käsiteltävänä olevan asetuksen säännöksiä myös tällaisiin ohjelmiin. Jos toiminnan halutaan olevan tehokasta, pienille ohjelmille ja toimille ei ole mahdollista asettaa samoja vaatimuksia kuin suurille ohjelmille ja toimille.

| 6. | kannattaa nykyistä menetelmää, jolla alueet määritellään rajat ylittävää yhteistyötä varten. Komitea kehottaa laajentamaan alueen kelpoisuutta kuulua rajat ylittävän yhteistyön piiriin (osa-ala A), jotta toiminnalliset rajat ylittävät suhteet voidaan ottaa huomioon määriteltäessä kuulumista ohjelman kattamaan alueeseen. Tässä yhteydessä olisi vältettävä sitä, että tavoitteiden saavuttamisen kannalta erityisen tärkeiden, toiminnallisesti toisiaan vastaavien alueiden osallistumisesta päätettäisiin vasta ohjelman hyväksymismenettelyssä. Komitea pitää myös myönteisenä entistä suurempaa mahdollisuutta toteuttaa monenvälisiä hankkeita alueilla, joille ei laadita monenvälisiä yhteistyöohjelmia. |
| --- | --- |

6.

kannattaa nykyistä menetelmää, jolla alueet määritellään rajat ylittävää yhteistyötä varten. Komitea kehottaa laajentamaan alueen kelpoisuutta kuulua rajat ylittävän yhteistyön piiriin (osa-ala A), jotta toiminnalliset rajat ylittävät suhteet voidaan ottaa huomioon määriteltäessä kuulumista ohjelman kattamaan alueeseen. Tässä yhteydessä olisi vältettävä sitä, että tavoitteiden saavuttamisen kannalta erityisen tärkeiden, toiminnallisesti toisiaan vastaavien alueiden osallistumisesta päätettäisiin vasta ohjelman hyväksymismenettelyssä. Komitea pitää myös myönteisenä entistä suurempaa mahdollisuutta toteuttaa monenvälisiä hankkeita alueilla, joille ei laadita monenvälisiä yhteistyöohjelmia.

| 7. | korostaa Euroopan alueellisen yhteistyön keskeistä roolia valtioiden välisessä yhteistyössä, etenkin kun halutaan edistää yhtenäisen kokonaisuuden muodostavien alueiden yhdennettyä alueellista kehittämistä ja tukea makroaluestrategioiden kehittämishankkeita. Komitea on tyytyväinen siihen, että hyviksi osoittautuneet valtioiden väliset yhteistyöalueet (osa-ala B) on lähtökohtaisesti säilytetty ja etteivät EU:n makroaluestrategiat johda uusiin yhteistyöalueisiin eivätkä alueiden sulkemiseen valtioiden välisen yhteistyön ulkopuolelle. Lisäksi komitea kannattaa lähtökohtaisesti sitä, että valtioiden välisellä yhteistyöllä tuetaan myös makroaluestrategioiden kehittämistä ja toteuttamista. |
| --- | --- |

7.

korostaa Euroopan alueellisen yhteistyön keskeistä roolia valtioiden välisessä yhteistyössä, etenkin kun halutaan edistää yhtenäisen kokonaisuuden muodostavien alueiden yhdennettyä alueellista kehittämistä ja tukea makroaluestrategioiden kehittämishankkeita. Komitea on tyytyväinen siihen, että hyviksi osoittautuneet valtioiden väliset yhteistyöalueet (osa-ala B) on lähtökohtaisesti säilytetty ja etteivät EU:n makroaluestrategiat johda uusiin yhteistyöalueisiin eivätkä alueiden sulkemiseen valtioiden välisen yhteistyön ulkopuolelle. Lisäksi komitea kannattaa lähtökohtaisesti sitä, että valtioiden välisellä yhteistyöllä tuetaan myös makroaluestrategioiden kehittämistä ja toteuttamista.

| 8. | painottaa alueiden välisen yhteistyön mahdollisuuksia ja erityisesti sen vipuvaikutusta rakennevarojen käytössä. Komitea pitää alueiden välisen yhteistyön (osa-ala C) edistämistä erinomaisena välineenä, jotta voidaan tukea paikallis- ja alueviranomaisten kokemusten vaihtoa ja yhteistyötä koheesiopolitiikan alalla, ja kehottaa hyödyntämään nykyistä enemmän tällaisen kokemusten vaihdon tuloksia paikallisissa ja alueellisissa kehitysstrategioissa (kapitalisointi). |
| --- | --- |

8.

painottaa alueiden välisen yhteistyön mahdollisuuksia ja erityisesti sen vipuvaikutusta rakennevarojen käytössä. Komitea pitää alueiden välisen yhteistyön (osa-ala C) edistämistä erinomaisena välineenä, jotta voidaan tukea paikallis- ja alueviranomaisten kokemusten vaihtoa ja yhteistyötä koheesiopolitiikan alalla, ja kehottaa hyödyntämään nykyistä enemmän tällaisen kokemusten vaihdon tuloksia paikallisissa ja alueellisissa kehitysstrategioissa (kapitalisointi).

Euroopan alueellisen yhteistyön tavoite ja temaattinen keskittäminen

| 9. | huomauttaa kuitenkin, että Euroopan alueellisella yhteistyöllä tulisi ennen kaikkea






  — | ratkaista kaikkien asianomaisten alueiden ongelmat yhteistyön keinoin |
| --- | --- | --- |

9.

huomauttaa kuitenkin, että Euroopan alueellisella yhteistyöllä tulisi ennen kaikkea

—

ratkaista kaikkien asianomaisten alueiden ongelmat yhteistyön keinoin

| — | jakaa tehokkaasti hyviä käytänteitä ja kokemuksia |
| --- | --- |

—

jakaa tehokkaasti hyviä käytänteitä ja kokemuksia

| — | löytää tehokkaampia konkreettisia ratkaisuja mittakaavaetujen ja kriittisen massan saavuttamisen kautta |
| --- | --- |

—

löytää tehokkaampia konkreettisia ratkaisuja mittakaavaetujen ja kriittisen massan saavuttamisen kautta

| — | parantaa hallintoa koordinoimalla alakohtaisia politiikkoja sekä toteuttamalla toimenpiteitä ja investointeja rajat ylittävässä ja monikansallisessa mittakaavassa |
| --- | --- |

—

parantaa hallintoa koordinoimalla alakohtaisia politiikkoja sekä toteuttamalla toimenpiteitä ja investointeja rajat ylittävässä ja monikansallisessa mittakaavassa

| — | lisätä turvallisuutta ja vakautta ja vaalia kummallekin osapuolelle hyödyllisiä suhteita |
| --- | --- |

—

lisätä turvallisuutta ja vakautta ja vaalia kummallekin osapuolelle hyödyllisiä suhteita

| — | tarvittaessa edistää kasvua, työllisyyttä ja ekosysteemin suojeluun perustuvaa hallintoa, |
| --- | --- |

—

tarvittaessa edistää kasvua, työllisyyttä ja ekosysteemin suojeluun perustuvaa hallintoa,

kuten käsiteltävänä olevan asetusehdotuksen perusteluissa todetaan.

| 10. | on sitä mieltä, että Euroopan alueellisen yhteistyön tulisikin osaltaan herättää Euroopan tasolla tietoisuutta yhteenkuuluvuudesta ja keskinäisestä riippuvuudesta, hälventää ennakkoluuloja ja auttaa kehittämään kohdealueita. Tästä syystä alueiden komitea katsoo, ettei Euroopan alueelliseen yhteistyöhön voida automaattisesti soveltaa temaattista keskittämistä, vaan on tarpeen ottaa huomioon eri alueiden taso ja potentiaali. Sen sijaan, että tarjotaan ”yhden koon” ratkaisuja (one size fits all) eli samojen painopisteiden asettamista kaikille, olisi sovellettava paikkaan perustuvaa lähestymistapaa (place based approach). Alueiden komitea on huolissaan siitä, että jos Euroopan alueellinen yhteistyö ja erityisesti rajat ylittävä yhteistyö rajataan tiukasti Eurooppa 2020 -strategian peruspainopisteisiin ja temaattisiin tavoitteisiin, yhteistyö ei pääse täyttämään erillistä ja ainutlaatuista rooliaan, vaan siitä tulee vain yksi peruskoheesiopolitiikan muunnelma ja uusi tukien jakotapa. |
| --- | --- |

10.

on sitä mieltä, että Euroopan alueellisen yhteistyön tulisikin osaltaan herättää Euroopan tasolla tietoisuutta yhteenkuuluvuudesta ja keskinäisestä riippuvuudesta, hälventää ennakkoluuloja ja auttaa kehittämään kohdealueita. Tästä syystä alueiden komitea katsoo, ettei Euroopan alueelliseen yhteistyöhön voida automaattisesti soveltaa temaattista keskittämistä, vaan on tarpeen ottaa huomioon eri alueiden taso ja potentiaali. Sen sijaan, että tarjotaan ”yhden koon” ratkaisuja (one size fits all) eli samojen painopisteiden asettamista kaikille, olisi sovellettava paikkaan perustuvaa lähestymistapaa (place based approach). Alueiden komitea on huolissaan siitä, että jos Euroopan alueellinen yhteistyö ja erityisesti rajat ylittävä yhteistyö rajataan tiukasti Eurooppa 2020 -strategian peruspainopisteisiin ja temaattisiin tavoitteisiin, yhteistyö ei pääse täyttämään erillistä ja ainutlaatuista rooliaan, vaan siitä tulee vain yksi peruskoheesiopolitiikan muunnelma ja uusi tukien jakotapa.

| 11. | kehottaa esittämään väestönkehityksen muutoksen ja sen vaikutukset yleishyödyllisiin palveluihin sekä kestäväpohjaisen aluekehityksen erillisinä aiheina Euroopan alueellista yhteistyötä varten. Etusijalle olisi asetettava taajamien ja maaseudun uudet kumppanuusmuodot aluetasolla toteutettavan alueellisen koheesion perustana (alueellisen toimintasuunnitelman 2020 mukaisesti). Ehdotuksesta puuttuu myös matkailun, ilmastoystävällisen merenkulun ja kulttuurin kaltaisia tärkeitä aiheita. |
| --- | --- |

11.

kehottaa esittämään väestönkehityksen muutoksen ja sen vaikutukset yleishyödyllisiin palveluihin sekä kestäväpohjaisen aluekehityksen erillisinä aiheina Euroopan alueellista yhteistyötä varten. Etusijalle olisi asetettava taajamien ja maaseudun uudet kumppanuusmuodot aluetasolla toteutettavan alueellisen koheesion perustana (alueellisen toimintasuunnitelman 2020 mukaisesti). Ehdotuksesta puuttuu myös matkailun, ilmastoystävällisen merenkulun ja kulttuurin kaltaisia tärkeitä aiheita.

| 12. | katsoo, että rajat ylittävän yhteistyön alalla on tärkeää määritellä kunkin raja-alueen kehittämispotentiaali ottaen huomioon alueen nykyinen taso. Euroopan alueellista yhteistyötä ja etenkään rajat ylittävää yhteistyötä ei tulisi rajata ensisijaisesti Eurooppa 2020 -strategian toteuttamiseen, vaan sen tavoitteena tulisi ennen kaikkea olla sellaisten olosuhteiden luominen, jossa sen toteuttaminen onnistuu mahdollisimman laajasti eli koko Euroopan laajuisesti. Varsinkin rajat ylittävän yhteistyön ohjelmissa tulisi tästä syystä olla mahdollista valita enemmän temaattisia tavoitteita, eikä ohjelmia tulisi rajata ennalta asetettavilla suuntaviivoilla. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että rajat ylittävän yhteistyön alalla on tärkeää määritellä kunkin raja-alueen kehittämispotentiaali ottaen huomioon alueen nykyinen taso. Euroopan alueellista yhteistyötä ja etenkään rajat ylittävää yhteistyötä ei tulisi rajata ensisijaisesti Eurooppa 2020 -strategian toteuttamiseen, vaan sen tavoitteena tulisi ennen kaikkea olla sellaisten olosuhteiden luominen, jossa sen toteuttaminen onnistuu mahdollisimman laajasti eli koko Euroopan laajuisesti. Varsinkin rajat ylittävän yhteistyön ohjelmissa tulisi tästä syystä olla mahdollista valita enemmän temaattisia tavoitteita, eikä ohjelmia tulisi rajata ennalta asetettavilla suuntaviivoilla.

| 13. | toteaa, että kestäväpohjainen alueellinen yhteenkuuluvuus voidaan saavuttaa vain, jos alueilla asuvat ihmiset onnistutaan nivomaan ja ottamaan mukaan toimiin. Tämän vuoksi olisi luotava mahdollisuus, että Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmilla voitaisiin edelleen tukea myös kansalaisyhteiskuntaan ja kulttuuriin liittyviä toimia (esimerkiksi konkreettisia tapaamishankkeita). Nykyisissä ohjelmissa on jo olemassa erittäin onnistuneita esimerkkejä. Komitea kehottaakin täydentämään temaattisia tavoitteita tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

13.

toteaa, että kestäväpohjainen alueellinen yhteenkuuluvuus voidaan saavuttaa vain, jos alueilla asuvat ihmiset onnistutaan nivomaan ja ottamaan mukaan toimiin. Tämän vuoksi olisi luotava mahdollisuus, että Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmilla voitaisiin edelleen tukea myös kansalaisyhteiskuntaan ja kulttuuriin liittyviä toimia (esimerkiksi konkreettisia tapaamishankkeita). Nykyisissä ohjelmissa on jo olemassa erittäin onnistuneita esimerkkejä. Komitea kehottaakin täydentämään temaattisia tavoitteita tämän mukaisesti.

| 14. | on tyytyväinen komission ehdotukseen varmistaa valtioiden välistä yhteistyötä koskevan osion jatkuvuus. Komitea kritisoi kuitenkin sitä, että täydentävä investointiprioriteetti valtioiden välisessä yhteistyössä on tarkoitus rajoittaa makroalue- ja merialuestrategioiden kehittämiseen ja toteuttamiseen. Alueiden nykyisin kohtaamien lukuisten haasteiden sekä olemassa olevien puutteiden vuoksi myös muut alueet, alueiden osat ja toiminnalliset alueet tarvitsevat asianmukaisia investointiprioriteetteja. |
| --- | --- |

14.

on tyytyväinen komission ehdotukseen varmistaa valtioiden välistä yhteistyötä koskevan osion jatkuvuus. Komitea kritisoi kuitenkin sitä, että täydentävä investointiprioriteetti valtioiden välisessä yhteistyössä on tarkoitus rajoittaa makroalue- ja merialuestrategioiden kehittämiseen ja toteuttamiseen. Alueiden nykyisin kohtaamien lukuisten haasteiden sekä olemassa olevien puutteiden vuoksi myös muut alueet, alueiden osat ja toiminnalliset alueet tarvitsevat asianmukaisia investointiprioriteetteja.

| 15. | yhtyy käsitykseen, että alueiden välisen yhteistyön tavoitteena tulisi olla koheesiopolitiikan tehostaminen tukemalla alueiden välistä kokemustenvaihtoa ja hyödyntämällä vaihdon tuloksia ”investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin” -tavoitteen puitteissa. Komitea katsoo, että kokemustenvaihdon tulee olla laaja-alaista eikä se saa rajoittua ainoastaan seitsemännen puiteohjelman täydentämiseen. |
| --- | --- |

15.

yhtyy käsitykseen, että alueiden välisen yhteistyön tavoitteena tulisi olla koheesiopolitiikan tehostaminen tukemalla alueiden välistä kokemustenvaihtoa ja hyödyntämällä vaihdon tuloksia ”investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin” -tavoitteen puitteissa. Komitea katsoo, että kokemustenvaihdon tulee olla laaja-alaista eikä se saa rajoittua ainoastaan seitsemännen puiteohjelman täydentämiseen.

| 16. | katsoo, että alueiden komitean tulee olla aktiivisesti mukana edistämässä Euroopan alueellista yhteistyötä sekä määrittämässä ja poistamassa sen toteuttamisen esteitä siten, että varmistetaan paras mahdollinen synergia koheesiopolitiikan muiden osa-alueiden kanssa. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että alueiden komitean tulee olla aktiivisesti mukana edistämässä Euroopan alueellista yhteistyötä sekä määrittämässä ja poistamassa sen toteuttamisen esteitä siten, että varmistetaan paras mahdollinen synergia koheesiopolitiikan muiden osa-alueiden kanssa.

Määrärahat ja yhteisrahoitusosuus

| 17. | kannattaa ehdotusta korottaa Euroopan alueelliseen yhteistyöhön varattujen määrärahojen määrää. |
| --- | --- |

17.

kannattaa ehdotusta korottaa Euroopan alueelliseen yhteistyöhön varattujen määrärahojen määrää.

| 18. | ei pidä tehokkaana sitä, että Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen mukaisiin toimenpideohjelmiin ehdotettu 75 prosentin yhteisrahoitusosuus, joka on vahvistettu yleisasetuksessa, on alempi kuin vähemmän kehittyneisiin alueisiin ”investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin” -tavoitteen puitteissa sovellettava yhteisrahoitusosuus. Alempi yhteisrahoitusosuus saattaa johtaa siihen, että Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmat eivät näillä vähemmän kehittyneillä alueilla ole kiinnostavia. Alueiden komitea katsoo, että ero on perusteeton, ja esittää, että kummallekin tavoitteelle vahvistetaan sama 85 prosentin yhteisrahoitusosuus. Komitea pitää niin ikään perusteettomana, että yhteisrahoitusosuus, jota sovelletaan syrjäisimmillä alueilla toteutettavaan alueiden väliseen yhteistyöhön ohjattavaan lisämäärärahaan, on 50 prosenttia, ja esittää sen nostamista 85 prosenttiin. |
| --- | --- |

18.

ei pidä tehokkaana sitä, että Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen mukaisiin toimenpideohjelmiin ehdotettu 75 prosentin yhteisrahoitusosuus, joka on vahvistettu yleisasetuksessa, on alempi kuin vähemmän kehittyneisiin alueisiin ”investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin” -tavoitteen puitteissa sovellettava yhteisrahoitusosuus. Alempi yhteisrahoitusosuus saattaa johtaa siihen, että Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmat eivät näillä vähemmän kehittyneillä alueilla ole kiinnostavia. Alueiden komitea katsoo, että ero on perusteeton, ja esittää, että kummallekin tavoitteelle vahvistetaan sama 85 prosentin yhteisrahoitusosuus. Komitea pitää niin ikään perusteettomana, että yhteisrahoitusosuus, jota sovelletaan syrjäisimmillä alueilla toteutettavaan alueiden väliseen yhteistyöhön ohjattavaan lisämäärärahaan, on 50 prosenttia, ja esittää sen nostamista 85 prosenttiin.

| 19. | muistuttaa, että yhteisrahoituksesta eivät aina huolehdi ohjelmakumppanit, jäsenvaltiot tai muut julkiset tahot vaan myös edunsaajat. Tämän vuoksi ei voida vaatia yleisesti, että osallistuvat jäsenvaltiot sitoutuvat asettamaan käyttöön yhteistyöohjelman toteuttamisen edellyttämän yhteisrahoituksen. Näin ollen komission ehdotukseen sisältyvä sitoumus olisi poistettava. |
| --- | --- |

19.

muistuttaa, että yhteisrahoituksesta eivät aina huolehdi ohjelmakumppanit, jäsenvaltiot tai muut julkiset tahot vaan myös edunsaajat. Tämän vuoksi ei voida vaatia yleisesti, että osallistuvat jäsenvaltiot sitoutuvat asettamaan käyttöön yhteistyöohjelman toteuttamisen edellyttämän yhteisrahoituksen. Näin ollen komission ehdotukseen sisältyvä sitoumus olisi poistettava.

| 20. | katsoo yhteistyön laadun ylläpitämisen vuoksi tarpeelliseksi säilyttää yhteisrahoitusosuuteen nykyisin sovellettavat ehdot, jotka vahvistetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 (yleisasetus) 53 artiklan 3 ja 4 kohdassa. Ne ovat seuraavat:
  ”3.   Sellaisten Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen nojalla toteutettavien toimenpideohjelmien osalta, joiden osallistujista vähintään yksi kuuluu sellaiseen jäsenvaltioon, jonka keskimääräinen asukaskohtainen BKT vuosina 2001–2003 oli alle 85 prosenttia EU-25:n keskiarvosta kyseisenä jaksona, EAKR:n rahoitusosuus saa olla korkeitaan 85 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Kaikkien muiden toimenpideohjelmien osalta EAKR:n rahoitusosuus saa olla korkeintaan 75 prosenttia EAKR:sta osarahoitettavista tukikelpoisista kustannuksista.
  4.   Rahastojen rahoitusosuuteen ei toimintalinjatasolla sovelleta 3 kohdassa ja liitteessä III asetettuja enimmäismääriä. Sellainen kuitenkin vahvistetaan sen varmistamiseksi, että rahastojen rahoitusosuuden enimmäismääriä ja toimenpideohjelman tasolla vahvistettuja rahastokohtaisen osuuden enimmäistasoja noudatetaan.” |
| --- | --- |

20.

katsoo yhteistyön laadun ylläpitämisen vuoksi tarpeelliseksi säilyttää yhteisrahoitusosuuteen nykyisin sovellettavat ehdot, jotka vahvistetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 (yleisasetus) 53 artiklan 3 ja 4 kohdassa. Ne ovat seuraavat:

”3.   Sellaisten Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen nojalla toteutettavien toimenpideohjelmien osalta, joiden osallistujista vähintään yksi kuuluu sellaiseen jäsenvaltioon, jonka keskimääräinen asukaskohtainen BKT vuosina 2001–2003 oli alle 85 prosenttia EU-25:n keskiarvosta kyseisenä jaksona, EAKR:n rahoitusosuus saa olla korkeitaan 85 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Kaikkien muiden toimenpideohjelmien osalta EAKR:n rahoitusosuus saa olla korkeintaan 75 prosenttia EAKR:sta osarahoitettavista tukikelpoisista kustannuksista.

4.   Rahastojen rahoitusosuuteen ei toimintalinjatasolla sovelleta 3 kohdassa ja liitteessä III asetettuja enimmäismääriä. Sellainen kuitenkin vahvistetaan sen varmistamiseksi, että rahastojen rahoitusosuuden enimmäismääriä ja toimenpideohjelman tasolla vahvistettuja rahastokohtaisen osuuden enimmäistasoja noudatetaan.”

| 21. | ei katso aiheelliseksi vahvistaa yhteisrahoituksen enimmäisosuutta jokaiselle toimintalinjalle, kuten yleisasetuksessa säädetään. Yhteisrahoituksen summa olisi voitava eriyttää eri toimintalinjoissa, sillä näin voitaisiin kannustaa tuensaajia keskittymään tiettyihin strategisiin painopisteisiin. Jokaisessa ohjelmassa tulisi vahvistaa yhteisrahoitusosuus kullekin toimenpiteelle tyypin perusteella, sillä kaikille toimenpiteille ei tule osoittaa enimmäistasoista tukea. |
| --- | --- |

21.

ei katso aiheelliseksi vahvistaa yhteisrahoituksen enimmäisosuutta jokaiselle toimintalinjalle, kuten yleisasetuksessa säädetään. Yhteisrahoituksen summa olisi voitava eriyttää eri toimintalinjoissa, sillä näin voitaisiin kannustaa tuensaajia keskittymään tiettyihin strategisiin painopisteisiin. Jokaisessa ohjelmassa tulisi vahvistaa yhteisrahoitusosuus kullekin toimenpiteelle tyypin perusteella, sillä kaikille toimenpiteille ei tule osoittaa enimmäistasoista tukea.

| 22. | kannattaa ehdotusta, että yhteistyöohjelmat, joissa on mukana syrjäisimpiä alueita, saavat tukea vähintään 150 prosenttia verrattuna niiden EAKR:sta kaudella 2007–2013 saamaan tukeen ja että alueiden väliselle yhteistyölle kohdennetuista määrärahoista varataan lisäksi 50 miljoonaa euroa syrjäisimpien alueiden yhteistyötä varten. |
| --- | --- |

22.

kannattaa ehdotusta, että yhteistyöohjelmat, joissa on mukana syrjäisimpiä alueita, saavat tukea vähintään 150 prosenttia verrattuna niiden EAKR:sta kaudella 2007–2013 saamaan tukeen ja että alueiden väliselle yhteistyölle kohdennetuista määrärahoista varataan lisäksi 50 miljoonaa euroa syrjäisimpien alueiden yhteistyötä varten.

| 23. | pyytää asettamaan erityisedellytykset niille unionin ulkorajan 30. huhtikuuta 2004 ja 31. joulukuuta 2006 muodostaneille alueille, jotka mainittua päivää seuraavana päivänä lakkasivat olemasta tällaisia alueita, kuten nykyisellä ohjelmakaudella on tehty asetuksen (EY) N:o 1083/2006 (yleisasetus) 52 artiklan nojalla. Seitsemää tukivuotta ei voida pitää riittävän pitkänä aikana näiden alueiden ongelmien ratkaisemiseen. Alueiden komitea pyytää kiinnittämään huomiota siihen, että EU:n entisillä rajoilla sijaitseville alueille suunnatun tuen lisäämisellä ei tavoitella ainoastaan alueiden taloudellisen tason kohentamista, vaan pyritään vaikuttamaan merkittävästi eurooppalaisen identiteetin muodostumiseen ja yhteenliitettävyyteen sekä ennakkoluulojen kitkemiseen. |
| --- | --- |

23.

pyytää asettamaan erityisedellytykset niille unionin ulkorajan 30. huhtikuuta 2004 ja 31. joulukuuta 2006 muodostaneille alueille, jotka mainittua päivää seuraavana päivänä lakkasivat olemasta tällaisia alueita, kuten nykyisellä ohjelmakaudella on tehty asetuksen (EY) N:o 1083/2006 (yleisasetus) 52 artiklan nojalla. Seitsemää tukivuotta ei voida pitää riittävän pitkänä aikana näiden alueiden ongelmien ratkaisemiseen. Alueiden komitea pyytää kiinnittämään huomiota siihen, että EU:n entisillä rajoilla sijaitseville alueille suunnatun tuen lisäämisellä ei tavoitella ainoastaan alueiden taloudellisen tason kohentamista, vaan pyritään vaikuttamaan merkittävästi eurooppalaisen identiteetin muodostumiseen ja yhteenliitettävyyteen sekä ennakkoluulojen kitkemiseen.

Ohjelmasuunnittelu

| 24. | kritisoi sitä, että 7 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetyt vaatimukset aiheuttavat nykyiseen tukikauteen verrattuna huomattavaa lisätaakkaa ohjelmasuunnittelussa ilman näkyvää lisäarvoa. |
| --- | --- |

24.

kritisoi sitä, että 7 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetyt vaatimukset aiheuttavat nykyiseen tukikauteen verrattuna huomattavaa lisätaakkaa ohjelmasuunnittelussa ilman näkyvää lisäarvoa.

| 25. | muistuttaa, ettei Euroopan alueellista yhteistyötä voida sen monenvälisen luonteen vuoksi ohjata kumppanuussopimuksilla. Se olisi tämän vuoksi nimenomaan poistettava kumppanuussopimusten soveltamisalasta. |
| --- | --- |

25.

muistuttaa, ettei Euroopan alueellista yhteistyötä voida sen monenvälisen luonteen vuoksi ohjata kumppanuussopimuksilla. Se olisi tämän vuoksi nimenomaan poistettava kumppanuussopimusten soveltamisalasta.

| 26. | katsoo olevan erityisen tärkeää, että laaditaan direktiivi Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien valtiontukisäännösten käytännön soveltamisesta, ja vaatii, että rajat ylittävän ja valtioiden välisen yhteistyön toimenpiteiden mahdollisia edunsaajia olisivat myös yksityiset toimijat, etenkin pienet ja keskisuuret yritykset, silloin kun kaikki kyseisen ohjelman piiriin kuuluvat jäsenvaltiot näin sopivat. |
| --- | --- |

26.

katsoo olevan erityisen tärkeää, että laaditaan direktiivi Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien valtiontukisäännösten käytännön soveltamisesta, ja vaatii, että rajat ylittävän ja valtioiden välisen yhteistyön toimenpiteiden mahdollisia edunsaajia olisivat myös yksityiset toimijat, etenkin pienet ja keskisuuret yritykset, silloin kun kaikki kyseisen ohjelman piiriin kuuluvat jäsenvaltiot näin sopivat.

| 27. | kehottaa ottamaan nykyistä paremmin huomioon Euroopan laajuisesti hyvin erilaiset alue- ja paikallistason hallintorakenteet määriteltäessä Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien kohderyhmiä. Tavoitteena on oltava se, että jäsenvaltioiden alueiden julkisten toimijoiden organisaatiomuotojen moninaisuus otetaan nykyistä paremmin huomioon. Etenkään yksityisoikeudellisen organisaatiomuodon ei pitäisi olla syynä siihen, etteivät julkissektorin toimijat voi osallistua ohjelmiin. |
| --- | --- |

27.

kehottaa ottamaan nykyistä paremmin huomioon Euroopan laajuisesti hyvin erilaiset alue- ja paikallistason hallintorakenteet määriteltäessä Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien kohderyhmiä. Tavoitteena on oltava se, että jäsenvaltioiden alueiden julkisten toimijoiden organisaatiomuotojen moninaisuus otetaan nykyistä paremmin huomioon. Etenkään yksityisoikeudellisen organisaatiomuodon ei pitäisi olla syynä siihen, etteivät julkissektorin toimijat voi osallistua ohjelmiin.

Seuranta ja arviointi

| 28. | toteaa, että sekä raportointivelvoitteen laajuutta että tiheyttä on lisätty, ja kehottaa rajoittamaan velvoitteet ehdottoman välttämättömään. Komitea vastustaa näin ollen sitä, että vuosittaisen täytäntöönpanokertomuksen määräaikaa siirretään nykyisestä seuraavan vuoden kesäkuun 30. päivästä huhtikuun 30. päivään. Yhteisymmärrykseen pääsy useiden ja erikielisten ohjelmakumppanien kanssa vaatii enemmän työtä ja näin ollen myös aikaa. |
| --- | --- |

28.

toteaa, että sekä raportointivelvoitteen laajuutta että tiheyttä on lisätty, ja kehottaa rajoittamaan velvoitteet ehdottoman välttämättömään. Komitea vastustaa näin ollen sitä, että vuosittaisen täytäntöönpanokertomuksen määräaikaa siirretään nykyisestä seuraavan vuoden kesäkuun 30. päivästä huhtikuun 30. päivään. Yhteisymmärrykseen pääsy useiden ja erikielisten ohjelmakumppanien kanssa vaatii enemmän työtä ja näin ollen myös aikaa.

| 29. | suhtautuu myönteisesti yhteisten tuotos- ja tulosindikaattorien määrittelyyn, jotta tavoitteet voidaan saavuttaa tehokkaammin, vaikutus suunnata paremmin ja arviointi toteuttaa siten, että se kattaa useat ohjelmat. Euroopan alueellisesta yhteistyöstä annetun asetuksen liitteessä esitetyissä indikaattoreissa ei kuitenkaan aina oteta riittävästi huomioon erityisiä Euroopan alueelliselle yhteistyölle asetettuja vaatimuksia eikä tarjota riittävää mahdollisuutta kuvata tai mitata Euroopan alueellisen yhteistyön laatua. Komitea kehottaakin tarkistamaan indikaattoriluettelon siten, että Euroopan alueellisen yhteistyön erityistulokset voidaan esittää asianmukaisesti. |
| --- | --- |

29.

suhtautuu myönteisesti yhteisten tuotos- ja tulosindikaattorien määrittelyyn, jotta tavoitteet voidaan saavuttaa tehokkaammin, vaikutus suunnata paremmin ja arviointi toteuttaa siten, että se kattaa useat ohjelmat. Euroopan alueellisesta yhteistyöstä annetun asetuksen liitteessä esitetyissä indikaattoreissa ei kuitenkaan aina oteta riittävästi huomioon erityisiä Euroopan alueelliselle yhteistyölle asetettuja vaatimuksia eikä tarjota riittävää mahdollisuutta kuvata tai mitata Euroopan alueellisen yhteistyön laatua. Komitea kehottaakin tarkistamaan indikaattoriluettelon siten, että Euroopan alueellisen yhteistyön erityistulokset voidaan esittää asianmukaisesti.

| 30. | on lähtökohtaisesti tyytyväinen siihen, että teknisen avun määrä on asetettu 6 prosenttiin kokonaissummasta, kuitenkin vähintään 1,5 miljoonaan euroon. Komitea pitää kuitenkin ongelmallisena teknisestä avusta rahoitettavaa koko tiedonvaihdon pakollista siirtämistä sähköiseen tiedonvaihtojärjestelmään ennen joulukuun 31. päivää 2014. |
| --- | --- |

30.

on lähtökohtaisesti tyytyväinen siihen, että teknisen avun määrä on asetettu 6 prosenttiin kokonaissummasta, kuitenkin vähintään 1,5 miljoonaan euroon. Komitea pitää kuitenkin ongelmallisena teknisestä avusta rahoitettavaa koko tiedonvaihdon pakollista siirtämistä sähköiseen tiedonvaihtojärjestelmään ennen joulukuun 31. päivää 2014.

Hallinto, valvonta ja hyväksyntä

| 31. | kannattaa tukikaudella 2007–2012 toimenpideohjelmien toteuttamisessa hyviksi osoittautuneiden hallintorakenteiden säilyttämistä, rakenteiden yleistä jatkuvuutta sekä eri tahojen tehtävien ja vastuiden nykyistä selvempää määrittelyä ohjelman toteuttamisessa. |
| --- | --- |

31.

kannattaa tukikaudella 2007–2012 toimenpideohjelmien toteuttamisessa hyviksi osoittautuneiden hallintorakenteiden säilyttämistä, rakenteiden yleistä jatkuvuutta sekä eri tahojen tehtävien ja vastuiden nykyistä selvempää määrittelyä ohjelman toteuttamisessa.

| 32. | on tyytyväinen mahdollisuuteen yhdistää hallinto- ja todentamisviranomaisen tehtävät (yleisasetuksen 113 artikla) mutta vastustaa pakollista yhdistämistä Euroopan alueellisessa yhteistyössä (Euroopan alueellisesta yhteistyöstä annetun asetuksen 22 artikla). Komitea torjuu kuitenkin päättäväisesti hallinto- ja tarkastusviranomaisen suunnitellun hyväksynnän. |
| --- | --- |

32.

on tyytyväinen mahdollisuuteen yhdistää hallinto- ja todentamisviranomaisen tehtävät (yleisasetuksen 113 artikla) mutta vastustaa pakollista yhdistämistä Euroopan alueellisessa yhteistyössä (Euroopan alueellisesta yhteistyöstä annetun asetuksen 22 artikla). Komitea torjuu kuitenkin päättäväisesti hallinto- ja tarkastusviranomaisen suunnitellun hyväksynnän.

Rahastojen koordinointi

| 33. | on tyytyväinen pyrkimykseen parantaa Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien ja muiden koheesiopolitiikan välineiden koordinointia. Tätä silmällä pitäen on lisättävä unionin yhteistyöhankkeisiin myöntämän rahoituksen kannattavuutta levittämällä tietoa hankkeiden tuloksista, pyrkimällä moninkertaistamaan hankkeiden vaikutukset ja välttämällä päällekkäisyyksiä toimissa, jotka on jo testattu ja joista on jo kokemusta. |
| --- | --- |

33.

on tyytyväinen pyrkimykseen parantaa Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien ja muiden koheesiopolitiikan välineiden koordinointia. Tätä silmällä pitäen on lisättävä unionin yhteistyöhankkeisiin myöntämän rahoituksen kannattavuutta levittämällä tietoa hankkeiden tuloksista, pyrkimällä moninkertaistamaan hankkeiden vaikutukset ja välttämällä päällekkäisyyksiä toimissa, jotka on jo testattu ja joista on jo kokemusta.

| 34. | huomauttaa kuitenkin, että rahastojen ja muiden välineiden välisen koordinointimekanismin käyttöönotto edellyttää mahdollisuutta koordinoida näitä rahastoja ja välineitä sekä EU:n tasolla että pantaessa niitä täytäntöön eri jäsenvaltioissa. Se edellyttää täysin samanlaisia ja koordinoituja menettelyjä sekä samanlaista hallintoa, seurannan valvontaa, kustannusten vähennysmahdollisuutta, indikaattorien esittämismenetelmiä jne. Myös eri maiden välinen koordinointi olisi aiheellista, sillä Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmiin osallistuu yhä useampia maita. Erityistä huomiota tulisi kiinnittää koordinointiin ulkoisten rahoitusvälineiden kanssa. Alueiden komitea kehottaa Euroopan komissiota kehittämään menetelmiä ohjelmien koordinointia varten. |
| --- | --- |

34.

huomauttaa kuitenkin, että rahastojen ja muiden välineiden välisen koordinointimekanismin käyttöönotto edellyttää mahdollisuutta koordinoida näitä rahastoja ja välineitä sekä EU:n tasolla että pantaessa niitä täytäntöön eri jäsenvaltioissa. Se edellyttää täysin samanlaisia ja koordinoituja menettelyjä sekä samanlaista hallintoa, seurannan valvontaa, kustannusten vähennysmahdollisuutta, indikaattorien esittämismenetelmiä jne. Myös eri maiden välinen koordinointi olisi aiheellista, sillä Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmiin osallistuu yhä useampia maita. Erityistä huomiota tulisi kiinnittää koordinointiin ulkoisten rahoitusvälineiden kanssa. Alueiden komitea kehottaa Euroopan komissiota kehittämään menetelmiä ohjelmien koordinointia varten.

| 35. | huomauttaa, että Euroopan sosiaalirahastoa koskevan ehdotetun asetuksen (COM(2011) 607 final) 10 artiklassa käsitellään kansainvälistä yhteistyötä, joka kattaa saman aikavälin kuin Euroopan alueellista yhteistyötä koskeva asetus, mutta ilman mitään kytköstä siihen. Alueiden komitea kuitenkin nimenomaan katsoo, että EAKR:sta rahoitetun Euroopan alueellisen yhteistyön ja ESR:sta rahoitetun yhteistyön koordinointi on erittäin tärkeää, sillä yhdistämällä näiden kahden rahaston toiminta asianmukaisesti voidaan saada aikaan tarpeellisia yhteisvaikutuksia. ESR:n puitteissa toteutetun toiminnan voidaan yleisesti odottaa olevan erittäin tehokasta erityisesti rajat ylittävän yhteistyön osalta, sillä naapurimaiden raja-alueilla on yleensä samankaltainen työmarkkinatilanne, samanlaisia sosiaalisia ongelmia jne. ESR:n piiriin kuuluvat temaattiset toimet ovat erittäin tärkeitä kaikissa Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmissa, ja tästä syystä alueiden komitea pyytääkin Euroopan komissiota kiinnittämään asianmukaista huomiota niiden koordinoimiseen. Siinä tapauksessa, että koordinointia ei pystytä tehostamaan, olisi vähintäänkin mahdollistettava EAKR:n rahoitus ESR:n piiriin kuuluville Euroopan alueellisen yhteistyön temaattisille toiminnoille. |
| --- | --- |

35.

huomauttaa, että Euroopan sosiaalirahastoa koskevan ehdotetun asetuksen (COM(2011) 607 final) 10 artiklassa käsitellään kansainvälistä yhteistyötä, joka kattaa saman aikavälin kuin Euroopan alueellista yhteistyötä koskeva asetus, mutta ilman mitään kytköstä siihen. Alueiden komitea kuitenkin nimenomaan katsoo, että EAKR:sta rahoitetun Euroopan alueellisen yhteistyön ja ESR:sta rahoitetun yhteistyön koordinointi on erittäin tärkeää, sillä yhdistämällä näiden kahden rahaston toiminta asianmukaisesti voidaan saada aikaan tarpeellisia yhteisvaikutuksia. ESR:n puitteissa toteutetun toiminnan voidaan yleisesti odottaa olevan erittäin tehokasta erityisesti rajat ylittävän yhteistyön osalta, sillä naapurimaiden raja-alueilla on yleensä samankaltainen työmarkkinatilanne, samanlaisia sosiaalisia ongelmia jne. ESR:n piiriin kuuluvat temaattiset toimet ovat erittäin tärkeitä kaikissa Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmissa, ja tästä syystä alueiden komitea pyytääkin Euroopan komissiota kiinnittämään asianmukaista huomiota niiden koordinoimiseen. Siinä tapauksessa, että koordinointia ei pystytä tehostamaan, olisi vähintäänkin mahdollistettava EAKR:n rahoitus ESR:n piiriin kuuluville Euroopan alueellisen yhteistyön temaattisille toiminnoille.

| 36. | katsoo erittäin aiheelliseksi huolehtia uuden ”Verkkojen Eurooppa” -välineen ja Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien koordinoinnista, sillä uudessa välineessä on tarkoitus ottaa huomioon rajat ylittävät ja kansainväliset suhteet. |
| --- | --- |

36.

katsoo erittäin aiheelliseksi huolehtia uuden ”Verkkojen Eurooppa” -välineen ja Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien koordinoinnista, sillä uudessa välineessä on tarkoitus ottaa huomioon rajat ylittävät ja kansainväliset suhteet.

Kolmansien maiden osallistuminen

| 37. | pitää Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien ja kolmansille maille suunnattujen rahoitustukivälineiden koordinoinnista huolehtimista hyvin tärkeänä. Ohjelmiin tulisi sisällyttää suoraan järjestelmä, jonka ansiosta kyseiset välineet olisivat sopusoinnussa erilaisten Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien kanssa, jotta mikään ei estäisi kolmansien maiden tahoja osallistumasta yhteishankkeisiin. Järjestelmän avulla olisi myös varmistettava menettelyjen yhdenmukaisuus, kustannusten tukikelpoisuus jne. jäsenvaltioissa toteutettavien Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien sekä liittymistä edeltävien ja naapuruusohjelmien välillä. Lisäksi sen avulla olisi varmistettava, että kolmannet maat huolehtivat osallistumismahdollisuuksista, hallinnosta ja riittävien rahoitusvarojen osoittamisesta liittymistä valmistelevista tai naapuruusohjelmista Euroopan alueelliseen yhteistyöhön kuuluville ohjelmille. |
| --- | --- |

37.

pitää Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien ja kolmansille maille suunnattujen rahoitustukivälineiden koordinoinnista huolehtimista hyvin tärkeänä. Ohjelmiin tulisi sisällyttää suoraan järjestelmä, jonka ansiosta kyseiset välineet olisivat sopusoinnussa erilaisten Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien kanssa, jotta mikään ei estäisi kolmansien maiden tahoja osallistumasta yhteishankkeisiin. Järjestelmän avulla olisi myös varmistettava menettelyjen yhdenmukaisuus, kustannusten tukikelpoisuus jne. jäsenvaltioissa toteutettavien Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien sekä liittymistä edeltävien ja naapuruusohjelmien välillä. Lisäksi sen avulla olisi varmistettava, että kolmannet maat huolehtivat osallistumismahdollisuuksista, hallinnosta ja riittävien rahoitusvarojen osoittamisesta liittymistä valmistelevista tai naapuruusohjelmista Euroopan alueelliseen yhteistyöhön kuuluville ohjelmille.

| 38. | on samaa mieltä tarpeesta selventää voimassa olevia rahoitushallinto-, ohjelmasuunnittelu-, seuranta-, arviointi- ja valvontasääntöjä, joita sovelletaan kolmansien maiden osallistuessa valtioiden ja alueiden välisiin yhteistyöohjelmiin, ja kannattaa ehdotusta, jonka mukaan säännöt tulisi vahvistaa asianomaisissa yhteistyöohjelmissa tai tarvittaessa asianmukaisessa komission, kunkin kolmannen maan ja kyseisen yhteistyöohjelman hallintoelimen tehtävistä vastaavan jäsenvaltion välisessä rahoitussopimuksessa. Alueiden komitea pyytää kuitenkin kiinnittämään huomiota tarpeeseen huolehtia siitä, että valtioiden ja alueiden välisten ohjelmien ei anneta myöhästyä siinä määrin, että ohjelmien toteuttaminen vaarantuu, jos kohdataan ongelmia tai jos kolmannet maat eivät toteuta tarvittavia toimia. |
| --- | --- |

38.

on samaa mieltä tarpeesta selventää voimassa olevia rahoitushallinto-, ohjelmasuunnittelu-, seuranta-, arviointi- ja valvontasääntöjä, joita sovelletaan kolmansien maiden osallistuessa valtioiden ja alueiden välisiin yhteistyöohjelmiin, ja kannattaa ehdotusta, jonka mukaan säännöt tulisi vahvistaa asianomaisissa yhteistyöohjelmissa tai tarvittaessa asianmukaisessa komission, kunkin kolmannen maan ja kyseisen yhteistyöohjelman hallintoelimen tehtävistä vastaavan jäsenvaltion välisessä rahoitussopimuksessa. Alueiden komitea pyytää kuitenkin kiinnittämään huomiota tarpeeseen huolehtia siitä, että valtioiden ja alueiden välisten ohjelmien ei anneta myöhästyä siinä määrin, että ohjelmien toteuttaminen vaarantuu, jos kohdataan ongelmia tai jos kolmannet maat eivät toteuta tarvittavia toimia.

EAYY:n rooli

| 39. | korostaa EAYY:n roolia keskeisenä alueellista yhteistyötä vahvistavana välineenä. Komitea pyytääkin jälleen, että tarkistettu EAYY-asetus, joka ei vaikuta mainittavasti Euroopan unionin talousarvioon, hyväksyttäisiin mahdollisimman pian odottamatta koko vuoden 2013 jälkeistä koheesiopolitiikkaa koskevan lainsäädäntöpaketin hyväksymistä. Komitea kehottaa lisäksi jäsenvaltioita poistamaan kaikki hallinnolliset esteet, jotka vähentävät halukkuutta EAYY:n perustamiseen tai syrjivät EAYY-vaihtoehtoa muun muassa verotuksen ja henkilöstön palvelukseenoton osalta muihin oikeudellisiin välineisiin verrattuna. |
| --- | --- |

39.

korostaa EAYY:n roolia keskeisenä alueellista yhteistyötä vahvistavana välineenä. Komitea pyytääkin jälleen, että tarkistettu EAYY-asetus, joka ei vaikuta mainittavasti Euroopan unionin talousarvioon, hyväksyttäisiin mahdollisimman pian odottamatta koko vuoden 2013 jälkeistä koheesiopolitiikkaa koskevan lainsäädäntöpaketin hyväksymistä. Komitea kehottaa lisäksi jäsenvaltioita poistamaan kaikki hallinnolliset esteet, jotka vähentävät halukkuutta EAYY:n perustamiseen tai syrjivät EAYY-vaihtoehtoa muun muassa verotuksen ja henkilöstön palvelukseenoton osalta muihin oikeudellisiin välineisiin verrattuna.

| 40. | katsoo, että jäsenvaltioita tulisi kannustaa uskomaan hallintoviranomaisen tehtävät EAYY:ille, mutta Euroopan komission tulisi esittää vakiomuotoisia järjestelyjä asetusehdotuksen 25 artiklan 3 kohdan selkiyttämiseksi, sillä kyseisen säännöksen mukaan sen jäsenvaltion, jonka alueella EAYY on rekisteröity tai jonka alueella johtava tuensaaja sijaitsee, on korvattava muiden maiden tuensaajille aiheettomasti maksetut määrät. Tämä niille valtioille asetettu velvoite, joiden alueella EAYY on rekisteröity tai joiden alueella johtava tuensaaja sijaitsee, saattaa rajoittaa huomattavasti kyseisten valtioiden halukkuutta siirtää EAYY:ille hallintovaltuuksiaan, sillä tällöin ne joutuisivat vastaamaan sellaisesta asiasta, johon ne eivät käytännössä pysty vaikuttamaan. Alueiden komitea katsookin tarpeelliseksi vahvistaa, että sen valtion viranomainen, jonka alueella EAYY on rekisteröity, voi antaa aiheettomasti maksettua tukea saaneen tuensaajan jäsenvaltion viranomaiselle valtuudet summan takaisin perimiseen. Vaihtoehtoisesti voidaan vaatia kyseisellä ohjelmajaksolla voimassa olevien edellytysten soveltamista, jolloin vastuu kuuluu sille jäsenvaltiolle, jossa tuensaaja, joka on velvollinen palauttamaan aiheettomasti maksetut varat, sijaitsee. |
| --- | --- |

40.

katsoo, että jäsenvaltioita tulisi kannustaa uskomaan hallintoviranomaisen tehtävät EAYY:ille, mutta Euroopan komission tulisi esittää vakiomuotoisia järjestelyjä asetusehdotuksen 25 artiklan 3 kohdan selkiyttämiseksi, sillä kyseisen säännöksen mukaan sen jäsenvaltion, jonka alueella EAYY on rekisteröity tai jonka alueella johtava tuensaaja sijaitsee, on korvattava muiden maiden tuensaajille aiheettomasti maksetut määrät. Tämä niille valtioille asetettu velvoite, joiden alueella EAYY on rekisteröity tai joiden alueella johtava tuensaaja sijaitsee, saattaa rajoittaa huomattavasti kyseisten valtioiden halukkuutta siirtää EAYY:ille hallintovaltuuksiaan, sillä tällöin ne joutuisivat vastaamaan sellaisesta asiasta, johon ne eivät käytännössä pysty vaikuttamaan. Alueiden komitea katsookin tarpeelliseksi vahvistaa, että sen valtion viranomainen, jonka alueella EAYY on rekisteröity, voi antaa aiheettomasti maksettua tukea saaneen tuensaajan jäsenvaltion viranomaiselle valtuudet summan takaisin perimiseen. Vaihtoehtoisesti voidaan vaatia kyseisellä ohjelmajaksolla voimassa olevien edellytysten soveltamista, jolloin vastuu kuuluu sille jäsenvaltiolle, jossa tuensaaja, joka on velvollinen palauttamaan aiheettomasti maksetut varat, sijaitsee.

Muita huomioita

| 41. | kannattaa työntekijäkohtaisten kiinteiden korvausten käyttöönottoa, sillä se on erinomainen toimenpide ja huomattava yksinkertaistus tuensaajan näkökulmasta. Työntekijäkohtaisten kiinteiden korvausten tulisi olla samat toimintamaasta riippumatta, sillä tehty työ on sama. Myös menojen valvontaan ja tukikelpoisuuteen tulisi soveltaa yhdenmukaistettuja menetelmiä. Komitea torjuu kuitenkin henkilöstökustannusten kiinteän osuuden rajoittamisen korkeintaan 15 prosenttiin kokonaiskustannuksista, sillä alueellinen yhteistyö edellyttää luonteensa vuoksi huomattavia henkilöresursseja, ja 15 prosentin henkilöstökustannusosuus on pitkälti alle nykyisen keskiarvon. |
| --- | --- |

41.

kannattaa työntekijäkohtaisten kiinteiden korvausten käyttöönottoa, sillä se on erinomainen toimenpide ja huomattava yksinkertaistus tuensaajan näkökulmasta. Työntekijäkohtaisten kiinteiden korvausten tulisi olla samat toimintamaasta riippumatta, sillä tehty työ on sama. Myös menojen valvontaan ja tukikelpoisuuteen tulisi soveltaa yhdenmukaistettuja menetelmiä. Komitea torjuu kuitenkin henkilöstökustannusten kiinteän osuuden rajoittamisen korkeintaan 15 prosenttiin kokonaiskustannuksista, sillä alueellinen yhteistyö edellyttää luonteensa vuoksi huomattavia henkilöresursseja, ja 15 prosentin henkilöstökustannusosuus on pitkälti alle nykyisen keskiarvon.

| 42. | pitää ympäristönsuojelun vaatimuksia, resurssitehokkuutta, ilmastonmuutoksen lieventämistä ja siihen mukautumista, riskien ehkäisemistä ja riskinhallintaa, yhtäläisiä mahdollisuuksia, sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän ehkäisemistä, miesten ja naisten välisen tasa-arvon tukemista jne. toki erittäin tärkeinä, mutta ei silti pidä suotavana, että jokaisessa ohjelmassa vaaditaan esittämään kuvaus niiden noudattamisesta. Tällaiset säännökset hankaloittavat suuresti ja jarruttavat erityisesti pienten rajat ylittävän yhteistyön ohjelmien toteuttamista. Tästä syystä alueiden komitea suosittaa, että kyseisiä säännöksiä ei sovelleta systemaattisesti, vaan ainoastaan silloin, kun se on järkevää ja perusteltua toiminnan painopisteiden ja toimien tyypin vuoksi. Tällaisten asioiden noudattamisen pakollinen perusteleminen saattaa myös olla absurdia ja epäloogista tapauksissa, joissa toiminnalla ei ole mitään tekemistä kyseisten ongelmien kanssa. |
| --- | --- |

42.

pitää ympäristönsuojelun vaatimuksia, resurssitehokkuutta, ilmastonmuutoksen lieventämistä ja siihen mukautumista, riskien ehkäisemistä ja riskinhallintaa, yhtäläisiä mahdollisuuksia, sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän ehkäisemistä, miesten ja naisten välisen tasa-arvon tukemista jne. toki erittäin tärkeinä, mutta ei silti pidä suotavana, että jokaisessa ohjelmassa vaaditaan esittämään kuvaus niiden noudattamisesta. Tällaiset säännökset hankaloittavat suuresti ja jarruttavat erityisesti pienten rajat ylittävän yhteistyön ohjelmien toteuttamista. Tästä syystä alueiden komitea suosittaa, että kyseisiä säännöksiä ei sovelleta systemaattisesti, vaan ainoastaan silloin, kun se on järkevää ja perusteltua toiminnan painopisteiden ja toimien tyypin vuoksi. Tällaisten asioiden noudattamisen pakollinen perusteleminen saattaa myös olla absurdia ja epäloogista tapauksissa, joissa toiminnalla ei ole mitään tekemistä kyseisten ongelmien kanssa.

| 43. | pitää tärkeänä, että tuensaajat toimivat yhteistyössä toimien kehittämiseksi, toteuttamiseksi ja rahoittamiseksi sekä henkilöstön palkkaamiseksi. Kaikkien neljän yhteistyökriteerin täyttäminen voi kuitenkin etenkin pienten hankkeiden (35 000 euron EAKR-tukeen asti) kohdalla aiheuttaa suunnittelu- ja täytäntöönpano-ongelmia. Näin ollen komitea ei pidä kohtuullisena vaatia näiltä hankkeilta kyseisen edellytyksen täyttämistä. Komitea ehdottaa, että pieniltä hankkeilta vaadittaisiin edelleen vähintään kahden kriteerin täyttämistä neljästä. |
| --- | --- |

43.

pitää tärkeänä, että tuensaajat toimivat yhteistyössä toimien kehittämiseksi, toteuttamiseksi ja rahoittamiseksi sekä henkilöstön palkkaamiseksi. Kaikkien neljän yhteistyökriteerin täyttäminen voi kuitenkin etenkin pienten hankkeiden (35 000 euron EAKR-tukeen asti) kohdalla aiheuttaa suunnittelu- ja täytäntöönpano-ongelmia. Näin ollen komitea ei pidä kohtuullisena vaatia näiltä hankkeilta kyseisen edellytyksen täyttämistä. Komitea ehdottaa, että pieniltä hankkeilta vaadittaisiin edelleen vähintään kahden kriteerin täyttämistä neljästä.

Ehdotuksia

| 44. | ehdottaa koordinoinnille, tehokkuudelle, erojen häivyttämiselle ja yhdentämiselle annetun painoarvon vuoksi, että uudella ohjelmakaudella käynnistetään uusia aloitteita, joilla edistetään temaattisten strategioiden ja kehittämisstrategioiden (liikenne, energia, työmarkkinat, ympäristönsuojelu, tiede ja tutkimus jne.) rajat ylittävää koordinointia ja yhdennettyjen lähestymistapojen omaksumista. Näin pystyttäisiin nostamaan esiin rajat ylittävän tason puutteet, kehittämismahdollisuudet ja yhdennetyt ratkaisut. Jotta havaitut ongelmat pystytään ratkaisemaan ja kehittämispotentiaali hyödyntämään, toiminnassa on oltava mukana niin julkisia kuin yksityisiäkin toimijoita sekä erilaisista lähteistä saatavia rahoitusvaroja. Välineen sujuvan toiminnan varmistamiseksi vaikuttaa erittäin suotavalta, että EAYY:iden ja euroregio-alueiden potentiaali otetaan käyttöön. Aloitteelle tulee osoittaa Euroopan alueellisen yhteistyön puitteissa riittävä rahoitus, jotta sen toiminta on varmasti tehokasta. |
| --- | --- |

44.

ehdottaa koordinoinnille, tehokkuudelle, erojen häivyttämiselle ja yhdentämiselle annetun painoarvon vuoksi, että uudella ohjelmakaudella käynnistetään uusia aloitteita, joilla edistetään temaattisten strategioiden ja kehittämisstrategioiden (liikenne, energia, työmarkkinat, ympäristönsuojelu, tiede ja tutkimus jne.) rajat ylittävää koordinointia ja yhdennettyjen lähestymistapojen omaksumista. Näin pystyttäisiin nostamaan esiin rajat ylittävän tason puutteet, kehittämismahdollisuudet ja yhdennetyt ratkaisut. Jotta havaitut ongelmat pystytään ratkaisemaan ja kehittämispotentiaali hyödyntämään, toiminnassa on oltava mukana niin julkisia kuin yksityisiäkin toimijoita sekä erilaisista lähteistä saatavia rahoitusvaroja. Välineen sujuvan toiminnan varmistamiseksi vaikuttaa erittäin suotavalta, että EAYY:iden ja euroregio-alueiden potentiaali otetaan käyttöön. Aloitteelle tulee osoittaa Euroopan alueellisen yhteistyön puitteissa riittävä rahoitus, jotta sen toiminta on varmasti tehokasta.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

3 artiklan 1 kohta

Muutetaan

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Maantieteellinen kattavuus | Maantieteellinen kattavuus |
| 1.   Rajat ylittävän yhteistyön tuen piiriin kuuluvat unionin NUTS 3 -alueet kaikilla sisäisillä maarajoilla ja sellaisilla ulkoisilla maarajoilla, jotka eivät kuulu unionin ulkopolitiikan rahoitusvälineistä tuettavien ohjelmien piiriin, sekä kaikki unionin NUTS 3 -alueet merirajoilla enintään 150 kilometrin etäisyydellä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mukautuksia, jotka ovat tarpeen ohjelmakaudella 2007–2013 vahvistettujen ohjelma-alueiden johdonmukaisuuden ja jatkuvuuden takaamiseksi. | 1.   Rajat ylittävän yhteistyön tuen piiriin kuuluvat unionin NUTS 3 -alueet kaikilla sisäisillä maarajoilla ja sellaisilla ulkoisilla maarajoilla, jotka eivät kuulu unionin ulkopolitiikan rahoitusvälineistä tuettavien ohjelmien piiriin, sekä kaikki unionin NUTS 3 -alueet merirajoilla enintään kilometrin etäisyydellä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mukautuksia, jotka ovat tarpeen ohjelmakaudella 2007–2013 vahvistettujen ohjelma-alueiden johdonmukaisuuden ja jatkuvuuden takaamiseksi. |
| Komissio laatii luettelon tukea saavista rajat ylittävistä alueista toimenpideohjelmittain eriteltynä ja antaa siitä täytäntöönpanosäädöksen. Täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. | Komissio laatii luettelon tukea saavista rajat ylittävistä alueista toimenpideohjelmittain eriteltynä ja antaa siitä täytäntöönpanosäädöksen. Täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. |
| Luettelossa on määriteltävä myös ne unionin NUTS 3 -alueet, jotka otetaan huomioon myönnettäessä EAKR:sta tukea rajat ylittävälle yhteistyölle sisäisillä rajoilla sekä unionin ulkopolitiikan välineiden, kuten asetuksen (EU) N:o [...]/2012 [ENI-asetus] nojalla ENI:n tai asetuksen (EU) N:o [...]/2012 [IPA-asetus] nojalla IPA:n piiriin kuuluvilla ulkorajoilla. | Luettelossa on määriteltävä myös ne unionin NUTS 3 -alueet, jotka otetaan huomioon myönnettäessä EAKR:sta tukea rajat ylittävälle yhteistyölle sisäisillä rajoilla sekä unionin ulkopolitiikan välineiden, kuten asetuksen (EU) N:o [...]/2012 [ENI-asetus] nojalla ENI:n tai asetuksen (EU) N:o [...]/2012 [IPA-asetus] nojalla IPA:n piiriin kuuluvilla ulkorajoilla. |
| Jäsenvaltiot voivat rajat ylittävien yhteistyöohjelmien luonnoksia toimittaessaan pyytää toisessa alakohdassa tarkoitetussa päätöksessä mainitun raja-alueen vieressä sijaitsevan NUTS 3 -alueen lisäämistä luetteloon; tällainen pyyntö on perusteltava. | Jäsenvaltiot voivat rajat ylittävien yhteistyöohjelmien luonnoksia toimittaessaan pyytää toisessa alakohdassa tarkoitetussa päätöksessä mainitun raja-alueen vieressä sijaitsevan NUTS 3 -alueen lisäämistä luetteloon . |
| [...] | [...] |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Maantieteellinen kattavuus

Maantieteellinen kattavuus

1.   Rajat ylittävän yhteistyön tuen piiriin kuuluvat unionin NUTS 3 -alueet kaikilla sisäisillä maarajoilla ja sellaisilla ulkoisilla maarajoilla, jotka eivät kuulu unionin ulkopolitiikan rahoitusvälineistä tuettavien ohjelmien piiriin, sekä kaikki unionin NUTS 3 -alueet merirajoilla enintään 150 kilometrin etäisyydellä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mukautuksia, jotka ovat tarpeen ohjelmakaudella 2007–2013 vahvistettujen ohjelma-alueiden johdonmukaisuuden ja jatkuvuuden takaamiseksi.

1.   Rajat ylittävän yhteistyön tuen piiriin kuuluvat unionin NUTS 3 -alueet kaikilla sisäisillä maarajoilla ja sellaisilla ulkoisilla maarajoilla, jotka eivät kuulu unionin ulkopolitiikan rahoitusvälineistä tuettavien ohjelmien piiriin, sekä kaikki unionin NUTS 3 -alueet merirajoilla enintään kilometrin etäisyydellä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mukautuksia, jotka ovat tarpeen ohjelmakaudella 2007–2013 vahvistettujen ohjelma-alueiden johdonmukaisuuden ja jatkuvuuden takaamiseksi.

Komissio laatii luettelon tukea saavista rajat ylittävistä alueista toimenpideohjelmittain eriteltynä ja antaa siitä täytäntöönpanosäädöksen. Täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

Komissio laatii luettelon tukea saavista rajat ylittävistä alueista toimenpideohjelmittain eriteltynä ja antaa siitä täytäntöönpanosäädöksen. Täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

Luettelossa on määriteltävä myös ne unionin NUTS 3 -alueet, jotka otetaan huomioon myönnettäessä EAKR:sta tukea rajat ylittävälle yhteistyölle sisäisillä rajoilla sekä unionin ulkopolitiikan välineiden, kuten asetuksen (EU) N:o [...]/2012 [ENI-asetus] nojalla ENI:n tai asetuksen (EU) N:o [...]/2012 [IPA-asetus] nojalla IPA:n piiriin kuuluvilla ulkorajoilla.

Luettelossa on määriteltävä myös ne unionin NUTS 3 -alueet, jotka otetaan huomioon myönnettäessä EAKR:sta tukea rajat ylittävälle yhteistyölle sisäisillä rajoilla sekä unionin ulkopolitiikan välineiden, kuten asetuksen (EU) N:o [...]/2012 [ENI-asetus] nojalla ENI:n tai asetuksen (EU) N:o [...]/2012 [IPA-asetus] nojalla IPA:n piiriin kuuluvilla ulkorajoilla.

Jäsenvaltiot voivat rajat ylittävien yhteistyöohjelmien luonnoksia toimittaessaan pyytää toisessa alakohdassa tarkoitetussa päätöksessä mainitun raja-alueen vieressä sijaitsevan NUTS 3 -alueen lisäämistä luetteloon; tällainen pyyntö on perusteltava.

Jäsenvaltiot voivat rajat ylittävien yhteistyöohjelmien luonnoksia toimittaessaan pyytää toisessa alakohdassa tarkoitetussa päätöksessä mainitun raja-alueen vieressä sijaitsevan NUTS 3 -alueen lisäämistä luetteloon .

[...]

[...]

Perustelu

Etäisyydeksi ehdotetaan 300 km (150 km:n sijaan), sillä käytännössä on ilmennyt, että rajat ylittävän yhteistyön esiintyminen merirajoilla ei riipu suoranaisesti lyhyestä etäisyydestä vaan kyseisten kahden valtion välisistä vuorovaikutussuhteista. Lisäksi nykyisten viestintä- ja kuljetuskeinojen ansiosta etäisyyden merkitys vähenee.

Mitä tulee puolestaan NUTS-tasoon, muun muassa Ranskan alueet kannattavat yleisesti aluejaon säilyttämistä sellaisena kuin se on nykyisellä ohjelmakaudella. Koska eri alueiden tilanteet kuitenkin vaihtelevat, tietynlainen joustavuus hankkeiden maantieteellisen kattavuuden määrittelyssä olisi suotavaa. Erityisesti olisi edistettävä NUTS 2 -alueiden tehostettua yhteistyötä valtioiden välillä (muuttamatta niiden rajauksia) ja laajennettava eräiden rajat ylittävien ohjelmien maantieteellistä soveltamisalaa NUTS 3 -alueita laajemmaksi (perustelluissa tapauksissa NUTS 2 -alueisiin siten, että tämä ei vaikuta haitallisesti rahoituksen keskittymiseen rajan välittömässä läheisyydessä sijaitseville alueille). Ranskan alueet kehottavat komissiota myös ottamaan huomioon euroregio-alueet, jotka ovat uusia tehostetun yhteistyön alueita.

Muutosehdotus 2

4 artiklan 3 kohta

Muutetaan

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Euroopan alueellisen yhteistyön määrärahat | Euroopan alueellisen yhteistyön määrärahat |
| 3.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksellä yhden päätöksen, jossa vahvistetaan luettelo kaikista yhteistyöohjelmista ja ilmoitetaan ohjelmittain sekä EAKR-tuen kokonaismäärä että vuoden 2014 määrärahojen määrä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. | 3.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksellä yhden päätöksen, jossa vahvistetaan luettelo kaikista yhteistyöohjelmista ja ilmoitetaan ohjelmittain sekä EAKR-tuen kokonaismäärä että vuoden 2014 määrärahojen määrä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. |
| Jäsenvaltioittain laadittavassa vuotuisessa erittelyssä kriteerinä käytetään 3 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa ja 3 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen alueiden väestömäärää. | laadittavassa erittelyssä kriteerinä käytetään 3 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa ja 3 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen alueiden väestömäärää. |
| [...] | [...] |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Euroopan alueellisen yhteistyön määrärahat

Euroopan alueellisen yhteistyön määrärahat

3.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksellä yhden päätöksen, jossa vahvistetaan luettelo kaikista yhteistyöohjelmista ja ilmoitetaan ohjelmittain sekä EAKR-tuen kokonaismäärä että vuoden 2014 määrärahojen määrä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

3.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksellä yhden päätöksen, jossa vahvistetaan luettelo kaikista yhteistyöohjelmista ja ilmoitetaan ohjelmittain sekä EAKR-tuen kokonaismäärä että vuoden 2014 määrärahojen määrä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

Jäsenvaltioittain laadittavassa vuotuisessa erittelyssä kriteerinä käytetään 3 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa ja 3 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen alueiden väestömäärää.

laadittavassa erittelyssä kriteerinä käytetään 3 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa ja 3 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen alueiden väestömäärää.

[...]

[...]

Perustelu

On syytä vaatia painokkaasti EU:n varojen jakamista yhteistyöohjelmittain. Nykyisen, jäsenvaltiokohtaisen jakojärjestelmän (jossa jäsenvaltiot huolehtivat yhteistyömäärärahojen jakamisesta asianomaisten alueiden kesken) jatkamiseen liittyy kaksinkertainen riski: ensinnäkin samalle alueelle myönnettävät kansalliset määrärahat voivat olla epätasapainossa, ja toiseksi näin ylläpidetään nk. oikeudenmukaiseen palautumaan perustuvaa ajattelutapaa, jossa kukin valtio voi yhteistyöulottuvuudesta välittämättä katsoa, että sen on ”saatava takaisin” tietyn alueen osalta vähintään saman verran rahoitusta kuin se on alueelle myöntänyt.

Muutosehdotus 3

4 artiklan 7 kohta

Muutetaan

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Euroopan alueellisen yhteistyön määrärahat
  7.   Vuosina 2015 ja 2016 EAKR:sta sellaisille ENI:n ja IPA:n mukaisille ohjelmille myönnettävä vuotuinen rahoitusosuus, joiden osalta komissiolle ei ole toimitettu 30 päivään kesäkuuta mennessä ENI:n ja IPA:n mukaista rajat ylittävää tai merialueita koskevaa ohjelmaa, kohdennetaan sellaisille 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille sisäisille rajat ylittäville yhteistyöohjelmille, joihin asianomainen jäsenvaltio osallistuu. | Euroopan alueellisen yhteistyön määrärahat
  7.   Vuosina 2015 ja 2016 EAKR:sta sellaisille ENI:n ja IPA:n mukaisille ohjelmille myönnettävä vuotuinen rahoitusosuus, joiden osalta komissiolle ei ole toimitettu 30 päivään kesäkuuta mennessä ENI:n ja IPA:n mukaista rajat ylittävää tai merialueita koskevaa ohjelmaa, kohdennetaan sellaisille 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille rajat ylittäville yhteistyöohjelmille, joihin asianomainen jäsenvaltio osallistuu. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Euroopan alueellisen yhteistyön määrärahat

7.   Vuosina 2015 ja 2016 EAKR:sta sellaisille ENI:n ja IPA:n mukaisille ohjelmille myönnettävä vuotuinen rahoitusosuus, joiden osalta komissiolle ei ole toimitettu 30 päivään kesäkuuta mennessä ENI:n ja IPA:n mukaista rajat ylittävää tai merialueita koskevaa ohjelmaa, kohdennetaan sellaisille 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille sisäisille rajat ylittäville yhteistyöohjelmille, joihin asianomainen jäsenvaltio osallistuu.

Euroopan alueellisen yhteistyön määrärahat

7.   Vuosina 2015 ja 2016 EAKR:sta sellaisille ENI:n ja IPA:n mukaisille ohjelmille myönnettävä vuotuinen rahoitusosuus, joiden osalta komissiolle ei ole toimitettu 30 päivään kesäkuuta mennessä ENI:n ja IPA:n mukaista rajat ylittävää tai merialueita koskevaa ohjelmaa, kohdennetaan sellaisille 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille rajat ylittäville yhteistyöohjelmille, joihin asianomainen jäsenvaltio osallistuu.

Perustelu

Komission ehdotuksen mukaan – ja toisin kuin nykyisellä kaudella – silloin kun ohjelmia ei toimiteta asetetussa määräajassa, käyttämättä jääneet EAKR-varat voidaan kohdentaa ainoastaan sellaisille sisäisille rajat ylittäville yhteistyöohjelmille, joihin asianomainen jäsenvaltio osallistuu. Koska tämä voi vahingoittaa joidenkin alueiden etuja, jos ne eivät pysty noudattamaan määräaikoja, vaikka ne eivät olisi edes vastuussa määräajan noudattamatta jättämisestä, ehdotetaan, että tilanne säilytetään nykyisellään.

Muutosehdotus 4

5 artikla

Muutetaan

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Temaattinen keskittäminen
  Asetuksen (EU) N:o [...]/2012 [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 9 artiklassa tarkoitetut temaattiset tavoitteet keskitetään seuraavasti:






  a) | kullekin rajat ylittävälle yhteistyöohjelmalle valitaan enintään 4 temaattista tavoitetta; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Temaattinen keskittäminen

Asetuksen (EU) N:o [...]/2012 [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 9 artiklassa tarkoitetut temaattiset tavoitteet keskitetään seuraavasti:

a)

kullekin rajat ylittävälle yhteistyöohjelmalle valitaan enintään 4 temaattista tavoitetta;

| b) | kullekin valtioiden väliselle yhteistyöohjelmalle valitaan enintään 4 temaattista tavoitetta; |
| --- | --- |

b)

kullekin valtioiden väliselle yhteistyöohjelmalle valitaan enintään 4 temaattista tavoitetta;

| c) | alueiden välisille ohjelmille voidaan valita kaikki temaattiset tavoitteet 2 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

c)

alueiden välisille ohjelmille voidaan valita kaikki temaattiset tavoitteet 2 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla.

Temaattinen keskittäminen

Asetuksen (EU) N:o [...]/2012 [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 9 artiklassa tarkoitetut temaattiset tavoitteet keskitetään seuraavasti:

| a) | kullekin rajat ylittävälle yhteistyöohjelmalle valitaan enintään temaattista tavoitetta; |
| --- | --- |

a)

kullekin rajat ylittävälle yhteistyöohjelmalle valitaan enintään temaattista tavoitetta;

| b) | kullekin valtioiden väliselle yhteistyöohjelmalle valitaan enintään temaattista tavoitetta; |
| --- | --- |

b)

kullekin valtioiden väliselle yhteistyöohjelmalle valitaan enintään temaattista tavoitetta;

| c) | alueiden välisille ohjelmille voidaan valita kaikki temaattiset tavoitteet 2 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

c)

alueiden välisille ohjelmille voidaan valita kaikki temaattiset tavoitteet 2 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla.

Perustelu

Rajat ylittävän yhteistyön tarkoituksena on auttaa paikkaamaan raja-alueiden syrjäisestä sijainnista aiheutuvia haittoja ja ratkaisemaan niistä aiheutuvia ongelmia harjoittamalla ja tukemalla rajat ylittävää yhteistyötä kaikilla elämänalueilla (raja-alueiden integroiminen). Tukea annetaan niin yhteistyölle, jolla pyritään poistamaan ongelmia yhteistyön keinoin, kuin yhteistyölle, jonka tarkoituksena on edistää integroitumista eri aloilla. Raja-alueilla on siksi olennaisen tärkeää antaa tukea mahdollisimman monenlaisille toiminnoille, jotka kuuluvat kaikenlaisille rajat ylittävän yhteistyön aloille.

Valtioiden väliseen yhteistyöhön sopii sama perustelu kuin rajat ylittävään yhteistyöhön. Kaikenlaisessa yhteistyössä on olennaisen tärkeää pitää yhteistyöalat mahdollisimman laajoina.

Muutosehdotus 5

6 artiklan a alakohta

Muutetaan

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ensisijaiset investointikohteet | Ensisijaiset investointikohteet |
| [...] | [...] |
| a) | rajat ylittävässä yhteistyössä: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ensisijaiset investointikohteet

Ensisijaiset investointikohteet

[...]

[...]

a)

rajat ylittävässä yhteistyössä:

| a) | rajat ylittävässä yhteistyössä: |
| --- | --- |

a)

rajat ylittävässä yhteistyössä:

| i) | rajat ylittävien työmarkkinoiden integroiminen, mukaan lukien rajat ylittävä liikkuvuus, yhteiset paikalliset työllisyysaloitteet ja yhteinen koulutus (työllisyyden ja työvoiman liikkuvuuden edistämistä koskevassa temaattisessa tavoitteessa); |
| --- | --- |

i)

rajat ylittävien työmarkkinoiden integroiminen, mukaan lukien rajat ylittävä liikkuvuus, yhteiset paikalliset työllisyysaloitteet ja yhteinen koulutus (työllisyyden ja työvoiman liikkuvuuden edistämistä koskevassa temaattisessa tavoitteessa);

| i) | rajat ylittävien työmarkkinoiden integroiminen, mukaan lukien rajat ylittävä liikkuvuus, yhteiset paikalliset työllisyysaloitteet ja yhteinen koulutus (työllisyyden ja työvoiman liikkuvuuden edistämistä koskevassa temaattisessa tavoitteessa); |
| --- | --- |

i)

rajat ylittävien työmarkkinoiden integroiminen, mukaan lukien rajat ylittävä liikkuvuus, yhteiset paikalliset työllisyysaloitteet ja yhteinen koulutus (työllisyyden ja työvoiman liikkuvuuden edistämistä koskevassa temaattisessa tavoitteessa);

| ii) | sukupuolten välisen tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen rajojen yli sekä sosiaalisen osallisuuden edistäminen rajojen yli (sosiaalista osallisuutta ja köyhyyden torjumista koskevassa temaattisessa tavoitteessa); |
| --- | --- |

ii)

sukupuolten välisen tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen rajojen yli sekä sosiaalisen osallisuuden edistäminen rajojen yli (sosiaalista osallisuutta ja köyhyyden torjumista koskevassa temaattisessa tavoitteessa);

| ii) | sukupuolten välisen tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen rajojen yli sekä sosiaalisen osallisuuden edistäminen rajojen yli (sosiaalista osallisuutta ja köyhyyden torjumista koskevassa temaattisessa tavoitteessa); |
| --- | --- |

ii)

sukupuolten välisen tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen rajojen yli sekä sosiaalisen osallisuuden edistäminen rajojen yli (sosiaalista osallisuutta ja köyhyyden torjumista koskevassa temaattisessa tavoitteessa);

| iii) | yhteisten koulutusjärjestelmien kehittäminen ja toteuttaminen (investointia osaamiseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen koskevassa temaattisessa tavoitteessa); |
| --- | --- |

iii)

yhteisten koulutusjärjestelmien kehittäminen ja toteuttaminen (investointia osaamiseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen koskevassa temaattisessa tavoitteessa);

| iii) | yhteisten koulutusjärjestelmien kehittäminen ja toteuttaminen (investointia osaamiseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen koskevassa temaattisessa tavoitteessa); |
| --- | --- |

iii)

yhteisten koulutusjärjestelmien kehittäminen ja toteuttaminen (investointia osaamiseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen koskevassa temaattisessa tavoitteessa);

| iv) | oikeudellisen ja hallinnollisen yhteistyön sekä kansalaisten ja instituutioiden välisen yhteistyön edistäminen (instituutioiden valmiuksien parantamista ja tehokasta julkista hallintoa koskevassa temaattisessa tavoitteessa); |
| --- | --- |

iv)

oikeudellisen ja hallinnollisen yhteistyön sekä kansalaisten ja instituutioiden välisen yhteistyön edistäminen (instituutioiden valmiuksien parantamista ja tehokasta julkista hallintoa koskevassa temaattisessa tavoitteessa);

| iv) | oikeudellisen ja hallinnollisen yhteistyön sekä kansalaisten ja instituutioiden välis yhteistyön edistäminen (instituutioiden valmiuksien parantamista ja tehokasta julkista hallintoa koskevassa temaattisessa tavoitteessa); |
| --- | --- |

iv)

oikeudellisen ja hallinnollisen yhteistyön sekä kansalaisten ja instituutioiden välis yhteistyön edistäminen (instituutioiden valmiuksien parantamista ja tehokasta julkista hallintoa koskevassa temaattisessa tavoitteessa);

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Perustelu

Ks. ”poliittisten suositusten” kohta 9.

Muutosehdotus 6

6 artiklan b alakohta

Muutetaan

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| b) | valtioiden välisessä yhteistyössä: makroalue- ja merialuestrategioiden kehittäminen ja toteuttaminen (instituutioiden valmiuksien parantamista ja tehokasta julkista hallintoa koskevassa temaattisessa tavoitteessa). |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

b)

valtioiden välisessä yhteistyössä: makroalue- ja merialuestrategioiden kehittäminen ja toteuttaminen (instituutioiden valmiuksien parantamista ja tehokasta julkista hallintoa koskevassa temaattisessa tavoitteessa).

| b) | valtioiden välisessä yhteistyössä: makroalue- ja merialuestrategioiden kehittäminen ja toteuttaminen (instituutioiden valmiuksien parantamista ja tehokasta julkista hallintoa koskevassa temaattisessa tavoitteessa). |
| --- | --- |

b)

valtioiden välisessä yhteistyössä: makroalue- ja merialuestrategioiden kehittäminen ja toteuttaminen (instituutioiden valmiuksien parantamista ja tehokasta julkista hallintoa koskevassa temaattisessa tavoitteessa).

Perustelu

Ks. ”poliittisten suositusten” kohta 14.

Muutosehdotus 7

6 artikla, uusi c alakohta

Lisätään

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Ks. ”poliittisten suositusten” kohta 11.

Muutosehdotus 8

7 artiklan 2 kohdan c alakohta

Muutetaan

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Yhteistyöohjelmien sisältö | Yhteistyöohjelmien sisältö |
| [...] | [...] |
| c) | vaikutus kumppanuussopimuksessa vahvistettuun aluekehityksen yhdennettyyn strategiaan, sekä |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Yhteistyöohjelmien sisältö

Yhteistyöohjelmien sisältö

[...]

[...]

c)

vaikutus kumppanuussopimuksessa vahvistettuun aluekehityksen yhdennettyyn strategiaan, sekä

| c) | vaikutus kumppanuussopimuksessa vahvistettuun aluekehityksen yhdennettyyn strategiaan, sekä |
| --- | --- |

c)

vaikutus kumppanuussopimuksessa vahvistettuun aluekehityksen yhdennettyyn strategiaan, sekä

| i) | mekanismit, joilla varmistetaan rahastojen, maaseuturahaston, Euroopan meri- ja kalatalousrahaston sekä muiden unionin ja kansallisten rahoitusvälineiden sekä Euroopan investointipankin (EIP) välineen koordinointi; |
| --- | --- |

i)

mekanismit, joilla varmistetaan rahastojen, maaseuturahaston, Euroopan meri- ja kalatalousrahaston sekä muiden unionin ja kansallisten rahoitusvälineiden sekä Euroopan investointipankin (EIP) välineen koordinointi;

| i) | mekanismit, joilla varmistetaan rahastojen, maaseuturahaston, Euroopan meri- ja kalatalousrahaston sekä muiden unionin ja kansallisten rahoitusvälineiden sekä Euroopan investointipankin (EIP) välineen koordinointi; |
| --- | --- |

i)

mekanismit, joilla varmistetaan rahastojen, maaseuturahaston, Euroopan meri- ja kalatalousrahaston sekä muiden unionin ja kansallisten rahoitusvälineiden sekä Euroopan investointipankin (EIP) välineen koordinointi;

| ii) | tarvittaessa suunnitelma integroidusta lähestymistavasta kaupunki-, maaseutu- ja rannikkoalueiden sekä alueiden, joilla on alueellisia erityispiirteitä, alueelliseen kehitykseen ja erityisesti asetuksen (EU) N:o /2012 [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 28 ja 29 artiklan täytäntöönpanojärjestelyt; |
| --- | --- |

ii)

tarvittaessa suunnitelma integroidusta lähestymistavasta kaupunki-, maaseutu- ja rannikkoalueiden sekä alueiden, joilla on alueellisia erityispiirteitä, alueelliseen kehitykseen ja erityisesti asetuksen (EU) N:o /2012 [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 28 ja 29 artiklan täytäntöönpanojärjestelyt;

| ii) | tarvittaessa suunnitelma integroidusta lähestymistavasta kaupunki-, maaseutu- ja rannikkoalueiden sekä alueiden, joilla on alueellisia erityispiirteitä, alueelliseen kehitykseen ja erityisesti asetuksen (EU) N:o /2012 [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 28 ja 29 artiklan täytäntöönpanojärjestelyt; |
| --- | --- |

ii)

tarvittaessa suunnitelma integroidusta lähestymistavasta kaupunki-, maaseutu- ja rannikkoalueiden sekä alueiden, joilla on alueellisia erityispiirteitä, alueelliseen kehitykseen ja erityisesti asetuksen (EU) N:o /2012 [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 28 ja 29 artiklan täytäntöönpanojärjestelyt;

| iii) | tarvittaessa luettelo kaupungeista, joissa toteutetaan yhdennettyjä kestävää kaupunkikehitystä koskevia toimia, sekä näitä toimia koskevat EAKR-tuen alustavat vuotuiset määrärahat, mukaan luettuina kaupungeille asetuksen (EU) N:o /2012 [EAKR-asetus] 7 artiklan 2 kohdan nojalla siirretyt varat hallinnointia varten; |
| --- | --- |

iii)

tarvittaessa luettelo kaupungeista, joissa toteutetaan yhdennettyjä kestävää kaupunkikehitystä koskevia toimia, sekä näitä toimia koskevat EAKR-tuen alustavat vuotuiset määrärahat, mukaan luettuina kaupungeille asetuksen (EU) N:o /2012 [EAKR-asetus] 7 artiklan 2 kohdan nojalla siirretyt varat hallinnointia varten;

| iii) | tarvittaessa luettelo kaupungeista, joissa toteutetaan yhdennettyjä kestävää kaupunkikehitystä koskevia toimia, sekä näitä toimia koskevat EAKR-tuen alustavat vuotuiset määrärahat, mukaan luettuina kaupungeille asetuksen (EU) N:o /2012 [EAKR-asetus] 7 artiklan 2 kohdan nojalla siirretyt varat hallinnointia varten; |
| --- | --- |

iii)

tarvittaessa luettelo kaupungeista, joissa toteutetaan yhdennettyjä kestävää kaupunkikehitystä koskevia toimia, sekä näitä toimia koskevat EAKR-tuen alustavat vuotuiset määrärahat, mukaan luettuina kaupungeille asetuksen (EU) N:o /2012 [EAKR-asetus] 7 artiklan 2 kohdan nojalla siirretyt varat hallinnointia varten;

| iv) | sellaiset alueet, joilla toteutetaan paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita; |
| --- | --- |

iv)

sellaiset alueet, joilla toteutetaan paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita;

| iv) | sellaiset alueet, joilla toteutetaan paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita; |
| --- | --- |

iv)

sellaiset alueet, joilla toteutetaan paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita;

| v) | tarvittaessa suunniteltujen toimien vaikutus makroalue- ja merialuestrategioihin; |
| --- | --- |

v)

tarvittaessa suunniteltujen toimien vaikutus makroalue- ja merialuestrategioihin;

| v) | tarvittaessa suunniteltujen toimien vaikutus makroalue- ja merialuestrategioihin; |
| --- | --- |

v)

tarvittaessa suunniteltujen toimien vaikutus makroalue- ja merialuestrategioihin;

Perustelu

Aluekehitystuen erityismuotoja koskevien tietojen esittäminen 7 artiklan c kohdassa kuvatulla tavalla on komitean mielestä tarpeellista ja pakollista ohjelma-asiakirjassa vain silloin, jos näitä mekanismeja käytetään aktiivisesti toimenpideohjelmassa tai jos on jokin muu peruste sisällyttää niiden kuvaus ohjelma-asiakirjaan. Tästä syystä näiden asioiden kuvaamista Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmassa ei pitäisi vaatia pakollisena, vaan ainoastaan, jos se on tarpeellista ja asianmukaista, kuten puheenjohtajavaltio Tanskan esittämässä yleisasetusta koskevassa kompromissiehdotuksessa (87 artiklan 2 kohta) säädetään tavoitteen 1 ohjelmien osalta.

Muutosehdotus 9

7 artiklan 2 kohdan g alakohdan iv alakohta

Muutetaan

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| iv) | menettely yhteisen sihteeristön perustamiseksi; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

iv)

menettely yhteisen sihteeristön perustamiseksi;

| iv) | menettely yhteisen sihteeristön perustamiseksi; |
| --- | --- |

iv)

menettely yhteisen sihteeristön perustamiseksi;

Perustelu

Välittävät elimet ovat osoittautuneet monissa ohjelmissa hyvin tehokkaiksi. Alueiden komitea vaatii siksi kyseisen menettelyn säilyttämistä siellä, missä se on osoittautunut toimivaksi.

Muutosehdotus 10

11 artiklan 2 kohta

Muutetaan

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Toimien valinta | Toimien valinta |
| [...] | [...] |
| 2.   Rajat ylittävään ja valtioiden väliseen yhteistyöhön valituissa toimissa on oltava tuensaajia vähintään kahdesta osallistuvasta maasta, joista vähintään yhden on oltava jäsenvaltio. Toimi voidaan toteuttaa vain yhdessä maassa edellyttäen, että koko ohjelma-alue hyötyy siitä. | 2.   Rajat ylittävään yhteistyöhön valituissa toimissa on oltava tuensaajia vähintään kahdesta osallistuvasta maasta, joista vähintään yhden on oltava jäsenvaltio. Toimi voidaan toteuttaa vain yhdessä maassa edellyttäen, että koko ohjelma-alue hyötyy siitä. |
| Edellä olevan 2 artiklan 3 kohdan a ja b alakohdan mukaisen alueiden välisen yhteistyön toimissa tuensaajia on oltava vähintään kolmesta maasta, joista vähintään kaksi on jäsenvaltioita. | Edellä olevan 2 artiklan 3 kohdan a ja b alakohdan mukaisen alueiden välisen yhteistyön toimissa tuensaajia on oltava vähintään kolmesta maasta, joista vähintään kaksi on jäsenvaltioita. |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Toimien valinta

Toimien valinta

[...]

[...]

2.   Rajat ylittävään ja valtioiden väliseen yhteistyöhön valituissa toimissa on oltava tuensaajia vähintään kahdesta osallistuvasta maasta, joista vähintään yhden on oltava jäsenvaltio. Toimi voidaan toteuttaa vain yhdessä maassa edellyttäen, että koko ohjelma-alue hyötyy siitä.

2.   Rajat ylittävään yhteistyöhön valituissa toimissa on oltava tuensaajia vähintään kahdesta osallistuvasta maasta, joista vähintään yhden on oltava jäsenvaltio. Toimi voidaan toteuttaa vain yhdessä maassa edellyttäen, että koko ohjelma-alue hyötyy siitä.

Edellä olevan 2 artiklan 3 kohdan a ja b alakohdan mukaisen alueiden välisen yhteistyön toimissa tuensaajia on oltava vähintään kolmesta maasta, joista vähintään kaksi on jäsenvaltioita.

Edellä olevan 2 artiklan 3 kohdan a ja b alakohdan mukaisen alueiden välisen yhteistyön toimissa tuensaajia on oltava vähintään kolmesta maasta, joista vähintään kaksi on jäsenvaltioita.

Perustelu

Komission ehdotuksen mukaan valtioiden välinen yhteistyö toimii vastaavalla tavalla kuin rajat ylittävä yhteistyö, eli tuensaajat voivat olla vain kahdesta eri maasta ja toimi voidaan toteuttaa vain yhdessä maassa. Komitean mielestä yhteistyö ei tällaisessa muodossa tee oikeutta monikansalliselle ulottuvuudelleen ja että tästä syystä olisi mieluummin sovellettava samassa kohdassa säädettyjä alueiden välisen yhteistyön sääntöjä.

Lisäksi osa nykyisistä valtioiden välisen yhteistyön ohjelmista on tarkoitettu syrjäisimmille alueille. Olisi varsin mutkikasta vaatia kolmen tuensaajamaan osallistumista näihin ohjelmiin.

Muutosehdotus 11

11 artiklan 4 kohta

Muutetaan

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tuensaajien on toimittava yhteistyössä toimien kehittämiseksi, toteuttamiseksi ja rahoittamiseksi sekä henkilöstön palkkaamiseksi niihin. | Tuensaajien on toimittava yhteistyössä toimien kehittämiseksi, toteuttamiseksi ja rahoittamiseksi sekä henkilöstön palkkaamiseksi niihin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tuensaajien on toimittava yhteistyössä toimien kehittämiseksi, toteuttamiseksi ja rahoittamiseksi sekä henkilöstön palkkaamiseksi niihin.

Tuensaajien on toimittava yhteistyössä toimien kehittämiseksi, toteuttamiseksi ja rahoittamiseksi sekä henkilöstön palkkaamiseksi niihin.

Perustelu

Etenkin pienten hankkeiden kohdalla on lievennettävä tiukkoja vaatimuksia rajat ylittävän luonteen osoittamiseksi. Monilla pienillä ja laadukkailla hankkeilla, jotka edistävät selkeästi rajat ylittävien suhteiden kehittymistä, on kuitenkin vaikeuksia saada kaikki neljä kriteeriä täytettyä.

Muutosehdotus 12

15 artikla

Muutetaan

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen indikaattorit | Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen indikaattorit |
| Tämän asetuksen liitteessä määriteltyjä yhteisiä indikaattoreita käytetään tarvittaessa asetuksen (EU) N:o [...]/2012 [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 24 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Niiden lähtöarvo on nolla ja kumulatiiviset tavoitteet asetetaan vuodelle 2022. | Tämän asetuksen liitteessä määriteltyjä yhteisiä indikaattoreita käytetään tarvittaessa asetuksen (EU) N:o [...]/2012 [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 24 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Niiden lähtöarvo on nolla ja kumulatiiviset tavoitteet asetetaan vuodelle 2022. |
| [...] | [...] |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen indikaattorit

Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan tavoitteen indikaattorit

Tämän asetuksen liitteessä määriteltyjä yhteisiä indikaattoreita käytetään tarvittaessa asetuksen (EU) N:o [...]/2012 [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 24 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Niiden lähtöarvo on nolla ja kumulatiiviset tavoitteet asetetaan vuodelle 2022.

Tämän asetuksen liitteessä määriteltyjä yhteisiä indikaattoreita käytetään tarvittaessa asetuksen (EU) N:o [...]/2012 [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 24 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Niiden lähtöarvo on nolla ja kumulatiiviset tavoitteet asetetaan vuodelle 2022.

[...]

[...]

Perustelu

Liitteeseen sisältyviä yhteisiä indikaattoreita tulisi pitää pelkkinä esimerkkeinä. Indikaattorien soveltuvuus kuhunkin ohjelmaan, tavoitteeseen ja painopisteeseen olisi määriteltävä tapauskohtaisesti. Indikaattoreihin liittyvän kysymyksen ratkaiseminen näin yleisluonteisella säännöksellä ei auta varmistamaan ohjelman eikä toimien tehokkuutta. Tämän lisäksi liitteessä esitetyissä indikaattoreissa ennakoidaan kaikkiin ohjelmiin soveltuvia painopisteitä ja toimityyppejä.

Muutosehdotus 13

16 artikla

Muutetaan

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tekninen tuki
  EAKR:sta teknistä tukea varten myönnettävän tuen määrä voi olla enintään 6 prosenttia yhteistyöohjelman kokonaistuen määrästä, mutta sen on kuitenkin oltava vähintään 1 500 000 euroa. | Tekninen tuki
  EAKR:sta teknistä tukea varten myönnettävän tuen määrä voi olla enintään 6 prosenttia yhteistyöohjelman kokonaistuen määrästä , mutta sen on kuitenkin oltava vähintään 1 500 000 euroa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tekninen tuki

EAKR:sta teknistä tukea varten myönnettävän tuen määrä voi olla enintään 6 prosenttia yhteistyöohjelman kokonaistuen määrästä, mutta sen on kuitenkin oltava vähintään 1 500 000 euroa.

Tekninen tuki

EAKR:sta teknistä tukea varten myönnettävän tuen määrä voi olla enintään 6 prosenttia yhteistyöohjelman kokonaistuen määrästä , mutta sen on kuitenkin oltava vähintään 1 500 000 euroa.

Perustelu

Neljän Euroopan laajuisen alueellisen yhteistyöhankkeen (Espon, Interact, Interreg IV C ja Urbact) kustannukset ovat toki pienemmät kuin investointihankkeissa, mutta hallinnollisten kustannusten osuus on suurempi toiminnan luonteen vuoksi (tutkimukset, asiantuntemus, parhaiden käytänteiden vaihto).

Muutosehdotus 14

18 artikla

Muutetaan

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Toimen henkilöstökustannukset voidaan laskea kiinteänä osuutena, joka voi olla enintään 15 prosenttia asianomaisen toimen muista kuin henkilöstökustannuksia koskevista välittömistä kustannuksista. | Toimen henkilöstökustannukset voidaan laskea kiinteänä osuutena, joka voi olla enintään prosenttia asianomaisen toimen muista kuin henkilöstökustannuksia koskevista välittömistä kustannuksista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Toimen henkilöstökustannukset voidaan laskea kiinteänä osuutena, joka voi olla enintään 15 prosenttia asianomaisen toimen muista kuin henkilöstökustannuksia koskevista välittömistä kustannuksista.

Toimen henkilöstökustannukset voidaan laskea kiinteänä osuutena, joka voi olla enintään prosenttia asianomaisen toimen muista kuin henkilöstökustannuksia koskevista välittömistä kustannuksista.

Perustelu

Ks. ”poliittisten suositusten” kohta 41.

Muutosehdotus 15

19 artikla, uusi 4 kohta

Muutetaan

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Yhteistyöohjelmien toimien tukikelpoisuus sijainnin perusteella | Yhteistyöohjelmien toimien tukikelpoisuus sijainnin perusteella |
| | [...] |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Yhteistyöohjelmien toimien tukikelpoisuus sijainnin perusteella

Yhteistyöohjelmien toimien tukikelpoisuus sijainnin perusteella

[...]

Perustelu

Vaikka nykyinen järjestely mahdollistaa rajat ylittävän yhteistyön ohjelmien puitteissa joustavuussääntöjen soveltamisen, niin jäsenvaltiot (hallintoviranomaiset ja kansalliset viranomaiset) eivät useinkaan ole hyödyntäneet tätä mahdollisuutta ohjelmia laatiessaan. Tämä vaikeuttaa hankkeiden toteuttamista useampaan valtioon kuuluvilla alueilla, kuten euroregio-alueilla.

Muutosehdotus 16

26 artikla

Muutetaan

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Euron käyttö | Euron käyttö |
| Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o [...]/2012 [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 123 artiklassa säädetään, tuensaajat muuntavat muussa valuutassa kuin eurossa aiheutuneen menon määrän euroiksi sen kuukauden kuluessa, jona meno on aiheutunut. | Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o [...]/2012 [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 123 artiklassa säädetään, tuensaajat muuntavat muussa valuutassa kuin eurossa aiheutuneen menon määrän euroiksi sen kuukauden kuluessa, jona meno on . |
| Muuntamisen tarkastaa sen jäsenvaltion tai kolmannen maan hallintoviranomainen tai valvoja, jossa tuensaaja sijaitsee. | Muuntamisen tarkastaa sen jäsenvaltion tai kolmannen maan hallintoviranomainen tai valvoja, jossa tuensaaja sijaitsee. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Euron käyttö

Euron käyttö

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o [...]/2012 [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 123 artiklassa säädetään, tuensaajat muuntavat muussa valuutassa kuin eurossa aiheutuneen menon määrän euroiksi sen kuukauden kuluessa, jona meno on aiheutunut.

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o [...]/2012 [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 123 artiklassa säädetään, tuensaajat muuntavat muussa valuutassa kuin eurossa aiheutuneen menon määrän euroiksi sen kuukauden kuluessa, jona meno on .

Muuntamisen tarkastaa sen jäsenvaltion tai kolmannen maan hallintoviranomainen tai valvoja, jossa tuensaaja sijaitsee.

Muuntamisen tarkastaa sen jäsenvaltion tai kolmannen maan hallintoviranomainen tai valvoja, jossa tuensaaja sijaitsee.

Perustelu

Komitean mielestä sopiva ajankohta kansallisen valuutan muuntamiseksi euroiksi on se hetki (ellei käytetä kyseisenä kuukautena voimassa olevaa vaihtokurssia), jona meno esitetään tarkastettavaksi yleisasetuksen 114 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. Vaikka tämä onkin tekninen kysymys, nykyinen säännös, jonka mukaan muuntaminen tapahtuu menon aiheutumisajankohtana voimassa olleen vaihtokurssin mukaan, on valittu väärin perustein ja saattaa hankaloittaa toimintaa (ja siten nostaa virheriskiä), erityisesti jos otetaan huomioon, että tarkastettavaksi esitettävät menot ovat yleensä aiheutuneet eri ajankohtina. Yhdessä menoista kootussa ”paketissa” käytettäisiin siten eri vaihtokursseja. Teknisesti yksinkertaisin ja riskittömin ratkaisu on kaikkien esitettävien menojen muuntaminen saman vaihtokurssin mukaan eli käyttäen sen kuukauden aikana voimassa olevaa vaihtokurssia, jona menot esitetään tarkastettavaksi. Ehdotetulla muutoksella parannetaan lisäksi tuensaajien varmuutta saatavista varoista, sillä näin voidaan lyhentää kansallisten valuuttojen euroiksi muuntamisen ajankohdan ja tuen maksamisen välistä aikaa.

Bryssel 19. heinäkuuta 2012

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 277/110 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 277/110

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Lentoasemapaketti”

2012/C 277/11

ALUEIDEN KOMITEA

| — | panee tyytyväisenä merkille tavoitteen luoda välttämättömät edellytykset olemassa olevan infrastruktuurin nykyistä tehokkaampaa käyttöä varten mutta katsoo, että on ryhdyttävä lisätoimiin kasvavan kapasiteettitarpeen tyydyttämiseksi riittävällä tavalla. Erityisen tärkeää on kehittää ylikuormitettujen lentoasemien kapasiteettia, ottaa nykyistä enemmän huomioon alueellisten lentoasemien vapaa kapasiteetti, edistää ripeästi yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan luomista ja varmistaa kilpailukykyiset käyttöajat, myös yöllä. |
| --- | --- |

—

panee tyytyväisenä merkille tavoitteen luoda välttämättömät edellytykset olemassa olevan infrastruktuurin nykyistä tehokkaampaa käyttöä varten mutta katsoo, että on ryhdyttävä lisätoimiin kasvavan kapasiteettitarpeen tyydyttämiseksi riittävällä tavalla. Erityisen tärkeää on kehittää ylikuormitettujen lentoasemien kapasiteettia, ottaa nykyistä enemmän huomioon alueellisten lentoasemien vapaa kapasiteetti, edistää ripeästi yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan luomista ja varmistaa kilpailukykyiset käyttöajat, myös yöllä.

| — | pitää välttämättömänä lentoasemien intermodaalisten yhteyksien parantamista muiden liikennemuotojen kanssa. Tämä lisää kilpailukykyä ja takaa alueiden riittävät yhteydet eurooppalaiseen ja maailmanlaajuiseen lentoliikenneverkkoon. |
| --- | --- |

—

pitää välttämättömänä lentoasemien intermodaalisten yhteyksien parantamista muiden liikennemuotojen kanssa. Tämä lisää kilpailukykyä ja takaa alueiden riittävät yhteydet eurooppalaiseen ja maailmanlaajuiseen lentoliikenneverkkoon.

| — | kannattaa Euroopan komission näkemystä, jonka mukaan tasapainoisen lähestymistavan mukaisesti on valittava kustannustehokkain toimenpide melunvähennystavoitteiden saavuttamiseksi, mutta katsoo, että komissiolle kaavailtu tarkistusoikeus ylittää toissijaisuusperiaatetta ajatellen komission toimivallan. Alueviranomaisten on määrättävä toimintarajoitukset siten, että niissä otetaan huomioon paikalliset olosuhteet ja erityispiirteet. Euroopan komission lisätarkistusoikeus ei ole tarpeen eikä suhteellisuusperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

—

kannattaa Euroopan komission näkemystä, jonka mukaan tasapainoisen lähestymistavan mukaisesti on valittava kustannustehokkain toimenpide melunvähennystavoitteiden saavuttamiseksi, mutta katsoo, että komissiolle kaavailtu tarkistusoikeus ylittää toissijaisuusperiaatetta ajatellen komission toimivallan. Alueviranomaisten on määrättävä toimintarajoitukset siten, että niissä otetaan huomioon paikalliset olosuhteet ja erityispiirteet. Euroopan komission lisätarkistusoikeus ei ole tarpeen eikä suhteellisuusperiaatteen mukainen.

| — | panee tyytyväisenä merkille tavoitteen, jonka mukaan maahuolintapalvelujen markkinoita olisi vapautettava ja yhdenmukaistettava entisestään. Tämä lisää kilpailua ja parantaa viime kädessä Euroopan unionin lentoasemilla tarjottavien maahuolintapalvelujen laatua. Jotta vältetään nykyisiin työsuhteisiin, lentoliikenteen turvallisuuteen ja lentoasemien kapasiteettiin kohdistuvat haittavaikutukset, lentoasemilla olisi kuitenkin voitava ottaa asianmukaisesti huomioon paikalliset erityispiirteet. |
| --- | --- |

—

panee tyytyväisenä merkille tavoitteen, jonka mukaan maahuolintapalvelujen markkinoita olisi vapautettava ja yhdenmukaistettava entisestään. Tämä lisää kilpailua ja parantaa viime kädessä Euroopan unionin lentoasemilla tarjottavien maahuolintapalvelujen laatua. Jotta vältetään nykyisiin työsuhteisiin, lentoliikenteen turvallisuuteen ja lentoasemien kapasiteettiin kohdistuvat haittavaikutukset, lentoasemilla olisi kuitenkin voitava ottaa asianmukaisesti huomioon paikalliset erityispiirteet.

| — | suhtautuu myönteisesti markkinataloudellisten välineiden käyttöönottoon sen varmistamiseksi, että kuormitettujen lentoasemien niukka kapasiteetti hyödynnetään mahdollisimman hyvin, mutta korostaa, että alueiden yhteydet lentoliikenneverkkoon on kuitenkin edelleen taattava. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti markkinataloudellisten välineiden käyttöönottoon sen varmistamiseksi, että kuormitettujen lentoasemien niukka kapasiteetti hyödynnetään mahdollisimman hyvin, mutta korostaa, että alueiden yhteydet lentoliikenneverkkoon on kuitenkin edelleen taattava.

| Esittelijä | Roland WERNER (DE, ALDE), valtiosihteeri Saksin osavaltion talous-, työ- ja liikenneministeriössä |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat | | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle
  Lentoasemia koskeva politiikka Euroopan unionissa – kapasiteetin ja laadun tarkasteleminen kasvun, yhteenliitettävyyden ja kestävän liikkuvuuden edistämiseksi
  COM(2011) 823 final |

Esittelijä

Roland WERNER (DE, ALDE), valtiosihteeri Saksin osavaltion talous-, työ- ja liikenneministeriössä

Viiteasiakirjat

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle

Lentoasemia koskeva politiikka Euroopan unionissa – kapasiteetin ja laadun tarkasteleminen kasvun, yhteenliitettävyyden ja kestävän liikkuvuuden edistämiseksi

COM(2011) 823 final

| | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tasapainoisen lähestymistavan mukaista meluun liittyvien toimintarajoitusten asettamista unionin lentoasemilla koskevista säännöistä ja menettelyistä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/30/EY kumoamisesta
  COM(2011) 828 final |
| --- | --- |

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tasapainoisen lähestymistavan mukaista meluun liittyvien toimintarajoitusten asettamista unionin lentoasemilla koskevista säännöistä ja menettelyistä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/30/EY kumoamisesta

COM(2011) 828 final

| | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus maahuolintapalveluista unionin lentoasemilla ja neuvoston direktiivin 96/67/EY kumoamisesta
  COM(2011) 824 final |
| --- | --- |

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus maahuolintapalveluista unionin lentoasemilla ja neuvoston direktiivin 96/67/EY kumoamisesta

COM(2011) 824 final

| | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus lähtö- ja saapumisaikojen jakamista Euroopan unionin lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä (uudelleenlaadittu toisinto)
  COM(2011) 827 final |
| --- | --- |

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus lähtö- ja saapumisaikojen jakamista Euroopan unionin lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä (uudelleenlaadittu toisinto)

COM(2011) 827 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleisiä huomioita (COM(2011) 823 final)

| 1. | katsoo, että lentoasemat ovat modernin ja toimivan liikenneverkon välttämätön osa. Lentokentät synnyttävät eri alueiden talouskehitykselle, työmarkkinoille ja matkailulle tärkeitä kannustimia. Lisäksi ne vahvistavat Euroopan unionin alueellista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

1.

katsoo, että lentoasemat ovat modernin ja toimivan liikenneverkon välttämätön osa. Lentokentät synnyttävät eri alueiden talouskehitykselle, työmarkkinoille ja matkailulle tärkeitä kannustimia. Lisäksi ne vahvistavat Euroopan unionin alueellista yhteenkuuluvuutta.

| 2. | yhtyy käsitykseen, jonka mukaan ilma-alusten aiheuttama melu lentoasemilla on haitta yhä useammalle eurooppalaiselle – erityisesti öisin, ja epätoivottujen vaikutusten lieventämiseksi tarvitaan näin ollen aktiivinen melunhallintastrategia. |
| --- | --- |

2.

yhtyy käsitykseen, jonka mukaan ilma-alusten aiheuttama melu lentoasemilla on haitta yhä useammalle eurooppalaiselle – erityisesti öisin, ja epätoivottujen vaikutusten lieventämiseksi tarvitaan näin ollen aktiivinen melunhallintastrategia.

| 3. | tukee Euroopan komission tavoitetta hyödyntää ja kehittää parhaalla mahdollisella tavalla lentoliikenteen potentiaalia, erityisesti lentoliikenteen ennustettua kasvua. |
| --- | --- |

3.

tukee Euroopan komission tavoitetta hyödyntää ja kehittää parhaalla mahdollisella tavalla lentoliikenteen potentiaalia, erityisesti lentoliikenteen ennustettua kasvua.

| 4. | painottaa, että EU voisi edistää lentoasemaverkon ajanmukaistamiseen ja uusien lentoasemien rakentamiseen tehtäviä investointeja etenkin innovatiivisilla rahoitusvälineillä, jotta voidaan varmistaa EU:n kestäväpohjainen talouskasvu ja parantaa unionin taloussuhteita muuhun maailmaan. |
| --- | --- |

4.

painottaa, että EU voisi edistää lentoasemaverkon ajanmukaistamiseen ja uusien lentoasemien rakentamiseen tehtäviä investointeja etenkin innovatiivisilla rahoitusvälineillä, jotta voidaan varmistaa EU:n kestäväpohjainen talouskasvu ja parantaa unionin taloussuhteita muuhun maailmaan.

| 5. | hyväksyy näkemyksen, jonka mukaan lentoasemainfrastruktuurin kapasiteetti ja jatkuvasti kasvava matkustus- ja kuljetustarve muodostavat kasvavan epäsuhdan. Jo nyt eräät eurooppalaiset lentoasemat ovat ylikuormitettuja, ja ne toimivat kapasiteettinsa äärirajoilla. Uutta kapasiteettia ei kaikissa tapauksissa voida antaa käyttöön siinä määrin kuin kysyntä edellyttää, varsinkaan liikenteen tärkeimpinä solmukohtina olevilla lentoasemilla. Tästä syystä tulevina vuosina on odotettavissa, että kapasiteettipulmat kärjistyvät entisestään. |
| --- | --- |

5.

hyväksyy näkemyksen, jonka mukaan lentoasemainfrastruktuurin kapasiteetti ja jatkuvasti kasvava matkustus- ja kuljetustarve muodostavat kasvavan epäsuhdan. Jo nyt eräät eurooppalaiset lentoasemat ovat ylikuormitettuja, ja ne toimivat kapasiteettinsa äärirajoilla. Uutta kapasiteettia ei kaikissa tapauksissa voida antaa käyttöön siinä määrin kuin kysyntä edellyttää, varsinkaan liikenteen tärkeimpinä solmukohtina olevilla lentoasemilla. Tästä syystä tulevina vuosina on odotettavissa, että kapasiteettipulmat kärjistyvät entisestään.

| 6. | panee tyytyväisenä merkille tavoitteen torjua lisääntyviä kapasiteettiongelmia ja luoda välttämättömät edellytykset olemassa olevan infrastruktuurin nykyistä tehokkaampaa käyttöä varten. Komitea varoittaa kuitenkin, etteivät lentokenttäpaketissa ehdotetut toimenpiteet riitä, jotta siihen päästäisiin. |
| --- | --- |

6.

panee tyytyväisenä merkille tavoitteen torjua lisääntyviä kapasiteettiongelmia ja luoda välttämättömät edellytykset olemassa olevan infrastruktuurin nykyistä tehokkaampaa käyttöä varten. Komitea varoittaa kuitenkin, etteivät lentokenttäpaketissa ehdotetut toimenpiteet riitä, jotta siihen päästäisiin.

| 7. | toteaa, että monilla alueellisilla lentoasemilla on käytössään riittävän laaja kapasiteetti, jolla ne pystyvät tehokkaasti auttamaan kapasiteettiongelmista kärsiviä lentoasemia, minkä ansiosta alueiden yhteyksiä pystytään lisäksi parantamaan. |
| --- | --- |

7.

toteaa, että monilla alueellisilla lentoasemilla on käytössään riittävän laaja kapasiteetti, jolla ne pystyvät tehokkaasti auttamaan kapasiteettiongelmista kärsiviä lentoasemia, minkä ansiosta alueiden yhteyksiä pystytään lisäksi parantamaan.

| 8. | katsoo, että on ryhdyttävä lisätoimiin kasvavan kapasiteettitarpeen tyydyttämiseksi riittävällä tavalla. Erityisen tärkeää on kehittää ylikuormitettujen lentoasemien kapasiteettia, ottaa nykyistä enemmän huomioon alueellisten lentoasemien vapaa kapasiteetti, edistää ripeästi yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan luomista ja varmistaa kilpailukykyiset käyttöajat, myös yöllä. Pieniä alueellisia lentoasemia on lisäksi tuettava päättäväisesti, jotta täydennetään suurempia lentoasemia ja taataan olemassa olevan infrastruktuurin optimaalinen hyödyntäminen. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että on ryhdyttävä lisätoimiin kasvavan kapasiteettitarpeen tyydyttämiseksi riittävällä tavalla. Erityisen tärkeää on kehittää ylikuormitettujen lentoasemien kapasiteettia, ottaa nykyistä enemmän huomioon alueellisten lentoasemien vapaa kapasiteetti, edistää ripeästi yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan luomista ja varmistaa kilpailukykyiset käyttöajat, myös yöllä. Pieniä alueellisia lentoasemia on lisäksi tuettava päättäväisesti, jotta täydennetään suurempia lentoasemia ja taataan olemassa olevan infrastruktuurin optimaalinen hyödyntäminen.

| 9. | pitää välttämättömänä lentoasemien intermodaalisten yhteyksien parantamista muiden liikennemuotojen kanssa. Tämä lisää kilpailukykyä ja takaa alueiden riittävät yhteydet eurooppalaiseen ja maailmanlaajuiseen lentoliikenneverkkoon. |
| --- | --- |

9.

pitää välttämättömänä lentoasemien intermodaalisten yhteyksien parantamista muiden liikennemuotojen kanssa. Tämä lisää kilpailukykyä ja takaa alueiden riittävät yhteydet eurooppalaiseen ja maailmanlaajuiseen lentoliikenneverkkoon.

| 10. | katsoo, että lähtö- ja saapumisaikojen nykyistä tehokkaampi jakaminen tarjoaa oivallisen mahdollisuuden käyttää kuormitettujen lentoasemien niukkaa infrastruktuurikapasiteettia entistä optimaalisemmin. Komitea panee tyytyväisenä merkille Euroopan komission aloitteen ottaa tätä varten käyttöön markkinapohjaisia välineitä. Tässä yhteydessä on kuitenkin edelleen taattava alueiden yhteydet lentoliikenneverkkoon. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että lähtö- ja saapumisaikojen nykyistä tehokkaampi jakaminen tarjoaa oivallisen mahdollisuuden käyttää kuormitettujen lentoasemien niukkaa infrastruktuurikapasiteettia entistä optimaalisemmin. Komitea panee tyytyväisenä merkille Euroopan komission aloitteen ottaa tätä varten käyttöön markkinapohjaisia välineitä. Tässä yhteydessä on kuitenkin edelleen taattava alueiden yhteydet lentoliikenneverkkoon.

| 11. | kannattaa ehdotusta tarkistaa sääntöjä ja menettelyjä, jotka koskevat meluun liittyvien toimintarajoitusten käyttöönottoa. Tavoitteena on yhdenmukaistaa tasapainoisen lähestymistavan soveltamista, millä pyritään edistämään lentomelulle altistuvien ihmisten suojelua ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta 25. kesäkuuta 2002 annetun direktiivin 2002/49/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

11.

kannattaa ehdotusta tarkistaa sääntöjä ja menettelyjä, jotka koskevat meluun liittyvien toimintarajoitusten käyttöönottoa. Tavoitteena on yhdenmukaistaa tasapainoisen lähestymistavan soveltamista, millä pyritään edistämään lentomelulle altistuvien ihmisten suojelua ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta 25. kesäkuuta 2002 annetun direktiivin 2002/49/EY mukaisesti.

| 12. | panee tyytyväisenä merkille tavoitteen, jonka mukaan maahuolintapalvelujen markkinoita olisi vapautettava entisestään. Tämä lisää kilpailua ja parantaa viime kädessä palvelujen laatua. Jotta vältetään nykyisiin työsuhteisiin, lentoliikenteen turvallisuuteen ja lentoasemien kapasiteettiin kohdistuvat haittavaikutukset, lentoasemilla olisi voitava ottaa asianmukaisesti huomioon paikalliset erityispiirteet. Lisäksi on kiinnitettävä huomiota siihen, etteivät säännökset johda palveluyritysten epätasapuoliseen kohteluun. Euroopan komission tavoite välttää kilpailun vääristyminen voidaan saavuttaa vain, jos kaikkia osapuolia koskevat samat ehdot. |
| --- | --- |

12.

panee tyytyväisenä merkille tavoitteen, jonka mukaan maahuolintapalvelujen markkinoita olisi vapautettava entisestään. Tämä lisää kilpailua ja parantaa viime kädessä palvelujen laatua. Jotta vältetään nykyisiin työsuhteisiin, lentoliikenteen turvallisuuteen ja lentoasemien kapasiteettiin kohdistuvat haittavaikutukset, lentoasemilla olisi voitava ottaa asianmukaisesti huomioon paikalliset erityispiirteet. Lisäksi on kiinnitettävä huomiota siihen, etteivät säännökset johda palveluyritysten epätasapuoliseen kohteluun. Euroopan komission tavoite välttää kilpailun vääristyminen voidaan saavuttaa vain, jos kaikkia osapuolia koskevat samat ehdot.

| 13. | on huolissaan komission ehdotuksista ja neuvoston yleisnäkemykseen sisältyvistä vielä pidemmälle menevistä ehdotuksista, jotka koskevat maahuolintainfrastruktuurimaksujen sääntelemistä lentoasemamaksuista annetun direktiivin 2009/12/EY säännösten mukaisesti ja sitäkin laajemmin. Tällaiset maksut – jotka ovat myös absoluuttisina summina pieniä – muodostavat yleensä vain hyvin pienen osan lentoasemien kokonaistuloista erityisesti alueellisilla lentoasemilla, joiden matkustajamäärät juuri ja juuri ylittävät ehdotetun uuden kynnysarvon, joka on kaksi miljoonaa matkustajaa vuodessa. Hallinnolliset kustannukset saattavat varsin hyvin ylittää mahdollisen hyödyn, etenkin kun lentoasemat ovat jo nyt velvollisia määräämään tällaiset maksut objektiivisesti ja avoimesti. |
| --- | --- |

13.

on huolissaan komission ehdotuksista ja neuvoston yleisnäkemykseen sisältyvistä vielä pidemmälle menevistä ehdotuksista, jotka koskevat maahuolintainfrastruktuurimaksujen sääntelemistä lentoasemamaksuista annetun direktiivin 2009/12/EY säännösten mukaisesti ja sitäkin laajemmin. Tällaiset maksut – jotka ovat myös absoluuttisina summina pieniä – muodostavat yleensä vain hyvin pienen osan lentoasemien kokonaistuloista erityisesti alueellisilla lentoasemilla, joiden matkustajamäärät juuri ja juuri ylittävät ehdotetun uuden kynnysarvon, joka on kaksi miljoonaa matkustajaa vuodessa. Hallinnolliset kustannukset saattavat varsin hyvin ylittää mahdollisen hyödyn, etenkin kun lentoasemat ovat jo nyt velvollisia määräämään tällaiset maksut objektiivisesti ja avoimesti.

| 14. | korostaa yleisilmailun merkitystä EU:n lentoliikenteelle. Se antaa hyvinvointia ja työpaikkoja luoville yrittäjille mahdollisuuden matkustaa mahdollisimman joustavasti ja lisää syrjäisten alueiden ja syrjäisimpien alueiden taloudellista voimaa. Tämä on erityisen tärkeää pohdittaessa lähtö- ja saapumisaikoja sekä pääsyä lentoasemille. |
| --- | --- |

14.

korostaa yleisilmailun merkitystä EU:n lentoliikenteelle. Se antaa hyvinvointia ja työpaikkoja luoville yrittäjille mahdollisuuden matkustaa mahdollisimman joustavasti ja lisää syrjäisten alueiden ja syrjäisimpien alueiden taloudellista voimaa. Tämä on erityisen tärkeää pohdittaessa lähtö- ja saapumisaikoja sekä pääsyä lentoasemille.

Meluun liittyvät toimintarajoitukset (COM(2011) 828 final)

| 15. | panee tyytyväisenä merkille tavoitteen, jonka avulla pyritään entisestään täsmentämään menettelyjä ja sääntöjä meluun liittyvien toimintarajoitusten käyttöönottamiseksi ja lisäämään arviointiprosessin avoimuutta. Näin puututaan direktiivin tähän asti epäyhtenäiseen soveltamiseen jäsenvaltioissa. Lisäksi lentomeluhaitoista kärsivät saavat vertailukelpoisen melusuojelun tason. Komitea toteaa kuitenkin, että asetusehdotusta ei ole – erityisesti melunarvioinnin ja kustannustehokkuusanalyysin osalta – vielä sopeutettu ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta annettuun direktiiviin 2002/49/EY. Näin ollen ehdotus johtaisi nykyistä suurempaan hallinnolliseen taakkaan, mihin liittyy tuntuvia lisäkustannuksia ja mikä vähentäisi lentoliikenteen hyväksyntää. |
| --- | --- |

15.

panee tyytyväisenä merkille tavoitteen, jonka avulla pyritään entisestään täsmentämään menettelyjä ja sääntöjä meluun liittyvien toimintarajoitusten käyttöönottamiseksi ja lisäämään arviointiprosessin avoimuutta. Näin puututaan direktiivin tähän asti epäyhtenäiseen soveltamiseen jäsenvaltioissa. Lisäksi lentomeluhaitoista kärsivät saavat vertailukelpoisen melusuojelun tason. Komitea toteaa kuitenkin, että asetusehdotusta ei ole – erityisesti melunarvioinnin ja kustannustehokkuusanalyysin osalta – vielä sopeutettu ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta annettuun direktiiviin 2002/49/EY. Näin ollen ehdotus johtaisi nykyistä suurempaan hallinnolliseen taakkaan, mihin liittyy tuntuvia lisäkustannuksia ja mikä vähentäisi lentoliikenteen hyväksyntää.

| 16. | odottaa, että nykyisen direktiivin muuttaminen asetukseksi tehostaa melusuojelutoimenpiteitä ja että sen myötä Euroopan unionissa vältytään kilpailun vääristymiseltä. |
| --- | --- |

16.

odottaa, että nykyisen direktiivin muuttaminen asetukseksi tehostaa melusuojelutoimenpiteitä ja että sen myötä Euroopan unionissa vältytään kilpailun vääristymiseltä.

| 17. | kannattaa Euroopan komission näkemystä, jonka mukaan tasapainoisen lähestymistavan mukaisesti on valittava kustannustehokkain toimenpide melunvähennystavoitteiden saavuttamiseksi. Lentoasemien läheisyydessä asuvien asukkaiden terveys ja turvallisuus on kuitenkin otettava huomioon täysimääräisesti eikä vain vaihtoehtoisesti. Näin jäsenvaltioilla on mahdollisuus sovittaa yhteen melunsuojelutoimenpiteiden taloudelliset vaikutukset ja lentomeluhaitoista kärsivien oikeutetut suojelutarpeet. |
| --- | --- |

17.

kannattaa Euroopan komission näkemystä, jonka mukaan tasapainoisen lähestymistavan mukaisesti on valittava kustannustehokkain toimenpide melunvähennystavoitteiden saavuttamiseksi. Lentoasemien läheisyydessä asuvien asukkaiden terveys ja turvallisuus on kuitenkin otettava huomioon täysimääräisesti eikä vain vaihtoehtoisesti. Näin jäsenvaltioilla on mahdollisuus sovittaa yhteen melunsuojelutoimenpiteiden taloudelliset vaikutukset ja lentomeluhaitoista kärsivien oikeutetut suojelutarpeet.

| 18. | puoltaa periaatteessa tavoitetta nostaa vaatimukset niukasti täyttävien ilma-alusten raja-arvoa. Tässä yhteydessä otetaan huomioon hiljaisempien ilma-alusten kehittämisessä saavutettu tekninen edistys. Komitea huomauttaa kuitenkin, että rahtikoneet täyttävät tiukan raja-arvon, 10 EPNdB (desibeliä tehollista meluisuutta), harvemmin kuin matkustajakoneet. Tämän seurauksena ”vaatimukset niukasti täyttävien ilma-alusten” mahdollinen kielto koskee rahtilentoyhtiöitä suhteettoman useissa tapauksissa. Siksi komitea suosittaa, että raja-arvoa nostettaisiin kohtuullisen siirtymäkauden ajan ehdotettua vähemmän. Odotettavissa on jo huomattava melun väheneminen, jos raja-arvo nostetaan tasolle 8 EPNdB. |
| --- | --- |

18.

puoltaa periaatteessa tavoitetta nostaa vaatimukset niukasti täyttävien ilma-alusten raja-arvoa. Tässä yhteydessä otetaan huomioon hiljaisempien ilma-alusten kehittämisessä saavutettu tekninen edistys. Komitea huomauttaa kuitenkin, että rahtikoneet täyttävät tiukan raja-arvon, 10 EPNdB (desibeliä tehollista meluisuutta), harvemmin kuin matkustajakoneet. Tämän seurauksena ”vaatimukset niukasti täyttävien ilma-alusten” mahdollinen kielto koskee rahtilentoyhtiöitä suhteettoman useissa tapauksissa. Siksi komitea suosittaa, että raja-arvoa nostettaisiin kohtuullisen siirtymäkauden ajan ehdotettua vähemmän. Odotettavissa on jo huomattava melun väheneminen, jos raja-arvo nostetaan tasolle 8 EPNdB.

| 19. | pitää riippumatonta muutoksenhakuelintä jäsenvaltiotasolla tarpeellisena. |
| --- | --- |

19.

pitää riippumatonta muutoksenhakuelintä jäsenvaltiotasolla tarpeellisena.

| 20. | suhtautuu myönteisesti tasapainoisen lähestymistavan soveltamiseen melulle altistumisen vähentämiseksi tai rajoittamiseksi. Tämä varmistaa jäsenvaltioille välttämättömän jouston melun torjunnassa. Tässä yhteydessä komitea kannattaa kuitenkin Euroopan komission käsitystä, jonka mukaan toimintarajoituksiin olisi turvauduttava vasta viimeisenä keinona. |
| --- | --- |

20.

suhtautuu myönteisesti tasapainoisen lähestymistavan soveltamiseen melulle altistumisen vähentämiseksi tai rajoittamiseksi. Tämä varmistaa jäsenvaltioille välttämättömän jouston melun torjunnassa. Tässä yhteydessä komitea kannattaa kuitenkin Euroopan komission käsitystä, jonka mukaan toimintarajoituksiin olisi turvauduttava vasta viimeisenä keinona.

| 21. | tukee tavoitetta, jonka avulla pyritään täsmentämään lentomelun arviointisääntöjä ja lisäämään arviointiprosessin avoimuutta. Meluhaitoista kärsivien suunniteltu kuuleminen lisää meluntorjuntatoimenpiteiden soveltamisen hyväksyntää. Komitea suosittelee kuitenkin, että jäsenvaltioille olisi suotava asianmukainen liikkumavara ehdotetussa asetuksessa säädetyn ”teknisen yhteistyön foorumin” kokoonpanosta päätettäessä. Jos jäsenvaltioissa on jo tuonkaltaisia komiteoita, niiden pätevyys olisi voitava vahvistaa, jottei turhaan perustettaisi uusia elimiä. |
| --- | --- |

21.

tukee tavoitetta, jonka avulla pyritään täsmentämään lentomelun arviointisääntöjä ja lisäämään arviointiprosessin avoimuutta. Meluhaitoista kärsivien suunniteltu kuuleminen lisää meluntorjuntatoimenpiteiden soveltamisen hyväksyntää. Komitea suosittelee kuitenkin, että jäsenvaltioille olisi suotava asianmukainen liikkumavara ehdotetussa asetuksessa säädetyn ”teknisen yhteistyön foorumin” kokoonpanosta päätettäessä. Jos jäsenvaltioissa on jo tuonkaltaisia komiteoita, niiden pätevyys olisi voitava vahvistaa, jottei turhaan perustettaisi uusia elimiä.

| 22. | katsoo, että asetusehdotuksen liitteessä I mainittu melunarviointimenetelmä, joka perustuu siviili-ilmailun lentoasemia ympäröivien melualueiden laskentaan liittyviä standardimenetelmiä käsittelevään Euroopan siviili-ilmailukonferenssia ECAC:n asiakirjaan nro 29, ei sovellu välineeksi melunarviointimenettelyn avoimuuden lisäämiseen. Lisäarviointimenetelmästä seuraa, että vertailtavuus esimerkiksi ympäristömeludirektiiviin tai kansallisiin laskentasääntöihin nähden häviää, ja lisäksi se aiheuttaa turhaa byrokraattista taakkaa. Melunarvioinnin osalta tulisi siis viitata ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta annettuun direktiiviin (2002/49/EY). |
| --- | --- |

22.

katsoo, että asetusehdotuksen liitteessä I mainittu melunarviointimenetelmä, joka perustuu siviili-ilmailun lentoasemia ympäröivien melualueiden laskentaan liittyviä standardimenetelmiä käsittelevään Euroopan siviili-ilmailukonferenssia ECAC:n asiakirjaan nro 29, ei sovellu välineeksi melunarviointimenettelyn avoimuuden lisäämiseen. Lisäarviointimenetelmästä seuraa, että vertailtavuus esimerkiksi ympäristömeludirektiiviin tai kansallisiin laskentasääntöihin nähden häviää, ja lisäksi se aiheuttaa turhaa byrokraattista taakkaa. Melunarvioinnin osalta tulisi siis viitata ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta annettuun direktiiviin (2002/49/EY).

| 23. | katsoo, että Euroopan komissiolle kaavailtu oikeus tarkistaa toimintarajoitukset ennen niiden täytäntöönpanoa ja mahdollisesti keskeyttää niiden soveltaminen ylittää toissijaisuusperiaatetta ajatellen komission toimivallan. Alueviranomaisten on määrättävä toimintarajoitukset siten, että niissä otetaan huomioon paikalliset olosuhteet ja erityispiirteet. Euroopan komission lisätarkistusoikeus ei ole tarpeen eikä suhteellisuusperiaatteen mukainen. Näin ei myöskään saavutettaisi yhtään paremmin asetuksen tavoitetta vähentää lentomelusta kärsivien ihmisten lukumäärää. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että Euroopan komissiolle kaavailtu oikeus tarkistaa toimintarajoitukset ennen niiden täytäntöönpanoa ja mahdollisesti keskeyttää niiden soveltaminen ylittää toissijaisuusperiaatetta ajatellen komission toimivallan. Alueviranomaisten on määrättävä toimintarajoitukset siten, että niissä otetaan huomioon paikalliset olosuhteet ja erityispiirteet. Euroopan komission lisätarkistusoikeus ei ole tarpeen eikä suhteellisuusperiaatteen mukainen. Näin ei myöskään saavutettaisi yhtään paremmin asetuksen tavoitetta vähentää lentomelusta kärsivien ihmisten lukumäärää.

| 24. | ilmaisee näkemyksenään, että käsitteiden ”ilma-alus” ja ”vaatimukset niukasti täyttävä ilma-alus” määritelmät, melusertifiointistandardien ja hyväksymismenettelyn ajantasaistaminen sekä menetelmien ja teknisten kertomusten muuttaminen ovat asetuksen keskeistä sisältöä. Näin ollen kyseiset kohdat eivät sovellu delegoitujen säädösten antamiseen tarkoitetun vallan siirtämiseen Euroopan komissiolle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

24.

ilmaisee näkemyksenään, että käsitteiden ”ilma-alus” ja ”vaatimukset niukasti täyttävä ilma-alus” määritelmät, melusertifiointistandardien ja hyväksymismenettelyn ajantasaistaminen sekä menetelmien ja teknisten kertomusten muuttaminen ovat asetuksen keskeistä sisältöä. Näin ollen kyseiset kohdat eivät sovellu delegoitujen säädösten antamiseen tarkoitetun vallan siirtämiseen Euroopan komissiolle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan nojalla.

Maahuolintapalvelut (COM(2011) 824 final)

| 25. | yhtyy Euroopan komission näkemykseen, jonka mukaan maahuolintapalvelut muodostavat keskeisen osan ilmailuketjusta. Tehokkailla ja laadukkailla maahuolintapalveluilla on olennainen merkitys toiminta- ja kilpailukykyisen lentoliikennejärjestelmän turvaamisessa. |
| --- | --- |

25.

yhtyy Euroopan komission näkemykseen, jonka mukaan maahuolintapalvelut muodostavat keskeisen osan ilmailuketjusta. Tehokkailla ja laadukkailla maahuolintapalveluilla on olennainen merkitys toiminta- ja kilpailukykyisen lentoliikennejärjestelmän turvaamisessa.

| 26. | panee tyytyväisenä merkille maahuolintapalvelujen markkinoiden avaamisen ja yhdenmukaistamisen jatkamisen. Tämän ansiosta on odotettavissa, että Euroopan unionin lentoasemilla tarjottavien maahuolintapalvelujen laatu paranee entisestään. Tästä on etua niin lentoyhtiöille, huolitsijoille kuin matkustajillekin. Jotta vältetään nykyisiin työsuhteisiin, lentoliikenteen turvallisuuteen ja lentoasemien kapasiteettiin kohdistuvat haittavaikutukset, lentoasemilla olisi voitava ottaa asianmukaisesti huomioon paikalliset erityispiirteet. |
| --- | --- |

26.

panee tyytyväisenä merkille maahuolintapalvelujen markkinoiden avaamisen ja yhdenmukaistamisen jatkamisen. Tämän ansiosta on odotettavissa, että Euroopan unionin lentoasemilla tarjottavien maahuolintapalvelujen laatu paranee entisestään. Tästä on etua niin lentoyhtiöille, huolitsijoille kuin matkustajillekin. Jotta vältetään nykyisiin työsuhteisiin, lentoliikenteen turvallisuuteen ja lentoasemien kapasiteettiin kohdistuvat haittavaikutukset, lentoasemilla olisi voitava ottaa asianmukaisesti huomioon paikalliset erityispiirteet.

| 27. | kannattaa säännöstä, jonka mukaan henkilöstö siirtyy palveluntarjoajan vaihtuessa uuden yrityksen palvelukseen. Komitea pyytää tässä yhteydessä tarkistamaan, voivatko tarjouskilpailun järjestäjät soveltaa mahdollisuutta jäsenvaltioiden määrättävissä olevasta henkilöstön siirtymisestä suoraan asetuksen (EY) 1370/2007 4 artiklan 5 kohdan nojalla ilman ylimääräisiä jäsenvaltioiden täytäntöönpanosäädöksiä ja voidaanko edellisen yrityksen työntekijöiden siirtämiselle määritellä mahdollisia parametreja. |
| --- | --- |

27.

kannattaa säännöstä, jonka mukaan henkilöstö siirtyy palveluntarjoajan vaihtuessa uuden yrityksen palvelukseen. Komitea pyytää tässä yhteydessä tarkistamaan, voivatko tarjouskilpailun järjestäjät soveltaa mahdollisuutta jäsenvaltioiden määrättävissä olevasta henkilöstön siirtymisestä suoraan asetuksen (EY) 1370/2007 4 artiklan 5 kohdan nojalla ilman ylimääräisiä jäsenvaltioiden täytäntöönpanosäädöksiä ja voidaanko edellisen yrityksen työntekijöiden siirtämiselle määritellä mahdollisia parametreja.

| 28. | katsoo, ettei hyväksymismenettelyn kaikkia sääntöjä ole määritelty riittävän tarkkaan. Parannettavia kohtia ovat vielä etenkin menettelyvaiheiden järjestys, erityisjärjestely, jolla korjataan valitusten epäkäytännöllinen lykkäävä vaikutus, hyväksymismenettelyn toteuttamista koskeva toimivalta sekä ratkaisuperusteet. |
| --- | --- |

28.

katsoo, ettei hyväksymismenettelyn kaikkia sääntöjä ole määritelty riittävän tarkkaan. Parannettavia kohtia ovat vielä etenkin menettelyvaiheiden järjestys, erityisjärjestely, jolla korjataan valitusten epäkäytännöllinen lykkäävä vaikutus, hyväksymismenettelyn toteuttamista koskeva toimivalta sekä ratkaisuperusteet.

| 29. | edustaa Euroopan komission tavoin näkökantaa, jonka mukaan lentoasemilla tulee olla ratkaiseva rooli maahuolintapalvelujen tarjoajien koordinoinnissa. Komitea huomauttaa kuitenkin, että lentoasemat voivat täyttää kyseisen tehtävän ainoastaan, kun jäsenvaltioissa on voimassa tähän tarvittavat oikeudelliset puitteet. Lisäksi kyseiset tehtävät aiheuttavat lisäkustannuksia, jotka lentoasemien on vaikea kattaa markkinoilta saatavilla tuotoilla. |
| --- | --- |

29.

edustaa Euroopan komission tavoin näkökantaa, jonka mukaan lentoasemilla tulee olla ratkaiseva rooli maahuolintapalvelujen tarjoajien koordinoinnissa. Komitea huomauttaa kuitenkin, että lentoasemat voivat täyttää kyseisen tehtävän ainoastaan, kun jäsenvaltioissa on voimassa tähän tarvittavat oikeudelliset puitteet. Lisäksi kyseiset tehtävät aiheuttavat lisäkustannuksia, jotka lentoasemien on vaikea kattaa markkinoilta saatavilla tuotoilla.

| 30. | korostaa, ettei markkinoiden avaamisen jatkaminen saa heikentää ilmailun turvallisuutta. Henkilöstön riittävä koulutus on välttämätöntä, jotta unionin lentoasemilla voidaan taata korkea turvallisuustaso. |
| --- | --- |

30.

korostaa, ettei markkinoiden avaamisen jatkaminen saa heikentää ilmailun turvallisuutta. Henkilöstön riittävä koulutus on välttämätöntä, jotta unionin lentoasemilla voidaan taata korkea turvallisuustaso.

| 31. | pitää tärkeänä, että koulutuksen kesto mitoitetaan siten, että varmistetaan maahuolintapalvelujen riittävä laatu. Kun maahuolintapalveluille on tarkoitus antaa hyväksyntä, joka tunnustetaan kaikissa jäsenvaltioissa, komitea suosittaa järjestämään koulutuksen niin, että luodaan vertailukelpoiset kelpoisuusstandardit. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä huomiota kustannustehokkuuteen ja työllistymisen edistämiseen. |
| --- | --- |

31.

pitää tärkeänä, että koulutuksen kesto mitoitetaan siten, että varmistetaan maahuolintapalvelujen riittävä laatu. Kun maahuolintapalveluille on tarkoitus antaa hyväksyntä, joka tunnustetaan kaikissa jäsenvaltioissa, komitea suosittaa järjestämään koulutuksen niin, että luodaan vertailukelpoiset kelpoisuusstandardit. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä huomiota kustannustehokkuuteen ja työllistymisen edistämiseen.

| 32. | toteaa, että alihankintamahdollisuus koskee vain ulkopuolisia palveluntarjoajia. Lentoaseman pitäjille ja lentoaseman käyttäjille ei ole tarkoitus antaa tätä mahdollisuutta. Tämä on komitean mielestä kilpailua vääristävää syrjintää ja kilpailun vahvistamiseen tähtäävän asetusehdotuksen tavoitteen vastaista. Yksityiskohtaiset säännöt huomioon ottaen tulisi alihankintamahdollisuus mahdollistaa kaikille maahuolintapalvelujen tarjoajille. |
| --- | --- |

32.

toteaa, että alihankintamahdollisuus koskee vain ulkopuolisia palveluntarjoajia. Lentoaseman pitäjille ja lentoaseman käyttäjille ei ole tarkoitus antaa tätä mahdollisuutta. Tämä on komitean mielestä kilpailua vääristävää syrjintää ja kilpailun vahvistamiseen tähtäävän asetusehdotuksen tavoitteen vastaista. Yksityiskohtaiset säännöt huomioon ottaen tulisi alihankintamahdollisuus mahdollistaa kaikille maahuolintapalvelujen tarjoajille.

Lähtö- ja saapumisajat (COM(2011) 827 final)

| 33. | katsoo, että asetuksen uudistaminen on tärkeää, jotta niukkaa infrastruktuurikapasiteettia voidaan hyödyntää entistä tehokkaammin. Kun otetaan huomioon lentoliikenteen ennustettu kasvu ja lentoasemainfrastruktuurin kyvyttömyys laajentua samaan tahtiin, lentoyhtiöt kohtaavat yhä enemmän vastuksia pyrkiessään tarjoamaan liikennepalveluja kysyntää vastaavasti. Tämä haittaa ilmaliikenteen ja siten myös alueiden talouskehitystä. |
| --- | --- |

33.

katsoo, että asetuksen uudistaminen on tärkeää, jotta niukkaa infrastruktuurikapasiteettia voidaan hyödyntää entistä tehokkaammin. Kun otetaan huomioon lentoliikenteen ennustettu kasvu ja lentoasemainfrastruktuurin kyvyttömyys laajentua samaan tahtiin, lentoyhtiöt kohtaavat yhä enemmän vastuksia pyrkiessään tarjoamaan liikennepalveluja kysyntää vastaavasti. Tämä haittaa ilmaliikenteen ja siten myös alueiden talouskehitystä.

| 34. | katsoo, että silloin kun riippumatonta valvontaviranomaista on pyydetty tekemään päätös keskitetyn infrastruktuurin käyttömaksuista, keskitetyn infrastruktuurin hallinnointielimen tulee voida periä käyttäjiltä alun perin ehdotetun suuruinen maksu siihen saakka, kun riippumaton valvontaviranomainen on tehnyt lopullisen päätöksensä. Tämä vähentäisi houkutusta kyseenalaistaa maksun määrää koskevat päätökset kiusaamistarkoituksessa. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että silloin kun riippumatonta valvontaviranomaista on pyydetty tekemään päätös keskitetyn infrastruktuurin käyttömaksuista, keskitetyn infrastruktuurin hallinnointielimen tulee voida periä käyttäjiltä alun perin ehdotetun suuruinen maksu siihen saakka, kun riippumaton valvontaviranomainen on tehnyt lopullisen päätöksensä. Tämä vähentäisi houkutusta kyseenalaistaa maksun määrää koskevat päätökset kiusaamistarkoituksessa.

| 35. | suhtautuu periaatteessa myönteisesti markkinataloudellisten välineiden käyttöönottoon lähtö- ja saapumisaikojen jakamisessa. Tällä tavoin varmistetaan, että lähtö- ja saapumisaikoja saavat ne lentoyhtiöt, jotka myös pystyvät hyödyntämään ne parhaiten. Alueiden yhteydet lentoliikenneverkkoon on kuitenkin edelleen taattava. |
| --- | --- |

35.

suhtautuu periaatteessa myönteisesti markkinataloudellisten välineiden käyttöönottoon lähtö- ja saapumisaikojen jakamisessa. Tällä tavoin varmistetaan, että lähtö- ja saapumisaikoja saavat ne lentoyhtiöt, jotka myös pystyvät hyödyntämään ne parhaiten. Alueiden yhteydet lentoliikenneverkkoon on kuitenkin edelleen taattava.

| 36. | toteaa, että lähtö- ja saapumisaikojen kaupan kaikkia seurauksia ei ole esitelty riittävästi. Euroopan komissio on jättänyt mainitsematta erityisesti sen, miten lähtö- ja saapumisaikojen kauppa vaikuttaa alueellisiin lentoasemiin ja näin ollen alueiden liikenneyhteyksiin. |
| --- | --- |

36.

toteaa, että lähtö- ja saapumisaikojen kaupan kaikkia seurauksia ei ole esitelty riittävästi. Euroopan komissio on jättänyt mainitsematta erityisesti sen, miten lähtö- ja saapumisaikojen kauppa vaikuttaa alueellisiin lentoasemiin ja näin ollen alueiden liikenneyhteyksiin.

| 37. | pitää mahdollisena, että lentoyhtiöt antavat ensisijaisesti pitkän matkan liikenteen käyttöön ne lähtö- ja saapumisaikansa, jotka niillä on ylikuormitetuilla keskuslentoasemilla. Tämä heikentäisi alueellisten lentoasemien yhteyksiä keskuslentoasemille. Tämän vuoksi komitea kehottaa suunnittelemaan asianmukaisia toimenpiteitä, jotta voidaan varmistaa alueiden yhteydet maailmanlaajuiseen ilmaliikenneverkkoon. |
| --- | --- |

37.

pitää mahdollisena, että lentoyhtiöt antavat ensisijaisesti pitkän matkan liikenteen käyttöön ne lähtö- ja saapumisaikansa, jotka niillä on ylikuormitetuilla keskuslentoasemilla. Tämä heikentäisi alueellisten lentoasemien yhteyksiä keskuslentoasemille. Tämän vuoksi komitea kehottaa suunnittelemaan asianmukaisia toimenpiteitä, jotta voidaan varmistaa alueiden yhteydet maailmanlaajuiseen ilmaliikenneverkkoon.

| 38. | on ilahtunut aikomuksesta vahvistaa lentoasemien koordinaattoreiden riippumattomuutta. Asetusehdotuksessa annetaan lentoyhtiöille mahdollisuus siirtää lähtö- ja saapumisaikoja tulevaisuudessa myös rahallista korvausta vastaan. Siirto edellyttää lentoaseman koordinaattorin hyväksyntää ja vahvistusta. Tästä syystä komitean mielestä on sitäkin tärkeämpää, että lentoaseman koordinaattori voi tehdä päätöksensä riippumattomasti ja objektiivisesti. |
| --- | --- |

38.

on ilahtunut aikomuksesta vahvistaa lentoasemien koordinaattoreiden riippumattomuutta. Asetusehdotuksessa annetaan lentoyhtiöille mahdollisuus siirtää lähtö- ja saapumisaikoja tulevaisuudessa myös rahallista korvausta vastaan. Siirto edellyttää lentoaseman koordinaattorin hyväksyntää ja vahvistusta. Tästä syystä komitean mielestä on sitäkin tärkeämpää, että lentoaseman koordinaattori voi tehdä päätöksensä riippumattomasti ja objektiivisesti.

| 39. | katsoo, että lähtö- ja saapumisaikojen vastikkeeton jakaminen vain siihen tarkoitukseen, että ne voidaan myydä, ei olisi tarkoituksenmukaista. Lentoyhtiöiden olisikin saatava lupa lähtö- ja saapumisaikojen myyntiin vain silloin, kun ne pystyvät osoittamaan, että ne ovat aiemmin käyttäneet lähtö- ja saapumisaikoja säännöllisesti. |
| --- | --- |

39.

katsoo, että lähtö- ja saapumisaikojen vastikkeeton jakaminen vain siihen tarkoitukseen, että ne voidaan myydä, ei olisi tarkoituksenmukaista. Lentoyhtiöiden olisikin saatava lupa lähtö- ja saapumisaikojen myyntiin vain silloin, kun ne pystyvät osoittamaan, että ne ovat aiemmin käyttäneet lähtö- ja saapumisaikoja säännöllisesti.

| 40. | pitää lähtö- ja saapumisaikojen vähimmäiskäyttösäännön muuttamista hyväksyttävänä. Toimenpiteen avulla lisätään painetta käyttää saatuja lähtö- ja saapumisaikoja entistä jäännöksettömämmin. Samalla on taattava erityistilanteiden (esimerkiksi lakkojen tai tuhkapilvien) huomioon ottaminen. Odotettavissa on, että tulevaisuudessa palautetaan aiempaa enemmän lähtö- ja saapumisaikoja lähtö- ja saapumisaikojen pooliin tai niitä myydään toiselle lentoyhtiölle. Tämä helpottaa muiden lentoyhtiöiden markkinoille pääsyä ylikuormitetuilla lentoasemilla. |
| --- | --- |

40.

pitää lähtö- ja saapumisaikojen vähimmäiskäyttösäännön muuttamista hyväksyttävänä. Toimenpiteen avulla lisätään painetta käyttää saatuja lähtö- ja saapumisaikoja entistä jäännöksettömämmin. Samalla on taattava erityistilanteiden (esimerkiksi lakkojen tai tuhkapilvien) huomioon ottaminen. Odotettavissa on, että tulevaisuudessa palautetaan aiempaa enemmän lähtö- ja saapumisaikoja lähtö- ja saapumisaikojen pooliin tai niitä myydään toiselle lentoyhtiölle. Tämä helpottaa muiden lentoyhtiöiden markkinoille pääsyä ylikuormitetuilla lentoasemilla.

| 41. | pitää tervetulleena mahdollisuutta, että lentoasemat voivat lentoasemamaksujärjestelmän kautta vaikuttaa tarpeettomien tai varaamattomien lähtö- ja saapumisaikojen mahdollisimman aikaiseen palautukseen. Näin varmistetaan, ettei lähtö- ja saapumisaikoja pidetä lukittuina, vaan muut lentoyhtiöt voivat käyttää niitä. |
| --- | --- |

41.

pitää tervetulleena mahdollisuutta, että lentoasemat voivat lentoasemamaksujärjestelmän kautta vaikuttaa tarpeettomien tai varaamattomien lähtö- ja saapumisaikojen mahdollisimman aikaiseen palautukseen. Näin varmistetaan, ettei lähtö- ja saapumisaikoja pidetä lukittuina, vaan muut lentoyhtiöt voivat käyttää niitä.

| 42. | toteaa, että on tärkeää mahdollistaa ”paikallisten sääntöjen” antaminen, jotta varmistetaan sääntelykehyksen riittävä joustavuus sellaisilla alueilla ja alueellisilla lentoasemilla, joiden erityisolosuhteet on aiheellista ottaa asianmukaisesti huomioon. Tällöin tarvitaan alueellista panosta lentoasemien kapasiteetin optimaalisen ja tehokkaan käytön varmistamiseksi. |
| --- | --- |

42.

toteaa, että on tärkeää mahdollistaa ”paikallisten sääntöjen” antaminen, jotta varmistetaan sääntelykehyksen riittävä joustavuus sellaisilla alueilla ja alueellisilla lentoasemilla, joiden erityisolosuhteet on aiheellista ottaa asianmukaisesti huomioon. Tällöin tarvitaan alueellista panosta lentoasemien kapasiteetin optimaalisen ja tehokkaan käytön varmistamiseksi.

| 43. | katsoo, että ehdotettu Euroopan komission oikeus nimetä kulloisetkin ”verkkoon kuuluvat lentoasemat” ylittää toissijaisuusperiaatetta ajatellen komission toimivallan. Komissio voi mainitun oikeuden nojalla vaatia jäsenvaltioita kohtelemaan yksittäisiä lentoasemia eri tavoin ja eriytetysti. |
| --- | --- |

43.

katsoo, että ehdotettu Euroopan komission oikeus nimetä kulloisetkin ”verkkoon kuuluvat lentoasemat” ylittää toissijaisuusperiaatetta ajatellen komission toimivallan. Komissio voi mainitun oikeuden nojalla vaatia jäsenvaltioita kohtelemaan yksittäisiä lentoasemia eri tavoin ja eriytetysti.

| 44. | on huolissaan Euroopan komission käyttöön ottamasta ”verkon hallinnoijan” käsitteestä ja erityisesti ehdotuksesta osoittaa kyseiselle taholle merkittäviä ja kauaskantoisia toimivaltuuksia, vaikka tämän tahon hallintoa ei ole selkeästi määritelty. |
| --- | --- |

44.

on huolissaan Euroopan komission käyttöön ottamasta ”verkon hallinnoijan” käsitteestä ja erityisesti ehdotuksesta osoittaa kyseiselle taholle merkittäviä ja kauaskantoisia toimivaltuuksia, vaikka tämän tahon hallintoa ei ole selkeästi määritelty.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Meluun liittyvät toimintarajoitukset (COM(2011) 828 final)

2 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (4)   ”vaatimukset niukasti täyttävällä ilma-aluksella” ilma-alusta, joka on kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen (Chicagon yleissopimus) liitteessä 16 olevan I niteen II osan 3 luvussa määriteltyjen melurajojen mukainen siten, että yhteenlaskettu marginaali on enintään kymmenen desibeliä tehollista meluisuutta (10 EPNdB); yhteenlaskettu marginaali on EPNdB:nä ilmaistu luku, joka saadaan laskemalla yhteen yksittäiset marginaalit (toisin sanoen tyyppihyväksynnän mukaisen melutason ja suurimman sallitun melutason väliset erot) kussakin kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteessä 16 olevan 1 niteen II osan 4 luvussa määritellyssä kolmessa vertailumittauspisteessä; | (4)   ”vaatimukset niukasti täyttävällä ilma-aluksella” ilma-alusta, joka on kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen (Chicagon yleissopimus) liitteessä 16 olevan I niteen II osan 3 luvussa määriteltyjen melurajojen mukainen siten, että yhteenlaskettu marginaali on enintään desibeliä tehollista meluisuutta ( EPNdB) ; yhteenlaskettu marginaali on EPNdB:nä ilmaistu luku, joka saadaan laskemalla yhteen yksittäiset marginaalit (toisin sanoen tyyppihyväksynnän mukaisen melutason ja suurimman sallitun melutason väliset erot) kussakin kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteessä 16 olevan 1 niteen II osan 4 luvussa määritellyssä kolmessa vertailumittauspisteessä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(4)   ”vaatimukset niukasti täyttävällä ilma-aluksella” ilma-alusta, joka on kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen (Chicagon yleissopimus) liitteessä 16 olevan I niteen II osan 3 luvussa määriteltyjen melurajojen mukainen siten, että yhteenlaskettu marginaali on enintään kymmenen desibeliä tehollista meluisuutta (10 EPNdB); yhteenlaskettu marginaali on EPNdB:nä ilmaistu luku, joka saadaan laskemalla yhteen yksittäiset marginaalit (toisin sanoen tyyppihyväksynnän mukaisen melutason ja suurimman sallitun melutason väliset erot) kussakin kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteessä 16 olevan 1 niteen II osan 4 luvussa määritellyssä kolmessa vertailumittauspisteessä;

(4)   ”vaatimukset niukasti täyttävällä ilma-aluksella” ilma-alusta, joka on kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen (Chicagon yleissopimus) liitteessä 16 olevan I niteen II osan 3 luvussa määriteltyjen melurajojen mukainen siten, että yhteenlaskettu marginaali on enintään desibeliä tehollista meluisuutta ( EPNdB) ; yhteenlaskettu marginaali on EPNdB:nä ilmaistu luku, joka saadaan laskemalla yhteen yksittäiset marginaalit (toisin sanoen tyyppihyväksynnän mukaisen melutason ja suurimman sallitun melutason väliset erot) kussakin kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteessä 16 olevan 1 niteen II osan 4 luvussa määritellyssä kolmessa vertailumittauspisteessä;

Perustelu

| 1. | Rahtilentokoneet täyttävät asetusehdotuksessa esitetyn raja-arvon, 10 EPNdB (desibeliä tehollista meluisuutta), harvemmin kuin matkustajakoneet. Siksi ”vaatimukset niukasti täyttävien ilma-alusten” mahdollinen kielto koskee rahtilentoyhtiöitä suhteettoman useissa tapauksissa. |
| --- | --- |

1.

Rahtilentokoneet täyttävät asetusehdotuksessa esitetyn raja-arvon, 10 EPNdB (desibeliä tehollista meluisuutta), harvemmin kuin matkustajakoneet. Siksi ”vaatimukset niukasti täyttävien ilma-alusten” mahdollinen kielto koskee rahtilentoyhtiöitä suhteettoman useissa tapauksissa.

| 2. | Tarvittavan siirtymäkauden aikana lentoyhtiöillä on taloudellinen mahdollisuus suunnitella ja toteuttaa mahdollisesti välttämätönkin lentokalustonsa nykyaikaistaminen. |
| --- | --- |

2.

Tarvittavan siirtymäkauden aikana lentoyhtiöillä on taloudellinen mahdollisuus suunnitella ja toteuttaa mahdollisesti välttämätönkin lentokalustonsa nykyaikaistaminen.

Muutosehdotus 2

Meluun liittyvät toimintarajoitukset (COM(2011) 828 final)

10 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tarkistamisoikeus | |
| 1.   Komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan ja käynnissä olevia muutoksenhakumenettelyjä rajoittamatta tarkistaa toimintarajoitusta koskevan päätöksen ennen sen täytäntöönpanoa. Jos komissio katsoo, että päätös ei ole tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten mukainen tai että se on muutoin unionin lainsäädännön vastainen, se voi keskeyttää päätöksen täytäntöönpanon. | |
| 2.   Toimivaltaisten viranomaisten on annettava komissiolle tiedot, joista käy ilmi, että päätös on tämän asetuksen mukainen. | |
| 3.   Komissio päättää 13 artiklan 2 kohdassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen ja erityisesti liitteessä II vahvistetut perusteet huomioon ottaen, voiko kyseinen toimivaltainen viranomainen edetä toimintarajoituksen käyttöönotossa. Komissio antaa päätöksensä tiedoksi neuvostolle ja kyseiselle jäsenvaltiolle. | |
| 4.   Jos komissio ei ole tehnyt päätöstä kuuden kuukauden kuluessa 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen vastaanottamisesta, toimivaltainen viranomainen voi panna suunnittelemansa toimintarajoitusta koskevan päätöksen täytäntöön. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tarkistamisoikeus

1.   Komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan ja käynnissä olevia muutoksenhakumenettelyjä rajoittamatta tarkistaa toimintarajoitusta koskevan päätöksen ennen sen täytäntöönpanoa. Jos komissio katsoo, että päätös ei ole tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten mukainen tai että se on muutoin unionin lainsäädännön vastainen, se voi keskeyttää päätöksen täytäntöönpanon.

2.   Toimivaltaisten viranomaisten on annettava komissiolle tiedot, joista käy ilmi, että päätös on tämän asetuksen mukainen.

3.   Komissio päättää 13 artiklan 2 kohdassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen ja erityisesti liitteessä II vahvistetut perusteet huomioon ottaen, voiko kyseinen toimivaltainen viranomainen edetä toimintarajoituksen käyttöönotossa. Komissio antaa päätöksensä tiedoksi neuvostolle ja kyseiselle jäsenvaltiolle.

4.   Jos komissio ei ole tehnyt päätöstä kuuden kuukauden kuluessa 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen vastaanottamisesta, toimivaltainen viranomainen voi panna suunnittelemansa toimintarajoitusta koskevan päätöksen täytäntöön.

Perustelu

| 1. | Toimintarajoitusoikeuden tulisi edelleenkin kuulua ainoastaan jäsenvaltioille. Neuvosto on jo ilmaissut vastaavan kantansa ja poistanut asianomaisen artikkelin komission ehdotuksesta. Ehdotettu poisto on lisäksi yhdenmukainen lausunnon kohdan 23 kanssa. |
| --- | --- |

1.

Toimintarajoitusoikeuden tulisi edelleenkin kuulua ainoastaan jäsenvaltioille. Neuvosto on jo ilmaissut vastaavan kantansa ja poistanut asianomaisen artikkelin komission ehdotuksesta. Ehdotettu poisto on lisäksi yhdenmukainen lausunnon kohdan 23 kanssa.

| 2. | Nykyisessä sanamuodossaan asetuksen 10 artikla voisi vaarantaa alueellisten välitysmenettelyjen tulokset. Lentoasemien, kulloisenkin alueen ja kansalaisten väliset sopimukset saavutetaan usein vuosia kestäneiden työläiden ja uuvuttavien neuvottelujen jälkeen. Saksan liittoneuvosto, Itävallan liittoneuvosto, Ranskan senaatti ja Alankomaiden parlamentin ensimmäinen kamari katsoivat, että komission 10 artiklan mukainen tarkistamisoikeus on Euroopan unionin toissijaisuusperiaatteen vastainen. |
| --- | --- |

2.

Nykyisessä sanamuodossaan asetuksen 10 artikla voisi vaarantaa alueellisten välitysmenettelyjen tulokset. Lentoasemien, kulloisenkin alueen ja kansalaisten väliset sopimukset saavutetaan usein vuosia kestäneiden työläiden ja uuvuttavien neuvottelujen jälkeen. Saksan liittoneuvosto, Itävallan liittoneuvosto, Ranskan senaatti ja Alankomaiden parlamentin ensimmäinen kamari katsoivat, että komission 10 artiklan mukainen tarkistamisoikeus on Euroopan unionin toissijaisuusperiaatteen vastainen.

Muutosehdotus 3

Meluun liittyvät toimintarajoitukset (COM(2011) 828 final)

11 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 12 artiklan mukaisesti | |
| (a) | edellä 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun ilma-aluksen määritelmän ja 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun vaatimukset niukasti täyttävän ilma-aluksen määritelmän muuttamisesta; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 12 artiklan mukaisesti

(a)

edellä 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun ilma-aluksen määritelmän ja 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun vaatimukset niukasti täyttävän ilma-aluksen määritelmän muuttamisesta;

| | |
| --- | --- |

(b)

| (b) | edellä 4 ja 8 artiklassa säädettyjen melusertifiointistandardien ja 6 artiklan 1 kohdassa säädetyn hyväksymismenettelyn muuttamisesta ja ajan tasalle saattamisesta; |
| --- | --- |

edellä 4 ja 8 artiklassa säädettyjen melusertifiointistandardien ja 6 artiklan 1 kohdassa säädetyn hyväksymismenettelyn muuttamisesta ja ajan tasalle saattamisesta;

| | |
| --- | --- |

(c)

| (c) | liitteessä I vahvistetun menetelmän ja teknisten kertomusten muuttamisesta. |
| --- | --- |

liitteessä I vahvistetun menetelmän ja teknisten kertomusten muuttamisesta.

| | |
| --- | --- |

Perustelu

Käsitteiden ”ilma-alus” ja ”vaatimukset niukasti täyttävä ilma-alus” määritelmät, melusertifiointistandardien ja hyväksymismenettelyn ajantasaistaminen sekä menetelmien ja teknisten kertomusten muuttaminen ovat asetuksen keskeistä sisältöä. Näin ollen kyseiset kohdat eivät sovellu delegoitujen säädösten antamiseen tarkoitetun vallan siirtämiseen Euroopan komissiolle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan nojalla.

Muutosehdotus 4

Meluun liittyvät toimintarajoitukset (COM(2011) 828 final)

12 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan tässä artiklassa säädettyjä ehtoja. | |
| 2.   Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi tämän asetuksen voimaantulosta lukien valta antaa 11 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä. | |
| 3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi peruuttaa 11 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamisella lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. | |
| 4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. | |
| 5.   Edellä olevan 11 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan tässä artiklassa säädettyjä ehtoja.

2.   Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi tämän asetuksen voimaantulosta lukien valta antaa 11 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi peruuttaa 11 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamisella lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Edellä olevan 11 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

Perustelu

Muutosehdotukset 3 ja 4 ovat suoraan yhteydessä toisiinsa. Edellä ehdotetaan 11 artiklan poistamista, joten myös 12 artikla tulee poistaa.

Muutosehdotus 5

Maahuolintapalvelut (COM(2011) 824 final)

13 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 13 artikla


  Saarilla sijaitsevat lentoasemat | 13 artikla


  Saarilla sijaitsevat lentoasemat |
| Valittaessa 7–10 artiklan mukaisesti lentoaseman maahuolintapalvelujen tarjoajia jäsenvaltio voi laajentaa julkisen palvelun velvoitteen kyseisen jäsen valtion muille lentoasemille edellyttäen, että | Valittaessa 7–10 artiklan mukaisesti lentoaseman maahuolintapalvelujen tarjoajia jäsenvaltio voi laajentaa julkisen palvelun velvoitteen kyseisen jäsenvaltion muille lentoasemille edellyttäen, että |
| (a) | nämä lentoasemat sijaitsevat samalla maantieteellisellä alueella olevilla saarilla, ja |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

13 artikla

Saarilla sijaitsevat lentoasemat

13 artikla

Saarilla sijaitsevat lentoasemat

Valittaessa 7–10 artiklan mukaisesti lentoaseman maahuolintapalvelujen tarjoajia jäsenvaltio voi laajentaa julkisen palvelun velvoitteen kyseisen jäsen valtion muille lentoasemille edellyttäen, että

Valittaessa 7–10 artiklan mukaisesti lentoaseman maahuolintapalvelujen tarjoajia jäsenvaltio voi laajentaa julkisen palvelun velvoitteen kyseisen jäsenvaltion muille lentoasemille edellyttäen, että

(a)

nämä lentoasemat sijaitsevat samalla maantieteellisellä alueella olevilla saarilla, ja

| (a) | nämä lentoasemat sijaitsevat samalla maantieteellisellä alueella olevilla saarilla, ja |
| --- | --- |

(a)

nämä lentoasemat sijaitsevat samalla maantieteellisellä alueella olevilla saarilla, ja

| (b) | näiden lentoasemien vuotuinen asemakohtainen liikennemäärä on vähintään 100 000 matkustajaa, ja |
| --- | --- |

(b)

näiden lentoasemien vuotuinen asemakohtainen liikennemäärä on vähintään 100 000 matkustajaa, ja

| (b) | näiden lentoasemien vuotuinen asemakohtainen liikennemäärä on vähintään 100 000 matkustajaa, ja |
| --- | --- |

(b)

näiden lentoasemien vuotuinen asemakohtainen liikennemäärä on vähintään 100 000 matkustajaa, ja

| (c) | komissio hyväksyy tällaisen laajentamisen. |
| --- | --- |

(c)

komissio hyväksyy tällaisen laajentamisen.

| (c) | komissio hyväksyy tällaisen laajentamisen. |
| --- | --- |

(c)

komissio hyväksyy tällaisen laajentamisen.

Laajentamisen hyväksymistä koskeva päätös muodostaa täytäntöönpanosäädöksen, joka on hyväksyttävä 43 artiklan 2 kohdassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Asetuksella ei rajoiteta Euroopan unionin valtiontukea koskevien säännösten soveltamista.

Laajentamisen hyväksymistä koskeva päätös muodostaa täytäntöönpanosäädöksen, joka on hyväksyttävä 43 artiklan 2 kohdassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Asetuksella ei rajoiteta Euroopan unionin valtiontukea koskevien säännösten soveltamista.

Perustelu

Ehdotetun asetuksen 13 artiklassa viitataan mahdollisuuteen laajentaa julkisen palvelun velvoite saarilla sijaitseville lentoasemille. Olisi lisättävä, että saarilla sijaitsevilla lentoasemilla lentoasematoiminnan harjoittajalla on velvollisuus tarjota ehdotuksen 6 artiklan 2 kohdassa mainittuja palveluita, kuten matkatavaroiden käsittelyä, asematasopalveluita, polttoaine- ja öljynhuolintaa sekä rahdin ja postin käsittelyä. Kun näiden palveluiden tarjoaminen ei ole taloudellisesti kannattavaa eikä yksikään yritys ole kiinnostunut niitä tarjoamaan – eivät edes lentoyhtiöt itse itselleen –, toiminnan harjoittajan tulisi ottaa vastuu näiden palveluiden tarjoamisesta. Tällaisella infrastruktuurilla on nimittäin keskeinen merkitys saaren yhteyksille ulkomaailmaan vaihtoehtoisten välineiden puuttuessa, ja se on välttämätön julkisten peruspalveluiden, kuten kiireellisten terveyspalveluiden, tulipalojen sammuttamisen, merivalvonnan ja -pelastuksen sekä muiden lentokentiltä käsin lentoteitse (helikoptereilla) toteutettavien palveluiden kannalta, sillä muutoin (esimerkiksi ilman polttoaineen toimittamista) niitä ei voida ylläpitää.

Muutosehdotus 6

Maahuolintapalvelut (COM(2011) 824 final)

28 artiklan 6 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jos käyttäjien komitea on eri mieltä lentoaseman pitäjän tai tarvittaessa keskitettyjen infrastruktuurien hallinnoijan asettamasta maksusta, se voi pyytää asianomaisen jäsenvaltion valvontaviranomaista päättämään maksun tasosta. | Jos käyttäjien komitea on eri mieltä lentoaseman pitäjän tai tarvittaessa keskitettyjen infrastruktuurien hallinnoijan asettamasta maksusta , se voi pyytää asianomaisen jäsenvaltion valvontaviranomaista maksun tasosta . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jos käyttäjien komitea on eri mieltä lentoaseman pitäjän tai tarvittaessa keskitettyjen infrastruktuurien hallinnoijan asettamasta maksusta, se voi pyytää asianomaisen jäsenvaltion valvontaviranomaista päättämään maksun tasosta.

Jos käyttäjien komitea on eri mieltä lentoaseman pitäjän tai tarvittaessa keskitettyjen infrastruktuurien hallinnoijan asettamasta maksusta , se voi pyytää asianomaisen jäsenvaltion valvontaviranomaista maksun tasosta .

Perustelu

Ehdotuksessa on olennaista yksityiskohtaisen valitusmenettelyn ottaminen käyttöön siltä varalta, että maksuista syntyy kiistaa, mikä voisi aiheuttaa merkittäviä kustannuksia – sekä rahallisesti että hallintohenkilöstön ajankäyttöä ajatellen. Toimintamalli ei ole oikeasuhtainen eräillä sellaisilla lentoasemilla, joilla tulot maahuolinnasta jäävät alle prosenttiin kokonaistuotosta.

Muutosehdotus 7

Maahuolintapalvelut (COM(2011) 824 final)

28 artikla – uusi 8 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Jotta päätöksiä ei kyseenalaistettaisi kiusaamistarkoituksessa vain maksun soveltamisen lykkäämiseksi, kunnes erimielisyydet käyttäjien kanssa saadaan ratkaistua, olisi tärkeää, että lentoasemaviranomaiset voivat periä maksun alun perin ehdotetun suuruisena sen määräämisestä lähtien. Asia on tärkeä alueellisille lentoasemille, jotka saavat usein vain vähän tuloja ilmailualan ulkopuolisista palveluista, etenkin jos suurin osa niitä käyttävistä liikenteenharjoittajista soveltaa yhden matkalaukun sääntöä. Tämä olisi tuloneutraali tapa kannustaa alan yhteistyöhön; samaan tapaan toimii maksujärjestelmä, jonka avulla lentoasemat voivat vaikuttaa yli jäävien tai vapaiden lähtö- ja saapumisaikojen palauttamiseen.

Muutosehdotus 8

Maahuolintapalvelut (COM(2011) 824 final)

32 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Maahuolintapalvelujen tarjoajien ja omahuolintaa harjoittavien lentoaseman käyttäjien on noudatettava kyseisiä vähimmäislaatuvaatimuksia. Lentoaseman käyttäjien ja maahuolintapalvelujen tarjoajien on lisäksi noudatettava sopimussuhteisiinsa sisältyviä vähimmäislaatuvaatimuksia. | Maahuolintapalvelujen tarjoajien ja omahuolintaa harjoittavien lentoaseman käyttäjien on noudatettava kyseisiä vähimmäislaatuvaatimuksia. Lentoaseman käyttäjien ja maahuolintapalvelujen tarjoajien on lisäksi noudatettava sopimussuhteisiinsa sisältyviä vähimmäislaatuvaatimuksia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Maahuolintapalvelujen tarjoajien ja omahuolintaa harjoittavien lentoaseman käyttäjien on noudatettava kyseisiä vähimmäislaatuvaatimuksia. Lentoaseman käyttäjien ja maahuolintapalvelujen tarjoajien on lisäksi noudatettava sopimussuhteisiinsa sisältyviä vähimmäislaatuvaatimuksia.

Maahuolintapalvelujen tarjoajien ja omahuolintaa harjoittavien lentoaseman käyttäjien on noudatettava kyseisiä vähimmäislaatuvaatimuksia. Lentoaseman käyttäjien ja maahuolintapalvelujen tarjoajien on lisäksi noudatettava sopimussuhteisiinsa sisältyviä vähimmäislaatuvaatimuksia.

Perustelu

Koska maahuolinta on lentoasemien toiminnan sujumisen kannalta tärkeä seikka, tarvitaan asianmukaisia ja oikeasuhteisia toimenpiteitä vähimmäislaatuvaatimusten noudattamisen valvomiseksi.

Muutosehdotus 9

Maahuolintapalvelut (COM(2011) 824 final)

35 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Maahuolintapalvelujen tarjoajat voivat harjoittaa alihankintaa rajoittamatta jäljempänä 2, 3 ja 4 kohdan soveltamista. | 1.   Maahuolintapalvelujen tarjoajat voivat harjoittaa alihankintaa rajoittamatta jäljempänä 3 kohdan soveltamista. |
| 2.   Omahuolintaa harjoittavat lentoaseman käyttäjät saavat teettää maahuolintapalveluja alihankintana ainoastaan silloin, kun ne ylivoimaisen esteen vuoksi eivät väliaikaisesti pysty harjoittamaan omahuolintaa. | |
| 3.   Alihankkijat eivät saa teettää maahuolintapalveluja alihankintana. | Alihankkijat eivät saa teettää maahuolintapalveluja alihankintana. |
| 4.   Edellä 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu maahuolintapalvelujen tarjoaja ei saa teettää maahuolintapalveluja alihankintana, paitsi jos se ylivoimaisen esteen vuoksi ei väliaikaisesti pysty tarjoamaan kyseisiä maahuolintapalveluja. | |
| 5.   Sellaisten maahuolintapalvelujen tarjoajien ja omahuolintaa harjoittavien lentoaseman käyttäjien, joilla on yksi tai useampi alihankkija, on varmistettava, että alihankkijat noudattavat tämän asetuksen mukaisia maahuolintapalvelun tarjoajia koskevia velvoitteita. | Sellaisten maahuolintapalvelujen tarjoajien ja omahuolintaa harjoittavien lentoaseman käyttäjien, joilla on yksi tai useampi alihankkija, on varmistettava, että alihankkijat noudattavat tämän asetuksen mukaisia maahuolintapalvelun tarjoajia koskevia velvoitteita. |
| | |
| | |
| 6.   Sellaisten maahuolintapalvelujen tarjoajien ja omahuolintaa harjoittavien lentoaseman käyttäjien, joilla on yksi tai useampi alihankkija, on ilmoitettava lentoaseman pitäjälle kyseisten alihankkijoiden nimi ja toiminta. | 6.   Sellaisten maahuolintapalvelujen tarjoajien ja omahuolintaa harjoittavien lentoaseman käyttäjien, joilla on yksi tai useampi alihankkija, on ilmoitettava lentoaseman pitäjälle kyseisten alihankkijoiden nimi ja toiminta. |
| 7.   Jos maahuolintapalvelujen tarjoaja hakee lupaa tarjota maahuolintapalveluja 7 artiklassa säädetyn valintamenettelyn mukaisesti, sen on ilmoitettava niiden alihankkijoiden lukumäärä, toiminta ja nimi, joilla se aikoo teettää alihankintaa. | 7.   Jos maahuolintapalvelujen tarjoaja hakee lupaa tarjota maahuolintapalveluja 7 artiklassa säädetyn valintamenettelyn mukaisesti, sen on ilmoitettava niiden alihankkijoiden lukumäärä, toiminta ja nimi, joilla se aikoo teettää alihankintaa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Maahuolintapalvelujen tarjoajat voivat harjoittaa alihankintaa rajoittamatta jäljempänä 2, 3 ja 4 kohdan soveltamista.

1.   Maahuolintapalvelujen tarjoajat voivat harjoittaa alihankintaa rajoittamatta jäljempänä 3 kohdan soveltamista.

2.   Omahuolintaa harjoittavat lentoaseman käyttäjät saavat teettää maahuolintapalveluja alihankintana ainoastaan silloin, kun ne ylivoimaisen esteen vuoksi eivät väliaikaisesti pysty harjoittamaan omahuolintaa.

3.   Alihankkijat eivät saa teettää maahuolintapalveluja alihankintana.

Alihankkijat eivät saa teettää maahuolintapalveluja alihankintana.

4.   Edellä 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu maahuolintapalvelujen tarjoaja ei saa teettää maahuolintapalveluja alihankintana, paitsi jos se ylivoimaisen esteen vuoksi ei väliaikaisesti pysty tarjoamaan kyseisiä maahuolintapalveluja.

5.   Sellaisten maahuolintapalvelujen tarjoajien ja omahuolintaa harjoittavien lentoaseman käyttäjien, joilla on yksi tai useampi alihankkija, on varmistettava, että alihankkijat noudattavat tämän asetuksen mukaisia maahuolintapalvelun tarjoajia koskevia velvoitteita.

Sellaisten maahuolintapalvelujen tarjoajien ja omahuolintaa harjoittavien lentoaseman käyttäjien, joilla on yksi tai useampi alihankkija, on varmistettava, että alihankkijat noudattavat tämän asetuksen mukaisia maahuolintapalvelun tarjoajia koskevia velvoitteita.

6.   Sellaisten maahuolintapalvelujen tarjoajien ja omahuolintaa harjoittavien lentoaseman käyttäjien, joilla on yksi tai useampi alihankkija, on ilmoitettava lentoaseman pitäjälle kyseisten alihankkijoiden nimi ja toiminta.

6.   Sellaisten maahuolintapalvelujen tarjoajien ja omahuolintaa harjoittavien lentoaseman käyttäjien, joilla on yksi tai useampi alihankkija, on ilmoitettava lentoaseman pitäjälle kyseisten alihankkijoiden nimi ja toiminta.

7.   Jos maahuolintapalvelujen tarjoaja hakee lupaa tarjota maahuolintapalveluja 7 artiklassa säädetyn valintamenettelyn mukaisesti, sen on ilmoitettava niiden alihankkijoiden lukumäärä, toiminta ja nimi, joilla se aikoo teettää alihankintaa.

7.   Jos maahuolintapalvelujen tarjoaja hakee lupaa tarjota maahuolintapalveluja 7 artiklassa säädetyn valintamenettelyn mukaisesti, sen on ilmoitettava niiden alihankkijoiden lukumäärä, toiminta ja nimi, joilla se aikoo teettää alihankintaa.

Perustelu

| 1. | Alihankinnan kieltäminen lentoasemilta ja lentoaseman käyttäjiltä johtaa niiden syrjimiseen muihin maahuolintapalvelujen tarjoajiin nähden ja vääristää kilpailua. Tämä on vastoin asetusehdotuksessa esitettyä kilpailun lisäämisen tavoitetta. |
| --- | --- |

1.

Alihankinnan kieltäminen lentoasemilta ja lentoaseman käyttäjiltä johtaa niiden syrjimiseen muihin maahuolintapalvelujen tarjoajiin nähden ja vääristää kilpailua. Tämä on vastoin asetusehdotuksessa esitettyä kilpailun lisäämisen tavoitetta.

| 2. | Alihankkijoiden on vastattava palvelun laatu- ja luotettavuusvaatimuksiin tilaajien tavoin. Tämän lisäksi lentoasemilla täytyisi olla mahdollisuus rajoittaa alihankkijoiden määrää, mikäli tilasyyt sitä edellyttävät. |
| --- | --- |

2.

Alihankkijoiden on vastattava palvelun laatu- ja luotettavuusvaatimuksiin tilaajien tavoin. Tämän lisäksi lentoasemilla täytyisi olla mahdollisuus rajoittaa alihankkijoiden määrää, mikäli tilasyyt sitä edellyttävät.

Muutosehdotus 10

Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen (COM(2011) 827 final)

3 artiklan 3 kohdan ii alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| komission esittämästä pyynnöstä etenkin tilanteessa, jossa erityisesti uusilla tulokkailla on vakavia ongelmia saada laskeutumis- ja lentoonlähtömahdollisuuksia kyseiseltä lentoasemalta, tai jos verkon hallinnoija katsoo sen olevan tarpeen lentoaseman operaatiosuunnitelman ja verkon operaatiosuunnitelman keskinäisen johdonmukaisuuden turvaamiseksi komission asetuksen (EU) N:o 677/2011 6 artiklan 7 kohdan mukaisesti. | komission esittämästä pyynnöstä etenkin tilanteessa, jossa erityisesti uusilla tulokkailla on vakavia ongelmia saada laskeutumis- ja lentoonlähtömahdollisuuksia kyseiseltä lentoasemalta, tai jos verkon hallinnoija katsoo sen olevan tarpeen operaatiosuunnitelman ja operaatiosuunnitelman keskinäisen johdonmukaisuuden turvaamiseksi komission asetuksen (EU) N:o 677/2011 6 artiklan 7 kohdan mukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

komission esittämästä pyynnöstä etenkin tilanteessa, jossa erityisesti uusilla tulokkailla on vakavia ongelmia saada laskeutumis- ja lentoonlähtömahdollisuuksia kyseiseltä lentoasemalta, tai jos verkon hallinnoija katsoo sen olevan tarpeen lentoaseman operaatiosuunnitelman ja verkon operaatiosuunnitelman keskinäisen johdonmukaisuuden turvaamiseksi komission asetuksen (EU) N:o 677/2011 6 artiklan 7 kohdan mukaisesti.

komission esittämästä pyynnöstä etenkin tilanteessa, jossa erityisesti uusilla tulokkailla on vakavia ongelmia saada laskeutumis- ja lentoonlähtömahdollisuuksia kyseiseltä lentoasemalta, tai jos verkon hallinnoija katsoo sen olevan tarpeen operaatiosuunnitelman ja operaatiosuunnitelman keskinäisen johdonmukaisuuden turvaamiseksi komission asetuksen (EU) N:o 677/2011 6 artiklan 7 kohdan mukaisesti.

Perustelu

Verkon hallinnoijalla tulee olla verkkokohtaisen koordinaattorin rooli, eikä tämän tulee antaa ohjeistusta paikallistasolla. Kukin lentoasema on vastuussa omasta operaatiosuunnitelmastaan, eikä vastuu siitä suinkaan kuulu verkon hallinnoijalle.

Muutosehdotus 11

Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen (COM(2011) 827 final)

3 artiklan 9 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltion on pyynnöstä, jonka komissio esittää omasta aloitteestaan tai verkon hallinnoijan aloitteesta 4 kohdassa mainittuja tahoja kuultuaan, varmistettava, että lentoasema, jota ei ole nimetty koordinoiduksi eikä aikatauluneuvonnan alaiseksi, nimetään verkkoon kuuluvaksi. Päätös on annettava tiedoksi komissiolle. Jos komissio katsoo, että lentoasemalla ei enää ole merkitystä verkon kannalta, jäsenvaltion on 4 kohdassa mainittuja tahoja kuultuaan muutettava lentoasema lentoasemaksi, jota ei ole nimetty koordinoiduksi eikä aikatauluneuvonnan alaiseksi. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltion on pyynnöstä, jonka komissio esittää omasta aloitteestaan tai verkon hallinnoijan aloitteesta 4 kohdassa mainittuja tahoja kuultuaan, varmistettava, että lentoasema, jota ei ole nimetty koordinoiduksi eikä aikatauluneuvonnan alaiseksi, nimetään verkkoon kuuluvaksi. Päätös on annettava tiedoksi komissiolle. Jos komissio katsoo, että lentoasemalla ei enää ole merkitystä verkon kannalta, jäsenvaltion on 4 kohdassa mainittuja tahoja kuultuaan muutettava lentoasema lentoasemaksi, jota ei ole nimetty koordinoiduksi eikä aikatauluneuvonnan alaiseksi.

Perustelu

Euroopan komission antamissa ehdotuksissa esitetty ”verkkoon kuuluvan lentoaseman” määritelmä on hyvin laaja ja antaa komissiolle toimivaltaa: se voisi tehdä subjektiivisia päätöksiä siitä, onko lentoasemalla ”vaikutusta eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon – – toimintaan”. On todennäköisempää, että etenkin alueellisilla lentoasemilla ”liikenteen määrä lisääntyy yhtäkkiä merkittävästi”. Verkkoon kuuluvan lentoaseman käsite ja siihen liittyvät velvoitteet olisikin poistettava tai ainakin määriteltävä tarkemmin. Tätä kohtaa ei ole perusteltua sisällyttää asetukseen, sillä verkkoon kuuluvan lentoaseman käsitteellä ei ole merkitystä asetuksen kannalta.

Muutosehdotus 12

Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen (COM(2011) 827 final)

3 artiklan 10 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jos 6, 8 tai 9 kohdan mukainen päätös tehdään, jäsenvaltion on annettava se tiedoksi 4 kohdassa mainituille tahoille talviaikataulukauden osalta viimeistään 1 päivänä huhtikuuta ja kesäaikataulukauden osalta viimeistään 1 päivänä syyskuuta. | Jos 6 8 kohdan mukainen päätös tehdään, jäsenvaltion on annettava se tiedoksi 4 kohdassa mainituille tahoille talviaikataulukauden osalta viimeistään 1 päivänä huhtikuuta ja kesäaikataulukauden osalta viimeistään 1 päivänä syyskuuta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jos 6, 8 tai 9 kohdan mukainen päätös tehdään, jäsenvaltion on annettava se tiedoksi 4 kohdassa mainituille tahoille talviaikataulukauden osalta viimeistään 1 päivänä huhtikuuta ja kesäaikataulukauden osalta viimeistään 1 päivänä syyskuuta.

Jos 6 8 kohdan mukainen päätös tehdään, jäsenvaltion on annettava se tiedoksi 4 kohdassa mainituille tahoille talviaikataulukauden osalta viimeistään 1 päivänä huhtikuuta ja kesäaikataulukauden osalta viimeistään 1 päivänä syyskuuta.

Perustelu

Ks. muutosehdotus 11.

Muutosehdotus 13

Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen (COM(2011) 827 final)

5 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kuultuaan lentoasemaa säännöllisesti käyttäviä lentoliikenteen harjoittajia, niitä edustavia järjestöjä ja lentoaseman hallintoelintä ja koordinointikomiteaa, jos tällainen komitea on olemassa, verkkoon kuuluvasta, aikatauluneuvonnan alaisesta tai koordinoidusta lentoasemasta vastaavan jäsenvaltion on varmistettava, että aikatauluneuvojaksi tai lentoaseman koordinaattoriksi nimetään pätevä luonnollinen tai oikeushenkilö. Sama aikatauluneuvoja tai koordinaattori voidaan nimetä useammalle kuin yhdelle lentoasemalle. | Kuultuaan lentoasemaa säännöllisesti käyttäviä lentoliikenteen harjoittajia, niitä edustavia järjestöjä ja lentoaseman hallintoelintä ja koordinointikomiteaa, jos tällainen komitea on olemassa, aikatauluneuvonnan alaisesta tai koordinoidusta lentoasemasta vastaavan jäsenvaltion on varmistettava, että aikatauluneuvojaksi tai lentoaseman koordinaattoriksi nimetään pätevä luonnollinen tai oikeushenkilö. Sama aikatauluneuvoja tai koordinaattori voidaan nimetä useammalle kuin yhdelle lentoasemalle. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kuultuaan lentoasemaa säännöllisesti käyttäviä lentoliikenteen harjoittajia, niitä edustavia järjestöjä ja lentoaseman hallintoelintä ja koordinointikomiteaa, jos tällainen komitea on olemassa, verkkoon kuuluvasta, aikatauluneuvonnan alaisesta tai koordinoidusta lentoasemasta vastaavan jäsenvaltion on varmistettava, että aikatauluneuvojaksi tai lentoaseman koordinaattoriksi nimetään pätevä luonnollinen tai oikeushenkilö. Sama aikatauluneuvoja tai koordinaattori voidaan nimetä useammalle kuin yhdelle lentoasemalle.

Kuultuaan lentoasemaa säännöllisesti käyttäviä lentoliikenteen harjoittajia, niitä edustavia järjestöjä ja lentoaseman hallintoelintä ja koordinointikomiteaa, jos tällainen komitea on olemassa, aikatauluneuvonnan alaisesta tai koordinoidusta lentoasemasta vastaavan jäsenvaltion on varmistettava, että aikatauluneuvojaksi tai lentoaseman koordinaattoriksi nimetään pätevä luonnollinen tai oikeushenkilö. Sama aikatauluneuvoja tai koordinaattori voidaan nimetä useammalle kuin yhdelle lentoasemalle.

Perustelu

Jäsenvaltiot – ei Euroopan komissio – vastaavat kaikista lentoasemistaan riippumatta siitä, ovatko nämä aikatauluneuvonnan alaisia tai koordinoituja.

Muutosehdotus 14

Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen (COM(2011) 827 final)

6 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 6 artikla
  Koordinoinnin ja aikatauluneuvonnan avoimuus | 6 artikla
  Koordinoinnin ja aikatauluneuvonnan avoimuus |
| 1.   Koordinaattorin tai aikatauluneuvojan on annettava kunkin aikataulukauden päättyessä asianomaisille jäsenvaltioille ja komissiolle toimintakertomus, jossa esitetään lähtö- ja saapumisaikojen jakamisen ja/tai aikatauluneuvonnan yleinen tilanne. Kertomuksessa käsitellään erityisesti 9 artiklan 5 kohdan ja 13 ja 18 artiklan soveltamista ja koordinointikomitealle mahdollisesti tehtyjä valituksia, jotka koskevat 9 ja 10 artiklan soveltamista, sekä niiden ratkaisemiseksi toteutettuja toimia. Lisäksi kertomuksessa on esitettävä osapuolille, joita asia koskee, osoitetun koordinaattorin tarjoamien palvelujen laatua koskevan kyselytutkimuksen tulokset. | 1.   Koordinaattorin tai aikatauluneuvojan on annettava kunkin aikataulukauden päättyessä asianomaisille jäsenvaltioille ja komissiolle toimintakertomus, jossa esitetään lähtö- ja saapumisaikojen jakamisen ja/tai aikatauluneuvonnan yleinen tilanne. Kertomuksessa käsitellään erityisesti 9 artiklan 5 kohdan ja 13 ja 18 artiklan soveltamista ja koordinointikomitealle mahdollisesti tehtyjä valituksia, jotka koskevat 9 ja 10 artiklan soveltamista, sekä niiden ratkaisemiseksi toteutettuja toimia. Lisäksi kertomuksessa on esitettävä osapuolille, joita asia koskee, osoitetun koordinaattorin tarjoamien palvelujen laatua koskevan kyselytutkimuksen tulokset. |
| 2.   Komissio voi hyväksyä 1 kohdassa tarkoitetulle toimintakertomukselle mallin. Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 2.   Komissio voi hyväksyä 1 kohdassa tarkoitetulle toimintakertomukselle mallin. Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |
| 3.   Koordinaattorin on pidettävä ajan tasalla tietokantaa, jonka käytöstä ei peritä maksua ja jossa on seuraavat tiedot: – – | 3.   Koordinaattorin on pidettävä ajan tasalla tietokantaa, jonka käytöstä ei peritä maksua ja jossa on seuraavat tiedot: – – |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6 artikla

Koordinoinnin ja aikatauluneuvonnan avoimuus

6 artikla

Koordinoinnin ja aikatauluneuvonnan avoimuus

1.   Koordinaattorin tai aikatauluneuvojan on annettava kunkin aikataulukauden päättyessä asianomaisille jäsenvaltioille ja komissiolle toimintakertomus, jossa esitetään lähtö- ja saapumisaikojen jakamisen ja/tai aikatauluneuvonnan yleinen tilanne. Kertomuksessa käsitellään erityisesti 9 artiklan 5 kohdan ja 13 ja 18 artiklan soveltamista ja koordinointikomitealle mahdollisesti tehtyjä valituksia, jotka koskevat 9 ja 10 artiklan soveltamista, sekä niiden ratkaisemiseksi toteutettuja toimia. Lisäksi kertomuksessa on esitettävä osapuolille, joita asia koskee, osoitetun koordinaattorin tarjoamien palvelujen laatua koskevan kyselytutkimuksen tulokset.

1.   Koordinaattorin tai aikatauluneuvojan on annettava kunkin aikataulukauden päättyessä asianomaisille jäsenvaltioille ja komissiolle toimintakertomus, jossa esitetään lähtö- ja saapumisaikojen jakamisen ja/tai aikatauluneuvonnan yleinen tilanne. Kertomuksessa käsitellään erityisesti 9 artiklan 5 kohdan ja 13 ja 18 artiklan soveltamista ja koordinointikomitealle mahdollisesti tehtyjä valituksia, jotka koskevat 9 ja 10 artiklan soveltamista, sekä niiden ratkaisemiseksi toteutettuja toimia. Lisäksi kertomuksessa on esitettävä osapuolille, joita asia koskee, osoitetun koordinaattorin tarjoamien palvelujen laatua koskevan kyselytutkimuksen tulokset.

2.   Komissio voi hyväksyä 1 kohdassa tarkoitetulle toimintakertomukselle mallin. Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

2.   Komissio voi hyväksyä 1 kohdassa tarkoitetulle toimintakertomukselle mallin. Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   Koordinaattorin on pidettävä ajan tasalla tietokantaa, jonka käytöstä ei peritä maksua ja jossa on seuraavat tiedot: – –

3.   Koordinaattorin on pidettävä ajan tasalla tietokantaa, jonka käytöstä ei peritä maksua ja jossa on seuraavat tiedot: – –

Perustelu

Tiedon saatavuuteen ja avoimuuteen liittyen ehdotetun asetuksen 6 artiklassa todetaan, että koordinaattorilla on oltava sähköinen tietokanta, jonka tiedot ovat saatavilla ilman maksua. Tähän olisi erityisesti lisättävä, että näiden tietojen on oltava kaikkien tahojen eikä ainoastaan lentoasemien ja -yhtiöiden käytettävissä. Aikaisemmassa asetuksessa (ETY) N:o 95/93 nämä tiedot rajattiin ”niihin, joita asia koskee” (lentoyhtiöt), ”erityisesti koordinointikomitean jäseniin tai tarkkailijoihin”, jolloin muut asianosaiset, kuten alueviranomaiset, jäivät ilman niitä. Tämä on korjattu ehdotuksessa (ks. viimeinen yliviivattu kappale asiakirjan COM(2011) 827 sivulla 33), mutta tästä huolimatta olisi nimenomaisesti mainittava, että tietokannan tietojen on oltava minkä tahansa kolmannen osapuolen (paikallishallinnon, tutkimuslaitosten ja korkeakoulujen sekä myös konsulttiyritysten, jotka työskentelevät julkisten politiikkojen ja yritystoimintaan liittyvien aloitteiden kehittämiseksi) saatavilla. Avoimuuden lisääminen ei loukkaa millään tavoin kilpailusääntöjä eikä vaikuta yritysstrategioiden salassapitoon tai niihin liittyvään varautuneisuuteen, sillä kaikki nämä tiedot ovat jo aikaisemmin olleet lentoyhtiöiden saatavilla. Tieto- ja viestintäteknologiat mahdollistavat sen, että tällaiset tiedot voidaan tallentaa ja saattaa kaikkien asianosaisten saataville ilman kustannuksia tai vähäisin kustannuksin. Näin ollen näiden tietojen tulee olla yleisön saatavilla, sillä kyseessä on arvokas väline, jolla ei ainoastaan lisätä avoimuutta lähtö- ja saapumisaikojen jakamisessa vaan joka myös hyödyttää oheisalojen (hotelli-, vapaa-aika ja ravintola-alan) suunnittelutyötä ja helpottaa hallinnollisten tehtävien koordinointia, esimerkiksi alueviranomaisten suunnittelemia matkailunedistämiskampanjoita, neuvottelustrategioita tukkukauppiaiden kanssa jne.

Muutosehdotus 15

Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen (COM(2011) 827 final)

7 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Lentoliikenteen harjoittajien, jotka toimivat tai aikovat toimia verkkoon kuuluvalla, aikatauluneuvonnan alaisella tai koordinoidulla lentoasemalla, on toimitettava aikatauluneuvojalle tai koordinaattorille kaikki näiden pyytämät olennaiset tiedot. Jos näihin tietoihin tulee muutoksia, lentoliikenteen harjoittajan on ilmoitettava niistä aikatauluneuvojalle ja koordinaattorille niin pian muin mahdollista. Kaikki olennaiset tiedot on toimitettava aikatauluneuvojan tai koordinaattorin pyytämässä muodossa ja asettamassa määräajassa. Lentoliikenteen harjoittajan on erityisesti lähtö- ja saapumisaikoja koskevaa pyyntöä esittäessään ilmoitettava koordinaattorille, hyötyisikö se pyydettyjen lähtö- ja saapumisaikojen osalta 2 artiklan b alakohdan mukaisesta uuden tulokkaan asemasta. | Lentoliikenteen harjoittajien, jotka toimivat tai aikovat toimia aikatauluneuvonnan alaisella tai koordinoidulla lentoasemalla, on toimitettava aikatauluneuvojalle tai koordinaattorille kaikki näiden pyytämät olennaiset tiedot. Jos näihin tietoihin tulee muutoksia, lentoliikenteen harjoittajan on ilmoitettava niistä aikatauluneuvojalle ja koordinaattorille niin pian muin mahdollista. Kaikki olennaiset tiedot on toimitettava aikatauluneuvojan tai koordinaattorin pyytämässä muodossa ja asettamassa määräajassa. Lentoliikenteen harjoittajan on erityisesti lähtö- ja saapumisaikoja koskevaa pyyntöä esittäessään ilmoitettava koordinaattorille, hyötyisikö se pyydettyjen lähtö- ja saapumisaikojen osalta 2 artiklan b alakohdan mukaisesta uuden tulokkaan asemasta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Lentoliikenteen harjoittajien, jotka toimivat tai aikovat toimia verkkoon kuuluvalla, aikatauluneuvonnan alaisella tai koordinoidulla lentoasemalla, on toimitettava aikatauluneuvojalle tai koordinaattorille kaikki näiden pyytämät olennaiset tiedot. Jos näihin tietoihin tulee muutoksia, lentoliikenteen harjoittajan on ilmoitettava niistä aikatauluneuvojalle ja koordinaattorille niin pian muin mahdollista. Kaikki olennaiset tiedot on toimitettava aikatauluneuvojan tai koordinaattorin pyytämässä muodossa ja asettamassa määräajassa. Lentoliikenteen harjoittajan on erityisesti lähtö- ja saapumisaikoja koskevaa pyyntöä esittäessään ilmoitettava koordinaattorille, hyötyisikö se pyydettyjen lähtö- ja saapumisaikojen osalta 2 artiklan b alakohdan mukaisesta uuden tulokkaan asemasta.

Lentoliikenteen harjoittajien, jotka toimivat tai aikovat toimia aikatauluneuvonnan alaisella tai koordinoidulla lentoasemalla, on toimitettava aikatauluneuvojalle tai koordinaattorille kaikki näiden pyytämät olennaiset tiedot. Jos näihin tietoihin tulee muutoksia, lentoliikenteen harjoittajan on ilmoitettava niistä aikatauluneuvojalle ja koordinaattorille niin pian muin mahdollista. Kaikki olennaiset tiedot on toimitettava aikatauluneuvojan tai koordinaattorin pyytämässä muodossa ja asettamassa määräajassa. Lentoliikenteen harjoittajan on erityisesti lähtö- ja saapumisaikoja koskevaa pyyntöä esittäessään ilmoitettava koordinaattorille, hyötyisikö se pyydettyjen lähtö- ja saapumisaikojen osalta 2 artiklan b alakohdan mukaisesta uuden tulokkaan asemasta.

Perustelu

Ks. muutosehdotus 11.

Muutosehdotus 16

Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen (COM(2011) 827 final)

8 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vastuullisen jäsenvaltion on varmistettava, että koordinoidulle lentoasemalle perustetaan koordinointikomitea. Sama koordinointikomitea voidaan nimetä useammalle kuin yhdelle lentoasemalle. Komitean jäseninä voivat olla ainakin kyseistä lentoasemaa (kyseisiä lentoasemia) säännöllisesti käyttävät lentoliikenteen harjoittajat ja niitä edustavat järjestöt, kyseisen lentoaseman pitäjä, asianomaiset lennonjohtoviranomaiset, lentoasemaa säännöllisesti käyttävät yleisilmailun edustajat, verkon hallinnoija, suorituskyvyn tarkastuselin ja asianomaisen jäsenvaltion kansallinen valvontaviranomainen. | Vastuullisen jäsenvaltion on varmistettava, että koordinoidulle lentoasemalle perustetaan koordinointikomitea. Sama koordinointikomitea voidaan nimetä useammalle kuin yhdelle lentoasemalle. Komitean jäseninä voivat olla ainakin kyseistä lentoasemaa (kyseisiä lentoasemia) säännöllisesti käyttävät lentoliikenteen harjoittajat ja niitä edustavat järjestöt, kyseisen lentoaseman pitäjä, asianomaiset lennonjohtoviranomaiset, lentoasemaa säännöllisesti käyttävät yleisilmailun edustajat, verkon hallinnoija, suorituskyvyn tarkastuselin ja asianomaisen jäsenvaltion kansallinen valvontaviranomainen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Vastuullisen jäsenvaltion on varmistettava, että koordinoidulle lentoasemalle perustetaan koordinointikomitea. Sama koordinointikomitea voidaan nimetä useammalle kuin yhdelle lentoasemalle. Komitean jäseninä voivat olla ainakin kyseistä lentoasemaa (kyseisiä lentoasemia) säännöllisesti käyttävät lentoliikenteen harjoittajat ja niitä edustavat järjestöt, kyseisen lentoaseman pitäjä, asianomaiset lennonjohtoviranomaiset, lentoasemaa säännöllisesti käyttävät yleisilmailun edustajat, verkon hallinnoija, suorituskyvyn tarkastuselin ja asianomaisen jäsenvaltion kansallinen valvontaviranomainen.

Vastuullisen jäsenvaltion on varmistettava, että koordinoidulle lentoasemalle perustetaan koordinointikomitea. Sama koordinointikomitea voidaan nimetä useammalle kuin yhdelle lentoasemalle. Komitean jäseninä voivat olla ainakin kyseistä lentoasemaa (kyseisiä lentoasemia) säännöllisesti käyttävät lentoliikenteen harjoittajat ja niitä edustavat järjestöt, kyseisen lentoaseman pitäjä, asianomaiset lennonjohtoviranomaiset, lentoasemaa säännöllisesti käyttävät yleisilmailun edustajat, verkon hallinnoija, suorituskyvyn tarkastuselin ja asianomaisen jäsenvaltion kansallinen valvontaviranomainen.

Perustelu

Vaatimus ottaa myös alue- ja paikallishallinnon edustajat mukaan koordinointikomiteaan ei ole tarkoituksenmukainen. Jäsenvaltioiden on jo lähetettävä kansallisten valvontaviranomaisten edustajia kyseiseen elimeen. Alueiden ja kuntien edustajien olisi oltava mukana vain, jos erityisolosuhteet sitä edellyttävät.

Muutosehdotus 17

Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen (COM(2011) 827 final)

9 artiklan 8 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Koordinaattorin on myös otettava huomioon muut lentoliikennealan vahvistamat maailman tai unionin laajuiset ohjeet sekä koordinointikomitean ehdottamat ja kyseisestä lentoasemasta vastaavan jäsenvaltion tai muun toimivaltaisen elimen hyväksymät paikalliset ohjeet sillä edellytyksellä, että nämä ohjeet eivät vaikuta koordinaattorin aseman riippumattomuuteen, ovat unioninlainsäädännön mukaisia, tähtäävät lentoasemakapasiteetin käytön tehostamiseen ja niistä on ilmoitettu ennalta komissiolle, joka on hyväksynyt ne. | Koordinaattorin on myös otettava huomioon muut lentoliikennealan vahvistamat maailman tai unionin laajuiset ohjeet sekä koordinointikomitean ehdottamat ja kyseisestä lentoasemasta vastaavan jäsenvaltion tai muun toimivaltaisen elimen hyväksymät paikalliset ohjeet sillä edellytyksellä, että nämä ohjeet eivät vaikuta koordinaattorin aseman riippumattomuuteen, ovat unionin lainsäädännön mukaisia tähtäävät lentoasemakapasiteetin käytön tehostamiseen . |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Koordinaattorin on myös otettava huomioon muut lentoliikennealan vahvistamat maailman tai unionin laajuiset ohjeet sekä koordinointikomitean ehdottamat ja kyseisestä lentoasemasta vastaavan jäsenvaltion tai muun toimivaltaisen elimen hyväksymät paikalliset ohjeet sillä edellytyksellä, että nämä ohjeet eivät vaikuta koordinaattorin aseman riippumattomuuteen, ovat unioninlainsäädännön mukaisia, tähtäävät lentoasemakapasiteetin käytön tehostamiseen ja niistä on ilmoitettu ennalta komissiolle, joka on hyväksynyt ne.

Koordinaattorin on myös otettava huomioon muut lentoliikennealan vahvistamat maailman tai unionin laajuiset ohjeet sekä koordinointikomitean ehdottamat ja kyseisestä lentoasemasta vastaavan jäsenvaltion tai muun toimivaltaisen elimen hyväksymät paikalliset ohjeet sillä edellytyksellä, että nämä ohjeet eivät vaikuta koordinaattorin aseman riippumattomuuteen, ovat unionin lainsäädännön mukaisia tähtäävät lentoasemakapasiteetin käytön tehostamiseen .

Perustelu

Paikallisia sääntöjä on, ja ne ovat oleellisen tärkeitä, jotta voidaan ottaa huomioon paikallisten lentoasemien erityiset tai paikalliset olosuhteet (esimerkiksi ympäristö, pääsy lentoasemalle, maantieteellinen monimuotoisuus ja erityiset sääolot). Samalla tavoin kuin paikallinen tilanne ja erityispiirteet on otettava huomioon pohdittaessa meluun liittyviä toimintarajoituksia, on erityisiin olosuhteisiin kiinnitettävä huomiota myös lähtö- ja saapumisaikoja jaettaessa, jotta varmistetaan, että sääntelykehys on riittävän joustava lentoasemien kapasiteetin optimaalisen ja tehokkaan käytön tosiasialliseksi varmistamiseksi.

Muutosehdotus 18

Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen (COM(2011) 827 final)

12 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jos jollekin reitille on määrätty julkisen palvelun velvoitteita asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan mukaisesti, jäsenvaltio voi koordinoidulla lentoasemalla varata kyseisellä reitillä suunniteltua liikennettä varten vaadittavat lähtö- ja saapumisajat. Jos reittiä varten varattuja lähtö- ja saapumisaikoja ei käytetä, nämä lähtö- ja saapumisajat annetaan minkä tahansa muun sellaisen lentoliikenteen harjoittajan käyttöön, joka on kiinnostunut liikennöimään reitillä julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti, jollei 2 kohdasta muuta johdu. Jos mikään muu lentoliikenteen harjoittaja ei ole kiinnostunut liikennöimään reitillä eikä kyseinen jäsenvaltio julkaise tarjouspyyntöä asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 10 kohdan, 17 artiklan 3–7 kohdan ja 18 artiklan 1 kohdan nojalla, lähtö- ja saapumisajat joko varataan toista reittiä varten, jolle on määrätty julkisen palvelun velvoitteita, tai palautetaan pooliin. | Jos jollekin reitille on määrätty julkisen palvelun velvoitteita asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan mukaisesti, jäsenvaltio voi koordinoidulla lentoasemalla varata kyseisellä reitillä suunniteltua liikennettä varten vaadittavat lähtö- ja saapumisajat. Jos reittiä varten varattuja lähtö- ja saapumisaikoja ei käytetä, nämä lähtö- ja saapumisajat annetaan minkä tahansa muun sellaisen lentoliikenteen harjoittajan käyttöön, joka on kiinnostunut liikennöimään reitillä julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti, jollei 2 kohdasta muuta johdu. Jos mikään muu lentoliikenteen harjoittaja ei ole kiinnostunut liikennöimään reitillä eikä kyseinen jäsenvaltio julkaise tarjouspyyntöä asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 10 kohdan, 17 artiklan 3–7 kohdan ja 18 artiklan 1 kohdan nojalla, lähtö- ja saapumisajat joko varataan toista reittiä varten, jolle on määrätty julkisen palvelun velvoitteita, tai palautetaan pooliin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jos jollekin reitille on määrätty julkisen palvelun velvoitteita asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan mukaisesti, jäsenvaltio voi koordinoidulla lentoasemalla varata kyseisellä reitillä suunniteltua liikennettä varten vaadittavat lähtö- ja saapumisajat. Jos reittiä varten varattuja lähtö- ja saapumisaikoja ei käytetä, nämä lähtö- ja saapumisajat annetaan minkä tahansa muun sellaisen lentoliikenteen harjoittajan käyttöön, joka on kiinnostunut liikennöimään reitillä julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti, jollei 2 kohdasta muuta johdu. Jos mikään muu lentoliikenteen harjoittaja ei ole kiinnostunut liikennöimään reitillä eikä kyseinen jäsenvaltio julkaise tarjouspyyntöä asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 10 kohdan, 17 artiklan 3–7 kohdan ja 18 artiklan 1 kohdan nojalla, lähtö- ja saapumisajat joko varataan toista reittiä varten, jolle on määrätty julkisen palvelun velvoitteita, tai palautetaan pooliin.

Jos jollekin reitille on määrätty julkisen palvelun velvoitteita asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan mukaisesti, jäsenvaltio voi koordinoidulla lentoasemalla varata kyseisellä reitillä suunniteltua liikennettä varten vaadittavat lähtö- ja saapumisajat. Jos reittiä varten varattuja lähtö- ja saapumisaikoja ei käytetä, nämä lähtö- ja saapumisajat annetaan minkä tahansa muun sellaisen lentoliikenteen harjoittajan käyttöön, joka on kiinnostunut liikennöimään reitillä julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti, jollei 2 kohdasta muuta johdu. Jos mikään muu lentoliikenteen harjoittaja ei ole kiinnostunut liikennöimään reitillä eikä kyseinen jäsenvaltio julkaise tarjouspyyntöä asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 10 kohdan, 17 artiklan 3–7 kohdan ja 18 artiklan 1 kohdan nojalla, lähtö- ja saapumisajat joko varataan toista reittiä varten, jolle on määrätty julkisen palvelun velvoitteita, tai palautetaan pooliin.

Perustelu

Varaussäännösten tiukentaminen ei ole tarpeen. Ehdotetun asetuksen säännökset takaavat jäsenvaltioille jo riittävät varausoikeudet. Jos julkisen palvelun velvoitteita ei ole, ei myöskään tulisi säätää saarten lentoasemien varausmahdollisuuksista, jottei kilpailua rajoiteta tarpeettomasti.

Bryssel 19. heinäkuuta 2012

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 277/125 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 277/125

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Verkkojen Eurooppa -väline”

2012/C 277/12

ALUEIDEN KOMITEA

| — | muistuttaa liikennettä, energiaa ja televiestintää koskevan EU-politiikan merkityksestä keskeisenä keinona parantaa kuntien ja alueiden kilpailukykyä sekä edistää taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamista EU:n sisällä. |
| --- | --- |

—

muistuttaa liikennettä, energiaa ja televiestintää koskevan EU-politiikan merkityksestä keskeisenä keinona parantaa kuntien ja alueiden kilpailukykyä sekä edistää taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamista EU:n sisällä.

| — | kannattaa uuden Verkkojen Eurooppa -välineen luomista liikenne-, energia- ja televiestintäalojen yhteiseksi oikeudelliseksi kehykseksi ja yhdeksi yhteiseksi rahoitusvälineeksi. |
| --- | --- |

—

kannattaa uuden Verkkojen Eurooppa -välineen luomista liikenne-, energia- ja televiestintäalojen yhteiseksi oikeudelliseksi kehykseksi ja yhdeksi yhteiseksi rahoitusvälineeksi.

| — | pitää myönteisenä huomion keskittämistä puuttuvien yhteyksien rakentamiseen, pullonkaulojen poistamiseen ja riittävien rajatylittävien yhteyksien varmistamiseen sekä innovatiivisten rahoitusvälineiden käyttöönottoon sen varmistamiseksi, että julkisten varojen käytöllä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vipuvaikutus ja sen myötä enemmän lisäarvoa EU:n kansalaisille. |
| --- | --- |

—

pitää myönteisenä huomion keskittämistä puuttuvien yhteyksien rakentamiseen, pullonkaulojen poistamiseen ja riittävien rajatylittävien yhteyksien varmistamiseen sekä innovatiivisten rahoitusvälineiden käyttöönottoon sen varmistamiseksi, että julkisten varojen käytöllä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vipuvaikutus ja sen myötä enemmän lisäarvoa EU:n kansalaisille.

| — | kehottaa toteuttamaan täytäntöönpanon tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten ja paikallisten toimijoiden kanssa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

kehottaa toteuttamaan täytäntöönpanon tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten ja paikallisten toimijoiden kanssa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.

| — | katsoo, että toteuttamisen tulisi myös olla Eurooppa 2020 -strategian ja koheesiopolitiikan tavoitteiden mukaista ja että se olisi nivottava koheesiopoliittisiin rahastoihin niin, että ne täydentävät toisiaan ja ovat keskenään johdonmukaisia. |
| --- | --- |

—

katsoo, että toteuttamisen tulisi myös olla Eurooppa 2020 -strategian ja koheesiopolitiikan tavoitteiden mukaista ja että se olisi nivottava koheesiopoliittisiin rahastoihin niin, että ne täydentävät toisiaan ja ovat keskenään johdonmukaisia.

| — | kehottaa varmistamaan, että rahoitus jaetaan oikeudenmukaisesti EU:n kaikkien jäsenvaltioiden ja alueiden kesken, mutta kuitenkin siten, että otetaan huomioon alueiden erityiset tilanteet EU:n eri puolilla. |
| --- | --- |

—

kehottaa varmistamaan, että rahoitus jaetaan oikeudenmukaisesti EU:n kaikkien jäsenvaltioiden ja alueiden kesken, mutta kuitenkin siten, että otetaan huomioon alueiden erityiset tilanteet EU:n eri puolilla.

| — | kehottaa Euroopan komissiota selvittämään, että koheesiorahastosta siirrettävä 10 miljardin osuus noudattaa koheesiorahastoasetusta, mukaan lukien jäsenvaltioille myönnettävät maakohtaiset tukiosuudet. |
| --- | --- |

—

kehottaa Euroopan komissiota selvittämään, että koheesiorahastosta siirrettävä 10 miljardin osuus noudattaa koheesiorahastoasetusta, mukaan lukien jäsenvaltioille myönnettävät maakohtaiset tukiosuudet.

| Esittelijä | Ivan ŽAGAR (SI, PPE), Slovenska Bistrican pormestari |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat | | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Verkkojen Eurooppa -välineestä
  COM(2011) 665 final/3 – 2011/0302 COD |

Esittelijä

Ivan ŽAGAR (SI, PPE), Slovenska Bistrican pormestari

Viiteasiakirjat

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Verkkojen Eurooppa -välineestä

COM(2011) 665 final/3 – 2011/0302 COD

| | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta tehdyn päätöksen N:o 1639/2006/EY sekä yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla annetun asetuksen (EY) N:o 680/2007 muuttamisesta
  COM(2011) 659 final/2 – 2011/0301 COD |
| --- | --- |

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta tehdyn päätöksen N:o 1639/2006/EY sekä yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla annetun asetuksen (EY) N:o 680/2007 muuttamisesta

COM(2011) 659 final/2 – 2011/0301 COD

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleisarvio

| 1. | toteaa, että liikennettä, televiestintää ja digitaalipalveluja koskeva EU:n politiikka olisi miellettävä keskeiseksi keinoksi parantaa kuntien ja alueiden kilpailukykyä sekä varmistaa tavaroiden ja henkilöiden vapaa liikkuvuus, sisämarkkinoiden yhdentyminen, EU:n taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus ja sen yhteydet muuhun maailmaan. |
| --- | --- |

1.

toteaa, että liikennettä, televiestintää ja digitaalipalveluja koskeva EU:n politiikka olisi miellettävä keskeiseksi keinoksi parantaa kuntien ja alueiden kilpailukykyä sekä varmistaa tavaroiden ja henkilöiden vapaa liikkuvuus, sisämarkkinoiden yhdentyminen, EU:n taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus ja sen yhteydet muuhun maailmaan.

| 2. | pitää myönteisenä Verkkojen Eurooppa -välineen mahdollista roolia kasvun ja työllisyyden edistäjänä ja Euroopan kilpailukyvyn lisääjänä (1) ja kannattaa sitä, että komissio keskittää huomion puuttuvien yhteyksien rakentamiseen, pullonkaulojen poistamiseen ja riittävien rajatylittävien yhteyksien varmistamiseen. |
| --- | --- |

2.

pitää myönteisenä Verkkojen Eurooppa -välineen mahdollista roolia kasvun ja työllisyyden edistäjänä ja Euroopan kilpailukyvyn lisääjänä (1) ja kannattaa sitä, että komissio keskittää huomion puuttuvien yhteyksien rakentamiseen, pullonkaulojen poistamiseen ja riittävien rajatylittävien yhteyksien varmistamiseen.

| 3. | kannattaa uuden Verkkojen Eurooppa -välineen luomista liikenne-, energia- ja televiestintäalojen yhteiseksi oikeudelliseksi kehykseksi ja rahoitusvälineeksi. |
| --- | --- |

3.

kannattaa uuden Verkkojen Eurooppa -välineen luomista liikenne-, energia- ja televiestintäalojen yhteiseksi oikeudelliseksi kehykseksi ja rahoitusvälineeksi.

| 4. | kehottaa toteuttamaan täytäntöönpanon tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten ja paikallisten toimijoiden kanssa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

kehottaa toteuttamaan täytäntöönpanon tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten ja paikallisten toimijoiden kanssa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.

| 5. | kehottaa omaksumaan EU-rahoitukseen entistä avoimemman, johdonmukaisemman ja yksinkertaisemman lähestymistavan, jotta saadaan yksityistä rahoitusta, jota nyt tarvitaan EU:n tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

5.

kehottaa omaksumaan EU-rahoitukseen entistä avoimemman, johdonmukaisemman ja yksinkertaisemman lähestymistavan, jotta saadaan yksityistä rahoitusta, jota nyt tarvitaan EU:n tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 6. | katsoo, että Verkkojen Eurooppa -välineen toteuttamisen tulisi myös edistää osaltaan taloudellisten, sosiaalisten ja alueellisten koheesiotavoitteiden vahvistamista ja että se olisi nivottava koheesiopoliittisiin rahastoihin niin, että ne täydentävät toisiaan ja ovat keskenään johdonmukaisia. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että Verkkojen Eurooppa -välineen toteuttamisen tulisi myös edistää osaltaan taloudellisten, sosiaalisten ja alueellisten koheesiotavoitteiden vahvistamista ja että se olisi nivottava koheesiopoliittisiin rahastoihin niin, että ne täydentävät toisiaan ja ovat keskenään johdonmukaisia.

| 7. | pitää tervetulleena komission ehdotuksia käyttää 10 miljardia euroa koheesiorahastoon osoitetuista varoista ydinverkkoon kuuluvien liikennehankkeiden rahoittamiseen Verkkojen Eurooppa -välineen kautta jäsenvaltioissa, jotka ovat oikeutettuja saamaan tukea koheesiorahastosta. Komitea korostaa tarvetta noudattaa mahdollisimman pitkälle koheesiorahaston kansallista määrärahajakoa, jotta voidaan taata suotuisammat rahoitustuen ehdot, jotka koheesiorahasto mahdollistaa kaikentyyppisille tukikelpoisille hankkeille, mukaan luettuina rajanylittävät maantiehankkeet. |
| --- | --- |

7.

pitää tervetulleena komission ehdotuksia käyttää 10 miljardia euroa koheesiorahastoon osoitetuista varoista ydinverkkoon kuuluvien liikennehankkeiden rahoittamiseen Verkkojen Eurooppa -välineen kautta jäsenvaltioissa, jotka ovat oikeutettuja saamaan tukea koheesiorahastosta. Komitea korostaa tarvetta noudattaa mahdollisimman pitkälle koheesiorahaston kansallista määrärahajakoa, jotta voidaan taata suotuisammat rahoitustuen ehdot, jotka koheesiorahasto mahdollistaa kaikentyyppisille tukikelpoisille hankkeille, mukaan luettuina rajanylittävät maantiehankkeet.

| 8. | katsoo, että Verkkojen Eurooppa -hankkeissa olisi noudatettava älykkään, osallistavan ja kestävän kasvun prioriteetteja eli Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että Verkkojen Eurooppa -hankkeissa olisi noudatettava älykkään, osallistavan ja kestävän kasvun prioriteetteja eli Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita.

| 9. | korostaa, että monien jäsenvaltioiden on vaikea toteuttaa itse monimutkaisia rajatylittäviä liikenneinfrastruktuurihankkeita, kun taas EU-tasolla on kriittinen kysyntämassa lisäsynergioiden luomiseksi eri rahoitusohjelmien ja politiikanalojen välillä. Niiden yhteydessä on varmistettava, että julkisten varojen käytön avulla saadaan aikaan mahdollisimman suuri vipuvaikutus ja sen myötä enemmän lisäarvoa EU:n kansalaisille. |
| --- | --- |

9.

korostaa, että monien jäsenvaltioiden on vaikea toteuttaa itse monimutkaisia rajatylittäviä liikenneinfrastruktuurihankkeita, kun taas EU-tasolla on kriittinen kysyntämassa lisäsynergioiden luomiseksi eri rahoitusohjelmien ja politiikanalojen välillä. Niiden yhteydessä on varmistettava, että julkisten varojen käytön avulla saadaan aikaan mahdollisimman suuri vipuvaikutus ja sen myötä enemmän lisäarvoa EU:n kansalaisille.

Oikeudellinen kehys

Verkkojen Eurooppa -väline – Yleinen tausta

| 10. | kannattaa uuden Verkkojen Eurooppa -välineen luomista liikenne-, energia- ja televiestintäalojen yhteiseksi oikeudelliseksi kehykseksi ja yhdeksi yhteiseksi rahoitusvälineeksi. |
| --- | --- |

10.

kannattaa uuden Verkkojen Eurooppa -välineen luomista liikenne-, energia- ja televiestintäalojen yhteiseksi oikeudelliseksi kehykseksi ja yhdeksi yhteiseksi rahoitusvälineeksi.

| 11. | korostaa, että liikennehankkeiden yhteydessä olisi harkittava niiden niveltämistä muiden liikennemuotojen – mm. lento- ja metroliikenteen kanssa. Lisäksi on varmistettava pääsy nopean laajakaistaverkon ja -palvelujen piiriin erityisesti alueilla, jotka eivät ole kaupallisesti houkuttelevia. Näitä ovat mm. maaseutualueet, joiden väestöntiheys on alhainen ja joilla tieto- ja viestintätekniikan avulla voidaan helpottaa julkisten palveluiden tarjoamista, edistää väestön pysymistä maaseudulla ja tukea alueellista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

11.

korostaa, että liikennehankkeiden yhteydessä olisi harkittava niiden niveltämistä muiden liikennemuotojen – mm. lento- ja metroliikenteen kanssa. Lisäksi on varmistettava pääsy nopean laajakaistaverkon ja -palvelujen piiriin erityisesti alueilla, jotka eivät ole kaupallisesti houkuttelevia. Näitä ovat mm. maaseutualueet, joiden väestöntiheys on alhainen ja joilla tieto- ja viestintätekniikan avulla voidaan helpottaa julkisten palveluiden tarjoamista, edistää väestön pysymistä maaseudulla ja tukea alueellista yhteenkuuluvuutta.

| 12. | toivoo, että kehitysindeksiltään erilaisten alueiden kohtelua selkiytetään, jotta otetaan huomioon alueiden erityiset tilanteet EU:n eri puolilla, vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsivien ja äärialueiden ominaisuudet mukaan luettuina, ja kohdellaan Euroopan alueita tasavertaisesti. |
| --- | --- |

12.

toivoo, että kehitysindeksiltään erilaisten alueiden kohtelua selkiytetään, jotta otetaan huomioon alueiden erityiset tilanteet EU:n eri puolilla, vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsivien ja äärialueiden ominaisuudet mukaan luettuina, ja kohdellaan Euroopan alueita tasavertaisesti.

Alakohtaiset tavoitteet

| 13. | tukee pyrkimyksiä edistää saastuttamattomia ja kestäväpohjaisia liikennejärjestelmiä, etenkin raide- ja meriliikennettä, jotka ovat tehokkaita ja kilpailukykyisiä liikennemuotoja ja joita varten tulee olla asianmukainen infrastruktuuri ja organisoituja palveluita. Näiden kestäväpohjaisten liikennemuotojen toimivuuden takaamiseksi on kehitettävä myös sisämaan logistisia solmukohtia, jotka mahdollistavat parhaat mahdolliset vaihtoyhteydet ja koko järjestelmän tehokkuuden. |
| --- | --- |

13.

tukee pyrkimyksiä edistää saastuttamattomia ja kestäväpohjaisia liikennejärjestelmiä, etenkin raide- ja meriliikennettä, jotka ovat tehokkaita ja kilpailukykyisiä liikennemuotoja ja joita varten tulee olla asianmukainen infrastruktuuri ja organisoituja palveluita. Näiden kestäväpohjaisten liikennemuotojen toimivuuden takaamiseksi on kehitettävä myös sisämaan logistisia solmukohtia, jotka mahdollistavat parhaat mahdolliset vaihtoyhteydet ja koko järjestelmän tehokkuuden.

| 14. | katsoo, että on otettava huomioon EU:n eri alueiden – kuten unioniin viimeksi liittyneiden jäsenvaltioiden alueiden, joiden infrastruktuuri on toistaiseksi heikosti kehittynyttä ja taloudelliset resurssit ovat riittämättömät – erityistilanne etenkin sellaisilla seuduilla, missä aluetason lisäarvo on suuri esimerkiksi rajaseudun liikenteen kannalta. |
| --- | --- |

14.

katsoo, että on otettava huomioon EU:n eri alueiden – kuten unioniin viimeksi liittyneiden jäsenvaltioiden alueiden, joiden infrastruktuuri on toistaiseksi heikosti kehittynyttä ja taloudelliset resurssit ovat riittämättömät – erityistilanne etenkin sellaisilla seuduilla, missä aluetason lisäarvo on suuri esimerkiksi rajaseudun liikenteen kannalta.

| 15. | korostaa, että olisi edistettävä energiaverkkojen yhteenliittämistä ja EU:n energiasisämarkkinoiden toimintaa sekä pidettävä EU:n riippumattomuutta energia-asioissa yhtenä tämän välineen keskeisistä painopistealoista. Lisäksi olisi parannettava toimitusvarmuutta. |
| --- | --- |

15.

korostaa, että olisi edistettävä energiaverkkojen yhteenliittämistä ja EU:n energiasisämarkkinoiden toimintaa sekä pidettävä EU:n riippumattomuutta energia-asioissa yhtenä tämän välineen keskeisistä painopistealoista. Lisäksi olisi parannettava toimitusvarmuutta.

| 16. | tähdentää, että investoinnit televiestinnän laajakaistaverkkoihin ja digitaalisten palvelujen infrastruktuureihin ovat oleellisen tärkeitä EU:n digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamiseksi ja EU 2020 -tavoitteiden edistämiseksi sekä julkisten palvelujen tuottamiseksi Euroopassa. |
| --- | --- |

16.

tähdentää, että investoinnit televiestinnän laajakaistaverkkoihin ja digitaalisten palvelujen infrastruktuureihin ovat oleellisen tärkeitä EU:n digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamiseksi ja EU 2020 -tavoitteiden edistämiseksi sekä julkisten palvelujen tuottamiseksi Euroopassa.

Budjettikysymykset

| 17. | suhtautuu myönteisesti Verkkojen Eurooppa -välineen luomiseen ja välineelle osoitettuun rahoitukseen, jota ei tule asettaa kyseenalaiseksi, jotta varmistetaan välineen tehokkuus ja vipuvaikutus muihin julkisiin ja yksityisiin rahoituslähteisiin. Komitea kehottaa pidättymään kaikista pyrkimyksistä, jotka voisivat olla haitallisia rakennerahastojen kannalta. |
| --- | --- |

17.

suhtautuu myönteisesti Verkkojen Eurooppa -välineen luomiseen ja välineelle osoitettuun rahoitukseen, jota ei tule asettaa kyseenalaiseksi, jotta varmistetaan välineen tehokkuus ja vipuvaikutus muihin julkisiin ja yksityisiin rahoituslähteisiin. Komitea kehottaa pidättymään kaikista pyrkimyksistä, jotka voisivat olla haitallisia rakennerahastojen kannalta.

| 18. | on finanssimarkkinoiden tilanteen takia huolissaan seurauksista ja vipuvaikutuksista, joita Verkkojen Eurooppa -välineeseen liittyvillä rahoitustoimenpiteillä odotetaan olevan alue- ja paikallistasoilla suunniteltuun infrastruktuuri-investointien julkiseen rahoitukseen. |
| --- | --- |

18.

on finanssimarkkinoiden tilanteen takia huolissaan seurauksista ja vipuvaikutuksista, joita Verkkojen Eurooppa -välineeseen liittyvillä rahoitustoimenpiteillä odotetaan olevan alue- ja paikallistasoilla suunniteltuun infrastruktuuri-investointien julkiseen rahoitukseen.

| 19. | kehottaa varmistamaan, että rahoitus jaetaan oikeudenmukaisesti EU:n kaikkien jäsenvaltioiden ja alueiden kesken. Komitea huomioi Verkkojen Eurooppa -välineestä rahoitettavien liikenne-, energia- ja televiestintähankkeiden laadun ja lisäarvon heikoimmille alueille, myös pysyvistä luontoon tai maantieteeseen liittyvistä haitoista kärsiville alueille, erittäin harvaan asutuille alueille sekä saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueille, ottaen asianmukaisesti huomioon ehdotettujen hankkeiden teho ja vipuvaikutukset. |
| --- | --- |

19.

kehottaa varmistamaan, että rahoitus jaetaan oikeudenmukaisesti EU:n kaikkien jäsenvaltioiden ja alueiden kesken. Komitea huomioi Verkkojen Eurooppa -välineestä rahoitettavien liikenne-, energia- ja televiestintähankkeiden laadun ja lisäarvon heikoimmille alueille, myös pysyvistä luontoon tai maantieteeseen liittyvistä haitoista kärsiville alueille, erittäin harvaan asutuille alueille sekä saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueille, ottaen asianmukaisesti huomioon ehdotettujen hankkeiden teho ja vipuvaikutukset.

| 20. | kehottaa Euroopan komissiota selvittämään, että koheesiorahastosta siirrettävä 10 miljardin osuus noudattaa koheesiorahastoasetusta, mukaan lukien jäsenvaltioille myönnettävät maakohtaiset tukiosuudet. |
| --- | --- |

20.

kehottaa Euroopan komissiota selvittämään, että koheesiorahastosta siirrettävä 10 miljardin osuus noudattaa koheesiorahastoasetusta, mukaan lukien jäsenvaltioille myönnettävät maakohtaiset tukiosuudet.

| 21. | painottaa, että tukikelpoisuussääntöjä tulee laajentaa hallintokustannusten osalta. |
| --- | --- |

21.

painottaa, että tukikelpoisuussääntöjä tulee laajentaa hallintokustannusten osalta.

Rahoitusmuodot ja varainhoitoa koskevat säännökset

| 22. | kannattaa entistä avoimemman, johdonmukaisemman ja yksinkertaisemman lähestymistavan omaksumista EU-rahoituksessa yksityisen rahoituksen saamiseksi ja kehottaa näin ollen lisäämään hallintokustannukset tukikelpoisiin menoihin, jotta tavoitteet voidaan saavuttaa entistä tehokkaammin. Komitea korostaa, ettei uusien rahoituslähteiden tule missään tapauksessa korvata perinteistä EU-rahoitusta vaan pikemminkin täydentää sitä. |
| --- | --- |

22.

kannattaa entistä avoimemman, johdonmukaisemman ja yksinkertaisemman lähestymistavan omaksumista EU-rahoituksessa yksityisen rahoituksen saamiseksi ja kehottaa näin ollen lisäämään hallintokustannukset tukikelpoisiin menoihin, jotta tavoitteet voidaan saavuttaa entistä tehokkaammin. Komitea korostaa, ettei uusien rahoituslähteiden tule missään tapauksessa korvata perinteistä EU-rahoitusta vaan pikemminkin täydentää sitä.

| 23. | suhtautuu myönteisesti innovatiivisten rahoitusvälineiden käyttöönottoon, erityisesti EU-hankejoukkovelkakirjojen käyttöön. Ne auttavat saamaan liikkeelle yksityisiä sijoittajia ja edistävät julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia EU:ssa. Finanssimarkkinoiden tilanne huomioon ottaen komission olisi toimittava näiden joukkovelkakirjojen takaajana. |
| --- | --- |

23.

suhtautuu myönteisesti innovatiivisten rahoitusvälineiden käyttöönottoon, erityisesti EU-hankejoukkovelkakirjojen käyttöön. Ne auttavat saamaan liikkeelle yksityisiä sijoittajia ja edistävät julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia EU:ssa. Finanssimarkkinoiden tilanne huomioon ottaen komission olisi toimittava näiden joukkovelkakirjojen takaajana.

| 24. | kehottaa komissiota toteuttamaan toimenpiteitä, joiden avulla kehitetään valmiuksia käyttää innovatiivisia rahoitusvälineitä. Näin edistettäisiin sellaisten erityisesti alue- ja paikallistason viranomaisten osallistumista, joilla ei ole tarvittavaa asiantuntemusta. Komitea on tyytyväinen siihen, että 6. heinäkuuta 2012 hyväksyttiin asetus, jolla käynnistetään EU:n hankejoukkovelkakirja-aloitteen kokeiluvaihe 2012–2013. Tarkoituksena on kerätä 4,5 miljardia euroa yksityissektorin rahoitusta keskeisiä strategisia infrastruktuurihankkeita varten (2). Komitea katsoo, että jos kokeiluvaihe onnistuu, sen jälkeen tulee siirtyä vuosina 2014–2020 EU:n operatiiviseen vaiheeseen Verkkojen Eurooppa -välineen puitteissa. |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota toteuttamaan toimenpiteitä, joiden avulla kehitetään valmiuksia käyttää innovatiivisia rahoitusvälineitä. Näin edistettäisiin sellaisten erityisesti alue- ja paikallistason viranomaisten osallistumista, joilla ei ole tarvittavaa asiantuntemusta. Komitea on tyytyväinen siihen, että 6. heinäkuuta 2012 hyväksyttiin asetus, jolla käynnistetään EU:n hankejoukkovelkakirja-aloitteen kokeiluvaihe 2012–2013. Tarkoituksena on kerätä 4,5 miljardia euroa yksityissektorin rahoitusta keskeisiä strategisia infrastruktuurihankkeita varten (2). Komitea katsoo, että jos kokeiluvaihe onnistuu, sen jälkeen tulee siirtyä vuosina 2014–2020 EU:n operatiiviseen vaiheeseen Verkkojen Eurooppa -välineen puitteissa.

Avustukset

| 25. | suhtautuu myönteisesti työohjelmien käyttämiseen välineinä, joiden avulla määritellään erityisten toimenpiteiden rahoittamisessa sovellettavat avustusmuodot. |
| --- | --- |

25.

suhtautuu myönteisesti työohjelmien käyttämiseen välineinä, joiden avulla määritellään erityisten toimenpiteiden rahoittamisessa sovellettavat avustusmuodot.

| 26. | toteaa, että kustannusten tukikelpoisuus sellaisena kuin se on määritelty Verkkojen Eurooppa -välineen yhteydessä voi olla hankkeiden toteuttamista rajoittava tekijä. Sitä olisikin muutettava tukikelpoisuusajankohtien ja tiettyjen tukikelpoisten kustannusten, kuten valmistelukustannusten, vähennyskelvottoman alv:n ja maan oston, osalta. |
| --- | --- |

26.

toteaa, että kustannusten tukikelpoisuus sellaisena kuin se on määritelty Verkkojen Eurooppa -välineen yhteydessä voi olla hankkeiden toteuttamista rajoittava tekijä. Sitä olisikin muutettava tukikelpoisuusajankohtien ja tiettyjen tukikelpoisten kustannusten, kuten valmistelukustannusten, vähennyskelvottoman alv:n ja maan oston, osalta.

| 27. | on huolissaan siitä, että kaikki avustuksen hakemiseksi tehdyt ehdotukset on hyväksytettävä yksinomaan jäsenvaltioilla. Alueiden komitea kehottaakin varmistamaan, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat osallistua valintaprosessiin silloin, kun se on tarkoituksenmukaista ja sopii yhteen niiden oikeudellisten toimivaltuuksien kanssa. |
| --- | --- |

27.

on huolissaan siitä, että kaikki avustuksen hakemiseksi tehdyt ehdotukset on hyväksytettävä yksinomaan jäsenvaltioilla. Alueiden komitea kehottaakin varmistamaan, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat osallistua valintaprosessiin silloin, kun se on tarkoituksenmukaista ja sopii yhteen niiden oikeudellisten toimivaltuuksien kanssa.

| 28. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten nykyinen tilanne huomioon ottaen edunsaajat eivät pysty käynnistämään töitä ajoissa. Hankkeiden peruuttamista koskevien säännösten ei siis tule olla liian tiukkoja. Niinpä niissä tulee sallia kolmen vuoden määräaika Euroopan komission esittämien kahden vuoden asemasta. |
| --- | --- |

28.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten nykyinen tilanne huomioon ottaen edunsaajat eivät pysty käynnistämään töitä ajoissa. Hankkeiden peruuttamista koskevien säännösten ei siis tule olla liian tiukkoja. Niinpä niissä tulee sallia kolmen vuoden määräaika Euroopan komission esittämien kahden vuoden asemasta.

Julkiset hankinnat

| 29. | muistuttaa, että koheesiorahastosta osoitettavia 10:tä miljardia euroa hallinnoidaan suoraan eikä asiassa sovelleta hakemusjärjestykseen perustuvaa lähestymistapaa. Komitea tähdentää, että hakemusjärjestykseen perustuva lähestymistapa saattaa syventää EU:n koheesiotukea saavien EU-maiden epätasapainoa: niillä on enemmän hallinnollisiin, henkilöstö- ja rahoitusehtoihin liittyviä ongelmia, mikä saattaa estää eräitä jäsenvaltioita ja alueita esittämästä huolellisesti laadittuja hankkeita. |
| --- | --- |

29.

muistuttaa, että koheesiorahastosta osoitettavia 10:tä miljardia euroa hallinnoidaan suoraan eikä asiassa sovelleta hakemusjärjestykseen perustuvaa lähestymistapaa. Komitea tähdentää, että hakemusjärjestykseen perustuva lähestymistapa saattaa syventää EU:n koheesiotukea saavien EU-maiden epätasapainoa: niillä on enemmän hallinnollisiin, henkilöstö- ja rahoitusehtoihin liittyviä ongelmia, mikä saattaa estää eräitä jäsenvaltioita ja alueita esittämästä huolellisesti laadittuja hankkeita.

| 30. | ehdottaa, että tukikelpoisuussäännöksissä omaksutaan koheesiorahastosta siirrettävien 10 miljardin euron osalta kyseistä rahastoa koskevan asetuksen mukainen lähestymistapa. |
| --- | --- |

30.

ehdottaa, että tukikelpoisuussäännöksissä omaksutaan koheesiorahastosta siirrettävien 10 miljardin euron osalta kyseistä rahastoa koskevan asetuksen mukainen lähestymistapa.

Rahoitusvälineet

| 31. | kehottaa varmistamaan, että hankkeiden taloudellisessa tukemisessa Euroopan laajuisia verkkoja alemmalla tasolla noudatetaan toissijaisuusperiaatetta tämän kuitenkaan vaikuttamatta toimivaltuuskysymyksiin. |
| --- | --- |

31.

kehottaa varmistamaan, että hankkeiden taloudellisessa tukemisessa Euroopan laajuisia verkkoja alemmalla tasolla noudatetaan toissijaisuusperiaatetta tämän kuitenkaan vaikuttamatta toimivaltuuskysymyksiin.

Ohjelmointi, täytäntöönpano ja valvonta

| 32. | kannattaa monivuotisia työohjelmia, jotka välitetään kaikille asianomaisille toimijoille. Työohjelmien valmisteluun tulee monitasoisen hallinnon periaatteiden mukaisesti osallistua kumppaneita kaikilta hallintotasoilta. |
| --- | --- |

32.

kannattaa monivuotisia työohjelmia, jotka välitetään kaikille asianomaisille toimijoille. Työohjelmien valmisteluun tulee monitasoisen hallinnon periaatteiden mukaisesti osallistua kumppaneita kaikilta hallintotasoilta.

Monitasoinen hallinto

| 33. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat oikeudellisesti vastuussa monien Verkkojen Eurooppa -välineen piiriin kuuluvien alojen toimista ja että Euroopan laajuisen liikenne-, energia- ja televiestintäinfrastruktuurin rahoitusta koskevat toimenpiteet, joita nyt ehdotetaan, vaikuttavat suoraan näihin viranomaisiin. Siksi on ensiarvoisen tärkeää noudattaa monitasoisen hallinnon periaatteita tasapainoisen aluekehityksen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

33.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat oikeudellisesti vastuussa monien Verkkojen Eurooppa -välineen piiriin kuuluvien alojen toimista ja että Euroopan laajuisen liikenne-, energia- ja televiestintäinfrastruktuurin rahoitusta koskevat toimenpiteet, joita nyt ehdotetaan, vaikuttavat suoraan näihin viranomaisiin. Siksi on ensiarvoisen tärkeää noudattaa monitasoisen hallinnon periaatteita tasapainoisen aluekehityksen varmistamiseksi.

| 34. | toteaa, että Verkkojen Eurooppa -välinettä koskeva ehdotus vaikuttaa olevan yhdenmukainen toissijaisuusperiaatteen kanssa (3). Komitea muistuttaa, että laajuutensa ja vaikutustensa vuoksi Verkkojen Eurooppa -hankkeilla saattaa olla rajanylittävä ulottuvuus, minkä vuoksi ne on toteutettava parhaiten soveltuvalla tasolla – eli EU:n, valtiollisella, alueellisella tai paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

34.

toteaa, että Verkkojen Eurooppa -välinettä koskeva ehdotus vaikuttaa olevan yhdenmukainen toissijaisuusperiaatteen kanssa (3). Komitea muistuttaa, että laajuutensa ja vaikutustensa vuoksi Verkkojen Eurooppa -hankkeilla saattaa olla rajanylittävä ulottuvuus, minkä vuoksi ne on toteutettava parhaiten soveltuvalla tasolla – eli EU:n, valtiollisella, alueellisella tai paikallisella tasolla.

| 35. | tähdentää, että alue- ja paikallisviranomaiset ja muut asianomaiset sidosryhmät tulee kutsua jäsenvaltioissa mukaan prosessiin, jossa tehdään päätöksiä ja suunnitelmia Verkkojen Eurooppa -välineestä mahdollisesti rahoitettavien hankkeiden alustavasta luettelosta. |
| --- | --- |

35.

tähdentää, että alue- ja paikallisviranomaiset ja muut asianomaiset sidosryhmät tulee kutsua jäsenvaltioissa mukaan prosessiin, jossa tehdään päätöksiä ja suunnitelmia Verkkojen Eurooppa -välineestä mahdollisesti rahoitettavien hankkeiden alustavasta luettelosta.

| 36. | painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisten tulee saada mahdollisimman varhaisessa vaiheessa tietoa Verkkojen Eurooppa -ehdotuksista ja että niitä tulee auttaa aktiivisesti nivomaan ehdotukset osaksi hankkeiden valmistelua ja aluekehitysstrategioita. Lisäksi on ratkaisevan tärkeää, että alueen kaikki sidosryhmät tekevät yhteistyötä tulevien Verkkojen Eurooppa -hankkeiden valmistelussa ja toimeenpanossa. |
| --- | --- |

36.

painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisten tulee saada mahdollisimman varhaisessa vaiheessa tietoa Verkkojen Eurooppa -ehdotuksista ja että niitä tulee auttaa aktiivisesti nivomaan ehdotukset osaksi hankkeiden valmistelua ja aluekehitysstrategioita. Lisäksi on ratkaisevan tärkeää, että alueen kaikki sidosryhmät tekevät yhteistyötä tulevien Verkkojen Eurooppa -hankkeiden valmistelussa ja toimeenpanossa.

| 37. | katsoo, että alue- ja jäsenvaltiotason viranomaisia tulee kannustaa strategisin toimenpitein laatimaan luetteloja energia- ja televiestintäaloilla ehdotettavista investoinneista vuoden 2012 loppuun mennessä, sillä tämä on ainoa keino varmistaa, että jäsenvaltioille jää riittävästi aikaa valmistella hankeasiakirjojaan. |
| --- | --- |

37.

katsoo, että alue- ja jäsenvaltiotason viranomaisia tulee kannustaa strategisin toimenpitein laatimaan luetteloja energia- ja televiestintäaloilla ehdotettavista investoinneista vuoden 2012 loppuun mennessä, sillä tämä on ainoa keino varmistaa, että jäsenvaltioille jää riittävästi aikaa valmistella hankeasiakirjojaan.

Hallinnointi ja täytäntöönpano

| 38. | korostaa, että uusilla teknologioilla (esimerkiksi vaihtoehtoisia polttoaineita palveleva infrastruktuuri) on suuremmat markkinoille pääsyn esteet kuin maanteiden ja rautateiden kaltaisilla perinteisillä infrastruktuureilla, ja siksi tukien mahdolliseksi osuudeksi tulisi asettaa 20 prosentin sijasta 50 prosenttia. |
| --- | --- |

38.

korostaa, että uusilla teknologioilla (esimerkiksi vaihtoehtoisia polttoaineita palveleva infrastruktuuri) on suuremmat markkinoille pääsyn esteet kuin maanteiden ja rautateiden kaltaisilla perinteisillä infrastruktuureilla, ja siksi tukien mahdolliseksi osuudeksi tulisi asettaa 20 prosentin sijasta 50 prosenttia.

| 39. | korostaa, että toimiessaan hallintoviranomaisen ominaisuudessa Verkkojen Eurooppa -välineen täytäntöönpanijana Euroopan komission toimeenpanoviraston tulee tehdä tiivistä yhteistyötä muiden asianomaisten viranomaisten kanssa. Olisi pyrittävä välttämään lisäkustannusten aiheutumista viraston perustamisesta ja toiminnasta. |
| --- | --- |

39.

korostaa, että toimiessaan hallintoviranomaisen ominaisuudessa Verkkojen Eurooppa -välineen täytäntöönpanijana Euroopan komission toimeenpanoviraston tulee tehdä tiivistä yhteistyötä muiden asianomaisten viranomaisten kanssa. Olisi pyrittävä välttämään lisäkustannusten aiheutumista viraston perustamisesta ja toiminnasta.

| 40. | korostaa, että silloin, kun yksittäiset kumppanit eri jäsenvaltioista eivät kykene sopimaan yksittäisten hankkeiden toteuttamisesta, tulee määritellä Verkkojen Eurooppa -välineen varoja koskevat säännöt. |
| --- | --- |

40.

korostaa, että silloin, kun yksittäiset kumppanit eri jäsenvaltioista eivät kykene sopimaan yksittäisten hankkeiden toteuttamisesta, tulee määritellä Verkkojen Eurooppa -välineen varoja koskevat säännöt.

| 41. | ehdottaa näin ollen, että Euroopan komissio tutkii, voitaisiinko EAYY:tä hyödyntää rajatylittävien hankkeiden toteuttamiseen mahdollisesti liittyvien ongelmien ratkaisemisessa. Ongelmia voi syntyä jäsenvaltioiden lainsäädäntöerojen ja eri asetuksissa määriteltyjen erilaisten rahoituslähteiden yhdistelemisen vuoksi. |
| --- | --- |

41.

ehdottaa näin ollen, että Euroopan komissio tutkii, voitaisiinko EAYY:tä hyödyntää rajatylittävien hankkeiden toteuttamiseen mahdollisesti liittyvien ongelmien ratkaisemisessa. Ongelmia voi syntyä jäsenvaltioiden lainsäädäntöerojen ja eri asetuksissa määriteltyjen erilaisten rahoituslähteiden yhdistelemisen vuoksi.

Yhteensovittaminen EU:n muiden politiikkojen kanssa – koheesiopolitiikka

| 42. | korostaa, että rakenne- ja koheesiorahastoista ja Verkkojen Eurooppa -välineestä rahoitettavien hankkeiden hyvä yhteensopivuus tulee varmistaa. Lisäksi komitea korostaa Verkkojen Eurooppa -välineen odotettua vaikutusta pieniin hankkeisiin. |
| --- | --- |

42.

korostaa, että rakenne- ja koheesiorahastoista ja Verkkojen Eurooppa -välineestä rahoitettavien hankkeiden hyvä yhteensopivuus tulee varmistaa. Lisäksi komitea korostaa Verkkojen Eurooppa -välineen odotettua vaikutusta pieniin hankkeisiin.

| 43. | kehottaa komissiota toteuttamaan selkeitä toimenpiteitä, joiden avulla taataan rakennerahastoasetusten keskinäinen koordinointi ja yhteensopivuus etenkin laadittaessa yhteistä strategiakehystä ja kumppanuussopimuksia mutta myös tukikelpoisuussääntöjen ja rahoitettavien hankkeiden mahdollisen päällekkäisyyden osalta. |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota toteuttamaan selkeitä toimenpiteitä, joiden avulla taataan rakennerahastoasetusten keskinäinen koordinointi ja yhteensopivuus etenkin laadittaessa yhteistä strategiakehystä ja kumppanuussopimuksia mutta myös tukikelpoisuussääntöjen ja rahoitettavien hankkeiden mahdollisen päällekkäisyyden osalta.

| 44. | kiinnittää huomiota Verkkojen Eurooppa -välineen vaikutukseen, joka kohdistuu aluesuunnitteluun sekä alueellisiin ja paikallisiin kehittämisstrategioihin. Komitea kannattaa valmiuksien kehittämistoimenpiteitä, joiden avulla alue- ja paikallisviranomaisia autetaan valmistautumaan mahdollisimman hyvin, jotta ne voivat esittää Verkkojen Eurooppa -rahoituksen saamiseksi huolellisesti laadittuja hankkeita. |
| --- | --- |

44.

kiinnittää huomiota Verkkojen Eurooppa -välineen vaikutukseen, joka kohdistuu aluesuunnitteluun sekä alueellisiin ja paikallisiin kehittämisstrategioihin. Komitea kannattaa valmiuksien kehittämistoimenpiteitä, joiden avulla alue- ja paikallisviranomaisia autetaan valmistautumaan mahdollisimman hyvin, jotta ne voivat esittää Verkkojen Eurooppa -rahoituksen saamiseksi huolellisesti laadittuja hankkeita.

| 45. | painottaa, että ohjelmakautta 2014–2020 koskevat toimintaohjelmat ja asetukset tulee hyväksyä hyvissä ajoin, jotta hankkeita voidaan alkaa toteuttaa vuoden 2014 alussa. |
| --- | --- |

45.

painottaa, että ohjelmakautta 2014–2020 koskevat toimintaohjelmat ja asetukset tulee hyväksyä hyvissä ajoin, jotta hankkeita voidaan alkaa toteuttaa vuoden 2014 alussa.

Yleiset säännökset ja loppusäännökset

| 46. | kannattaa komission ehdotusta siirtymisestä entistä tuloskeskeisempään lähestymistapaan niin, että käytetään ennalta sovittuja, selkeitä ja mitattavissa olevia tavoitteita ja tulosindikaattoreita. Tulee määritellä suppea määrä indikaattoreita, jotka ovat selkeitä ja luotettavia. Indikaattorien tulee olla yleisesti sovellettavia, oikeudenmukaisia ja oikeasuhtaisia, ja niiden tulee perustua yhtäläisen kohtelun periaatteeseen. Paikallis- ja alueviranomaisten saatavilla tulee siksi olla strategisen suunnittelun välineitä, jotta vältytään raportointiin liittyvältä hallinnolliselta lisätaakalta. Lisäksi tulee arvioida mm. taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen kohdistuvia vaikutuksia. |
| --- | --- |

46.

kannattaa komission ehdotusta siirtymisestä entistä tuloskeskeisempään lähestymistapaan niin, että käytetään ennalta sovittuja, selkeitä ja mitattavissa olevia tavoitteita ja tulosindikaattoreita. Tulee määritellä suppea määrä indikaattoreita, jotka ovat selkeitä ja luotettavia. Indikaattorien tulee olla yleisesti sovellettavia, oikeudenmukaisia ja oikeasuhtaisia, ja niiden tulee perustua yhtäläisen kohtelun periaatteeseen. Paikallis- ja alueviranomaisten saatavilla tulee siksi olla strategisen suunnittelun välineitä, jotta vältytään raportointiin liittyvältä hallinnolliselta lisätaakalta. Lisäksi tulee arvioida mm. taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen kohdistuvia vaikutuksia.

| 47. | pyytää jäsenvaltioita hyödyntämään yhä tehokkaammin toimintaohjelmia varten saatavilla olevaa teknistä apua, jotta voidaan parantaa paikallisten ja alueellisten elinten ja muiden osanottajien valmiuksia hankkia EU-rahoitusta. Verkkojen Eurooppa -välineen puitteissa on erityisen tärkeää varmistaa, että myös heikommin kehittyneet jäsenvaltiot laativat teknistä apua hyödyntäen laadukkaita hankkeita ja voivat siten hakea tasaväkisesti muiden jäsenvaltioiden kanssa EU-rahoitusta ehdotuspyyntöjen yhteydessä. |
| --- | --- |

47.

pyytää jäsenvaltioita hyödyntämään yhä tehokkaammin toimintaohjelmia varten saatavilla olevaa teknistä apua, jotta voidaan parantaa paikallisten ja alueellisten elinten ja muiden osanottajien valmiuksia hankkia EU-rahoitusta. Verkkojen Eurooppa -välineen puitteissa on erityisen tärkeää varmistaa, että myös heikommin kehittyneet jäsenvaltiot laativat teknistä apua hyödyntäen laadukkaita hankkeita ja voivat siten hakea tasaväkisesti muiden jäsenvaltioiden kanssa EU-rahoitusta ehdotuspyyntöjen yhteydessä.

| 48. | katsoo, että Verkkojen Eurooppa -välineen yhteydessä tulee määritellä nykyistä tarkemmin hankeasiakirjojen valmisteluun, hankkeiden valmisteluun, menettelyjen käynnistämiseen ja yksittäisten osanottajien hakemuksiin liittyviä kysymyksiä (jäsenvaltiotason elinten ja alue- ja paikallisviranomaisten välinen tehtävien jako). |
| --- | --- |

48.

katsoo, että Verkkojen Eurooppa -välineen yhteydessä tulee määritellä nykyistä tarkemmin hankeasiakirjojen valmisteluun, hankkeiden valmisteluun, menettelyjen käynnistämiseen ja yksittäisten osanottajien hakemuksiin liittyviä kysymyksiä (jäsenvaltiotason elinten ja alue- ja paikallisviranomaisten välinen tehtävien jako).

II   MUUTOSEHDOTUKSET

COM(2011) 665 final/3

Muutosehdotus 1

Lisätään uusi johdanto-osan kappale johdanto-osan 2 kappaleen jälkeen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Euroopan sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus riippuu merkittävästi EU:n kyvystä luoda tasapaino alueiden välille ja huolehtia siitä, että yhteydet niiden välillä toimivat ongelmitta. Yhdistettäessä Euroopan aluetta laajojen, ympäristön kannalta kestävien liikenneverkkojen avulla ei pidä kiinnittää huomiota ainoastaan tarpeeseen yhdistää keskenään jo kehittyneet alueet: yhdysväylien itsessään on toimittava vetoakseleina, jotka antavat sysäyksen sosioekonomisesti heikommassa asemassa oleville alueille. Yhteenliitäntämekanismien käyttöönottamisella Euroopassa on myös oltava keskeinen rooli aluesuunnittelussa ja alueiden välisessä tasapainossa.

Muutosehdotus 2

3 artiklan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| edistää älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua kehittämällä uudenaikaisia ja suorituskykyisiä Euroopan laajuisia verkkoja ja siten tuottaa koko Euroopan unionille sisämarkkinoiden kilpailukykyyn ja taloudelliseen, yhteiskunnalliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyviä hyötyjä sekä luoda ympäristöä, joka kannustaa entistä paremmin yksityisiin ja julkisiin investointeihin yhdistelemällä rahoitusvälineitä ja unionin suoraa tukea ja käyttämällä hyväksi eri alojen välistä synergiaa. – – | edistää älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua kehittämällä uudenaikaisia ja suorituskykyisiä Euroopan laajuisia verkkoja ja siten tuottaa koko Euroopan unionille sisämarkkinoiden kilpailukykyyn ja taloudelliseen, yhteiskunnalliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyviä hyötyjä sekä luoda ympäristöä, joka kannustaa entistä paremmin yksityisiin ja julkisiin investointeihin yhdistelemällä rahoitusvälineitä ja unionin suoraa tukea ja käyttämällä hyväksi eri alojen välistä synergiaa. – – |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

edistää älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua kehittämällä uudenaikaisia ja suorituskykyisiä Euroopan laajuisia verkkoja ja siten tuottaa koko Euroopan unionille sisämarkkinoiden kilpailukykyyn ja taloudelliseen, yhteiskunnalliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyviä hyötyjä sekä luoda ympäristöä, joka kannustaa entistä paremmin yksityisiin ja julkisiin investointeihin yhdistelemällä rahoitusvälineitä ja unionin suoraa tukea ja käyttämällä hyväksi eri alojen välistä synergiaa. – –

edistää älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua kehittämällä uudenaikaisia ja suorituskykyisiä Euroopan laajuisia verkkoja ja siten tuottaa koko Euroopan unionille sisämarkkinoiden kilpailukykyyn ja taloudelliseen, yhteiskunnalliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyviä hyötyjä sekä luoda ympäristöä, joka kannustaa entistä paremmin yksityisiin ja julkisiin investointeihin yhdistelemällä rahoitusvälineitä ja unionin suoraa tukea ja käyttämällä hyväksi eri alojen välistä synergiaa. – –

Perustelu

Ks. kohta 12.

Muutosehdotus 3

5 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Verkkojen Eurooppa -välineen kokonaisrahoitus voi kattaa menoja, jotka koskevat valmistelua, seurantaa, valvontaa, tarkastuksia ja arviointia, jotka ovat tarpeen ohjelman hallinnoimiseksi ja sen tavoitteiden saavuttamiseksi, ja erityisesti tutkimuksia ja asiantuntijatapaamisia, jos ne liittyvät tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin, sekä tietojen vaihtamiseen tarkoitettuihin tietotekniikkaverkostoihin liittyviä menoja ja muita mahdollisia teknisen ja hallinnollisen avun menoja, joita komissiolle voi aiheutua ohjelman hallinnoimisesta. – – | Verkkojen Eurooppa -välineen kokonaisrahoitus voi kattaa menoja, jotka koskevat valmistelua, seurantaa, valvontaa, tarkastuksia arviointia, jotka ovat tarpeen ohjelman hallinnoimiseksi ja sen tavoitteiden saavuttamiseksi, ja erityisesti tutkimuksia ja asiantuntijatapaamisia, jos ne liittyvät tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin, sekä tietojen vaihtamiseen tarkoitettuihin tietotekniikkaverkostoihin liittyviä menoja ja muita mahdollisia teknisen ja hallinnollisen avun menoja, joita komissiolle voi aiheutua ohjelman hallinnoimisesta. – – |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Verkkojen Eurooppa -välineen kokonaisrahoitus voi kattaa menoja, jotka koskevat valmistelua, seurantaa, valvontaa, tarkastuksia ja arviointia, jotka ovat tarpeen ohjelman hallinnoimiseksi ja sen tavoitteiden saavuttamiseksi, ja erityisesti tutkimuksia ja asiantuntijatapaamisia, jos ne liittyvät tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin, sekä tietojen vaihtamiseen tarkoitettuihin tietotekniikkaverkostoihin liittyviä menoja ja muita mahdollisia teknisen ja hallinnollisen avun menoja, joita komissiolle voi aiheutua ohjelman hallinnoimisesta. – –

Verkkojen Eurooppa -välineen kokonaisrahoitus voi kattaa menoja, jotka koskevat valmistelua, seurantaa, valvontaa, tarkastuksia arviointia, jotka ovat tarpeen ohjelman hallinnoimiseksi ja sen tavoitteiden saavuttamiseksi, ja erityisesti tutkimuksia ja asiantuntijatapaamisia, jos ne liittyvät tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin, sekä tietojen vaihtamiseen tarkoitettuihin tietotekniikkaverkostoihin liittyviä menoja ja muita mahdollisia teknisen ja hallinnollisen avun menoja, joita komissiolle voi aiheutua ohjelman hallinnoimisesta. – –

Perustelu

Ks. kohta 22.

Muutosehdotus 4

7 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Liikenteen alalla julkisina hankintoina ja rahoitusvälineinä tämän asetuksen mukaisesti myönnettävään unionin rahoitustukeen ovat oikeutettuja ainoastaan toimet, jotka edistävät yhteistä etua koskevia hankkeita asetuksen (EU) N:o XXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] mukaisesti, sekä ohjelmatukitoimet. Ainoastaan seuraavat toimet ovat oikeutettuja saamaan tämän asetuksen mukaista unionin rahoitustukea avustuksina: | Liikenteen alalla julkisina hankintoina ja rahoitusvälineinä tämän asetuksen mukaisesti myönnettävään unionin rahoitustukeen ovat oikeutettuja ainoastaan toimet, jotka edistävät yhteistä etua koskevia hankkeita asetuksen (EU) N:o XXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] mukaisesti, sekä ohjelmatukitoimet. Ainoastaan seuraavat toimet ovat oikeutettuja saamaan tämän asetuksen mukaista unionin rahoitustukea avustuksina: |
| a) | toimet ydinverkon toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] III luvun mukaisesti, mukaan lukien uuden teknologian ja innovaatioiden käyttöönotto asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 39 artiklan mukaisesti; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Liikenteen alalla julkisina hankintoina ja rahoitusvälineinä tämän asetuksen mukaisesti myönnettävään unionin rahoitustukeen ovat oikeutettuja ainoastaan toimet, jotka edistävät yhteistä etua koskevia hankkeita asetuksen (EU) N:o XXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] mukaisesti, sekä ohjelmatukitoimet. Ainoastaan seuraavat toimet ovat oikeutettuja saamaan tämän asetuksen mukaista unionin rahoitustukea avustuksina:

Liikenteen alalla julkisina hankintoina ja rahoitusvälineinä tämän asetuksen mukaisesti myönnettävään unionin rahoitustukeen ovat oikeutettuja ainoastaan toimet, jotka edistävät yhteistä etua koskevia hankkeita asetuksen (EU) N:o XXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] mukaisesti, sekä ohjelmatukitoimet. Ainoastaan seuraavat toimet ovat oikeutettuja saamaan tämän asetuksen mukaista unionin rahoitustukea avustuksina:

a)

toimet ydinverkon toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] III luvun mukaisesti, mukaan lukien uuden teknologian ja innovaatioiden käyttöönotto asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 39 artiklan mukaisesti;

| a) | toimet ydinverkon toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] III luvun mukaisesti, mukaan lukien uuden teknologian ja innovaatioiden käyttöönotto asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 39 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

toimet ydinverkon toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] III luvun mukaisesti, mukaan lukien uuden teknologian ja innovaatioiden käyttöönotto asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 39 artiklan mukaisesti;

| b) | tutkimukset yhteistä etua koskevia hankkeita varten siten kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 8 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa; |
| --- | --- |

b)

tutkimukset yhteistä etua koskevia hankkeita varten siten kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 8 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa;

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | yhteistä etua koskevia hankkeita tukevat toimet siten kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 8 artiklan 1 kohdan a ja d alakohdassa; |
| --- | --- |

yhteistä etua koskevia hankkeita tukevat toimet siten kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 8 artiklan 1 kohdan a ja d alakohdassa;

| ) | tutkimukset yhteistä etua koskevia hankkeita varten siten kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 8 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa; |
| --- | --- |

)

tutkimukset yhteistä etua koskevia hankkeita varten siten kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 8 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa;

| d) | toimet liikenteenhallintajärjestelmien tukemiseksi asetuksen XXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 37 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

toimet liikenteenhallintajärjestelmien tukemiseksi asetuksen XXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 37 artiklan mukaisesti;

| ) | yhteistä etua koskevia hankkeita tukevat toimet siten kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 8 artiklan 1 kohdan a ja d alakohdassa; |
| --- | --- |

)

yhteistä etua koskevia hankkeita tukevat toimet siten kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 8 artiklan 1 kohdan a ja d alakohdassa;

| e) | toimet tavaraliikennepalvelujen tukemiseksi asetuksen (EU) N:o XXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 38 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

toimet tavaraliikennepalvelujen tukemiseksi asetuksen (EU) N:o XXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 38 artiklan mukaisesti;

| ) | toimet liikenteenhallintajärjestelmien tukemiseksi asetuksen XXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 37 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

)

toimet liikenteenhallintajärjestelmien tukemiseksi asetuksen XXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 37 artiklan mukaisesti;

| f) | toimet rautateiden tavaraliikenteen melun vähentämiseksi jälkiasennuksilla nykyiseen liikkuvaan kalustoon; |
| --- | --- |

f)

toimet rautateiden tavaraliikenteen melun vähentämiseksi jälkiasennuksilla nykyiseen liikkuvaan kalustoon;

| ) | toimet tavaraliikennepalvelujen tukemiseksi asetuksen (EU) N:o XXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 38 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

)

toimet tavaraliikennepalvelujen tukemiseksi asetuksen (EU) N:o XXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 38 artiklan mukaisesti;

| g) | ohjelmatukitoimet. |
| --- | --- |

g)

ohjelmatukitoimet.

| ) | toimet rautateiden tavaraliikenteen melun vähentämiseksi jälkiasennuksilla nykyiseen liikkuvaan kalustoon; |
| --- | --- |

)

toimet rautateiden tavaraliikenteen melun vähentämiseksi jälkiasennuksilla nykyiseen liikkuvaan kalustoon;

| ) | ohjelmatukitoimet. |
| --- | --- |

)

ohjelmatukitoimet.

– –

– –

Muutosehdotus 5

7 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Televiestinnän alalla kaikki toimet yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamiseksi sekä asetuksen XXXX/2012 [tietoyhteiskunnan suuntaviivat] liitteessä I vahvistetut ohjelmatukitoimet ovat oikeutettuja unionin rahoitustukeen, joka myönnetään avustuksena, julkisena hankintana tai rahoitusvälineinä tämän asetuksen mukaisesti. | Televiestinnän alalla kaikki toimet yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamiseksi sekä asetuksen XXXX/2012 [tietoyhteiskunnan suuntaviivat] liitteessä I vahvistetut ohjelmatukitoimet ovat oikeutettuja unionin rahoitustukeen, joka myönnetään avustuksena, julkisena hankintana tai rahoitusvälineinä tämän asetuksen mukaisesti. |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Televiestinnän alalla kaikki toimet yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamiseksi sekä asetuksen XXXX/2012 [tietoyhteiskunnan suuntaviivat] liitteessä I vahvistetut ohjelmatukitoimet ovat oikeutettuja unionin rahoitustukeen, joka myönnetään avustuksena, julkisena hankintana tai rahoitusvälineinä tämän asetuksen mukaisesti.

Televiestinnän alalla kaikki toimet yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamiseksi sekä asetuksen XXXX/2012 [tietoyhteiskunnan suuntaviivat] liitteessä I vahvistetut ohjelmatukitoimet ovat oikeutettuja unionin rahoitustukeen, joka myönnetään avustuksena, julkisena hankintana tai rahoitusvälineinä tämän asetuksen mukaisesti.

Perustelu

Ehdotetun asetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaan myös julkiset elimet voivat olla rahoitustuen (suoria) edunsaajia. Tämä on myönteistä. Saatavilla olevan rahoituksen tulisi olla myös jäsenvaltioiden ja alueiden käytettävissä laajakaistatukiohjelmien taloudelliseksi tukemiseksi.

Muutosehdotus 6

8 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Menot voivat olla tukikelpoisia tukihakemuksen jättämispäivästä alkaen. [Ensimmäiseen monivuotiseen ohjelmaan sisältyvien hankkeiden johdosta toteutetuista toimista aiheutuneet menot voivat olla tukikelpoisia 1 päivästä tammikuuta 2014]. | Menot voivat olla tukikelpoisia tukihakemuksen jättämispäivästä alkaen. [Ensimmäiseen monivuotiseen ohjelmaan sisältyvien hankkeiden johdosta toteutetuista toimista aiheutuneet menot voivat olla tukikelpoisia 1 päivästä tammikuuta 2014]. |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Menot voivat olla tukikelpoisia tukihakemuksen jättämispäivästä alkaen. [Ensimmäiseen monivuotiseen ohjelmaan sisältyvien hankkeiden johdosta toteutetuista toimista aiheutuneet menot voivat olla tukikelpoisia 1 päivästä tammikuuta 2014].

Menot voivat olla tukikelpoisia tukihakemuksen jättämispäivästä alkaen. [Ensimmäiseen monivuotiseen ohjelmaan sisältyvien hankkeiden johdosta toteutetuista toimista aiheutuneet menot voivat olla tukikelpoisia 1 päivästä tammikuuta 2014].

Perustelu

Ks. kohta 26.

Muutosehdotus 7

8 artiklan 6 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Maan ostoon liittyvät menot eivät ole tukikelpoisia kustannuksia. | Maan ostoon liittyvät menot tukikelpoisia kustannuksia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Maan ostoon liittyvät menot eivät ole tukikelpoisia kustannuksia.

Maan ostoon liittyvät menot tukikelpoisia kustannuksia.

Perustelu

Ks. kohta 26.

Muutosehdotus 8

8 artiklan 7 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Arvonlisävero ei ole tukikelpoinen kustannus. | Vähennyskelvoton arvonlisävero tukikelpoinen kustannus. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Arvonlisävero ei ole tukikelpoinen kustannus.

Vähennyskelvoton arvonlisävero tukikelpoinen kustannus.

Perustelu

Ks. kohta 26.

Muutosehdotus 9

9 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ehdotuksia voivat tehdä yksi tai useampi jäsenvaltio, kansainväliset organisaatiot, yhteisyritykset tai jäsenvaltioihin sijoittautuneet julkiset tai yksityiset yritykset tai elimet. | Ehdotuksia voivat tehdä yksi tai useampi jäsenvaltio, kansainväliset organisaatiot, yhteisyritykset tai jäsenvaltioihin sijoittautuneet julkiset tai yksityiset yritykset tai elimet. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ehdotuksia voivat tehdä yksi tai useampi jäsenvaltio, kansainväliset organisaatiot, yhteisyritykset tai jäsenvaltioihin sijoittautuneet julkiset tai yksityiset yritykset tai elimet.

Ehdotuksia voivat tehdä yksi tai useampi jäsenvaltio, kansainväliset organisaatiot, yhteisyritykset tai jäsenvaltioihin sijoittautuneet julkiset tai yksityiset yritykset tai elimet.

Perustelu

Ks. kohta 27.

Muutosehdotus 10

10 artiklan 2 kohdan b alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| b) | avustukset töihin:






  i) | rautatie- ja sisävesiliikenne: unionin rahoitustuen määrä saa olla enintään 20 prosenttia tukikelpoisistakustannuksista; rahoitusosuus voidaan korottaa 30 prosenttiin, jos toimi koskee pullonkauloja; rahoitusosuus voidaan korottaa 40 prosenttiin, jos toimi koskee rajatylittäviä osuuksia; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

b)

avustukset töihin:

i)

rautatie- ja sisävesiliikenne: unionin rahoitustuen määrä saa olla enintään 20 prosenttia tukikelpoisistakustannuksista; rahoitusosuus voidaan korottaa 30 prosenttiin, jos toimi koskee pullonkauloja; rahoitusosuus voidaan korottaa 40 prosenttiin, jos toimi koskee rajatylittäviä osuuksia;

| b) | avustukset töihin:






  i) | rautatie- ja sisävesiliikenne: unionin rahoitustuen määrä saa olla enintään 20 prosenttia tukikelpoisistakustannuksista; rahoitusosuus voidaan korottaa 30 prosenttiin, jos toimi koskee pullonkauloja; rahoitusosuus voidaan korottaa 40 prosenttiin, jos toimi koskee rajatylittäviä osuuksia; |
| --- | --- | --- |

b)

avustukset töihin:

i)

rautatie- ja sisävesiliikenne: unionin rahoitustuen määrä saa olla enintään 20 prosenttia tukikelpoisistakustannuksista; rahoitusosuus voidaan korottaa 30 prosenttiin, jos toimi koskee pullonkauloja; rahoitusosuus voidaan korottaa 40 prosenttiin, jos toimi koskee rajatylittäviä osuuksia;

– –

– –

Perustelu

Tietyissä maissa, kuten Espanjassa, on pyrittävä nykyistä tarmokkaammin saavuttamaan eurooppalaisen rautatieliikenteen yhteentoimivuutta koskevat normit. Tämä johtuu niiden lähtötilanteesta, muun muassa erilaisesta raideleveydestä ja sähköistysjärjestelmästä. Näin ollen on välttämätöntä asettaa etusijalle toimet, joilla mahdollistetaan yhteentoimivuuden käynnistyminen käytännössä. Liikenne- ja logistiikka-alan uusien toimijoiden on pystyttävä käyttämään suunniteltavia verkkoja, niillä on oltava asianmukainen liikkuva kalusto jne. Siksi nykyisillä radoilla voitaisiin jo ennakoitua aikaisemmin toteuttaa teknisiä ratkaisuja, kuten kolmas raide, joka mahdollistaa kaksi raideleveyttä. Näin mahdollistettaisiin liikennepalveluiden yhteentoimivuus, eikä tarvitsisi odottaa erityisesti näiden normien mukaisiksi suunniteltujen liikennekäytävien valmistumista, joka saattaa kestää niin kauan, että palvelut saadaan käyttöön vasta vuoden 2020 jälkeen. Tällaisissa toimissa tulee ottaa huomioon ”siementoimenpiteet”, joilla saavutetaan suunniteltavien ja pidemmällä aikavälillä toteutettavien käytävien täydellinen yhteentoimivuus, ja siten on kiinnitettävä ensisijaisesti huomiota rahoitusvälineisiin. Yksi mahdollisuus olisi antaa tällaisille toimenpiteille samanlainen asema kuin rajatylittäviä osuuksia koskeville toimille. Ehdotus on linjassa poliittisten suositusten kohdan 17 kanssa, sillä raideliikennealalla Espanja on yksi ”heikoimmista ja suurimmissa vaikeuksissa olevista” alueista. Se myötäilee myös kohtaa 26, sillä Espanjan perinteinen rautatieverkko kuuluu erilaisen raideleveyden vuoksi ”kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden” ryhmään.

Muutosehdotus 11

10 artiklan 4 kohdan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| laajakaistaverkkoja koskevat toimet: unionin rahoitustuen määrä saa olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista; | laajakaistaverkkoja koskevat toimet: unionin rahoitustuen määrä saa olla enintään prosenttia tukikelpoisista kustannuksista; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

laajakaistaverkkoja koskevat toimet: unionin rahoitustuen määrä saa olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista;

laajakaistaverkkoja koskevat toimet: unionin rahoitustuen määrä saa olla enintään prosenttia tukikelpoisista kustannuksista;

Perustelu

Laajakaistaverkkojen rakentaminen harvaan asutuille alueille edellyttää suuria taloudellisia investointeja, ja taloudellisten toimijoiden kiinnostus laajentaa kaupallista toimintaansa kyseisille alueille on vähäinen tai sitä ei ole lainkaan. Sähköisen viestinnän alan on vaikea yltää ehdotetun suuruisella osarahoitusosuudella laajakaistaverkon saatavuutta koskeviin EU:n digitaalistrategian tavoitteisiin.

Muutosehdotus 12

10 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Edellä mainittuja yhteisrahoituksen määriä voidaan korottaa enintään 10 prosenttiyksiköllä toimissa, joilla tuotetaan eri alojen välistä synergiaa, saavutetaan ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyviä tavoitteita tai vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä. Tätä korotusta ei pitäisi soveltaa 11 artiklassa tarkoitettuihin yhteisrahoitusmääriin. | Edellä mainittuja yhteisrahoituksen määriä voidaan korottaa enintään 10 prosenttiyksiköllä toimissa, joilla tuotetaan eri alojen välistä synergiaa, saavutetaan ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyviä tavoitteita tai vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä Tätä korotusta ei pitäisi soveltaa 11 artiklassa tarkoitettuihin yhteisrahoitusmääriin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Edellä mainittuja yhteisrahoituksen määriä voidaan korottaa enintään 10 prosenttiyksiköllä toimissa, joilla tuotetaan eri alojen välistä synergiaa, saavutetaan ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyviä tavoitteita tai vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä. Tätä korotusta ei pitäisi soveltaa 11 artiklassa tarkoitettuihin yhteisrahoitusmääriin.

Edellä mainittuja yhteisrahoituksen määriä voidaan korottaa enintään 10 prosenttiyksiköllä toimissa, joilla tuotetaan eri alojen välistä synergiaa, saavutetaan ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyviä tavoitteita tai vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä Tätä korotusta ei pitäisi soveltaa 11 artiklassa tarkoitettuihin yhteisrahoitusmääriin.

Perustelu

Sekä heikommin kehittyneisiin alueisiin että vakavista ja pysyvistä luontoon ja väestöön liittyvistä haitoista kärsiviin alueisiin on sovellettava eriytettyä kohtelua, sillä kaikki kyseiset kriteerit vaikuttavat aluekehitykseen ja ne tulee sen vuoksi ottaa samalla tavoin huomioon yhteisrahoituksen määriä arvioitaessa. Tätä linjaa noudattaen Euroopan komissio on sisällyttänyt Euroopan aluekehitysrahaston seuraavaa ohjelmakautta koskevaan asetusehdotuksen erityisiä säännöksiä, jotta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan mukaisesti kiinnitettäisiin erityistä huomiota kyseisiä alueellisia ominaispiirteitä omaavien alueiden erityisvaikeuksiin.

Muutosehdotus 13

11 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Liikennealaan tämän asetuksen mukaisesti sovellettavia sääntöjä sovelletaan näihin erityisiin ehdotuspyyntöihin. Kyseisiä ehdotuspyyntöjä toteutettaessa on annettava paras mahdollinen etusija hankkeille, jotka noudattavat koheesiorahaston kansallista määrärahajakoa. | Liikennealaan tämän asetuksen mukaisesti sovellettavia sääntöjä sovelletaan näihin erityisiin ehdotuspyyntöihin. Kyseisiä ehdotuspyyntöjä toteutettaessa on koheesiorahaston kansallista määrärahajakoa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Liikennealaan tämän asetuksen mukaisesti sovellettavia sääntöjä sovelletaan näihin erityisiin ehdotuspyyntöihin. Kyseisiä ehdotuspyyntöjä toteutettaessa on annettava paras mahdollinen etusija hankkeille, jotka noudattavat koheesiorahaston kansallista määrärahajakoa.

Liikennealaan tämän asetuksen mukaisesti sovellettavia sääntöjä sovelletaan näihin erityisiin ehdotuspyyntöihin. Kyseisiä ehdotuspyyntöjä toteutettaessa on koheesiorahaston kansallista määrärahajakoa.

Perustelu

Ks. kohta 7.

Muutosehdotus 14

12 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio peruuttaa asianmukaisesti perusteltuja tapauksia lukuun ottamatta sellaisille toimille myönnetyn rahoitustuen, joita ei ole aloitettu yhden vuoden kuluessa tuen myöntämisehdoissa asetetusta toimen alkamispäivästä. | Komissio peruuttaa asianmukaisesti perusteltuja tapauksia lukuun ottamatta sellaisille toimille myönnetyn rahoitustuen, joita ei ole aloitettu vuoden kuluessa tuen myöntämisehdoissa asetetusta toimen alkamispäivästä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissio peruuttaa asianmukaisesti perusteltuja tapauksia lukuun ottamatta sellaisille toimille myönnetyn rahoitustuen, joita ei ole aloitettu yhden vuoden kuluessa tuen myöntämisehdoissa asetetusta toimen alkamispäivästä.

Komissio peruuttaa asianmukaisesti perusteltuja tapauksia lukuun ottamatta sellaisille toimille myönnetyn rahoitustuen, joita ei ole aloitettu vuoden kuluessa tuen myöntämisehdoissa asetetusta toimen alkamispäivästä.

Perustelu

Näin lisätään tarvittavaa joustavuutta, jotta tuensaajat selviytyvät täytäntöönpanoon liittyvistä velvoitteista.

Muutosehdotus 15

12 artiklan 2 kohdan c alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| tämä hankkeen edistymisen arvioinnin seurauksena, erityisesti jos toimen toteuttaminen on viivästynyt merkittävästi. | tämä hankkeen edistymisen arvioinnin seurauksena, erityisesti jos toimen toteuttaminen on viivästynyt merkittävästi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

tämä hankkeen edistymisen arvioinnin seurauksena, erityisesti jos toimen toteuttaminen on viivästynyt merkittävästi.

tämä hankkeen edistymisen arvioinnin seurauksena, erityisesti jos toimen toteuttaminen on viivästynyt merkittävästi.

Perustelu

Ks. kohta 28.

Muutosehdotus 16

12 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio voi pyytää myönnetyn rahoitustuen takaisinmaksua, jos rahoitustukea saavaa tointa ei ole saatettu päätökseen kahden vuoden kuluessa rahoitustuen myöntämisehdoissa asetetusta päättymispäivästä. | Komissio voi pyytää myönnetyn rahoitustuen takaisinmaksua, jos rahoitustukea saavaa tointa ei ole saatettu päätökseen vuoden kuluessa rahoitustuen myöntämisehdoissa asetetusta päättymispäivästä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissio voi pyytää myönnetyn rahoitustuen takaisinmaksua, jos rahoitustukea saavaa tointa ei ole saatettu päätökseen kahden vuoden kuluessa rahoitustuen myöntämisehdoissa asetetusta päättymispäivästä.

Komissio voi pyytää myönnetyn rahoitustuen takaisinmaksua, jos rahoitustukea saavaa tointa ei ole saatettu päätökseen vuoden kuluessa rahoitustuen myöntämisehdoissa asetetusta päättymispäivästä.

Perustelu

Ks. kohta 28.

Muutosehdotus 17

12 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ennen 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen päätösten tekemistä komissio tutkii tapauksen ja ilmoittaa asianomaisille edunsaajille, jotta nämä voivat esittää huomionsa annetussa ajassa. | Ennen 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen päätösten tekemistä komissio tutkii tapauksen ja ilmoittaa asianomaisille edunsaajille, jotta nämä voivat esittää huomionsa . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ennen 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen päätösten tekemistä komissio tutkii tapauksen ja ilmoittaa asianomaisille edunsaajille, jotta nämä voivat esittää huomionsa annetussa ajassa.

Ennen 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen päätösten tekemistä komissio tutkii tapauksen ja ilmoittaa asianomaisille edunsaajille, jotta nämä voivat esittää huomionsa .

Perustelu

Ks. kohta 28.

Muutosehdotus 18

17 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio hyväksyy monivuotiset ja vuotuiset työohjelmat kullekin alalle. Komissio voi myös hyväksyä useamman kuin yhden alan kattavia monivuotisia ja vuotuisia työohjelmia. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset annetaan 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | Komissio hyväksyy monivuotiset ja vuotuiset työohjelmat kullekin alalle. Komissio voi myös hyväksyä useamman kuin yhden alan kattavia monivuotisia ja vuotuisia työohjelmia. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset annetaan 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissio hyväksyy monivuotiset ja vuotuiset työohjelmat kullekin alalle. Komissio voi myös hyväksyä useamman kuin yhden alan kattavia monivuotisia ja vuotuisia työohjelmia. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset annetaan 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Komissio hyväksyy monivuotiset ja vuotuiset työohjelmat kullekin alalle. Komissio voi myös hyväksyä useamman kuin yhden alan kattavia monivuotisia ja vuotuisia työohjelmia. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset annetaan 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Perustelu

Ks. kohta 32.

Muutosehdotus 19

17 artikla – uusi kohta 8

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Uusilla teknologioilla (esimerkiksi vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri) on suuremmat markkinoille pääsyn esteet kuin maanteiden ja rautateiden kaltaisilla perinteisillä infrastruktuureilla. Ne ovat osa uusia TEN-T-suuntaviivoja, mutta Verkkojen Eurooppa -välineestä puuttuvat niitä koskevat rahoitusmääräykset. Tällaisten hankkeiden rahoittaminen on tavallista vaikeampaa. Toisaalta ne edistävät irrottautumista öljyriippuvuudesta sekä liikennettä koskevassa valkoisessa kirjassa asetettua tavoitetta vähentää vuoteen 2030 mennessä puolella perinteisiä polttoaineita käyttävien ajoneuvojen määrää kaupungeissa. Näin ollen pidämme epäjohdonmukaisena, että liikennealan innovoinnin tukeminen rajoitetaan kaikkein alhaisimmalle tasolle eli 20 prosenttiin.

Muutosehdotus 20

17 artikla – uusi kohta 9

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Muutosehdotus 21

26 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio laatii viimeistään vuoden 2018 puolivälissä toimenpiteiden uusimista, muuttamista tai keskeyttämistä koskevan päätöksen tekemistä varten arviointikertomuksen, jossa käsitellään kaikkien toimenpiteiden tavoitteiden saavuttamista (tulosten ja vaikutusten tasolla), resurssien käytön tehokkuutta ja Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa. Arvioinnissa on lisäksi käsiteltävä yksinkertaistamisen laajuutta, sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta, kaikkien tavoitteiden jatkuvaa merkityksellisyyttä sekä sitä, miten toimenpiteillä on osaltaan edistetty unionin painopisteiden eli älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun toteutumista. Siinä on otettava huomioon edeltävien toimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutusten arvioinnin tulokset. | Komissio laatii viimeistään vuoden 2018 puolivälissä toimenpiteiden uusimista, muuttamista tai keskeyttämistä koskevan päätöksen tekemistä varten arviointikertomuksen, jossa käsitellään kaikkien toimenpiteiden tavoitteiden saavuttamista (tulosten ja vaikutusten tasolla), resurssien käytön tehokkuutta ja Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa. Arvioinnissa on lisäksi käsiteltävä yksinkertaistamisen laajuutta, sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta, kaikkien tavoitteiden jatkuvaa merkityksellisyyttä sekä sitä, miten toimenpiteillä on osaltaan edistetty unionin painopisteiden eli älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun toteutumista. Siinä on otettava huomioon edeltävien toimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutusten arvioinnin tulokset. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissio laatii viimeistään vuoden 2018 puolivälissä toimenpiteiden uusimista, muuttamista tai keskeyttämistä koskevan päätöksen tekemistä varten arviointikertomuksen, jossa käsitellään kaikkien toimenpiteiden tavoitteiden saavuttamista (tulosten ja vaikutusten tasolla), resurssien käytön tehokkuutta ja Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa. Arvioinnissa on lisäksi käsiteltävä yksinkertaistamisen laajuutta, sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta, kaikkien tavoitteiden jatkuvaa merkityksellisyyttä sekä sitä, miten toimenpiteillä on osaltaan edistetty unionin painopisteiden eli älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun toteutumista. Siinä on otettava huomioon edeltävien toimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutusten arvioinnin tulokset.

Komissio laatii viimeistään vuoden 2018 puolivälissä toimenpiteiden uusimista, muuttamista tai keskeyttämistä koskevan päätöksen tekemistä varten arviointikertomuksen, jossa käsitellään kaikkien toimenpiteiden tavoitteiden saavuttamista (tulosten ja vaikutusten tasolla), resurssien käytön tehokkuutta ja Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa. Arvioinnissa on lisäksi käsiteltävä yksinkertaistamisen laajuutta, sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta, kaikkien tavoitteiden jatkuvaa merkityksellisyyttä sekä sitä, miten toimenpiteillä on osaltaan edistetty unionin painopisteiden eli älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun toteutumista. Siinä on otettava huomioon edeltävien toimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutusten arvioinnin tulokset.

Perustelu

Ks. kohta 46.

Bryssel 19. heinäkuuta 2012

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  Tämä rooli tuotiin esiin Eurooppa-neuvoston 28.–29. kesäkuussa 2012 pitämän kokouksen päätelmissä (s. 11, ”Eurooppalaisten politiikkojen vaikutus kasvuun ja työllisyyteen”).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta tehdyn päätöksen N:o 1639/2006/EY sekä yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla annetun asetuksen (EY) N:o 680/2007 muuttamisesta.

2

(3)  Verkkojen Eurooppa -välinettä koskevassa AK:n lausunnossa on otettu huomioon toissijaisuusperiaatteen toteutumista seuraavan alueiden komitean verkoston järjestämä kuulemismenettely. Kuulemismenettelyä koskeva raportti on saatavissa AK:n internetsivulta: http://extranet.cor.europa.eu/subsidiarity/Pages/default.aspx.

3

---

| 13.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 277/137 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 277/137

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta”

2012/C 277/13

ALUEIDEN KOMITEA

| — | toteaa, että suur- ja maksimijännitesähkön kohdalla haasteena on siirtää uusiutuva sähkö avomereltä ja rannikolta edullisesti ja tehokkaasti niille alueille, joilla energiantarve on suurin, ja että pien- ja keskijännitesähkön osalta on luotava tarvittava infrastruktuuri lukuisille uusille hajautetuille sähköntuottajille. |
| --- | --- |

—

toteaa, että suur- ja maksimijännitesähkön kohdalla haasteena on siirtää uusiutuva sähkö avomereltä ja rannikolta edullisesti ja tehokkaasti niille alueille, joilla energiantarve on suurin, ja että pien- ja keskijännitesähkön osalta on luotava tarvittava infrastruktuuri lukuisille uusille hajautetuille sähköntuottajille.

| — | korostaa, että komission tulee välittää jäsenvaltioille, talouselämälle, pankkisektorille sekä kumppaneille kaikkialla maailmassa selkeä poliittinen viesti siitä, että uusiutuvien energialähteiden osuuden lisääminen tulevaisuuden energiavalikoimassa on tie, jolta ei voida poiketa, ja se on kannattava valinta yksityisiä investointeja ajatellen. |
| --- | --- |

—

korostaa, että komission tulee välittää jäsenvaltioille, talouselämälle, pankkisektorille sekä kumppaneille kaikkialla maailmassa selkeä poliittinen viesti siitä, että uusiutuvien energialähteiden osuuden lisääminen tulevaisuuden energiavalikoimassa on tie, jolta ei voida poiketa, ja se on kannattava valinta yksityisiä investointeja ajatellen.

| — | korostaa, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi on tuettava nykyistä voimakkaammin älykkäiden verkkojen kehittämistä paikallis- ja aluetasolla, kuten AK:n aiemmissa lausunnoissa (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin ja CdR 104/2011 fin) jo vaaditaan. On alettava soveltaa tuotannon ja kysynnän mukaan määräytyviä kuluttajahintoja tietokoneavusteisen kuormituksenhallinnan yhteydessä, jotta voidaan kannustaa säästeliääseen energiankulutukseen ja sovittaa hajautettu energiantuotanto paremmin yhteen hajautetun energiankulutuksen kanssa. |
| --- | --- |

—

korostaa, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi on tuettava nykyistä voimakkaammin älykkäiden verkkojen kehittämistä paikallis- ja aluetasolla, kuten AK:n aiemmissa lausunnoissa (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin ja CdR 104/2011 fin) jo vaaditaan. On alettava soveltaa tuotannon ja kysynnän mukaan määräytyviä kuluttajahintoja tietokoneavusteisen kuormituksenhallinnan yhteydessä, jotta voidaan kannustaa säästeliääseen energiankulutukseen ja sovittaa hajautettu energiantuotanto paremmin yhteen hajautetun energiankulutuksen kanssa.

| — | kehottaa harkitsemaan, olisiko sittenkin parempi turvautua lempeämpään keinoon ja laatia yleisluonteisemmat suuntaviivat kansallisten päätöstentekijöiden toiminnan ohjaamiseksi. Näin komissio jättäisi jäsenvaltioille mahdollisimman laajan päätösvallan jo olemassa olevien rakenteiden konkreettisen yhdistämisen suhteen. Tämä koskee jäsenvaltioiden mahdollisia liittovaltiorakenteen mukaisia maankäyttöviranomaisia, suunnitteluviranomaisia ja lupaviranomaisia samoin kuin jo olemassa olevia kolmannen sisämarkkinapaketin mukaisia alueellisia ryhmiä. Periaatteena olisi oltava, että turvaudutaan ensisijaisesti jo menestyksekkäästi toimivien instituutioiden käyttöön uusien rakenteiden luomisen sijaan. |
| --- | --- |

—

kehottaa harkitsemaan, olisiko sittenkin parempi turvautua lempeämpään keinoon ja laatia yleisluonteisemmat suuntaviivat kansallisten päätöstentekijöiden toiminnan ohjaamiseksi. Näin komissio jättäisi jäsenvaltioille mahdollisimman laajan päätösvallan jo olemassa olevien rakenteiden konkreettisen yhdistämisen suhteen. Tämä koskee jäsenvaltioiden mahdollisia liittovaltiorakenteen mukaisia maankäyttöviranomaisia, suunnitteluviranomaisia ja lupaviranomaisia samoin kuin jo olemassa olevia kolmannen sisämarkkinapaketin mukaisia alueellisia ryhmiä. Periaatteena olisi oltava, että turvaudutaan ensisijaisesti jo menestyksekkäästi toimivien instituutioiden käyttöön uusien rakenteiden luomisen sijaan.

| Esittelijä | Heinz LEHMANN (DE, PPE), Saksin maapäivien jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta
  COM(2011) 658 final – 2011/0300 COD |

Esittelijä

Heinz LEHMANN (DE, PPE), Saksin maapäivien jäsen

Viiteasiakirja

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta

COM(2011) 658 final – 2011/0300 COD

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | on tyytyväinen siihen, että ehdotetulla asetuksella pyritään energian sisämarkkinoiden täydelliseen yhdentymiseen. Yhdentymisen avulla on tarkoitus varmistaa, ettei yksikään jäsenvaltio ole eristyksissä Euroopan verkoista ja että energian toimitusvarmuus ja solidaarisuus jäsenvaltioiden kesken on taattu ja kestävän kehityksen ja ympäristönsuojelun periaatteita noudatetaan. Tämä on tärkeä edellytys sille, että voidaan vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 20 prosenttia, parantaa energiatehokkuutta 20 prosenttia ja nostaa uusiutuvien energialähteiden osuus 20 prosenttiin energian loppukäytöstä vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen siihen, että ehdotetulla asetuksella pyritään energian sisämarkkinoiden täydelliseen yhdentymiseen. Yhdentymisen avulla on tarkoitus varmistaa, ettei yksikään jäsenvaltio ole eristyksissä Euroopan verkoista ja että energian toimitusvarmuus ja solidaarisuus jäsenvaltioiden kesken on taattu ja kestävän kehityksen ja ympäristönsuojelun periaatteita noudatetaan. Tämä on tärkeä edellytys sille, että voidaan vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 20 prosenttia, parantaa energiatehokkuutta 20 prosenttia ja nostaa uusiutuvien energialähteiden osuus 20 prosenttiin energian loppukäytöstä vuoteen 2020 mennessä.

| 2. | korostaa aloitteen olevan ratkaisevan tärkeä, sillä sen tavoitteena on varmistaa energiaturvallisuus hyödyntämällä tätä tavoitetta edistäviä kaikentyyppisiä teknisiä ratkaisuja ja erityisesti siirto- ja jakelujärjestelmien kehittämistä, nykyisiä ja mahdollisia kaikentyyppisiä uusiutuvia energialähteitä sekä käytettävissä olevia tukitoimia. |
| --- | --- |

2.

korostaa aloitteen olevan ratkaisevan tärkeä, sillä sen tavoitteena on varmistaa energiaturvallisuus hyödyntämällä tätä tavoitetta edistäviä kaikentyyppisiä teknisiä ratkaisuja ja erityisesti siirto- ja jakelujärjestelmien kehittämistä, nykyisiä ja mahdollisia kaikentyyppisiä uusiutuvia energialähteitä sekä käytettävissä olevia tukitoimia.

| 3. | odottaa, että ehdotettu aloite edistää älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua ja tuo koko Euroopan unionille ratkaisevia kilpailukykyyn ja taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyviä hyötyjä. |
| --- | --- |

3.

odottaa, että ehdotettu aloite edistää älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua ja tuo koko Euroopan unionille ratkaisevia kilpailukykyyn ja taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyviä hyötyjä.

| 4. | on tyytyväinen siihen, että infrastruktuuritavoitteiden saavuttamisen vauhdittamiseksi aloitteessa määritellään vuoteen 2020 ja siitä eteenpäin ulottuvaksi ajanjaksoksi muutamia ensisijaisia Euroopan laajuisia energiakäytäviä ja -alueita, jotka kattavat sähkö- ja kaasuverkot sekä öljyn, maakaasun, hiilidioksidin ja biometaanin (biokaasuntuotannossa puhdistetun biokaasun) siirtoinfrastruktuurin ja joiden yhteydessä EU:n toiminnalle on vahvimmat perusteet. Yhteistä etua koskevien hankkeiden nopeuttamista edistetään pitkäjänteisesti sujuvoittamalla ja lyhentämällä lupamenettelyjä, tarjoamalla yleisölle osallistumismahdollisuuksia jo varhaisessa vaiheessa ja lisäämällä näin hankkeiden hyväksyntää, helpottamalla hankkeiden sääntelykohtelua, jakamalla kustannukset oikeudenmukaisesti saavutettujen hyötyjen perusteella ja varmistamalla, että tuotot vastaavat riskejä, sekä osoittamalla hankkeisiin riittävästi markkinaehtoista ja suoraa EU:n rahoitustukea. |
| --- | --- |

4.

on tyytyväinen siihen, että infrastruktuuritavoitteiden saavuttamisen vauhdittamiseksi aloitteessa määritellään vuoteen 2020 ja siitä eteenpäin ulottuvaksi ajanjaksoksi muutamia ensisijaisia Euroopan laajuisia energiakäytäviä ja -alueita, jotka kattavat sähkö- ja kaasuverkot sekä öljyn, maakaasun, hiilidioksidin ja biometaanin (biokaasuntuotannossa puhdistetun biokaasun) siirtoinfrastruktuurin ja joiden yhteydessä EU:n toiminnalle on vahvimmat perusteet. Yhteistä etua koskevien hankkeiden nopeuttamista edistetään pitkäjänteisesti sujuvoittamalla ja lyhentämällä lupamenettelyjä, tarjoamalla yleisölle osallistumismahdollisuuksia jo varhaisessa vaiheessa ja lisäämällä näin hankkeiden hyväksyntää, helpottamalla hankkeiden sääntelykohtelua, jakamalla kustannukset oikeudenmukaisesti saavutettujen hyötyjen perusteella ja varmistamalla, että tuotot vastaavat riskejä, sekä osoittamalla hankkeisiin riittävästi markkinaehtoista ja suoraa EU:n rahoitustukea.

| 5. | huomauttaa, että Euroopan yhteisen energiaverkon on täytettävä hyvin korkeat turvallisuusvaatimukset. Erityisesti on huolehdittava siitä, etteivät verkko- tai fyysiset hyökkäykset voi missään tapauksessa vaarantaa Euroopan energiahuoltoa eivätkä heikentää jäsenvaltioiden taloudellista suorituskykyä. |
| --- | --- |

5.

huomauttaa, että Euroopan yhteisen energiaverkon on täytettävä hyvin korkeat turvallisuusvaatimukset. Erityisesti on huolehdittava siitä, etteivät verkko- tai fyysiset hyökkäykset voi missään tapauksessa vaarantaa Euroopan energiahuoltoa eivätkä heikentää jäsenvaltioiden taloudellista suorituskykyä.

A   
  Lähtötilanne

| 6. | toteaa, että jokaisella EU:n jäsenvaltiolla on tällä hetkellä oma energialähteiden valikoimansa, joka määräytyy maantieteellisten, geologisten, teknisten ja energiapoliittisten olosuhteiden ja maakohtaisen tarpeen mukaan. Energialähteiden valikoima muodostuu peruskuormasta, jota on tähän asti syötetty lähinnä fossiilisista ja ydinvoimalähteistä sekä muutamista uusiutuvista energialähteistä (vesivoima, kiinteä biomassa), sekä vaihtelevasta kuormasta, joka koostuu tietyistä joustavista fossiilisista lähteistä ja tietyltä osin uusiutuvista energialähteistä, jotka ovat riippuvaisia sääolosuhteista ja joiden osuus nykyään vielä vaihtelee. Sovittujen ilmastotavoitteiden saavuttaminen edellyttää ennen kaikkea, että energiatehokkuutta parannetaan, lämpöenergian ja polttoaineiden (joita ei oteta huomioon primaarienergian taseissa) käyttöä vähennetään sekä uusiutuvien energiamuotojen osuutta energian kokonaistuotannosta kasvatetaan. Tästä aiheutuvia luonnollisia vaihteluita on tasapainotettava erilaisin toimin, esimerkiksi nykyaikaistamalla olemassa olevia voimalaitoksia, rakentamalla uusia huippujoustavia, sähkön ja lämmön tuotannon yhdistäviä kaasuvoimaloita, lisäämällä pumppuvoimalakapasiteettia tai muita varastointiteknologioita sekä parantamalla ja laajentamalla käytössä olevia siirto- ja jakelujärjestelmiä. Modernisointi on tarpeen verkkorakenteen kaikilla tasoilla. Pien- ja keskijännitesähkön osalta on luotava infrastruktuuriin liittyvät edellytykset lukuisille uusille hajautetuille sähköntuottajille, kun taas suur- ja maksimijännitesähkön kohdalla haasteena on siirtää uusiutuva sähkö avomereltä ja rannikolta edullisesti ja tehokkaasti niille alueille, joilla energiantarve on suurin. |
| --- | --- |

6.

toteaa, että jokaisella EU:n jäsenvaltiolla on tällä hetkellä oma energialähteiden valikoimansa, joka määräytyy maantieteellisten, geologisten, teknisten ja energiapoliittisten olosuhteiden ja maakohtaisen tarpeen mukaan. Energialähteiden valikoima muodostuu peruskuormasta, jota on tähän asti syötetty lähinnä fossiilisista ja ydinvoimalähteistä sekä muutamista uusiutuvista energialähteistä (vesivoima, kiinteä biomassa), sekä vaihtelevasta kuormasta, joka koostuu tietyistä joustavista fossiilisista lähteistä ja tietyltä osin uusiutuvista energialähteistä, jotka ovat riippuvaisia sääolosuhteista ja joiden osuus nykyään vielä vaihtelee. Sovittujen ilmastotavoitteiden saavuttaminen edellyttää ennen kaikkea, että energiatehokkuutta parannetaan, lämpöenergian ja polttoaineiden (joita ei oteta huomioon primaarienergian taseissa) käyttöä vähennetään sekä uusiutuvien energiamuotojen osuutta energian kokonaistuotannosta kasvatetaan. Tästä aiheutuvia luonnollisia vaihteluita on tasapainotettava erilaisin toimin, esimerkiksi nykyaikaistamalla olemassa olevia voimalaitoksia, rakentamalla uusia huippujoustavia, sähkön ja lämmön tuotannon yhdistäviä kaasuvoimaloita, lisäämällä pumppuvoimalakapasiteettia tai muita varastointiteknologioita sekä parantamalla ja laajentamalla käytössä olevia siirto- ja jakelujärjestelmiä. Modernisointi on tarpeen verkkorakenteen kaikilla tasoilla. Pien- ja keskijännitesähkön osalta on luotava infrastruktuuriin liittyvät edellytykset lukuisille uusille hajautetuille sähköntuottajille, kun taas suur- ja maksimijännitesähkön kohdalla haasteena on siirtää uusiutuva sähkö avomereltä ja rannikolta edullisesti ja tehokkaasti niille alueille, joilla energiantarve on suurin.

| 7. | katsoo, että jäsenvaltioiden energiaturvallisuuden varmistamiseksi tulee toteuttaa ratkaisuja, jotka perustuvat uudenaikaistamiseen, olemassa olevien tavanomaisten ja vaihtoehtoisten kaupallisten lähteiden edelleenhyödyntämiseen tai laajentamiseen, koska ne varmistavat merkittävällä tavalla sähköisten energiajärjestelmien vakaan toiminnan esimerkiksi paikallis- ja valtiotasolla. |
| --- | --- |

7.

katsoo, että jäsenvaltioiden energiaturvallisuuden varmistamiseksi tulee toteuttaa ratkaisuja, jotka perustuvat uudenaikaistamiseen, olemassa olevien tavanomaisten ja vaihtoehtoisten kaupallisten lähteiden edelleenhyödyntämiseen tai laajentamiseen, koska ne varmistavat merkittävällä tavalla sähköisten energiajärjestelmien vakaan toiminnan esimerkiksi paikallis- ja valtiotasolla.

| 8. | toteaa, että tässä yhteydessä on pohdittava erityisesti entistä tehokkaampien siirto- ja varastointiteknologioiden testaamista, tieto- ja viestintäteknologian hyödyntämistä sekä kunnallisten ja alueellisten energiasuunnitelmien kehittämisen tukemista. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että tässä yhteydessä on pohdittava erityisesti entistä tehokkaampien siirto- ja varastointiteknologioiden testaamista, tieto- ja viestintäteknologian hyödyntämistä sekä kunnallisten ja alueellisten energiasuunnitelmien kehittämisen tukemista.

| 9. | toteaa, että myös maakaasulla voi tulevina vuosikymmeninä olla Euroopassa tärkeä rooli sähköntuotannon vaihteluiden tasaamisessa. Tämän vuoksi on monipuolistettava kaasun tuontia, kehitettävä sen tuotantoa EU:n jäsenvaltioissa tavanomaisista ja epätavallisista lähteistä sekä biokaasuntuotannosta saadun biometaanin (puhdistetun biokaasun) tuotantoa, täydennettävä kaasuverkkoja siirtoputkistoilla ja lisättävä varastointikapasiteettia. Uusien kaasuvoimaloiden käyttö säätövoiman tuottamiseen edellyttää asiaankuuluvan kaasuputki-infrastruktuurin parantamista jäsenvaltioissa, joissa maakaasu on merkittävä energialähde. |
| --- | --- |

9.

toteaa, että myös maakaasulla voi tulevina vuosikymmeninä olla Euroopassa tärkeä rooli sähköntuotannon vaihteluiden tasaamisessa. Tämän vuoksi on monipuolistettava kaasun tuontia, kehitettävä sen tuotantoa EU:n jäsenvaltioissa tavanomaisista ja epätavallisista lähteistä sekä biokaasuntuotannosta saadun biometaanin (puhdistetun biokaasun) tuotantoa, täydennettävä kaasuverkkoja siirtoputkistoilla ja lisättävä varastointikapasiteettia. Uusien kaasuvoimaloiden käyttö säätövoiman tuottamiseen edellyttää asiaankuuluvan kaasuputki-infrastruktuurin parantamista jäsenvaltioissa, joissa maakaasu on merkittävä energialähde.

| 10. | myöntää, ettei Euroopan energialähteiden valikoimassa voida lähitulevaisuudessakaan luopua kokonaan fossiilisista polttoaineista, vaikka niiden osuutta vähennetään jatkuvasti. CCS-teknologian avulla voidaan edistää hiilidioksidipäästöjen vähentämistä tänä aikana edellyttäen, että sitä voidaan kehittää teknisesti toteutettavissa olevaksi järjestelmäksi, jota voidaan käyttää kohtuullisin kustannuksin ja turvallisesti. Käytännön testaus vaatii kuitenkin vielä tutkimus- ja kehitystyötä erityisesti teknisiä ja taloudellisia näkökohtia ja niihin liittyviä ympäristövaikutuksia ajatellen. Myös rajat ylittävän hiilidioksidinsiirtoverkon kehittäminen edellyttää kuitenkin, että infrastruktuurin suunnittelu ja kehittäminen Euroopan tasolla aloitetaan heti. |
| --- | --- |

10.

myöntää, ettei Euroopan energialähteiden valikoimassa voida lähitulevaisuudessakaan luopua kokonaan fossiilisista polttoaineista, vaikka niiden osuutta vähennetään jatkuvasti. CCS-teknologian avulla voidaan edistää hiilidioksidipäästöjen vähentämistä tänä aikana edellyttäen, että sitä voidaan kehittää teknisesti toteutettavissa olevaksi järjestelmäksi, jota voidaan käyttää kohtuullisin kustannuksin ja turvallisesti. Käytännön testaus vaatii kuitenkin vielä tutkimus- ja kehitystyötä erityisesti teknisiä ja taloudellisia näkökohtia ja niihin liittyviä ympäristövaikutuksia ajatellen. Myös rajat ylittävän hiilidioksidinsiirtoverkon kehittäminen edellyttää kuitenkin, että infrastruktuurin suunnittelu ja kehittäminen Euroopan tasolla aloitetaan heti.

B   
  Toissijaisuusperiaate

| 11. | korostaa, että EU on sopinut kunnianhimoisista ilmastotavoitteista, joiden toteutus vaatii paljon ponnisteluja kaikilta jäsenvaltioilta. Näihin ponnisteluihin kuuluu myös mahdollisimman älykkään energiainfrastruktuurin rakentaminen. Sen lisäksi, että olemassa oleviin verkkoihin on liitettävä lukuisia uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköenergian pien- ja mikrotuottajia ja että on kehittävä älykkäitä jakeluverkkoja, joiden avulla kysyntää ja tarjontaa voidaan hallita hajautetusti, lisäämällä ja helpottamalla yhteenliitettävyyttä energiavaroja omaaviin maihin sähköntuotannon lisäämiseksi uusiutuvista energialähteistä, myös kansalliset infrastruktuurit on liitettävä toisiinsa tehokkaalla ja ennen kaikkea joustavalla tavalla. Tähän ajatukseen komissio on tarttunut jo vuosia sitten Euroopan laajuinen energiaverkosto -hankkeen (TEN-E) yhteydessä. |
| --- | --- |

11.

korostaa, että EU on sopinut kunnianhimoisista ilmastotavoitteista, joiden toteutus vaatii paljon ponnisteluja kaikilta jäsenvaltioilta. Näihin ponnisteluihin kuuluu myös mahdollisimman älykkään energiainfrastruktuurin rakentaminen. Sen lisäksi, että olemassa oleviin verkkoihin on liitettävä lukuisia uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköenergian pien- ja mikrotuottajia ja että on kehittävä älykkäitä jakeluverkkoja, joiden avulla kysyntää ja tarjontaa voidaan hallita hajautetusti, lisäämällä ja helpottamalla yhteenliitettävyyttä energiavaroja omaaviin maihin sähköntuotannon lisäämiseksi uusiutuvista energialähteistä, myös kansalliset infrastruktuurit on liitettävä toisiinsa tehokkaalla ja ennen kaikkea joustavalla tavalla. Tähän ajatukseen komissio on tarttunut jo vuosia sitten Euroopan laajuinen energiaverkosto -hankkeen (TEN-E) yhteydessä.

| 12. | tiedostaa, että jäsenvaltiot ovat samanaikaisesti kehittäneet kansallisia suunnitelmia uusiutuviin lähteisiin perustuvan energiantuotannon osuuden kasvattamiseksi ja säätäneet asiaa koskevia lakeja. Lisäksi joukko kansainvälisiä laitoksia ja ryhmiä on EU:n kolmannen energia-alan lainsäädäntöpaketin voimaantulosta lähtien tehnyt menestyksekästä yhteistyötä. |
| --- | --- |

12.

tiedostaa, että jäsenvaltiot ovat samanaikaisesti kehittäneet kansallisia suunnitelmia uusiutuviin lähteisiin perustuvan energiantuotannon osuuden kasvattamiseksi ja säätäneet asiaa koskevia lakeja. Lisäksi joukko kansainvälisiä laitoksia ja ryhmiä on EU:n kolmannen energia-alan lainsäädäntöpaketin voimaantulosta lähtien tehnyt menestyksekästä yhteistyötä.

| 13. | toteaa, että näistä tällä välin kehittyneistä rakenteista huolimatta konkreettisissa rajatylittävissä hankkeissa on ongelmia, jotka johtuvat kansallisten infrastruktuurien ominaisuuksista, erityisistä energiapoliittisista painopisteistä tai erilaisista vastuualoista. Tällainen yhteensopimattomuus aiheuttaa ajanhukkaa esimerkiksi TEN-E-hankkeiden suunnittelussa, rahoituksessa ja rakentamisessa. |
| --- | --- |

13.

toteaa, että näistä tällä välin kehittyneistä rakenteista huolimatta konkreettisissa rajatylittävissä hankkeissa on ongelmia, jotka johtuvat kansallisten infrastruktuurien ominaisuuksista, erityisistä energiapoliittisista painopisteistä tai erilaisista vastuualoista. Tällainen yhteensopimattomuus aiheuttaa ajanhukkaa esimerkiksi TEN-E-hankkeiden suunnittelussa, rahoituksessa ja rakentamisessa.

| 14. | toteaa komission pyrkivän ehdotetulla asetuksella siihen, että tällaiset yhteensopimattomuudet havaitaan mahdollisimman aikaisessa vaiheessa ja korjataan mahdollisimman pikaisesti ehdotuksen mukaisen välitysmenettelyn avulla. Asetuksen tarkoituksena on nopeuttaa muutamia rajatylittäviä avainhankkeita ja sellaisia kansallisia hankkeita, joilla on merkittäviä rajatylittäviä vaikutuksia ja joita voidaan pitää Euroopan tulevan suuritehoisen siirtoverkon osina. |
| --- | --- |

14.

toteaa komission pyrkivän ehdotetulla asetuksella siihen, että tällaiset yhteensopimattomuudet havaitaan mahdollisimman aikaisessa vaiheessa ja korjataan mahdollisimman pikaisesti ehdotuksen mukaisen välitysmenettelyn avulla. Asetuksen tarkoituksena on nopeuttaa muutamia rajatylittäviä avainhankkeita ja sellaisia kansallisia hankkeita, joilla on merkittäviä rajatylittäviä vaikutuksia ja joita voidaan pitää Euroopan tulevan suuritehoisen siirtoverkon osina.

| 15. | tiedostaa, että huomattavasti laajempi tehtävä, joka koskee kansallisten verkkojen kehittämistä tulevaisuuden energiahuoltoon soveltuviksi, on edelleen jäsenvaltioiden käsissä ja että asetus vaikuttaa siihen ainoastaan välillisesti. Tämä menettelytapa on Euroopan unionin toiminnassa tehdyn sopimuksen (SEUT) 170–172 artiklan mukainen. Vaikka asia koskettaa toissijaisuusperiaatetta, menettely ei ole sen vastainen, koska asianomaisten rajatylittävästi vaikuttavien hankkeiden määrä on rajoitettu. |
| --- | --- |

15.

tiedostaa, että huomattavasti laajempi tehtävä, joka koskee kansallisten verkkojen kehittämistä tulevaisuuden energiahuoltoon soveltuviksi, on edelleen jäsenvaltioiden käsissä ja että asetus vaikuttaa siihen ainoastaan välillisesti. Tämä menettelytapa on Euroopan unionin toiminnassa tehdyn sopimuksen (SEUT) 170–172 artiklan mukainen. Vaikka asia koskettaa toissijaisuusperiaatetta, menettely ei ole sen vastainen, koska asianomaisten rajatylittävästi vaikuttavien hankkeiden määrä on rajoitettu.

| 16. | korostaa, että rajatylittäviä energiaverkkoja koskevan eurooppalaisen yleissuunnitelman kehittämisen ohella hyötynä on komission selkeä poliittinen viesti jäsenvaltioille, talouselämälle, pankkisektorille sekä kumppaneille kaikkialla maailmassa. Viestin mukaan valitulta tieltä (uusiutuvien energialähteiden osuuden lisääminen tulevaisuuden energiavalikoimassa) ei voida poiketa, ja se on kannattava valinta erityisesti myös yksityisiä investointeja ajatellen. |
| --- | --- |

16.

korostaa, että rajatylittäviä energiaverkkoja koskevan eurooppalaisen yleissuunnitelman kehittämisen ohella hyötynä on komission selkeä poliittinen viesti jäsenvaltioille, talouselämälle, pankkisektorille sekä kumppaneille kaikkialla maailmassa. Viestin mukaan valitulta tieltä (uusiutuvien energialähteiden osuuden lisääminen tulevaisuuden energiavalikoimassa) ei voida poiketa, ja se on kannattava valinta erityisesti myös yksityisiä investointeja ajatellen.

| 17. | toteaa, että komissio esittää oikeudelliseksi välineeksi asetusta, jota sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa sellaisenaan ja joka on kaikilta osiltaan velvoittava. AK pitää valittua välinettä periaatteessa suhteellisuusperiaatteen mukaisena, kun ajatellaan lupamenettelyiden toivottua nopeuttamista. |
| --- | --- |

17.

toteaa, että komissio esittää oikeudelliseksi välineeksi asetusta, jota sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa sellaisenaan ja joka on kaikilta osiltaan velvoittava. AK pitää valittua välinettä periaatteessa suhteellisuusperiaatteen mukaisena, kun ajatellaan lupamenettelyiden toivottua nopeuttamista.

| 18. | huomauttaa kuitenkin, että infrastruktuurihankkeiden lupamenettelyiden sujuvoittamisella saatetaan puuttua tuntuvasti jäsenvaltioiden suunnitteluoikeuksiin sekä asianomaisten tahojen ja yleisön osallistumisoikeuksiin. Liittovaltiojärjestelmissä osavaltioille perustuslaissa taattu toimivalta suunnittelu- ja lupamenettelyiden toteuttamisessa ja muotoilussa on otettava huomioon myös yhteistä etua koskevien hankkeiden kohdalla. Komitea katsoo, ettei ehdotetun asetuksen III luvussa esitettyjä yksityiskohtaisia säännöksiä voida enää pitää SEUTin 171 artiklan mukaisina ”suuntaviivoina” tai ”pääperiaatteina” Euroopan laajuisten verkkojen alalla eikä näin ollen kansallisten hallintomenettelyiden todella tarpeellisena yhdenmukaistamisena vähimmäistasolla. |
| --- | --- |

18.

huomauttaa kuitenkin, että infrastruktuurihankkeiden lupamenettelyiden sujuvoittamisella saatetaan puuttua tuntuvasti jäsenvaltioiden suunnitteluoikeuksiin sekä asianomaisten tahojen ja yleisön osallistumisoikeuksiin. Liittovaltiojärjestelmissä osavaltioille perustuslaissa taattu toimivalta suunnittelu- ja lupamenettelyiden toteuttamisessa ja muotoilussa on otettava huomioon myös yhteistä etua koskevien hankkeiden kohdalla. Komitea katsoo, ettei ehdotetun asetuksen III luvussa esitettyjä yksityiskohtaisia säännöksiä voida enää pitää SEUTin 171 artiklan mukaisina ”suuntaviivoina” tai ”pääperiaatteina” Euroopan laajuisten verkkojen alalla eikä näin ollen kansallisten hallintomenettelyiden todella tarpeellisena yhdenmukaistamisena vähimmäistasolla.

| 19. | kehottaa tässä yhteydessä harkitsemaan, olisiko sittenkin parempi turvautua lempeämpään keinoon ja laatia yleisluonteisemmat suuntaviivat kansallisten päätöstentekijöiden toiminnan ohjaamiseksi. Näin komissio jättäisi jäsenvaltioille mahdollisimman laajan päätösvallan jo olemassa olevien rakenteiden konkreettisen yhdistämisen suhteen helpottamalla ja priorisoimalla näin verkkojen yhteenliittämistä, silloin kun valtiolla on resursseja lisätä sähköntuotantoa uusiutuvista energialähteistä. Tämä koskee jäsenvaltioiden mahdollisia liittovaltiorakenteen mukaisia maankäyttöviranomaisia, suunnitteluviranomaisia ja lupaviranomaisia samoin kuin jo olemassa olevia kolmannen sisämarkkinapaketin mukaisia alueellisia ryhmiä. Periaatteena olisi oltava, että turvaudutaan ensisijaisesti jo menestyksekkäästi toimivien instituutioiden käyttöön uusien rakenteiden luomisen sijaan. |
| --- | --- |

19.

kehottaa tässä yhteydessä harkitsemaan, olisiko sittenkin parempi turvautua lempeämpään keinoon ja laatia yleisluonteisemmat suuntaviivat kansallisten päätöstentekijöiden toiminnan ohjaamiseksi. Näin komissio jättäisi jäsenvaltioille mahdollisimman laajan päätösvallan jo olemassa olevien rakenteiden konkreettisen yhdistämisen suhteen helpottamalla ja priorisoimalla näin verkkojen yhteenliittämistä, silloin kun valtiolla on resursseja lisätä sähköntuotantoa uusiutuvista energialähteistä. Tämä koskee jäsenvaltioiden mahdollisia liittovaltiorakenteen mukaisia maankäyttöviranomaisia, suunnitteluviranomaisia ja lupaviranomaisia samoin kuin jo olemassa olevia kolmannen sisämarkkinapaketin mukaisia alueellisia ryhmiä. Periaatteena olisi oltava, että turvaudutaan ensisijaisesti jo menestyksekkäästi toimivien instituutioiden käyttöön uusien rakenteiden luomisen sijaan.

| 20. | suhtautuu kriittisesti hallintomenettelylle asetettavaan ehdottomaan aikarajaan. Nimenomaan yhteistä etua koskevien hankkeiden kohdalla laatu on asetettava nopeuden edelle. Toimitusvarmuuden ohella yhteistä etua koskevien hankkeiden laatu vaikuttaa niin ikään merkittävästi loppukäyttäjien maksamiin hintoihin. Sijoittajien etujen lisäksi myös paikallisille pk-yrityksille ja kansalaisille koituvat kustannukset ovat tärkeä elinkeinoalueen vetovoimaan vaikuttava tekijä. |
| --- | --- |

20.

suhtautuu kriittisesti hallintomenettelylle asetettavaan ehdottomaan aikarajaan. Nimenomaan yhteistä etua koskevien hankkeiden kohdalla laatu on asetettava nopeuden edelle. Toimitusvarmuuden ohella yhteistä etua koskevien hankkeiden laatu vaikuttaa niin ikään merkittävästi loppukäyttäjien maksamiin hintoihin. Sijoittajien etujen lisäksi myös paikallisille pk-yrityksille ja kansalaisille koituvat kustannukset ovat tärkeä elinkeinoalueen vetovoimaan vaikuttava tekijä.

| 21. | kehottaa soveltamaan yhteistä etua koskevien hankkeiden suunnitteluun ja toteutukseen liittyvien ongelmien käsittelyssä alhaalta ylöspäin suuntautuvaa eli toissijaisuusperiaatteen mukaista toimintamallia ja tutkimaan kaikki vaihtoehdot perusteellisesti. Eurooppalaisen hankekoordinaattorin tulisi ryhtyä toimiin vain, jos paikalliset, alueelliset, kansalliset tai monikansalliset viranomaiset eivät pysty sopimaan asiasta hyvissä ajoin. Aiemmin on jo ollut tapauksia, joissa eurooppalaisen välittäjän käyttäminen on ollut hyödyllistä. Vaikeiden yksittäistapausten ratkaisemisessa avustavan eurooppalaisen koordinaattorin olemassaolo ei sinänsä vaikuta toissijaisuusperiaatteen vastaiselta, mutta koordinaattorin nimittämisen tai hänen toimeksiantonsa mahdollisen jatkamisen tulisi perustua neuvoston ja Euroopan parlamentin yhteiseen päätökseen. |
| --- | --- |

21.

kehottaa soveltamaan yhteistä etua koskevien hankkeiden suunnitteluun ja toteutukseen liittyvien ongelmien käsittelyssä alhaalta ylöspäin suuntautuvaa eli toissijaisuusperiaatteen mukaista toimintamallia ja tutkimaan kaikki vaihtoehdot perusteellisesti. Eurooppalaisen hankekoordinaattorin tulisi ryhtyä toimiin vain, jos paikalliset, alueelliset, kansalliset tai monikansalliset viranomaiset eivät pysty sopimaan asiasta hyvissä ajoin. Aiemmin on jo ollut tapauksia, joissa eurooppalaisen välittäjän käyttäminen on ollut hyödyllistä. Vaikeiden yksittäistapausten ratkaisemisessa avustavan eurooppalaisen koordinaattorin olemassaolo ei sinänsä vaikuta toissijaisuusperiaatteen vastaiselta, mutta koordinaattorin nimittämisen tai hänen toimeksiantonsa mahdollisen jatkamisen tulisi perustua neuvoston ja Euroopan parlamentin yhteiseen päätökseen.

| 22. | suhtautuu myönteisesti kansallisten lupaviranomaisten perustamiseen keskitettyjen palvelupisteiden muodossa. Se, sovelletaanko lupaprosessissa kokonaisvaltaista vai koordinoitua järjestelmää, tulisi jättää kunkin jäsenvaltion päätettäväksi. |
| --- | --- |

22.

suhtautuu myönteisesti kansallisten lupaviranomaisten perustamiseen keskitettyjen palvelupisteiden muodossa. Se, sovelletaanko lupaprosessissa kokonaisvaltaista vai koordinoitua järjestelmää, tulisi jättää kunkin jäsenvaltion päätettäväksi.

| 23. | kannattaa ehdotettua säännöstä kustannusten jakamisesta rajojen yli Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) avustuksella. Sama pätee myös kansallisten sääntelyviranomaisten velvoitteeseen asettaa yhteistä etua koskeville hankkeille taloudellisia investointikannusteita. Kyseisten kannusteiden tulisi vastata riskejä. |
| --- | --- |

23.

kannattaa ehdotettua säännöstä kustannusten jakamisesta rajojen yli Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) avustuksella. Sama pätee myös kansallisten sääntelyviranomaisten velvoitteeseen asettaa yhteistä etua koskeville hankkeille taloudellisia investointikannusteita. Kyseisten kannusteiden tulisi vastata riskejä.

| 24. | pitää välttämättömänä, että yhteistä etua koskevien hankkeiden luetteloa tarkistetaan säännöllisesti ja että sitä mukautetaan muuttuvien vaatimusten edellyttämällä tavalla. |
| --- | --- |

24.

pitää välttämättömänä, että yhteistä etua koskevien hankkeiden luetteloa tarkistetaan säännöllisesti ja että sitä mukautetaan muuttuvien vaatimusten edellyttämällä tavalla.

C   
  Hyväksyntä

| 25. | huomauttaa painokkaasti, että teknisten edellytysten luominen kunnianhimoisten energia- ja ilmastotavoitteidemme saavuttamiselle voi onnistua vain yhdessä kansalaisten kanssa eikä koskaan heidän tahtonsa vastaisesti. Tästä syystä kansalaisten, kuntien ja kunnallisviranomaisten riittävän aikaista tiedonsaantia, mukaan ottamista ja osallistumista on pidettävä erittäin tervetulleena. |
| --- | --- |

25.

huomauttaa painokkaasti, että teknisten edellytysten luominen kunnianhimoisten energia- ja ilmastotavoitteidemme saavuttamiselle voi onnistua vain yhdessä kansalaisten kanssa eikä koskaan heidän tahtonsa vastaisesti. Tästä syystä kansalaisten, kuntien ja kunnallisviranomaisten riittävän aikaista tiedonsaantia, mukaan ottamista ja osallistumista on pidettävä erittäin tervetulleena.

| 26. | korostaa, että suunnan muutos kohti niukasti hiilidioksidia aiheuttavaa sähköntuotantoa edellyttää verkkorakenteiden uudelleenjärjestelyä. Uusien pienten sähköntuottajien liittäminen pien- ja keskijänniteverkkoihin ja niiden älykäs hallinnointi voidaan kyllä toteuttaa pitkälti ilman maisemakuvan muutoksia, mutta uusien eurooppalaisten maksimijännitteen valtaväylien luominen tarkoittaa väistämättä uusien sähkölinjojen rakentamista. Tällöin olisi asetettava etusijaan linjat, joiden ansiosta voidaan lisätä sellaisten valtioiden verkkojen yhteenliittämistä, jotka voivat lisätä uusiutuvista energialähteistä peräisin olevaa sähköntuotantoaan. Koska näiden järjestelmien rakennuskustannukset lankeavat viime kädessä sähkönkuluttajien maksettavaksi, on tärkeää, että järjestelmät toteutetaan teknisesti mahdollisimman älykkäällä ja tehokkaalla tavalla. Tämä tarkoittaa myös maisemahaittojen minimointia. Tämä yhteys on selitettävä kansalaisille mahdollisimman hyvissä ajoin ja selkeästi. |
| --- | --- |

26.

korostaa, että suunnan muutos kohti niukasti hiilidioksidia aiheuttavaa sähköntuotantoa edellyttää verkkorakenteiden uudelleenjärjestelyä. Uusien pienten sähköntuottajien liittäminen pien- ja keskijänniteverkkoihin ja niiden älykäs hallinnointi voidaan kyllä toteuttaa pitkälti ilman maisemakuvan muutoksia, mutta uusien eurooppalaisten maksimijännitteen valtaväylien luominen tarkoittaa väistämättä uusien sähkölinjojen rakentamista. Tällöin olisi asetettava etusijaan linjat, joiden ansiosta voidaan lisätä sellaisten valtioiden verkkojen yhteenliittämistä, jotka voivat lisätä uusiutuvista energialähteistä peräisin olevaa sähköntuotantoaan. Koska näiden järjestelmien rakennuskustannukset lankeavat viime kädessä sähkönkuluttajien maksettavaksi, on tärkeää, että järjestelmät toteutetaan teknisesti mahdollisimman älykkäällä ja tehokkaalla tavalla. Tämä tarkoittaa myös maisemahaittojen minimointia. Tämä yhteys on selitettävä kansalaisille mahdollisimman hyvissä ajoin ja selkeästi.

| 27. | kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia luomaan kannusteita, joilla kansalaisille, kunnille ja kunnallisviranomaisille aiheutuvat muut haitat voidaan kompensoida oikeudenmukaisella tavalla. Sellaisten kuntien kokemukset, joissa on toteutettu tämän kokoluokan uudisrakennushankkeita, ovat osoittaneet, että avoimuus ja hankkeen vastuutahon yhteyshenkilön jatkuva läsnäolo paikan päällä ovat tärkeitä edellytyksiä sille, että suunnittelu- ja rakentamisaikataulu pitää. |
| --- | --- |

27.

kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia luomaan kannusteita, joilla kansalaisille, kunnille ja kunnallisviranomaisille aiheutuvat muut haitat voidaan kompensoida oikeudenmukaisella tavalla. Sellaisten kuntien kokemukset, joissa on toteutettu tämän kokoluokan uudisrakennushankkeita, ovat osoittaneet, että avoimuus ja hankkeen vastuutahon yhteyshenkilön jatkuva läsnäolo paikan päällä ovat tärkeitä edellytyksiä sille, että suunnittelu- ja rakentamisaikataulu pitää.

| 28. | korostaa, että laadittava käsikirja on hyödyllinen apuväline tiedon jakamiseksi kansalaisille infrastruktuurin ja älykkäiden verkkojen kehittämisen eduista toimitusvarmuuden, kasvihuonekaasujen vähentämisen ja energiatehokkuuden osalta. Annettavissa tiedoissa ei myöskään saa peitellä huonoja puolia. Avoin ja kattava tiedotus on ainoa keino saada kansalaiset ymmärtämään haasteiden laajuus ja hyväksymään helpommin mahdolliset haittavaikutukset. Tiedotuksen on oltava tilannelähtöistä, ja asianomaisten kansalaisten on saatava hyödyllisiä tietoja. |
| --- | --- |

28.

korostaa, että laadittava käsikirja on hyödyllinen apuväline tiedon jakamiseksi kansalaisille infrastruktuurin ja älykkäiden verkkojen kehittämisen eduista toimitusvarmuuden, kasvihuonekaasujen vähentämisen ja energiatehokkuuden osalta. Annettavissa tiedoissa ei myöskään saa peitellä huonoja puolia. Avoin ja kattava tiedotus on ainoa keino saada kansalaiset ymmärtämään haasteiden laajuus ja hyväksymään helpommin mahdolliset haittavaikutukset. Tiedotuksen on oltava tilannelähtöistä, ja asianomaisten kansalaisten on saatava hyödyllisiä tietoja.

| 29. | vaatii, että hankkeiden toteuttamisesta erityisesti kärsineille kansalaisille, kunnille ja kunnallisviranomaisille annettavien aineellisten korvausten lisäksi on julkaistava selonteko toteutetuista varotoimenpiteistä sekä arvio hankkeen yhteiskunnallis-taloudellisista ja ekologisista seurauksista. Oma-aloitteinen avoimuus ja oikeudenmukainen korvausjärjestelmä ovat välttämättömiä edellytyksiä tulevaisuuden energiaverkon nopeutetun laajentamisen hyväksynnälle. |
| --- | --- |

29.

vaatii, että hankkeiden toteuttamisesta erityisesti kärsineille kansalaisille, kunnille ja kunnallisviranomaisille annettavien aineellisten korvausten lisäksi on julkaistava selonteko toteutetuista varotoimenpiteistä sekä arvio hankkeen yhteiskunnallis-taloudellisista ja ekologisista seurauksista. Oma-aloitteinen avoimuus ja oikeudenmukainen korvausjärjestelmä ovat välttämättömiä edellytyksiä tulevaisuuden energiaverkon nopeutetun laajentamisen hyväksynnälle.

D   
  Rahoitus

| 30. | toteaa, että tähänastiset TEN-E-rahoitusvälineet eivät komission mielestä ole osoittautuneet riittävän toimiviksi. Ne onkin määrä korvata Verkkojen Eurooppa -välineellä. Infrastruktuuriasetuksessa mainituista monivuotisiin rahoituspuitteisiin kuuluvista 50 miljardin euron määrärahoista energia-alan osuus on seitsemän vuoden aikana 9,1 miljardia euroa. Osa näistä varoista voidaan ohjata tutkimuksiin sekä sähkö-, kaasu- ja hiilidioksidihankkeiden rahoitusvälineisiin, ja lisäksi voidaan myöntää avustuksia sähkö- ja kaasuhankkeisiin, jotka edistävät toimitusvarmuutta, solidaarisuutta ja innovointia, jotka eivät liiketoimintasuunnitelman mukaan ole kaupallisesti kannattavia ja joista on tehty rajatylittävää kustannusten jakamista koskeva päätös. Avustuksia voidaan myöntää myös sellaisia älykkäitä verkkoja ja mittausjärjestelmiä sekä hiilidioksidihankkeita varten, joita ei voida osoittaa kaupallisesti kannattaviksi. |
| --- | --- |

30.

toteaa, että tähänastiset TEN-E-rahoitusvälineet eivät komission mielestä ole osoittautuneet riittävän toimiviksi. Ne onkin määrä korvata Verkkojen Eurooppa -välineellä. Infrastruktuuriasetuksessa mainituista monivuotisiin rahoituspuitteisiin kuuluvista 50 miljardin euron määrärahoista energia-alan osuus on seitsemän vuoden aikana 9,1 miljardia euroa. Osa näistä varoista voidaan ohjata tutkimuksiin sekä sähkö-, kaasu- ja hiilidioksidihankkeiden rahoitusvälineisiin, ja lisäksi voidaan myöntää avustuksia sähkö- ja kaasuhankkeisiin, jotka edistävät toimitusvarmuutta, solidaarisuutta ja innovointia, jotka eivät liiketoimintasuunnitelman mukaan ole kaupallisesti kannattavia ja joista on tehty rajatylittävää kustannusten jakamista koskeva päätös. Avustuksia voidaan myöntää myös sellaisia älykkäitä verkkoja ja mittausjärjestelmiä sekä hiilidioksidihankkeita varten, joita ei voida osoittaa kaupallisesti kannattaviksi.

| 31. | pitää myönteisenä, että Verkkojen Eurooppa -välineessä korostetaan energia-alan kannalta tärkeitä, mutta kaupallisesti vähemmän houkuttelevien infrastruktuurihankkeita. Tällaisten hankkeiden onnistunut toteuttaminen edistäisi huomattavasti EU:n sisämarkkinoiden valmiiksi saattamista sekä toimitusvarmuutta. |
| --- | --- |

31.

pitää myönteisenä, että Verkkojen Eurooppa -välineessä korostetaan energia-alan kannalta tärkeitä, mutta kaupallisesti vähemmän houkuttelevien infrastruktuurihankkeita. Tällaisten hankkeiden onnistunut toteuttaminen edistäisi huomattavasti EU:n sisämarkkinoiden valmiiksi saattamista sekä toimitusvarmuutta.

| 32. | pitää Euroopan komission taholta täysin vääränlaisena energiapoliittisena signaalina sitä, että useimmat Verkkojen Eurooppa -välineen yhteydessä yksilöidyistä 12 ensisijaisesta infrastruktuurihankkeesta liittyvät kaasu- ja öljyputkiin, jotka edellyttävät investointeja, joiden kuoletusaika on pitkä. Toistaiseksi ei nimittäin ole esitetty vakuuttavia perusteluja sille, miten fossiilisia energialähteitä suosiva priorisointi on sovitettavissa yhteen EU:n vuodeksi 2020 asettamien tavoitteiden sekä niiden vielä pidemmälle menevien ilmastonsuojelutavoitteiden kanssa, jotka on määrä saavuttaa vuoteen 2030 ja 2050 mennessä. |
| --- | --- |

32.

pitää Euroopan komission taholta täysin vääränlaisena energiapoliittisena signaalina sitä, että useimmat Verkkojen Eurooppa -välineen yhteydessä yksilöidyistä 12 ensisijaisesta infrastruktuurihankkeesta liittyvät kaasu- ja öljyputkiin, jotka edellyttävät investointeja, joiden kuoletusaika on pitkä. Toistaiseksi ei nimittäin ole esitetty vakuuttavia perusteluja sille, miten fossiilisia energialähteitä suosiva priorisointi on sovitettavissa yhteen EU:n vuodeksi 2020 asettamien tavoitteiden sekä niiden vielä pidemmälle menevien ilmastonsuojelutavoitteiden kanssa, jotka on määrä saavuttaa vuoteen 2030 ja 2050 mennessä.

| 33. | korostaa, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi on paitsi nopeutettava suurten siirtoverkkojen laajentamista, kuten AK:n aiemmissa lausunnoissa (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin ja CdR 104/2011 fin) jo vaaditaan, myös tuettava nykyistä voimakkaammin älykkäiden verkkojen kehittämistä paikallis- ja aluetasolla. On alettava soveltaa tuotannon ja kysynnän mukaan määräytyviä kuluttajahintoja tietokoneavusteisen kuormituksenhallinnan yhteydessä, jotta voidaan kannustaa säästeliääseen energiankulutukseen ja sovittaa hajautettu energiantuotanto paremmin yhteen hajautetun energiankulutuksen kanssa. Energiaverot ovat yksi mahdollinen väline, jonka avulla jäsenvaltiot voivat edistää ilmastonmuutoksen torjuntaa energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta annetun neuvoston direktiivin 2003/96/EY mukaisin edellytyksin. AK katsoo kuitenkin, ettei mahdollisuutta verojen eriyttämiseen pidä rajata koskemaan vain alueita, vaan se tulee ulottaa myös paikallisviranomaisiin, jotka on niin ikään tunnustettu täysivaltaisiksi toimijoiksi kestävän kehityksen edistämisessä EU:ssa. Näiden viranomaisten olisi siis voitava asettaa yleisiä energiankulutukseen kohdistuvia veroja erilaisin verokannoin kuin vastaavilla kansallisilla tasoilla. Tämä koskee etenkin niitä jäsenvaltioita, joissa paikallisviranomaiset osallistuvat älykkäiden verkkojen kehittämiseen toimitusvarmuuden lisäämiseksi, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja energiatehokkuuden parantamiseksi. Edellytyksenä on, että kilpailevia energialähteitä kohdellaan edelleen yhdenvertaisesti ja etteivät verotustasojen erot haittaa sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa eivätkä energiatuotteiden liikkumista jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

33.

korostaa, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi on paitsi nopeutettava suurten siirtoverkkojen laajentamista, kuten AK:n aiemmissa lausunnoissa (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin ja CdR 104/2011 fin) jo vaaditaan, myös tuettava nykyistä voimakkaammin älykkäiden verkkojen kehittämistä paikallis- ja aluetasolla. On alettava soveltaa tuotannon ja kysynnän mukaan määräytyviä kuluttajahintoja tietokoneavusteisen kuormituksenhallinnan yhteydessä, jotta voidaan kannustaa säästeliääseen energiankulutukseen ja sovittaa hajautettu energiantuotanto paremmin yhteen hajautetun energiankulutuksen kanssa. Energiaverot ovat yksi mahdollinen väline, jonka avulla jäsenvaltiot voivat edistää ilmastonmuutoksen torjuntaa energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta annetun neuvoston direktiivin 2003/96/EY mukaisin edellytyksin. AK katsoo kuitenkin, ettei mahdollisuutta verojen eriyttämiseen pidä rajata koskemaan vain alueita, vaan se tulee ulottaa myös paikallisviranomaisiin, jotka on niin ikään tunnustettu täysivaltaisiksi toimijoiksi kestävän kehityksen edistämisessä EU:ssa. Näiden viranomaisten olisi siis voitava asettaa yleisiä energiankulutukseen kohdistuvia veroja erilaisin verokannoin kuin vastaavilla kansallisilla tasoilla. Tämä koskee etenkin niitä jäsenvaltioita, joissa paikallisviranomaiset osallistuvat älykkäiden verkkojen kehittämiseen toimitusvarmuuden lisäämiseksi, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja energiatehokkuuden parantamiseksi. Edellytyksenä on, että kilpailevia energialähteitä kohdellaan edelleen yhdenvertaisesti ja etteivät verotustasojen erot haittaa sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa eivätkä energiatuotteiden liikkumista jäsenvaltioiden välillä.

| 34. | on uusiutuvien energiamuotojen markkinoiden välttämätöntä yhdentymistä silmällä pitäen erittäin huolissaan siitä, että pumppuvoimalat (tai muut teknologiat) on suljettu Verkkojen Eurooppa -välineestä myönnettävän rahoituksen ulkopuolelle. Tällaisilla voimaloilla on keskeinen merkitys tuuli- ja aurinkoenergiatuotannon vaihteluiden tasaamisessa, sillä ne mahdollistavat uusiutuvasta lähteestä tuotetun energian varastoinnin. |
| --- | --- |

34.

on uusiutuvien energiamuotojen markkinoiden välttämätöntä yhdentymistä silmällä pitäen erittäin huolissaan siitä, että pumppuvoimalat (tai muut teknologiat) on suljettu Verkkojen Eurooppa -välineestä myönnettävän rahoituksen ulkopuolelle. Tällaisilla voimaloilla on keskeinen merkitys tuuli- ja aurinkoenergiatuotannon vaihteluiden tasaamisessa, sillä ne mahdollistavat uusiutuvasta lähteestä tuotetun energian varastoinnin.

| 35. | pahoittelee, ettei komissio ole vielä määritellyt yksityiskohtaisesti vuodesta 2014 alkaen käytettävissä olevia uusia rahoitusvälineitä. Välineitä valittaessa on kiinnitettävä huomiota niistä saatavaan lisähyötyyn. Niillä tulisi täydentää tähän asti yleisiä avustuksia ja luoda rautatie-, energia- ja televiestintäverkkosektoreille johdonmukaiset ja yhtenäiset rahoituspuitteet, joissa hyödynnetään riskinjakorahoitusvälineen (Risk Sharing Finance Facility, RSFF), lainavakuusvälineen (Loan Guarantee Instrument) ja Marguerite-rahaston toiminnasta saatuja kokemuksia. |
| --- | --- |

35.

pahoittelee, ettei komissio ole vielä määritellyt yksityiskohtaisesti vuodesta 2014 alkaen käytettävissä olevia uusia rahoitusvälineitä. Välineitä valittaessa on kiinnitettävä huomiota niistä saatavaan lisähyötyyn. Niillä tulisi täydentää tähän asti yleisiä avustuksia ja luoda rautatie-, energia- ja televiestintäverkkosektoreille johdonmukaiset ja yhtenäiset rahoituspuitteet, joissa hyödynnetään riskinjakorahoitusvälineen (Risk Sharing Finance Facility, RSFF), lainavakuusvälineen (Loan Guarantee Instrument) ja Marguerite-rahaston toiminnasta saatuja kokemuksia.

| 36. | panee merkille, että rahoituksessa on tarkoitus hyödyntää sekä omaan pääomaan ja riskipääomaan perustuvia että vieraaseen pääomaan perustuvia välineitä. Näihin kuuluvat myös takuut välittäjille, jotka tarjoavat rahoitusta rahoitusvaikeuksien kanssa kamppaileville toimijoille, sekä riskin jakaminen rahoituslaitosten kanssa rahoitusvolyymin lisäämiseksi. Tämä kattaa myös hankejoukkovelkakirjat (project bonds). |
| --- | --- |

36.

panee merkille, että rahoituksessa on tarkoitus hyödyntää sekä omaan pääomaan ja riskipääomaan perustuvia että vieraaseen pääomaan perustuvia välineitä. Näihin kuuluvat myös takuut välittäjille, jotka tarjoavat rahoitusta rahoitusvaikeuksien kanssa kamppaileville toimijoille, sekä riskin jakaminen rahoituslaitosten kanssa rahoitusvolyymin lisäämiseksi. Tämä kattaa myös hankejoukkovelkakirjat (project bonds).

| 37. | yhtyy vaikutustenarvioinnin osalta komission näkemykseen, että ehdotetut rahoitusvälineet eivät aiheuta rahoitusmarkkinoiden vääristymistä, koska ne ovat taloudellisesti käyttökelpoisia, mutta eivät yksittäistapauksissa saa riittävää rahoitusta markkinoilta. |
| --- | --- |

37.

yhtyy vaikutustenarvioinnin osalta komission näkemykseen, että ehdotetut rahoitusvälineet eivät aiheuta rahoitusmarkkinoiden vääristymistä, koska ne ovat taloudellisesti käyttökelpoisia, mutta eivät yksittäistapauksissa saa riittävää rahoitusta markkinoilta.

| 38. | toteaa, että tämä on tietyssä mielessä ristiriidassa asetuksen 15 artiklan kanssa, jonka mukaan rahoitusongelmat eivät ole kriteeri rahoitusvälineiden tuelle. |
| --- | --- |

38.

toteaa, että tämä on tietyssä mielessä ristiriidassa asetuksen 15 artiklan kanssa, jonka mukaan rahoitusongelmat eivät ole kriteeri rahoitusvälineiden tuelle.

| 39. | pitää lähtökohtaisesti myönteisenä, että Verkkojen Eurooppa -välineen käytettävissä olevista määrärahoista on ohjelmakauden aikana tarkoitus käyttää jopa 20 prosenttia riskinjakoon ja omaa pääomaa hyödyntäviin välineisiin. Huolellisesti toteutettuna tämä laajentaa rahoitusmahdollisuuksia ja – toisin kuin avustusten kohdalla – lisää samalla yritysten omaa vastuuta. On kuitenkin varmistettava, että sekä hankekohtaisessa kustannus-hyötyanalyysissä että yhteistä etua koskevien hankkeiden kaupallisen kannattavuuden arvioinnissa sovelletaan tiukkoja kriteereitä. |
| --- | --- |

39.

pitää lähtökohtaisesti myönteisenä, että Verkkojen Eurooppa -välineen käytettävissä olevista määrärahoista on ohjelmakauden aikana tarkoitus käyttää jopa 20 prosenttia riskinjakoon ja omaa pääomaa hyödyntäviin välineisiin. Huolellisesti toteutettuna tämä laajentaa rahoitusmahdollisuuksia ja – toisin kuin avustusten kohdalla – lisää samalla yritysten omaa vastuuta. On kuitenkin varmistettava, että sekä hankekohtaisessa kustannus-hyötyanalyysissä että yhteistä etua koskevien hankkeiden kaupallisen kannattavuuden arvioinnissa sovelletaan tiukkoja kriteereitä.

| 40. | pitää arveluttavana, soveltuvatko ehdotetut rahoitusvälineet energiaverkkojen kehityshankkeisiin. |
| --- | --- |

40.

pitää arveluttavana, soveltuvatko ehdotetut rahoitusvälineet energiaverkkojen kehityshankkeisiin.

| 41. | painottaa tarvetta mukauttaa Verkkojen Eurooppa -välineen tukikelpoisuusperusteita, jotta varmistetaan syrjäisimpien alueiden mahdollisuus saada rahoitusta hankkeisiin, joissa tähdätään kyseisten alueiden energiaomavaraisuuden lisäämiseen. |
| --- | --- |

41.

painottaa tarvetta mukauttaa Verkkojen Eurooppa -välineen tukikelpoisuusperusteita, jotta varmistetaan syrjäisimpien alueiden mahdollisuus saada rahoitusta hankkeisiin, joissa tähdätään kyseisten alueiden energiaomavaraisuuden lisäämiseen.

E   
  Hankejoukkovelkakirjat

| 42. | toteaa, että vuosina 2012–2013 on määrä toteuttaa Euroopan investointipankin johdolla hankejoukkovelkakirja-aloitetta koskeva kokeiluvaihe. Siihen voidaan ottaa mukaan hankkeita, joiden suunnittelu on TEN-E-suuntaviivojen puitteissa edennyt jo pitkälle. Komissio lähtee vaikutustenarvioinnissaan siitä, että koevaiheeseen voidaan hyväksyä vain yksi ainoa energiahanke. |
| --- | --- |

42.

toteaa, että vuosina 2012–2013 on määrä toteuttaa Euroopan investointipankin johdolla hankejoukkovelkakirja-aloitetta koskeva kokeiluvaihe. Siihen voidaan ottaa mukaan hankkeita, joiden suunnittelu on TEN-E-suuntaviivojen puitteissa edennyt jo pitkälle. Komissio lähtee vaikutustenarvioinnissaan siitä, että koevaiheeseen voidaan hyväksyä vain yksi ainoa energiahanke.

| 43. | yhtyy Euroopan energia-alan sääntelyviranomaisten neuvoston (CEER) näkemykseen, ettei hankejoukkovelkakirjoja voida käyttää vapaasti nykyisten verkkojen investointeihin, koska rajanveto on ongelmallinen. Offshore-liitäntöjä ja rajatylittäviä yhdyslinjoja varten ne voivat olla järkevä väline. |
| --- | --- |

43.

yhtyy Euroopan energia-alan sääntelyviranomaisten neuvoston (CEER) näkemykseen, ettei hankejoukkovelkakirjoja voida käyttää vapaasti nykyisten verkkojen investointeihin, koska rajanveto on ongelmallinen. Offshore-liitäntöjä ja rajatylittäviä yhdyslinjoja varten ne voivat olla järkevä väline.

| 44. | huomauttaa, ettei tämäntapainen hankerahoitus ole vielä yleistynyt verkonhaltijoiden keskuudessa. Niinpä saattaa kestää jonkin aikaa, ennen kuin sijoittajat hyväksyvät tämän uuden omaisuusluokan. Komission ja Euroopan investointipankin tulisi lisätä mahdollisten sijoittajien luottamusta valitsemalla sellaisia hankkeita, joista on tehty luotettavat laskelmat. Tavoitteena on oltava investointiluokan luokituksen saaminen, jotta joukkovelkakirjat kiinnostaisivat myös suuria institutionaalisia sijoittajia. |
| --- | --- |

44.

huomauttaa, ettei tämäntapainen hankerahoitus ole vielä yleistynyt verkonhaltijoiden keskuudessa. Niinpä saattaa kestää jonkin aikaa, ennen kuin sijoittajat hyväksyvät tämän uuden omaisuusluokan. Komission ja Euroopan investointipankin tulisi lisätä mahdollisten sijoittajien luottamusta valitsemalla sellaisia hankkeita, joista on tehty luotettavat laskelmat. Tavoitteena on oltava investointiluokan luokituksen saaminen, jotta joukkovelkakirjat kiinnostaisivat myös suuria institutionaalisia sijoittajia.

| 45. | panee budjettivarojen käyttöä ajatellen tyytyväisenä merkille, että avustusten lisäksi on nyt tarkoitus käyttää myös rahoitusvälineitä. On kuitenkin varmistettava, että rahoitetaan ainoastaan sellaisia hankkeita, joiden osalta tarve on todellinen eli jotka ovat tarpeellisia ja lisäksi todistetusti kaupallisesti kannattamattomia. Missään tapauksessa ei tulisi myöntää ylimääräistä tukea jo kannattaville hankkeille ja näin syrjäyttää yksityistä rahoitusta. Erityisesti pääomalainan muotoista rahoitusta olisi annettava vain sellaisille hankkeille, joista on tehty luotettavat laskelmat. Missään nimessä ei tule luoda keinotekoisia markkinoita, jotka säilyvät ainoastaan EU:n osarahoituksen turvin ja joihin on siirrettävä yhä uusia varoja maksukyvyttömyyden välttämiseksi. Kokeiluvaiheen aikana on tarkistettava säännöllisesti, voisivatko vaihtoehtoiset tukimenetelmät olla kokonaistaloudellisesti edullisempia. Suunniteltujen joukkovelkakirjojen sijaan voitaisiin harkita rahoitusyhteenliittymiä. |
| --- | --- |

45.

panee budjettivarojen käyttöä ajatellen tyytyväisenä merkille, että avustusten lisäksi on nyt tarkoitus käyttää myös rahoitusvälineitä. On kuitenkin varmistettava, että rahoitetaan ainoastaan sellaisia hankkeita, joiden osalta tarve on todellinen eli jotka ovat tarpeellisia ja lisäksi todistetusti kaupallisesti kannattamattomia. Missään tapauksessa ei tulisi myöntää ylimääräistä tukea jo kannattaville hankkeille ja näin syrjäyttää yksityistä rahoitusta. Erityisesti pääomalainan muotoista rahoitusta olisi annettava vain sellaisille hankkeille, joista on tehty luotettavat laskelmat. Missään nimessä ei tule luoda keinotekoisia markkinoita, jotka säilyvät ainoastaan EU:n osarahoituksen turvin ja joihin on siirrettävä yhä uusia varoja maksukyvyttömyyden välttämiseksi. Kokeiluvaiheen aikana on tarkistettava säännöllisesti, voisivatko vaihtoehtoiset tukimenetelmät olla kokonaistaloudellisesti edullisempia. Suunniteltujen joukkovelkakirjojen sijaan voitaisiin harkita rahoitusyhteenliittymiä.

| 46. | korostaa, että energiainfrastruktuurin ehdottoman välttämättömäksi todetun laajentamisen rahoituksen on säilyttävä ensisijaisesti yritysten tehtävänä. EU:n ja jäsenvaltioiden tehtävä on tukea infrastruktuuritoimia ja luoda markkinatoimijoille tarvittavat toimintapuitteet. Tarvittavien kokonaisinvestointien määrästä esitettyjen epäilyjen poistamiseksi komission olisi pyrittävä konkretisoimaan oletuksiaan. Joka tapauksessa on asianmukaisin verkkohinnoin varmistettava sijoitettavalle pääomalle markkinakorot. |
| --- | --- |

46.

korostaa, että energiainfrastruktuurin ehdottoman välttämättömäksi todetun laajentamisen rahoituksen on säilyttävä ensisijaisesti yritysten tehtävänä. EU:n ja jäsenvaltioiden tehtävä on tukea infrastruktuuritoimia ja luoda markkinatoimijoille tarvittavat toimintapuitteet. Tarvittavien kokonaisinvestointien määrästä esitettyjen epäilyjen poistamiseksi komission olisi pyrittävä konkretisoimaan oletuksiaan. Joka tapauksessa on asianmukaisin verkkohinnoin varmistettava sijoitettavalle pääomalle markkinakorot.

F   
  Yhteydet unionin muihin EU:n asetuksiin

| 47. | tukee komission tavoitetta nopeuttaa yhteistä etua koskevien hankkeiden valmistumista ottamalla käyttöön sujuvoitettu lupamenettely, jota koordinoi vain yksi kansallinen viranomainen, edellyttäen, että kansalliset suunnittelumenettelyt on mahdollista ottaa prosesseissa riittävän hyvin huomioon. Lisäksi ensisijaisille hankkeille annetaan prioriteettiasema. Ehdotetun asetuksen pääsisältönä ovat menettelytapa- ja organisaatiokysymykset. |
| --- | --- |

47.

tukee komission tavoitetta nopeuttaa yhteistä etua koskevien hankkeiden valmistumista ottamalla käyttöön sujuvoitettu lupamenettely, jota koordinoi vain yksi kansallinen viranomainen, edellyttäen, että kansalliset suunnittelumenettelyt on mahdollista ottaa prosesseissa riittävän hyvin huomioon. Lisäksi ensisijaisille hankkeille annetaan prioriteettiasema. Ehdotetun asetuksen pääsisältönä ovat menettelytapa- ja organisaatiokysymykset.

| 48. | toteaa, että olisi johdonmukaista, että yhteistä etua koskeviin hankkeisiin sovellettavat fyysiset standardit mukautettaisiin tähän prioriteettiasemaan. Nykyisessä muodossaan ehdotettu asetus ei tuo merkittävää helpotusta. EU:n luontotyyppidirektiivin ja vesipuitedirektiivin vaatimuksia ajatellen hankkeiden tulee kyllä olla erittäin tärkeän yleisen edun mukaisia, mutta tämän ei pidä vaikuttaa edellä mainittujen säännösten mukaisiin fyysisiin edellytyksiin. Tässä suhteessa ehdotettu asetus jää epämääräiseksi. Luontotyyppidirektiivin (92/43/EY) 6 artiklan 4 kohdan mukainen komission lausunto on edelleen välttämätön, vaikka komission on tarkoitus laatia yhteistä etua koskevien hankkeiden luettelo. Tämä vaikuttaa tarpeettomalta kaksinkertaiselta valvonnalta. |
| --- | --- |

48.

toteaa, että olisi johdonmukaista, että yhteistä etua koskeviin hankkeisiin sovellettavat fyysiset standardit mukautettaisiin tähän prioriteettiasemaan. Nykyisessä muodossaan ehdotettu asetus ei tuo merkittävää helpotusta. EU:n luontotyyppidirektiivin ja vesipuitedirektiivin vaatimuksia ajatellen hankkeiden tulee kyllä olla erittäin tärkeän yleisen edun mukaisia, mutta tämän ei pidä vaikuttaa edellä mainittujen säännösten mukaisiin fyysisiin edellytyksiin. Tässä suhteessa ehdotettu asetus jää epämääräiseksi. Luontotyyppidirektiivin (92/43/EY) 6 artiklan 4 kohdan mukainen komission lausunto on edelleen välttämätön, vaikka komission on tarkoitus laatia yhteistä etua koskevien hankkeiden luettelo. Tämä vaikuttaa tarpeettomalta kaksinkertaiselta valvonnalta.

| 49. | toteaa, että asettamalla lupamenettelyille määräaikoja vastuu menettelyiden sujuvoittamisesta siirretään ensisijaisesti kansallisille ja alueellisille lupaviranomaisille, joiden tulee mukauttaa hallintokäytäntöään prioriteettiaseman mukaisesti. EU asettamat fyysiset standardit sen sijaan säilyvät enimmäkseen ennallaan. Komission tulisi tiiviissä yhteistyössä lupaviranomaisten kanssa laatia säännösten täytäntöönpanemiseksi konkreettisia ehdotuksia, joissa otetaan huomioon tehokkaita ja avoimia menettelyjä koskevat käytännön vaatimukset. Näin ollen siinä säädetään menettelyiden sujuvoittamisesta tuomatta asiaan kuitenkaan todellista helpotusta. |
| --- | --- |

49.

toteaa, että asettamalla lupamenettelyille määräaikoja vastuu menettelyiden sujuvoittamisesta siirretään ensisijaisesti kansallisille ja alueellisille lupaviranomaisille, joiden tulee mukauttaa hallintokäytäntöään prioriteettiaseman mukaisesti. EU asettamat fyysiset standardit sen sijaan säilyvät enimmäkseen ennallaan. Komission tulisi tiiviissä yhteistyössä lupaviranomaisten kanssa laatia säännösten täytäntöönpanemiseksi konkreettisia ehdotuksia, joissa otetaan huomioon tehokkaita ja avoimia menettelyjä koskevat käytännön vaatimukset. Näin ollen siinä säädetään menettelyiden sujuvoittamisesta tuomatta asiaan kuitenkaan todellista helpotusta.

Bryssel 19. heinäkuuta 2012

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 277/143 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 277/143

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Horisontti 2020 (tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma)”

2012/C 277/14

ALUEIDEN KOMITEAN

keskeiset viestit:

| — | Ehdotetun neuvoston asetuksen ja Horisontti 2020:n täytäntöönpanosuunnitelmien painopisteen ja kohteiden tulee olla vahvemmin käytännön elämässä: toisin sanoen alue- ja paikallistaso on saatava osallistumaan aktiivisesti, jotta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet ovat saavutettavissa. |
| --- | --- |

—

Ehdotetun neuvoston asetuksen ja Horisontti 2020:n täytäntöönpanosuunnitelmien painopisteen ja kohteiden tulee olla vahvemmin käytännön elämässä: toisin sanoen alue- ja paikallistaso on saatava osallistumaan aktiivisesti, jotta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet ovat saavutettavissa.

| — | Horisontti 2020:n kolmen pilarin järjestelmä tuo huomattavaa lisäarvoa eurooppalaiselle tutkimukselle. |
| --- | --- |

—

Horisontti 2020:n kolmen pilarin järjestelmä tuo huomattavaa lisäarvoa eurooppalaiselle tutkimukselle.

| — | Horisontti 2020 -ohjelmasta tulisi myöntää rahoitusta sellaisten käsitteiden, menetelmien ja muunlaisen aineettoman pääoman tutkimista ja kehittämistä varten, joita tarvitaan alueiden ja kuntien, korkeakoulujen ja yritysten väliseen yhteistyöhön innovoinnin ja osaamisen hyödyntämisen alalla. |
| --- | --- |

—

Horisontti 2020 -ohjelmasta tulisi myöntää rahoitusta sellaisten käsitteiden, menetelmien ja muunlaisen aineettoman pääoman tutkimista ja kehittämistä varten, joita tarvitaan alueiden ja kuntien, korkeakoulujen ja yritysten väliseen yhteistyöhön innovoinnin ja osaamisen hyödyntämisen alalla.

| — | Alueiden ja kuntien tulisi ottaa tutkimus, kehittäminen ja innovointi (TKI) olennaiseksi osaksi poliittisen agendansa ydintä. Horisontti 2020:n rahoitusta ja koheesiomäärärahoja tulisi käyttää sellaisten konseptien, välineiden ja muiden edellytysten luomiseen, joiden kautta paikallis- ja alueviranomaiset voivat aktiivisesti edistää innovointia, ottaa riskejä ja investoida TKI:n käytännön toteutukseen, jotta ratkaisut olisivat aluekohtaisesti räätälöityjä. |
| --- | --- |

—

Alueiden ja kuntien tulisi ottaa tutkimus, kehittäminen ja innovointi (TKI) olennaiseksi osaksi poliittisen agendansa ydintä. Horisontti 2020:n rahoitusta ja koheesiomäärärahoja tulisi käyttää sellaisten konseptien, välineiden ja muiden edellytysten luomiseen, joiden kautta paikallis- ja alueviranomaiset voivat aktiivisesti edistää innovointia, ottaa riskejä ja investoida TKI:n käytännön toteutukseen, jotta ratkaisut olisivat aluekohtaisesti räätälöityjä.

| — | AK ehdottaa Horisontti 2020:n strategiseksi tavoitteeksi luoda eurooppalainen avoimen innovaation kulttuuri asialle omistettujen ohjelmien ja muiden välineiden avulla. Innovaatioekosysteemit, keskeiset kehitystä vauhdittavat teknologiat, julkiset hankinnat ja tutkimusinfrastruktuurit edellyttävät laajamittaista kehitystä. |
| --- | --- |

—

AK ehdottaa Horisontti 2020:n strategiseksi tavoitteeksi luoda eurooppalainen avoimen innovaation kulttuuri asialle omistettujen ohjelmien ja muiden välineiden avulla. Innovaatioekosysteemit, keskeiset kehitystä vauhdittavat teknologiat, julkiset hankinnat ja tutkimusinfrastruktuurit edellyttävät laajamittaista kehitystä.

| — | Puiteohjelman uudistamisella yksinkertaistetaan ohjelmakäytänteitä sekä lisätään EU:n rahoittamien TKI-hankkeiden vaikutusta. |
| --- | --- |

—

Puiteohjelman uudistamisella yksinkertaistetaan ohjelmakäytänteitä sekä lisätään EU:n rahoittamien TKI-hankkeiden vaikutusta.

| — | Myös asennemuutos on tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. AK kehottaa edelläkävijäalueita muodostamaan eurooppalaisia ryhmittymiä, jotka integroivat erilaisia kykyjä luodakseen uraauurtavia yhteiskunnallisia innovaatioita Euroopan laajuiseen käyttöön. |
| --- | --- |

—

Myös asennemuutos on tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. AK kehottaa edelläkävijäalueita muodostamaan eurooppalaisia ryhmittymiä, jotka integroivat erilaisia kykyjä luodakseen uraauurtavia yhteiskunnallisia innovaatioita Euroopan laajuiseen käyttöön.

| — | Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) voi tuoda erityistä lisäarvoa myös alueelliselle tasolle. |
| --- | --- |

—

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) voi tuoda erityistä lisäarvoa myös alueelliselle tasolle.

| Esittelijä | Markku MARKKULA (FI, PPE), Espoon kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020)
  COM(2011) 809 final |

Esittelijä

Markku MARKKULA (FI, PPE), Espoon kaupunginvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020)

COM(2011) 809 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

Keskeinen viesti 1:

Ehdotetun neuvoston asetuksen ja Horisontti 2020:n täytäntöönpanosuunnitelmien painopisteen ja kohteiden tulee olla vahvemmin käytännön elämässä: toisin sanoen alue- ja paikallistaso on saatava osallistumaan aktiivisesti, jotta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet ovat saavutettavissa.

| 1. | Komission ehdotukset ovat erinomainen lähtökohta määriteltäessä EU:n tutkimusta, kehittämistä ja innovointia (TKI) koskevia toimia seuraavaksi ohjelmakaudeksi 2014–2020. Kaikilla alueilla ja alueen toimijoiden keskuudessa voidaan ja tulee pystyä hyödyntämään tietämystä. Niinpä TKI-toiminnan tulosten tunnetuksi tekeminen ja jatkotyöstäminen on kaikkialla Euroopassa ensisijaisen tärkeää. |
| --- | --- |

1.

Komission ehdotukset ovat erinomainen lähtökohta määriteltäessä EU:n tutkimusta, kehittämistä ja innovointia (TKI) koskevia toimia seuraavaksi ohjelmakaudeksi 2014–2020. Kaikilla alueilla ja alueen toimijoiden keskuudessa voidaan ja tulee pystyä hyödyntämään tietämystä. Niinpä TKI-toiminnan tulosten tunnetuksi tekeminen ja jatkotyöstäminen on kaikkialla Euroopassa ensisijaisen tärkeää.

| 2. | Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi on tärkeää, että EU:n koheesiopolitiikan avulla edistetään valmiuksien kehittämistä ja innovointikykyä paikallistasolla sekä kehitetään välineitä ja yhteistyötä, jotka edistävät alueiden eurooppalaista yhteistyötä. Näitä välineitä ja tällaista yhteistyötä tarvitaan myös Horisontti 2020:n tulosten täytäntöönpanoon alue- ja paikallistasolla. Kaikessa alueellisessa Horisontti 2020:stä rahoitetussa tutkimustoiminnassa tulee olla maailmanlaajuisen huippuosaamisen ulottuvuus, jonka älykkään erikoistumisen periaatteet mahdollistavat. Lisäksi Horisontti 2020:n ja rakennerahastojen välisen tiiviimmän yhteyden tulisi ilmetä asianmukaisesti toimintaohjelmissa sekä tutkimusta, innovointia ja älykästä erikoistumista koskevissa strategioissa. |
| --- | --- |

2.

Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi on tärkeää, että EU:n koheesiopolitiikan avulla edistetään valmiuksien kehittämistä ja innovointikykyä paikallistasolla sekä kehitetään välineitä ja yhteistyötä, jotka edistävät alueiden eurooppalaista yhteistyötä. Näitä välineitä ja tällaista yhteistyötä tarvitaan myös Horisontti 2020:n tulosten täytäntöönpanoon alue- ja paikallistasolla. Kaikessa alueellisessa Horisontti 2020:stä rahoitetussa tutkimustoiminnassa tulee olla maailmanlaajuisen huippuosaamisen ulottuvuus, jonka älykkään erikoistumisen periaatteet mahdollistavat. Lisäksi Horisontti 2020:n ja rakennerahastojen välisen tiiviimmän yhteyden tulisi ilmetä asianmukaisesti toimintaohjelmissa sekä tutkimusta, innovointia ja älykästä erikoistumista koskevissa strategioissa.

| 3. | Komission ehdotukset toteuttavat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. Horisontti 2020:n toimenpiteet on tarkoitettu kohdennettavaksi siten, että niistä saadaan unionin tasolla toteutettuna mahdollisimman suuri lisäarvo ja vaikutus. Toiminnalla voidaan lujittaa tutkimuksen ja innovoinnin yleisiä perusteita ja tukea jäsenvaltioiden tutkimustoimia sekä välttää päällekkäisyyksiä. Erityisen tärkeää on, että Horisontti 2020:n avulla voidaan saavuttaa kriittinen massa keskeisillä aloilla ja toteuttaa suuririskisiä ja pitkäkestoisia T&K-toimia, kun riskit voidaan jakaa ja saadaan aikaan sellainen laajuus ja sellaiset mittakaavaedut, joihin ei muutoin päästäisi. |
| --- | --- |

3.

Komission ehdotukset toteuttavat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. Horisontti 2020:n toimenpiteet on tarkoitettu kohdennettavaksi siten, että niistä saadaan unionin tasolla toteutettuna mahdollisimman suuri lisäarvo ja vaikutus. Toiminnalla voidaan lujittaa tutkimuksen ja innovoinnin yleisiä perusteita ja tukea jäsenvaltioiden tutkimustoimia sekä välttää päällekkäisyyksiä. Erityisen tärkeää on, että Horisontti 2020:n avulla voidaan saavuttaa kriittinen massa keskeisillä aloilla ja toteuttaa suuririskisiä ja pitkäkestoisia T&K-toimia, kun riskit voidaan jakaa ja saadaan aikaan sellainen laajuus ja sellaiset mittakaavaedut, joihin ei muutoin päästäisi.

ALUEIDEN KOMITEA

| 4. | painottaa Horisontti 2020:n merkitystä. Suunniteltu 80 miljardin euron rahoitustaso on hyvin perusteltu ja välttämätön minimitaso, kun otetaan huomioon ohjelman rooli Eurooppa 2020 -strategian ja muiden unionin politiikkojen täytäntöönpanossa sekä eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisessa ja toiminnassa. Koska EU:n on toivuttava finanssikriisistä ja luotava vakaa pohja valituille painopisteille globaalissa toiminnassaan, Horisontti 2020:een on kuitenkin sisällytettävä välineitä, joiden painopiste on käytännön elämän toiminnan muuttamisessa sekä nopeampien yhteiskunnallisten tulosten saavuttamisessa, eli uusien työpaikkojen luomisessa, älykkäässä kasvussa ja hyvinvoinnin lisäämisessä sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

4.

painottaa Horisontti 2020:n merkitystä. Suunniteltu 80 miljardin euron rahoitustaso on hyvin perusteltu ja välttämätön minimitaso, kun otetaan huomioon ohjelman rooli Eurooppa 2020 -strategian ja muiden unionin politiikkojen täytäntöönpanossa sekä eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisessa ja toiminnassa. Koska EU:n on toivuttava finanssikriisistä ja luotava vakaa pohja valituille painopisteille globaalissa toiminnassaan, Horisontti 2020:een on kuitenkin sisällytettävä välineitä, joiden painopiste on käytännön elämän toiminnan muuttamisessa sekä nopeampien yhteiskunnallisten tulosten saavuttamisessa, eli uusien työpaikkojen luomisessa, älykkäässä kasvussa ja hyvinvoinnin lisäämisessä sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä.

| 5. | pitää tervetulleena Horisontti 2020:n tavoitetta nykyistä innovoivammasta tutkimuksesta, jossa otetaan huomioon innovaatiokyky. Tämän vuoksi on keskeisen tärkeää, että jo ennen uuden ohjelmakauden alkua aluetason päätöksentekijät ja paikalliset yliopistot ja tutkimuslaitokset alkavat kehittää aktiivisesti yhteisiä alueellisia innovointistrategioita ja täytäntöönpano-ohjelmia, jotka perustuvat strategisesti älykkääseen erikoistumiseen ja joita rahoitetaan yhteisesti eri lähteistä, kuten kuntien talousarvioista, liike-elämän osallistumisen kautta ja EU:n useista eri rahoitusvälineistä. Tässä yhteydessä on varmistettava, että eurooppalainen tutkimus- ja innovointiagenda ja kansalliset ja alueelliset innovointistrategiat ovat yhteensopivia. Tässä yhteydessä on varmistettava, että eurooppalainen tutkimus- ja innovointiagenda ja kansalliset ja alueelliset innovointistrategiat ovat yhteensopivia. |
| --- | --- |

5.

pitää tervetulleena Horisontti 2020:n tavoitetta nykyistä innovoivammasta tutkimuksesta, jossa otetaan huomioon innovaatiokyky. Tämän vuoksi on keskeisen tärkeää, että jo ennen uuden ohjelmakauden alkua aluetason päätöksentekijät ja paikalliset yliopistot ja tutkimuslaitokset alkavat kehittää aktiivisesti yhteisiä alueellisia innovointistrategioita ja täytäntöönpano-ohjelmia, jotka perustuvat strategisesti älykkääseen erikoistumiseen ja joita rahoitetaan yhteisesti eri lähteistä, kuten kuntien talousarvioista, liike-elämän osallistumisen kautta ja EU:n useista eri rahoitusvälineistä. Tässä yhteydessä on varmistettava, että eurooppalainen tutkimus- ja innovointiagenda ja kansalliset ja alueelliset innovointistrategiat ovat yhteensopivia. Tässä yhteydessä on varmistettava, että eurooppalainen tutkimus- ja innovointiagenda ja kansalliset ja alueelliset innovointistrategiat ovat yhteensopivia.

| 6. | kehottaa arvioimaan Horisontti 2020:n suunnitelmia (sisällön, määrärahojen kohdistamisen ja välineiden osalta) niiden seurausten ja erityisesti stimuloivan vaikutuksen perusteella osana kaikkea Euroopassa tapahtuvaa TKI-toimintaa. Horisontti 2020 on rahallisesti massiivinen ohjelma (80 miljardia euroa kaudella 2014–2020). Marie Curie -toimien kohdalla on kuitenkin havaittavissa leikkaus lähes miljardista eurosta (2013) enää 0,7 miljardiin euroon (2014). Kyseisen ohjelman suuret ansiot huomioon ottaen tulisi mainittuihin toimiin osoitettujen määrärahojen vastata enemmän Euroopan tutkimusneuvoston määrärahoja. Lisäksi Horisontti 2020 -ohjelma kattaa vain muutaman prosentin kaikesta unionissa tapahtuvasta TKI-toiminnasta, joten päätöksenteossa tulee painottaa eurooppalaista TKI-järjestelmää kokonaisuutena sekä asettaa tiukat painopisteet Horisontti 2020:n määrärahojen käytölle. |
| --- | --- |

6.

kehottaa arvioimaan Horisontti 2020:n suunnitelmia (sisällön, määrärahojen kohdistamisen ja välineiden osalta) niiden seurausten ja erityisesti stimuloivan vaikutuksen perusteella osana kaikkea Euroopassa tapahtuvaa TKI-toimintaa. Horisontti 2020 on rahallisesti massiivinen ohjelma (80 miljardia euroa kaudella 2014–2020). Marie Curie -toimien kohdalla on kuitenkin havaittavissa leikkaus lähes miljardista eurosta (2013) enää 0,7 miljardiin euroon (2014). Kyseisen ohjelman suuret ansiot huomioon ottaen tulisi mainittuihin toimiin osoitettujen määrärahojen vastata enemmän Euroopan tutkimusneuvoston määrärahoja. Lisäksi Horisontti 2020 -ohjelma kattaa vain muutaman prosentin kaikesta unionissa tapahtuvasta TKI-toiminnasta, joten päätöksenteossa tulee painottaa eurooppalaista TKI-järjestelmää kokonaisuutena sekä asettaa tiukat painopisteet Horisontti 2020:n määrärahojen käytölle.

| 7. | muistuttaa jälleen (1), että on ryhdyttävä rohkeisiin käytännön toimiin ja annettava jäsenvaltioiden kaikille hallintotasoille – sekä paikallis- ja aluetasolle että keskushallinnolle – suurempi vastuu ja saatava mukaan kaikki muut sidosryhmät. Kansallisissa uudistusohjelmissa on tunnustettava alue- ja paikallisviranomaisten merkittävä rooli Eurooppa 2020 -strategian määrittelyssä ja toimeenpanossa. Tarvitaan myös kaikkien keskeisten toimijoiden yhteistä sitoutumista alueellisiin TKI-toimiin alueellisten sopimusten kautta. |
| --- | --- |

7.

muistuttaa jälleen (1), että on ryhdyttävä rohkeisiin käytännön toimiin ja annettava jäsenvaltioiden kaikille hallintotasoille – sekä paikallis- ja aluetasolle että keskushallinnolle – suurempi vastuu ja saatava mukaan kaikki muut sidosryhmät. Kansallisissa uudistusohjelmissa on tunnustettava alue- ja paikallisviranomaisten merkittävä rooli Eurooppa 2020 -strategian määrittelyssä ja toimeenpanossa. Tarvitaan myös kaikkien keskeisten toimijoiden yhteistä sitoutumista alueellisiin TKI-toimiin alueellisten sopimusten kautta.

| 8. | kehottaa kuntia ja alueita ottamaan tärkeän roolin uudenlaisten, julkisen ja yksityisen sektorin ja ihmisten väliseen kumppanuuteen pohjautuvien yhteisyritysjärjestelyiden muodostamisessa siten, että painotetaan käyttäjien vahvempaa roolia, avointa innovointia ja huippuosaamisen arvon hyödyntämistä TKI:n edistämiseksi, mitä tarvitaan innovatiivisten ratkaisujen löytämiseksi yhteiskunnallisiin haasteisiin. Horisontti 2020 -ohjelmassa on asetettu EU:n tavoitteeksi nousta maailmanlaajuiseksi johtajaksi suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamisessa, jolloin TKI-toimien on katettava eri tutkimus- ja toimialat ja oltava luonteeltaan moniulotteisia ja monikulttuurisia, ja täten ne edellyttävät vahvaa käytännön tason osallistumista. Laboratorioina eivät ole enää perinteiset korkeakoulut, vaan alueelliset innovaatioekosysteemit toimivat testausalustana monenlaisten käyttäjälähtöisten innovaatioiden pikamallinnukseen: uudet tuotteet, prosessit, rakenteet sekä muunneltavat ja laajentamiskelpoiset järjestelmät. Näitä ei voida luoda eikä ylläpitää ilman paikallis- ja alueviranomaisten aktiivista mukanaoloa. |
| --- | --- |

8.

kehottaa kuntia ja alueita ottamaan tärkeän roolin uudenlaisten, julkisen ja yksityisen sektorin ja ihmisten väliseen kumppanuuteen pohjautuvien yhteisyritysjärjestelyiden muodostamisessa siten, että painotetaan käyttäjien vahvempaa roolia, avointa innovointia ja huippuosaamisen arvon hyödyntämistä TKI:n edistämiseksi, mitä tarvitaan innovatiivisten ratkaisujen löytämiseksi yhteiskunnallisiin haasteisiin. Horisontti 2020 -ohjelmassa on asetettu EU:n tavoitteeksi nousta maailmanlaajuiseksi johtajaksi suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamisessa, jolloin TKI-toimien on katettava eri tutkimus- ja toimialat ja oltava luonteeltaan moniulotteisia ja monikulttuurisia, ja täten ne edellyttävät vahvaa käytännön tason osallistumista. Laboratorioina eivät ole enää perinteiset korkeakoulut, vaan alueelliset innovaatioekosysteemit toimivat testausalustana monenlaisten käyttäjälähtöisten innovaatioiden pikamallinnukseen: uudet tuotteet, prosessit, rakenteet sekä muunneltavat ja laajentamiskelpoiset järjestelmät. Näitä ei voida luoda eikä ylläpitää ilman paikallis- ja alueviranomaisten aktiivista mukanaoloa.

| 9. | painottaa, että alue- ja tutkimuspolitiikan välisten synergioiden kunnianhimoisen tavoitteen toteutuminen vaatii ehdottomasti Horisontti 2020 -ohjelman alueellista osatekijää. Komitea edellyttää siksi sellaisten välineiden ja ohjelmien kuten ”Tietämyksen alueet” (Regions of Knowledge) ja ”Elävät laboratoriot” (Living Labs) säilyttämistä Horisontti 2020 -ohjelmassa. Ne ovat ulottuvuudeltaan, osallistumiseltaan ja vaikutuksiltaan vahvasti alueellisia, vahvistavat alueellista innovointikykyä ja ulottuvat pidemmälle kuin pelkkä ”tiedonvaihto”. |
| --- | --- |

9.

painottaa, että alue- ja tutkimuspolitiikan välisten synergioiden kunnianhimoisen tavoitteen toteutuminen vaatii ehdottomasti Horisontti 2020 -ohjelman alueellista osatekijää. Komitea edellyttää siksi sellaisten välineiden ja ohjelmien kuten ”Tietämyksen alueet” (Regions of Knowledge) ja ”Elävät laboratoriot” (Living Labs) säilyttämistä Horisontti 2020 -ohjelmassa. Ne ovat ulottuvuudeltaan, osallistumiseltaan ja vaikutuksiltaan vahvasti alueellisia, vahvistavat alueellista innovointikykyä ja ulottuvat pidemmälle kuin pelkkä ”tiedonvaihto”.

| 10. | painottaa, että Tietämyksen alueet -ohjelmaa ei saa lopettaa – ei edes sillä perusteella, että samankaltaisia toimia järjestetään ja rahoitetaan merkittävästi koheesiopolitiikan määrärahoista. Sitä vastoin Tietämyksen alueet -ohjelmaa tulisi hyödyntää välineenä alueellisen osaamisen kehittämiseen, ja sen kattavuus olisi moninkertaistettava. Ohjelma voi olla ratkaisevan tärkeä motivoitaessa ja kannustettaessa alueita kohti älykästä erikoistumista sekä toimia portaana lisääntyvään eurooppalaiseen yhteistyöhön ja vertailuoppimiseen. Vertailuoppiminen on prosessi, jossa pyritään yhteisvoimin luomaan järjestelmällisiä muutoksia vertaisarvioinnin ja yhdessä oppimisen kautta. |
| --- | --- |

10.

painottaa, että Tietämyksen alueet -ohjelmaa ei saa lopettaa – ei edes sillä perusteella, että samankaltaisia toimia järjestetään ja rahoitetaan merkittävästi koheesiopolitiikan määrärahoista. Sitä vastoin Tietämyksen alueet -ohjelmaa tulisi hyödyntää välineenä alueellisen osaamisen kehittämiseen, ja sen kattavuus olisi moninkertaistettava. Ohjelma voi olla ratkaisevan tärkeä motivoitaessa ja kannustettaessa alueita kohti älykästä erikoistumista sekä toimia portaana lisääntyvään eurooppalaiseen yhteistyöhön ja vertailuoppimiseen. Vertailuoppiminen on prosessi, jossa pyritään yhteisvoimin luomaan järjestelmällisiä muutoksia vertaisarvioinnin ja yhdessä oppimisen kautta.

| 11. | ehdottaa, että Tietämyksen alueet -ohjelmalla tulisi olla erityinen rooli rahoitettaessa tutkimusta, joka liittyy siihen, miten alueelliset toimet integroidaan eri lippulaiva-aloitteisiin EU:n tason hedelmällistä yhteistyötä tukevalla tavalla. Niinpä ohjelman yhtenä tavoitteena tulisi olla tutkimuslähtöisten alueellisten ekosysteemien kilpailukyvyn lisääminen digitaalistrategian ja resurssitehokkaan teknologian aloilla Euroopassa ja maailmanlaajuisesti sekä näin tarjota uusia liiketoimintamahdollisuuksia mukana oleville pk-yrityksille, joilla on ratkaiseva rooli innovaatioiden markkinoinnissa ja niiden toteutuksessa. |
| --- | --- |

11.

ehdottaa, että Tietämyksen alueet -ohjelmalla tulisi olla erityinen rooli rahoitettaessa tutkimusta, joka liittyy siihen, miten alueelliset toimet integroidaan eri lippulaiva-aloitteisiin EU:n tason hedelmällistä yhteistyötä tukevalla tavalla. Niinpä ohjelman yhtenä tavoitteena tulisi olla tutkimuslähtöisten alueellisten ekosysteemien kilpailukyvyn lisääminen digitaalistrategian ja resurssitehokkaan teknologian aloilla Euroopassa ja maailmanlaajuisesti sekä näin tarjota uusia liiketoimintamahdollisuuksia mukana oleville pk-yrityksille, joilla on ratkaiseva rooli innovaatioiden markkinoinnissa ja niiden toteutuksessa.

| 12. | on huolissaan siitä, ettei Euroopan unionin monivuotisessa rahoituskehyksessä ajalle 2014–2020 eikä Horisontti 2020 -ohjelmassa mainita Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelman tulevaisuutta. Ohjelmalla on ollut nykyisellä ohjelmakaudella ratkaiseva merkitys innovoinnille, jota sovelletaan paikallishallintoon, rahoitusjärjestelyihin, paikallisten toimijoiden ja kansalaisten houkuttelemiseen, pitkän aikavälin näkymiin ja verkottumiseen, ja se on mahdollistanut kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen kaltaisten aloitteiden käynnistämisen. Komitea kehottaa näin ollen laatimaan erillisen budjettikohdan Horisontti 2020 -ohjelman ei-teknologisille ratkaisuille Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelman tavoitteiden mukaisesti ja sen edistämiseksi. |
| --- | --- |

12.

on huolissaan siitä, ettei Euroopan unionin monivuotisessa rahoituskehyksessä ajalle 2014–2020 eikä Horisontti 2020 -ohjelmassa mainita Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelman tulevaisuutta. Ohjelmalla on ollut nykyisellä ohjelmakaudella ratkaiseva merkitys innovoinnille, jota sovelletaan paikallishallintoon, rahoitusjärjestelyihin, paikallisten toimijoiden ja kansalaisten houkuttelemiseen, pitkän aikavälin näkymiin ja verkottumiseen, ja se on mahdollistanut kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen kaltaisten aloitteiden käynnistämisen. Komitea kehottaa näin ollen laatimaan erillisen budjettikohdan Horisontti 2020 -ohjelman ei-teknologisille ratkaisuille Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelman tavoitteiden mukaisesti ja sen edistämiseksi.

Keskeinen viesti 2:

Horisontti 2020:n kolmen pilarin järjestelmä tuo huomattavaa lisäarvoa eurooppalaiselle tutkimukselle.

| 13. | Eurooppalaisten TKI-toimien alueellisten vaikutusten tehostamiseksi on näin ollen kiinnitettävä huomiota moniin asioihin:






  a) | tietoisuuden lisääminen innovoinnista sekä TKI:n vaikutuksista ja laajennettavuudesta |
| --- | --- | --- |

13.

Eurooppalaisten TKI-toimien alueellisten vaikutusten tehostamiseksi on näin ollen kiinnitettävä huomiota moniin asioihin:

a)

tietoisuuden lisääminen innovoinnista sekä TKI:n vaikutuksista ja laajennettavuudesta

| b) | määrällisten mittareiden kehittäminen, joka auttaa lisäämään alueellista yhteistyötä suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi sekä luomaan ja toteuttamaan yhteisiä foorumeita avointa innovointia sekä julkisen ja yksityisen sektorin ja ihmisten välistä kumppanuutta varten |
| --- | --- |

b)

määrällisten mittareiden kehittäminen, joka auttaa lisäämään alueellista yhteistyötä suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi sekä luomaan ja toteuttamaan yhteisiä foorumeita avointa innovointia sekä julkisen ja yksityisen sektorin ja ihmisten välistä kumppanuutta varten

| c) | tieteen ja yhteiskunnan välisen vuoropuhelun kannustaminen; tätä kautta syvennetään ymmärrystä innovoinnin ja ennakoinnin systeemisestä luonteesta |
| --- | --- |

c)

tieteen ja yhteiskunnan välisen vuoropuhelun kannustaminen; tätä kautta syvennetään ymmärrystä innovoinnin ja ennakoinnin systeemisestä luonteesta

ALUEIDEN KOMITEA

| 14. | korostaa, että keskeiset TKI:hin liittyvät seikat EU:n alueilla ovat






  a) | TKI:n roolin määrittely perinteisten julkisen sektorin prosessien, myös päätöksenteon, uudistamisessa |
| --- | --- | --- |

14.

korostaa, että keskeiset TKI:hin liittyvät seikat EU:n alueilla ovat

a)

TKI:n roolin määrittely perinteisten julkisen sektorin prosessien, myös päätöksenteon, uudistamisessa

| b) | EU:n lippulaiva-aloitteiden tulosten merkityksellisyyden ja hyödynnettävyyden parantaminen ja tämän pohjalta näiden toimien täytäntöönpanon vauhdittaminen |
| --- | --- |

b)

EU:n lippulaiva-aloitteiden tulosten merkityksellisyyden ja hyödynnettävyyden parantaminen ja tämän pohjalta näiden toimien täytäntöönpanon vauhdittaminen

| c) | nykyisen tutkimus- ja innovointitiedon hyödyntämisen oppiminen ja markkinoille saattaminen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kautta sekä jakamalla parhaita käytänteitä ja muuta relevanttia tietoa. |
| --- | --- |

c)

nykyisen tutkimus- ja innovointitiedon hyödyntämisen oppiminen ja markkinoille saattaminen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kautta sekä jakamalla parhaita käytänteitä ja muuta relevanttia tietoa.

| 15. | painottaa, että Horisontti 2020:n kolmipilarinen rakenne luo mahdollisuuksia Eurooppa 2020:n strategisten tavoitteiden saavuttamiseen. Pitäen mielessä, että Horisontti 2020 painottuu EU:n tason TKI:hin, jonka tulisi toimia jäsenvaltioissa ja alueilla harjoitettavan TKI:n moottorina, seuraavat suositukset tulisi ottaa huomioon määriteltäessä uudelleen Horisontti 2020:n sääntöjä ja käytäntöjä:






  a) | Arvioinnin ja rahoituksen kriteereissä painopisteen on oltava maailmanlaajuisessa huippuosaamisessa: kaikessa toiminnassa hyödynnetään tieteellistä asiantuntemusta. On kuitenkin painotettava, että jokainen pilari tarvitsee oman osaamiskriteerinsä: ensimmäisessä sen tulee olla tieteellinen huippuosaaminen, toisessa teolliseen innovointiin ja liike-elämän uudistamiseen liittyvä huippuosaaminen ja kolmannessa yhteiskunnallisten innovaatioiden vaikutukset ja niihin liittyvä huippuosaaminen. |
| --- | --- | --- |

15.

painottaa, että Horisontti 2020:n kolmipilarinen rakenne luo mahdollisuuksia Eurooppa 2020:n strategisten tavoitteiden saavuttamiseen. Pitäen mielessä, että Horisontti 2020 painottuu EU:n tason TKI:hin, jonka tulisi toimia jäsenvaltioissa ja alueilla harjoitettavan TKI:n moottorina, seuraavat suositukset tulisi ottaa huomioon määriteltäessä uudelleen Horisontti 2020:n sääntöjä ja käytäntöjä:

a)

Arvioinnin ja rahoituksen kriteereissä painopisteen on oltava maailmanlaajuisessa huippuosaamisessa: kaikessa toiminnassa hyödynnetään tieteellistä asiantuntemusta. On kuitenkin painotettava, että jokainen pilari tarvitsee oman osaamiskriteerinsä: ensimmäisessä sen tulee olla tieteellinen huippuosaaminen, toisessa teolliseen innovointiin ja liike-elämän uudistamiseen liittyvä huippuosaaminen ja kolmannessa yhteiskunnallisten innovaatioiden vaikutukset ja niihin liittyvä huippuosaaminen.

| b) | ”Huipputason tiede” -pilarissa tulisi antaa enemmän painoarvoa tulevien ja kehitteillä olevien teknologioiden monialaisen luonteen merkitykselle. Vaikutustenarvioinnissa kriteereinä tulisi käyttää tieteellisten julkaisujen ja patenttien lisäksi myös muita tietovirran muotoja eri toimijoiden välillä tiedon luojista sen käyttäjiin ja aina lopullisiin edunsaajiin asti. |
| --- | --- |

b)

”Huipputason tiede” -pilarissa tulisi antaa enemmän painoarvoa tulevien ja kehitteillä olevien teknologioiden monialaisen luonteen merkitykselle. Vaikutustenarvioinnissa kriteereinä tulisi käyttää tieteellisten julkaisujen ja patenttien lisäksi myös muita tietovirran muotoja eri toimijoiden välillä tiedon luojista sen käyttäjiin ja aina lopullisiin edunsaajiin asti.

| c) | ”Teollisuuden johtoasema” -pilarissa painopiste tulisi asettaa vahvasti erilaisten teknologioiden yhdistämiseen TKI:ssä eurooppalaisten yritysten ja erityisesti pk-yritysten kasvupotentiaalin lisäämiseksi. Voitaisiin esimerkiksi tukea pk-yritysten osallistumista julkisen ja yksityisen sektorin yhteenliittymiin. Teollisuuteen liittyvien monimutkaisten kysymysten ratkaiseminen edellyttää myös joustavuuden lisäämistä TKI:ssä ja siten kasvavaa pk-yritysten osallistumista. Teknologiat tulisi nähdä nopean kehityksen mahdollistajina myös radikaalin muutoksen tasolla, ja täten painopisteen tulisi olla digitalisaation, inhimillisen käyttäytymisen ja markkinadynamiikan integroinnissa. |
| --- | --- |

c)

”Teollisuuden johtoasema” -pilarissa painopiste tulisi asettaa vahvasti erilaisten teknologioiden yhdistämiseen TKI:ssä eurooppalaisten yritysten ja erityisesti pk-yritysten kasvupotentiaalin lisäämiseksi. Voitaisiin esimerkiksi tukea pk-yritysten osallistumista julkisen ja yksityisen sektorin yhteenliittymiin. Teollisuuteen liittyvien monimutkaisten kysymysten ratkaiseminen edellyttää myös joustavuuden lisäämistä TKI:ssä ja siten kasvavaa pk-yritysten osallistumista. Teknologiat tulisi nähdä nopean kehityksen mahdollistajina myös radikaalin muutoksen tasolla, ja täten painopisteen tulisi olla digitalisaation, inhimillisen käyttäytymisen ja markkinadynamiikan integroinnissa.

| d) | ”Yhteiskunnalliset haasteet” -pilarissa tulisi keskittyä yhdistämään parhaat eurooppalaiset kokemukset laajamittaisiin yhteisen tuottamisen projekteihin ja näin mahdollistaa laajojen järjestelmätason rakenneuudistusten toteuttaminen EU:ssa perinteiset raja-aidat ylittäen. Alakohtaisesti painottunut tutkimus ei riitä luomaan suurten yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemisessa tarvittavaa osaamista. Painopiste tulisi ohjata suoraan monialaisiin TKI-toimiin, jotka tuottavat näiden järjestelmätason rakenneuudistusten edellyttämiä konsepteja ja komponentteja. Kokeilut ja pilotointi ovat tutkimuksen ytimessä. Hyvä esimerkki on kattava ”älykkäät kaupungit” -toimiympäristö. Olennainen osa kaikkea tätä on tulosten skaalattavuus Euroopan alueiden erilaisiin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

d)

”Yhteiskunnalliset haasteet” -pilarissa tulisi keskittyä yhdistämään parhaat eurooppalaiset kokemukset laajamittaisiin yhteisen tuottamisen projekteihin ja näin mahdollistaa laajojen järjestelmätason rakenneuudistusten toteuttaminen EU:ssa perinteiset raja-aidat ylittäen. Alakohtaisesti painottunut tutkimus ei riitä luomaan suurten yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemisessa tarvittavaa osaamista. Painopiste tulisi ohjata suoraan monialaisiin TKI-toimiin, jotka tuottavat näiden järjestelmätason rakenneuudistusten edellyttämiä konsepteja ja komponentteja. Kokeilut ja pilotointi ovat tutkimuksen ytimessä. Hyvä esimerkki on kattava ”älykkäät kaupungit” -toimiympäristö. Olennainen osa kaikkea tätä on tulosten skaalattavuus Euroopan alueiden erilaisiin olosuhteisiin.

| e) | Koska myös lyhyellä aikavälillä tarvitaan maailmanluokan tuloksia, etenkin ”yhteiskunnalliset haasteet” -pilaria tulisi käyttää tällä hetkellä liian joustamattoman ja käytännön elämästä liian kaukana olevan toimintapoliittisen kehyksen uudistamiseen. Eri ohjelmissa käytetään erilaisia rahoitusjärjestelmiä niiden tavoitteiden mukaisesti. Yksi ratkaisu voisi olla monivaiheinen rahoituspolitiikka, jossa jokaista vaihetta rahoitetaan tehokkaasti ja tuloksia arvioidaan sellaisten kriteerien pohjalta, joissa painotetaan huippulaadun tarvetta. Ainoastaan menestyksekkäät, nämä laatuvaatimukset täyttävät hankkeet etenevät seuraaville tasoille. Tasot voisivat vastata esimerkiksi seuraavia projektivaiheita: 1) toteutettavuus, 2) kokeilu, 3) tietämyksen yhteinen tuottaminen ja 4) käyttöönotto ja laajentaminen. Ensimmäisessä vaiheessa keskitytään ratkaisujen löytämiseen laajassa ja avoimessa vuorovaikutuksessa. Toisessa vaiheessa tavoitteena olisi erilaisten vaihtoehtojen kokeileminen ja järjestelmän konseptointi. Kolmannessa vaiheessa huippututkijat kehittelisivät vaadittavia komponentteja edelleen. Neljäs vaihe koostuisi useista rinnakkain sovellettavista ja samaan aikaan uutta luovista kokeiluista, joilla lisätään hankkeen yhteiskunnallista vaikutusta. |
| --- | --- |

e)

Koska myös lyhyellä aikavälillä tarvitaan maailmanluokan tuloksia, etenkin ”yhteiskunnalliset haasteet” -pilaria tulisi käyttää tällä hetkellä liian joustamattoman ja käytännön elämästä liian kaukana olevan toimintapoliittisen kehyksen uudistamiseen. Eri ohjelmissa käytetään erilaisia rahoitusjärjestelmiä niiden tavoitteiden mukaisesti. Yksi ratkaisu voisi olla monivaiheinen rahoituspolitiikka, jossa jokaista vaihetta rahoitetaan tehokkaasti ja tuloksia arvioidaan sellaisten kriteerien pohjalta, joissa painotetaan huippulaadun tarvetta. Ainoastaan menestyksekkäät, nämä laatuvaatimukset täyttävät hankkeet etenevät seuraaville tasoille. Tasot voisivat vastata esimerkiksi seuraavia projektivaiheita: 1) toteutettavuus, 2) kokeilu, 3) tietämyksen yhteinen tuottaminen ja 4) käyttöönotto ja laajentaminen. Ensimmäisessä vaiheessa keskitytään ratkaisujen löytämiseen laajassa ja avoimessa vuorovaikutuksessa. Toisessa vaiheessa tavoitteena olisi erilaisten vaihtoehtojen kokeileminen ja järjestelmän konseptointi. Kolmannessa vaiheessa huippututkijat kehittelisivät vaadittavia komponentteja edelleen. Neljäs vaihe koostuisi useista rinnakkain sovellettavista ja samaan aikaan uutta luovista kokeiluista, joilla lisätään hankkeen yhteiskunnallista vaikutusta.

| f) | Edellä kuvattu monivaiheinen hankemenettely – kun se toteutetaan avoimesti ja sen tulokset tehdään tehokkaasti tunnetuksi – antaisi myös alueille ja muille koheesiomäärärahojen saajille valtavasti hyödyllistä tietoa jo olemassa olevasta kokemuksesta ja kehitystoiminnan potentiaalisista vaikuttajista. |
| --- | --- |

f)

Edellä kuvattu monivaiheinen hankemenettely – kun se toteutetaan avoimesti ja sen tulokset tehdään tehokkaasti tunnetuksi – antaisi myös alueille ja muille koheesiomäärärahojen saajille valtavasti hyödyllistä tietoa jo olemassa olevasta kokemuksesta ja kehitystoiminnan potentiaalisista vaikuttajista.

Keskeinen viesti 3:

Alueiden ja kuntien tulisi ottaa TKI olennaiseksi osaksi poliittisen agendansa ydintä. Horisontti 2020:n rahoitusta ja koheesiomäärärahoja tulisi käyttää sellaisten konseptien, välineiden ja muiden edellytysten luomiseen, joiden kautta paikallis- ja alueviranomaiset voivat aktiivisesti edistää innovointia, ottaa riskejä ja investoida TKI:n käytännön toteutukseen, jotta ratkaisut olisivat aluekohtaisesti räätälöityjä.

| 16. | Alueiden on parannettava valmiuttaan hyötyä tutkimuksesta. Tähän on kohdistettava enemmän huomiota ja rahoitusta. Kehitettyjä valmiuksia, käytäntöjä ja välineitä tulisi tämän jälkeen hyödyntää siten, että tutkimustulokset saadaan Euroopan laajuiseen käyttöön. Tähän voidaan yltää ainoastaan vahvistamalla synergiaa kaikkien eri rahoitusvälineiden eli Horisontti 2020:n, koheesiopolitiikan määrärahojen sekä kansallisten, alueellisten ja paikallisten resurssien käytössä. Resurssien yhteiskäyttö ei kuitenkaan riitä, vaan sen lisäksi tarvitaan muutoksia toimintatapoihin ja hallinnollisiin käytäntöihin. Erityisesti on tarpeen lisätä alueellista yhteistyötä ja yhdessä tapahtuvaa oppimista, kun on kyse älykkääseen erikoistumiseen tähtäävien kansallisten/alueellisten innovointistrategioiden (RIS3) tehokkaasta hyödyntämisestä. |
| --- | --- |

16.

Alueiden on parannettava valmiuttaan hyötyä tutkimuksesta. Tähän on kohdistettava enemmän huomiota ja rahoitusta. Kehitettyjä valmiuksia, käytäntöjä ja välineitä tulisi tämän jälkeen hyödyntää siten, että tutkimustulokset saadaan Euroopan laajuiseen käyttöön. Tähän voidaan yltää ainoastaan vahvistamalla synergiaa kaikkien eri rahoitusvälineiden eli Horisontti 2020:n, koheesiopolitiikan määrärahojen sekä kansallisten, alueellisten ja paikallisten resurssien käytössä. Resurssien yhteiskäyttö ei kuitenkaan riitä, vaan sen lisäksi tarvitaan muutoksia toimintatapoihin ja hallinnollisiin käytäntöihin. Erityisesti on tarpeen lisätä alueellista yhteistyötä ja yhdessä tapahtuvaa oppimista, kun on kyse älykkääseen erikoistumiseen tähtäävien kansallisten/alueellisten innovointistrategioiden (RIS3) tehokkaasta hyödyntämisestä.

| 17. | Horisontti 2020 -ohjelman täydentävyydellä EU:n muihin rahoitusohjelmiin nähden – rakennerahastot mukaan luettuina – tulee kuitenkin varmistaa, että myös niitä alueita ja kuntia, jotka eivät ole oikeutettuja tukeen kyseisistä rahastoista, tuetaan ns. Triple Helix -ryhmittymien kehittämisessä (joihin osallistuvat paikallis- ja alueviranomaiset, osaamiskeskukset ja elinkeinoelämä) innovoinnin ja tiedon hyödyntämisen alalla. Tätä tarkoitusta varten, ja kun otetaan huomioon Horisontti 2020:n merkitys koko EU:lle, ohjelman talousarvioon tulisi varata erityisiä varoja, joita ohjattaisiin tällaisten yhteistyösuhteiden tutkimiseen ja kehittämiseen. |
| --- | --- |

17.

Horisontti 2020 -ohjelman täydentävyydellä EU:n muihin rahoitusohjelmiin nähden – rakennerahastot mukaan luettuina – tulee kuitenkin varmistaa, että myös niitä alueita ja kuntia, jotka eivät ole oikeutettuja tukeen kyseisistä rahastoista, tuetaan ns. Triple Helix -ryhmittymien kehittämisessä (joihin osallistuvat paikallis- ja alueviranomaiset, osaamiskeskukset ja elinkeinoelämä) innovoinnin ja tiedon hyödyntämisen alalla. Tätä tarkoitusta varten, ja kun otetaan huomioon Horisontti 2020:n merkitys koko EU:lle, ohjelman talousarvioon tulisi varata erityisiä varoja, joita ohjattaisiin tällaisten yhteistyösuhteiden tutkimiseen ja kehittämiseen.

| 18. | Myös asennemuutos on tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. AK kehottaa edelläkävijäalueita muodostamaan eurooppalaisia ryhmittymiä, jotka integroivat erilaisia kykyjä luodakseen uraauurtavia yhteiskunnallisia innovaatioita Euroopan laajuiseen käyttöön. Se kehottaa myös parantamaan alueiden ja kuntien valmiuksia hyödyntää Horisontti 2020 -ohjelmaa ja muita sen kaltaisia aloitteita. Erityisesti tulisi keskittyä hyödyntämään täysimääräisesti digitalisaatiota ja keskeisiä kehitystä vauhdittavia teknologioita alueellisen innovaatiopolitiikan nykyaikaistamiseksi. Lisäksi AK kehottaa alueita liikkumaan kohti avointa innovointia soveltaen ihmiskeskeistä näkemystä julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden kumppanuuksista, joissa korkeakouluilla ja muilla osaamiskeskuksilla on ratkaiseva rooli. |
| --- | --- |

18.

Myös asennemuutos on tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. AK kehottaa edelläkävijäalueita muodostamaan eurooppalaisia ryhmittymiä, jotka integroivat erilaisia kykyjä luodakseen uraauurtavia yhteiskunnallisia innovaatioita Euroopan laajuiseen käyttöön. Se kehottaa myös parantamaan alueiden ja kuntien valmiuksia hyödyntää Horisontti 2020 -ohjelmaa ja muita sen kaltaisia aloitteita. Erityisesti tulisi keskittyä hyödyntämään täysimääräisesti digitalisaatiota ja keskeisiä kehitystä vauhdittavia teknologioita alueellisen innovaatiopolitiikan nykyaikaistamiseksi. Lisäksi AK kehottaa alueita liikkumaan kohti avointa innovointia soveltaen ihmiskeskeistä näkemystä julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden kumppanuuksista, joissa korkeakouluilla ja muilla osaamiskeskuksilla on ratkaiseva rooli.

ALUEIDEN KOMITEA

| 19. | painottaa Horisontti 2020:n täydentävää roolia jäsenvaltioiden TKI:n osalta. Puiteohjelman täytäntöönpanon tulisi erityisesti johtaa sellaisten ohjelmien ja muiden rahoitusvälineiden kehittämiseen, jotka toimivat eurooppalaisten innovointipolitiikkojen moottorina, kannustavat toteuttamaan pioneerihankkeita ja lisäävät liike-elämän ja erityisesti pk-yritysten osallistumista. Tämä edellyttää kannustamista riskinottoon, joka usein liittyy merkittäviin innovaatioihin, sekä rahoituksen lisäämistä pk-yrityksille erityisesti innovaatioiden pikamallinnusta, markkinointia ja toteutusta varten. |
| --- | --- |

19.

painottaa Horisontti 2020:n täydentävää roolia jäsenvaltioiden TKI:n osalta. Puiteohjelman täytäntöönpanon tulisi erityisesti johtaa sellaisten ohjelmien ja muiden rahoitusvälineiden kehittämiseen, jotka toimivat eurooppalaisten innovointipolitiikkojen moottorina, kannustavat toteuttamaan pioneerihankkeita ja lisäävät liike-elämän ja erityisesti pk-yritysten osallistumista. Tämä edellyttää kannustamista riskinottoon, joka usein liittyy merkittäviin innovaatioihin, sekä rahoituksen lisäämistä pk-yrityksille erityisesti innovaatioiden pikamallinnusta, markkinointia ja toteutusta varten.

| 20. | kehottaa muuttamaan Yhteisen tutkimuskeskuksen roolia siten, että TKI:n tuoreimmilla tuloksilla autetaan alue- ja paikallistason päätöksentekoa. Tämän kohdentamisen tulisi tapahtua älykkään erikoistumisen foorumin uusien kehitysaskelten kanssa tiiviisti koordinoiden. Raporttien ja muiden julkaisujen sijaan tulosten pitäisi liittyä paljon selkeämmin kokeilujen ja pikamallinnuksen rahoitukseen siten, että tutkimustietoa sovelletaan käytännön muutosprosesseihin kaikkialla Euroopassa. Näin lisätään uudistumiskapasiteettia alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

20.

kehottaa muuttamaan Yhteisen tutkimuskeskuksen roolia siten, että TKI:n tuoreimmilla tuloksilla autetaan alue- ja paikallistason päätöksentekoa. Tämän kohdentamisen tulisi tapahtua älykkään erikoistumisen foorumin uusien kehitysaskelten kanssa tiiviisti koordinoiden. Raporttien ja muiden julkaisujen sijaan tulosten pitäisi liittyä paljon selkeämmin kokeilujen ja pikamallinnuksen rahoitukseen siten, että tutkimustietoa sovelletaan käytännön muutosprosesseihin kaikkialla Euroopassa. Näin lisätään uudistumiskapasiteettia alue- ja paikallistasolla.

| 21. | kiinnittää erityisesti huomiota siihen, miten voidaan varmistaa, että kehitetään ja otetaan käyttöön uusia, tuloksellisia välineitä, joilla on vankka alueellinen ulottuvuus. Toimintapoliittiset linjaukset ovat jo olemassa Horisontti 2020 -puiteohjelmassa. Horisontti 2020:n toteuttamisesta huolehtivassa erityisohjelmassa mainitaan nimenomaisesti alueiden kannalta merkittäviä seikkoja sekä yhteensovittaminen koheesiomäärärahojen kanssa. Yhteiskunnan haasteita koskevaan painopistealueeseen kuuluu tutkimuksen ja innovaation välisen kuilun kaventaminen Euroopassa esimerkiksi ryhmittelemällä huippututkimusta harjoittavia laitoksia ja muita heikommin kehittyneitä alueita keskenään, kartoittamalla huippututkimusta muita heikommin kehittyneillä alueilla sekä tukemalla politiikkaoppimista aluetasolla. |
| --- | --- |

21.

kiinnittää erityisesti huomiota siihen, miten voidaan varmistaa, että kehitetään ja otetaan käyttöön uusia, tuloksellisia välineitä, joilla on vankka alueellinen ulottuvuus. Toimintapoliittiset linjaukset ovat jo olemassa Horisontti 2020 -puiteohjelmassa. Horisontti 2020:n toteuttamisesta huolehtivassa erityisohjelmassa mainitaan nimenomaisesti alueiden kannalta merkittäviä seikkoja sekä yhteensovittaminen koheesiomäärärahojen kanssa. Yhteiskunnan haasteita koskevaan painopistealueeseen kuuluu tutkimuksen ja innovaation välisen kuilun kaventaminen Euroopassa esimerkiksi ryhmittelemällä huippututkimusta harjoittavia laitoksia ja muita heikommin kehittyneitä alueita keskenään, kartoittamalla huippututkimusta muita heikommin kehittyneillä alueilla sekä tukemalla politiikkaoppimista aluetasolla.

| 22. | lähettää painokkaan viestin paikallis- ja alueviranomaisille kannustaakseen niitä aktiiviseen rooliin Horisontti 2020:ssä. Paikallis- ja alueviranomaisten on nyt ryhdyttävä kehittämään rajatylittävää ja yleiseurooppalaista yhteistyötä hyödyntääkseen Horisontti 2020:tä mahdollisimman tuloksellisesti. Tätä varten niiden on myös hyödynnettävä eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän (EAYY) potentiaalia (2). Niiden on erityisesti kyettävä kehittämään yhteisiä toimintaympäristöjä (esimerkiksi innovointifoorumeita ja yhteistyön koealustoja, joissa reaali- ja virtuaalitodellisuus yhdistyvät). Näin tuetaan avoimia ja alueellisia innovaatioekosysteemejä. Aktiivinen eurooppalainen yhteistyö tuottaisi mittakaavaetuja ja tarjoaisi paikallisille yrityksille nykyistä laajemmat markkinat sekä edistäisi muunlaista paikalliskehitystä. Älykäs erikoistuminen, joka on sekä Horisontti 2020:tä että koheesiopolitiikkaa ohjaava keskeinen periaate, avaa kaikelle tälle toiminnalle uusia toteuttamisväyliä. |
| --- | --- |

22.

lähettää painokkaan viestin paikallis- ja alueviranomaisille kannustaakseen niitä aktiiviseen rooliin Horisontti 2020:ssä. Paikallis- ja alueviranomaisten on nyt ryhdyttävä kehittämään rajatylittävää ja yleiseurooppalaista yhteistyötä hyödyntääkseen Horisontti 2020:tä mahdollisimman tuloksellisesti. Tätä varten niiden on myös hyödynnettävä eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän (EAYY) potentiaalia (2). Niiden on erityisesti kyettävä kehittämään yhteisiä toimintaympäristöjä (esimerkiksi innovointifoorumeita ja yhteistyön koealustoja, joissa reaali- ja virtuaalitodellisuus yhdistyvät). Näin tuetaan avoimia ja alueellisia innovaatioekosysteemejä. Aktiivinen eurooppalainen yhteistyö tuottaisi mittakaavaetuja ja tarjoaisi paikallisille yrityksille nykyistä laajemmat markkinat sekä edistäisi muunlaista paikalliskehitystä. Älykäs erikoistuminen, joka on sekä Horisontti 2020:tä että koheesiopolitiikkaa ohjaava keskeinen periaate, avaa kaikelle tälle toiminnalle uusia toteuttamisväyliä.

| 23. | painottaa, että Horisontti 2020:n täytäntöönpanossa tulisi korostaa TKI-ketjun systeemistä luonnetta ja sen loppuvaiheita, eli tutkimustulosten kaupallistamista markkinoille. Avoimen innovaation toimien lisäys edellyttää enemmän tutkimustoimintaa, joka liittyy innovatiivisuuteen ja innovaatioekosysteemeihin. Tämän vuoksi monialaisen TKI:n painopiste tulisi erityisesti olla innovatiivisen muutoksen mahdollistavissa tekijöissä – sisältäen ennakoinnin, inhimillisen pääoman, uudistumiskyvyn ja mittarit innovoinnin arviointiin. |
| --- | --- |

23.

painottaa, että Horisontti 2020:n täytäntöönpanossa tulisi korostaa TKI-ketjun systeemistä luonnetta ja sen loppuvaiheita, eli tutkimustulosten kaupallistamista markkinoille. Avoimen innovaation toimien lisäys edellyttää enemmän tutkimustoimintaa, joka liittyy innovatiivisuuteen ja innovaatioekosysteemeihin. Tämän vuoksi monialaisen TKI:n painopiste tulisi erityisesti olla innovatiivisen muutoksen mahdollistavissa tekijöissä – sisältäen ennakoinnin, inhimillisen pääoman, uudistumiskyvyn ja mittarit innovoinnin arviointiin.

| 24. | ehdottaa Horisontti 2020:n strategiseksi tavoitteeksi luoda eurooppalainen pitkälle kehittynyt avoimen innovaation kulttuuri asialle omistettujen ohjelmien ja muiden välineiden avulla, ja näin saada mukaan esimerkiksi peruskäyttäjät, kansalaiset ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, jotka kehittävät avointa innovointia tukevia tieto- ja viestintätekniikkapohjaisia ratkaisuja ja välineitä. Tavoitteen tulisi sisältää toimia, joilla luodaan laajentamiskelpoista kokemusta avoimen innovaation hallinnoinnista, menetelmistä, välineistä ja soveltamisympäristöistä. Kokeilevaa lähestymistapaa tarvitaan erityisesti aloilla, joilla digitalisointiin liittyvillä innovaatioilla voi olla valtavan suuri vaikutus, kuten älykkäiden kaupunkien ja älykkään liikkuvuuden kohdalla. |
| --- | --- |

24.

ehdottaa Horisontti 2020:n strategiseksi tavoitteeksi luoda eurooppalainen pitkälle kehittynyt avoimen innovaation kulttuuri asialle omistettujen ohjelmien ja muiden välineiden avulla, ja näin saada mukaan esimerkiksi peruskäyttäjät, kansalaiset ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, jotka kehittävät avointa innovointia tukevia tieto- ja viestintätekniikkapohjaisia ratkaisuja ja välineitä. Tavoitteen tulisi sisältää toimia, joilla luodaan laajentamiskelpoista kokemusta avoimen innovaation hallinnoinnista, menetelmistä, välineistä ja soveltamisympäristöistä. Kokeilevaa lähestymistapaa tarvitaan erityisesti aloilla, joilla digitalisointiin liittyvillä innovaatioilla voi olla valtavan suuri vaikutus, kuten älykkäiden kaupunkien ja älykkään liikkuvuuden kohdalla.

Keskeinen viesti 4:

Puiteohjelman uudistamisella yksinkertaistetaan ohjelmakäytänteitä sekä lisätään EU:n rahoittamien TKI-hankkeiden vaikutusta.

| 25. | Hallinnollisten käytänteiden virtaviivaistaminen on yksi painavimmista Horisontti 2020:een kohdistuvista odotuksista. Tavoitteena tulisi olla sellaiset tutkimusaiheet ja joustavat, avoimet rahoitusjärjestelmät, jotka ovat siinä määrin houkuttelevia, että korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja yritysten kannattaa pyrkiä laajaan eurooppalaiseen yhteistyöhön sekä käyttää huomattava määrä omaa pääomaansa näihin tarkoituksiin. Määrärahojen käyttöä koskevat valvontatoimet voisivat olla riittäviä, jos ne perustuvat jokaisen toimijan oikeudellisesti pätevään kirjanpitoon ja normaaleihin tilintarkastuksiin. Näin vähennettäisiin EU:n ja jäsenvaltioiden hallintovirkamiesten suorittamien tilintarkastusten määrää huomattavasti, jopa suunniteltua alemmalle tasolle. |
| --- | --- |

25.

Hallinnollisten käytänteiden virtaviivaistaminen on yksi painavimmista Horisontti 2020:een kohdistuvista odotuksista. Tavoitteena tulisi olla sellaiset tutkimusaiheet ja joustavat, avoimet rahoitusjärjestelmät, jotka ovat siinä määrin houkuttelevia, että korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja yritysten kannattaa pyrkiä laajaan eurooppalaiseen yhteistyöhön sekä käyttää huomattava määrä omaa pääomaansa näihin tarkoituksiin. Määrärahojen käyttöä koskevat valvontatoimet voisivat olla riittäviä, jos ne perustuvat jokaisen toimijan oikeudellisesti pätevään kirjanpitoon ja normaaleihin tilintarkastuksiin. Näin vähennettäisiin EU:n ja jäsenvaltioiden hallintovirkamiesten suorittamien tilintarkastusten määrää huomattavasti, jopa suunniteltua alemmalle tasolle.

ALUEIDEN KOMITEA

| 26. | kehottaa yksinkertaistamaan hallintoa ja painottaa, että hallinnollisten käytänteiden tulisi aina tukea ja palvella hankkeiden tosiasiallisia sisällöllisiä tavoitteita. Luomalla keskitetty palvelupiste komissiossa voidaan välttää innovatiivisten hankkeiden koordinoinnin pirstaloituminen. Tämä on erityisen tärkeää monialaisten ja useammasta EU-rahastosta rahoitettavien hankkeiden kohdalla. |
| --- | --- |

26.

kehottaa yksinkertaistamaan hallintoa ja painottaa, että hallinnollisten käytänteiden tulisi aina tukea ja palvella hankkeiden tosiasiallisia sisällöllisiä tavoitteita. Luomalla keskitetty palvelupiste komissiossa voidaan välttää innovatiivisten hankkeiden koordinoinnin pirstaloituminen. Tämä on erityisen tärkeää monialaisten ja useammasta EU-rahastosta rahoitettavien hankkeiden kohdalla.

| 27. | pitää välttämättömänä, että osallistumissääntöjä koskevan asetusluonnoksen (COM(2011) 810 final) artiklaa 24, joka koskee välillisiä kustannuksia, muutetaan. Nyt on esitetty malli (ns. flat rate -malli), jonka mukaan välilliset kustannukset määritellään soveltamalla 20 prosentin kiinteää osuutta tukikelpoisista välittömistä kokonaiskustannuksista. Tämä johtaisi usein kohtuuttomiin vaikeuksiin todellisten välillisten kulujen kattamisessa. Prosenttiosuutta on joko nostettava tuntuvasti tai on mahdollistettava todellisten kustannusten hyväksyminen myös välillisten kulujen osalta. |
| --- | --- |

27.

pitää välttämättömänä, että osallistumissääntöjä koskevan asetusluonnoksen (COM(2011) 810 final) artiklaa 24, joka koskee välillisiä kustannuksia, muutetaan. Nyt on esitetty malli (ns. flat rate -malli), jonka mukaan välilliset kustannukset määritellään soveltamalla 20 prosentin kiinteää osuutta tukikelpoisista välittömistä kokonaiskustannuksista. Tämä johtaisi usein kohtuuttomiin vaikeuksiin todellisten välillisten kulujen kattamisessa. Prosenttiosuutta on joko nostettava tuntuvasti tai on mahdollistettava todellisten kustannusten hyväksyminen myös välillisten kulujen osalta.

| 28. | pitää tervetulleena Horisontti 2020:n ja koheesiopolitiikan yhteistä linjausta sekä EU:n eri ohjelmien ja rahoitusvälineiden kytkemistä tiiviisti toisiinsa. Horisontti 2020 -suunnitelmat pitäisi kuitenkin määritellä tarkemmin välttämättömien muutosten takaamiseksi. Tämä tarkoittaa sitä, että kussakin ohjelmassa tulisi ottaa käyttöön sen tavoitteita palvelevat kriteerit. Kaikki ohjelmat noudattavat kuitenkin yhteistä periaatetta siitä, että hankkeen tulee sisältää tehokkaita keinoja, joilla sen tutkimustulokset välitetään eteenpäin ulkopuolisten tahojen käyttöön. Vaikutusten lisäämiseksi määrärahojen käyttö hankkeen aikana olisi muutettava joustavammaksi. Ratkaisevia ovat tulokset, eivät hallinnolliset seikat. |
| --- | --- |

28.

pitää tervetulleena Horisontti 2020:n ja koheesiopolitiikan yhteistä linjausta sekä EU:n eri ohjelmien ja rahoitusvälineiden kytkemistä tiiviisti toisiinsa. Horisontti 2020 -suunnitelmat pitäisi kuitenkin määritellä tarkemmin välttämättömien muutosten takaamiseksi. Tämä tarkoittaa sitä, että kussakin ohjelmassa tulisi ottaa käyttöön sen tavoitteita palvelevat kriteerit. Kaikki ohjelmat noudattavat kuitenkin yhteistä periaatetta siitä, että hankkeen tulee sisältää tehokkaita keinoja, joilla sen tutkimustulokset välitetään eteenpäin ulkopuolisten tahojen käyttöön. Vaikutusten lisäämiseksi määrärahojen käyttö hankkeen aikana olisi muutettava joustavammaksi. Ratkaisevia ovat tulokset, eivät hallinnolliset seikat.

| 29. | toistaa tukensa Euroopan parlamentin ehdottamalle mallille eli ”tieteeseen ja teknologiaan” tai ”tieteeseen ja innovaatioon” perustuvalle lähestymistavalle, joka on vankkojen tieteellis-teknisten laatukriteerien ryhdittämä ja jolle on ominaista luottamus realistisiin hallintoperiaatteisiin sekä tieteen, teknologian kehittämisen ja markkinoille viemisen yhteisten ja erottavien piirteiden hyväksyminen (3). |
| --- | --- |

29.

toistaa tukensa Euroopan parlamentin ehdottamalle mallille eli ”tieteeseen ja teknologiaan” tai ”tieteeseen ja innovaatioon” perustuvalle lähestymistavalle, joka on vankkojen tieteellis-teknisten laatukriteerien ryhdittämä ja jolle on ominaista luottamus realistisiin hallintoperiaatteisiin sekä tieteen, teknologian kehittämisen ja markkinoille viemisen yhteisten ja erottavien piirteiden hyväksyminen (3).

| 30. | painottaa läheisen yhteistyön merkitystä niiden toimintojen välillä, joihin saadaan rahoitusta Horisontti 2020:stä ja koheesiopolitiikan rahastoista. Uudella ohjelmakaudella koheesiorahoitusta tulisi käyttää tarkoituksiin, jotka AK otti esille lausunnossaan tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta. AK kehotti luomaan uusia mekanismeja, joilla rahoitusta voidaan myöntää paikallis- ja alueviranomaisille, jotta ne voivat hankkia käyttöönsä menestyksellisten tutkimushankkeiden tuloksia vastatakseen innovoivaan aluekehitykseen liittyviin osaamistarpeisiin (4). |
| --- | --- |

30.

painottaa läheisen yhteistyön merkitystä niiden toimintojen välillä, joihin saadaan rahoitusta Horisontti 2020:stä ja koheesiopolitiikan rahastoista. Uudella ohjelmakaudella koheesiorahoitusta tulisi käyttää tarkoituksiin, jotka AK otti esille lausunnossaan tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta. AK kehotti luomaan uusia mekanismeja, joilla rahoitusta voidaan myöntää paikallis- ja alueviranomaisille, jotta ne voivat hankkia käyttöönsä menestyksellisten tutkimushankkeiden tuloksia vastatakseen innovoivaan aluekehitykseen liittyviin osaamistarpeisiin (4).

| 31. | ehdottaa, että seuraavia toimenpiteitä sovellettaisiin suureen osaan Horisontti 2020 -ohjelmista siten, että kussakin ohjelmassa painotetaan sen tavoitteiden kannalta relevanteimpia aiheita:






  a) | Yksi nykyisen järjestelmän suurimmista heikkouksista aiheutuu siitä, että olemassa olevasta tiedosta ei saada riittävää hyötyä. Hankkeen käynnistämisvaiheessa tulisi varata riittävästi aikaa ja muita voimavaroja olemassa olevan, aiheeseen liittyvän tiedon keräämiseen ja analysointiin. Tämän hankevaiheen tulokset tulisi julkaista avoimesti myös hankkeen ulkopuolisille tahoille. Näin parannetaan tiedonvälitystä ja tietojen käytettävyyttä kaikkialla. |
| --- | --- | --- |

31.

ehdottaa, että seuraavia toimenpiteitä sovellettaisiin suureen osaan Horisontti 2020 -ohjelmista siten, että kussakin ohjelmassa painotetaan sen tavoitteiden kannalta relevanteimpia aiheita:

a)

Yksi nykyisen järjestelmän suurimmista heikkouksista aiheutuu siitä, että olemassa olevasta tiedosta ei saada riittävää hyötyä. Hankkeen käynnistämisvaiheessa tulisi varata riittävästi aikaa ja muita voimavaroja olemassa olevan, aiheeseen liittyvän tiedon keräämiseen ja analysointiin. Tämän hankevaiheen tulokset tulisi julkaista avoimesti myös hankkeen ulkopuolisille tahoille. Näin parannetaan tiedonvälitystä ja tietojen käytettävyyttä kaikkialla.

| b) | Tulostavoitteiden saavuttamisen painoarvoa olisi korostettava aikaisempaa enemmän. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että esimerkiksi ohjelmakuvauksissa ja hankehakemuksissa painotetaan TKI-toiminnan yhteiskunnallisia vaikutuksia sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä. Vaikutusten lisäämiseen tulisi investoida enemmän resursseja. Myös pilotointia ja tulosten tunnetuksi tekemiseen liittyviä toimia olisi lisättävä, ja niiden tulisi jakautua hankkeen koko elinkaaren ajalle. Resursseja tulisi osoittaa niin, että hankevaiheissa mukaan saadaan uusia kumppaneita, varsinkin tiedon tuottajia ja tulosten soveltajia eri alueilta ja aloilta. |
| --- | --- |

b)

Tulostavoitteiden saavuttamisen painoarvoa olisi korostettava aikaisempaa enemmän. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että esimerkiksi ohjelmakuvauksissa ja hankehakemuksissa painotetaan TKI-toiminnan yhteiskunnallisia vaikutuksia sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä. Vaikutusten lisäämiseen tulisi investoida enemmän resursseja. Myös pilotointia ja tulosten tunnetuksi tekemiseen liittyviä toimia olisi lisättävä, ja niiden tulisi jakautua hankkeen koko elinkaaren ajalle. Resursseja tulisi osoittaa niin, että hankevaiheissa mukaan saadaan uusia kumppaneita, varsinkin tiedon tuottajia ja tulosten soveltajia eri alueilta ja aloilta.

| c) | Avoimuutta, yhteistyötä ja reaktiovalmiutta hankekulttuurissa tulisi vahvistaa siten, että osa hankkeen määrärahoista (normaalisti 10–20 prosenttia) varataan hankkeen aikana tehtäville ennalta kohdistamattomille toimenpiteille, joilla reagoidaan ulkoisiin muutoksiin ja kehitykseen alalla ja siten varaudutaan niihin jo hankkeen aikana. Näitä varoja käyttämällä voitaisiin saada myös uusia kumppaneita mukaan hankkeeseen silloin, kun hankkeen kannalta arvokas kokemus tunnustetaan sellaisten toimijoiden parissa, jotka eivät alun perin olleet mukana hankkeessa. |
| --- | --- |

c)

Avoimuutta, yhteistyötä ja reaktiovalmiutta hankekulttuurissa tulisi vahvistaa siten, että osa hankkeen määrärahoista (normaalisti 10–20 prosenttia) varataan hankkeen aikana tehtäville ennalta kohdistamattomille toimenpiteille, joilla reagoidaan ulkoisiin muutoksiin ja kehitykseen alalla ja siten varaudutaan niihin jo hankkeen aikana. Näitä varoja käyttämällä voitaisiin saada myös uusia kumppaneita mukaan hankkeeseen silloin, kun hankkeen kannalta arvokas kokemus tunnustetaan sellaisten toimijoiden parissa, jotka eivät alun perin olleet mukana hankkeessa.

| d) | Tulisi kehittää varainhoitoasetuksen mukaisia mekanismeja, jotka mahdollistavat pienten rahoitusosuuksien kohdentamisen hankkeiden huipputulosten jatkokehittämiseen. Tällainen tuki olisi sidottu huippuosaamisen kriteereihin ja toimisi ensisijaisesti kannustimena, jotta huipputulokset etenisivät innovaatiosyklin seuraavaan vaiheeseen (esim. tutkimuksesta demonstroitiin ja kaupallistamiseen). |
| --- | --- |

d)

Tulisi kehittää varainhoitoasetuksen mukaisia mekanismeja, jotka mahdollistavat pienten rahoitusosuuksien kohdentamisen hankkeiden huipputulosten jatkokehittämiseen. Tällainen tuki olisi sidottu huippuosaamisen kriteereihin ja toimisi ensisijaisesti kannustimena, jotta huipputulokset etenisivät innovaatiosyklin seuraavaan vaiheeseen (esim. tutkimuksesta demonstroitiin ja kaupallistamiseen).

| e) | Osaamiskolmion (tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin synergian) tulisi olla yksi keskeisistä periaatteista paitsi Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutissa, myös koko Horisontti 2020 -puiteohjelmassa. Jokaisessa hankkeessa tulisi suunnitella osaamiskolmiota toteuttavia toimia. |
| --- | --- |

e)

Osaamiskolmion (tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin synergian) tulisi olla yksi keskeisistä periaatteista paitsi Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutissa, myös koko Horisontti 2020 -puiteohjelmassa. Jokaisessa hankkeessa tulisi suunnitella osaamiskolmiota toteuttavia toimia.

Keskeinen viesti 5:

Innovaatioekosysteemit, keskeiset kehitystä vauhdittavat teknologiat, julkiset hankinnat ja tutkimusinfrastruktuurit edellyttävät laajamittaista kehitystä.

| 32. | Horisontti 2020:n avulla on varmistettava, että kaikkialla Euroopassa korkeakoulujen ja yritysmaailman kumppanuuksissa hyödynnetään pitkälle kehitettyjä menetelmiä ja prosesseja. On keskityttävä sellaisten tulosten potentiaalin lisäämiseen, joilla tutkimuksesta ammennetaan uusia innovaation muotoja, sekä kannattaviin yrityksiin, julkisella sektorilla toimivat yritykset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

32.

Horisontti 2020:n avulla on varmistettava, että kaikkialla Euroopassa korkeakoulujen ja yritysmaailman kumppanuuksissa hyödynnetään pitkälle kehitettyjä menetelmiä ja prosesseja. On keskityttävä sellaisten tulosten potentiaalin lisäämiseen, joilla tutkimuksesta ammennetaan uusia innovaation muotoja, sekä kannattaviin yrityksiin, julkisella sektorilla toimivat yritykset mukaan luettuina.

| 33. | Globaalit menestystuotteet – olivatpa ne varsinaisia tuotteita, järjestelmiä, palveluja tai laajoja toiminnallisia kokonaisuuksia – syntyvät arvoverkkoihin ja ekosysteemeihin perustuvan huippuosaamisen tuloksena. Horisontti 2020:n on kyettävä luomaan edellytykset toiminnallisten innovaatioketjujen syntymiselle. Vain siten on mahdollista vastata suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin ja teollisuuden uudistumistarpeisiin. |
| --- | --- |

33.

Globaalit menestystuotteet – olivatpa ne varsinaisia tuotteita, järjestelmiä, palveluja tai laajoja toiminnallisia kokonaisuuksia – syntyvät arvoverkkoihin ja ekosysteemeihin perustuvan huippuosaamisen tuloksena. Horisontti 2020:n on kyettävä luomaan edellytykset toiminnallisten innovaatioketjujen syntymiselle. Vain siten on mahdollista vastata suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin ja teollisuuden uudistumistarpeisiin.

ALUEIDEN KOMITEA

| 34. | painottaa keskeisten kehitystä vauhdittavien teknologioiden roolia Horisontti 2020:ssa. Teknologioita ei tule kehittää ainoastaan erillisissä tiede- ja teknologiaohjelmissa, vaan ne olisi kytkettävä jo T&K-vaiheessa teollisuuden arvoketjuihin ja globaaleihin innovaatioarvoverkkoihin sekä toimiin, joilla kehitetään alueellisia ekosysteemeitä ja innovaatioklustereita sekä vahvistetaan asiantuntemusta. Asiaa voidaan osaltaan edistää aluetason kampuksilla tapahtuvalla innovaatiotoiminnalla. Tämä on tärkeää, jotta erityisesti pienten ja myös suurempien yritysten tuotekehitystoiminta kykenee pääsemään vaikeiden alkuvaiheiden yli. |
| --- | --- |

34.

painottaa keskeisten kehitystä vauhdittavien teknologioiden roolia Horisontti 2020:ssa. Teknologioita ei tule kehittää ainoastaan erillisissä tiede- ja teknologiaohjelmissa, vaan ne olisi kytkettävä jo T&K-vaiheessa teollisuuden arvoketjuihin ja globaaleihin innovaatioarvoverkkoihin sekä toimiin, joilla kehitetään alueellisia ekosysteemeitä ja innovaatioklustereita sekä vahvistetaan asiantuntemusta. Asiaa voidaan osaltaan edistää aluetason kampuksilla tapahtuvalla innovaatiotoiminnalla. Tämä on tärkeää, jotta erityisesti pienten ja myös suurempien yritysten tuotekehitystoiminta kykenee pääsemään vaikeiden alkuvaiheiden yli.

| 35. | kehottaa hyödyntämään täysimääräisesti julkisen sektorin tarpeen uusille palveluille, tuotteille ja teknologioille ja luomaan tämän vipuvaikutuksen avulla lisää kysyntää innovaatioille julkisten hankintojen kautta. AK on todennut (5) julkisten hankintojen ostovoiman olevan valtava, koska se kattaa 17 prosenttia 27-jäsenvaltioisen EU:n bruttokansantuotteesta, ja muistuttanut julkisten hankintojen ratkaisevasta roolista innovoinnin vauhdittajana sekä ilmeisenä moottorina (sosiaalisen, ympäristöllisen jne.) toimintatason nostamiseen. Tätä potentiaalia tulisi hyödyntää alueiden, jäsenvaltioiden ja EU:n hallintotasoilla ja sitä tulisi tukea asianmukaisilla valmiuksia vahvistavilla toimilla. |
| --- | --- |

35.

kehottaa hyödyntämään täysimääräisesti julkisen sektorin tarpeen uusille palveluille, tuotteille ja teknologioille ja luomaan tämän vipuvaikutuksen avulla lisää kysyntää innovaatioille julkisten hankintojen kautta. AK on todennut (5) julkisten hankintojen ostovoiman olevan valtava, koska se kattaa 17 prosenttia 27-jäsenvaltioisen EU:n bruttokansantuotteesta, ja muistuttanut julkisten hankintojen ratkaisevasta roolista innovoinnin vauhdittajana sekä ilmeisenä moottorina (sosiaalisen, ympäristöllisen jne.) toimintatason nostamiseen. Tätä potentiaalia tulisi hyödyntää alueiden, jäsenvaltioiden ja EU:n hallintotasoilla ja sitä tulisi tukea asianmukaisilla valmiuksia vahvistavilla toimilla.

| 36. | vahvistaa näkemyksensä siitä, että eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA) voitaisiin vahvistaa, mikäli tutkimus- ja kehittämispalvelujen hankkiminen sisällytettäisiin julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin, sekä muistuttaa AK:n lausunnoista, jotka koskevat vihreätä kirjaa hankintamarkkinoista (6) ja esikaupallisia hankintoja (7), edellyttäen että tämän seurauksena näitä palveluita ei avata kilpailulle. |
| --- | --- |

36.

vahvistaa näkemyksensä siitä, että eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA) voitaisiin vahvistaa, mikäli tutkimus- ja kehittämispalvelujen hankkiminen sisällytettäisiin julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin, sekä muistuttaa AK:n lausunnoista, jotka koskevat vihreätä kirjaa hankintamarkkinoista (6) ja esikaupallisia hankintoja (7), edellyttäen että tämän seurauksena näitä palveluita ei avata kilpailulle.

| 37. | tunnustaa kaupunkien keskeisen roolin laajojen, järjestelmää muokkaavien innovaatioiden ympäristöinä, joilla on suuret mahdollisuudet vastata aikakautemme vaikeisiin ekologisiin, sosiaalisiin ja taloudellisiin haasteisiin. Poliittisilta tahoilta ja osaamiskeskuksilta tarvitaan enemmän tukea muutosprosessille, jonka kautta kaupunkiympäristöjen järjestelmää muokkaavia innovaatioita voidaan kehittää, pilotoida ja laajentaa. |
| --- | --- |

37.

tunnustaa kaupunkien keskeisen roolin laajojen, järjestelmää muokkaavien innovaatioiden ympäristöinä, joilla on suuret mahdollisuudet vastata aikakautemme vaikeisiin ekologisiin, sosiaalisiin ja taloudellisiin haasteisiin. Poliittisilta tahoilta ja osaamiskeskuksilta tarvitaan enemmän tukea muutosprosessille, jonka kautta kaupunkiympäristöjen järjestelmää muokkaavia innovaatioita voidaan kehittää, pilotoida ja laajentaa.

| 38. | korostaa alue- ja paikallisviranomaisten täysipainoisen osallistumisen olevan ratkaisevan tärkeää, jotta Eurooppa 2020 -strategian kasvua ja työllisyyttä koskevat tavoitteet – erityisesti innovaatiounioniin liittyen – voidaan saavuttaa aluekohtaisesti räätälöityjen ratkaisujen pohjalta. Komitea korostaa lisäksi alueiden ja kuntien keskeistä roolia yritysten, korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten sekä julkisten laitosten yhteensaattamisessa (Triple Helix -mallin tai vastaavien lähestymistapojen avulla). |
| --- | --- |

38.

korostaa alue- ja paikallisviranomaisten täysipainoisen osallistumisen olevan ratkaisevan tärkeää, jotta Eurooppa 2020 -strategian kasvua ja työllisyyttä koskevat tavoitteet – erityisesti innovaatiounioniin liittyen – voidaan saavuttaa aluekohtaisesti räätälöityjen ratkaisujen pohjalta. Komitea korostaa lisäksi alueiden ja kuntien keskeistä roolia yritysten, korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten sekä julkisten laitosten yhteensaattamisessa (Triple Helix -mallin tai vastaavien lähestymistapojen avulla).

| 39. | korostaa yleiseurooppalaisiin tutkimusinfrastruktuureihin tehtävien investointien merkitystä. Jotta paikallis- ja aluetoimijat olisivat mukana toteuttamassa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita, innovointiulottuvuuden tulisi olla asianmukaisesti edustettuna kaikissa ERA-puitteiden näkökohdissa eli ERAsta on kehitettävä eurooppalainen tutkimus- ja innovointialue. Tutkimusinfrastruktuurit ovat olennaisia resursseja, joilla täydennetään korkeakoulujen ja muiden laitosten tutkimusvälineistöä ja -kalustoa. Tutkimusinfrastruktuurit houkuttelevat myös huippututkijoita maailmanlaajuisesti, ja ne olisi miellettävä eri alojen tutkijoiden yhteisiksi tutkimuskentiksi ja alustoiksi, joilla on olennainen merkitys tutkijoiden, yksityisen ja julkisen sektorin toimialojen ammattilaisten sekä yhteiskunnan muiden toimijoiden väliselle yhteistyölle. |
| --- | --- |

39.

korostaa yleiseurooppalaisiin tutkimusinfrastruktuureihin tehtävien investointien merkitystä. Jotta paikallis- ja aluetoimijat olisivat mukana toteuttamassa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita, innovointiulottuvuuden tulisi olla asianmukaisesti edustettuna kaikissa ERA-puitteiden näkökohdissa eli ERAsta on kehitettävä eurooppalainen tutkimus- ja innovointialue. Tutkimusinfrastruktuurit ovat olennaisia resursseja, joilla täydennetään korkeakoulujen ja muiden laitosten tutkimusvälineistöä ja -kalustoa. Tutkimusinfrastruktuurit houkuttelevat myös huippututkijoita maailmanlaajuisesti, ja ne olisi miellettävä eri alojen tutkijoiden yhteisiksi tutkimuskentiksi ja alustoiksi, joilla on olennainen merkitys tutkijoiden, yksityisen ja julkisen sektorin toimialojen ammattilaisten sekä yhteiskunnan muiden toimijoiden väliselle yhteistyölle.

Keskeinen viesti 6:

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) voi tuoda erityistä lisäarvoa myös alueelliselle tasolle.

| 40. | Komissio painottaa (8), että EIT:n yhteistoimintakeskittymät lisäävät merkittävällä tavalla osaamis- ja innovaatioyhteisöjen (KIC) kykyä luoda kaiken kaikkiaan yhteyksiä paikallistason ja globaalin tason välille: yhtenä keinona on tiivis yhteistyö alueviranomaisten kanssa, varsinkin niiden viranomaisten, jotka ovat mukana suunnittelemassa ja toteuttamassa älykkääseen erikoistumiseen tähtääviä alueellisia innovointistrategioita (RIS3). Erinomainen esimerkki konseptin kehittämisestä ovat ilmastoon keskittyvän osaamis- ja innovointiyhteisön (Climate KIC) alueelliset innovaatio- ja toteutusyhteisöt. Ne tarjoavat aidosti Euroopan laajuisen alueellisen innovaatiomallin, jossa käytetään alueita testialustoina ja kytketään johtamisvalmiuksien ja alueellisten vahvuuksien kehittäminen globaaleihin haasteisiin. |
| --- | --- |

40.

Komissio painottaa (8), että EIT:n yhteistoimintakeskittymät lisäävät merkittävällä tavalla osaamis- ja innovaatioyhteisöjen (KIC) kykyä luoda kaiken kaikkiaan yhteyksiä paikallistason ja globaalin tason välille: yhtenä keinona on tiivis yhteistyö alueviranomaisten kanssa, varsinkin niiden viranomaisten, jotka ovat mukana suunnittelemassa ja toteuttamassa älykkääseen erikoistumiseen tähtääviä alueellisia innovointistrategioita (RIS3). Erinomainen esimerkki konseptin kehittämisestä ovat ilmastoon keskittyvän osaamis- ja innovointiyhteisön (Climate KIC) alueelliset innovaatio- ja toteutusyhteisöt. Ne tarjoavat aidosti Euroopan laajuisen alueellisen innovaatiomallin, jossa käytetään alueita testialustoina ja kytketään johtamisvalmiuksien ja alueellisten vahvuuksien kehittäminen globaaleihin haasteisiin.

ALUEIDEN KOMITEA

| 41. | pitää tervetulleena komission suunnitelmia perustaa uusia osaamis- ja innovaatioyhteisöjä temaattisille alueille, joita ovat ensimmäisessä vaiheessa terve elämä ja aktiivisena ikääntyminen, raaka-aineet ja tulevaisuuden elintarvikkeet, ja toisessa vaiheessa kaupunkiliikenne, lisäarvoteollisuus ja älykäs turvallinen yhteiskunta. Erityisen merkityksellinen on osaamis- ja innovaatioyhteisöjen rooli avoimen innovoinnin kannustamisessa ja tukemisessa pitkälle kehittyneen digitalisoinnin avulla, sillä näin vauhditetaan innovointia kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

41.

pitää tervetulleena komission suunnitelmia perustaa uusia osaamis- ja innovaatioyhteisöjä temaattisille alueille, joita ovat ensimmäisessä vaiheessa terve elämä ja aktiivisena ikääntyminen, raaka-aineet ja tulevaisuuden elintarvikkeet, ja toisessa vaiheessa kaupunkiliikenne, lisäarvoteollisuus ja älykäs turvallinen yhteiskunta. Erityisen merkityksellinen on osaamis- ja innovaatioyhteisöjen rooli avoimen innovoinnin kannustamisessa ja tukemisessa pitkälle kehittyneen digitalisoinnin avulla, sillä näin vauhditetaan innovointia kaikkialla Euroopassa.

| 42. | kehottaa EIT:tä jatkamaan tehtäväänsä, joka on ratkaisevan tärkeä kehitettäessä ja edistettäessä aktiivisesti hyvien toimintatapojen levittämistä osaamiskolmion integroimiseksi, jotta saataisiin aikaan yhteinen innovaatiokulttuuri ja tietämyksen jakamisen kulttuuri. Tulevaisuudessa EIT:n tulisi edistää osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kokemusten käytettävyyttä EU:n eri alueilla ja luoda yhteistyökulttuuri, joka voi toimia esikuvana Euroopassa ja muualla maailmassa. |
| --- | --- |

42.

kehottaa EIT:tä jatkamaan tehtäväänsä, joka on ratkaisevan tärkeä kehitettäessä ja edistettäessä aktiivisesti hyvien toimintatapojen levittämistä osaamiskolmion integroimiseksi, jotta saataisiin aikaan yhteinen innovaatiokulttuuri ja tietämyksen jakamisen kulttuuri. Tulevaisuudessa EIT:n tulisi edistää osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kokemusten käytettävyyttä EU:n eri alueilla ja luoda yhteistyökulttuuri, joka voi toimia esikuvana Euroopassa ja muualla maailmassa.

| 43. | tukee EIT:n hallintorakenteen kehittämissuunnitelmia. Erityisen merkittävä on komission ehdotus (9) siitä, että EIT:n olisi oltava suoraan yhteydessä kansallisiin ja alueellisiin edustajiin ja muihin innovaatioprosessiin osallistuviin tahoihin, sillä siitä syntyy molemminpuolista hyötyä. Jotta vuoropuhelusta ja kokemusten vaihdosta tulisi järjestelmällisempää, olisi järjestettävä EIT:n sidosryhmäfoorumi, jossa laajempi sidosryhmien yhteisö voi käsitellä monialaisia kysymyksiä. AK:n tulee olla sillanrakentajan roolissa foorumin ja alueiden välillä. |
| --- | --- |

43.

tukee EIT:n hallintorakenteen kehittämissuunnitelmia. Erityisen merkittävä on komission ehdotus (9) siitä, että EIT:n olisi oltava suoraan yhteydessä kansallisiin ja alueellisiin edustajiin ja muihin innovaatioprosessiin osallistuviin tahoihin, sillä siitä syntyy molemminpuolista hyötyä. Jotta vuoropuhelusta ja kokemusten vaihdosta tulisi järjestelmällisempää, olisi järjestettävä EIT:n sidosryhmäfoorumi, jossa laajempi sidosryhmien yhteisö voi käsitellä monialaisia kysymyksiä. AK:n tulee olla sillanrakentajan roolissa foorumin ja alueiden välillä.

| 44. | ehdottaa, että EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulisi ottaa tehtäväkseen järjestää korkean tason johtamiskoulutusta aluetason päätöksentekijöille, jotta nämä osaavat käyttää hyväkseen olemassa olevia mahdollisuuksia hyödyntää TKI:tä olennaisena osana ruohonjuuritason päätöksentekoa sekä verkostoitunutta vertailuoppimista Euroopan alueiden välillä. Tämä on äärimmäisen tärkeää, sillä EIT:n verkosto on Euroopan innovoinnin moottori, joka yhdistää koulutuksen, tutkimuksen ja liike-elämän huippuosaajat. |
| --- | --- |

44.

ehdottaa, että EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulisi ottaa tehtäväkseen järjestää korkean tason johtamiskoulutusta aluetason päätöksentekijöille, jotta nämä osaavat käyttää hyväkseen olemassa olevia mahdollisuuksia hyödyntää TKI:tä olennaisena osana ruohonjuuritason päätöksentekoa sekä verkostoitunutta vertailuoppimista Euroopan alueiden välillä. Tämä on äärimmäisen tärkeää, sillä EIT:n verkosto on Euroopan innovoinnin moottori, joka yhdistää koulutuksen, tutkimuksen ja liike-elämän huippuosaajat.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perustelu

Kun tavoitteeksi asetetaan tehdä Euroopasta globaali johtaja vastattaessa suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten Horisontti 2020 -ohjelmassa asia on jo ilmaistu, tutkimuksessa, kehityksessä ja innovoinnissa täytyy olla voimakas alueellinen komponentti. Innovoinnin laboratorioita eivät enää ole perinteiset yliopistojen laitokset vaan alueelliset innovaatioekosysteemit, jotka toimivat monentyyppisten käyttäjälähtöisten innovaatioiden pikamallinnuksen testausalustoina: uudet tuotteet, palvelut, prosessit, rakenteet ja järjestelmät, joiden tulee olla luonteeltaan muunneltavia ja laajentamiskelpoisia.

Horisontti 2020 -ohjelman budjetissa tulisi olla tätä kehitystä varten erityinen alueellinen ulottuvuus Triple Helix -toiminnan nykyaikaistamista ajatellen. Eritoten tulee painottaa tutkimusta ja innovointia sellaisten käsitteiden ja menetelmien parissa, joita tarvitaan eri toimijoiden – tiedontuottajista tiedonkäyttäjien kautta aina lopullisiin hyödynsaajiin saakka – välisten tietovirtojen yhteiskunnallisen vaikutuksen lisäämiseksi. Rakennerahastojen avulla voidaan kattaa osa näistä kustannuksista. Täydentämällä Horisontti 2020 -ohjelmaa rakennerahastovaroin katetaan ainoastaan osa kehityskustannuksista ja pelkästään niiden alueiden ja kuntien osalta, jotka täyttävät tämäntyyppisen rahoituksen ennakkoehdot. Näin ollen asia muodostuu ongelmalliseksi niille alueille tai kunnille, jota eivät ole oikeutettuja tukeen ollenkaan tai vain vähäiseltä osin eivätkä siten pysty hyödyntämään näitä varoja Triple Helix -toiminnan kehittämiseen innovoinnin ja osaamisen hyödyntämisen alalla.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Suurimman mahdollisen vaikutuksen saavuttamiseksi Horisontti 2020 -puiteohjelmassa olisi saatava aikaan vahvempia synergioita muiden unionin ohjelmien kanssa sellaisilla aloilla kuten koulutus, avaruus, ympäristö, kilpailukyky ja pk-yritykset, sisäinen turvallisuus, kulttuuri ja viestimet. Synergioita olisi luotava myös koheesiopolitiikan rahastojen ja maaseudun kehittämispolitiikan kanssa, joilla voidaan erityisesti edistää kansallisten ja alueellisten tutkimus- ja innovointivalmiuksien lujittamista osana älykästä erikoistumista koskevia strategioita. | Suurimman mahdollisen vaikutuksen saavuttamiseksi Horisontti 2020 -puiteohjelmassa olisi saatava aikaan vahvempia synergioita muiden unionin ohjelmien kanssa sellaisilla aloilla kuten koulutus, avaruus, ympäristö, kilpailukyky ja pk-yritykset, sisäinen turvallisuus, kulttuuri ja viestimet. Synergioita olisi luotava myös koheesiopolitiikan rahastojen ja maaseudun kehittämispolitiikan kanssa, joilla voidaan erityisesti edistää kansallisten ja alueellisten tutkimus- ja innovointivalmiuksien lujittamista osana älykästä erikoistumista koskevia strategioita. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Suurimman mahdollisen vaikutuksen saavuttamiseksi Horisontti 2020 -puiteohjelmassa olisi saatava aikaan vahvempia synergioita muiden unionin ohjelmien kanssa sellaisilla aloilla kuten koulutus, avaruus, ympäristö, kilpailukyky ja pk-yritykset, sisäinen turvallisuus, kulttuuri ja viestimet. Synergioita olisi luotava myös koheesiopolitiikan rahastojen ja maaseudun kehittämispolitiikan kanssa, joilla voidaan erityisesti edistää kansallisten ja alueellisten tutkimus- ja innovointivalmiuksien lujittamista osana älykästä erikoistumista koskevia strategioita.

Suurimman mahdollisen vaikutuksen saavuttamiseksi Horisontti 2020 -puiteohjelmassa olisi saatava aikaan vahvempia synergioita muiden unionin ohjelmien kanssa sellaisilla aloilla kuten koulutus, avaruus, ympäristö, kilpailukyky ja pk-yritykset, sisäinen turvallisuus, kulttuuri ja viestimet. Synergioita olisi luotava myös koheesiopolitiikan rahastojen ja maaseudun kehittämispolitiikan kanssa, joilla voidaan erityisesti edistää kansallisten ja alueellisten tutkimus- ja innovointivalmiuksien lujittamista osana älykästä erikoistumista koskevia strategioita.

Muutosehdotus 3

4 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Horisontti 2020 -ohjelma on keskeisessä asemassa älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävän Eurooppa 2020 -strategian toteuttamisessa, koska se tarjoaa yhteisen strategiakehyksen unionin tutkimus- ja innovointirahoitukselle ja toimii siten välineenä, jonka avulla voidaan houkutella yksityisiä investointeja, luoda uusia työllistämismahdollisuuksia ja varmistaa Euroopan kestävä kasvu ja kilpailukyky pitkällä aikavälillä. | Horisontti 2020 -ohjelma on keskeisessä asemassa älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävän Eurooppa 2020 -strategian toteuttamisessa, koska se tarjoaa yhteisen strategiakehyksen unionin tutkimus- ja innovointirahoitukselle ja toimii siten välineenä, jonka avulla voidaan houkutella yksityisiä investointeja, luoda uusia työllistämismahdollisuuksia ja varmistaa Euroopan kestävä kasvu ja kilpailukyky pitkällä aikavälillä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Horisontti 2020 -ohjelma on keskeisessä asemassa älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävän Eurooppa 2020 -strategian toteuttamisessa, koska se tarjoaa yhteisen strategiakehyksen unionin tutkimus- ja innovointirahoitukselle ja toimii siten välineenä, jonka avulla voidaan houkutella yksityisiä investointeja, luoda uusia työllistämismahdollisuuksia ja varmistaa Euroopan kestävä kasvu ja kilpailukyky pitkällä aikavälillä.

Horisontti 2020 -ohjelma on keskeisessä asemassa älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävän Eurooppa 2020 -strategian toteuttamisessa, koska se tarjoaa yhteisen strategiakehyksen unionin tutkimus- ja innovointirahoitukselle ja toimii siten välineenä, jonka avulla voidaan houkutella yksityisiä investointeja, luoda uusia työllistämismahdollisuuksia ja varmistaa Euroopan kestävä kasvu ja kilpailukyky pitkällä aikavälillä.

Perustelu

Rakennerahastojen lisäksi myös Horisontti 2020 -ohjelmasta tulisi rahoittaa innovoinnin ja osaamisen hyödyntämiseen liittyvän Triple Helix -toiminnan kehittämistä. Triple Helix -toiminnan ajanmukaistaminen on ratkaisevan tärkeää motivoitaessa ja kannustettaessa alueita kohti älykästä erikoistumista sekä luotaessa eurooppalaisen huippuosaamisen etenemisuraa lisäämällä yhteistyötä ja vertailuoppimista. Tätä tarkoitusta varten Horisontti 2020 -ohjelmaan tulee sisällyttää rahoitusta uraauurtaville korkeakouluille ja alueille erojen kuromiseksi umpeen tutkimuksen ja innovoinnin alalla Euroopassa saattamalla huipputason tutkimuslaitoksia ja kehityksessä muista jälkeen jääneitä alueita kumppaneiksi, tunnustamalla vähemmän kehittyneiden alueiden huippuosaamisen ja edistämällä aluetasolla tapahtuvaa oppimista innovaatiopolitiikan saralla

Muutosehdotus 4

5 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5 artikla


  Yleinen tavoite, painopistealueet ja erityistavoitteet


  1.   Horisontti 2020 -puiteohjelma edistää osaamiseen ja innovointiin perustuvan talouden rakentamista koko unionin alueella kokoamalla riittävästi uutta tutkimus-, kehittämis- ja innovointirahoitusta. Näin se tukee Eurooppa 2020 -strategian ja unionin muita aloja koskevien politiikkojen täytäntöönpanoa sekä eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) toteuttamista ja toimintaa. Asiaankuuluvat suorituskykyindikaattorit esitetään liitteen I johdanto-osassa | 5 artikla


  Yleinen tavoite, painopistealueet ja erityistavoitteet


  1.   Horisontti 2020 -puiteohjelma edistää osaamiseen ja innovointiin perustuvan talouden rakentamista koko unionin alueella kokoamalla riittävästi uutta tutkimus-, kehittämis- ja innovointirahoitusta. Näin se tukee Eurooppa 2020 -strategian ja unionin muita aloja koskevien politiikkojen täytäntöönpanoa sekä eurooppalaisen () toteuttamista ja toimintaa. Asiaankuuluvat suorituskykyindikaattorit esitetään liitteen I johdanto-osassa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5 artikla

Yleinen tavoite, painopistealueet ja erityistavoitteet

1.   Horisontti 2020 -puiteohjelma edistää osaamiseen ja innovointiin perustuvan talouden rakentamista koko unionin alueella kokoamalla riittävästi uutta tutkimus-, kehittämis- ja innovointirahoitusta. Näin se tukee Eurooppa 2020 -strategian ja unionin muita aloja koskevien politiikkojen täytäntöönpanoa sekä eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) toteuttamista ja toimintaa. Asiaankuuluvat suorituskykyindikaattorit esitetään liitteen I johdanto-osassa

5 artikla

Yleinen tavoite, painopistealueet ja erityistavoitteet

1.   Horisontti 2020 -puiteohjelma edistää osaamiseen ja innovointiin perustuvan talouden rakentamista koko unionin alueella kokoamalla riittävästi uutta tutkimus-, kehittämis- ja innovointirahoitusta. Näin se tukee Eurooppa 2020 -strategian ja unionin muita aloja koskevien politiikkojen täytäntöönpanoa sekä eurooppalaisen () toteuttamista ja toimintaa. Asiaankuuluvat suorituskykyindikaattorit esitetään liitteen I johdanto-osassa.

Perustelu

Koko Horisontti 2020 -ohjelma painottaa innovaatioiden merkitystä. Pelkkä tutkimus ei riitä, vaan tutkimuksen tulee johtaa innovaatioihin sekä taloudelliseen kehitykseen ja hyvinvointiin. Kuten lausunnon kohdassa 39 on esitetty, osuvampi nimitys ERA:lle on eurooppalainen tutkimus- ja innovaatioalue ERIA. Tämä muutos tulisi tehdä asetusluonnoksen kaikkiin kyseisiin kohtiin.

Muutosehdotus 5

5 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5 artikla


  Yleinen tavoite, painopistealueet ja erityistavoitteet


  3.   Yhteinen tutkimuskeskus edistää 1 ja 2 kohdassa vahvistettujen yleisen tavoitteen ja painopistealueiden toteuttamista tarjoamalla tieteellistä ja teknistä tukea unionin politiikoille. Sen toimien päälinjat esitetään liitteen I osassa IV. | 5 artikla


  Yleinen tavoite, painopistealueet ja erityistavoitteet


  3.   Yhteinen tutkimuskeskus edistää 1 ja 2 kohdassa vahvistettujen yleisen tavoitteen ja painopistealueiden toteuttamista tarjoamalla tieteellistä ja teknistä tukea unionin politiikoille. Sen toimien päälinjat esitetään liitteen I osassa IV. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5 artikla

Yleinen tavoite, painopistealueet ja erityistavoitteet

3.   Yhteinen tutkimuskeskus edistää 1 ja 2 kohdassa vahvistettujen yleisen tavoitteen ja painopistealueiden toteuttamista tarjoamalla tieteellistä ja teknistä tukea unionin politiikoille. Sen toimien päälinjat esitetään liitteen I osassa IV.

5 artikla

Yleinen tavoite, painopistealueet ja erityistavoitteet

3.   Yhteinen tutkimuskeskus edistää 1 ja 2 kohdassa vahvistettujen yleisen tavoitteen ja painopistealueiden toteuttamista tarjoamalla tieteellistä ja teknistä tukea unionin politiikoille. Sen toimien päälinjat esitetään liitteen I osassa IV.

Perustelu

Kuten lausunnon kohdassa 20 todetaan, Yhteisen tutkimuskeskuksen olisi myös autettava TKI:n tuoreimmilla tuloksilla alue- ja paikallistason päätöksentekoa. Tämän kohdentamisen tulisi tapahtua älykkään erikoistumisen foorumin uusien kehitysaskelten kanssa tiiviisti koordinoiden. Raporttien ja muiden julkaisujen sijaan tulosten pitäisi liittyä paljon selkeämmin kokeilujen ja pikamallinnuksen rahoitukseen siten, että tutkimustietoa sovelletaan käytännön muutosprosesseihin kaikkialla Euroopassa. Näin lisätään uudistumiskapasiteettia alue- ja paikallistasolla.

Muutosehdotus 6

7 artiklan 1 kohdan b alakohdan ii alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| b) ii) | ne ovat aikaisemmin saavuttaneet hyviä tuloksia osallistuessaan unionin tutkimus- ja innovointiohjelmiin; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

b) ii)

ne ovat aikaisemmin saavuttaneet hyviä tuloksia osallistuessaan unionin tutkimus- ja innovointiohjelmiin;

| | |
| --- | --- |

Perustelu

Näin karsitaan automaattisesti uudet tulokkaat.

Muutosehdotus 7

12 artiklan 1 ja 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 12 artikla


  Ulkopuolisten tahojen kuuleminen ja yhteiskunnan osallisuus | 12 artikla


  Ulkopuolisten tahojen kuuleminen ja yhteiskunnan osallisuus |
| 1.   Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanossa otetaan huomioon lausunnot ja kannanotot, joita saadaan komission perustamilta riippumattomien korkean tason asiantuntijoiden neuvoa-antavilta ryhmiltä, kansainvälisistä tiede- ja teknologiasopimusten nojalla luoduista vuoropuhelurakenteista, ennakoivista toimista, kohdennetuista julkisista kuulemisista sekä läpinäkyvistä ja interaktiivisista prosesseista, joilla varmistetaan vastuullisen tieteen ja innovoinnin tukeminen. | 1.   Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanossa otetaan huomioon lausunnot ja kannanotot, joita saadaan komission perustamilta riippumattomien korkean tason asiantuntijoiden neuvoa-antavilta ryhmiltä, kansainvälisistä tiede- ja teknologiasopimusten nojalla luoduista vuoropuhelurakenteista, ennakoivista toimista, kohdennetuista julkisista kuulemisista sekä läpinäkyvistä ja interaktiivisista prosesseista, joilla varmistetaan vastuullisen tieteen ja innovoinnin tukeminen. |
| 2.   Myös eurooppalaisten teknologiayhteisöjen, yhteisen ohjelmasuunnittelun ja eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien puitteissa laadittujen tutkimus- ja innovaatiolinjausten olennaiset näkökohdat otetaan kattavasti huomioon. | 2.   Myös eurooppalaisten teknologiayhteisöjen, yhteisen ohjelmasuunnittelun ja eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien puitteissa laadittujen tutkimus- ja innovaatiolinjausten olennaiset näkökohdat otetaan kattavasti huomioon. |
| | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

12 artikla

Ulkopuolisten tahojen kuuleminen ja yhteiskunnan osallisuus

12 artikla

Ulkopuolisten tahojen kuuleminen ja yhteiskunnan osallisuus

1.   Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanossa otetaan huomioon lausunnot ja kannanotot, joita saadaan komission perustamilta riippumattomien korkean tason asiantuntijoiden neuvoa-antavilta ryhmiltä, kansainvälisistä tiede- ja teknologiasopimusten nojalla luoduista vuoropuhelurakenteista, ennakoivista toimista, kohdennetuista julkisista kuulemisista sekä läpinäkyvistä ja interaktiivisista prosesseista, joilla varmistetaan vastuullisen tieteen ja innovoinnin tukeminen.

1.   Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanossa otetaan huomioon lausunnot ja kannanotot, joita saadaan komission perustamilta riippumattomien korkean tason asiantuntijoiden neuvoa-antavilta ryhmiltä, kansainvälisistä tiede- ja teknologiasopimusten nojalla luoduista vuoropuhelurakenteista, ennakoivista toimista, kohdennetuista julkisista kuulemisista sekä läpinäkyvistä ja interaktiivisista prosesseista, joilla varmistetaan vastuullisen tieteen ja innovoinnin tukeminen.

2.   Myös eurooppalaisten teknologiayhteisöjen, yhteisen ohjelmasuunnittelun ja eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien puitteissa laadittujen tutkimus- ja innovaatiolinjausten olennaiset näkökohdat otetaan kattavasti huomioon.

2.   Myös eurooppalaisten teknologiayhteisöjen, yhteisen ohjelmasuunnittelun ja eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien puitteissa laadittujen tutkimus- ja innovaatiolinjausten olennaiset näkökohdat otetaan kattavasti huomioon.

Perustelu

Muutosehdotus perustuu lausunnon kohtiin 8–11.

Muutosehdotus 8

13 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 13 artikla


  Monialaiset toimet


  1.   Sekä Horisontti 2020 -puiteohjelman painopistealueiden välille että niiden sisällä muodostetaan yhteyksiä ja rajapintoja. Tässä suhteessa erityistä huomiota kiinnitetään keskeisten mahdollistavien teknologioiden ja teollisuusteknologioiden kehittämiseen ja soveltamiseen, tutkimustulosten ja markkinasovellusten välimatkan lyhentämiseen, monitieteiseen tutkimukseen ja innovointiin, yhteiskunta-, talous- ja humanistisiin tieteisiin, eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseen ja toimintaan, yhteistyöhön kolmansien maiden kanssa, vastuulliseen tutkimukseen ja innovointiin, mukaan lukien sukupuolinäkökohdat, sekä tutkijan ammatin houkuttelevuuden lisäämiseen ja tutkijoiden alojen välisen ja rajat ylittävän liikkuvuuden helpottamiseen. | 13 artikla


  Monialaiset toimet


  1.   Sekä Horisontti 2020 -puiteohjelman painopistealueiden välille että niiden sisällä muodostetaan yhteyksiä ja rajapintoja. Tässä suhteessa erityistä huomiota kiinnitetään keskeisten mahdollistavien ja teollisuusteknologioiden kehittämiseen ja soveltamiseen, tutkimustulosten ja markkinasovellusten välimatkan lyhentämiseen, monitieteiseen tutkimukseen ja innovointiin, yhteiskunta-, talous- ja humanistisiin tieteisiin, eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseen ja toimintaan, yhteistyöhön kolmansien maiden kanssa, vastuulliseen tutkimukseen ja innovointiin, mukaan lukien sukupuolinäkökohdat, sekä tutkijan ammatin houkuttelevuuden lisäämiseen ja tutkijoiden alojen välisen ja rajat ylittävän liikkuvuuden helpottamiseen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

13 artikla

Monialaiset toimet

1.   Sekä Horisontti 2020 -puiteohjelman painopistealueiden välille että niiden sisällä muodostetaan yhteyksiä ja rajapintoja. Tässä suhteessa erityistä huomiota kiinnitetään keskeisten mahdollistavien teknologioiden ja teollisuusteknologioiden kehittämiseen ja soveltamiseen, tutkimustulosten ja markkinasovellusten välimatkan lyhentämiseen, monitieteiseen tutkimukseen ja innovointiin, yhteiskunta-, talous- ja humanistisiin tieteisiin, eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseen ja toimintaan, yhteistyöhön kolmansien maiden kanssa, vastuulliseen tutkimukseen ja innovointiin, mukaan lukien sukupuolinäkökohdat, sekä tutkijan ammatin houkuttelevuuden lisäämiseen ja tutkijoiden alojen välisen ja rajat ylittävän liikkuvuuden helpottamiseen.

13 artikla

Monialaiset toimet

1.   Sekä Horisontti 2020 -puiteohjelman painopistealueiden välille että niiden sisällä muodostetaan yhteyksiä ja rajapintoja. Tässä suhteessa erityistä huomiota kiinnitetään keskeisten mahdollistavien ja teollisuusteknologioiden kehittämiseen ja soveltamiseen, tutkimustulosten ja markkinasovellusten välimatkan lyhentämiseen, monitieteiseen tutkimukseen ja innovointiin, yhteiskunta-, talous- ja humanistisiin tieteisiin, eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseen ja toimintaan, yhteistyöhön kolmansien maiden kanssa, vastuulliseen tutkimukseen ja innovointiin, mukaan lukien sukupuolinäkökohdat, sekä tutkijan ammatin houkuttelevuuden lisäämiseen ja tutkijoiden alojen välisen ja rajat ylittävän liikkuvuuden helpottamiseen.

Perustelu

Kuten lausunnon kohdassa 34 todetaan, keskeiset mahdollistavat teknologiat on nähtävä teknologista kehittämistä paljon laajemmissa puitteissa, eli teknologiat olisi kytkettävä jo T&K-vaiheessa teollisuuden arvoketjuihin ja globaaleihin innovaatioarvoverkkoihin sekä toimiin, joilla kehitetään alueellisia ekosysteemeitä ja innovaatioklustereita sekä vahvistetaan asiantuntemusta. Tällainen painopiste voidaan pikemminkin määritellä ”keskeisiksi mahdollistaviksi kompetensseiksi ja teollisuusteknologioiksi”.

Muutosehdotus 9

20 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 20 artikla


  Julkisen sektorin sisäiset kumppanuudet | 20 artikla


  Julkisen sektorin sisäiset kumppanuudet |
| 1.   Horisontti 2020 -puiteohjelma edistää julkisen sektorin sisäisten kumppanuuksien lujittamista silloin, kun alueellisen, kansallisen tai kansainvälisen tason toimia toteutetaan yhdessä unionin alueella.
  Erityistä huomiota kiinnitetään jäsenvaltioiden väliseen yhteiseen ohjelmasuunnitteluun. | 1.   Horisontti 2020 -puiteohjelma edistää julkisen sektorin sisäisten kumppanuuksien lujittamista silloin, kun alueellisen, kansallisen tai kansainvälisen tason toimia toteutetaan yhdessä unionin alueella.
  Erityistä huomiota kiinnitetään jäsenvaltioiden väliseen yhteiseen ohjelmasuunnitteluun. |
| 2.   Julkisen sektorin sisäisiä kumppanuuksia voidaan tukea joko 5 artiklan 2 kohdassa määriteltyjen painopistealueiden sisällä tai niiden välillä, erityisesti seuraavin tavoin: | 2.   Julkisen sektorin sisäisiä kumppanuuksia voidaan tukea joko 5 artiklan 2 kohdassa määriteltyjen painopistealueiden sisällä tai niiden välillä, erityisesti seuraavin tavoin: |
| a) | ERA-NET-väline, jossa käytetään avustuksia tukemaan julkisen sektorin sisäisiä kumppanuuksia yhteisten toimien valmistelussa, verkostorakenteiden perustamisessa, suunnittelussa, toteutuksessa ja koordinoinnissa sekä täydentämään yksittäisten yhteisten ehdotuspyyntöjen ja luonteeltaan kansainvälisten toimien rahoitusta; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

20 artikla

Julkisen sektorin sisäiset kumppanuudet

20 artikla

Julkisen sektorin sisäiset kumppanuudet

1.   Horisontti 2020 -puiteohjelma edistää julkisen sektorin sisäisten kumppanuuksien lujittamista silloin, kun alueellisen, kansallisen tai kansainvälisen tason toimia toteutetaan yhdessä unionin alueella.

Erityistä huomiota kiinnitetään jäsenvaltioiden väliseen yhteiseen ohjelmasuunnitteluun.

1.   Horisontti 2020 -puiteohjelma edistää julkisen sektorin sisäisten kumppanuuksien lujittamista silloin, kun alueellisen, kansallisen tai kansainvälisen tason toimia toteutetaan yhdessä unionin alueella.

Erityistä huomiota kiinnitetään jäsenvaltioiden väliseen yhteiseen ohjelmasuunnitteluun.

2.   Julkisen sektorin sisäisiä kumppanuuksia voidaan tukea joko 5 artiklan 2 kohdassa määriteltyjen painopistealueiden sisällä tai niiden välillä, erityisesti seuraavin tavoin:

2.   Julkisen sektorin sisäisiä kumppanuuksia voidaan tukea joko 5 artiklan 2 kohdassa määriteltyjen painopistealueiden sisällä tai niiden välillä, erityisesti seuraavin tavoin:

a)

ERA-NET-väline, jossa käytetään avustuksia tukemaan julkisen sektorin sisäisiä kumppanuuksia yhteisten toimien valmistelussa, verkostorakenteiden perustamisessa, suunnittelussa, toteutuksessa ja koordinoinnissa sekä täydentämään yksittäisten yhteisten ehdotuspyyntöjen ja luonteeltaan kansainvälisten toimien rahoitusta;

| a) | ERA-NET-väline, jossa käytetään avustuksia tukemaan julkisen sektorin sisäisiä kumppanuuksia yhteisten toimien valmistelussa, verkostorakenteiden perustamisessa, suunnittelussa, toteutuksessa ja koordinoinnissa sekä täydentämään yksittäisten yhteisten ehdotuspyyntöjen ja luonteeltaan kansainvälisten toimien rahoitusta; |
| --- | --- |

a)

ERA-NET-väline, jossa käytetään avustuksia tukemaan julkisen sektorin sisäisiä kumppanuuksia yhteisten toimien valmistelussa, verkostorakenteiden perustamisessa, suunnittelussa, toteutuksessa ja koordinoinnissa sekä täydentämään yksittäisten yhteisten ehdotuspyyntöjen ja luonteeltaan kansainvälisten toimien rahoitusta;

| b) | unionin osallistuminen useiden jäsenvaltioiden toteuttamiin ohjelmiin SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

unionin osallistuminen useiden jäsenvaltioiden toteuttamiin ohjelmiin SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisesti.

| b) | unionin osallistuminen useiden jäsenvaltioiden toteuttamiin ohjelmiin SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

unionin osallistuminen useiden jäsenvaltioiden toteuttamiin ohjelmiin SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisesti.

Edellä olevaa a alakohtaa sovellettaessa täydentävän rahoituksen ehtona on, että osallistuvat tahot ovat etukäteen sitoutuneet rahoittamaan yhteisiä ehdotuspyyntöjä ja toimia merkittävillä määrillä. ERA-NET-välineessä voidaan ottaa tavoitteeksi yhteisiä ehdotuspyyntöjä ja toimia koskevien sääntöjen ja toteutustapojen yhdenmukaistaminen. Sitä voidaan käyttää myös SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisen aloitteen valmisteluun;

Edellä olevaa a alakohtaa sovellettaessa täydentävän rahoituksen ehtona on, että osallistuvat tahot ovat etukäteen sitoutuneet rahoittamaan yhteisiä ehdotuspyyntöjä ja toimia merkittävillä määrillä. ERA-NET-välineessä voidaan ottaa tavoitteeksi yhteisiä ehdotuspyyntöjä ja toimia koskevien sääntöjen ja toteutustapojen yhdenmukaistaminen. Sitä voidaan käyttää myös SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisen aloitteen valmisteluun;

Edellä olevaa b alakohtaa sovellettaessa asianomaisia aloitteita ehdotetaan ainoastaan tapauksissa, joissa tarvitaan erityistä täytäntöönpanorakennetta ja jossa osallistuvat maat ovat tiukasti sitoutuneet integrointiin tieteellisellä, hallinto- ja rahoitustasolla. Lisäksi b alakohdassa tarkoitettuja aloitteita koskevien ehdotusten yksilöinnissä otetaan huomioon kaikki seuraavat kriteerit:

Edellä olevaa b alakohtaa sovellettaessa asianomaisia aloitteita ehdotetaan ainoastaan tapauksissa, joissa tarvitaan erityistä täytäntöönpanorakennetta ja jossa osallistuvat maat ovat tiukasti sitoutuneet integrointiin tieteellisellä, hallinto- ja rahoitustasolla. Lisäksi b alakohdassa tarkoitettuja aloitteita koskevien ehdotusten yksilöinnissä otetaan huomioon kaikki seuraavat kriteerit:

| a) | selkeästi määritelty tavoite ja sen merkitys Horisontti 2020 -puiteohjelman tavoitteiden ja unionin laajempien poliittisten tavoitteiden kannalta; |
| --- | --- |

a)

selkeästi määritelty tavoite ja sen merkitys Horisontti 2020 -puiteohjelman tavoitteiden ja unionin laajempien poliittisten tavoitteiden kannalta;

| a) | selkeästi määritelty tavoite ja sen merkitys Horisontti 2020 -puiteohjelman tavoitteiden ja unionin laajempien poliittisten tavoitteiden kannalta; |
| --- | --- |

a)

selkeästi määritelty tavoite ja sen merkitys Horisontti 2020 -puiteohjelman tavoitteiden ja unionin laajempien poliittisten tavoitteiden kannalta;

| b) | osallistuvien maiden selkeät rahoitussitoumukset, mukaan lukien etukäteissitoumukset kansallisten ja/tai alueellisten investointien yhdistämisestä kansainvälistä tutkimusta ja innovointia varten; |
| --- | --- |

b)

osallistuvien maiden selkeät rahoitussitoumukset, mukaan lukien etukäteissitoumukset kansallisten ja/tai alueellisten investointien yhdistämisestä kansainvälistä tutkimusta ja innovointia varten;

| b) | osallistuvien maiden selkeät rahoitussitoumukset, mukaan lukien etukäteissitoumukset kansallisten ja/tai alueellisten investointien yhdistämisestä kansainvälistä tutkimusta ja innovointia varten; |
| --- | --- |

b)

osallistuvien maiden selkeät rahoitussitoumukset, mukaan lukien etukäteissitoumukset kansallisten ja/tai alueellisten investointien yhdistämisestä kansainvälistä tutkimusta ja innovointia varten;

| c) | toiminnan lisäarvo unionin tasolla; |
| --- | --- |

c)

toiminnan lisäarvo unionin tasolla;

| c) | toiminnan lisäarvo unionin tasolla; |
| --- | --- |

c)

toiminnan lisäarvo unionin tasolla;

| d) | kriittinen massa mukana olevien ohjelmien koon ja määrän, toimien samankaltaisuuden sekä niiden kattaman merkityksellisen tutkimuksen osuuden suhteen; |
| --- | --- |

d)

kriittinen massa mukana olevien ohjelmien koon ja määrän, toimien samankaltaisuuden sekä niiden kattaman merkityksellisen tutkimuksen osuuden suhteen;

| d) | kriittinen massa mukana olevien ohjelmien koon ja määrän, toimien samankaltaisuuden sekä niiden kattaman merkityksellisen tutkimuksen osuuden suhteen; |
| --- | --- |

d)

kriittinen massa mukana olevien ohjelmien koon ja määrän, toimien samankaltaisuuden sekä niiden kattaman merkityksellisen tutkimuksen osuuden suhteen;

| e) | SEUT-sopimuksen 185 artiklan käytön soveltuvuus tavoitteiden saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

e)

SEUT-sopimuksen 185 artiklan käytön soveltuvuus tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

| e) | SEUT-sopimuksen 185 artiklan käytön soveltuvuus tavoitteiden saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

e)

SEUT-sopimuksen 185 artiklan käytön soveltuvuus tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

Perustelu

Alueiden aktiivinen rooli on ratkaisevan tärkeä Horisontti 2020 -ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Yhteisiä ohjelma-aloitteita luotaessa tulee lisätä joustavuutta ja vahvistaa alueiden roolia.

Tämän muutosehdotuksen toinen tavoite on, että samaa jäsenvaltioihin sovellettavaa logiikkaa tulisi soveltaa myös silloin, kun EU osallistuu alueviranomaisten käynnistämiin ohjelmiin. Tämä olisi SEUTin 185 artiklan tavoitteen mukaista.

Bryssel 19. heinäkuuta 2012

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 72/2011 fin.

1

(2)  CdR 230/2010 fin.

2

(3)  CdR 67/2011 fin.

3

(4)  CdR 230/2010 fin.

4

(5)  CdR 373/2011 fin.

5

(6)  CdR 70/2011 fin.

6

(7)  CdR 58/2008 fin.

7

(8)  COM(2011) 822 final

8

(9)  COM(2011) 817 final

9

---

| 13.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 277/156 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 277/156

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Luova Eurooppa”

2012/C 277/15

ALUEIDEN KOMITEA

| — | suhtautuu myönteisesti Luova Eurooppa -ohjelmaan, joka on vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen (1) yhteydessä suunniteltu uusi, Kulttuuri-, Media- ja Media Mundus -ohjelmat yhdistävä kulttuurialan ja luovien toimialojen puiteohjelma. Ohjelmalla luodaan myös uusi väline, jonka avulla parannetaan resurssien saatavuutta. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti Luova Eurooppa -ohjelmaan, joka on vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen (1) yhteydessä suunniteltu uusi, Kulttuuri-, Media- ja Media Mundus -ohjelmat yhdistävä kulttuurialan ja luovien toimialojen puiteohjelma. Ohjelmalla luodaan myös uusi väline, jonka avulla parannetaan resurssien saatavuutta.

| — | painottaa voimakkaasti, että kulttuurilla on itseisarvo, joka ei ole riippuvainen kulttuuriomaisuuden eikä kulttuuripalvelujen taloudellisista näkökohdista. Ohjelmaa muotoiltaessa on otettava huomioon tämä kaksitahoinen luonne siten, ettei siinä pyritä vain kulttuurin taloudelliseen hyödyntämiseen. |
| --- | --- |

—

painottaa voimakkaasti, että kulttuurilla on itseisarvo, joka ei ole riippuvainen kulttuuriomaisuuden eikä kulttuuripalvelujen taloudellisista näkökohdista. Ohjelmaa muotoiltaessa on otettava huomioon tämä kaksitahoinen luonne siten, ettei siinä pyritä vain kulttuurin taloudelliseen hyödyntämiseen.

| — | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio ehdottaa kulttuurialalle ja luoville toimialoille myönnettävän tuen lisäämistä tuntuvasti vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen kattamana aikajaksona. Tuen kokonaismäärä nousee ehdotuksen mukaan 1,801 miljardiin euroon; lisäys (37 prosenttia) on toisin sanoen tuntuva nykyisiin menoihin nähden. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio ehdottaa kulttuurialalle ja luoville toimialoille myönnettävän tuen lisäämistä tuntuvasti vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen kattamana aikajaksona. Tuen kokonaismäärä nousee ehdotuksen mukaan 1,801 miljardiin euroon; lisäys (37 prosenttia) on toisin sanoen tuntuva nykyisiin menoihin nähden.

| — | huomauttaa, että vapaalla ja itsenäisellä kulttuurilla on ensiarvoisen tärkeä merkitys yhteiskunnan kehitykselle. Se vaalii ilmaisunvapautta ja monimuotoisuutta, antaa mahdollisuuden osallistumiseen ja luo foorumeita kriittiseen ja itsenäiseen keskusteluun, mikä on elävän demokratian edellytys. |
| --- | --- |

—

huomauttaa, että vapaalla ja itsenäisellä kulttuurilla on ensiarvoisen tärkeä merkitys yhteiskunnan kehitykselle. Se vaalii ilmaisunvapautta ja monimuotoisuutta, antaa mahdollisuuden osallistumiseen ja luo foorumeita kriittiseen ja itsenäiseen keskusteluun, mikä on elävän demokratian edellytys.

| Esittelijä | Gábor BIHARY (HU, PSE), Budapestin pääkaupunkialueen valtuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Luova Eurooppa -ohjelman perustamisesta
  COM(2011) 785 final |

Esittelijä

Gábor BIHARY (HU, PSE), Budapestin pääkaupunkialueen valtuuston jäsen

Viiteasiakirja

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Luova Eurooppa -ohjelman perustamisesta

COM(2011) 785 final

I   ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti Luova Eurooppa -ohjelmaan, joka on vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen (2) yhteydessä suunniteltu uusi, Kulttuuri-, Media- ja Media Mundus -ohjelmat yhdistävä kulttuurialan ja luovien toimialojen puiteohjelma. Ohjelmalla luodaan myös uusi väline, jonka avulla parannetaan resurssien saatavuutta. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti Luova Eurooppa -ohjelmaan, joka on vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen (2) yhteydessä suunniteltu uusi, Kulttuuri-, Media- ja Media Mundus -ohjelmat yhdistävä kulttuurialan ja luovien toimialojen puiteohjelma. Ohjelmalla luodaan myös uusi väline, jonka avulla parannetaan resurssien saatavuutta.

| 2. | painottaa voimakkaasti, että kulttuurilla on itseisarvo, joka ei ole riippuvainen kulttuuriomaisuuden eikä kulttuuripalvelujen taloudellisista näkökohdista. Ohjelmaa muotoiltaessa on otettava huomioon tämä kaksitahoinen luonne siten, ettei siinä pyritä vain kulttuurin taloudelliseen hyödyntämiseen. |
| --- | --- |

2.

painottaa voimakkaasti, että kulttuurilla on itseisarvo, joka ei ole riippuvainen kulttuuriomaisuuden eikä kulttuuripalvelujen taloudellisista näkökohdista. Ohjelmaa muotoiltaessa on otettava huomioon tämä kaksitahoinen luonne siten, ettei siinä pyritä vain kulttuurin taloudelliseen hyödyntämiseen.

| 3. | toteaa, että kulttuuri- ja media-alaa yhdistävän ohjelman avulla voidaan helpottaa kulttuurituotteiden levittämistä, luoda yhtenäiset sähköiset markkinat audiovisuaaliteoksille sekä auttaa vapauttamaan kulttuurialan ja luovien toimialojen potentiaalia luoda työpaikkoja. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että kulttuuri- ja media-alaa yhdistävän ohjelman avulla voidaan helpottaa kulttuurituotteiden levittämistä, luoda yhtenäiset sähköiset markkinat audiovisuaaliteoksille sekä auttaa vapauttamaan kulttuurialan ja luovien toimialojen potentiaalia luoda työpaikkoja.

| 4. | kannattaa pyrkimyksiä tehdä puiteohjelmasta yksinkertainen ja tarjota sen avulla Euroopan kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaisille helppokäyttöinen väylä, jonka kautta he voivat toimia EU:ssa ja sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

4.

kannattaa pyrkimyksiä tehdä puiteohjelmasta yksinkertainen ja tarjota sen avulla Euroopan kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaisille helppokäyttöinen väylä, jonka kautta he voivat toimia EU:ssa ja sen ulkopuolella.

| 5. | yhtyy toteamuksiin nykyisiä ohjelmia koskevista vaikutusarvioinneista. Niissä tuodaan esille etenkin seuraavat neljä yleistä ongelmaa, jotka olisi ratkaistava EU:n tasolla toivottavien vaikutusten aikaansaamiseksi yhdistämällä ohjelmat, luomalla uusi rahoitusväline ja sisällyttämällä ohjelmat yhteen puiteohjelmaan:






  a. | Markkinat ovat Euroopan kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden johdosta pirstaleiset, mikä rajoittaa nykytilanteessa teosten liikkumista rajojen yli sekä taiteilijoiden ja ammattilaisten liikkuvuutta ja aiheuttaa maantieteellistä epätasapainoa. Se rajoittaa myös kuluttajien valinnanmahdollisuuksia ja eurooppalaisten kulttuuriteosten käyttöä. |
| --- | --- | --- |

5.

yhtyy toteamuksiin nykyisiä ohjelmia koskevista vaikutusarvioinneista. Niissä tuodaan esille etenkin seuraavat neljä yleistä ongelmaa, jotka olisi ratkaistava EU:n tasolla toivottavien vaikutusten aikaansaamiseksi yhdistämällä ohjelmat, luomalla uusi rahoitusväline ja sisällyttämällä ohjelmat yhteen puiteohjelmaan:

a.

Markkinat ovat Euroopan kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden johdosta pirstaleiset, mikä rajoittaa nykytilanteessa teosten liikkumista rajojen yli sekä taiteilijoiden ja ammattilaisten liikkuvuutta ja aiheuttaa maantieteellistä epätasapainoa. Se rajoittaa myös kuluttajien valinnanmahdollisuuksia ja eurooppalaisten kulttuuriteosten käyttöä.

| b. | Alan on sopeuduttava globalisaation ja digitaalitekniikan käyttöönoton vaikutuksiin, joiden johdosta tarjonta keskittyy muutamien suurten toimijoiden käsiin, mikä uhkaa kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta. Alalle olisi hyötyä kansainvälisistä ja aluerajat ylittävistä toimintatavoista ja ratkaisuista. |
| --- | --- |

b.

Alan on sopeuduttava globalisaation ja digitaalitekniikan käyttöönoton vaikutuksiin, joiden johdosta tarjonta keskittyy muutamien suurten toimijoiden käsiin, mikä uhkaa kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta. Alalle olisi hyötyä kansainvälisistä ja aluerajat ylittävistä toimintatavoista ja ratkaisuista.

| c. | Kulttuurialasta ei ole Euroopan ja kansallisella tasolla vertailukelpoisia tietoja, mikä vaikeuttaa politiikkojen koordinointia Euroopan tasolla. Koordinoinnin avulla voitaisiin tukea kansallisten politiikkojen kehittämistä ja saada aikaan systeemisiä muutoksia ilman suuria vaikutuksia EU:n talousarvioon ja täysin toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

c.

Kulttuurialasta ei ole Euroopan ja kansallisella tasolla vertailukelpoisia tietoja, mikä vaikeuttaa politiikkojen koordinointia Euroopan tasolla. Koordinoinnin avulla voitaisiin tukea kansallisten politiikkojen kehittämistä ja saada aikaan systeemisiä muutoksia ilman suuria vaikutuksia EU:n talousarvioon ja täysin toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.

| d. | Kulttuurialan ja luovien toimialojen pk-yrityksillä on vaikeuksia saada rahoitusta. |
| --- | --- |

d.

Kulttuurialan ja luovien toimialojen pk-yrityksillä on vaikeuksia saada rahoitusta.

| 6. | pitää tervetulleena, että ohjelmalla, jossa painotetaan erityisesti kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla toteutettavia kansainvälisiä toimia sekä tiivistä yhteyttä kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistämiseen, on tarkoitus täydentää EU:n muiden ohjelmien puitteissa toteutettavia toimia, joista esimerkkeinä mainittakoon rakennerahastoista annettava tuki kulttuurialan ja luovien toimialojen investointeihin, kulttuuriperinnön restaurointi, kulttuuri-infrastruktuurit ja -palvelut, kulttuuriperinnön digitalisoinnin rahoittaminen sekä ulkosuhteisiin ja laajentumiseen liittyvät välineet. |
| --- | --- |

6.

pitää tervetulleena, että ohjelmalla, jossa painotetaan erityisesti kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla toteutettavia kansainvälisiä toimia sekä tiivistä yhteyttä kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistämiseen, on tarkoitus täydentää EU:n muiden ohjelmien puitteissa toteutettavia toimia, joista esimerkkeinä mainittakoon rakennerahastoista annettava tuki kulttuurialan ja luovien toimialojen investointeihin, kulttuuriperinnön restaurointi, kulttuuri-infrastruktuurit ja -palvelut, kulttuuriperinnön digitalisoinnin rahoittaminen sekä ulkosuhteisiin ja laajentumiseen liittyvät välineet.

| 7. | pitää ilahduttavana myös sitä, että ohjelma perustuu lisäksi Media-ohjelman, Euroopan kulttuuriperintötunnuksen ja Euroopan kulttuuripääkaupunkitoiminnan kaltaisista menestyksellisistä aloitteista saatuihin kokemuksiin. |
| --- | --- |

7.

pitää ilahduttavana myös sitä, että ohjelma perustuu lisäksi Media-ohjelman, Euroopan kulttuuriperintötunnuksen ja Euroopan kulttuuripääkaupunkitoiminnan kaltaisista menestyksellisistä aloitteista saatuihin kokemuksiin.

| 8. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio ehdottaa kulttuurialalle ja luoville toimialoille myönnettävän tuen lisäämistä tuntuvasti vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen kattamana aikajaksona. Tuen kokonaismäärä nousee ehdotuksen mukaan 1,801 miljardiin euroon; lisäys (37 prosenttia) on toisin sanoen tuntuva nykyisiin menoihin nähden. |
| --- | --- |

8.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio ehdottaa kulttuurialalle ja luoville toimialoille myönnettävän tuen lisäämistä tuntuvasti vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen kattamana aikajaksona. Tuen kokonaismäärä nousee ehdotuksen mukaan 1,801 miljardiin euroon; lisäys (37 prosenttia) on toisin sanoen tuntuva nykyisiin menoihin nähden.

| 9. | korostaa, että tuen lisääminen on sopusoinnussa Eurooppa 2020 -strategian ja sen lippulaivahankkeiden hengen ja painopisteiden kanssa, sillä investoinnit kulttuurialaan ja luoviin toimialoihin edistävät suoraan strategiassa asetettua älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tavoitetta ja helpottavat kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla toimivien pk-yritysten rahoituksensaantia. |
| --- | --- |

9.

korostaa, että tuen lisääminen on sopusoinnussa Eurooppa 2020 -strategian ja sen lippulaivahankkeiden hengen ja painopisteiden kanssa, sillä investoinnit kulttuurialaan ja luoviin toimialoihin edistävät suoraan strategiassa asetettua älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tavoitetta ja helpottavat kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla toimivien pk-yritysten rahoituksensaantia.

| 10. | katsoo kuitenkin, että määritelmiä tulisi tarkentaa erityisesti rahoitusvälineen oikeudellisen kehyksen ja sen käyttöä koskevien kriteerien osalta. |
| --- | --- |

10.

katsoo kuitenkin, että määritelmiä tulisi tarkentaa erityisesti rahoitusvälineen oikeudellisen kehyksen ja sen käyttöä koskevien kriteerien osalta.

| 11. | muistuttaa, että suurin osa kulttuurialan ja luovien toimialojen yrityksistä on mikroyrityksiä, pk-yrityksiä ja itsenäisten ammatinharjoittajien yrityksiä, jotka tarvitsevat paikallistason aloitteita ja organisointia. Paikallislähtöinen toimintatapa on myönteinen alueiden kannalta, sillä se piristää paikallista taloutta (luovuus vahvistaa talouden kilpailukykyä) ja auttaa lahjakkaiden toimijoiden ja heidän työpaikkojensa säilyttämisessä. Kulttuurialan työntekijöiden ja yrittäjien erityistilanne on sen vuoksi otettava huomioon. |
| --- | --- |

11.

muistuttaa, että suurin osa kulttuurialan ja luovien toimialojen yrityksistä on mikroyrityksiä, pk-yrityksiä ja itsenäisten ammatinharjoittajien yrityksiä, jotka tarvitsevat paikallistason aloitteita ja organisointia. Paikallislähtöinen toimintatapa on myönteinen alueiden kannalta, sillä se piristää paikallista taloutta (luovuus vahvistaa talouden kilpailukykyä) ja auttaa lahjakkaiden toimijoiden ja heidän työpaikkojensa säilyttämisessä. Kulttuurialan työntekijöiden ja yrittäjien erityistilanne on sen vuoksi otettava huomioon.

| 12. | suhtautuu myönteisesti toimenpiteisiin, joilla pyritään lisäämään kulttuurialan valmiuksia sekä kannustamaan alalla kansainväliseen liikkuvuuteen sekä EU:n sisällä että sen rajojen ulkopuolella, sillä komitea pitää kulttuurista monimuotoisuutta yhtenä kehityksen lähteenä. |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti toimenpiteisiin, joilla pyritään lisäämään kulttuurialan valmiuksia sekä kannustamaan alalla kansainväliseen liikkuvuuteen sekä EU:n sisällä että sen rajojen ulkopuolella, sillä komitea pitää kulttuurista monimuotoisuutta yhtenä kehityksen lähteenä.

| 13. | toteaa, että talous- ja finanssikriisin aikana kulttuuri voi osaltaan auttaa saavuttamaan sosiaalipoliittiset tavoitteet luovalla tavalla edistämällä innovaatioita, jotka ovat yksi keino aikaansaada tuloksia sosiaalisissa kysymyksissä (3). |
| --- | --- |

13.

toteaa, että talous- ja finanssikriisin aikana kulttuuri voi osaltaan auttaa saavuttamaan sosiaalipoliittiset tavoitteet luovalla tavalla edistämällä innovaatioita, jotka ovat yksi keino aikaansaada tuloksia sosiaalisissa kysymyksissä (3).

| 14. | katsoo, että kulttuuri ja taiteet sekä kulttuuriin liittyvä media- ja audiovisuaaliala pystyvät muuttamaan käyttäytymistä luomalla uusia sosiaalisia yhteyksiä ja kannustamalla yksilöitä hyödyntämään luovuuttaan, ja samalla ne voivat vaalia demokraattisen yhteiskunnan arvoja. |
| --- | --- |

14.

katsoo, että kulttuuri ja taiteet sekä kulttuuriin liittyvä media- ja audiovisuaaliala pystyvät muuttamaan käyttäytymistä luomalla uusia sosiaalisia yhteyksiä ja kannustamalla yksilöitä hyödyntämään luovuuttaan, ja samalla ne voivat vaalia demokraattisen yhteiskunnan arvoja.

| 15. | huomauttaa, että vapaalla ja itsenäisellä kulttuurilla on ensiarvoisen tärkeä merkitys yhteiskunnan kehitykselle. Se vaalii ilmaisunvapautta ja monimuotoisuutta, antaa mahdollisuuden osallistumiseen ja luo foorumeita kriittiseen ja itsenäiseen keskusteluun, mikä on elävän demokratian edellytys. |
| --- | --- |

15.

huomauttaa, että vapaalla ja itsenäisellä kulttuurilla on ensiarvoisen tärkeä merkitys yhteiskunnan kehitykselle. Se vaalii ilmaisunvapautta ja monimuotoisuutta, antaa mahdollisuuden osallistumiseen ja luo foorumeita kriittiseen ja itsenäiseen keskusteluun, mikä on elävän demokratian edellytys.

| 16. | korostaa, että paikallis- ja alueyhteisöillä on koko Euroopan unionissa paljon vastuuta kulttuuripolitiikkojen täytäntöönpanosta, sillä paikallis- ja aluehallinnon yhtenä tärkeänä tehtävänä on edistää kulttuuria ja vahvistaa sen vaikutusta etenkin kulttuuriperinnön vaalimisessa ja taiteellisen innovoinnin tukijana (4). Paikallis- ja alueviranomaisilla on myös erityisvastuu siitä, että lasten ja nuorten ulottuvilla on aktiivista kulttuurielämää ja että heillä on mahdollisuus osallistua siihen. |
| --- | --- |

16.

korostaa, että paikallis- ja alueyhteisöillä on koko Euroopan unionissa paljon vastuuta kulttuuripolitiikkojen täytäntöönpanosta, sillä paikallis- ja aluehallinnon yhtenä tärkeänä tehtävänä on edistää kulttuuria ja vahvistaa sen vaikutusta etenkin kulttuuriperinnön vaalimisessa ja taiteellisen innovoinnin tukijana (4). Paikallis- ja alueviranomaisilla on myös erityisvastuu siitä, että lasten ja nuorten ulottuvilla on aktiivista kulttuurielämää ja että heillä on mahdollisuus osallistua siihen.

| 17. | palauttaa mieliin korostaneensa jo aiemmin paikallis- ja alueviranomaisten merkitystä: ne ovat lähellä kansalaisia, ja niillä on siksi strategisesti parhaat valmiudet vastata unionin eri kulttuuriryhmien eritystarpeisiin ja -vaatimuksiin sekä saada paikallis- ja alueyhteisöt tehokkaasti liikkeelle edistämään kulttuurienvälistä vuoropuhelua (5). |
| --- | --- |

17.

palauttaa mieliin korostaneensa jo aiemmin paikallis- ja alueviranomaisten merkitystä: ne ovat lähellä kansalaisia, ja niillä on siksi strategisesti parhaat valmiudet vastata unionin eri kulttuuriryhmien eritystarpeisiin ja -vaatimuksiin sekä saada paikallis- ja alueyhteisöt tehokkaasti liikkeelle edistämään kulttuurienvälistä vuoropuhelua (5).

| 18. | muistuttaa, että paikallis- ja alueyhteisöt ovat sisällyttäneet kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden onnistuneesti kehittämisstrategioihinsa useilla aloilla, mikä on vahvistanut paikallistalouksia. Paikallis- ja aluetasolla voidaan perustaa nuorten taiteilijoiden verkostoja ja tietopankkeja, edistää nuorten taide- ja kulttuurialan koulutusta, parantaa nuorten taiteilijoiden ammattitaidon kehittymistä, toteuttaa multimediaan liittyviä ja monikulttuurisia kokeiluja, tarjota julkisia tiloja nuorten taiteilijoiden tuotannoille, kannustaa nuorta yleisöä hyödyntämään taide- ja kulttuurialan tarjontaa, tukea nuorten järjestäytymistä taide- ja kulttuurialalla sekä edistää innovointia paikallisten perinteiden ja taipumusten parissa (6). |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että paikallis- ja alueyhteisöt ovat sisällyttäneet kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden onnistuneesti kehittämisstrategioihinsa useilla aloilla, mikä on vahvistanut paikallistalouksia. Paikallis- ja aluetasolla voidaan perustaa nuorten taiteilijoiden verkostoja ja tietopankkeja, edistää nuorten taide- ja kulttuurialan koulutusta, parantaa nuorten taiteilijoiden ammattitaidon kehittymistä, toteuttaa multimediaan liittyviä ja monikulttuurisia kokeiluja, tarjota julkisia tiloja nuorten taiteilijoiden tuotannoille, kannustaa nuorta yleisöä hyödyntämään taide- ja kulttuurialan tarjontaa, tukea nuorten järjestäytymistä taide- ja kulttuurialalla sekä edistää innovointia paikallisten perinteiden ja taipumusten parissa (6).

| 19. | huomauttaa, ettei audiovisuaaliala ole pelkästään kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden kannalta huomattavan tärkeä sektori vaan myös avainala pyrittäessä suojelemaan ja edistämään paikallista ja alueellista kulttuuri-identiteettiä ja kulttuurista monimuotoisuutta. Näiden erityispiirteidensä ansiosta ala vaikuttaa myös oleellisesti eurooppalaisten sosiaalisten arvojen kehittymiseen ja demokraattisten yhteiskuntien toimintaan, koska audiovisuaalisilla teoksilla voi olla merkittävä rooli eurooppalaisen identiteetin muodostamisessa (7). |
| --- | --- |

19.

huomauttaa, ettei audiovisuaaliala ole pelkästään kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden kannalta huomattavan tärkeä sektori vaan myös avainala pyrittäessä suojelemaan ja edistämään paikallista ja alueellista kulttuuri-identiteettiä ja kulttuurista monimuotoisuutta. Näiden erityispiirteidensä ansiosta ala vaikuttaa myös oleellisesti eurooppalaisten sosiaalisten arvojen kehittymiseen ja demokraattisten yhteiskuntien toimintaan, koska audiovisuaalisilla teoksilla voi olla merkittävä rooli eurooppalaisen identiteetin muodostamisessa (7).

| 20. | korostaa, että digitaaliaikaan siirtyminen tarjoaa Euroopalle uusia mahdollisuuksia luoda kytköksiä eri alueiden välille siten, että alueet vaihtavat audiovisuaalisia teoksia ja tutkivat uusia tapoja luoda yhteyksiä ja vaihtaa sisältöjä. Tämä siirtymä voi tarjota tilaisuuden houkutella uutta yleisöä, hyödyntää vaihtoehtoisia sisältöjä, tarjota uusia palveluita sekä lisätä eri alueiden tuottaman materiaalin tunnettuutta (8). |
| --- | --- |

20.

korostaa, että digitaaliaikaan siirtyminen tarjoaa Euroopalle uusia mahdollisuuksia luoda kytköksiä eri alueiden välille siten, että alueet vaihtavat audiovisuaalisia teoksia ja tutkivat uusia tapoja luoda yhteyksiä ja vaihtaa sisältöjä. Tämä siirtymä voi tarjota tilaisuuden houkutella uutta yleisöä, hyödyntää vaihtoehtoisia sisältöjä, tarjota uusia palveluita sekä lisätä eri alueiden tuottaman materiaalin tunnettuutta (8).

| 21. | esittää jälleen neuvostolle ja Euroopan parlamentille, että paikallis- ja alueviranomaisten keskeinen tehtävä yhteisöjensä kulttuurin edistämisessä ja levittämisessä tuotaisiin yhä painokkaammin esiin (9) ja että paikallis- ja alueviranomaisille osoitettaisiin ohjelmassa nykyistä merkittävämpi rooli. |
| --- | --- |

21.

esittää jälleen neuvostolle ja Euroopan parlamentille, että paikallis- ja alueviranomaisten keskeinen tehtävä yhteisöjensä kulttuurin edistämisessä ja levittämisessä tuotaisiin yhä painokkaammin esiin (9) ja että paikallis- ja alueviranomaisille osoitettaisiin ohjelmassa nykyistä merkittävämpi rooli.

| 22. | painottaa tähän liittyen, että on löydettävä asianmukainen tasapaino yhtäältä suuriin kokonaisvaltaisiin hankkeisiin myönnettävien resurssien ja toisaalta paikallis- ja aluetason toimenpiteille ja toimille osoitettavan rahoituksen välillä. |
| --- | --- |

22.

painottaa tähän liittyen, että on löydettävä asianmukainen tasapaino yhtäältä suuriin kokonaisvaltaisiin hankkeisiin myönnettävien resurssien ja toisaalta paikallis- ja aluetason toimenpiteille ja toimille osoitettavan rahoituksen välillä.

| 23. | kehottaa painokkaasti neuvostoa ja Euroopan parlamenttia pidättymään finanssialan liiasta painottamisesta asetuksen täytäntöönpanon yhteydessä ja huolehtimaan pikemminkin siitä, että kulttuurialan toimijat saavat yhä paremmin äänensä kuuluviin päätöksentekoprosessissa. |
| --- | --- |

23.

kehottaa painokkaasti neuvostoa ja Euroopan parlamenttia pidättymään finanssialan liiasta painottamisesta asetuksen täytäntöönpanon yhteydessä ja huolehtimaan pikemminkin siitä, että kulttuurialan toimijat saavat yhä paremmin äänensä kuuluviin päätöksentekoprosessissa.

| 24. | toteaa, että ehdotuksen käsittämät toimenpiteet vaikuttavat nykymuodossaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisilta. Komitea tähdentää kuitenkin, että paikallis- ja alueviranomaisia tulisi kuulla järjestelmällisesti laadittaessa, toteutettaessa ja hallinnoitaessa toimenpiteitä, joka liittyvät Euroopan kulttuurialan ja luovien toimialojen rahoitukseen. |
| --- | --- |

24.

toteaa, että ehdotuksen käsittämät toimenpiteet vaikuttavat nykymuodossaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisilta. Komitea tähdentää kuitenkin, että paikallis- ja alueviranomaisia tulisi kuulla järjestelmällisesti laadittaessa, toteutettaessa ja hallinnoitaessa toimenpiteitä, joka liittyvät Euroopan kulttuurialan ja luovien toimialojen rahoitukseen.

| 25. | haluaa edesauttaa sitä, että Luova Eurooppa -ohjelma saisi mahdollisimman laajan vastakaiun unionin alueilla, ja tarjoaa yhteistyötään tämän varmistamiseksi. Komitea toivoo myös voivansa osallistua ohjelman seurantaan. |
| --- | --- |

25.

haluaa edesauttaa sitä, että Luova Eurooppa -ohjelma saisi mahdollisimman laajan vastakaiun unionin alueilla, ja tarjoaa yhteistyötään tämän varmistamiseksi. Komitea toivoo myös voivansa osallistua ohjelman seurantaan.

| 26. | pitää oleellisena, että puiteohjelma jaotellaan kolmeen lohkoon (monialainen lohko, kulttuurilohko ja medialohko) ja että kullekin lohkolle osoitetaan alustavasti määrärahat, mutta kiinnittää huomiota siihen, että ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä tulee varmistaa riittävät joustomahdollisuudet määrärahojen siirtämiseen lohkojen välillä tarpeiden ja saatujen kokemusten perusteella. |
| --- | --- |

26.

pitää oleellisena, että puiteohjelma jaotellaan kolmeen lohkoon (monialainen lohko, kulttuurilohko ja medialohko) ja että kullekin lohkolle osoitetaan alustavasti määrärahat, mutta kiinnittää huomiota siihen, että ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä tulee varmistaa riittävät joustomahdollisuudet määrärahojen siirtämiseen lohkojen välillä tarpeiden ja saatujen kokemusten perusteella.

| 27. | huomauttaa, että on huolehdittava siitä, etteivät taide- ja kulttuuriperintöala jää liian vähälle huomiolle uudessa rakenteessa. |
| --- | --- |

27.

huomauttaa, että on huolehdittava siitä, etteivät taide- ja kulttuuriperintöala jää liian vähälle huomiolle uudessa rakenteessa.

Monialainen ohjelmalohko

| 28. | on tyytyväinen komission ehdottamaan strategiseen ja osallistavaan lähestymistapaan, jonka avulla on tarkoitus edistää kulttuurialan ja luovien toimialojen kehitystä. |
| --- | --- |

28.

on tyytyväinen komission ehdottamaan strategiseen ja osallistavaan lähestymistapaan, jonka avulla on tarkoitus edistää kulttuurialan ja luovien toimialojen kehitystä.

| 29. | korostaa, että tuloksellisuuden takaamiseksi yhdennetyt kehittämisstrategiat on määriteltävä asianmukaisella alueellisella tai paikallisella tasolla yhteistyössä julkisen politiikan eri alojen (esim. talouden kehittäminen, työllisyys, koulutus ja kulttuuri) vastuuviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien – yritys-, työntekijä- ja kansalaisjärjestöjen – kanssa. |
| --- | --- |

29.

korostaa, että tuloksellisuuden takaamiseksi yhdennetyt kehittämisstrategiat on määriteltävä asianmukaisella alueellisella tai paikallisella tasolla yhteistyössä julkisen politiikan eri alojen (esim. talouden kehittäminen, työllisyys, koulutus ja kulttuuri) vastuuviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien – yritys-, työntekijä- ja kansalaisjärjestöjen – kanssa.

| 30. | toteaa, että olisi analysoitava, mitä aloja ja aihepiirejä voidaan lukea alueiden ja paikallisyhteisöjen vahvuuksiin ja tulisi näin ollen edistää. Kullakin alueella on nimittäin mahdollisuuksia, jotka on syytä kartoittaa: suurilla kaupungeilla ja vaurailla alueilla on paremmat mahdollisuudet ja välineet kehittyä monitasoisiksi ja vetovoimaisiksi luovuuden keskuksiksi, kun taas suppeammille ja epäsuotuisammassa asemassa oleville alueille – etenkin unionin laitamilla sijaitseville tai harvaan asutuille alueille – tulee antaa mahdollisuus tehdä kulttuurinen arvonsa tunnetuksi muualla maailmassa. |
| --- | --- |

30.

toteaa, että olisi analysoitava, mitä aloja ja aihepiirejä voidaan lukea alueiden ja paikallisyhteisöjen vahvuuksiin ja tulisi näin ollen edistää. Kullakin alueella on nimittäin mahdollisuuksia, jotka on syytä kartoittaa: suurilla kaupungeilla ja vaurailla alueilla on paremmat mahdollisuudet ja välineet kehittyä monitasoisiksi ja vetovoimaisiksi luovuuden keskuksiksi, kun taas suppeammille ja epäsuotuisammassa asemassa oleville alueille – etenkin unionin laitamilla sijaitseville tai harvaan asutuille alueille – tulee antaa mahdollisuus tehdä kulttuurinen arvonsa tunnetuksi muualla maailmassa.

| 31. | on aiemminkin korostanut aitoa tarvetta saada luotettavampaa tietoa Euroopan kulttuurialan kokonaistilanteesta (10) ja pitää näin ollen myönteisenä kyseisiin markkinoihin liittyviä toimenpiteitä, joiden avulla edistetään tietojen keräämistä, selvityksiä, ennakointivalmiuksia ja työllisyyttä palvelevia välineitä, arviointeja, poliittisia analyyseja ja tilastotutkimuksia. On kuitenkin jatkettava kerättyjen tietojen ja analyysien jakamista kansallisten ja eurooppalaisten tilastolaitosten kanssa, jotta vältetään päällekkäisyydet lähteissä, kustannuksissa ja tietojenkäsittelyssä. |
| --- | --- |

31.

on aiemminkin korostanut aitoa tarvetta saada luotettavampaa tietoa Euroopan kulttuurialan kokonaistilanteesta (10) ja pitää näin ollen myönteisenä kyseisiin markkinoihin liittyviä toimenpiteitä, joiden avulla edistetään tietojen keräämistä, selvityksiä, ennakointivalmiuksia ja työllisyyttä palvelevia välineitä, arviointeja, poliittisia analyyseja ja tilastotutkimuksia. On kuitenkin jatkettava kerättyjen tietojen ja analyysien jakamista kansallisten ja eurooppalaisten tilastolaitosten kanssa, jotta vältetään päällekkäisyydet lähteissä, kustannuksissa ja tietojenkäsittelyssä.

| 32. | korostaa, että monitieteinen toimintaympäristö takaa parhaat toimintaedellytykset kulttuurialalle ja luoville toimialoille, ja suosittaa näin ollen edistämään taiteiden, filosofian, tieteiden, tutkimuksen, innovoinnin ja yritysten lähentymistä. |
| --- | --- |

32.

korostaa, että monitieteinen toimintaympäristö takaa parhaat toimintaedellytykset kulttuurialalle ja luoville toimialoille, ja suosittaa näin ollen edistämään taiteiden, filosofian, tieteiden, tutkimuksen, innovoinnin ja yritysten lähentymistä.

| 33. | pitää olennaisen tärkeänä solmia aitoja ”luovia kumppanuuksia” kulttuurialan ja luovien toimialojen sekä muiden tahojen – kuten koulutuksen, teollisuuden, tutkimuksen ja julkishallinnon – välillä. Komitea kehottaa painokkaasti laatimaan tehokkaita mekanismeja luovan osaamisen, esimerkiksi muotoiluosaamisen, välittämiseksi muille aloille. |
| --- | --- |

33.

pitää olennaisen tärkeänä solmia aitoja ”luovia kumppanuuksia” kulttuurialan ja luovien toimialojen sekä muiden tahojen – kuten koulutuksen, teollisuuden, tutkimuksen ja julkishallinnon – välillä. Komitea kehottaa painokkaasti laatimaan tehokkaita mekanismeja luovan osaamisen, esimerkiksi muotoiluosaamisen, välittämiseksi muille aloille.

Kulttuuriohjelmalohko

| 34. | suhtautuu myönteisesti toimenpiteisiin, joilla pyritään lisäämään kulttuurialan valmiuksia sekä kannustamaan alalla kansainväliseen liikkuvuuteen sekä EU:n sisällä että sen rajojen ulkopuolella. |
| --- | --- |

34.

suhtautuu myönteisesti toimenpiteisiin, joilla pyritään lisäämään kulttuurialan valmiuksia sekä kannustamaan alalla kansainväliseen liikkuvuuteen sekä EU:n sisällä että sen rajojen ulkopuolella.

| 35. | on tyytyväinen siihen, että kulttuuriohjelmalohkossa kiinnitetään paljon huomiota valmiuksien vahvistamiseen ja kansainväliseen liikkuvuuteen – myös kansainvälisiin kiertueisiin – sekä jäsentävältä vaikutukseltaan laajojen uusien eurooppalaisten foorumien perustamiseen, kustantamoille kaunokirjallisuuden kääntämisen edistämiseksi suunnattujen tukitoimenpiteiden vahvistamiseen ja tunnetuksi tekemiseen kohdistuvien tukitoimenpiteiden toteuttamiseen. |
| --- | --- |

35.

on tyytyväinen siihen, että kulttuuriohjelmalohkossa kiinnitetään paljon huomiota valmiuksien vahvistamiseen ja kansainväliseen liikkuvuuteen – myös kansainvälisiin kiertueisiin – sekä jäsentävältä vaikutukseltaan laajojen uusien eurooppalaisten foorumien perustamiseen, kustantamoille kaunokirjallisuuden kääntämisen edistämiseksi suunnattujen tukitoimenpiteiden vahvistamiseen ja tunnetuksi tekemiseen kohdistuvien tukitoimenpiteiden toteuttamiseen.

| 36. | korostaa, että kriisinjälkeisessä taloudessa kulttuuri voi osaltaan auttaa saavuttamaan sosiaalipoliittiset tavoitteet luovalla tavalla edistämällä innovaatioita, jotka ovat yksi keino aikaansaada tuloksia sosiaalisissa kysymyksissä. |
| --- | --- |

36.

korostaa, että kriisinjälkeisessä taloudessa kulttuuri voi osaltaan auttaa saavuttamaan sosiaalipoliittiset tavoitteet luovalla tavalla edistämällä innovaatioita, jotka ovat yksi keino aikaansaada tuloksia sosiaalisissa kysymyksissä.

| 37. | pitää kulttuurialan kansainvälisen liikkuvuudelle kaavailtua tukea ilahduttavana ja korostaa erityisesti, että on erittäin tärkeää tukea lähialoja, joiden avulla yleisö voi päästä kosketuksiin kulttuurin kanssa, vaikka alueiden maantieteellinen sijainti on joskus epäsuotuisa ja kielten moninaisuus voi aiheuttaa ongelmia. |
| --- | --- |

37.

pitää kulttuurialan kansainvälisen liikkuvuudelle kaavailtua tukea ilahduttavana ja korostaa erityisesti, että on erittäin tärkeää tukea lähialoja, joiden avulla yleisö voi päästä kosketuksiin kulttuurin kanssa, vaikka alueiden maantieteellinen sijainti on joskus epäsuotuisa ja kielten moninaisuus voi aiheuttaa ongelmia.

| 38. | korostaa, että kulttuuri-investoinneilla on kannustettava yhtäläisesti sekä yksilöllistä ja kollektiivista taidetuotantoa että kulttuurialalle ja luoville toimialoille oleellisen tärkeitä seikkoja, kuten uudenlaisia liiketoimintamalleja, luovuutta ja innovointia, digitalisointia, varmennusjärjestelmiä ja inhimillisen pääoman kehittämistä sekä luovia kumppanuuksia muiden alojen kanssa. |
| --- | --- |

38.

korostaa, että kulttuuri-investoinneilla on kannustettava yhtäläisesti sekä yksilöllistä ja kollektiivista taidetuotantoa että kulttuurialalle ja luoville toimialoille oleellisen tärkeitä seikkoja, kuten uudenlaisia liiketoimintamalleja, luovuutta ja innovointia, digitalisointia, varmennusjärjestelmiä ja inhimillisen pääoman kehittämistä sekä luovia kumppanuuksia muiden alojen kanssa.

| 39. | tähdentää sen merkitystä, että toteutetaan yhteisiä aloitteita yksityisten ja julkisrahoitteisten taidekokeilujen tukemiseksi. Tällaisista kokeiluista voi olla molemminpuolista hyötyä kulttuurin vahvistamiseksi ja yritysten kannattavuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

39.

tähdentää sen merkitystä, että toteutetaan yhteisiä aloitteita yksityisten ja julkisrahoitteisten taidekokeilujen tukemiseksi. Tällaisista kokeiluista voi olla molemminpuolista hyötyä kulttuurin vahvistamiseksi ja yritysten kannattavuuden parantamiseksi.

| 40. | toteaa, että paikallis- ja alueyhteisöt voivat tiedottaa nykyistä tehokkaammin paikallisille yrityksille siitä, miten ne voivat edistää paikallista ja alueellista kulttuuritoimintaa. |
| --- | --- |

40.

toteaa, että paikallis- ja alueyhteisöt voivat tiedottaa nykyistä tehokkaammin paikallisille yrityksille siitä, miten ne voivat edistää paikallista ja alueellista kulttuuritoimintaa.

| 41. | huomauttaa, että yksityisillä toimijoilla on usein merkittävä rooli kulttuurin edistämisessä osana yritysten yhteiskuntavastuuta lahjoitusten tai muun tuen muodossa, mutta paikallis- ja alueyhteisöt voivat osaltaan edistää tällaisen avun yhä paremmalle hyödyntämiselle suotuisan toimintaympäristön luomista. |
| --- | --- |

41.

huomauttaa, että yksityisillä toimijoilla on usein merkittävä rooli kulttuurin edistämisessä osana yritysten yhteiskuntavastuuta lahjoitusten tai muun tuen muodossa, mutta paikallis- ja alueyhteisöt voivat osaltaan edistää tällaisen avun yhä paremmalle hyödyntämiselle suotuisan toimintaympäristön luomista.

| 42. | toteaa, että kulttuurialan toimien suunnittelun kannalta on tärkeää, että lähestymistapa on johdonmukainen keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. Komitea mainitsee osoituksena tästä Euroopan kulttuuripääkaupunki –aloitteen (11). Siinä edistetään pitkäjänteisen kehittämisstrategian avulla kestävämpiä tapoja kehittää kulttuuria, vahvistetaan tapahtuman vaikutusta ja oheisvaikutuksia sekä tuodaan esille Euroopan kulttuurin rikkaus, monimuotoisuus ja yhteiset nimittäjät. |
| --- | --- |

42.

toteaa, että kulttuurialan toimien suunnittelun kannalta on tärkeää, että lähestymistapa on johdonmukainen keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. Komitea mainitsee osoituksena tästä Euroopan kulttuuripääkaupunki –aloitteen (11). Siinä edistetään pitkäjänteisen kehittämisstrategian avulla kestävämpiä tapoja kehittää kulttuuria, vahvistetaan tapahtuman vaikutusta ja oheisvaikutuksia sekä tuodaan esille Euroopan kulttuurin rikkaus, monimuotoisuus ja yhteiset nimittäjät.

Mediaohjelmalohko

| 43. | huomauttaa, että kunnilla ja alueilla voi olla ensiarvoisen tärkeä rooli paikallisten ja alueellisten audiovisuaaliteosten edistämisessä; ne voivat tukea voimakkaasti audiovisuaalista tuotantoa ja osallistua aktiivisesti kulttuurisen monimuotoisuuden ja kulttuurien vuoropuhelun edistämiseen (12). |
| --- | --- |

43.

huomauttaa, että kunnilla ja alueilla voi olla ensiarvoisen tärkeä rooli paikallisten ja alueellisten audiovisuaaliteosten edistämisessä; ne voivat tukea voimakkaasti audiovisuaalista tuotantoa ja osallistua aktiivisesti kulttuurisen monimuotoisuuden ja kulttuurien vuoropuhelun edistämiseen (12).

| 44. | pitää tärkeänä laajan kansainvälisen yhteistyöohjelman laatimista audiovisuaalialalle. Sen avulla pyritään vahvistamaan sekä kulttuurisia että kaupallisia suhteita Euroopan ja muun maailman elokuvateollisuuden välillä. |
| --- | --- |

44.

pitää tärkeänä laajan kansainvälisen yhteistyöohjelman laatimista audiovisuaalialalle. Sen avulla pyritään vahvistamaan sekä kulttuurisia että kaupallisia suhteita Euroopan ja muun maailman elokuvateollisuuden välillä.

| 45. | on samaa mieltä siitä, että audiovisuaalialan maailmanlaajuisen toimintaympäristön muutoksen aiheuttamiin haasteisiin on vastattava. Muutokset johtuvat tekniikan kehityksestä sekä eurooppalaisten audiovisuaaliteosten ulkomaisille markkinoille levittämiseen liittyvistä rakenteellisista puutteista, joiden vuoksi alan eurooppalaiset toimijat eivät voi hyödyntää maailmanlaajuisia kehitysmahdollisuuksia ja jotka uhkaavat myös niiden kilpailukykyä. |
| --- | --- |

45.

on samaa mieltä siitä, että audiovisuaalialan maailmanlaajuisen toimintaympäristön muutoksen aiheuttamiin haasteisiin on vastattava. Muutokset johtuvat tekniikan kehityksestä sekä eurooppalaisten audiovisuaaliteosten ulkomaisille markkinoille levittämiseen liittyvistä rakenteellisista puutteista, joiden vuoksi alan eurooppalaiset toimijat eivät voi hyödyntää maailmanlaajuisia kehitysmahdollisuuksia ja jotka uhkaavat myös niiden kilpailukykyä.

| 46. | kiinnittää huomiota siihen, että medialukutaidon edistäminen, johon kytkeytyy koulujen ja muiden tahojen mediakasvatusmenetelmien mukauttaminen, on erityisen tärkeää sen varmistamiseksi, että ohjelma voidaan hyödyntää kokonaan sosiaaliselta kannalta. Myös sosiaalisen ja ammatillisen integroitumisen kannalta ensiarvoisen tärkeiden uusien viestintätekniikoiden opetusta tulee edistää (13). |
| --- | --- |

46.

kiinnittää huomiota siihen, että medialukutaidon edistäminen, johon kytkeytyy koulujen ja muiden tahojen mediakasvatusmenetelmien mukauttaminen, on erityisen tärkeää sen varmistamiseksi, että ohjelma voidaan hyödyntää kokonaan sosiaaliselta kannalta. Myös sosiaalisen ja ammatillisen integroitumisen kannalta ensiarvoisen tärkeiden uusien viestintätekniikoiden opetusta tulee edistää (13).

| 47. | muistuttaa elokuvan roolista eurooppalaisen identiteetin rakentamisessa ja alueiden integroimisessa (14). |
| --- | --- |

47.

muistuttaa elokuvan roolista eurooppalaisen identiteetin rakentamisessa ja alueiden integroimisessa (14).

| 48. | korostaa, että ohjelman ansiosta hyvin voiva kulttuuriala kykenee solmimaan luovia kumppanuuksia muiden alojen kanssa (tieto- ja viestintätekniikka, tutkimus, matkailu, työmarkkinaosapuolet jne.) ja vahvistamaan siten kulttuuriin ja luovuuteen tehtyjen investointien taloudellis-yhteiskunnallisia vaikutuksia (15). Tämä pätee erityisesti kasvun ja työllisyyden edistämiseen sekä alueiden ja kuntien ja niiden vetovoiman kehittämiseen. |
| --- | --- |

48.

korostaa, että ohjelman ansiosta hyvin voiva kulttuuriala kykenee solmimaan luovia kumppanuuksia muiden alojen kanssa (tieto- ja viestintätekniikka, tutkimus, matkailu, työmarkkinaosapuolet jne.) ja vahvistamaan siten kulttuuriin ja luovuuteen tehtyjen investointien taloudellis-yhteiskunnallisia vaikutuksia (15). Tämä pätee erityisesti kasvun ja työllisyyden edistämiseen sekä alueiden ja kuntien ja niiden vetovoiman kehittämiseen.

| 49. | painottaa, että tulee toteuttaa lisää toimia eurooppalaisen luovan sisällön koko potentiaalin saamiseksi liikkeelle (16). Tavoitteena on vahvistaa innovatiivisten ja laadukkaiden teosten tuotantoa Euroopassa ja parantaa tällaisten teosten saavutettavuutta ja liikkuvuutta sekä edistää Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta ja lisätä Euroopan media-alan kilpailukykyä. |
| --- | --- |

49.

painottaa, että tulee toteuttaa lisää toimia eurooppalaisen luovan sisällön koko potentiaalin saamiseksi liikkeelle (16). Tavoitteena on vahvistaa innovatiivisten ja laadukkaiden teosten tuotantoa Euroopassa ja parantaa tällaisten teosten saavutettavuutta ja liikkuvuutta sekä edistää Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta ja lisätä Euroopan media-alan kilpailukykyä.

| 50. | vahvistaa, että paikallis- ja alueyhteisöjen tulee ottaa keskeinen vastuu kulttuurisen ja kielellisen perintönsä hallinnasta edistämällä uusia liiketoimintamalleja luovilla toimialoilla ja paikallisissa tiedotusvälineissä sekä kannustamalla media-alan elinten ja organisaatioiden (yhteis)rahoittamia luovia hankkeita (17). |
| --- | --- |

50.

vahvistaa, että paikallis- ja alueyhteisöjen tulee ottaa keskeinen vastuu kulttuurisen ja kielellisen perintönsä hallinnasta edistämällä uusia liiketoimintamalleja luovilla toimialoilla ja paikallisissa tiedotusvälineissä sekä kannustamalla media-alan elinten ja organisaatioiden (yhteis)rahoittamia luovia hankkeita (17).

| 51. | toteaa, että vaikka Luova Eurooppa ei olekaan sosiaalipoliittinen ohjelma, uusia palveluita ja digitaalisia tiedotusvälineitä koskevaa politiikkaa ja luovaa sisältöä ei tule suunnitella ainoastaan taloudellisten kriteerien pohjalta, vaan niissä on otettava huomioon myös kulttuuriset ja yhteiskunnalliset kriteerit (18). Luovan sisällön on näin ollen edistettävä sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja osallisuutta varsinkin tiettyjen syrjäytymisvaarassa tai muulla tavoin sosiaalisesti heikossa asemassa olevien ryhmien keskuudessa. |
| --- | --- |

51.

toteaa, että vaikka Luova Eurooppa ei olekaan sosiaalipoliittinen ohjelma, uusia palveluita ja digitaalisia tiedotusvälineitä koskevaa politiikkaa ja luovaa sisältöä ei tule suunnitella ainoastaan taloudellisten kriteerien pohjalta, vaan niissä on otettava huomioon myös kulttuuriset ja yhteiskunnalliset kriteerit (18). Luovan sisällön on näin ollen edistettävä sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja osallisuutta varsinkin tiettyjen syrjäytymisvaarassa tai muulla tavoin sosiaalisesti heikossa asemassa olevien ryhmien keskuudessa.

Tulokset ja seuranta

| 52. | korostaa, että on tärkeää huolehtia siitä, että ohjelman ja älykästä erikoistumista koskevien kansallisten ja alueellisten strategioiden synergiaedut tulevat hyödynnetyiksi. |
| --- | --- |

52.

korostaa, että on tärkeää huolehtia siitä, että ohjelman ja älykästä erikoistumista koskevien kansallisten ja alueellisten strategioiden synergiaedut tulevat hyödynnetyiksi.

| 53. | toteaa, että tuloksia arvioitaessa tulee pitää mielessä, että niihin vaikuttaa muiden kulttuurialaa ja luovia toimialoja koskevien Euroopan ja kansallisen tason toimien aikaansaama täydentävyys ja että kaikki indikaattorien vaihtelut eivät välttämättä johdu Luova Eurooppa -ohjelmasta. |
| --- | --- |

53.

toteaa, että tuloksia arvioitaessa tulee pitää mielessä, että niihin vaikuttaa muiden kulttuurialaa ja luovia toimialoja koskevien Euroopan ja kansallisen tason toimien aikaansaama täydentävyys ja että kaikki indikaattorien vaihtelut eivät välttämättä johdu Luova Eurooppa -ohjelmasta.

| 54. | kannattaa määrällisesti ilmaistavissa olevien indikaattorien laatimista kulttuurialan ja luovien alojen teoksia koskeville yleis- ja erityistavoitteille. Indikaattorit koskevat työpaikkoja, saavutettavuutta, kumppanuuksia, koulutusmahdollisuuksia, liikkumista maasta toiseen, toimijoiden liikkuvuutta, elokuvien katsojamääriä ja eurooppalaisten audiovisuaaliteosten prosenttiosuutta. Komiteaa askarruttaa kuitenkin indikaattorien alueellinen ulottuvuus. Se pitää valitettavana, että ohjelmaan sisältyvät indikaattorit kytkeytyvät suhteettoman voimakkaasti talouskasvuun, voittoon ja kilpailuun, mikä ei ole aivan mielekästä ei-kaupallisten kulttuuritoimijoiden arvioimiseksi tai seuraamiseksi. |
| --- | --- |

54.

kannattaa määrällisesti ilmaistavissa olevien indikaattorien laatimista kulttuurialan ja luovien alojen teoksia koskeville yleis- ja erityistavoitteille. Indikaattorit koskevat työpaikkoja, saavutettavuutta, kumppanuuksia, koulutusmahdollisuuksia, liikkumista maasta toiseen, toimijoiden liikkuvuutta, elokuvien katsojamääriä ja eurooppalaisten audiovisuaaliteosten prosenttiosuutta. Komiteaa askarruttaa kuitenkin indikaattorien alueellinen ulottuvuus. Se pitää valitettavana, että ohjelmaan sisältyvät indikaattorit kytkeytyvät suhteettoman voimakkaasti talouskasvuun, voittoon ja kilpailuun, mikä ei ole aivan mielekästä ei-kaupallisten kulttuuritoimijoiden arvioimiseksi tai seuraamiseksi.

| 55. | panee tyytyväisenä merkille, että siltä osin kuin on kyse tavoitteesta parantaa Euroopan kulttuurialan ja luovien toimialojen taloudellisia valmiuksia huomioon otetaan myönnettyjen lainojen määrän lisäksi myös kulttuurialalle ja luoville toimialoille rahoitusta myöntävien rahoituslaitosten määrä ja maantieteellinen jakautuminen. |
| --- | --- |

55.

panee tyytyväisenä merkille, että siltä osin kuin on kyse tavoitteesta parantaa Euroopan kulttuurialan ja luovien toimialojen taloudellisia valmiuksia huomioon otetaan myönnettyjen lainojen määrän lisäksi myös kulttuurialalle ja luoville toimialoille rahoitusta myöntävien rahoituslaitosten määrä ja maantieteellinen jakautuminen.

| 56. | pyytää, että neuvosto ja Euroopan parlamentti velvoittavat säännöllisen seurannan lisäksi komission kuulemaan alueiden komiteaa arviointikertomuksesta, joka sen on esitettävä vuoden 2017 loppuun mennessä, jotta voidaan arvioida ohjelman tehokkuutta tavoitteiden saavuttamisessa, sen kannattavuutta ja siitä saatavaa eurooppalaista lisäarvoa. |
| --- | --- |

56.

pyytää, että neuvosto ja Euroopan parlamentti velvoittavat säännöllisen seurannan lisäksi komission kuulemaan alueiden komiteaa arviointikertomuksesta, joka sen on esitettävä vuoden 2017 loppuun mennessä, jotta voidaan arvioida ohjelman tehokkuutta tavoitteiden saavuttamisessa, sen kannattavuutta ja siitä saatavaa eurooppalaista lisäarvoa.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

3 artiklan 1 kohta

Eurooppalainen lisäarvo

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ohjelmasta tuetaan vain sellaisia toimia, joista voidaan saada eurooppalaista lisäarvoa ja jotka edistävät Eurooppa 2020 -strategian ja sen lippulaivahankkeiden tavoitteiden saavuttamista. | Ohjelmasta tuetaan vain sellaisia toimia, joista voidaan saada eurooppalaista lisäarvoa ja jotka edistävät Eurooppa 2020 -strategian ja sen lippulaivahankkeiden tavoitteiden saavuttamista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ohjelmasta tuetaan vain sellaisia toimia, joista voidaan saada eurooppalaista lisäarvoa ja jotka edistävät Eurooppa 2020 -strategian ja sen lippulaivahankkeiden tavoitteiden saavuttamista.

Ohjelmasta tuetaan vain sellaisia toimia, joista voidaan saada eurooppalaista lisäarvoa ja jotka edistävät Eurooppa 2020 -strategian ja sen lippulaivahankkeiden tavoitteiden saavuttamista.

Perustelu

Eurooppalaista lisäarvoa saadaan Eurooppa 2020 -strategian lisäksi myös muun muassa Horisontti 2020 -aloitteesta ja koheesiosta.

Muutosehdotus 2

3 artiklan 2 kohdan a alakohta

Eurooppalainen lisäarvo

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | toimien ja niiden vaikutusten rajat ylittävä luonne, mikä täydentää kansallisia, kansainvälisiä ja muita unionin ohjelmia; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

toimien ja niiden vaikutusten rajat ylittävä luonne, mikä täydentää kansallisia, kansainvälisiä ja muita unionin ohjelmia;

| a) | toimien ja niiden vaikutusten rajat ylittävä luonne, mikä täydentää kansallisia, kansainvälisiä ja muita unionin ohjelmia; |
| --- | --- |

a)

toimien ja niiden vaikutusten rajat ylittävä luonne, mikä täydentää kansallisia, kansainvälisiä ja muita unionin ohjelmia;

Perustelu

Osa kansainvälisistä hankkeista ja ohjelmista laaditaan ja pannaan täytäntöön paikallis- ja aluetasolla. Niihin olisi voitava saada EU-tukea tulevasta Luova Eurooppa -ohjelmasta.

Muutosehdotus 3

5 artiklan c kohta

Ohjelman erityistavoitteet

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| vahvistaa kulttuurialan ja luovien toimialojen ja varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten ja organisaatioiden rahoituspohjaa; | vahvistaa kulttuurialan ja luovien toimialojen ja varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten, ja organisaatioiden rahoituspohjaa; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

vahvistaa kulttuurialan ja luovien toimialojen ja varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten ja organisaatioiden rahoituspohjaa;

vahvistaa kulttuurialan ja luovien toimialojen ja varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten, ja organisaatioiden rahoituspohjaa;

Perustelu

Ohjelman erityistavoitteiden kattavuutta tulisi laajentaa pk-yritysten tason alapuolelle, jotta se vastaa tarkoin kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöiden todellista tilannetta.

Muutosehdotus 4

7 artiklan 1 kohdan a alakohta

Kulttuurialan ja luovien toimialojen tukiväline

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| helpottaa rahoituksen saantia kulttuurialan ja luovien toimialojen pienille ja keskisuurille yrityksille ja organisaatioille Euroopassa; | helpottaa rahoituksen saantia pienille ja keskisuurille yrityksille organisaatioille Euroopassa; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

helpottaa rahoituksen saantia kulttuurialan ja luovien toimialojen pienille ja keskisuurille yrityksille ja organisaatioille Euroopassa;

helpottaa rahoituksen saantia pienille ja keskisuurille yrityksille organisaatioille Euroopassa;

Perustelu

Kulttuurialan ja luovien toimialojen tukivälineen kattavuutta tulisi laajentaa pk-yritysten tason alapuolelle, jotta se vastaa tarkoin kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöiden todellista tilannetta.

Muutosehdotus 5

13 artiklan 1 kohdan a alakohta

Johdonmukaisuus ja täydentävyys

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | asiaankuuluva unionin politiikka varsinkin koulutuksen, työllisyyden, terveyden, tutkimuksen ja innovoinnin, yritystoiminnan, matkailun, oikeusasioiden ja kehitysyhteistyön aloilla; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

asiaankuuluva unionin politiikka varsinkin koulutuksen, työllisyyden, terveyden, tutkimuksen ja innovoinnin, yritystoiminnan, matkailun, oikeusasioiden ja kehitysyhteistyön aloilla;

| a) | asiaankuuluva unionin politiikka varsinkin koulutuksen, työllisyyden, terveyden, tutkimuksen ja innovoinnin, yritystoiminnan, matkailun, oikeusasioiden ja kehitysyhteistyön aloilla; |
| --- | --- |

a)

asiaankuuluva unionin politiikka varsinkin koulutuksen, työllisyyden, terveyden, tutkimuksen ja innovoinnin, yritystoiminnan, matkailun, oikeusasioiden ja kehitysyhteistyön aloilla;

Perustelu

Kulttuurialalla on erittäin dynaaminen rooli EU:n taloudessa ja työpaikkojen luomisessa, ja sen panos paikalliseen ja alueelliseen kehitykseen on tuntuva. Kulttuurialan ja luovien toimialojen tukeminen niin, että pienennetään alueiden välisiä kehityseroja, voi niin ikään vahvistaa unionin taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta.

Muutosehdotus 6

14 artiklan 1 kohta

Seuranta ja arviointi

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio huolehtii Luova Eurooppa -ohjelman säännöllisestä seurannasta ja ulkoisesta arvioinnista jäljempänä mainittujen tulosindikaattoreiden mukaisesti. On huomattava, että tulosten saavuttamiseen vaikuttaa muiden, kulttuurialaa ja luovia toimialoja koskevien Euroopan ja kansallisen tason toimien aikaansaama täydentävyys. | 1.   Komissio huolehtii Luova Eurooppa -ohjelman säännöllisestä seurannasta ja ulkoisesta arvioinnista jäljempänä mainittujen tulosindikaattoreiden mukaisesti. On huomattava, että tulosten saavuttamiseen vaikuttaa muiden, kulttuurialaa ja luovia toimialoja koskevien Euroopan kansallisen tason aikaansaama täydentävyys. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Komissio huolehtii Luova Eurooppa -ohjelman säännöllisestä seurannasta ja ulkoisesta arvioinnista jäljempänä mainittujen tulosindikaattoreiden mukaisesti. On huomattava, että tulosten saavuttamiseen vaikuttaa muiden, kulttuurialaa ja luovia toimialoja koskevien Euroopan ja kansallisen tason toimien aikaansaama täydentävyys.

1.   Komissio huolehtii Luova Eurooppa -ohjelman säännöllisestä seurannasta ja ulkoisesta arvioinnista jäljempänä mainittujen tulosindikaattoreiden mukaisesti. On huomattava, että tulosten saavuttamiseen vaikuttaa muiden, kulttuurialaa ja luovia toimialoja koskevien Euroopan kansallisen tason aikaansaama täydentävyys.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 7

Liite I

Kulttuurialan ja luovien toimialojen tukivälinettä koskevat täytäntöönpanojärjestelyt

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio perustaa kulttuurialaa ja luovia toimialoja varten tukivälineen, jota hallinnoidaan pienille ja keskisuurille yrityksille suunnatun Euroopan unionin velkainstrumentin yhteydessä. Näin myönnetty rahoitustuki varataan kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille. | Komissio perustaa kulttuurialaa ja luovia toimialoja varten tukivälineen, jota hallinnoidaan pienille ja keskisuurille yrityksille suunnatun Euroopan unionin velkainstrumentin yhteydessä. Näin myönnetty rahoitustuki varataan kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissio perustaa kulttuurialaa ja luovia toimialoja varten tukivälineen, jota hallinnoidaan pienille ja keskisuurille yrityksille suunnatun Euroopan unionin velkainstrumentin yhteydessä. Näin myönnetty rahoitustuki varataan kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille.

Komissio perustaa kulttuurialaa ja luovia toimialoja varten tukivälineen, jota hallinnoidaan pienille ja keskisuurille yrityksille suunnatun Euroopan unionin velkainstrumentin yhteydessä. Näin myönnetty rahoitustuki varataan kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille.

Perustelu

Kulttuurialan ja luovien toimialojen tukivälinettä koskevia täytäntöönpanojärjestelyitä tulee laajentaa pk-yritysten tason alapuolelle, jotta ne vastaavat tarkoin kulttuurialan ja luovien alojen työntekijöiden todellista tilannetta.

Kääntäjän huomautus: viittaus organisaatioihin puuttui komission asiakirjan suomenkielisestä toisinnosta.

Bryssel 19. heinäkuuta 2012

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio (COM(2011) 500 final, 29. kesäkuuta 2011).

1

(2)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio (COM(2011) 500 final, 29. kesäkuuta 2011).

2

(3)  CdR 181/2010 fin.

3

(4)  CdR 172/2007 fin.

4

(5)  CdR 44/2006 fin.

5

(6)  CdR 181/2010 fin.

6

(7)  CdR 27/2009 fin.

7

(8)  CdR 293/2010 fin.

8

(9)  CdR 259/2004 fin.

9

(10)  CdR 259/2004 fin.

10

(11)  CdR 251/2005 fin.

11

(12)  CdR 27/2009 fin.

12

(13)  CdR 133/2009 fin.

13

(14)  CdR 293/2010 fin.

14

(15)  CdR 293/2010 fin.

15

(16)  CdR 94/2008 fin.

16

(17)  CdR 94/2008 fin.

17

(18)  CdR 94/2008 fin.

18

---

| 13.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 277/164 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 277/164

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Unionin pelastuspalvelumekanismi”

2012/C 277/16

ALUEIDEN KOMITEA

| — | on tyytyväinen siihen, että mekanismin profiilia muutetaan reaktiivisesta ja tapauskohtaisesta pikemminkin yhdennettyyn, tehokkaaseen ja optimoituun. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen siihen, että mekanismin profiilia muutetaan reaktiivisesta ja tapauskohtaisesta pikemminkin yhdennettyyn, tehokkaaseen ja optimoituun.

| — | kiinnittää huomiota siihen, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat yleensä keskeisiä toimijoita hätätilanteiden hallinnoinnissa, joten olisi asianmukaista ottaa ne mukaan riskinarviointi- ja riskinhallintasuunnitelmien laatimiseen. |
| --- | --- |

—

kiinnittää huomiota siihen, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat yleensä keskeisiä toimijoita hätätilanteiden hallinnoinnissa, joten olisi asianmukaista ottaa ne mukaan riskinarviointi- ja riskinhallintasuunnitelmien laatimiseen.

| — | katsoo, että EU:n tulisi yhteisymmärryksessä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa lisätä alue- ja paikallistason henkilöstön koulutusta, jotta voidaan varmistaa tehokas apu hätätilanteessa. |
| --- | --- |

—

katsoo, että EU:n tulisi yhteisymmärryksessä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa lisätä alue- ja paikallistason henkilöstön koulutusta, jotta voidaan varmistaa tehokas apu hätätilanteessa.

| — | on vahvasti sitä mieltä, että EU:n tulee perustaa foorumi, jota voitaisiin hyödyntää katastrofien ehkäisyyn liittyvien tietojen ja kokemusten vaihdossa jäsenvaltioiden ja niiden paikallis- ja alueviranomaisten välillä. |
| --- | --- |

—

on vahvasti sitä mieltä, että EU:n tulee perustaa foorumi, jota voitaisiin hyödyntää katastrofien ehkäisyyn liittyvien tietojen ja kokemusten vaihdossa jäsenvaltioiden ja niiden paikallis- ja alueviranomaisten välillä.

| — | korostaa tarvetta täsmentää ja yksityiskohtaistaa päätökseen sisältyviä määritelmiä sekä suurkatastrofin yhteydessä tai sellaisen välittömästi uhatessa esitettäviä avunpyyntöjä. |
| --- | --- |

—

korostaa tarvetta täsmentää ja yksityiskohtaistaa päätökseen sisältyviä määritelmiä sekä suurkatastrofin yhteydessä tai sellaisen välittömästi uhatessa esitettäviä avunpyyntöjä.

| — | katsoo, että riskinhallintasuunnitelmien pohjana olisi käytettävä vakiomallia, jotta taataan niiden sisällön vertailtavuus. |
| --- | --- |

—

katsoo, että riskinhallintasuunnitelmien pohjana olisi käytettävä vakiomallia, jotta taataan niiden sisällön vertailtavuus.

| — | painottaa, että olisi otettava käyttöön kalenteri, jonka mukaan jäsenvaltiot toimittavat riskinhallintasuunnitelmat ja ajantasaistavat niitä säännöllisesti. |
| --- | --- |

—

painottaa, että olisi otettava käyttöön kalenteri, jonka mukaan jäsenvaltiot toimittavat riskinhallintasuunnitelmat ja ajantasaistavat niitä säännöllisesti.

| Esittelijä | Adam BANASZAK (PL, AE), Kujavia-Pommerin voivodikunnan aluevaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös unionin pelastuspalvelumekanismista
  COM(2011) 934 final |

Esittelijä

Adam BANASZAK (PL, AE), Kujavia-Pommerin voivodikunnan aluevaltuuston jäsen

Viiteasiakirja

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös unionin pelastuspalvelumekanismista

COM(2011) 934 final

I.   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | on tyytyväinen siihen, että ehdotus on tulosta komission toteuttamasta politiikasta, jolla pyritään optimoimaan ratkaisut ja politiikan yhtenäisyys katastrofitilanteissa toimittaessa, ja että se edistää Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista ja EU:n kansalaisten turvallisuuden parantamista Tukholman ohjelman ja EU:n sisäisen turvallisuuden strategian puitteissa. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen siihen, että ehdotus on tulosta komission toteuttamasta politiikasta, jolla pyritään optimoimaan ratkaisut ja politiikan yhtenäisyys katastrofitilanteissa toimittaessa, ja että se edistää Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista ja EU:n kansalaisten turvallisuuden parantamista Tukholman ohjelman ja EU:n sisäisen turvallisuuden strategian puitteissa.

| 2. | panee merkille, että uudet ehdotukset perustuvat pelastuspalvelulainsäädännöstä tehtyihin arvioihin sekä hätätilanteista saatuihin kokemuksiin. |
| --- | --- |

2.

panee merkille, että uudet ehdotukset perustuvat pelastuspalvelulainsäädännöstä tehtyihin arvioihin sekä hätätilanteista saatuihin kokemuksiin.

| 3. | toteaa tyytyväisenä, että tarkasteltavana oleva ehdotus on komission uusi askel, jonka tavoitteena on yksinkertaistaa ja parantaa ehdotettuja säädöksiä ja joka kokoaa yhteen, vuosia 2014–2020 koskevaan lainsäädäntöehdotukseen EU-tasoisen pelastuspalveluyhteistyön alan tähän mennessä käytetyt ratkaisut. Alaa säädellään kahdella säädöksellä: 8. marraskuuta 2007 tehty neuvoston päätös 2007/779/EY yhteisön pelastuspalvelumekanismin perustamisesta ja 5. maaliskuuta 2007 tehty neuvoston päätös pelastuspalvelun rahoitusvälineen perustamisesta. |
| --- | --- |

3.

toteaa tyytyväisenä, että tarkasteltavana oleva ehdotus on komission uusi askel, jonka tavoitteena on yksinkertaistaa ja parantaa ehdotettuja säädöksiä ja joka kokoaa yhteen, vuosia 2014–2020 koskevaan lainsäädäntöehdotukseen EU-tasoisen pelastuspalveluyhteistyön alan tähän mennessä käytetyt ratkaisut. Alaa säädellään kahdella säädöksellä: 8. marraskuuta 2007 tehty neuvoston päätös 2007/779/EY yhteisön pelastuspalvelumekanismin perustamisesta ja 5. maaliskuuta 2007 tehty neuvoston päätös pelastuspalvelun rahoitusvälineen perustamisesta.

| 4. | kiinnittää huomiota siihen, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat yleensä keskeisiä toimijoita hätätilanteiden hallinnoinnissa, joten pelastuspalvelua koskevan lainsäädännön tavoitteisiin tulee kuulua tiedon jakaminen niille, jotka ovat vastuussa hätätilanteissa toimimisesta alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

4.

kiinnittää huomiota siihen, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat yleensä keskeisiä toimijoita hätätilanteiden hallinnoinnissa, joten pelastuspalvelua koskevan lainsäädännön tavoitteisiin tulee kuulua tiedon jakaminen niille, jotka ovat vastuussa hätätilanteissa toimimisesta alue- ja paikallistasolla.

| 5. | korostaa, että vahva pelastuspalvelumekanismi edistää yhteisvastuulausekkeen täytäntöönpanoa. Komitea arvostaa sitä, että erityishuomiota kiinnitetään pelastuspalvelun ja humanitaarisen avun tiiviin koordinoinnin varmistamiseen sekä johdonmukaisuuteen unionin politiikkojen ja välineiden puitteissa toteutettujen toimien kanssa erityisesti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aloilla. Johdonmukaisuus EU:n muiden rahoitusvälineiden kanssa sulkee pois kaksinkertaisen rahoituksen. |
| --- | --- |

5.

korostaa, että vahva pelastuspalvelumekanismi edistää yhteisvastuulausekkeen täytäntöönpanoa. Komitea arvostaa sitä, että erityishuomiota kiinnitetään pelastuspalvelun ja humanitaarisen avun tiiviin koordinoinnin varmistamiseen sekä johdonmukaisuuteen unionin politiikkojen ja välineiden puitteissa toteutettujen toimien kanssa erityisesti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aloilla. Johdonmukaisuus EU:n muiden rahoitusvälineiden kanssa sulkee pois kaksinkertaisen rahoituksen.

| 6. | kannattaa sitä, että EU:n jäsenvaltiot, alueet ja paikallisviranomaiset noudattavat pelastuspalvelun alalla yhteisvastuun, yhteistyön, yhteensovittamisen ja keskinäisen tuen periaatteita. Komitea yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan on tarpeen mukauttaa toteutettujen toimien luonnetta tapauskohtaisista asianmukaisesti ennalta suunniteltuihin, laatia yhdennetty koulutusta ja harjoituksia koskeva politiikka, ottaa huomioon katastrofien torjuntatoimien monet ulottuvuudet (kuten ympäristönsuojelu, ilmastonmuutos, tulvat, palovaara, turvallisuus, terveydensuojelu ja aluepolitiikka) sekä edistää osallistuvien valtioiden yhteistyötä. Näin voidaan saavuttaa EU:n katastrofivalmiuksien entistä paremman yhdentämisen tavoite. |
| --- | --- |

6.

kannattaa sitä, että EU:n jäsenvaltiot, alueet ja paikallisviranomaiset noudattavat pelastuspalvelun alalla yhteisvastuun, yhteistyön, yhteensovittamisen ja keskinäisen tuen periaatteita. Komitea yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan on tarpeen mukauttaa toteutettujen toimien luonnetta tapauskohtaisista asianmukaisesti ennalta suunniteltuihin, laatia yhdennetty koulutusta ja harjoituksia koskeva politiikka, ottaa huomioon katastrofien torjuntatoimien monet ulottuvuudet (kuten ympäristönsuojelu, ilmastonmuutos, tulvat, palovaara, turvallisuus, terveydensuojelu ja aluepolitiikka) sekä edistää osallistuvien valtioiden yhteistyötä. Näin voidaan saavuttaa EU:n katastrofivalmiuksien entistä paremman yhdentämisen tavoite.

| 7. | kiinnittää näin ollen huomiota siihen, että EU:n tulisi yhteisymmärryksessä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa lisätä alue- ja paikallistason henkilöstön koulutusta, jotta voidaan varmistaa ennen kaikkea tehokas kiireellinen apu hätätilanteessa. |
| --- | --- |

7.

kiinnittää näin ollen huomiota siihen, että EU:n tulisi yhteisymmärryksessä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa lisätä alue- ja paikallistason henkilöstön koulutusta, jotta voidaan varmistaa ennen kaikkea tehokas kiireellinen apu hätätilanteessa.

| 8. | on yhtä mieltä siitä, että jäsenvaltioiden perustehtäviin kuuluu pelastuspalvelun turvaamiseen liittyvä toiminta eikä mekanismi voi vaikuttaa jäsenvaltioiden ensisijaiseen velvollisuuteen suojella omalla alueellaan ihmisiä, ympäristöä ja omaisuutta katastrofeilta. Unionin pelastuspalvelumekanismin päätavoitteena tulee olla tukea, koordinoida ja täydentää jäsenvaltioiden toimia. |
| --- | --- |

8.

on yhtä mieltä siitä, että jäsenvaltioiden perustehtäviin kuuluu pelastuspalvelun turvaamiseen liittyvä toiminta eikä mekanismi voi vaikuttaa jäsenvaltioiden ensisijaiseen velvollisuuteen suojella omalla alueellaan ihmisiä, ympäristöä ja omaisuutta katastrofeilta. Unionin pelastuspalvelumekanismin päätavoitteena tulee olla tukea, koordinoida ja täydentää jäsenvaltioiden toimia.

| 9. | painottaa olevan tärkeää tiivistää jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa vakavissa hätätilanteissa tehtävää yhteistyötä. |
| --- | --- |

9.

painottaa olevan tärkeää tiivistää jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa vakavissa hätätilanteissa tehtävää yhteistyötä.

| 10. | katsoo, että EU:n on kartoitettava konkreettiset resurssien puutteet ja määritettävä täsmällisesti, miten se voi auttaa jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä parantaa valmiuksiaan erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten tasolla. Jäsenvaltioiden ja EU:n tulee pyrkiä hyödyntämään olemassa olevia resursseja, jotta voidaan estää taloudellisen ja hallinnollisen lisärasituksen syntyminen muun muassa paikallis- ja aluehallinnolle. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että EU:n on kartoitettava konkreettiset resurssien puutteet ja määritettävä täsmällisesti, miten se voi auttaa jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä parantaa valmiuksiaan erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten tasolla. Jäsenvaltioiden ja EU:n tulee pyrkiä hyödyntämään olemassa olevia resursseja, jotta voidaan estää taloudellisen ja hallinnollisen lisärasituksen syntyminen muun muassa paikallis- ja aluehallinnolle.

| 11. | on vahvasti sitä mieltä, että EU:n tulee perustaa foorumi, jota voitaisiin hyödyntää katastrofien ehkäisyyn liittyvien tietojen ja kokemusten vaihdossa jäsenvaltioiden ja niiden paikallis- ja alueviranomaisten välillä. |
| --- | --- |

11.

on vahvasti sitä mieltä, että EU:n tulee perustaa foorumi, jota voitaisiin hyödyntää katastrofien ehkäisyyn liittyvien tietojen ja kokemusten vaihdossa jäsenvaltioiden ja niiden paikallis- ja alueviranomaisten välillä.

| 12. | korostaa, että jäsenvaltioiden tulee sitouttaa EU:n tuella paikallis- ja alueviranomaiset katastrofien avustustoimiin varhaisvaiheessa ja hyödyntää samalla koheesiopolitiikassa noudatettavaa monitasoista hallintotapaa. |
| --- | --- |

12.

korostaa, että jäsenvaltioiden tulee sitouttaa EU:n tuella paikallis- ja alueviranomaiset katastrofien avustustoimiin varhaisvaiheessa ja hyödyntää samalla koheesiopolitiikassa noudatettavaa monitasoista hallintotapaa.

| 13. | kannattaa ehdotusta ryhmittää erityistavoitteet, joilla pyritään ehkäisemään katastrofeja, varmistamaan katastrofiavun valmiustila ja edistämään nopeita ja tehokkaita hätäaputoimia suurkatastrofin yhteydessä tai sellaisen välittömästi uhatessa. |
| --- | --- |

13.

kannattaa ehdotusta ryhmittää erityistavoitteet, joilla pyritään ehkäisemään katastrofeja, varmistamaan katastrofiavun valmiustila ja edistämään nopeita ja tehokkaita hätäaputoimia suurkatastrofin yhteydessä tai sellaisen välittömästi uhatessa.

Puutteiden ja niiden poistamistoimien arvioiminen

| 14. | toteaa, että pelastuspalvelumekanismin yksinkertaistamiseen ja sen toiminnan parantamiseen tähtäävien toimien lähtökohtana on oltava jatkossakin, että yksinkertaistetaan edelleen lainsäädäntöä (ehdotus on tältä osin huomattava edistysaskel) ja pakollisia menettelyjä ja että ne ovat avoimia ja yksiselitteisiä. Tämä vähentää hallinnollista rasitusta. Komitea toteaa, että vakiomalli voisi auttaa yksittäisten riskinhallintasuunnitelmien laatimista. Tällaisen mallin puuttuminen lisää myös ristiriitojen vaaraa eri riskinhallintasuunnitelmien välillä. Suunnitelmien kattavuutta ja perussisältöä koskevien viitteiden puuttuminen lisää niiden laatimisesta aiheutuvia kustannuksia, vaikeuttaa vertailua ja ennen kaikkea heikentää perusteita vaatia jäsenvaltioilta suunnitelmien toimittamista. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että pelastuspalvelumekanismin yksinkertaistamiseen ja sen toiminnan parantamiseen tähtäävien toimien lähtökohtana on oltava jatkossakin, että yksinkertaistetaan edelleen lainsäädäntöä (ehdotus on tältä osin huomattava edistysaskel) ja pakollisia menettelyjä ja että ne ovat avoimia ja yksiselitteisiä. Tämä vähentää hallinnollista rasitusta. Komitea toteaa, että vakiomalli voisi auttaa yksittäisten riskinhallintasuunnitelmien laatimista. Tällaisen mallin puuttuminen lisää myös ristiriitojen vaaraa eri riskinhallintasuunnitelmien välillä. Suunnitelmien kattavuutta ja perussisältöä koskevien viitteiden puuttuminen lisää niiden laatimisesta aiheutuvia kustannuksia, vaikeuttaa vertailua ja ennen kaikkea heikentää perusteita vaatia jäsenvaltioilta suunnitelmien toimittamista.

| 15. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat huolehtia välittömästä avustustoiminnasta, sillä niillä on täydelliset tiedot alueensa paikallisista ja yhteisöllisistä olosuhteista. Komitea pitää tarkoituksenmukaisena, että jäsenvaltiot kutsuvat paikallis- ja alueviranomaiset mukaan riskinarviointi- ja riskinhallintasuunnitelmien laatimiseen, sillä monessa tapauksessa paikallis- ja alueviranomaisilla on valtiotasoa enemmän taitoa ja tietoa kuin esimerkiksi riskinarvioinnin osalta. |
| --- | --- |

15.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat huolehtia välittömästä avustustoiminnasta, sillä niillä on täydelliset tiedot alueensa paikallisista ja yhteisöllisistä olosuhteista. Komitea pitää tarkoituksenmukaisena, että jäsenvaltiot kutsuvat paikallis- ja alueviranomaiset mukaan riskinarviointi- ja riskinhallintasuunnitelmien laatimiseen, sillä monessa tapauksessa paikallis- ja alueviranomaisilla on valtiotasoa enemmän taitoa ja tietoa kuin esimerkiksi riskinarvioinnin osalta.

| 16. | lisää, että ehdotukseen sisältyvät, kuljetusta koskevat rahoitussäännökset ovat oikeansuuntaisia, ja niiden avulla tulisi voida toteuttaa nykyistä useampia toimia ja lyhyemmässä ajassa sekä lisätä varoja hyödyntävien valtioiden määrää, sillä kuljetukset ovat yksi kansainvälisten pelastuspalvelutehtävien suurimmista kustannuseristä. |
| --- | --- |

16.

lisää, että ehdotukseen sisältyvät, kuljetusta koskevat rahoitussäännökset ovat oikeansuuntaisia, ja niiden avulla tulisi voida toteuttaa nykyistä useampia toimia ja lyhyemmässä ajassa sekä lisätä varoja hyödyntävien valtioiden määrää, sillä kuljetukset ovat yksi kansainvälisten pelastuspalvelutehtävien suurimmista kustannuseristä.

| 17. | tukee komission toimia, joilla pyritään parantamaan riittävän kuljetuskaluston saatavuutta, jotta nopean toimintavalmiuden kehittämistä voidaan tukea unionin tasolla, mikäli näiden toimien tarkoitus, kattavuus sekä mahdollista täytäntöönpanoa koskevat ehdot määritellään selkeästi. Komitea pitää myönteisenä mahdollisuutta, että komissio voi täydentää jäsenvaltioiden tarjoamia kuljetusresursseja järjestämällä lisäkuljetusresursseja, joita tarvitaan nopean avustustoiminnan varmistamiseksi suurkatastrofeissa. |
| --- | --- |

17.

tukee komission toimia, joilla pyritään parantamaan riittävän kuljetuskaluston saatavuutta, jotta nopean toimintavalmiuden kehittämistä voidaan tukea unionin tasolla, mikäli näiden toimien tarkoitus, kattavuus sekä mahdollista täytäntöönpanoa koskevat ehdot määritellään selkeästi. Komitea pitää myönteisenä mahdollisuutta, että komissio voi täydentää jäsenvaltioiden tarjoamia kuljetusresursseja järjestämällä lisäkuljetusresursseja, joita tarvitaan nopean avustustoiminnan varmistamiseksi suurkatastrofeissa.

| 18. | korostaa olevan olennaisen tärkeää, että mekanismin profiilia muutetaan reaktiivisesta ja tapauskohtaisesta pikemminkin yhdennettyyn, tehokkaaseen ja optimoituun. On välttämätöntä siirtyä tosiasiallisesti nykyisestä avun tapauskohtaisesta lähestymistavasta varhaisvaiheen suunnitteluun ja nopeaan avustustoimintaan. |
| --- | --- |

18.

korostaa olevan olennaisen tärkeää, että mekanismin profiilia muutetaan reaktiivisesta ja tapauskohtaisesta pikemminkin yhdennettyyn, tehokkaaseen ja optimoituun. On välttämätöntä siirtyä tosiasiallisesti nykyisestä avun tapauskohtaisesta lähestymistavasta varhaisvaiheen suunnitteluun ja nopeaan avustustoimintaan.

| 19. | ymmärtää komission aikeet määritellä laajasti asiakirjaan sisältyvät lähestymistavat, jotta voidaan joustavoittaa ja tehostaa pelastuspalvelumekanismin toimintaa. Komitea katsoo kuitenkin, että olisi hyödyllistä täsmentää unionin pelastuspalvelumekanismia koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 4 artiklaan sisältyviä määritelmiä ja erityisesti ”katastrofin” ja ”suurkatastrofin” määritelmiä, sillä antaisi tulevaisuudessa mahdollisuuden välttää mahdolliset sääntöjenvastaisuudet jäsenvaltioiden hyödyntäessä mekanismin kautta saatavia varoja. |
| --- | --- |

19.

ymmärtää komission aikeet määritellä laajasti asiakirjaan sisältyvät lähestymistavat, jotta voidaan joustavoittaa ja tehostaa pelastuspalvelumekanismin toimintaa. Komitea katsoo kuitenkin, että olisi hyödyllistä täsmentää unionin pelastuspalvelumekanismia koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 4 artiklaan sisältyviä määritelmiä ja erityisesti ”katastrofin” ja ”suurkatastrofin” määritelmiä, sillä antaisi tulevaisuudessa mahdollisuuden välttää mahdolliset sääntöjenvastaisuudet jäsenvaltioiden hyödyntäessä mekanismin kautta saatavia varoja.

| 20. | on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että lisäksi tulee tehostaa kriittisiä avustusvalmiuksia ja kuljetusratkaisuja sekä parantaa menettelyjä, joilla varmistetaan optimaalinen avustustoiminta, ja yhdentää nykyistä enemmän ennalta ehkäiseviä politiikkoja. |
| --- | --- |

20.

on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että lisäksi tulee tehostaa kriittisiä avustusvalmiuksia ja kuljetusratkaisuja sekä parantaa menettelyjä, joilla varmistetaan optimaalinen avustustoiminta, ja yhdentää nykyistä enemmän ennalta ehkäiseviä politiikkoja.

| 21. | arvostaa komission pyrkimyksiä parantaa avustusvalmiuksia hätätilanteissa tehostamalla koulutusta ja harjoituksia sekä kehittämällä asianmukaisia valmiussuunnitelmia. |
| --- | --- |

21.

arvostaa komission pyrkimyksiä parantaa avustusvalmiuksia hätätilanteissa tehostamalla koulutusta ja harjoituksia sekä kehittämällä asianmukaisia valmiussuunnitelmia.

Pelastuspalvelupolitiikan tärkeimmät lohkot: ennaltaehkäisy, valmius, avustustoimet ja ulkoinen ulottuvuus

| 22. | kannattaa mekanismin rakennetta, joka perustuu pelastuspalvelupolitiikan neljään päälohkoon: ennaltaehkäisy, valmius, avustustoimet ja ulkoinen ulottuvuus. Lisäksi yksi luku koskee rahoitussäännöksiä. |
| --- | --- |

22.

kannattaa mekanismin rakennetta, joka perustuu pelastuspalvelupolitiikan neljään päälohkoon: ennaltaehkäisy, valmius, avustustoimet ja ulkoinen ulottuvuus. Lisäksi yksi luku koskee rahoitussäännöksiä.

| 23. | kannattaa sellaisten toimien toteuttamista, joilla kannustetaan jäsenvaltioita ja unionin ulkopuolisia maita omaksumaan yhtenäinen lähestymistapa katastrofien hallintaan. |
| --- | --- |

23.

kannattaa sellaisten toimien toteuttamista, joilla kannustetaan jäsenvaltioita ja unionin ulkopuolisia maita omaksumaan yhtenäinen lähestymistapa katastrofien hallintaan.

| 24. | korostaa, että katastrofien ihmisille, omaisuudelle ja ympäristölle aiheuttamien vahinkojen estämiseksi on välttämätöntä toteuttaa toimia katastrofiriskejä koskevan tietopohjan parantamiseksi ja sen jatkuvaksi päivittämiseksi sekä osaamisen, parhaiden käytäntöjen ja tietojen jakamiseksi. Niin ikään on välttämätöntä lisätä tietoisuutta riskien ehkäisemisestä sekä tukea jäsenvaltioita ja unionin ulkopuolisia maita toimien toteuttamisessa kiinnittäen erityishuomiota riskinhallintasuunnitelmien valmisteluun. |
| --- | --- |

24.

korostaa, että katastrofien ihmisille, omaisuudelle ja ympäristölle aiheuttamien vahinkojen estämiseksi on välttämätöntä toteuttaa toimia katastrofiriskejä koskevan tietopohjan parantamiseksi ja sen jatkuvaksi päivittämiseksi sekä osaamisen, parhaiden käytäntöjen ja tietojen jakamiseksi. Niin ikään on välttämätöntä lisätä tietoisuutta riskien ehkäisemisestä sekä tukea jäsenvaltioita ja unionin ulkopuolisia maita toimien toteuttamisessa kiinnittäen erityishuomiota riskinhallintasuunnitelmien valmisteluun.

| 25. | pitää asianmukaisina komission suunnittelemia valmiustoimenpiteitä, joihin kuuluvat muun muassa Euroopan hätäapukeskuksen perustaminen, yhteisen hätäviestintä- ja tietojärjestelmän (CECIS) hallinnointi, katastrofien havaitsemis- ja ennakkovaroitusjärjestelmien kehittäminen sekä asiantuntijaryhmien, yksiköiden ja muiden toimijoiden potentiaalin luominen ja ylläpitäminen (koulutus, kokemusten ja osaamisen levittäminen). Samanaikaisesti komitea katsoo, että on syytä täsmentää, miten jäsenvaltiot esittävät pyynnön Euroopan hätäapukeskukselle. Käytetty ilmaisu ”mahdollisimman yksityiskohtainen pyyntö” on erittäin epätäsmällinen. Hätäapukeskus on myös sovitettava yhteen nykyisten kansallisten ja alueellisten rakenteiden kanssa. |
| --- | --- |

25.

pitää asianmukaisina komission suunnittelemia valmiustoimenpiteitä, joihin kuuluvat muun muassa Euroopan hätäapukeskuksen perustaminen, yhteisen hätäviestintä- ja tietojärjestelmän (CECIS) hallinnointi, katastrofien havaitsemis- ja ennakkovaroitusjärjestelmien kehittäminen sekä asiantuntijaryhmien, yksiköiden ja muiden toimijoiden potentiaalin luominen ja ylläpitäminen (koulutus, kokemusten ja osaamisen levittäminen). Samanaikaisesti komitea katsoo, että on syytä täsmentää, miten jäsenvaltiot esittävät pyynnön Euroopan hätäapukeskukselle. Käytetty ilmaisu ”mahdollisimman yksityiskohtainen pyyntö” on erittäin epätäsmällinen. Hätäapukeskus on myös sovitettava yhteen nykyisten kansallisten ja alueellisten rakenteiden kanssa.

| 26. | pitää asianmukaisina komission suunnittelemia toimia tapauksissa, joissa jäsenvaltio on esittänyt avunpyynnön suurkatastrofin yhteydessä tai sellaisen välittömästi uhatessa, erityisesti kun kyseessä on muualta kuin eurooppalaisista hätäapuvalmiuksista saatavien avustusryhmien, asiantuntijoiden, yksiköiden ja avustustoimien tuen liikkeelle saaminen. |
| --- | --- |

26.

pitää asianmukaisina komission suunnittelemia toimia tapauksissa, joissa jäsenvaltio on esittänyt avunpyynnön suurkatastrofin yhteydessä tai sellaisen välittömästi uhatessa, erityisesti kun kyseessä on muualta kuin eurooppalaisista hätäapuvalmiuksista saatavien avustusryhmien, asiantuntijoiden, yksiköiden ja avustustoimien tuen liikkeelle saaminen.

| 27. | kannattaa komission aloitetta perustaa eurooppalaiset hätäapuvalmiudet jäsenvaltioiden ennakkoon sitomien avustusvalmiuksien vapaaehtoisen reservin muodossa. Hätäapuvalmiuksien laatuvaatimukset on määriteltävä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Samanaikaisesti on tarpeen täsmentää sitä, miten jäsenvaltioiden tulee ilmoittaa komissiolle syistä, jotka estävät niitä antamasta valmiuksiaan käyttöön tietyssä hätätilanteessa. Lisäksi on selvennettävä, ettei avustusvalmiuksia tarvitse asettaa käyttöön tietyssä hätätapauksessa, jos niitä tarvitaan maan omia tarkoituksia varten. |
| --- | --- |

27.

kannattaa komission aloitetta perustaa eurooppalaiset hätäapuvalmiudet jäsenvaltioiden ennakkoon sitomien avustusvalmiuksien vapaaehtoisen reservin muodossa. Hätäapuvalmiuksien laatuvaatimukset on määriteltävä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Samanaikaisesti on tarpeen täsmentää sitä, miten jäsenvaltioiden tulee ilmoittaa komissiolle syistä, jotka estävät niitä antamasta valmiuksiaan käyttöön tietyssä hätätilanteessa. Lisäksi on selvennettävä, ettei avustusvalmiuksia tarvitse asettaa käyttöön tietyssä hätätapauksessa, jos niitä tarvitaan maan omia tarkoituksia varten.

| 28. | pitää välttämättömänä sisällyttää riskinhallintasuunnitelmien ajantasaistuksiin komissiolle annetut tiedot syistä, jotka estävät jäsenvaltioita antamasta valmiuksiaan käyttöön. |
| --- | --- |

28.

pitää välttämättömänä sisällyttää riskinhallintasuunnitelmien ajantasaistuksiin komissiolle annetut tiedot syistä, jotka estävät jäsenvaltioita antamasta valmiuksiaan käyttöön.

| 29. | kannattaa komission toimia eurooppalaisten hätäapuvalmiuksien säännölliseksi arvioimiseksi, sillä niiden moitteeton toiminta auttaa saavuttamaan asetetut erityistavoitteet. |
| --- | --- |

29.

kannattaa komission toimia eurooppalaisten hätäapuvalmiuksien säännölliseksi arvioimiseksi, sillä niiden moitteeton toiminta auttaa saavuttamaan asetetut erityistavoitteet.

Loppupäätelmät

| 30. | kannattaa komission aloitetta laajentaa tarkastettavana olevan päätöksen mukaista rahoitustukea varainhoitoasetuksessa säädetyissä muodoissa, erityisesti avustuksina, kulujen korvaamisena, julkisina hankintasopimuksina tai rahoitusosuuksina rahastoihin. |
| --- | --- |

30.

kannattaa komission aloitetta laajentaa tarkastettavana olevan päätöksen mukaista rahoitustukea varainhoitoasetuksessa säädetyissä muodoissa, erityisesti avustuksina, kulujen korvaamisena, julkisina hankintasopimuksina tai rahoitusosuuksina rahastoihin.

| 31. | kannattaa komission toimia, joilla pyritään yhteisvaikutukseen ja täydentävyyteen muiden unionin välineiden kanssa ja estetään tuen saaminen samanaikaisesti muista unionin rahoitusvälineistä. |
| --- | --- |

31.

kannattaa komission toimia, joilla pyritään yhteisvaikutukseen ja täydentävyyteen muiden unionin välineiden kanssa ja estetään tuen saaminen samanaikaisesti muista unionin rahoitusvälineistä.

| 32. | pitää tarkoituksenmukaisena, että komissio toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kun rahoitettavia toimia toteutetaan, unionin taloudellisia etuja suojataan asianmukaisesti petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa vastaan. |
| --- | --- |

32.

pitää tarkoituksenmukaisena, että komissio toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kun rahoitettavia toimia toteutetaan, unionin taloudellisia etuja suojataan asianmukaisesti petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa vastaan.

| 33. | korostaa samanaikaisesti tarvetta täsmentää ja yksityiskohtaistaa päätökseen sisältyviä määritelmiä sekä suurkatastrofin yhteydessä tai sellaisen välittömästi uhatessa esitettäviä avunpyyntöjä, jotta voidaan estää mahdolliset käsitteiden epäasianmukaisesta määrittelystä johtuvat sääntöjenvastaisuudet. |
| --- | --- |

33.

korostaa samanaikaisesti tarvetta täsmentää ja yksityiskohtaistaa päätökseen sisältyviä määritelmiä sekä suurkatastrofin yhteydessä tai sellaisen välittömästi uhatessa esitettäviä avunpyyntöjä, jotta voidaan estää mahdolliset käsitteiden epäasianmukaisesta määrittelystä johtuvat sääntöjenvastaisuudet.

II.   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

4 artiklan 2 kohta – Määritelmät

| Komission teksti | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tässä päätöksessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:






  2. | ’suurkatastrofilla’ tarkoitetaan tilannetta, jolla on tai jolla voi olla haitallisia vaikutuksia ihmisiin, ympäristöön tai omaisuuteen ja jonka johdosta voidaan esittää mekanismin puitteissa annettavaa apua koskeva pyyntö; |

Komission teksti

AK:n muutosehdotus

Tässä päätöksessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

2.

’suurkatastrofilla’ tarkoitetaan tilannetta, jolla on tai jolla voi olla haitallisia vaikutuksia ihmisiin, ympäristöön tai omaisuuteen ja jonka johdosta voidaan esittää mekanismin puitteissa annettavaa apua koskeva pyyntö;

Tässä päätöksessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2. | ’suurkatastrofilla’ tarkoitetaan tilannetta, jolla on tai jolla voi olla haitallisia vaikutuksia ihmisiin, ympäristöön tai omaisuuteen ja ; |
| --- | --- |

2.

’suurkatastrofilla’ tarkoitetaan tilannetta, jolla on tai jolla voi olla haitallisia vaikutuksia ihmisiin, ympäristöön tai omaisuuteen ja ;

Muutosehdotus 2

6 artikla – Riskinhallintasuunnitelmat

| Komission teksti | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle riskinhallintasuunnitelmansa tehokkaan yhteistyön varmistamiseksi mekanismin puitteissa. | 1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle riskinhallintasuunnitelmansa tehokkaan yhteistyön varmistamiseksi mekanismin puitteissa. |
| 2.   Riskinhallintasuunnitelmassa on otettava huomioon kansalliset riskinarvioinnit ja muut asiaan liittyvät riskinarvioinnit, ja sen on oltava johdonmukainen muiden kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevien asiaan liittyvien suunnitelmien kanssa. | 2.   Riskinhallintasuunnitelmassa on otettava huomioon kansalliset riskinarvioinnit ja muut asiaan liittyvät riskinarvioinnit, ja sen on oltava johdonmukainen muiden kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevien asiaan liittyvien suunnitelmien kanssa. |
| 3.   Jäsenvaltioiden on viimeistään vuoden 2016 loppuun mennessä varmistettava, että niiden riskinhallintasuunnitelmat ovat valmiita ja että ne on toimitettu komissiolle ajantasaisessa muodossa. | | |

Komission teksti

AK:n muutosehdotus

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle riskinhallintasuunnitelmansa tehokkaan yhteistyön varmistamiseksi mekanismin puitteissa.

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle riskinhallintasuunnitelmansa tehokkaan yhteistyön varmistamiseksi mekanismin puitteissa.

2.   Riskinhallintasuunnitelmassa on otettava huomioon kansalliset riskinarvioinnit ja muut asiaan liittyvät riskinarvioinnit, ja sen on oltava johdonmukainen muiden kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevien asiaan liittyvien suunnitelmien kanssa.

2.   Riskinhallintasuunnitelmassa on otettava huomioon kansalliset riskinarvioinnit ja muut asiaan liittyvät riskinarvioinnit, ja sen on oltava johdonmukainen muiden kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevien asiaan liittyvien suunnitelmien kanssa.

3.   Jäsenvaltioiden on viimeistään vuoden 2016 loppuun mennessä varmistettava, että niiden riskinhallintasuunnitelmat ovat valmiita ja että ne on toimitettu komissiolle ajantasaisessa muodossa.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden riskinhallintasuunnitelmat ovat valmiita ja että ne on toimitettu komissiolle .

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Perustelu

Koska ei ole olemassa sellaista vakiomallia, jonka perusteella tulisi laatia riskinhallintasuunnitelmat, eri suunnitelmien sisällöissä voi olla olennaisia eroja. Lisäksi paikallis- ja alueviranomaisten roolin korostaminen on välttämätöntä, sillä juuri ne voivat turvata välittömän avustustoiminnan, sillä niillä on täydelliset tiedot alueen paikallisista ja yhteisöllisistä olosuhteista. On syytä ottaa käyttöön kalenteri, jonka mukaan jäsenvaltiot toimittavat suunnitelmat ja ajantasaistavat niitä säännöllisesti, sekä velvoittaa jäsenvaltiot tapauskohtaiseen ajantasaistamiseen silloin, kun senhetkiseen suunnitelmaan tulee äkillisiä ja ennakoimattomia muutoksia.

Muutosehdotus 3

7 artiklan a kohta – Komission yleiset valmiustoimet

| Komission teksti | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio toteuttaa seuraavat valmiustoimet:






  (a) | perustaa Euroopan hätäapukeskuksen ja hallinnoi sitä varmistamalla sen olevan toimintavalmiudessa ympäri vuorokauden seitsemänä päivänä viikossa ja palvelevan jäsenvaltioita ja komissiota mekanismin toimintaa varten; |

Komission teksti

AK:n muutosehdotus

Komissio toteuttaa seuraavat valmiustoimet:

(a)

perustaa Euroopan hätäapukeskuksen ja hallinnoi sitä varmistamalla sen olevan toimintavalmiudessa ympäri vuorokauden seitsemänä päivänä viikossa ja palvelevan jäsenvaltioita ja komissiota mekanismin toimintaa varten;

Komissio toteuttaa seuraavat valmiustoimet:

| (a) | perustaa Euroopan hätäapukeskuksen ja hallinnoi sitä varmistamalla sen olevan toimintavalmiudessa ympäri vuorokauden seitsemänä päivänä viikossa ja palvelevan jäsenvaltioita ja komissiota mekanismin toimintaa varten; |
| --- | --- |

(a)

perustaa Euroopan hätäapukeskuksen ja hallinnoi sitä varmistamalla sen olevan toimintavalmiudessa ympäri vuorokauden seitsemänä päivänä viikossa ja palvelevan jäsenvaltioita ja komissiota mekanismin toimintaa varten;

Hätäapukeskuksen perustamisen ja hallinnoinnin osalta on varmistettava, ettei unionitasolla luoda rinnakkaisia rakenteita eikä epäselviä toimintatapoja. Tämän vuoksi on ehdotetussa päätöksessä hätäapukeskusta käsittelevässä 7 artiklassa säädettävä, että kansalliset ja alueelliset rakenteet on otettava huomioon ja että hätäapukeskus on sovitettava yhteen kyseisten rakenteiden kanssa.

Muutosehdotus 4

11 artiklan 3 ja 7 kohta – Eurooppalaiset hätäapuvalmiudet

| Komission teksti | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Perustetaan eurooppalaiset hätäapuvalmiudet jäsenvaltioiden ennakkoon sitomien avustusvalmiuksien vapaaehtoisen reservin muodossa. | 1.   Perustetaan eurooppalaiset hätäapuvalmiudet jäsenvaltioiden ennakkoon sitomien avustusvalmiuksien vapaaehtoisen reservin muodossa. |
| 2.   Komissio määrittää yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa viiteskenaarioiden pohjalta eurooppalaisiin hätäapuvalmiuksiin tarvittavien valmiuksien lajit ja määrän, jäljempänä ’valmiustavoitteet’. | 2.   Komissio määrittää yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa viiteskenaarioiden pohjalta eurooppalaisiin hätäapuvalmiuksiin tarvittavien valmiuksien lajit ja määrän, jäljempänä ’valmiustavoitteet’. |
| 3.   Komissio määrittää eurooppalaisiin hätäapuvalmiuksiin sidottavien valmiuksien laatuvaatimukset. Jäsenvaltiot vastaavat niiden laadun varmistamisesta. | 3.   Komissio määrittää eurooppalaisiin hätäapuvalmiuksiin sidottavien valmiuksien laatuvaatimukset. Jäsenvaltiot vastaavat niiden laadun varmistamisesta. |
| 4.   Komissio laatii jäsenvaltioiden eurooppalaisten hätäapuvalmiuksien käyttöön antamia valmiuksia varten hyväksyntä- ja rekisteröintiprosessin ja hallinnoi sitä. | 4.   Komissio laatii jäsenvaltioiden eurooppalaisten hätäapuvalmiuksien käyttöön antamia valmiuksia varten hyväksyntä- ja rekisteröintiprosessin ja hallinnoi sitä. |
| 5.   Jäsenvaltiot nimeävät ja rekisteröivät vapaaehtoisesti valmiudet, jotka ne sitovat eurooppalaisten hätäapuvalmiuksien käyttöön. Kahden tai useamman jäsenvaltion tarjoamien monikansallisten yksikköjen rekisteröinnistä huolehtivat kaikki asianomaiset jäsenvaltiot yhdessä. | 5.   Jäsenvaltiot nimeävät ja rekisteröivät vapaaehtoisesti valmiudet, jotka ne sitovat eurooppalaisten hätäapuvalmiuksien käyttöön. Kahden tai useamman jäsenvaltion tarjoamien monikansallisten yksikköjen rekisteröinnistä huolehtivat kaikki asianomaiset jäsenvaltiot yhdessä. |
| 6.   Eurooppalaisiin hätäapuvalmiuksiin rekisteröidyt valmiudet ovat käytettävissä hätäapuoperaatioihin mekanismin puitteissa Euroopan hätäapukeskuksen kautta esitetystä komission pyynnöstä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle mahdollisimman nopeasti, jos on olemassa pakottavia syitä, jotka estävät niitä antamasta valmiuksiaan käyttöön tietyssä hätätilanteessa. | 6.   Eurooppalaisiin hätäapuvalmiuksiin rekisteröidyt valmiudet ovat käytettävissä hätäapuoperaatioihin mekanismin puitteissa Euroopan hätäapukeskuksen kautta esitetystä komission pyynnöstä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle mahdollisimman nopeasti, jos on olemassa pakottavia syitä, jotka estävät niitä antamasta valmiuksiaan käyttöön tietyssä hätätilanteessa. |
| 7.   Jos valmiudet otetaan käyttöön, ne pysyvät jäsenvaltioiden määräysvallassa ja ohjauksessa. Komissio varmistaa eri valmiuksien koordinoinnin Euroopan hätäapukeskuksen välityksellä. Valmiudet ovat käytettävissä jäsenvaltioiden kansallisiin tarkoituksiin silloin, kun niitä ei ole otettu käyttöön operaatioihin mekanismin puitteissa. | 7.   Jos valmiudet otetaan käyttöön, ne pysyvät jäsenvaltioiden määräysvallassa ja ohjauksessa. Komissio varmistaa eri valmiuksien koordinoinnin Euroopan hätäapukeskuksen välityksellä. |
| 8.   Jäsenvaltiot ja komissio varmistavat, että eurooppalaisten hätäapuvalmiuksien avustustoimilla on asianmukainen näkyvyys. | 8.   Jäsenvaltiot ja komissio varmistavat, että eurooppalaisten hätäapuvalmiuksien avustustoimilla on asianmukainen näkyvyys. |

Komission teksti

AK:n muutosehdotus

1.   Perustetaan eurooppalaiset hätäapuvalmiudet jäsenvaltioiden ennakkoon sitomien avustusvalmiuksien vapaaehtoisen reservin muodossa.

1.   Perustetaan eurooppalaiset hätäapuvalmiudet jäsenvaltioiden ennakkoon sitomien avustusvalmiuksien vapaaehtoisen reservin muodossa.

2.   Komissio määrittää yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa viiteskenaarioiden pohjalta eurooppalaisiin hätäapuvalmiuksiin tarvittavien valmiuksien lajit ja määrän, jäljempänä ’valmiustavoitteet’.

2.   Komissio määrittää yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa viiteskenaarioiden pohjalta eurooppalaisiin hätäapuvalmiuksiin tarvittavien valmiuksien lajit ja määrän, jäljempänä ’valmiustavoitteet’.

3.   Komissio määrittää eurooppalaisiin hätäapuvalmiuksiin sidottavien valmiuksien laatuvaatimukset. Jäsenvaltiot vastaavat niiden laadun varmistamisesta.

3.   Komissio määrittää eurooppalaisiin hätäapuvalmiuksiin sidottavien valmiuksien laatuvaatimukset. Jäsenvaltiot vastaavat niiden laadun varmistamisesta.

4.   Komissio laatii jäsenvaltioiden eurooppalaisten hätäapuvalmiuksien käyttöön antamia valmiuksia varten hyväksyntä- ja rekisteröintiprosessin ja hallinnoi sitä.

4.   Komissio laatii jäsenvaltioiden eurooppalaisten hätäapuvalmiuksien käyttöön antamia valmiuksia varten hyväksyntä- ja rekisteröintiprosessin ja hallinnoi sitä.

5.   Jäsenvaltiot nimeävät ja rekisteröivät vapaaehtoisesti valmiudet, jotka ne sitovat eurooppalaisten hätäapuvalmiuksien käyttöön. Kahden tai useamman jäsenvaltion tarjoamien monikansallisten yksikköjen rekisteröinnistä huolehtivat kaikki asianomaiset jäsenvaltiot yhdessä.

5.   Jäsenvaltiot nimeävät ja rekisteröivät vapaaehtoisesti valmiudet, jotka ne sitovat eurooppalaisten hätäapuvalmiuksien käyttöön. Kahden tai useamman jäsenvaltion tarjoamien monikansallisten yksikköjen rekisteröinnistä huolehtivat kaikki asianomaiset jäsenvaltiot yhdessä.

6.   Eurooppalaisiin hätäapuvalmiuksiin rekisteröidyt valmiudet ovat käytettävissä hätäapuoperaatioihin mekanismin puitteissa Euroopan hätäapukeskuksen kautta esitetystä komission pyynnöstä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle mahdollisimman nopeasti, jos on olemassa pakottavia syitä, jotka estävät niitä antamasta valmiuksiaan käyttöön tietyssä hätätilanteessa.

6.   Eurooppalaisiin hätäapuvalmiuksiin rekisteröidyt valmiudet ovat käytettävissä hätäapuoperaatioihin mekanismin puitteissa Euroopan hätäapukeskuksen kautta esitetystä komission pyynnöstä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle mahdollisimman nopeasti, jos on olemassa pakottavia syitä, jotka estävät niitä antamasta valmiuksiaan käyttöön tietyssä hätätilanteessa.

7.   Jos valmiudet otetaan käyttöön, ne pysyvät jäsenvaltioiden määräysvallassa ja ohjauksessa. Komissio varmistaa eri valmiuksien koordinoinnin Euroopan hätäapukeskuksen välityksellä. Valmiudet ovat käytettävissä jäsenvaltioiden kansallisiin tarkoituksiin silloin, kun niitä ei ole otettu käyttöön operaatioihin mekanismin puitteissa.

7.   Jos valmiudet otetaan käyttöön, ne pysyvät jäsenvaltioiden määräysvallassa ja ohjauksessa. Komissio varmistaa eri valmiuksien koordinoinnin Euroopan hätäapukeskuksen välityksellä.

8.   Jäsenvaltiot ja komissio varmistavat, että eurooppalaisten hätäapuvalmiuksien avustustoimilla on asianmukainen näkyvyys.

8.   Jäsenvaltiot ja komissio varmistavat, että eurooppalaisten hätäapuvalmiuksien avustustoimilla on asianmukainen näkyvyys.

Muutosehdotus 5

15 artikla – Suurkatastrofien avustustoimet unionissa

| Komission teksti | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jos unionissa tapahtuu tai uhkaa välittömästi tapahtua suurkatastrofi, jäsenvaltio voi pyytää apua Euroopan hätäapukeskuksen välityksellä. Pyynnön on oltava mahdollisimman yksityiskohtainen. | 1.   Jos unionissa tapahtuu tai uhkaa välittömästi tapahtua suurkatastrofi, jäsenvaltio voi pyytää apua Euroopan hätäapukeskuksen välityksellä. Pyynnön on oltava yksityiskohtainen | |

Komission teksti

AK:n muutosehdotus

1.   Jos unionissa tapahtuu tai uhkaa välittömästi tapahtua suurkatastrofi, jäsenvaltio voi pyytää apua Euroopan hätäapukeskuksen välityksellä. Pyynnön on oltava mahdollisimman yksityiskohtainen.

1.   Jos unionissa tapahtuu tai uhkaa välittömästi tapahtua suurkatastrofi, jäsenvaltio voi pyytää apua Euroopan hätäapukeskuksen välityksellä. Pyynnön on oltava yksityiskohtainen

Perustelu

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Kun jäsenvaltiot esittävät avunpyynnössään täsmällisemmät tiedot suurkatastrofin yhteydessä, mekanismin puitteissa voidaan tarjota apua tehokkaammin, kohdennetummin ja kustannustehokkaammin. Tällöin voidaan myös saavuttaa asetettu tavoite nopeammin, mikä on aivan olennaisen tärkeää katastrofitilanteessa.

Bryssel 19. heinäkuuta 2012

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 277/171 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 277/171

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Vastuullisia liikeyrityksiä koskeva paketti”

2012/C 277/17

ALUEIDEN KOMITEA

| — | pitää tervetulleena sitä, että komissio on asettanut yhteisötalouden ja sosiaalisen innovoinnin keskeiselle sijalle Eurooppa 2020 -strategiansa Innovaatiounioni-lippulaivahankkeessa, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisessa foorumissa ja sisämarkkinoiden toimenpidepaketissa. |
| --- | --- |

—

pitää tervetulleena sitä, että komissio on asettanut yhteisötalouden ja sosiaalisen innovoinnin keskeiselle sijalle Eurooppa 2020 -strategiansa Innovaatiounioni-lippulaivahankkeessa, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisessa foorumissa ja sisämarkkinoiden toimenpidepaketissa.

| — | on samaa mieltä siitä, että yritysten yhteiskuntavastuun strateginen tarkastelu on entistä tärkeämpää yritysten kilpailukyvyn kannalta. Siitä voi olla etua riskinhallinnan, kustannussäästöjen, pääoman saannin, asiakassuhteiden, henkilöstöjohtamisen ja innovointivalmiuden kannalta. Kiinnittämällä huomiota yhteiskuntavastuuseensa yritykset voivat lujittaa työntekijöiden, kuluttajien ja kansalaisten niitä kohtaan tuntemaa luottamusta. |
| --- | --- |

—

on samaa mieltä siitä, että yritysten yhteiskuntavastuun strateginen tarkastelu on entistä tärkeämpää yritysten kilpailukyvyn kannalta. Siitä voi olla etua riskinhallinnan, kustannussäästöjen, pääoman saannin, asiakassuhteiden, henkilöstöjohtamisen ja innovointivalmiuden kannalta. Kiinnittämällä huomiota yhteiskuntavastuuseensa yritykset voivat lujittaa työntekijöiden, kuluttajien ja kansalaisten niitä kohtaan tuntemaa luottamusta.

| — | suhtautuu myönteisesti komission eurooppalaisille yritysjohtajille tekemään vetoomukseen edistää tiiviissä yhteistyössä julkisviranomaisten ja muiden omien sidosryhmiensä kanssa vastuullista yritystoiminnan harjoittamista yhä useammissa EU:n yrityksissä vuosille 2015 ja 2020 asetetuin selkein tavoittein. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti komission eurooppalaisille yritysjohtajille tekemään vetoomukseen edistää tiiviissä yhteistyössä julkisviranomaisten ja muiden omien sidosryhmiensä kanssa vastuullista yritystoiminnan harjoittamista yhä useammissa EU:n yrityksissä vuosille 2015 ja 2020 asetetuin selkein tavoittein.

| — | kehottaa Euroopan komissiota kiinnittämään entistä enemmän huomiota kehityksen eri tasoihin ja Euroopan unionissa edelleen havaittaviin alueellisiin eroihin. Jäsenvaltioiden sekä alueiden ja kaupunkien tilanne suhteessa Eurooppa 2020 -strategiassa määriteltyihin viiteen tavoitteeseen, jotka koskevat työllisyyttä, tutkimusta ja innovointia, ilmastonmuutosta ja energiaa, koulutusta ja köyhyyden torjuntaa, vaihtelee huomattavasti, ja kriisi vaikuttaa niihin eri voimakkuudella. |
| --- | --- |

—

kehottaa Euroopan komissiota kiinnittämään entistä enemmän huomiota kehityksen eri tasoihin ja Euroopan unionissa edelleen havaittaviin alueellisiin eroihin. Jäsenvaltioiden sekä alueiden ja kaupunkien tilanne suhteessa Eurooppa 2020 -strategiassa määriteltyihin viiteen tavoitteeseen, jotka koskevat työllisyyttä, tutkimusta ja innovointia, ilmastonmuutosta ja energiaa, koulutusta ja köyhyyden torjuntaa, vaihtelee huomattavasti, ja kriisi vaikuttaa niihin eri voimakkuudella.

| Esittelijä | Satu TIETARI (FI, ALDE), Säkylän kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle vastuullisia liikeyrityksiä koskevasta paketista, johon kuuluvat






  — | johdantona toimiva tiedonanto
  COM(2011) 685 final |

Esittelijä

Satu TIETARI (FI, ALDE), Säkylän kunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirjat

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle vastuullisia liikeyrityksiä koskevasta paketista, johon kuuluvat

—

johdantona toimiva tiedonanto

COM(2011) 685 final

| — | ehdotus tilinpäätösdirektiivien muuttamisesta
  COM(2011) 684 final |
| --- | --- |

—

ehdotus tilinpäätösdirektiivien muuttamisesta

COM(2011) 684 final

| — | ehdotus avoimuusdirektiivin muuttamisesta
  COM(2011) 683 final |
| --- | --- |

—

ehdotus avoimuusdirektiivin muuttamisesta

COM(2011) 683 final

| — | tiedonanto yritysten yhteiskuntavastuusta
  COM(2011) 681 final |
| --- | --- |

—

tiedonanto yritysten yhteiskuntavastuusta

COM(2011) 681 final

| — | tiedonanto sosiaalisen yrittäjyyden aloitteesta
  COM(2011) 682 final. |
| --- | --- |

—

tiedonanto sosiaalisen yrittäjyyden aloitteesta

COM(2011) 682 final.

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | pitää tervetulleena sitä, että komissio on asettanut yhteisötalouden ja sosiaalisen innovoinnin keskeiselle sijalle Eurooppa 2020 -strategiansa Innovaatiounioni-lippulaivahankkeessa, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisessa foorumissa ja sisämarkkinoiden toimenpidepaketissa. |
| --- | --- |

1.

pitää tervetulleena sitä, että komissio on asettanut yhteisötalouden ja sosiaalisen innovoinnin keskeiselle sijalle Eurooppa 2020 -strategiansa Innovaatiounioni-lippulaivahankkeessa, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisessa foorumissa ja sisämarkkinoiden toimenpidepaketissa.

| 2. | on samaa mieltä siitä, että yritysten yhteiskuntavastuun strateginen tarkastelu on entistä tärkeämpää yritysten kilpailukyvyn kannalta. Siitä voi olla etua riskinhallinnan, kustannussäästöjen, pääoman saannin, asiakassuhteiden, henkilöstöjohtamisen ja innovointivalmiuden kannalta. Kiinnittämällä huomiota yhteiskuntavastuuseensa yritykset voivat lujittaa työntekijöiden, kuluttajien ja kansalaisten niitä kohtaan tuntemaa luottamusta. |
| --- | --- |

2.

on samaa mieltä siitä, että yritysten yhteiskuntavastuun strateginen tarkastelu on entistä tärkeämpää yritysten kilpailukyvyn kannalta. Siitä voi olla etua riskinhallinnan, kustannussäästöjen, pääoman saannin, asiakassuhteiden, henkilöstöjohtamisen ja innovointivalmiuden kannalta. Kiinnittämällä huomiota yhteiskuntavastuuseensa yritykset voivat lujittaa työntekijöiden, kuluttajien ja kansalaisten niitä kohtaan tuntemaa luottamusta.

| 3. | suhtautuu myönteisesti komission eurooppalaisille yritysjohtajille tekemään vetoomukseen edistää tiiviissä yhteistyössä julkisviranomaisten ja muiden omien sidosryhmiensä kanssa vastuullista yritystoiminnan harjoittamista yhä useammissa EU:n yrityksissä vuosiin 2015 ja 2020 asetetuin selkein tavoittein. |
| --- | --- |

3.

suhtautuu myönteisesti komission eurooppalaisille yritysjohtajille tekemään vetoomukseen edistää tiiviissä yhteistyössä julkisviranomaisten ja muiden omien sidosryhmiensä kanssa vastuullista yritystoiminnan harjoittamista yhä useammissa EU:n yrityksissä vuosiin 2015 ja 2020 asetetuin selkein tavoittein.

| 4. | kannattaa komission pyrkimystä olla antamatta koko Euroopan alueelle suunnattua sosiaalisen yrittäjyyden vakiomääritelmää, joka sitoisi kaikkia osapuolia ja johtaisi liian tiukkaan sääntelyyn sekä tukee ehdotusta yhteisistä periaatteista, jotta voidaan ottaa huomioon eri jäsenvaltioiden poliittiset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset strategiat sekä valmiudet. Kielen ja terminologian tulee kuitenkin olla yhdenmukaista kaikissa EU-maissa. |
| --- | --- |

4.

kannattaa komission pyrkimystä olla antamatta koko Euroopan alueelle suunnattua sosiaalisen yrittäjyyden vakiomääritelmää, joka sitoisi kaikkia osapuolia ja johtaisi liian tiukkaan sääntelyyn sekä tukee ehdotusta yhteisistä periaatteista, jotta voidaan ottaa huomioon eri jäsenvaltioiden poliittiset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset strategiat sekä valmiudet. Kielen ja terminologian tulee kuitenkin olla yhdenmukaista kaikissa EU-maissa.

| 5. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission sitoumukseen rakentaa vahvaa, kilpailukykyistä ja kestävään kasvuun suuntaavaa Eurooppaa talouden elpymisen vahvistamiseksi. Kilpailukykyisen ja kestävään kehitykseen perustuvan liiketoiminnan tukeminen on asetettu keskeiselle sijalle (1) Eurooppa 2020 -strategiassa. |
| --- | --- |

5.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission sitoumukseen rakentaa vahvaa, kilpailukykyistä ja kestävään kasvuun suuntaavaa Eurooppaa talouden elpymisen vahvistamiseksi. Kilpailukykyisen ja kestävään kehitykseen perustuvan liiketoiminnan tukeminen on asetettu keskeiselle sijalle (1) Eurooppa 2020 -strategiassa.

| 6. | muistuttaa, että kilpailukykyyn vaikuttavat uudet muuttujat ovat kyseenalaistaneet Euroopan talouden roolin maailmassa ja että Eurooppa 2020 -strategiaa on tuettava voimakkaasti, jotta Euroopan talous saavuttaa uudelleen asemansa. Yhteiskunnallisella näkökulmalla on oltava tässä prosessissa keskeinen rooli kasvun vauhdittajana. |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että kilpailukykyyn vaikuttavat uudet muuttujat ovat kyseenalaistaneet Euroopan talouden roolin maailmassa ja että Eurooppa 2020 -strategiaa on tuettava voimakkaasti, jotta Euroopan talous saavuttaa uudelleen asemansa. Yhteiskunnallisella näkökulmalla on oltava tässä prosessissa keskeinen rooli kasvun vauhdittajana.

| 7. | korostaa, että pyrittäessä vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin on tärkeää hyödyntää Euroopan unionin tason toiminnasta saatavaa lisäarvoa. Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet voidaan saavuttaa vain yhdistämällä jäsenvaltioiden voimavarat ja luomalla synergiaetuja. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että pyrittäessä vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin on tärkeää hyödyntää Euroopan unionin tason toiminnasta saatavaa lisäarvoa. Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet voidaan saavuttaa vain yhdistämällä jäsenvaltioiden voimavarat ja luomalla synergiaetuja.

| 8. | kannattaa kokonaisvaltaisen yhteistyön lisäämistä sekä alueiden ja jäsenvaltioiden välisiä sopimuksia sitoutumiseksi Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden täyttämiseen. |
| --- | --- |

8.

kannattaa kokonaisvaltaisen yhteistyön lisäämistä sekä alueiden ja jäsenvaltioiden välisiä sopimuksia sitoutumiseksi Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden täyttämiseen.

| 9. | kehottaa Euroopan komissiota kiinnittämään entistä enemmän huomiota kehityksen eri tasoihin ja Euroopan unionissa edelleen havaittaviin alueellisiin eroihin. Jäsenvaltioiden sekä alueiden ja kaupunkien tilanne suhteessa Eurooppa 2020 -strategiassa määriteltyihin viiteen tavoitteeseen, jotka koskevat työllisyyttä, tutkimusta ja innovointia, ilmastonmuutosta ja energiaa, koulutusta ja köyhyyden torjuntaa, vaihtelee huomattavasti, ja kriisi vaikuttaa niihin eri voimakkuudella. |
| --- | --- |

9.

kehottaa Euroopan komissiota kiinnittämään entistä enemmän huomiota kehityksen eri tasoihin ja Euroopan unionissa edelleen havaittaviin alueellisiin eroihin. Jäsenvaltioiden sekä alueiden ja kaupunkien tilanne suhteessa Eurooppa 2020 -strategiassa määriteltyihin viiteen tavoitteeseen, jotka koskevat työllisyyttä, tutkimusta ja innovointia, ilmastonmuutosta ja energiaa, koulutusta ja köyhyyden torjuntaa, vaihtelee huomattavasti, ja kriisi vaikuttaa niihin eri voimakkuudella.

| 10. | kannattaa yritystoiminnan vastuullisen harjoittamisen tukemista ja palkitsemista markkinoilla esimerkiksi investointitukien ja julkisten hankintojen kautta. Tukea tulisi suunnata toimijoille, jotka tunnustavat työntekijöiden keskeisen merkityksen yritysten kehitykselle. Työttömyysvaarassa oleviksi katsottaviin ryhmiin kuuluvien henkilöiden työllistäminen tulisi palkita jäljittelyvaikutuksen aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

10.

kannattaa yritystoiminnan vastuullisen harjoittamisen tukemista ja palkitsemista markkinoilla esimerkiksi investointitukien ja julkisten hankintojen kautta. Tukea tulisi suunnata toimijoille, jotka tunnustavat työntekijöiden keskeisen merkityksen yritysten kehitykselle. Työttömyysvaarassa oleviksi katsottaviin ryhmiin kuuluvien henkilöiden työllistäminen tulisi palkita jäljittelyvaikutuksen aikaansaamiseksi.

| 11. | on tyytyväinen komission ehdotukseen julkisen tunnustuksen antamisesta yritysten yhteiskuntavastuunsa alalla toteuttamille toimille. EU voi auttaa levittämään hyviä käytäntöjä, vahvistaa vertaisoppimista ja kannustaa yhä useampia yrityksiä kehittämään oman strategisen lähestymistapansa yhteiskuntavastuuasioihin. |
| --- | --- |

11.

on tyytyväinen komission ehdotukseen julkisen tunnustuksen antamisesta yritysten yhteiskuntavastuunsa alalla toteuttamille toimille. EU voi auttaa levittämään hyviä käytäntöjä, vahvistaa vertaisoppimista ja kannustaa yhä useampia yrityksiä kehittämään oman strategisen lähestymistapansa yhteiskuntavastuuasioihin.

| 12. | pyytää Euroopan komissiota laatimaan säädöksen, jonka mukaan sijoitusrahastot ja rahoituslaitokset olisivat velvollisia ilmoittamaan asiakkailleen (kansalaisille, yrityksille, viranomaisille jne.) käyttämistään eettisistä tai vastuullisista sijoitusperusteista tai noudattamistaan normeista ja säännöstöistä uudenlaisen eettisen arvomaailman valtavirtaistamiseksi. |
| --- | --- |

12.

pyytää Euroopan komissiota laatimaan säädöksen, jonka mukaan sijoitusrahastot ja rahoituslaitokset olisivat velvollisia ilmoittamaan asiakkailleen (kansalaisille, yrityksille, viranomaisille jne.) käyttämistään eettisistä tai vastuullisista sijoitusperusteista tai noudattamistaan normeista ja säännöstöistä uudenlaisen eettisen arvomaailman valtavirtaistamiseksi.

| 13. | kannattaa sellaisen eurooppalaisen välineen perustamista, jolla helpotetaan sosiaalisten yritysten rahoituksen saantia. |
| --- | --- |

13.

kannattaa sellaisen eurooppalaisen välineen perustamista, jolla helpotetaan sosiaalisten yritysten rahoituksen saantia.

| 14. | ehdottaa, että Euroopan komissio ja alueiden komitea seuraavat ja arvioivat säännöllisesti asian täytäntöönpanoa ja siitä tiedottamista. Tiedottamalla yhteiskuntaan ja ympäristöön, myös ilmastoon, liittyvistä seikoista voidaan vahvistaa sitoutumista erilaisiin kehittämistoimenpiteisiin, mikä edistää kestävän kehityksen kannalta olennaisten riskien havaitsemista. |
| --- | --- |

14.

ehdottaa, että Euroopan komissio ja alueiden komitea seuraavat ja arvioivat säännöllisesti asian täytäntöönpanoa ja siitä tiedottamista. Tiedottamalla yhteiskuntaan ja ympäristöön, myös ilmastoon, liittyvistä seikoista voidaan vahvistaa sitoutumista erilaisiin kehittämistoimenpiteisiin, mikä edistää kestävän kehityksen kannalta olennaisten riskien havaitsemista.

| 15. | ymmärtää, että yhteiskuntavastuun kehittäminen edellyttää yrityksiltä uusia taitoja sekä arvojen ja käyttäytymisen muutosta. Jäsenvaltioiden tehtävä voi olla merkittävä kannustettaessa oppilaitoksia sisällyttämään yritysten yhteiskuntavastuu, kestävä kehitys ja vastuullinen kansalaisuus asiaan liittyviin koulutusohjelmiin – niin keskiasteella kuin korkeakouluissa. |
| --- | --- |

15.

ymmärtää, että yhteiskuntavastuun kehittäminen edellyttää yrityksiltä uusia taitoja sekä arvojen ja käyttäytymisen muutosta. Jäsenvaltioiden tehtävä voi olla merkittävä kannustettaessa oppilaitoksia sisällyttämään yritysten yhteiskuntavastuu, kestävä kehitys ja vastuullinen kansalaisuus asiaan liittyviin koulutusohjelmiin – niin keskiasteella kuin korkeakouluissa.

| 16. | on tyytyväinen siihen, että aloitteessa on annettu koulutukselle, sosiaaliselle tietoisuudelle ja kehitystoiminnan tunnistamiselle keskeinen rooli EU:n uudessa kasvumallissa, ja kannattaa komission ajatusta ohjata ja antaa niille koulutushankkeille rahoitusta, jotka tukevat yhteiskuntavastuuta. Komitea katsoo, että sosiaalisten yrittäjyysasenteiden muokkaamisen tulisi alkaa jo koulutuksen varhaisimmassa vaiheessa. Näin edistettäisiin asianmukaista tietoisuutta henkilöpääoman roolista taloudessa. |
| --- | --- |

16.

on tyytyväinen siihen, että aloitteessa on annettu koulutukselle, sosiaaliselle tietoisuudelle ja kehitystoiminnan tunnistamiselle keskeinen rooli EU:n uudessa kasvumallissa, ja kannattaa komission ajatusta ohjata ja antaa niille koulutushankkeille rahoitusta, jotka tukevat yhteiskuntavastuuta. Komitea katsoo, että sosiaalisten yrittäjyysasenteiden muokkaamisen tulisi alkaa jo koulutuksen varhaisimmassa vaiheessa. Näin edistettäisiin asianmukaista tietoisuutta henkilöpääoman roolista taloudessa.

| 17. | myöntää, että itse teollisuuden käsite on laajentunut ja ns. uuden verkostomaiseen toimintaan perustuvan teollisuuden merkitys on kasvanut. Yhteiskuntavastuullisuuden lisääminen kaikkiin työvaiheisiin edistää näiden yritysten kehittymistä. |
| --- | --- |

17.

myöntää, että itse teollisuuden käsite on laajentunut ja ns. uuden verkostomaiseen toimintaan perustuvan teollisuuden merkitys on kasvanut. Yhteiskuntavastuullisuuden lisääminen kaikkiin työvaiheisiin edistää näiden yritysten kehittymistä.

| 18. | tunnistaa, että yhteiskuntavastuun laajentaminen liike-elämää koskevaksi on ratkaiseva haaste ihmisoikeuksia koskevan EU:n politiikan johdonmukaisuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

18.

tunnistaa, että yhteiskuntavastuun laajentaminen liike-elämää koskevaksi on ratkaiseva haaste ihmisoikeuksia koskevan EU:n politiikan johdonmukaisuuden parantamiseksi.

| 19. | muistuttaa, että YK:n perusperiaatteiden entistä tehokkaampi täytäntöönpano edistää EU:n tavoitteita yksittäisissä ihmisoikeuskysymyksissä ja keskeisissä työelämän normeissa, mukaan lukien lapsityövoiman käyttö, vankien pakkotyön käyttö, ihmisten salakuljetus, naisten ja miesten tasa-arvo, syrjimättömyys, yhdistymisvapaus ja kollektiivinen neuvotteluoikeus. |
| --- | --- |

19.

muistuttaa, että YK:n perusperiaatteiden entistä tehokkaampi täytäntöönpano edistää EU:n tavoitteita yksittäisissä ihmisoikeuskysymyksissä ja keskeisissä työelämän normeissa, mukaan lukien lapsityövoiman käyttö, vankien pakkotyön käyttö, ihmisten salakuljetus, naisten ja miesten tasa-arvo, syrjimättömyys, yhdistymisvapaus ja kollektiivinen neuvotteluoikeus.

| 20. | huomauttaa, että Euroopan unionin pitäisi investoida niihin toimenpiteisiin, joiden yhteiskunnallis-taloudellinen potentiaali on suurin, ja kannattaa komission aikomusta tehdä yhteistyötä vuonna 2012 yritysten ja sidosryhmien kanssa kehittääkseen YK:n perusperiaatteiden pohjalta ihmisoikeuksia koskevia toimintaohjeita osalle toimialoista sekä pienille ja keskisuurille yrityksille. |
| --- | --- |

20.

huomauttaa, että Euroopan unionin pitäisi investoida niihin toimenpiteisiin, joiden yhteiskunnallis-taloudellinen potentiaali on suurin, ja kannattaa komission aikomusta tehdä yhteistyötä vuonna 2012 yritysten ja sidosryhmien kanssa kehittääkseen YK:n perusperiaatteiden pohjalta ihmisoikeuksia koskevia toimintaohjeita osalle toimialoista sekä pienille ja keskisuurille yrityksille.

| 21. | toteaa toistamiseen, että yhtenä tärkeimpänä tavoitteena tulisi olla entistä vastuullisemman ja avoimemman rahoitusjärjestelmän toteuttaminen. Sijoittajien tulisi huomioida pääoman kohdentamisessa asiaan liittyvät muutkin kuin senhetkiset taloudelliset hyödyt. Vastuullinen henkilöstöpolitiikka synnyttää pitkäaikaisia kilpailuetuja, jotka puolestaan tuottavat huomattavaa taloudellista hyötyä. |
| --- | --- |

21.

toteaa toistamiseen, että yhtenä tärkeimpänä tavoitteena tulisi olla entistä vastuullisemman ja avoimemman rahoitusjärjestelmän toteuttaminen. Sijoittajien tulisi huomioida pääoman kohdentamisessa asiaan liittyvät muutkin kuin senhetkiset taloudelliset hyödyt. Vastuullinen henkilöstöpolitiikka synnyttää pitkäaikaisia kilpailuetuja, jotka puolestaan tuottavat huomattavaa taloudellista hyötyä.

| 22. | katsoo, että yhteiskuntavastuullisuuden tavoitteena on oltava sellaisten prosessien kehittäminen, joiden avulla niukkenevia resursseja pystytään hallinnoimaan entistä tehokkaammin, vastuullisemmin ja läpinäkyvämmin, sekä yhteiskuntavastuullisten toimenpiteiden käytön lisääminen. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että yhteiskuntavastuullisuuden tavoitteena on oltava sellaisten prosessien kehittäminen, joiden avulla niukkenevia resursseja pystytään hallinnoimaan entistä tehokkaammin, vastuullisemmin ja läpinäkyvämmin, sekä yhteiskuntavastuullisten toimenpiteiden käytön lisääminen.

| 23. | muistuttaa, että väestönkehitys ja uudet kulutusmallit liittyvät toisiinsa. Kehittyneiden maiden väestön ikääntyminen luo uusia sosiaalipalvelujen tarpeita mutta se tarjoaa myös mahdollisuuksia yhteiskuntavastuullisten yritysten luomiseen. |
| --- | --- |

23.

muistuttaa, että väestönkehitys ja uudet kulutusmallit liittyvät toisiinsa. Kehittyneiden maiden väestön ikääntyminen luo uusia sosiaalipalvelujen tarpeita mutta se tarjoaa myös mahdollisuuksia yhteiskuntavastuullisten yritysten luomiseen.

| 24. | ehdottaa, että Euroopan komissio ja alueiden komitea etsisivät eettisiä ja arvopohjaisia toimenpiteitä, joiden avulla yritysten motivaatio yhteiskuntavastuun kehittämiseen lisääntyy. Tämä edellyttää uusia taitoja sekä arvojen ja käyttäytymisen muutosta. |
| --- | --- |

24.

ehdottaa, että Euroopan komissio ja alueiden komitea etsisivät eettisiä ja arvopohjaisia toimenpiteitä, joiden avulla yritysten motivaatio yhteiskuntavastuun kehittämiseen lisääntyy. Tämä edellyttää uusia taitoja sekä arvojen ja käyttäytymisen muutosta.

| 25. | suosittelee hakemaan kannusteita, joilla yritysten yhteiskuntavastuun kehittäminen tapahtuisi vapaaehtoisesti ja yritysten omasta aloitteesta. Yrityksille olisi jätettävä joustava mahdollisuus innovoida ja kehittää omiin olosuhteisiinsa soveltuva lähestymistapa yhteiskuntavastuuseen, eikä se saisi koitua ylivoimaiseksi yrityksen kokoon ja toimialaan nähden. On todettava, että yritysten yhteiskuntavastuu edistää ja tukee työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. |
| --- | --- |

25.

suosittelee hakemaan kannusteita, joilla yritysten yhteiskuntavastuun kehittäminen tapahtuisi vapaaehtoisesti ja yritysten omasta aloitteesta. Yrityksille olisi jätettävä joustava mahdollisuus innovoida ja kehittää omiin olosuhteisiinsa soveltuva lähestymistapa yhteiskuntavastuuseen, eikä se saisi koitua ylivoimaiseksi yrityksen kokoon ja toimialaan nähden. On todettava, että yritysten yhteiskuntavastuu edistää ja tukee työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua.

| 26. | kannattaa konkreettisten, mitattavien toimenpiteiden kehittämistä paikallisesti Euroopan eri alueilla siten, että toiminnoista on nähtävissä sekä jaettavissa niiden välittömät ja välilliset vaikutukset. |
| --- | --- |

26.

kannattaa konkreettisten, mitattavien toimenpiteiden kehittämistä paikallisesti Euroopan eri alueilla siten, että toiminnoista on nähtävissä sekä jaettavissa niiden välittömät ja välilliset vaikutukset.

| 27. | kannattaa sellaisen kokonaisvaltaisen kestävyyden käsitettä, johon sisältyvät tasapainoisella tavalla taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät muuttujat. Yhteiskunnallisten seikkojen integrointiin julkiseen hankintatoimintaan tulee kannustaa noudattaen samalla EU:n nykyistä säädöskehystä (2). |
| --- | --- |

27.

kannattaa sellaisen kokonaisvaltaisen kestävyyden käsitettä, johon sisältyvät tasapainoisella tavalla taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät muuttujat. Yhteiskunnallisten seikkojen integrointiin julkiseen hankintatoimintaan tulee kannustaa noudattaen samalla EU:n nykyistä säädöskehystä (2).

| 28. | korostaa, että on varmistettava se, että jäsenvaltiot ja julkisviranomaiset kaikilla tasoilla hyödyntävät täysimääräisesti nykyisten julkishankintasäädösten tarjoamat mahdollisuudet sisällyttää hankintoihin yhteiskuntavastuullisia kriteerejä. Pienten ja mikroyritysten tasavertaiset mahdollisuudet osallistua sekä kestävä osallistuminen tarjouskilpailuun tulee kuitenkin varmistaa. |
| --- | --- |

28.

korostaa, että on varmistettava se, että jäsenvaltiot ja julkisviranomaiset kaikilla tasoilla hyödyntävät täysimääräisesti nykyisten julkishankintasäädösten tarjoamat mahdollisuudet sisällyttää hankintoihin yhteiskuntavastuullisia kriteerejä. Pienten ja mikroyritysten tasavertaiset mahdollisuudet osallistua sekä kestävä osallistuminen tarjouskilpailuun tulee kuitenkin varmistaa.

| 29. | pitää tervetulleena Euroopan komission pyrkimyksiä sopeuttaa julkisten hankintojen osalta lainsäädäntöä paremmin paikalliset tarpeet huomioon ottavaksi, ja pyytää Euroopan parlamenttia ja neuvostoa edelleen ottamaan huomioon nämä tarpeet sekä pk-yritysten tarpeet. |
| --- | --- |

29.

pitää tervetulleena Euroopan komission pyrkimyksiä sopeuttaa julkisten hankintojen osalta lainsäädäntöä paremmin paikalliset tarpeet huomioon ottavaksi, ja pyytää Euroopan parlamenttia ja neuvostoa edelleen ottamaan huomioon nämä tarpeet sekä pk-yritysten tarpeet.

| 30. | kannustaa hakemaan toimenpide-ehdotuksia siihen, miten hankintalainsäädännössä pienempien, ketterämpien ja yhteiskuntavastuullisten toimijoiden mahdollisuuksia lisätään. Laatuun ja työolosuhteisiin liittyviä kriteerejä pitäisi pystyä korostamaan, kun tehdään julkisia hankintasopimuksia etenkin sosiaali- ja terveyspalvelujen alalla. |
| --- | --- |

30.

kannustaa hakemaan toimenpide-ehdotuksia siihen, miten hankintalainsäädännössä pienempien, ketterämpien ja yhteiskuntavastuullisten toimijoiden mahdollisuuksia lisätään. Laatuun ja työolosuhteisiin liittyviä kriteerejä pitäisi pystyä korostamaan, kun tehdään julkisia hankintasopimuksia etenkin sosiaali- ja terveyspalvelujen alalla.

| 31. | vaatii hankintojen kilpailutuksen yhteydessä tukea kumppanuuksien ja verkostojen synnyttämiseen. Kilpailutusprosessi ei saa olla liian raskas ja monimutkainen, eikä se saa vaatia ylivoimaiseksi osoittautuvaa paperityötä. Lisäksi tulisi välttää pyrkimystä saavuttaa lopputulos vain mahdollisimman halvalla ja lyhyellä tähtäimellä. Tärkeintä on saada yhteiskunnassa toivottuja laadullisia tuloksia. |
| --- | --- |

31.

vaatii hankintojen kilpailutuksen yhteydessä tukea kumppanuuksien ja verkostojen synnyttämiseen. Kilpailutusprosessi ei saa olla liian raskas ja monimutkainen, eikä se saa vaatia ylivoimaiseksi osoittautuvaa paperityötä. Lisäksi tulisi välttää pyrkimystä saavuttaa lopputulos vain mahdollisimman halvalla ja lyhyellä tähtäimellä. Tärkeintä on saada yhteiskunnassa toivottuja laadullisia tuloksia.

Kehitettävät uudet toimintamallit ja toimenpide-ehdotuksia yhteiskuntavastuullisen yritystoiminnan lisäämiseksi:

Yhteiskuntavastuu kilpailutekijänä

| 32. | kehottaa tukemaan niitä toimenpiteitä, joiden avulla yritykset lisäisivät yhteiskuntavastuuseen perustuvan kilpailukykyisen toiminnan, tuotteiden ja palvelukokonaisuuden kehittämistä. On rakennettava ja toteutettava kartoitus alueen osaamisesta ja sen kehittämisestä sekä mitattavasta päämäärästä sekä levitettävä parhaita käytänteitä. |
| --- | --- |

32.

kehottaa tukemaan niitä toimenpiteitä, joiden avulla yritykset lisäisivät yhteiskuntavastuuseen perustuvan kilpailukykyisen toiminnan, tuotteiden ja palvelukokonaisuuden kehittämistä. On rakennettava ja toteutettava kartoitus alueen osaamisesta ja sen kehittämisestä sekä mitattavasta päämäärästä sekä levitettävä parhaita käytänteitä.

Käyttäjäystävällisyys kuluttajalle

| 33. | katsoo, että kuluttajalla pitäisi olla mahdollisuus saada helposti tietoa yhteiskuntavastuun huomioon ottavista yrityksistä ja niiden tuotteista. Tiedon tulisi olla saatavilla helposti hyödynnettävässä ja levitettävässä muodossa. |
| --- | --- |

33.

katsoo, että kuluttajalla pitäisi olla mahdollisuus saada helposti tietoa yhteiskuntavastuun huomioon ottavista yrityksistä ja niiden tuotteista. Tiedon tulisi olla saatavilla helposti hyödynnettävässä ja levitettävässä muodossa.

| 34. | korostaa, että läpinäkyvyys ja tuotantoprosessien taustatekijöiden avaaminen on yhteiskuntavastuun toteamiseksi tärkeää. Terminologian tulee olla yhdenmukaista ja selkeää ja kuluttajilla tulisi olla mahdollisuus antaa palautetta. |
| --- | --- |

34.

korostaa, että läpinäkyvyys ja tuotantoprosessien taustatekijöiden avaaminen on yhteiskuntavastuun toteamiseksi tärkeää. Terminologian tulee olla yhdenmukaista ja selkeää ja kuluttajilla tulisi olla mahdollisuus antaa palautetta.

Taloudelliset kannustimet esitettävä ymmärrettävästi

| 35. | katsoo, että mikäli yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen liittyy taloudellisia ja muita kannustimia, on nämä esitettävä ymmärrettävästi. Toimintaedellytysten on oltava kuitenkin riittävästi vastuulliseen toimintaan houkuttelevia ja kannustavia. Myös pienemmillä yrityksillä tulee olla aito mahdollisuus toimia yhteiskunnallisina yrityksinä. |
| --- | --- |

35.

katsoo, että mikäli yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen liittyy taloudellisia ja muita kannustimia, on nämä esitettävä ymmärrettävästi. Toimintaedellytysten on oltava kuitenkin riittävästi vastuulliseen toimintaan houkuttelevia ja kannustavia. Myös pienemmillä yrityksillä tulee olla aito mahdollisuus toimia yhteiskunnallisina yrityksinä.

Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus

| 36. | toteaa, että yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen ei ole panostettu riittävästi koulutuksen saralla. Kehityksen esteenä saattaa olla yhteiskunnallisten yritysten vetäjien yrittäjämäisen otteen puute. Sen vuoksi tulevaisuudessa yhteisötaloutta tulee tarkastella kahdesta näkökulmasta: nykyhetken näkökulmasta koulutuksen puitteissa ja tulevaisuuden näkökulmasta korkeakouluohjelmien alalla. Näiden seikkojen huomioon ottaminen antaa mahdollisuuden henkilöstön koulutukseen tarkoituksenmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

36.

toteaa, että yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen ei ole panostettu riittävästi koulutuksen saralla. Kehityksen esteenä saattaa olla yhteiskunnallisten yritysten vetäjien yrittäjämäisen otteen puute. Sen vuoksi tulevaisuudessa yhteisötaloutta tulee tarkastella kahdesta näkökulmasta: nykyhetken näkökulmasta koulutuksen puitteissa ja tulevaisuuden näkökulmasta korkeakouluohjelmien alalla. Näiden seikkojen huomioon ottaminen antaa mahdollisuuden henkilöstön koulutukseen tarkoituksenmukaisella tavalla.

| 37. | katsoo, että kehittämis- ja koulutustoimet pitäisi suunnitella yhdessä rahoittajatahojen kanssa. Näin myös osaamispääoma tulisi yhteiskuntavastuullisen yrityksen toiminnan kehittämiseen mukaan. |
| --- | --- |

37.

katsoo, että kehittämis- ja koulutustoimet pitäisi suunnitella yhdessä rahoittajatahojen kanssa. Näin myös osaamispääoma tulisi yhteiskuntavastuullisen yrityksen toiminnan kehittämiseen mukaan.

Hankintalainsäädännön päivittäminen

| 38. | toteaa, että julkisten palvelujen ja hankintojen kilpailutuksessa hinnalle on muodostunut erityisen merkittävä painoarvo. Palvelujen ja hankintojen kertahankinnat ovat suuria, mikä saattaa korkeamman yksikköhinnan vuoksi sulkea pienimmät yritykset hankintakilpailun ulkopuolelle. Hankinnoissa tulisi entistä paremmin mahdollistaa kestävän kehityksen näkökulman huomioon ottaminen. Lisäksi tulisi järjestää koulutusta ja ohjausta tarjousten tekemiseen. |
| --- | --- |

38.

toteaa, että julkisten palvelujen ja hankintojen kilpailutuksessa hinnalle on muodostunut erityisen merkittävä painoarvo. Palvelujen ja hankintojen kertahankinnat ovat suuria, mikä saattaa korkeamman yksikköhinnan vuoksi sulkea pienimmät yritykset hankintakilpailun ulkopuolelle. Hankinnoissa tulisi entistä paremmin mahdollistaa kestävän kehityksen näkökulman huomioon ottaminen. Lisäksi tulisi järjestää koulutusta ja ohjausta tarjousten tekemiseen.

Motivointi vastuulliseen yrittäjyyteen

| 39. | katsoo, että vastuulliseen yrittäjyyteen tulee motivoida siten, että mukana on eri toimintasektorien asiantuntijoita, jotka antavat tietoa käytännön eri toimista. |
| --- | --- |

39.

katsoo, että vastuulliseen yrittäjyyteen tulee motivoida siten, että mukana on eri toimintasektorien asiantuntijoita, jotka antavat tietoa käytännön eri toimista.

| 40. | toteaa niin ikään, että erityisesti monet pienet ja keskisuuret yritykset kokevat jäävänsä ulkopuolelle uusia määräyksiä ja asetuksia laadittaessa. Yrityksille tulisi tarjota konkreettisia mahdollisuuksia vaikuttamiseen ja niille tulisi tarjota mahdollisuuksia selvittää erilaisten toimien vaikuttavuutta sekä joustavia mahdollisuuksia mm. rahoitukseen. |
| --- | --- |

40.

toteaa niin ikään, että erityisesti monet pienet ja keskisuuret yritykset kokevat jäävänsä ulkopuolelle uusia määräyksiä ja asetuksia laadittaessa. Yrityksille tulisi tarjota konkreettisia mahdollisuuksia vaikuttamiseen ja niille tulisi tarjota mahdollisuuksia selvittää erilaisten toimien vaikuttavuutta sekä joustavia mahdollisuuksia mm. rahoitukseen.

| 41. | toteaa, että uudenlainen yritysten suorituskyvyn, vastuullisuuden ja toiminnan läpinäkyvyyden kehittäminen rahoituksen saamiseksi olisi tärkeää. |
| --- | --- |

41.

toteaa, että uudenlainen yritysten suorituskyvyn, vastuullisuuden ja toiminnan läpinäkyvyyden kehittäminen rahoituksen saamiseksi olisi tärkeää.

| 42. | huomauttaa, että yhteisötalous työllistää jo tällä hetkellä EU:ssa yli 11 miljoonaa työntekijää eli kuusi prosenttia kokonaistyövoimasta (3). Se kattaa yhteisöt, joilla on erityinen oikeudellinen toimintamuoto (osuuskunnat, säätiöt, yhdistykset ja keskinäiset yhtiöt) ja joista monet pyrkivät edellä mainitut erityispiirteet huomioon ottaen sosiaalisiin päämääriin, sekä perinteisten yksityisyritysten tai osakeyhtiöiden muodossa olevat sosiaaliset yritykset. |
| --- | --- |

42.

huomauttaa, että yhteisötalous työllistää jo tällä hetkellä EU:ssa yli 11 miljoonaa työntekijää eli kuusi prosenttia kokonaistyövoimasta (3). Se kattaa yhteisöt, joilla on erityinen oikeudellinen toimintamuoto (osuuskunnat, säätiöt, yhdistykset ja keskinäiset yhtiöt) ja joista monet pyrkivät edellä mainitut erityispiirteet huomioon ottaen sosiaalisiin päämääriin, sekä perinteisten yksityisyritysten tai osakeyhtiöiden muodossa olevat sosiaaliset yritykset.

| 43. | painottaa puutteellista sosiaalisen yrittäjyyden tunnustusta. Eri alueilta tai eri maista peräisin olevat toimijat eivät ole verkottuneet riittävällä tavalla, mikä estää hyvien toimintatapojen levittämisen, kumppanuuksien luomisen ja uusien mahdollisuuksien syntymisen. |
| --- | --- |

43.

painottaa puutteellista sosiaalisen yrittäjyyden tunnustusta. Eri alueilta tai eri maista peräisin olevat toimijat eivät ole verkottuneet riittävällä tavalla, mikä estää hyvien toimintatapojen levittämisen, kumppanuuksien luomisen ja uusien mahdollisuuksien syntymisen.

| 44. | korostaa erityisesti sitä, että sisämarkkinoilla kaivataan mahdollisimman korkeaan työllisyysprosenttiin pyrkivää uutta osallistavaa kasvua. |
| --- | --- |

44.

korostaa erityisesti sitä, että sisämarkkinoilla kaivataan mahdollisimman korkeaan työllisyysprosenttiin pyrkivää uutta osallistavaa kasvua.

| 45. | pyytää miettimään, voiko sosiaalisten yritysten merkitys taloudelle olla merkittävä, mikäli puututaan esim. julkisiin tuotantotapoihin. Sosiaalinen yrittäjyys voi toimia yhtenä ratkaisumallina julkisen palvelujärjestelmän uudistamiseen, joka on tulevaisuudessa välttämätöntä. |
| --- | --- |

45.

pyytää miettimään, voiko sosiaalisten yritysten merkitys taloudelle olla merkittävä, mikäli puututaan esim. julkisiin tuotantotapoihin. Sosiaalinen yrittäjyys voi toimia yhtenä ratkaisumallina julkisen palvelujärjestelmän uudistamiseen, joka on tulevaisuudessa välttämätöntä.

| 46. | toivoo sosiaalisten yritysten erityispiirteiden huomioimista varsinkin julkisten hankintojen yhteydessä. Tämän ei kuitenkaan tulisi vääristää kilpailutilannetta. |
| --- | --- |

46.

toivoo sosiaalisten yritysten erityispiirteiden huomioimista varsinkin julkisten hankintojen yhteydessä. Tämän ei kuitenkaan tulisi vääristää kilpailutilannetta.

| 47. | tukee komission toimenpiteitä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisessa foorumissa (4) ja sisämarkkinoiden toimenpidepaketissa (5), jotta voitaisiin lujittaa alueellista yhteenkuuluvuutta ja löytää omaperäisiä ratkaisuja yhteiskunnallisiin ongelmiin erityisesti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi. |
| --- | --- |

47.

tukee komission toimenpiteitä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisessa foorumissa (4) ja sisämarkkinoiden toimenpidepaketissa (5), jotta voitaisiin lujittaa alueellista yhteenkuuluvuutta ja löytää omaperäisiä ratkaisuja yhteiskunnallisiin ongelmiin erityisesti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi.

| 48. | kannattaa ajatusta, jossa sosiaaliset yritykset voisivat olla oma yritysryhmänsä, jolla voisi olla oma yhtiömuotonsa ja jonka päämääränä on muukin kuin omistajavoiton tavoitteleminen. Näissä yritysryhmissä kuitenkin olisi omat alueelliset ja kansalliset painopisteensä. |
| --- | --- |

48.

kannattaa ajatusta, jossa sosiaaliset yritykset voisivat olla oma yritysryhmänsä, jolla voisi olla oma yhtiömuotonsa ja jonka päämääränä on muukin kuin omistajavoiton tavoitteleminen. Näissä yritysryhmissä kuitenkin olisi omat alueelliset ja kansalliset painopisteensä.

| 49. | tukee komission ehdotusta yhteisten periaatteiden laatimisesta, jotta voidaan ottaa huomioon eri jäsenvaltioiden poliittiset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset strategiat sekä sosiaalisten yritysten innovointivalmiudet. |
| --- | --- |

49.

tukee komission ehdotusta yhteisten periaatteiden laatimisesta, jotta voidaan ottaa huomioon eri jäsenvaltioiden poliittiset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset strategiat sekä sosiaalisten yritysten innovointivalmiudet.

| 50. | huomauttaa, että sosiaalinen vastuu ei ole uusi asia pienille yrityksille. Sosiaalisen yrityksen toimintoja tehdään ja toteutetaan yrityksissä jo tällä hetkellä ilman, että yritykset itse sitä tiedostavat. Terminologia ja käsitteet saattavat olla yrityksille vieraita. Käsitteiden tunnettuutta tulisi parantaa, jotta niitä osattaisiin hyödyntää yritystoiminnassa ja sen ohjaamisessa oikeaan suuntaan. |
| --- | --- |

50.

huomauttaa, että sosiaalinen vastuu ei ole uusi asia pienille yrityksille. Sosiaalisen yrityksen toimintoja tehdään ja toteutetaan yrityksissä jo tällä hetkellä ilman, että yritykset itse sitä tiedostavat. Terminologia ja käsitteet saattavat olla yrityksille vieraita. Käsitteiden tunnettuutta tulisi parantaa, jotta niitä osattaisiin hyödyntää yritystoiminnassa ja sen ohjaamisessa oikeaan suuntaan.

| 51. | kannattaa toimenpiteitä, joilla tuetaan sosiaalisen yrittäjyyden tunnetuksi tekemistä ja alan näkyvyyden lisäämistä sekä ymmärtämistä. Sosiaalisia yrityksiä koskevien tietojen olisi oltava helpommin ja nopeammin saatavilla kokemuksien sekä parhaiden toimintatapojen levittämiseksi. |
| --- | --- |

51.

kannattaa toimenpiteitä, joilla tuetaan sosiaalisen yrittäjyyden tunnetuksi tekemistä ja alan näkyvyyden lisäämistä sekä ymmärtämistä. Sosiaalisia yrityksiä koskevien tietojen olisi oltava helpommin ja nopeammin saatavilla kokemuksien sekä parhaiden toimintatapojen levittämiseksi.

| 52. | tukee sellaisen monikielisen sähköisen tietojenvaihtofoorumin luomista, joka on tarkoitettu sosiaalisille yrityksille, yrityshautomoille ja -klustereille sekä sosiaalista yritystoimintaa tukeville sijoittajille, kuin myös tiedonjaon ja tuensaamisen helpottamista EU-ohjelmista. Ennen foorumin luomista tulee kuulla asianomaisia sidosryhmiä. |
| --- | --- |

52.

tukee sellaisen monikielisen sähköisen tietojenvaihtofoorumin luomista, joka on tarkoitettu sosiaalisille yrityksille, yrityshautomoille ja -klustereille sekä sosiaalista yritystoimintaa tukeville sijoittajille, kuin myös tiedonjaon ja tuensaamisen helpottamista EU-ohjelmista. Ennen foorumin luomista tulee kuulla asianomaisia sidosryhmiä.

| 53. | ehdottaa kaikkien edellytysten luomista hankerahoituskäytäntöjen yhdenmukaistamiseksi. Kun hankerahoitusta joudutaan hakemaan useilta eri rahoittajilta, joudutaan hakemuksia varten selvittämään näiden eri rahoituslähteiden sääntely ja ohjeistus, koska eri rahoitusjärjestelmissä tuen tyyppi ja määrä vaihtelevat julkisen rahoittajan, hankkeen sisällön ja kansallisen lainsäädännön mukaan. Tämä rajaa erityisesti vähäisillä resursseilla varustettujen pienempien toimijoiden mahdollisuuksia osallistua hankkeisiin. Myös EU-rahoituksen toimeenpano-, tulkinta- ja soveltamiskäytäntöihin tulee kiinnittää huomioita. |
| --- | --- |

53.

ehdottaa kaikkien edellytysten luomista hankerahoituskäytäntöjen yhdenmukaistamiseksi. Kun hankerahoitusta joudutaan hakemaan useilta eri rahoittajilta, joudutaan hakemuksia varten selvittämään näiden eri rahoituslähteiden sääntely ja ohjeistus, koska eri rahoitusjärjestelmissä tuen tyyppi ja määrä vaihtelevat julkisen rahoittajan, hankkeen sisällön ja kansallisen lainsäädännön mukaan. Tämä rajaa erityisesti vähäisillä resursseilla varustettujen pienempien toimijoiden mahdollisuuksia osallistua hankkeisiin. Myös EU-rahoituksen toimeenpano-, tulkinta- ja soveltamiskäytäntöihin tulee kiinnittää huomioita.

| 54. | kannattaa sellaisten laaja-alaisten toimintalinjojen ja kohdennettujen ohjelmien kehittämistä, joilla voidaan tukea sosiaalisia yrityksiä ja edistää sosiaalista innovointia. Nämä toimenpiteet on kuitenkin tehtävä siten, että kilpailutilanne ei vääristy. |
| --- | --- |

54.

kannattaa sellaisten laaja-alaisten toimintalinjojen ja kohdennettujen ohjelmien kehittämistä, joilla voidaan tukea sosiaalisia yrityksiä ja edistää sosiaalista innovointia. Nämä toimenpiteet on kuitenkin tehtävä siten, että kilpailutilanne ei vääristy.

| 55. | huomauttaa sosiaalisten yritysten vaikeudesta löytää kehitykseensä rahoitusta. Voiton uudelleenjakaminen tai muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden työllistäminen antavat luotonantajille tai mahdollisille investoijille usein sen kuvan, että sosiaaliset yritykset ovat muita yrityksiä riskialttiimpia ja kannattamattomampia. |
| --- | --- |

55.

huomauttaa sosiaalisten yritysten vaikeudesta löytää kehitykseensä rahoitusta. Voiton uudelleenjakaminen tai muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden työllistäminen antavat luotonantajille tai mahdollisille investoijille usein sen kuvan, että sosiaaliset yritykset ovat muita yrityksiä riskialttiimpia ja kannattamattomampia.

| 56. | tukee komission ehdottamia toimenpiteitä (6), joilla yksityisiä ja julkisia toimijoita voitaisiin kannustaa investoimaan enemmän näihin yrityksiin pääomaosuuksien tai lainojen kautta niin sosiaalisesti vastuullisilla investoinneilla kuin eurooppalaisella välineellä, jolla tuetaan sosiaalisten yritysten rahoitusta. |
| --- | --- |

56.

tukee komission ehdottamia toimenpiteitä (6), joilla yksityisiä ja julkisia toimijoita voitaisiin kannustaa investoimaan enemmän näihin yrityksiin pääomaosuuksien tai lainojen kautta niin sosiaalisesti vastuullisilla investoinneilla kuin eurooppalaisella välineellä, jolla tuetaan sosiaalisten yritysten rahoitusta.

| 57. | tukee Euroopan tasolla sääntelykehyksen laatimista uudenlaisten, yhteiskuntavastuullisten investointivälineiden luomista varten. |
| --- | --- |

57.

tukee Euroopan tasolla sääntelykehyksen laatimista uudenlaisten, yhteiskuntavastuullisten investointivälineiden luomista varten.

| 58. | vaatii, että kaikkien sosiaalisen yrittäjyyden parissa toimivien yrityksien ja säätiöiden tulee voida toimia sisämarkkinoilla. Tästä syystä sääntöjen moninaisuutta tulee välttää. Sääntöjen tulee olla helposti hallittavissa ja noudatettavissa. |
| --- | --- |

58.

vaatii, että kaikkien sosiaalisen yrittäjyyden parissa toimivien yrityksien ja säätiöiden tulee voida toimia sisämarkkinoilla. Tästä syystä sääntöjen moninaisuutta tulee välttää. Sääntöjen tulee olla helposti hallittavissa ja noudatettavissa.

| 59. | kannattaa Euroopan investointirahaston toimenpiteitä (7) ottaa vuonna 2012 käyttöön ”oma pääoma -instrumentti” (ESIEF (8)) sellaisiin rahastoihin sijoittamiseksi, joiden tavoitteena on tuottaa sosiaalisia vaikutuksia. Erityisesti alkuvaiheen rahoittaminen on vaikeaa. |
| --- | --- |

59.

kannattaa Euroopan investointirahaston toimenpiteitä (7) ottaa vuonna 2012 käyttöön ”oma pääoma -instrumentti” (ESIEF (8)) sellaisiin rahastoihin sijoittamiseksi, joiden tavoitteena on tuottaa sosiaalisia vaikutuksia. Erityisesti alkuvaiheen rahoittaminen on vaikeaa.

| 60. | esittää uuden sosiaalisen yrittäjyyden sijoituspoolin kartoittamista ja sen harkitsemista, voisiko sosiaalisen yrittäjyyden käynnistämiseksi rakentaa toimintamallia, johon saadaan mukaan innovaatiojärjestelmän eri rahoittajatahot. Rahoituksen yhteyteen on järjestettävä sijoittamisen ja liiketoimintaosaamisen neuvontaa ja ohjausta, sillä pelkästään rahoituksen monimuotoisuus vaikeuttaa uusien, pienimuotoista yritystoimintaa harjoittavien hakijoiden rahoitushakemuksien tekoa. Toiminnan kuvaamisen ja päämäärän asettamisen hankaluus aiheuttavat rahoituksen saatavuudessa ongelmia. |
| --- | --- |

60.

esittää uuden sosiaalisen yrittäjyyden sijoituspoolin kartoittamista ja sen harkitsemista, voisiko sosiaalisen yrittäjyyden käynnistämiseksi rakentaa toimintamallia, johon saadaan mukaan innovaatiojärjestelmän eri rahoittajatahot. Rahoituksen yhteyteen on järjestettävä sijoittamisen ja liiketoimintaosaamisen neuvontaa ja ohjausta, sillä pelkästään rahoituksen monimuotoisuus vaikeuttaa uusien, pienimuotoista yritystoimintaa harjoittavien hakijoiden rahoitushakemuksien tekoa. Toiminnan kuvaamisen ja päämäärän asettamisen hankaluus aiheuttavat rahoituksen saatavuudessa ongelmia.

| 61. | vaatii, että sijoitusten vastineena tulee kuitenkin olla vaikutusten tarkka määrittäminen sekä vastuullisen toiminnan edellytys. |
| --- | --- |

61.

vaatii, että sijoitusten vastineena tulee kuitenkin olla vaikutusten tarkka määrittäminen sekä vastuullisen toiminnan edellytys.

| 62. | esittää sosiaalisen yrittäjyyden kehittämisessä laadullisena tavoitteena uusien innovaatioiden sekä uusien yrityksien synnyttämisen, jonka avulla voidaan vähentää pitkäaikaistyöttömyyttä sekä synnyttää uusia pysyviä työpaikkoja ja verkostoja erityisesti pienten yritysten välille. |
| --- | --- |

62.

esittää sosiaalisen yrittäjyyden kehittämisessä laadullisena tavoitteena uusien innovaatioiden sekä uusien yrityksien synnyttämisen, jonka avulla voidaan vähentää pitkäaikaistyöttömyyttä sekä synnyttää uusia pysyviä työpaikkoja ja verkostoja erityisesti pienten yritysten välille.

| 63. | kehottaa selvittämään laajemmin, voivatko syrjäytymisvaarassa olevat nuoret saada sosiaalisen yritystoiminnan ja siihen liitettävän koulutuksen kautta mahdollisuuden työllistymiseen, sekä sen, voiko sosiaaliseen yritystoimintaan osallistuminen tarjota heille elinkeinon ja kokemusta, jonka kautta siirrytään työttömyyskortistosta työelämään. |
| --- | --- |

63.

kehottaa selvittämään laajemmin, voivatko syrjäytymisvaarassa olevat nuoret saada sosiaalisen yritystoiminnan ja siihen liitettävän koulutuksen kautta mahdollisuuden työllistymiseen, sekä sen, voiko sosiaaliseen yritystoimintaan osallistuminen tarjota heille elinkeinon ja kokemusta, jonka kautta siirrytään työttömyyskortistosta työelämään.

| 64. | pyytää huomioimaan mahdollisuuden siirtää keski-ikäisten osaamispääomaa ja hiljaista tietoa nuoremmille sukupolville sosiaalisten yritysten perustamisen kautta. EU:n talouskriisin myötä myös vanhempaa, vielä kuitenkin pitkään työkykyistä, sukupolvea uhkaavat irtisanomiset ja syrjäytyminen. EU-rahoituksen avulla tulee tukea myös mestari–kisälli-mallin sisällyttämistä sosiaaliseen yrittäjyyteen. Sukupolvien välinen tiedonsiirto luo merkittävää lisäarvoa, koska vanhemmat voivat välittää asennetta ja osaamista ja nuoret tuoreita ideoita ja intoa. Mestari–kisälli-malli toimii siis myös käänteisesti. |
| --- | --- |

64.

pyytää huomioimaan mahdollisuuden siirtää keski-ikäisten osaamispääomaa ja hiljaista tietoa nuoremmille sukupolville sosiaalisten yritysten perustamisen kautta. EU:n talouskriisin myötä myös vanhempaa, vielä kuitenkin pitkään työkykyistä, sukupolvea uhkaavat irtisanomiset ja syrjäytyminen. EU-rahoituksen avulla tulee tukea myös mestari–kisälli-mallin sisällyttämistä sosiaaliseen yrittäjyyteen. Sukupolvien välinen tiedonsiirto luo merkittävää lisäarvoa, koska vanhemmat voivat välittää asennetta ja osaamista ja nuoret tuoreita ideoita ja intoa. Mestari–kisälli-malli toimii siis myös käänteisesti.

| 65. | tukee tiedottamisen lisäämistä ikääntyneille sosiaalisen yrittäjyyden eduista aktiivisen ikääntymisen eurooppalaisen teemavuoden yhteydessä vuonna 2012. |
| --- | --- |

65.

tukee tiedottamisen lisäämistä ikääntyneille sosiaalisen yrittäjyyden eduista aktiivisen ikääntymisen eurooppalaisen teemavuoden yhteydessä vuonna 2012.

| 66. | suosittelee tarkoituksenmukaista ja yrityksen kulloiseenkin tilanteeseen sopivaa asiantuntijaohjausta, kehittämispalveluja, yhteistyöseminaareja ja tutustumiskäyntejä liiketoimintaosaamisen kasvattamiseksi sekä tietämyksen levittämiseksi. |
| --- | --- |

66.

suosittelee tarkoituksenmukaista ja yrityksen kulloiseenkin tilanteeseen sopivaa asiantuntijaohjausta, kehittämispalveluja, yhteistyöseminaareja ja tutustumiskäyntejä liiketoimintaosaamisen kasvattamiseksi sekä tietämyksen levittämiseksi.

| 67. | suosittelee riittävän pitkäjänteisen toiminnan kehittämistä pilkkoutuneen ja hankkeisiin pohjautuvan toiminnan sijasta. Askel askeleelta, selkein välitavoittein rakennettu toiminta on perusedellytys kannattavan liiketoiminnan syntymiseen sosiaalisen yrittäjyyden pariin. |
| --- | --- |

67.

suosittelee riittävän pitkäjänteisen toiminnan kehittämistä pilkkoutuneen ja hankkeisiin pohjautuvan toiminnan sijasta. Askel askeleelta, selkein välitavoittein rakennettu toiminta on perusedellytys kannattavan liiketoiminnan syntymiseen sosiaalisen yrittäjyyden pariin.

| 68. | tukee kumppanuuksien rakentamista yli toimialojen sekä poikkitieteellisesti että poikkialaisesti eri organisaatioiden välillä. Mitkä ovat ne muut kehittäjät, joiden mukaan saaminen on tärkeää tai jotka ovat jo sitoutuneet mukaan toimintaan? Entä ympärillä olevat muut hankkeet, ohjelmat ja verkostot, joihin kokonaisuus yhdistetään tai pyritään yhdistämään. Millä tavoin muut hankkeet/rahoittajat/sijoittajat voivat hyötyä verkostoista? |
| --- | --- |

68.

tukee kumppanuuksien rakentamista yli toimialojen sekä poikkitieteellisesti että poikkialaisesti eri organisaatioiden välillä. Mitkä ovat ne muut kehittäjät, joiden mukaan saaminen on tärkeää tai jotka ovat jo sitoutuneet mukaan toimintaan? Entä ympärillä olevat muut hankkeet, ohjelmat ja verkostot, joihin kokonaisuus yhdistetään tai pyritään yhdistämään. Millä tavoin muut hankkeet/rahoittajat/sijoittajat voivat hyötyä verkostoista?

| 69. | kannattaa hyvien toimintatapojen ja käyttökelpoisten mallien kartoittamista yhdessä sidosryhmien kanssa. Eurooppalaiset sosiaaliset yritykset olisi kartoitettava, listattava ja määritettävä niiden erityispiirteet, taloudelliset mallit, taloudellinen painoarvo, ylikansallinen kasvupotentiaali, oikeudellisten toimintamuotojen ja verojärjestelmien sisältö sekä perusteet. Jo olemassa oleva tieto voidaan näin hyödyntää ja parhaita käytänteitä hyväksi käyttäen rakentaa konseptoitavia malleja. |
| --- | --- |

69.

kannattaa hyvien toimintatapojen ja käyttökelpoisten mallien kartoittamista yhdessä sidosryhmien kanssa. Eurooppalaiset sosiaaliset yritykset olisi kartoitettava, listattava ja määritettävä niiden erityispiirteet, taloudelliset mallit, taloudellinen painoarvo, ylikansallinen kasvupotentiaali, oikeudellisten toimintamuotojen ja verojärjestelmien sisältö sekä perusteet. Jo olemassa oleva tieto voidaan näin hyödyntää ja parhaita käytänteitä hyväksi käyttäen rakentaa konseptoitavia malleja.

Sosiaalisen yrittäjyyden sertifiointikannan kehittäminen

| 70. | katsoo, että yrittäjyyden monimuotoistuessa ja erilaisten yrittäjien määrän kasvaessa sosiaalisen yrittäjyyden käsite tarvitsee tarkennusta, jotta oikeudenmukaiset verotuskäytännöt, eläkeratkaisut ja sosiaaliturvakustannukset saadaan toteutettua tavalla, joka edistää yhteiskunnassa työllistämistä ja erilaisten liiketoimintamahdollisuuksien kehittämistä. |
| --- | --- |

70.

katsoo, että yrittäjyyden monimuotoistuessa ja erilaisten yrittäjien määrän kasvaessa sosiaalisen yrittäjyyden käsite tarvitsee tarkennusta, jotta oikeudenmukaiset verotuskäytännöt, eläkeratkaisut ja sosiaaliturvakustannukset saadaan toteutettua tavalla, joka edistää yhteiskunnassa työllistämistä ja erilaisten liiketoimintamahdollisuuksien kehittämistä.

| 71. | suosittelee alueelliselle tasolle sertifioinnin rakentamista tietyillä kriteeristöillä ja kiinteää yhteistyötä sekä kumppanuuksien kehittämistä alueiden kesken. Komitea toivoo, että erityisille alueellisille näkökohdille annetaan tilaa, jotta tuetaan vastuullisia liikeyrityksiä sekä tunnustuksen sisällön että sen muodon osalta. |
| --- | --- |

71.

suosittelee alueelliselle tasolle sertifioinnin rakentamista tietyillä kriteeristöillä ja kiinteää yhteistyötä sekä kumppanuuksien kehittämistä alueiden kesken. Komitea toivoo, että erityisille alueellisille näkökohdille annetaan tilaa, jotta tuetaan vastuullisia liikeyrityksiä sekä tunnustuksen sisällön että sen muodon osalta.

Jatkuvan kehittämisen koulutus, ohjaus ja mentorointi

| 72. | katsoo, että suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaaliseen talouteen kuuluvalle sosiaaliselle yritykselle edellyttää näiden yritysten uudenlaista johtamista ja asiantuntemusta, jota saadaan aikaan korkeakouluohjelmien muuttamisen, kouluttamisen ja systemaattisen kehittämisen kautta. |
| --- | --- |

72.

katsoo, että suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaaliseen talouteen kuuluvalle sosiaaliselle yritykselle edellyttää näiden yritysten uudenlaista johtamista ja asiantuntemusta, jota saadaan aikaan korkeakouluohjelmien muuttamisen, kouluttamisen ja systemaattisen kehittämisen kautta.

| 73. | katsoo, että kokemuksista oppiminen, mestari–kisälli-näkökulma on myös suositeltava tehokkaan resurssien käyttämisen mahdollistamiseksi. Tietojen lisäämisen merkittävänä osatekijänä on erityisesti jo pitkään alalla toimineiden sosiaalisten yrittäjien kokemusten kerääminen ja jakaminen. |
| --- | --- |

73.

katsoo, että kokemuksista oppiminen, mestari–kisälli-näkökulma on myös suositeltava tehokkaan resurssien käyttämisen mahdollistamiseksi. Tietojen lisäämisen merkittävänä osatekijänä on erityisesti jo pitkään alalla toimineiden sosiaalisten yrittäjien kokemusten kerääminen ja jakaminen.

Mallinnettavuus ja toistettavuus

| 74. | toteaa, että on kartoitettava, missä määrin sosiaalisen yrittäjyyden toimijoiden työ ja toiminta olisi mallinnettavissa ja levitettävissä sekä se, kuinka siitä olisi rakennettavissa houkutteleva tuotantomalli, joka kannustaisi sijoittajia mukaan kehittämistoimintaan ja kuluttajia ostamaan? |
| --- | --- |

74.

toteaa, että on kartoitettava, missä määrin sosiaalisen yrittäjyyden toimijoiden työ ja toiminta olisi mallinnettavissa ja levitettävissä sekä se, kuinka siitä olisi rakennettavissa houkutteleva tuotantomalli, joka kannustaisi sijoittajia mukaan kehittämistoimintaan ja kuluttajia ostamaan?

Nuorten syrjäytymisen ennaltaehkäiseminen

| 75. | katsoo, että nuoriin ja syrjäytymisvaarassa olevien työllistämiseen ja hyvinvointiin tulisi panostaa lisäämällä toimintamahdollisuuksia ja kehittämällä mahdollisuuksia sosiaaliseen yrittäjyyteen. Matalan kynnyksen ”toimintakonsepti” voisi tarjota lasten ja nuorten syrjäytymistä ennaltaehkäisevään työhön vastikkeellista toimintarahaa uudenlaisten palvelujen kehittämiseksi ja lisäämiseksi. Lisäksi nuorille tulisi tarjota mahdollisuuksia hakea rahaa omiin projekteihinsa ja toimintaansa. |
| --- | --- |

75.

katsoo, että nuoriin ja syrjäytymisvaarassa olevien työllistämiseen ja hyvinvointiin tulisi panostaa lisäämällä toimintamahdollisuuksia ja kehittämällä mahdollisuuksia sosiaaliseen yrittäjyyteen. Matalan kynnyksen ”toimintakonsepti” voisi tarjota lasten ja nuorten syrjäytymistä ennaltaehkäisevään työhön vastikkeellista toimintarahaa uudenlaisten palvelujen kehittämiseksi ja lisäämiseksi. Lisäksi nuorille tulisi tarjota mahdollisuuksia hakea rahaa omiin projekteihinsa ja toimintaansa.

| 76. | kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että pörssiyhtiö ei voi toimia ilman minkään jäsenvaltion valvontaa. |
| --- | --- |

76.

kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että pörssiyhtiö ei voi toimia ilman minkään jäsenvaltion valvontaa.

| 77. | korostaa tarvetta kohdentaa ohjelman toimet etenkin vaikutusten arviointiin. |
| --- | --- |

77.

korostaa tarvetta kohdentaa ohjelman toimet etenkin vaikutusten arviointiin.

| 78. | kannattaa joustavuutta taloudellisten tietojen julkistamistiheydessä ja -ajankohdissa pienille ja keskisuurille liikkeeseenlaskijoille ja toteaa, että julkistamistiheyden tulee olla tarkoituksenmukainen. |
| --- | --- |

78.

kannattaa joustavuutta taloudellisten tietojen julkistamistiheydessä ja -ajankohdissa pienille ja keskisuurille liikkeeseenlaskijoille ja toteaa, että julkistamistiheyden tulee olla tarkoituksenmukainen.

| 79. | tukee toimenpiteitä, joilla yksinkertaistetaan pieniltä ja keskisuurilta liikkeeseenlaskijoilta vaadittavaa osavuosikatsauksen selostusosuutta. |
| --- | --- |

79.

tukee toimenpiteitä, joilla yksinkertaistetaan pieniltä ja keskisuurilta liikkeeseenlaskijoilta vaadittavaa osavuosikatsauksen selostusosuutta.

| 80. | toivoo huomioitavaksi erityisesti syrjinnän torjumisen ja sukupuolten välisen tasa-arvon puhuttaessa sosiaalisista innovaatioista. |
| --- | --- |

80.

toivoo huomioitavaksi erityisesti syrjinnän torjumisen ja sukupuolten välisen tasa-arvon puhuttaessa sosiaalisista innovaatioista.

| 81. | kehottaa suhtautumaan myönteisesti tiedonvälityksen yhdenmukaistamiseen ja yksinkertaistamiseen. Pörssiyritysten taloudellisten tietojen saaminen koko Euroopan unionista on tällä hetkellä vaivalloista, sillä tiedoista kiinnostuneiden tahojen on niiden hakemista varten käytävä läpi 27 erilaista kansallista tietokantaa. |
| --- | --- |

81.

kehottaa suhtautumaan myönteisesti tiedonvälityksen yhdenmukaistamiseen ja yksinkertaistamiseen. Pörssiyritysten taloudellisten tietojen saaminen koko Euroopan unionista on tällä hetkellä vaivalloista, sillä tiedoista kiinnostuneiden tahojen on niiden hakemista varten käytävä läpi 27 erilaista kansallista tietokantaa.

| 82. | kannattaa sellaisen taloudellisen ympäristön kehittämistä, joka on entistä myönteisempi luovuudelle ja innovoinnille ja joka parantaa luottamusta yritysmaailmaan yksinkertaistamalla hallinnollisia rasitteita ja esteitä, jotka hankaloittavat erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) toimintaa. |
| --- | --- |

82.

kannattaa sellaisen taloudellisen ympäristön kehittämistä, joka on entistä myönteisempi luovuudelle ja innovoinnille ja joka parantaa luottamusta yritysmaailmaan yksinkertaistamalla hallinnollisia rasitteita ja esteitä, jotka hankaloittavat erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) toimintaa.

| 83. | tukee vastuullisen yritysten roolin rakentamista yhteiskunnassa sekä sellaisen ympäristön kehittämistä, jossa yrittäjiä kannustetaan kehittämään sosiaalisia vaikutuksia omaavia innovatiivisia ja taloudellisesti kannattavia hankkeita. Toiminnan tulee olla yritysmaailmalle kannattavaa ja motivoivaa ja yrittäjät tulee huomioida operatiivisessa toiminnassa alusta alkaen. |
| --- | --- |

83.

tukee vastuullisen yritysten roolin rakentamista yhteiskunnassa sekä sellaisen ympäristön kehittämistä, jossa yrittäjiä kannustetaan kehittämään sosiaalisia vaikutuksia omaavia innovatiivisia ja taloudellisesti kannattavia hankkeita. Toiminnan tulee olla yritysmaailmalle kannattavaa ja motivoivaa ja yrittäjät tulee huomioida operatiivisessa toiminnassa alusta alkaen.

| 84. | suosittelee tarkasteltavaksi rinnakkain Innovaatiounioni-lippulaivahanketta, joka edistää sosiaalista innovointia ja joka tarkoittaa yhdistysten ja sosiaalisten yritysten luovuuden hyödyntämistä heikoimmassa asemassa olevien ryhmien hyväksi ja sellaisiin kiireellisiin sosiaalisiin tarpeisiin vastaamiseksi, joita markkinat tai julkinen valta eivät ole täyttäneet päällekkäisten toimintojen välttämiseksi. |
| --- | --- |

84.

suosittelee tarkasteltavaksi rinnakkain Innovaatiounioni-lippulaivahanketta, joka edistää sosiaalista innovointia ja joka tarkoittaa yhdistysten ja sosiaalisten yritysten luovuuden hyödyntämistä heikoimmassa asemassa olevien ryhmien hyväksi ja sellaisiin kiireellisiin sosiaalisiin tarpeisiin vastaamiseksi, joita markkinat tai julkinen valta eivät ole täyttäneet päällekkäisten toimintojen välttämiseksi.

| 85. | kannattaa tilinpäätösdirektiivin yksinkertaistamista erityisesti pienimpiä yrityksiä hyödyntävästi. Tilinpäätösdirektiivit tulisi olla vaatimuksiltaan, kuten julkistamis- ja arvostussäännöiltään, kohtuullisia ja oikeudenmukaisia yrityksen koko ja toimiala huomioiden. |
| --- | --- |

85.

kannattaa tilinpäätösdirektiivin yksinkertaistamista erityisesti pienimpiä yrityksiä hyödyntävästi. Tilinpäätösdirektiivit tulisi olla vaatimuksiltaan, kuten julkistamis- ja arvostussäännöiltään, kohtuullisia ja oikeudenmukaisia yrityksen koko ja toimiala huomioiden.

| 86. | uskoo, että yksinkertaisemmat tilinpäätösvaatimukset voivat edistää yritysten perustamiseen ja yrittäjyyteen kannustavan liiketoimintaympäristön syntyä. Alueiden komitealla ei ole resursseja arvioida tilinpäätösvaatimusten vaikutuksia, ja komitea ehdottaa, että Euroopan parlamentti järjestää laajan arvioinnin ennen tilinpäätösdirektiivin voimaan saattamista. |
| --- | --- |

86.

uskoo, että yksinkertaisemmat tilinpäätösvaatimukset voivat edistää yritysten perustamiseen ja yrittäjyyteen kannustavan liiketoimintaympäristön syntyä. Alueiden komitealla ei ole resursseja arvioida tilinpäätösvaatimusten vaikutuksia, ja komitea ehdottaa, että Euroopan parlamentti järjestää laajan arvioinnin ennen tilinpäätösdirektiivin voimaan saattamista.

| 87. | kannattaa nykyisten vaatimuksien yksinkertaistamista kuitenkin siten, että tilinpäätösten vertailukelpoisuus ja käyttökelpoisuus säilyvät. |
| --- | --- |

87.

kannattaa nykyisten vaatimuksien yksinkertaistamista kuitenkin siten, että tilinpäätösten vertailukelpoisuus ja käyttökelpoisuus säilyvät.

| 88. | suosittelee raja-arvojen yhdenmukaistamista samansuuruisilla yrityksillä vertailun helpottamiseksi sekä kannustaa taloudellisten tietojen vertailukelpoisuuteen koko Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

88.

suosittelee raja-arvojen yhdenmukaistamista samansuuruisilla yrityksillä vertailun helpottamiseksi sekä kannustaa taloudellisten tietojen vertailukelpoisuuteen koko Euroopan unionissa.

| 89. | kannattaa tavoitetta säätää sellaista lainsäädäntöä, jossa kunnioitetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita, ja haluaa varmistaa myös, että hallinnolliset rasitukset ovat oikeassa suhteessa niiden tuomiin hyötyihin. |
| --- | --- |

89.

kannattaa tavoitetta säätää sellaista lainsäädäntöä, jossa kunnioitetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita, ja haluaa varmistaa myös, että hallinnolliset rasitukset ovat oikeassa suhteessa niiden tuomiin hyötyihin.

| 90. | tukee sisämarkkinoiden toimenpidepakettia (9), jolla pyritään yksinkertaistamaan pk-yritysten toimintaolosuhteita, sillä yli 99 prosenttia eurooppalaisista yrityksistä on pk-yrityksiä. Pienet ensin -aloitteessa (”Small Business Act”) tunnustetaan tarve ottaa huomioon pk-yritysryhmän erilliset tarpeet ja jakaa kyseinen yritysluokka eri segmentteihin. Lisäksi ”pienet ensin” -periaatteen noudattaminen merkitsee, että tilinpäätösjärjestelmät on mukautettu yrityksen koon mukaan. |
| --- | --- |

90.

tukee sisämarkkinoiden toimenpidepakettia (9), jolla pyritään yksinkertaistamaan pk-yritysten toimintaolosuhteita, sillä yli 99 prosenttia eurooppalaisista yrityksistä on pk-yrityksiä. Pienet ensin -aloitteessa (”Small Business Act”) tunnustetaan tarve ottaa huomioon pk-yritysryhmän erilliset tarpeet ja jakaa kyseinen yritysluokka eri segmentteihin. Lisäksi ”pienet ensin” -periaatteen noudattaminen merkitsee, että tilinpäätösjärjestelmät on mukautettu yrityksen koon mukaan.

| 91. | kannustaa huolehtimaan siitä, että jäsenvaltiot eivät aseta tarpeettomia lisävaatimuksia. Tämä tavoite saavutetaan parhaiten koordinoidulla EU:n lainsäädännöllä. Keskisuurten ja suurten yritysten osalta tilinpäätössäännöstön vertailukelpoisuutta on tarpeen lisätä EU:n tasolla, sillä näiden yritysten toiminta on usein EU:n laajuista ja sillä on merkitystä eri sidosryhmille koko sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

91.

kannustaa huolehtimaan siitä, että jäsenvaltiot eivät aseta tarpeettomia lisävaatimuksia. Tämä tavoite saavutetaan parhaiten koordinoidulla EU:n lainsäädännöllä. Keskisuurten ja suurten yritysten osalta tilinpäätössäännöstön vertailukelpoisuutta on tarpeen lisätä EU:n tasolla, sillä näiden yritysten toiminta on usein EU:n laajuista ja sillä on merkitystä eri sidosryhmille koko sisämarkkinoilla.

| 92. | kannattaa ehdotusta, jolla G8-maat sitoutuivat edistämään avoimuutta antamalla lainsäädäntöä, jossa öljy-, maakaasu-, ja kaivannaisteollisuuden yritysten edellytetään raportoivan hallituksille suorittamistaan maksuistaan tai edistämällä tähän kannustavia vapaaehtoisia standardeja. Euroopan parlamentti on lisäksi antanut päätöslauselman (10), jossa toistetaan sen tuki maakohtaisille raportointivelvoitteille, erityisesti kaivannaisteollisuuden osalta. |
| --- | --- |

92.

kannattaa ehdotusta, jolla G8-maat sitoutuivat edistämään avoimuutta antamalla lainsäädäntöä, jossa öljy-, maakaasu-, ja kaivannaisteollisuuden yritysten edellytetään raportoivan hallituksille suorittamistaan maksuistaan tai edistämällä tähän kannustavia vapaaehtoisia standardeja. Euroopan parlamentti on lisäksi antanut päätöslauselman (10), jossa toistetaan sen tuki maakohtaisille raportointivelvoitteille, erityisesti kaivannaisteollisuuden osalta.

Päätelmät

| 93. | katsoo, että tärkeänä painopisteenä ovat toimenpiteet, joilla voimme ohjata, kannustaa ja auttaa pk-yrityksiä sisällyttämään entistä enemmän sosiaalisia ja yhteiskuntavastuullisia näkökulmia liiketoimintaansa. Euroopan unionissa on noin 24 miljoonaa pientä ja keskisuurta yritystä. Euroopan unionin tulevaisuuden kannalta on tärkeää, miten kannustamme erityisesti nuoria uudenlaiseen, vastuulliseen yritystoimintaan. |
| --- | --- |

93.

katsoo, että tärkeänä painopisteenä ovat toimenpiteet, joilla voimme ohjata, kannustaa ja auttaa pk-yrityksiä sisällyttämään entistä enemmän sosiaalisia ja yhteiskuntavastuullisia näkökulmia liiketoimintaansa. Euroopan unionissa on noin 24 miljoonaa pientä ja keskisuurta yritystä. Euroopan unionin tulevaisuuden kannalta on tärkeää, miten kannustamme erityisesti nuoria uudenlaiseen, vastuulliseen yritystoimintaan.

| 94. | katsoo, että oikein valituilla toimenpiteillä edistetään uusien yritysten syntyä ja jo toimivien yritysten kasvua. Elinkeinopolitiikan toimenpiteitä tulee suunnata tukemaan erityisesti verkostomaisesti toimivia, yhteiskuntavastuullisesti kasvuhakuisia, työllistäviä ja kansainvälistyviä yrityksiä. |
| --- | --- |

94.

katsoo, että oikein valituilla toimenpiteillä edistetään uusien yritysten syntyä ja jo toimivien yritysten kasvua. Elinkeinopolitiikan toimenpiteitä tulee suunnata tukemaan erityisesti verkostomaisesti toimivia, yhteiskuntavastuullisesti kasvuhakuisia, työllistäviä ja kansainvälistyviä yrityksiä.

| 95. | on vakuuttunut siitä, että alueiden kehittämisessä tehdään tulevaisuutta. Valituilla päämäärillä ja toimintatavoilla voidaan rakentaa uutta, ylläpitää vanhaa tai yrittää sopeutua ympäristön muutoksiin. Keskeistä on alueiden kyky kehittää osaamistaan, hyödyntää vahvuuksiaan, erikoistua sekä verkostoitua alueellisesti, kansallisesti ja kansainvälisesti. |
| --- | --- |

95.

on vakuuttunut siitä, että alueiden kehittämisessä tehdään tulevaisuutta. Valituilla päämäärillä ja toimintatavoilla voidaan rakentaa uutta, ylläpitää vanhaa tai yrittää sopeutua ympäristön muutoksiin. Keskeistä on alueiden kyky kehittää osaamistaan, hyödyntää vahvuuksiaan, erikoistua sekä verkostoitua alueellisesti, kansallisesti ja kansainvälisesti.

| 96. | toteaa, että jaettavien yritystukien toimivuus ja tarkoituksenmukaisuus tulee selvittää ja tehdä selvityksen pohjalta tarvittavat muutokset ja tukisäästöt. Verkostomaista toimintaa tulee kehittää siten, että se tukee alueiden elinkeinopolitiikkaa kokonaisuudessaan. Samalla hyödynnetään entistä tehokkaammin alueiden potentiaali, vahvuudet ja mahdollisuudet. Kartoittamisen myötä on mahdollista lisätä yhteistyötä keskus- ja reuna-alueiden välillä. Lisäksi tulee tehostaa alueiden yhteistyötä, kumppanuutta ja verkostoitumista. |
| --- | --- |

96.

toteaa, että jaettavien yritystukien toimivuus ja tarkoituksenmukaisuus tulee selvittää ja tehdä selvityksen pohjalta tarvittavat muutokset ja tukisäästöt. Verkostomaista toimintaa tulee kehittää siten, että se tukee alueiden elinkeinopolitiikkaa kokonaisuudessaan. Samalla hyödynnetään entistä tehokkaammin alueiden potentiaali, vahvuudet ja mahdollisuudet. Kartoittamisen myötä on mahdollista lisätä yhteistyötä keskus- ja reuna-alueiden välillä. Lisäksi tulee tehostaa alueiden yhteistyötä, kumppanuutta ja verkostoitumista.

| 97. | katsoo, että on myös tarkoin pohdittava, ovatko hankkeiden laajuudesta ja sääntöjen moninaisuudesta johtuen hankkeiden vetäjinä ns. hankeammattilaiset, kuten kunnat, yliopistot, oppilaitokset ja erilaiset kehittämisyhtiöt. Tulisi kiinnittää erityistä huomiota pienten yritysten samanarvoisiin mahdollisuuksiin osallistua hankkeisiin. Vakiintuneilla organisaatioilla on enemmän resursseja käytössään monimutkaisten hankesäädösten tutkimiseen ja vaadittavien raporttien laatimiseen, joihin pienemmillä yrityksillä ei ole osaamista tai mahdollisuuksia. Kuitenkin yrittäjien ketterämmät toimintatavat saattaisivat mahdollistaa hankkeiden toteuttamisen kustannustehokkaammin. |
| --- | --- |

97.

katsoo, että on myös tarkoin pohdittava, ovatko hankkeiden laajuudesta ja sääntöjen moninaisuudesta johtuen hankkeiden vetäjinä ns. hankeammattilaiset, kuten kunnat, yliopistot, oppilaitokset ja erilaiset kehittämisyhtiöt. Tulisi kiinnittää erityistä huomiota pienten yritysten samanarvoisiin mahdollisuuksiin osallistua hankkeisiin. Vakiintuneilla organisaatioilla on enemmän resursseja käytössään monimutkaisten hankesäädösten tutkimiseen ja vaadittavien raporttien laatimiseen, joihin pienemmillä yrityksillä ei ole osaamista tai mahdollisuuksia. Kuitenkin yrittäjien ketterämmät toimintatavat saattaisivat mahdollistaa hankkeiden toteuttamisen kustannustehokkaammin.

| 98. | toteaa, että sosiaalisen yrityksen yritysmuoto on tällä hetkellä jäsentelemätön, ja jos taustalla olevat toimijat ovat pääsääntöisesti ”virkamiehiä” ja/tai isompia toimijoita, yrittäjät näkevät sosiaalisen yrittäjyyden enemmän ”holhoavana” kuin aidosti liiketoimintaa synnyttävänä. Tällöin toimintaa pidetään vieraana tai yrittäjyyteen kuulumattomana tai toimet nähdään toistensa kilpailijoina, ei rinnakkaisina toimintamuotoina. Tähän tulisi kiinnittää erityistä huomiota sosiaalisen yrittäjyyden kehittämiseksi. |
| --- | --- |

98.

toteaa, että sosiaalisen yrityksen yritysmuoto on tällä hetkellä jäsentelemätön, ja jos taustalla olevat toimijat ovat pääsääntöisesti ”virkamiehiä” ja/tai isompia toimijoita, yrittäjät näkevät sosiaalisen yrittäjyyden enemmän ”holhoavana” kuin aidosti liiketoimintaa synnyttävänä. Tällöin toimintaa pidetään vieraana tai yrittäjyyteen kuulumattomana tai toimet nähdään toistensa kilpailijoina, ei rinnakkaisina toimintamuotoina. Tähän tulisi kiinnittää erityistä huomiota sosiaalisen yrittäjyyden kehittämiseksi.

| 99. | katsoo, että sosiaalisten yritysten mahdollisuuksista tiedottamista tulisi kehittää ja tiedon saatavuutta yksinkertaistaa. Isoimmasta portaalista pitäisi olla linkki päivittäisiin, tarpeellisiin tietoihin. Tietojen tulisi linkittyä toisiinsa ja niiden jakamiseen tulisi käyttää tehokasta esittämistapaa: tiedonantoja ja tärkeiden kokemusten jakamista sekä jatkuvaa päivittämistä. |
| --- | --- |

99.

katsoo, että sosiaalisten yritysten mahdollisuuksista tiedottamista tulisi kehittää ja tiedon saatavuutta yksinkertaistaa. Isoimmasta portaalista pitäisi olla linkki päivittäisiin, tarpeellisiin tietoihin. Tietojen tulisi linkittyä toisiinsa ja niiden jakamiseen tulisi käyttää tehokasta esittämistapaa: tiedonantoja ja tärkeiden kokemusten jakamista sekä jatkuvaa päivittämistä.

| 100. | katsoo, että tehtäville toimenpiteille tulisi sopia tärkeysjärjestys. Tulisi hakea parhaat työstämiseen soveltuvat toimenpiteet, tekniikat ja menetelmät, joilla osa-alueisiin liittyviä ongelmia voidaan ratkaista. Nämä menetelmät tulisi tunnistaa ja monistaa mahdollisimman laajan joukon käyttöön. |
| --- | --- |

100.

katsoo, että tehtäville toimenpiteille tulisi sopia tärkeysjärjestys. Tulisi hakea parhaat työstämiseen soveltuvat toimenpiteet, tekniikat ja menetelmät, joilla osa-alueisiin liittyviä ongelmia voidaan ratkaista. Nämä menetelmät tulisi tunnistaa ja monistaa mahdollisimman laajan joukon käyttöön.

| 101. | katsoo, että yrittämiseen liittyvää monipuolista kehittämisvalmiutta tulee lisätä. Tietojen lisäämisen merkittävänä osatekijänä on erityisesti jo alalla toimineiden yrittäjien kokemusten kerääminen ja jakaminen. Euroopan alueella tulee olla tahtotilaa ehyen Euroopan rakentamiseen, jossa jokainen osaaja on tärkeä ja jokaiselle pyritään löytämään hänen osaamistaan kehittävä paikka. |
| --- | --- |

101.

katsoo, että yrittämiseen liittyvää monipuolista kehittämisvalmiutta tulee lisätä. Tietojen lisäämisen merkittävänä osatekijänä on erityisesti jo alalla toimineiden yrittäjien kokemusten kerääminen ja jakaminen. Euroopan alueella tulee olla tahtotilaa ehyen Euroopan rakentamiseen, jossa jokainen osaaja on tärkeä ja jokaiselle pyritään löytämään hänen osaamistaan kehittävä paikka.

| 102. | toteaa, että tavoitteena on tukea uusien konseptien syntymistä ja nopeuttaa uudenlaisten ratkaisujen käyttöönottoa. Pilotoinnin avulla saadaan uusia ratkaisuja markkinoille ja kokemusperäistä tietoa onnistumisten ja epäonnistumisten kautta. Alalle saadaan laadukkaampia ja toimivampia malleja sekä tietoa saman konseptin toimivuudesta ja vaikuttavuudesta eri kohdemaissa sekä niiden kohtaamista vaikeuksista ja ongelmista. |
| --- | --- |

102.

toteaa, että tavoitteena on tukea uusien konseptien syntymistä ja nopeuttaa uudenlaisten ratkaisujen käyttöönottoa. Pilotoinnin avulla saadaan uusia ratkaisuja markkinoille ja kokemusperäistä tietoa onnistumisten ja epäonnistumisten kautta. Alalle saadaan laadukkaampia ja toimivampia malleja sekä tietoa saman konseptin toimivuudesta ja vaikuttavuudesta eri kohdemaissa sekä niiden kohtaamista vaikeuksista ja ongelmista.

| 103. | toteaa, että kokeilujen kautta on mahdollisuus synnyttää uudenlaista mielenkiintoa yrittäjyyteen. Erilaisia kokeilukohteita on runsaasti, ja pilotoinnissa on mahdollisuus rajata riskit ennalta määrättyihin raameihin. Kokeilevien hankkeiden taloudellinen ja tiedollinen tukeminen alussa on tärkeää, jotta niistä olisi mahdollista synnyttää kannattavan liiketoiminnan konsepteja. Lisäksi ne voivat toimia oppimisalustoina ennen uusien ratkaisujen käyttöönottoa. |
| --- | --- |

103.

toteaa, että kokeilujen kautta on mahdollisuus synnyttää uudenlaista mielenkiintoa yrittäjyyteen. Erilaisia kokeilukohteita on runsaasti, ja pilotoinnissa on mahdollisuus rajata riskit ennalta määrättyihin raameihin. Kokeilevien hankkeiden taloudellinen ja tiedollinen tukeminen alussa on tärkeää, jotta niistä olisi mahdollista synnyttää kannattavan liiketoiminnan konsepteja. Lisäksi ne voivat toimia oppimisalustoina ennen uusien ratkaisujen käyttöönottoa.

| 104. | kehottaa kaiken kaikkiaan suunnitelmalliseen ja pitkäjänteiseen, askel kerrallaan etenevään ratkaisujen hakemiseen. Euroopassa tarvitaan uudenlaista rohkeutta talouden kasvun synnyttämiseen, joka voi tapahtua yhteiskuntavastuullisesti myös ympäristön asettamien ehtojen puitteissa. Syrjäytymisen ehkäisemisessä on kartoitettava toimenpiteitä, jotka ulottuvat riittävän pitkälle tulevaisuuteen. On vältettävä lyhyitä ja projektimaisia toimintoja, joille ei selkeästi aseteta jatko-odotuksia. Komitea kannustaa edelleen yksityiskohtaisempien toimenpide-ehdotusten ja raporttien laatimiseen sekä yhteiskuntavastuusta että sosiaalisesta yrittäjyydestä, jotta yhteiskunnalliseen vakauteen voitaisiin vaikuttaa enemmän. Kaikkiaan kehittämistyön esiin nostaminen, jakaminen ja parhaiden käytänteiden hyödyntäminen, olemassa olevan tiedon jakaminen ja monistaminen on ensiarvoisen tärkeää. Komitea kannustaa esimerkkien kartoittamiseen ja edistyksellisen toiminnan tukemiseen. |
| --- | --- |

104.

kehottaa kaiken kaikkiaan suunnitelmalliseen ja pitkäjänteiseen, askel kerrallaan etenevään ratkaisujen hakemiseen. Euroopassa tarvitaan uudenlaista rohkeutta talouden kasvun synnyttämiseen, joka voi tapahtua yhteiskuntavastuullisesti myös ympäristön asettamien ehtojen puitteissa. Syrjäytymisen ehkäisemisessä on kartoitettava toimenpiteitä, jotka ulottuvat riittävän pitkälle tulevaisuuteen. On vältettävä lyhyitä ja projektimaisia toimintoja, joille ei selkeästi aseteta jatko-odotuksia. Komitea kannustaa edelleen yksityiskohtaisempien toimenpide-ehdotusten ja raporttien laatimiseen sekä yhteiskuntavastuusta että sosiaalisesta yrittäjyydestä, jotta yhteiskunnalliseen vakauteen voitaisiin vaikuttaa enemmän. Kaikkiaan kehittämistyön esiin nostaminen, jakaminen ja parhaiden käytänteiden hyödyntäminen, olemassa olevan tiedon jakaminen ja monistaminen on ensiarvoisen tärkeää. Komitea kannustaa esimerkkien kartoittamiseen ja edistyksellisen toiminnan tukemiseen.

Bryssel 19. heinäkuuta 2012

Alueiden komitean puheenjohtaja

Mercedes BRESSO

---

(1)  COM(2010) 614 final.

1

(2)  Sosiaalinen ostaminen: opas sosiaalisten näkökohtien huomioonottamisesta julkisissa hankinnoissa. Euroopan komissio, 2011.

2

(3)  CIRIEC (Julkisen talouden yhteisötalouden ja osuustoimintatalouden kansainvälinen tutkimus- ja tiedotuskeskus), The Social Economy in European Union, s. 48.

3

The Social Economy in European Union

(4)  Tiedonanto ”Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi: Eurooppalaiset puitteet sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle”, COM(2010) 758 final, 16.12.2010.

4

(5)  Tiedonanto ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi”, COM(2011) 206 final, 13.4.2011.

5

(6)  COM(2011) 681 final.

6

(7)  Euroopan investointipankkiryhmä.

7

(8)  European Social Investment and Entrepreneurship Fund (ESIEF), josta investoitaisiin 10–15 välineeseen eri jäsenvaltioissa.

8

European Social Investment and Entrepreneurship Fund

(9)  Tilinpäätösdirektiivien tarkistamista esitetään komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle, annettu huhtikuussa 2011, ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti, 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi, Yhdessä uutteen kasvuun”, 2.11 jakso, saatavilla verkkosivuilla: http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf#page=2.

9

Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti, 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi, Yhdessä uutteen kasvuun

(10)  Päätöslauselma INI/2010/2102.

10

---