# Europos Sąjungos C 307/2012

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2012.307.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 307 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 55 tomas2012m. spalio 11d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2012.307.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 307

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

55 tomas2012m. spalio 11d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2012/C 307/01 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.6712 – Carlyle/Getty Images) (
  1
  ) | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2012/C 307/01

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.6712 – Carlyle/Getty Images) (
  1
  )

1

1

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2012/C 307/02 | Euro kursas | 2 |
| | PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE |
| | ELPA Priežiūros tarnyba |
| 2012/C 307/03 | ELPA priežiūros institucijos pranešimas – Papildomos gairės dėl vertikaliųjų apribojimų variklinių transporto priemonių pardavimo ir remonto, taip pat variklinių transporto priemonių atsarginių dalių platinimo susitarimuose | 3 |
| 2012/C 307/04 | ELPA valstybių perduota informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal EEE susitarimo XV priedo 1j punkte nurodytą aktą (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 800/2008, skelbiantis tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas)) | 18 |
| 2012/C 307/05 | ELPA priežiūros institucijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 17 straipsnio 5 dalį – Kvietimas dalyvauti konkurse dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo Finmarke ir Šiaurės Tromse, kaip numatyta su viešąja paslauga susijusiuose įsipareigojimuose | 19 |
| 2012/C 307/06 | ELPA priežiūros institucijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 16 straipsnio 4 dalį – Su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo Finmarke ir Šiaurės Tromse nustatymas | 20 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2012/C 307/02

Euro kursas

2

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros tarnyba

2012/C 307/03

ELPA priežiūros institucijos pranešimas – Papildomos gairės dėl vertikaliųjų apribojimų variklinių transporto priemonių pardavimo ir remonto, taip pat variklinių transporto priemonių atsarginių dalių platinimo susitarimuose

3

2012/C 307/04

ELPA valstybių perduota informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal EEE susitarimo XV priedo 1j punkte nurodytą aktą (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 800/2008, skelbiantis tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas))

18

2012/C 307/05

ELPA priežiūros institucijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 17 straipsnio 5 dalį – Kvietimas dalyvauti konkurse dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo Finmarke ir Šiaurės Tromse, kaip numatyta su viešąja paslauga susijusiuose įsipareigojimuose

19

2012/C 307/06

ELPA priežiūros institucijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 16 straipsnio 4 dalį – Su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo Finmarke ir Šiaurės Tromse nustatymas

20

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO) |
| 2012/C 307/07 | Pranešimas apie viešą konkursą | 21 |
| | TEISINĖS PROCEDŪROS |
| | ELPA Teismas |
| 2012/C 307/08 | 2011 m. gruodžio 15 d. Teismo sprendimas, byloje E-1/11 – Dr A (Laisvas asmenų judėjimas – Direktyva 2005/36/EB – Profesinių kvalifikacijų pripažinimas – Visuomenės sveikatos apsauga – Nediskriminavimas – Proporcingumas) | 22 |
| 2012/C 307/09 | 2012 m. kovo 30 d. Teismo sprendimas, sujungtose bylose E-17/10 ir E-6/11 – Lichtenšteino Kunigaikštystė ir VTM Fundmanagement AG prieš ELPA priežiūros instituciją (Ieškinys dėl ELPA priežiūros institucijos sprendimo pripažinimo negaliojančiu – Valstybės pagalba – Specialios apmokestinimo taisyklės, taikomos investavimo subjektams – Atrankumas – Esama ir nauja pagalba – Išieškojimas – Teisėti lūkesčiai – Teisinis tikrumas – Pareiga motyvuoti) | 23 |
| 2012/C 307/10 | 2012 m. kovo 30 d. Teismo sprendimas, byloje E-7/11 – Grund, elli- og hjúkrunarheimili prieš Islandijos vaistų kontrolės tarnybą (Lyfjastofnun) (Direktyva 2001/83/EB – Laisvas prekių judėjimas – Vaistai – Lygiagretus importas – Kontrolės ataskaitos – Visuomenės sveikatos apsauga – Pagrįstumas – Ženklinimui ir pakuotės informaciniams lapeliams taikomi kalbos reikalavimai) | 24 |
| 2012/C 307/11 | 2012 m. balandžio 18 d. Teismo sprendimas, byloje E-15/10 – Posten Norge AS prieš ELPA priežiūros instituciją (Ieškinys dėl ELPA priežiūros institucijos sprendimo panaikinimo – Konkurencija – Piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi – Įmonių vartotojams siunčiamų pašto siuntų, atsiimamų punktuose, rinka – Platinimo tinklas – Susitarimai dėl išimtinių teisių – Veiksmai, kuriais gali būti pažeidžiama konkurencija rinkoje – Pagrindimas – Pažeidimo trukmė – Bauda) | 25 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2012/C 307/12 | Pranešimas apie tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą | 26 |

V   Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO)

2012/C 307/07

Pranešimas apie viešą konkursą

21

TEISINĖS PROCEDŪROS

ELPA Teismas

2012/C 307/08

2011 m. gruodžio 15 d. Teismo sprendimas, byloje E-1/11 – Dr A (Laisvas asmenų judėjimas – Direktyva 2005/36/EB – Profesinių kvalifikacijų pripažinimas – Visuomenės sveikatos apsauga – Nediskriminavimas – Proporcingumas)

(Laisvas asmenų judėjimas – Direktyva 2005/36/EB – Profesinių kvalifikacijų pripažinimas – Visuomenės sveikatos apsauga – Nediskriminavimas – Proporcingumas)

22

2012/C 307/09

2012 m. kovo 30 d. Teismo sprendimas, sujungtose bylose E-17/10 ir E-6/11 – Lichtenšteino Kunigaikštystė ir VTM Fundmanagement AG prieš ELPA priežiūros instituciją (Ieškinys dėl ELPA priežiūros institucijos sprendimo pripažinimo negaliojančiu – Valstybės pagalba – Specialios apmokestinimo taisyklės, taikomos investavimo subjektams – Atrankumas – Esama ir nauja pagalba – Išieškojimas – Teisėti lūkesčiai – Teisinis tikrumas – Pareiga motyvuoti)

(Ieškinys dėl ELPA priežiūros institucijos sprendimo pripažinimo negaliojančiu – Valstybės pagalba – Specialios apmokestinimo taisyklės, taikomos investavimo subjektams – Atrankumas – Esama ir nauja pagalba – Išieškojimas – Teisėti lūkesčiai – Teisinis tikrumas – Pareiga motyvuoti)

23

2012/C 307/10

2012 m. kovo 30 d. Teismo sprendimas, byloje E-7/11 – Grund, elli- og hjúkrunarheimili prieš Islandijos vaistų kontrolės tarnybą (Lyfjastofnun) (Direktyva 2001/83/EB – Laisvas prekių judėjimas – Vaistai – Lygiagretus importas – Kontrolės ataskaitos – Visuomenės sveikatos apsauga – Pagrįstumas – Ženklinimui ir pakuotės informaciniams lapeliams taikomi kalbos reikalavimai)

Grund, elli- og hjúkrunarheimili

(Direktyva 2001/83/EB – Laisvas prekių judėjimas – Vaistai – Lygiagretus importas – Kontrolės ataskaitos – Visuomenės sveikatos apsauga – Pagrįstumas – Ženklinimui ir pakuotės informaciniams lapeliams taikomi kalbos reikalavimai)

24

2012/C 307/11

2012 m. balandžio 18 d. Teismo sprendimas, byloje E-15/10 – Posten Norge AS prieš ELPA priežiūros instituciją (Ieškinys dėl ELPA priežiūros institucijos sprendimo panaikinimo – Konkurencija – Piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi – Įmonių vartotojams siunčiamų pašto siuntų, atsiimamų punktuose, rinka – Platinimo tinklas – Susitarimai dėl išimtinių teisių – Veiksmai, kuriais gali būti pažeidžiama konkurencija rinkoje – Pagrindimas – Pažeidimo trukmė – Bauda)

Posten Norge

(Ieškinys dėl ELPA priežiūros institucijos sprendimo panaikinimo – Konkurencija – Piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi – Įmonių vartotojams siunčiamų pašto siuntų, atsiimamų punktuose, rinka – Platinimo tinklas – Susitarimai dėl išimtinių teisių – Veiksmai, kuriais gali būti pažeidžiama konkurencija rinkoje – Pagrindimas – Pažeidimo trukmė – Bauda)

25

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2012/C 307/12

Pranešimas apie tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 11.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 307/1

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.6712 – Carlyle/Getty Images)

(Tekstas svarbus EEE)

2012/C 307/01

2012 m. spalio 5 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32012M6712. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32012M6712. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 11.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 307/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 307/2

---

Euro kursas (1)

2012 m. spalio 10 d.

2012/C 307/02

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2889 |
| JPY | Japonijos jena | 100,94 |
| DKK | Danijos krona | 7,4582 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,80495 |
| SEK | Švedijos krona | 8,6068 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,2110 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 7,3985 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,950 |
| HUF | Vengrijos forintas | 282,15 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6961 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,0825 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,5710 |
| TRY | Turkijos lira | 2,3375 |
| AUD | Australijos doleris | 1,2574 |
| CAD | Kanados doleris | 1,2594 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,9922 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,5732 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5833 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 436,57 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 11,1516 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,1210 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,4920 |
| IDR | Indonezijos rupija | 12 385,19 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 3,9623 |
| PHP | Filipinų pesas | 53,470 |
| RUB | Rusijos rublis | 40,0900 |
| THB | Tailando batas | 39,582 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,6199 |
| MXN | Meksikos pesas | 16,5624 |
| INR | Indijos rupija | 68,3150 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2889

JPY

Japonijos jena

100,94

DKK

Danijos krona

7,4582

GBP

Svaras sterlingas

0,80495

SEK

Švedijos krona

8,6068

CHF

Šveicarijos frankas

1,2110

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

7,3985

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,950

HUF

Vengrijos forintas

282,15

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6961

PLN

Lenkijos zlotas

4,0825

RON

Rumunijos lėja

4,5710

TRY

Turkijos lira

2,3375

AUD

Australijos doleris

1,2574

CAD

Kanados doleris

1,2594

HKD

Honkongo doleris

9,9922

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,5732

SGD

Singapūro doleris

1,5833

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 436,57

ZAR

Pietų Afrikos randas

11,1516

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,1210

HRK

Kroatijos kuna

7,4920

IDR

Indonezijos rupija

12 385,19

MYR

Malaizijos ringitas

3,9623

PHP

Filipinų pesas

53,470

RUB

Rusijos rublis

40,0900

THB

Tailando batas

39,582

BRL

Brazilijos realas

2,6199

MXN

Meksikos pesas

16,5624

INR

Indijos rupija

68,3150

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros tarnyba

| 11.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 307/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 307/3

---

ELPA priežiūros institucijos pranešimas – Papildomos gairės dėl vertikaliųjų apribojimų variklinių transporto priemonių pardavimo ir remonto, taip pat variklinių transporto priemonių atsarginių dalių platinimo susitarimuose

2012/C 307/03

| A. | Šis pranešimas parengtas vadovaujantis Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau – EEE susitarimas) ir ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Institucijos ir Teismo susitarimas) nuostatomis. |
| --- | --- |

A.

Šis pranešimas parengtas vadovaujantis Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau – EEE susitarimas) ir ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Institucijos ir Teismo susitarimas) nuostatomis.

| B. | Europos Komisija parengė pranešimą „Papildomos gairės dėl vertikaliųjų apribojimų variklinių transporto priemonių pardavimo ir remonto, taip pat variklinių transporto priemonių atsarginių dalių platinimo susitarimuose“ (1). Šiame neprivalomame teisės akte nustatomi principai, kurių Europos Komisija laikosi pagal SESV 101 straipsnį vertindama vertikaliuosius susitarimus dėl variklinių transporto priemonių pardavimo ir remonto, taip pat dėl variklinių transporto priemonių atsarginių dalių platinimo. |
| --- | --- |

B.

Europos Komisija parengė pranešimą „Papildomos gairės dėl vertikaliųjų apribojimų variklinių transporto priemonių pardavimo ir remonto, taip pat variklinių transporto priemonių atsarginių dalių platinimo susitarimuose“ (1). Šiame neprivalomame teisės akte nustatomi principai, kurių Europos Komisija laikosi pagal SESV 101 straipsnį vertindama vertikaliuosius susitarimus dėl variklinių transporto priemonių pardavimo ir remonto, taip pat dėl variklinių transporto priemonių atsarginių dalių platinimo.

| C. | ELPA priežiūros institucija mano, kad minėtas aktas yra svarbus EEE. Siekdama išlaikyti vienodas konkurencijos sąlygas ir užtikrinti vienodą EEE konkurencijos taisyklių taikymą visoje Europos ekonominėje erdvėje, ELPA priežiūros institucija, naudodamasi Institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktu jai suteiktais įgaliojimais, priima šį pranešimą. Taikydama atitinkamas EEE taisykles konkrečiai bylai ji ketina vadovautis šiame pranešime nurodytais principais ir taisyklėmis. |
| --- | --- |

C.

ELPA priežiūros institucija mano, kad minėtas aktas yra svarbus EEE. Siekdama išlaikyti vienodas konkurencijos sąlygas ir užtikrinti vienodą EEE konkurencijos taisyklių taikymą visoje Europos ekonominėje erdvėje, ELPA priežiūros institucija, naudodamasi Institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktu jai suteiktais įgaliojimais, priima šį pranešimą. Taikydama atitinkamas EEE taisykles konkrečiai bylai ji ketina vadovautis šiame pranešime nurodytais principais ir taisyklėmis.

I.   ĮVADAS

1.   Gairių paskirtis

| 1. | Šiose gairėse nustatomi konkrečių klausimų, kylančių dėl vertikaliųjų apribojimų variklinių transporto priemonių pardavimo ir remonto, taip pat atsarginių dalių platinimo susitarimuose, vertinimo pagal Europos ekonominės erdvės susitarimo 53 straipsnį (toliau – 53 straipsnis) principai. Jos pridedamos prie EEE susitarimo XIV priedo 4b punkte nurodyto akto (2010 m. gegužės 27 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 461/2010 (2)) dėl EEE susitarimo 53 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikrų kategorijų vertikaliesiems susitarimams ir suderintiems veiksmams variklinių transporto priemonių sektoriuje (toliau – Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės aktas), o jų tikslas – padėti bendrovėms pačioms vertinti tokius susitarimus. |
| --- | --- |

1.

Šiose gairėse nustatomi konkrečių klausimų, kylančių dėl vertikaliųjų apribojimų variklinių transporto priemonių pardavimo ir remonto, taip pat atsarginių dalių platinimo susitarimuose, vertinimo pagal Europos ekonominės erdvės susitarimo 53 straipsnį (toliau – 53 straipsnis) principai. Jos pridedamos prie EEE susitarimo XIV priedo 4b punkte nurodyto akto (2010 m. gegužės 27 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 461/2010 (2)) dėl EEE susitarimo 53 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikrų kategorijų vertikaliesiems susitarimams ir suderintiems veiksmams variklinių transporto priemonių sektoriuje (toliau – Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės aktas), o jų tikslas – padėti bendrovėms pačioms vertinti tokius susitarimus.

| 2. | Šiose gairėse aiškinami klausimai, labai aktualūs variklinių transporto priemonių sektoriui, įskaitant EEE susitarimo XIV priedo 2 punkte nurodyto akto (2010 m. balandžio 20 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 330/2010 (3)) dėl EEE susitarimo 53 straipsnio 3 dalies taikymo vertikaliųjų susitarimų ir suderintų veiksmų rūšims (4) (toliau – Bendrasis bendrosios vertikaliosios išimties teisės aktas) atitinkamų nuostatų išaiškinimą. Šios gairės nepažeidžia Vertikaliųjų apribojimų gairių (5) (toliau – Bendrosios vertikaliosios gairės) taikymo ir todėl jos turi būti aiškinamos kartu su Bendrosiomis vertikaliosiomis gairėmis ir kaip jų priedas. |
| --- | --- |

2.

Šiose gairėse aiškinami klausimai, labai aktualūs variklinių transporto priemonių sektoriui, įskaitant EEE susitarimo XIV priedo 2 punkte nurodyto akto (2010 m. balandžio 20 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 330/2010 (3)) dėl EEE susitarimo 53 straipsnio 3 dalies taikymo vertikaliųjų susitarimų ir suderintų veiksmų rūšims (4) (toliau – Bendrasis bendrosios vertikaliosios išimties teisės aktas) atitinkamų nuostatų išaiškinimą. Šios gairės nepažeidžia Vertikaliųjų apribojimų gairių (5) (toliau – Bendrosios vertikaliosios gairės) taikymo ir todėl jos turi būti aiškinamos kartu su Bendrosiomis vertikaliosiomis gairėmis ir kaip jų priedas.

| 3. | Šios gairės taikomos vertikaliesiems susitarimams bei suderintiems veiksmams, susijusiems su sąlygomis, kuriomis šalys gali pirkti, parduoti arba perparduoti variklinių transporto priemonių atsargines dalis ir (arba) teikti variklinių transporto priemonių remonto ir techninės priežiūros paslaugas, ir vertikaliesiems susitarimams bei suderintiems veiksmams, susijusiems su sąlygomis, kuriomis šalys gali pirkti, parduoti arba perparduoti naujas variklines transporto priemones. Kaip išaiškinta šių gairių II skirsnyje, pastarajai susitarimų ir suderintų veiksmų kategorijai ir toliau iki 2013 m. gegužės 31 d. bus taikomos EEE susitarimo XIV priedo 4b punkte pirmiau nurodyto akto (2002 m. liepos 31 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1400/2002 (6) dėl EEE susitarimo 53 straipsnio 3 dalies taikymo vertikaliųjų susitarimų ir suderintų veiksmų rūšims variklinių transporto priemonių sektoriuje) atitinkamos nuostatos. Todėl vertikaliesiems susitarimams ir suderintiems veiksmams, susijusiems su naujų variklinių transporto priemonių pirkimu, pardavimu ar perpardavimu, šios gairės bus taikomos tik nuo 2013 m. birželio 1 d. Šios gairės vertikaliesiems susitarimams taikomos tik variklinių transporto priemonių sektoriuje ir jose išdėstytų principų neprivaloma taikyti vertinant kitų sektorių susitarimus. |
| --- | --- |

3.

Šios gairės taikomos vertikaliesiems susitarimams bei suderintiems veiksmams, susijusiems su sąlygomis, kuriomis šalys gali pirkti, parduoti arba perparduoti variklinių transporto priemonių atsargines dalis ir (arba) teikti variklinių transporto priemonių remonto ir techninės priežiūros paslaugas, ir vertikaliesiems susitarimams bei suderintiems veiksmams, susijusiems su sąlygomis, kuriomis šalys gali pirkti, parduoti arba perparduoti naujas variklines transporto priemones. Kaip išaiškinta šių gairių II skirsnyje, pastarajai susitarimų ir suderintų veiksmų kategorijai ir toliau iki 2013 m. gegužės 31 d. bus taikomos EEE susitarimo XIV priedo 4b punkte pirmiau nurodyto akto (2002 m. liepos 31 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1400/2002 (6) dėl EEE susitarimo 53 straipsnio 3 dalies taikymo vertikaliųjų susitarimų ir suderintų veiksmų rūšims variklinių transporto priemonių sektoriuje) atitinkamos nuostatos. Todėl vertikaliesiems susitarimams ir suderintiems veiksmams, susijusiems su naujų variklinių transporto priemonių pirkimu, pardavimu ar perpardavimu, šios gairės bus taikomos tik nuo 2013 m. birželio 1 d. Šios gairės vertikaliesiems susitarimams taikomos tik variklinių transporto priemonių sektoriuje ir jose išdėstytų principų neprivaloma taikyti vertinant kitų sektorių susitarimus.

| 4. | Šiomis gairėmis neapribojamas galimas lygiagretus EEE susitarimo 54 straipsnio taikymas vertikaliesiems susitarimams variklinių transporto priemonių sektoriuje arba aiškinimas, kurį ELPA Teismas gali pateikti dėl 53 straipsnio taikymo tokiems vertikaliesiems susitarimams arba kurį Europos Sąjungos Teisingumo Teismas ar Bendrasis Teismas gali pateikti dėl EEE susitarimo 53 straipsnio ir SESV 101 straipsnio taikymo tokiems vertikaliesiems susitarimams. |
| --- | --- |

4.

Šiomis gairėmis neapribojamas galimas lygiagretus EEE susitarimo 54 straipsnio taikymas vertikaliesiems susitarimams variklinių transporto priemonių sektoriuje arba aiškinimas, kurį ELPA Teismas gali pateikti dėl 53 straipsnio taikymo tokiems vertikaliesiems susitarimams arba kurį Europos Sąjungos Teisingumo Teismas ar Bendrasis Teismas gali pateikti dėl EEE susitarimo 53 straipsnio ir SESV 101 straipsnio taikymo tokiems vertikaliesiems susitarimams.

| 5. | Jei nenurodyta kitaip, šiose gairėse pateikta analizė ir argumentai taikomi visų lygių prekybai. Sąvokos „tiekėjas“ ir „platintojas“ (7) vartojamos kalbant apie visų lygių prekybą. Bendrasis bendrosios vertikaliosios išimties teisės aktas ir Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės aktas kartu vadinami bendrosios išimties teisės aktais. |
| --- | --- |

5.

Jei nenurodyta kitaip, šiose gairėse pateikta analizė ir argumentai taikomi visų lygių prekybai. Sąvokos „tiekėjas“ ir „platintojas“ (7) vartojamos kalbant apie visų lygių prekybą. Bendrasis bendrosios vertikaliosios išimties teisės aktas ir Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės aktas kartu vadinami bendrosios išimties teisės aktais.

| 6. | Šiose gairėse nustatyti standartai turi būti taikomi kiekvienam atvejui, atsižvelgiant į individualias faktines ir teisines aplinkybes. ELPA priežiūros institucija šias gaires taikys (8) racionaliai, lanksčiai ir atsižvelgdama į įgytą vykdymo užtikrinimo ir rinkos priežiūros patirtį. |
| --- | --- |

6.

Šiose gairėse nustatyti standartai turi būti taikomi kiekvienam atvejui, atsižvelgiant į individualias faktines ir teisines aplinkybes. ELPA priežiūros institucija šias gaires taikys (8) racionaliai, lanksčiai ir atsižvelgdama į įgytą vykdymo užtikrinimo ir rinkos priežiūros patirtį.

| 7. | Konkurencijos užtikrinimo šiame sektoriuje patirtis rodo, kad tam tikri apribojimai gali būti pradėti taikyti arba dėl aiškių tiesioginių sutartinių įsipareigojimų, arba dėl netiesioginių įsipareigojimų ar netiesioginių priemonių, kuriais vis tiek pasiekiamas tas pats konkurenciją ribojantis rezultatas. Tiekėjai, norintys daryti įtaką platintojo konkurenciniam elgesiui, gali, pavyzdžiui, griebtis grasinimų ar gąsdinimo, įspėjimų ar nuobaudų. Jie taip pat gali vėluoti pristatyti siuntas ar stabdyti jų pristatymą arba grasinti nutraukti sutartį su platintojais, parduodančiais užsienio vartotojams ar nesilaikančiais nustatyto kainų lygio. Skaidrūs susitarimo šalių santykiai paprastai sumažintų gamintojų riziką būti laikomiems atsakingais už tokių netiesioginių formų spaudimo taikymą siekiant antikonkurencinių pasekmių. Elgesio kodekso laikymasis yra vienas iš būdų siekti didesnio šalių komercinių santykių skaidrumo. Tokiuose kodeksuose, inter alia, gali būti numatyti sutarties nutraukimo įspėjimo laikotarpiai, kurie gali būti nustatyti pagal sutarties trukmę, kompensacijos, mokėtinos platintojui už neapmokėtas su sutartiniais santykiais susijusias platintojo investicijas, jeigu sutartis nutraukiama anksti ir be pateisinamos priežasties, ir arbitražo teismas, kaip alternatyvi ginčų sprendimo priemonė. Jeigu tiekėjas įtraukia tokį elgesio kodeksą į savo susitarimus su platintojais ir remontininkais, viešai jį paskelbia ir laikosi jo nuostatų, tai bus svarbus veiksnys konkrečiais atvejais vertinant tiekėjo elgesį. |
| --- | --- |

7.

Konkurencijos užtikrinimo šiame sektoriuje patirtis rodo, kad tam tikri apribojimai gali būti pradėti taikyti arba dėl aiškių tiesioginių sutartinių įsipareigojimų, arba dėl netiesioginių įsipareigojimų ar netiesioginių priemonių, kuriais vis tiek pasiekiamas tas pats konkurenciją ribojantis rezultatas. Tiekėjai, norintys daryti įtaką platintojo konkurenciniam elgesiui, gali, pavyzdžiui, griebtis grasinimų ar gąsdinimo, įspėjimų ar nuobaudų. Jie taip pat gali vėluoti pristatyti siuntas ar stabdyti jų pristatymą arba grasinti nutraukti sutartį su platintojais, parduodančiais užsienio vartotojams ar nesilaikančiais nustatyto kainų lygio. Skaidrūs susitarimo šalių santykiai paprastai sumažintų gamintojų riziką būti laikomiems atsakingais už tokių netiesioginių formų spaudimo taikymą siekiant antikonkurencinių pasekmių. Elgesio kodekso laikymasis yra vienas iš būdų siekti didesnio šalių komercinių santykių skaidrumo. Tokiuose kodeksuose, inter alia, gali būti numatyti sutarties nutraukimo įspėjimo laikotarpiai, kurie gali būti nustatyti pagal sutarties trukmę, kompensacijos, mokėtinos platintojui už neapmokėtas su sutartiniais santykiais susijusias platintojo investicijas, jeigu sutartis nutraukiama anksti ir be pateisinamos priežasties, ir arbitražo teismas, kaip alternatyvi ginčų sprendimo priemonė. Jeigu tiekėjas įtraukia tokį elgesio kodeksą į savo susitarimus su platintojais ir remontininkais, viešai jį paskelbia ir laikosi jo nuostatų, tai bus svarbus veiksnys konkrečiais atvejais vertinant tiekėjo elgesį.

2.   Gairių struktūra

| 8. | Gairės sudarytos taip:






  a) | Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto taikymo sritis ir ryšys su Bendruoju bendrosios vertikaliosios išimties teisės aktu (II skirsnis); |
| --- | --- | --- |

8.

Gairės sudarytos taip:

a)

Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto taikymo sritis ir ryšys su Bendruoju bendrosios vertikaliosios išimties teisės aktu (II skirsnis);

| b) | Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto papildomų nuostatų taikymas (III skirsnis); |
| --- | --- |

b)

Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto papildomų nuostatų taikymas (III skirsnis);

| c) | specialiųjų apribojimų vertinimas: prekyba vieno prekės ženklo produkcija ir pasirinktinis platinimas (IV skirsnis). |
| --- | --- |

c)

specialiųjų apribojimų vertinimas: prekyba vieno prekės ženklo produkcija ir pasirinktinis platinimas (IV skirsnis).

II.   VARIKLINIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ BENDROSIOS IŠIMTIES TEISĖS AKTO TAIKYMO SRITIS IR RYŠYS SU BENDRUOJU BENDROSIOS VERTIKALIOSIOS IŠIMTIES TEISĖS AKTU

| 9. | Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės aktas pagal jo 4 straipsnį taikomas vertikaliesiems susitarimams, susijusiems su variklinių transporto priemonių atsarginių dalių pirkimu, pardavimu ar perpardavimu ir su variklinių transporto priemonių remonto ir techninės priežiūros paslaugų teikimu. |
| --- | --- |

9.

Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės aktas pagal jo 4 straipsnį taikomas vertikaliesiems susitarimams, susijusiems su variklinių transporto priemonių atsarginių dalių pirkimu, pardavimu ar perpardavimu ir su variklinių transporto priemonių remonto ir techninės priežiūros paslaugų teikimu.

| 10. | Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 2 straipsniu EEE susitarimo XIV priedo 4b punkte pirmiau nurodyto akto (Reglamento (EB) Nr. 1400/2002) atitinkamų nuostatų, susijusių su naujų variklinių transporto priemonių pirkimo, pardavimo ar perpardavimo vertikaliaisiais susitarimais, taikymas pratęsiamas iki 2013 m. gegužės 31 d. Pagal Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 3 straipsnį nuo 2013 m. birželio 1 d. naujų variklinių transporto priemonių pirkimo, pardavimo ir perpardavimo vertikaliesiems susitarimams bus taikomas Bendrasis bendrosios vertikaliosios išimties teisės aktas (9). |
| --- | --- |

10.

Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 2 straipsniu EEE susitarimo XIV priedo 4b punkte pirmiau nurodyto akto (Reglamento (EB) Nr. 1400/2002) atitinkamų nuostatų, susijusių su naujų variklinių transporto priemonių pirkimo, pardavimo ar perpardavimo vertikaliaisiais susitarimais, taikymas pratęsiamas iki 2013 m. gegužės 31 d. Pagal Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 3 straipsnį nuo 2013 m. birželio 1 d. naujų variklinių transporto priemonių pirkimo, pardavimo ir perpardavimo vertikaliesiems susitarimams bus taikomas Bendrasis bendrosios vertikaliosios išimties teisės aktas (9).

| 11. | Naujoje sistemoje numatytas naujų variklinių transporto priemonių pardavimo rinkų ir antrinių rinkų atskyrimas atspindi skirtingas konkurencijos sąlygas šiose rinkose. |
| --- | --- |

11.

Naujoje sistemoje numatytas naujų variklinių transporto priemonių pardavimo rinkų ir antrinių rinkų atskyrimas atspindi skirtingas konkurencijos sąlygas šiose rinkose.

| 12. | Remiantis išsamia rinkos analize, pateikta 2008 m. gegužės 28 d. parengtoje EEE susitarimo XIV priedo 4b punkte pirmiau nurodyto akto (2008 m. gegužės 28 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1400/2002) veikimo vertinimo ataskaitoje (10) ir 2009 m. liepos 22 d. Komisijos komunikate „Būsimoji konkurencijos teisės sistema, taikytina motorinių transporto priemonių sektoriui“ (11), atrodo, kad naujų variklinių transporto priemonių platinimo sektoriui nebūdingi dideli konkurencijos trūkumai, dėl kurių šis sektorius skirtųsi nuo kitų ekonomikos sektorių ir dėl kurių reikėtų taikyti kitokias, griežtesnes, taisykles nei nustatytosios Bendrajame bendrosios vertikaliosios išimties teisės akte. Taigi, 30 % rinkos dalies apribojimo (12) taikymu, išimties netaikymu tam tikriems vertikaliesiems apribojimams ir Bendrajame bendrosios vertikaliosios išimties teisės akte nustatytomis nuostatomis paprastai užtikrinama naujų variklinių transporto priemonių platinimo vertikaliųjų susitarimų atitiktis 53 straipsnio 3 dalies sąlygoms ir nereikia jokių papildomų reikalavimų, taikomų kitiems sektoriams. |
| --- | --- |

12.

Remiantis išsamia rinkos analize, pateikta 2008 m. gegužės 28 d. parengtoje EEE susitarimo XIV priedo 4b punkte pirmiau nurodyto akto (2008 m. gegužės 28 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1400/2002) veikimo vertinimo ataskaitoje (10) ir 2009 m. liepos 22 d. Komisijos komunikate „Būsimoji konkurencijos teisės sistema, taikytina motorinių transporto priemonių sektoriui“ (11), atrodo, kad naujų variklinių transporto priemonių platinimo sektoriui nebūdingi dideli konkurencijos trūkumai, dėl kurių šis sektorius skirtųsi nuo kitų ekonomikos sektorių ir dėl kurių reikėtų taikyti kitokias, griežtesnes, taisykles nei nustatytosios Bendrajame bendrosios vertikaliosios išimties teisės akte. Taigi, 30 % rinkos dalies apribojimo (12) taikymu, išimties netaikymu tam tikriems vertikaliesiems apribojimams ir Bendrajame bendrosios vertikaliosios išimties teisės akte nustatytomis nuostatomis paprastai užtikrinama naujų variklinių transporto priemonių platinimo vertikaliųjų susitarimų atitiktis 53 straipsnio 3 dalies sąlygoms ir nereikia jokių papildomų reikalavimų, taikomų kitiems sektoriams.

| 13. | Tačiau siekiant, kad visi veiklos vykdytojai turėtų laiko prisitaikyti prie bendrosios tvarkos, visų pirma atsižvelgiant į ilgalaikes su sutartiniais santykiais susijusias investicijas, EEE susitarimo XIV priedo 4b punkte pirmiau nurodyto akto (Reglamento (EB) Nr. 1400/2002) taikymo laikotarpis tiems reikalavimams, kurie konkrečiai susiję su naujų variklinių transporto priemonių pirkimo, pardavimo ar perpardavimo vertikaliaisiais susitarimais, pratęsiamas trejus metus iki 2013 m. gegužės 31 d. Nuo 2010 m. birželio 1 d. iki 2013 m. gegužės 31 d. EEE susitarimo XIV priedo 4b punkte pirmiau nurodyto akto (Reglamento (EB) Nr. 1400/2002) nuostatos, susijusios ir su naujų variklinių transporto priemonių platinimo susitarimais, ir su variklinių transporto priemonių atsarginių dalių pirkimo, pardavimo ir perpardavimo ir (arba) remonto ir techninės priežiūros paslaugų teikimo susitarimais, bus taikomos tik minėtiems pirmos kategorijos susitarimams. Per tą laikotarpį šiomis gairėmis nebus naudojamasi EEE susitarimo XIV priedo 4b punkte pirmiau nurodyto akto (Reglamento (EB) Nr. 1400/2002) nuostatoms aiškinti. Užuot tai darius, nuoroda turėtų būti daroma į aiškinamąjį to reglamento leidinį (13). |
| --- | --- |

13.

Tačiau siekiant, kad visi veiklos vykdytojai turėtų laiko prisitaikyti prie bendrosios tvarkos, visų pirma atsižvelgiant į ilgalaikes su sutartiniais santykiais susijusias investicijas, EEE susitarimo XIV priedo 4b punkte pirmiau nurodyto akto (Reglamento (EB) Nr. 1400/2002) taikymo laikotarpis tiems reikalavimams, kurie konkrečiai susiję su naujų variklinių transporto priemonių pirkimo, pardavimo ar perpardavimo vertikaliaisiais susitarimais, pratęsiamas trejus metus iki 2013 m. gegužės 31 d. Nuo 2010 m. birželio 1 d. iki 2013 m. gegužės 31 d. EEE susitarimo XIV priedo 4b punkte pirmiau nurodyto akto (Reglamento (EB) Nr. 1400/2002) nuostatos, susijusios ir su naujų variklinių transporto priemonių platinimo susitarimais, ir su variklinių transporto priemonių atsarginių dalių pirkimo, pardavimo ir perpardavimo ir (arba) remonto ir techninės priežiūros paslaugų teikimo susitarimais, bus taikomos tik minėtiems pirmos kategorijos susitarimams. Per tą laikotarpį šiomis gairėmis nebus naudojamasi EEE susitarimo XIV priedo 4b punkte pirmiau nurodyto akto (Reglamento (EB) Nr. 1400/2002) nuostatoms aiškinti. Užuot tai darius, nuoroda turėtų būti daroma į aiškinamąjį to reglamento leidinį (13).

| 14. | Vertikaliesiems susitarimams, susijusiems su sąlygomis, kuriomis šalys gali pirkti, parduoti ar perparduoti variklinių transporto priemonių atsargines dalis ir (arba) teikti variklinių transporto priemonių remonto ir techninės priežiūros paslaugas, Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės aktas taikomas nuo 2010 m. birželio 1 d. Tai reiškia, kad pagal Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 4 straipsnį išimtis taikoma tiems susitarimams, kurie ne tik atitinka išimties sąlygas pagal Bendrąjį bendrosios vertikaliosios išimties teisės aktą, bet ir kuriuose nėra jokių didelių konkurencijos apribojimų, bendrai vadinamų pagrindiniais apribojimais, išvardytų Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 5 straipsnyje. |
| --- | --- |

14.

Vertikaliesiems susitarimams, susijusiems su sąlygomis, kuriomis šalys gali pirkti, parduoti ar perparduoti variklinių transporto priemonių atsargines dalis ir (arba) teikti variklinių transporto priemonių remonto ir techninės priežiūros paslaugas, Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės aktas taikomas nuo 2010 m. birželio 1 d. Tai reiškia, kad pagal Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 4 straipsnį išimtis taikoma tiems susitarimams, kurie ne tik atitinka išimties sąlygas pagal Bendrąjį bendrosios vertikaliosios išimties teisės aktą, bet ir kuriuose nėra jokių didelių konkurencijos apribojimų, bendrai vadinamų pagrindiniais apribojimais, išvardytų Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 5 straipsnyje.

| 15. | Remonto ir techninės priežiūros paslaugų bei atsarginių dalių platinimo rinkos paprastai yra susijusios su tam tikrais prekės ženklais, tad konkurencija tose rinkose akivaizdžiai yra ne tokia nuožmi, palyginti su konkurencija naujų variklinių transporto priemonių pardavimo rinkoje. Nors patikimumas padidėjo, o techninės priežiūros intervalai dėl patobulėjusių technologijų pailgėjo, šiuos teigiamus pokyčius nusveria kai kurių remonto ir techninės priežiūros darbų kainų kilimo tendencija. Atsarginių dalių rinkose pastebima variklinių transporto priemonių gamintojų, gaminančių dalis, pažymėtas transporto priemonių gamintojo prekės ženklu, konkurencija su dalis tiekiančiais originalios įrangos tiekėjais (angl. OES) ir kitomis šalimis. Taip šiose rinkose išlaikomas kainų spaudimas, o dėl jo daromas spaudimas kainoms remonto ir techninės priežiūros rinkose, nes atsarginės dalys sudaro didelę vidutinio remonto išlaidų dalį. Be to, remontas ir techninė priežiūra bendrai sudaro labai didelę visų vartotojų išlaidų variklinėms transporto priemonėms dalį, ir tai savaime sudaro didelę vidutinio vartotojo biudžeto dalį. |
| --- | --- |

15.

Remonto ir techninės priežiūros paslaugų bei atsarginių dalių platinimo rinkos paprastai yra susijusios su tam tikrais prekės ženklais, tad konkurencija tose rinkose akivaizdžiai yra ne tokia nuožmi, palyginti su konkurencija naujų variklinių transporto priemonių pardavimo rinkoje. Nors patikimumas padidėjo, o techninės priežiūros intervalai dėl patobulėjusių technologijų pailgėjo, šiuos teigiamus pokyčius nusveria kai kurių remonto ir techninės priežiūros darbų kainų kilimo tendencija. Atsarginių dalių rinkose pastebima variklinių transporto priemonių gamintojų, gaminančių dalis, pažymėtas transporto priemonių gamintojo prekės ženklu, konkurencija su dalis tiekiančiais originalios įrangos tiekėjais (angl. OES) ir kitomis šalimis. Taip šiose rinkose išlaikomas kainų spaudimas, o dėl jo daromas spaudimas kainoms remonto ir techninės priežiūros rinkose, nes atsarginės dalys sudaro didelę vidutinio remonto išlaidų dalį. Be to, remontas ir techninė priežiūra bendrai sudaro labai didelę visų vartotojų išlaidų variklinėms transporto priemonėms dalį, ir tai savaime sudaro didelę vidutinio vartotojo biudžeto dalį.

| 16. | Siekiant spręsti konkrečius konkurencijos klausimus, kylančius antrinėse variklinių transporto priemonių rinkose, Bendrasis bendrosios vertikaliosios išimties teisės aktas papildomas trimis papildomais pagrindiniais apribojimais, nustatytais Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akte ir taikomais variklinių transporto priemonių remonto ir techninės priežiūros susitarimams bei atsarginių dalių tiekimo susitarimams. Išsamesnis šių papildomų pagrindinių apribojimų paaiškinimas pateiktas šių gairių III skirsnyje. |
| --- | --- |

16.

Siekiant spręsti konkrečius konkurencijos klausimus, kylančius antrinėse variklinių transporto priemonių rinkose, Bendrasis bendrosios vertikaliosios išimties teisės aktas papildomas trimis papildomais pagrindiniais apribojimais, nustatytais Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akte ir taikomais variklinių transporto priemonių remonto ir techninės priežiūros susitarimams bei atsarginių dalių tiekimo susitarimams. Išsamesnis šių papildomų pagrindinių apribojimų paaiškinimas pateiktas šių gairių III skirsnyje.

III.   VARIKLINIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ BENDROSIOS IŠIMTIES TEISĖS AKTO PAPILDOMŲ NUOSTATŲ TAIKYMAS

| 17. | Susitarimams bendroji išimtis nebus taikoma, jeigu juose yra pagrindinių apribojimų. Šie apribojimai išvardyti Bendrojo bendrosios vertikaliosios išimties teisės akto 4 straipsnyje ir Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 5 straipsnyje. Bet kurio iš tokių apribojimų įtraukimas į susitarimą leidžia daryti prielaidą, kad susitarimas patenka į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį. Taip pat galima daryti prielaidą, kad susitarimas greičiausiai neatitiks 53 straipsnio 3 dalyje nustatytų sąlygų, todėl bendroji išimtis netaikoma. Tačiau taip paneigiama prielaida, kuri palieka įmonėms galimybę kiekvienu atskiru atveju pasinaudoti argumentais dėl veiksmingumo pagal 53 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

17.

Susitarimams bendroji išimtis nebus taikoma, jeigu juose yra pagrindinių apribojimų. Šie apribojimai išvardyti Bendrojo bendrosios vertikaliosios išimties teisės akto 4 straipsnyje ir Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 5 straipsnyje. Bet kurio iš tokių apribojimų įtraukimas į susitarimą leidžia daryti prielaidą, kad susitarimas patenka į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį. Taip pat galima daryti prielaidą, kad susitarimas greičiausiai neatitiks 53 straipsnio 3 dalyje nustatytų sąlygų, todėl bendroji išimtis netaikoma. Tačiau taip paneigiama prielaida, kuri palieka įmonėms galimybę kiekvienu atskiru atveju pasinaudoti argumentais dėl veiksmingumo pagal 53 straipsnio 3 dalį.

| 18. | Vienas iš ELPA priežiūros institucijos tikslų, susijusių su konkurencijos politika variklinių transporto priemonių sektoriuje, – apsaugoti atsarginių dalių gamintojų galimybes patekti į antrines variklinių transporto priemonių rinkas ir taip užtikrinti, kad ir nepriklausomi, ir įgaliotieji remontininkai, taip pat atsarginių dalių didmenininkai ir toliau galėtų gauti konkuruojančių gamintojų prekės ženklų atsarginių dalių. Tokių atsarginių dalių prieinamumas duoda daug naudos vartotojams, ypač dėl to, kad automobilių gamintojų parduodamų ar perparduodamų atsarginių dalių ir alternatyvių dalių kainos dažnai labai skiriasi. Alternatyvios paženklintosioms variklinės transporto priemonės gamintojo prekės ženklu (OEM – originalios įrangos gamintojų – dalys) dalys apima ir originalias dalis, pagamintas ir platinamas originalios įrangos tiekėjų (OES – originalios įrangos tiekėjų – dalys), o kitas tokios pačios, kaip originalių komponentų, kokybės dalis tiekia „tos pačios kokybės“ dalių gamintojai. |
| --- | --- |

18.

Vienas iš ELPA priežiūros institucijos tikslų, susijusių su konkurencijos politika variklinių transporto priemonių sektoriuje, – apsaugoti atsarginių dalių gamintojų galimybes patekti į antrines variklinių transporto priemonių rinkas ir taip užtikrinti, kad ir nepriklausomi, ir įgaliotieji remontininkai, taip pat atsarginių dalių didmenininkai ir toliau galėtų gauti konkuruojančių gamintojų prekės ženklų atsarginių dalių. Tokių atsarginių dalių prieinamumas duoda daug naudos vartotojams, ypač dėl to, kad automobilių gamintojų parduodamų ar perparduodamų atsarginių dalių ir alternatyvių dalių kainos dažnai labai skiriasi. Alternatyvios paženklintosioms variklinės transporto priemonės gamintojo prekės ženklu (OEM – originalios įrangos gamintojų – dalys) dalys apima ir originalias dalis, pagamintas ir platinamas originalios įrangos tiekėjų (OES – originalios įrangos tiekėjų – dalys), o kitas tokios pačios, kaip originalių komponentų, kokybės dalis tiekia „tos pačios kokybės“ dalių gamintojai.

| 19. | Originalios dalys ar įranga – pagal specifikacijas ir gamybos standartus pagamintos dalys ar įranga, kurias variklinės transporto priemonės gamintojas tiekia dalių ar įrangos, skirtos atitinkamos variklinės transporto priemonės surinkimui, gamybai. Tai taip pat taikoma dalims ir įrangai, pagamintoms toje pačioje gamybos linijoje kaip šios dalys ir įranga. Jeigu neįrodoma kitaip, dalys yra laikomos originaliomis dalimis, jeigu dalių gamintojas patvirtina, kad dalys atitinka sudėtinių dalių, kurios naudojamos surenkant atitinkamą variklinę transporto priemonę, kokybės reikalavimus ir buvo pagamintos pagal variklinės transporto priemonės gamintojo specifikacijas ir gamybos standartus (žr. 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/46/EB, nustatančios motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (14) 3 straipsnio 26 dalį). |
| --- | --- |

19.

Originalios dalys ar įranga – pagal specifikacijas ir gamybos standartus pagamintos dalys ar įranga, kurias variklinės transporto priemonės gamintojas tiekia dalių ar įrangos, skirtos atitinkamos variklinės transporto priemonės surinkimui, gamybai. Tai taip pat taikoma dalims ir įrangai, pagamintoms toje pačioje gamybos linijoje kaip šios dalys ir įranga. Jeigu neįrodoma kitaip, dalys yra laikomos originaliomis dalimis, jeigu dalių gamintojas patvirtina, kad dalys atitinka sudėtinių dalių, kurios naudojamos surenkant atitinkamą variklinę transporto priemonę, kokybės reikalavimus ir buvo pagamintos pagal variklinės transporto priemonės gamintojo specifikacijas ir gamybos standartus (žr. 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/46/EB, nustatančios motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (14) 3 straipsnio 26 dalį).

| 20. | Kad dalys būtų laikomos tos pačios kokybės dalimis, jos turi būti pakankamai aukštos kokybės, kad naudodamos jas konkretaus įgaliotojo tinklo įmonės nerizikuotų savo reputacija. Kaip ir kitų atrankos standartų atvejais, variklinės transporto priemonės gamintojas gali pateikti įrodymų, kad konkreti atsarginė dalis neatitinka šio reikalavimo. |
| --- | --- |

20.

Kad dalys būtų laikomos tos pačios kokybės dalimis, jos turi būti pakankamai aukštos kokybės, kad naudodamos jas konkretaus įgaliotojo tinklo įmonės nerizikuotų savo reputacija. Kaip ir kitų atrankos standartų atvejais, variklinės transporto priemonės gamintojas gali pateikti įrodymų, kad konkreti atsarginė dalis neatitinka šio reikalavimo.

| 21. | Bendrojo bendrosios vertikaliosios išimties teisės akto 4 straipsnio e punkte teigiama, kad komponentų tiekėjo ir šiuos komponentus surenkančio pirkėjo susitarimas apriboti tiekėjo galimybes parduoti savo komponentų galutiniams naudotojams, nepriklausomiems remontininkams arba kitiems paslaugų tiekėjams, kuriems pirkėjas nepatikėjo atlikti savo prekių remonto arba priežiūros, arba apriboti tokį pardavimą, laikomas pagrindiniu apribojimu. Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 5 straipsnio a, b ir c punktuose nustatomi trys papildomi pagrindiniai apribojimai, susiję su atsarginių dalių tiekimo susitarimais. |
| --- | --- |

21.

Bendrojo bendrosios vertikaliosios išimties teisės akto 4 straipsnio e punkte teigiama, kad komponentų tiekėjo ir šiuos komponentus surenkančio pirkėjo susitarimas apriboti tiekėjo galimybes parduoti savo komponentų galutiniams naudotojams, nepriklausomiems remontininkams arba kitiems paslaugų tiekėjams, kuriems pirkėjas nepatikėjo atlikti savo prekių remonto arba priežiūros, arba apriboti tokį pardavimą, laikomas pagrindiniu apribojimu. Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 5 straipsnio a, b ir c punktuose nustatomi trys papildomi pagrindiniai apribojimai, susiję su atsarginių dalių tiekimo susitarimais.

| 22. | Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 5 straipsnio a punktas susijęs su variklinių transporto priemonių atsarginių dalių, kurias platinimo sistemos nariai pasirinktinai parduoda nepriklausomiems remontininkams, apribojimais. Ši nuostata aktualiausia konkrečios kategorijos atsarginėms dalims (kartais vadinamoms dalimis, kurių vienintelis šaltinis yra gamintojas), kurias galima įsigyti tik iš variklinių transporto priemonių gamintojo arba jo įgaliotųjų tinklų narių. Jei tiekėjas ir platintojas susitaria, kad tokios dalys negali būti tiekiamos nepriklausomiems remontininkams, šis susitarimas greičiausiai apribotų tokių remontininkų galimybes patekti į remonto ir techninės priežiūros paslaugų rinką ir pažeistų 53 straipsnį. |
| --- | --- |

22.

Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 5 straipsnio a punktas susijęs su variklinių transporto priemonių atsarginių dalių, kurias platinimo sistemos nariai pasirinktinai parduoda nepriklausomiems remontininkams, apribojimais. Ši nuostata aktualiausia konkrečios kategorijos atsarginėms dalims (kartais vadinamoms dalimis, kurių vienintelis šaltinis yra gamintojas), kurias galima įsigyti tik iš variklinių transporto priemonių gamintojo arba jo įgaliotųjų tinklų narių. Jei tiekėjas ir platintojas susitaria, kad tokios dalys negali būti tiekiamos nepriklausomiems remontininkams, šis susitarimas greičiausiai apribotų tokių remontininkų galimybes patekti į remonto ir techninės priežiūros paslaugų rinką ir pažeistų 53 straipsnį.

| 23. | Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 5 straipsnio b punktas susijęs su bet kokiais tiesioginiais ar netiesioginiais apribojimais, dėl kurių atsarginių dalių, remonto įrankių arba diagnostikos ar kitokios įrangos tiekėjas susitaria su variklinių transporto priemonių gamintoju ir kuriais suvaržomos tiekėjo galimybės parduoti tas prekes įgaliotiesiems ir (arba) nepriklausomiems platintojams ar remontininkams. Galimų tokio pobūdžio netiesioginių apribojimų pavyzdys galėtų būti vadinamieji įrankių susitarimai tarp komponentų tiekėjų ir transporto priemonių gamintojų. Šiuo atžvilgiu reikėtų daryti nuorodą į ELPA priežiūros institucijos pranešimą dėl tam tikrų subrangos sutarčių, susijusių su EEE susitarimo 53 straipsnio 1 dalimi, įvertinimo (15). Paprastai 53 straipsnio 1 dalis netaikoma susitarimui, pagal kurį variklinių transporto priemonių gamintojas suteikia komponentų gamintojui įrankį, būtiną tam tikrų komponentų gamybai, pasidalija su juo produkto vystymo išlaidas arba leidžia naudotis būtinomis (16) intelektinės nuosavybės teisėmis arba praktine patirtimi, bet neleidžia šio įnašo naudoti dalių, skirtų tiesiogiai parduoti antrinėje rinkoje, gamybai. Kita vertus, jei variklinių transporto priemonių gamintojas įpareigoja komponentų tiekėją perduoti tokio įrankio nuosavybės teises, intelektinės nuosavybės teises ar praktinę patirtį, prisiima tik nedidelę dalį produkto kūrimo išlaidų arba nesuteikia jokių būtinų įrankių, intelektinės nuosavybės teisių ar praktinės patirties, svarstomas susitarimas nebus laikomas tikru subrangos susitarimu. Todėl jam gali būti taikoma 53 straipsnio 1 dalis ir jis gali būti nagrinėjamas taikant bendrosios išimties teisės aktų nuostatas. |
| --- | --- |

23.

Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 5 straipsnio b punktas susijęs su bet kokiais tiesioginiais ar netiesioginiais apribojimais, dėl kurių atsarginių dalių, remonto įrankių arba diagnostikos ar kitokios įrangos tiekėjas susitaria su variklinių transporto priemonių gamintoju ir kuriais suvaržomos tiekėjo galimybės parduoti tas prekes įgaliotiesiems ir (arba) nepriklausomiems platintojams ar remontininkams. Galimų tokio pobūdžio netiesioginių apribojimų pavyzdys galėtų būti vadinamieji įrankių susitarimai tarp komponentų tiekėjų ir transporto priemonių gamintojų. Šiuo atžvilgiu reikėtų daryti nuorodą į ELPA priežiūros institucijos pranešimą dėl tam tikrų subrangos sutarčių, susijusių su EEE susitarimo 53 straipsnio 1 dalimi, įvertinimo (15). Paprastai 53 straipsnio 1 dalis netaikoma susitarimui, pagal kurį variklinių transporto priemonių gamintojas suteikia komponentų gamintojui įrankį, būtiną tam tikrų komponentų gamybai, pasidalija su juo produkto vystymo išlaidas arba leidžia naudotis būtinomis (16) intelektinės nuosavybės teisėmis arba praktine patirtimi, bet neleidžia šio įnašo naudoti dalių, skirtų tiesiogiai parduoti antrinėje rinkoje, gamybai. Kita vertus, jei variklinių transporto priemonių gamintojas įpareigoja komponentų tiekėją perduoti tokio įrankio nuosavybės teises, intelektinės nuosavybės teises ar praktinę patirtį, prisiima tik nedidelę dalį produkto kūrimo išlaidų arba nesuteikia jokių būtinų įrankių, intelektinės nuosavybės teisių ar praktinės patirties, svarstomas susitarimas nebus laikomas tikru subrangos susitarimu. Todėl jam gali būti taikoma 53 straipsnio 1 dalis ir jis gali būti nagrinėjamas taikant bendrosios išimties teisės aktų nuostatas.

| 24. | Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 5 straipsnio c punktas susijęs su apribojimu, dėl kurio susitaria pradiniam variklinių transporto priemonių surinkimui komponentus naudojantis variklinių transporto priemonių gamintojas ir tokių komponentų tiekėjas ir kuriuo apribojama tiekėjo galimybė tiekiamus komponentus arba atsargines dalis aiškiai ir matomai žymėti savo prekės ženklu arba logotipu. Siekiant plėsti vartotojų pasirinkimą, remontininkai ir vartotojai turėtų turėti galimybę nustatyti, kurios atsarginės dalys, tiekiamos alternatyvių tiekėjų, be dalių, pažymėtų automobilio gamintojo prekės ženklu, tinka tam tikrai variklinei transporto priemonei. Prekės ženklas ar logotipas ant komponentų ir ant atsarginių dalių leidžia lengvai atpažinti suderinamas atsargines dalis, kurių galima gauti iš originalios įrangos tiekėjų (OES). Jeigu variklinių transporto priemonių gamintojai to neleidžia, tai gali apriboti OES dalių pateikimą į rinką ir apriboti vartotojų pasirinkimą, o tai prieštarauja 53 straipsnio nuostatoms. |
| --- | --- |

24.

Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 5 straipsnio c punktas susijęs su apribojimu, dėl kurio susitaria pradiniam variklinių transporto priemonių surinkimui komponentus naudojantis variklinių transporto priemonių gamintojas ir tokių komponentų tiekėjas ir kuriuo apribojama tiekėjo galimybė tiekiamus komponentus arba atsargines dalis aiškiai ir matomai žymėti savo prekės ženklu arba logotipu. Siekiant plėsti vartotojų pasirinkimą, remontininkai ir vartotojai turėtų turėti galimybę nustatyti, kurios atsarginės dalys, tiekiamos alternatyvių tiekėjų, be dalių, pažymėtų automobilio gamintojo prekės ženklu, tinka tam tikrai variklinei transporto priemonei. Prekės ženklas ar logotipas ant komponentų ir ant atsarginių dalių leidžia lengvai atpažinti suderinamas atsargines dalis, kurių galima gauti iš originalios įrangos tiekėjų (OES). Jeigu variklinių transporto priemonių gamintojai to neleidžia, tai gali apriboti OES dalių pateikimą į rinką ir apriboti vartotojų pasirinkimą, o tai prieštarauja 53 straipsnio nuostatoms.

IV.   KONKREČIŲ APRIBOJIMŲ VERTINIMAS

| 25. | Vertikaliųjų susitarimų variklinių transporto priemonių sektoriuje šalys, vertindamos konkrečių apribojimų derėjimą su 53 straipsniu, šiomis gairėmis turėtų naudotis kaip Bendrųjų vertikaliųjų gairių priedu ir kartu su Bendrosiomis vertikaliosiomis gairėmis. Šiame skirsnyje pateikiama konkrečių paaiškinimų dėl vieno prekės ženklo produkcijos ir pasirinktinio platinimo – dviejų sričių, kurios gali būti labai svarbios vertinant šių gairių II skirsnyje minimus susitarimus. |
| --- | --- |

25.

Vertikaliųjų susitarimų variklinių transporto priemonių sektoriuje šalys, vertindamos konkrečių apribojimų derėjimą su 53 straipsniu, šiomis gairėmis turėtų naudotis kaip Bendrųjų vertikaliųjų gairių priedu ir kartu su Bendrosiomis vertikaliosiomis gairėmis. Šiame skirsnyje pateikiama konkrečių paaiškinimų dėl vieno prekės ženklo produkcijos ir pasirinktinio platinimo – dviejų sričių, kurios gali būti labai svarbios vertinant šių gairių II skirsnyje minimus susitarimus.

1.   Įsipareigojimai pirkti iš vieno tiekėjo (angl. single branding)

i)   Įsipareigojimų pirkti iš vieno tiekėjo vertinimas pagal bendrosios išimties teisės aktus

| 26. | Pagal Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 3 straipsnį, aiškinamą kartu su Bendrojo bendrosios vertikaliosios išimties teisės akto 5 straipsnio 1 dalies a punktu, variklinės transporto priemonės tiekėjas ir platintojas, kurių užimama atitinkamos rinkos dalis neviršija 30 %, gali susitarti dėl įsipareigojimo, pagal kurį platintojas variklines transporto priemones privalo pirkti tik iš tiekėjo arba iš kitų tiekėjo paskirtų įmonių tik jei tokio įsipareigojimo nekonkuruoti trukmė yra penkeri metai ar mažiau. Tie patys principai taikomi tiekėjų ir jų įgaliotųjų remontininkų ir (arba) atsarginių dalių platintojų susitarimams. Kad po penkerių metų įsipareigojimas būtų atnaujintas, reikia aiškaus abiejų šalių sutikimo ir neturi būti jokių kliūčių, kurios neleistų platintojui veiksmingai nutraukti įsipareigojimo nekonkuruoti praėjus penkeriems metams. Įsipareigojimams nekonkuruoti bendrosios išimties teisės aktai netaikomi, kai jų trukmė nėra nustatyta ar yra ilgesnė kaip penkeri metai, nors šiomis aplinkybėmis bendrosios išimties teisės aktai toliau būtų taikomi likusiai vertikaliojo susitarimo daliai. Tas pats taikoma ir įsipareigojimams nekonkuruoti, kurie yra savaime pratęsiami po penkerių metų. Kliūtys, grasinimai nutraukti sutartį arba užuominos, jog praėjus pakankamos trukmės laikotarpiui vėl gali būti nustatytas įsipareigojimas pirkti iš vieno tiekėjo, kad platintojas arba naujas tiekėjas galėtų padengti savo prarastas investicijas, būtų laikomos konkretaus įsipareigojimo pirkti iš vieno tiekėjo savaiminiu pratęsimu. |
| --- | --- |

26.

Pagal Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 3 straipsnį, aiškinamą kartu su Bendrojo bendrosios vertikaliosios išimties teisės akto 5 straipsnio 1 dalies a punktu, variklinės transporto priemonės tiekėjas ir platintojas, kurių užimama atitinkamos rinkos dalis neviršija 30 %, gali susitarti dėl įsipareigojimo, pagal kurį platintojas variklines transporto priemones privalo pirkti tik iš tiekėjo arba iš kitų tiekėjo paskirtų įmonių tik jei tokio įsipareigojimo nekonkuruoti trukmė yra penkeri metai ar mažiau. Tie patys principai taikomi tiekėjų ir jų įgaliotųjų remontininkų ir (arba) atsarginių dalių platintojų susitarimams. Kad po penkerių metų įsipareigojimas būtų atnaujintas, reikia aiškaus abiejų šalių sutikimo ir neturi būti jokių kliūčių, kurios neleistų platintojui veiksmingai nutraukti įsipareigojimo nekonkuruoti praėjus penkeriems metams. Įsipareigojimams nekonkuruoti bendrosios išimties teisės aktai netaikomi, kai jų trukmė nėra nustatyta ar yra ilgesnė kaip penkeri metai, nors šiomis aplinkybėmis bendrosios išimties teisės aktai toliau būtų taikomi likusiai vertikaliojo susitarimo daliai. Tas pats taikoma ir įsipareigojimams nekonkuruoti, kurie yra savaime pratęsiami po penkerių metų. Kliūtys, grasinimai nutraukti sutartį arba užuominos, jog praėjus pakankamos trukmės laikotarpiui vėl gali būti nustatytas įsipareigojimas pirkti iš vieno tiekėjo, kad platintojas arba naujas tiekėjas galėtų padengti savo prarastas investicijas, būtų laikomos konkretaus įsipareigojimo pirkti iš vieno tiekėjo savaiminiu pratęsimu.

| 27. | Pagal Bendrojo bendrosios vertikaliosios išimties teisės akto 5 straipsnio 1 dalies c punktą išimtis netaikoma jokiam pasirinktinio platinimo sistemos nario tiesioginiam arba netiesioginiam įsipareigojimui neprekiauti tam tikrų konkuruojančių tiekėjų prekės ženklais. Ypatingai reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kaip įsipareigojimai pirkti iš vieno tiekėjo taikomi dabartiniams skirtingų prekių ženklų produkcijos platintojams, siekiant užtikrinti, kad tokie įsipareigojimai nebūtų bendros strategijos, kurios tikslas – neleisti konkuruoti vienam ar keletui konkrečių tiekėjų, ypač naujokams arba silpnesniems konkurentams, dalis. Toks susirūpinimas visų pirma galėtų kilti, jeigu viršijamos šių gairių 34 dalyje nurodytos rinkos dalies ribos ir jeigu tokį apribojimą taikančio tiekėjo padėtis atitinkamoje rinkoje yra tokia, kad jis gali daryti didelį bendrą galimybių ribojimo poveikį (17). |
| --- | --- |

27.

Pagal Bendrojo bendrosios vertikaliosios išimties teisės akto 5 straipsnio 1 dalies c punktą išimtis netaikoma jokiam pasirinktinio platinimo sistemos nario tiesioginiam arba netiesioginiam įsipareigojimui neprekiauti tam tikrų konkuruojančių tiekėjų prekės ženklais. Ypatingai reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kaip įsipareigojimai pirkti iš vieno tiekėjo taikomi dabartiniams skirtingų prekių ženklų produkcijos platintojams, siekiant užtikrinti, kad tokie įsipareigojimai nebūtų bendros strategijos, kurios tikslas – neleisti konkuruoti vienam ar keletui konkrečių tiekėjų, ypač naujokams arba silpnesniems konkurentams, dalis. Toks susirūpinimas visų pirma galėtų kilti, jeigu viršijamos šių gairių 34 dalyje nurodytos rinkos dalies ribos ir jeigu tokį apribojimą taikančio tiekėjo padėtis atitinkamoje rinkoje yra tokia, kad jis gali daryti didelį bendrą galimybių ribojimo poveikį (17).

| 28. | Į vertikaliuosius susitarimus įtraukti įsipareigojimai nekonkuruoti nėra pagrindiniai apribojimai, bet, atsižvelgiant į rinkos aplinkybes, vis dėlto gali turėti neigiamą poveikį, dėl kurio susitarimai gali patekti į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį (18). Vienas iš tokį poveikį turinčių veiksnių gali susidaryti, jeigu sudaromos patekimo į rinką arba plėtimosi kliūtys, kuriomis ribojamos konkuruojančių tiekėjų galimybės, o tai gali pakenkti vartotojams, visų pirma dėl didinamų kainų arba ribojamo gaminių pasirinkimo, prastesnės kokybės ar nepakankamo gaminių naujoviškumo. |
| --- | --- |

28.

Į vertikaliuosius susitarimus įtraukti įsipareigojimai nekonkuruoti nėra pagrindiniai apribojimai, bet, atsižvelgiant į rinkos aplinkybes, vis dėlto gali turėti neigiamą poveikį, dėl kurio susitarimai gali patekti į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį (18). Vienas iš tokį poveikį turinčių veiksnių gali susidaryti, jeigu sudaromos patekimo į rinką arba plėtimosi kliūtys, kuriomis ribojamos konkuruojančių tiekėjų galimybės, o tai gali pakenkti vartotojams, visų pirma dėl didinamų kainų arba ribojamo gaminių pasirinkimo, prastesnės kokybės ar nepakankamo gaminių naujoviškumo.

| 29. | Tačiau įsipareigojimai nekonkuruoti gali turėti ir teigiamą poveikį, dėl kurio gali būti pagrįsta taikyti 53 straipsnio 3 dalį. Įsipareigojimai nekonkuruoti gali būti ypač naudingi sprendžiant vadinamąją pasinaudojimo problemą, kai vienas tiekėjas naudojasi kito tiekėjo padarytomis investicijomis. Pavyzdžiui, vienas tiekėjas investuoja į platintojo patalpas, bet taip yra pritraukiama konkuruojančio gamintojo prekės ženklo produkcijos, taip pat parduodamos tose pačiose patalpose, pirkėjų. Tas pats taikoma ir kitų rūšių tiekėjo investicijoms, pvz., investicijoms mokymui, kuriomis platintojas gali pasinaudoti parduodamas konkuruojančių gamintojų variklines transporto priemones. |
| --- | --- |

29.

Tačiau įsipareigojimai nekonkuruoti gali turėti ir teigiamą poveikį, dėl kurio gali būti pagrįsta taikyti 53 straipsnio 3 dalį. Įsipareigojimai nekonkuruoti gali būti ypač naudingi sprendžiant vadinamąją pasinaudojimo problemą, kai vienas tiekėjas naudojasi kito tiekėjo padarytomis investicijomis. Pavyzdžiui, vienas tiekėjas investuoja į platintojo patalpas, bet taip yra pritraukiama konkuruojančio gamintojo prekės ženklo produkcijos, taip pat parduodamos tose pačiose patalpose, pirkėjų. Tas pats taikoma ir kitų rūšių tiekėjo investicijoms, pvz., investicijoms mokymui, kuriomis platintojas gali pasinaudoti parduodamas konkuruojančių gamintojų variklines transporto priemones.

| 30. | Dar vienas teigiamas įsipareigojimų nekonkuruoti variklinių transporto priemonių sektoriuje poveikis yra susijęs su prekės ženklo įvaizdžio ir platinimo tinklo reputacijos gerinimu. Tokie apribojimai gali padėti sukurti ir saugoti prekės ženklo įvaizdį platintojams nustatant tam tikrą vienodumo matą bei kokybės standartus ir taip padaryti tą prekės ženklą patrauklesnį galutiniam vartotojui ir padidinti pardavimo apimtį. |
| --- | --- |

30.

Dar vienas teigiamas įsipareigojimų nekonkuruoti variklinių transporto priemonių sektoriuje poveikis yra susijęs su prekės ženklo įvaizdžio ir platinimo tinklo reputacijos gerinimu. Tokie apribojimai gali padėti sukurti ir saugoti prekės ženklo įvaizdį platintojams nustatant tam tikrą vienodumo matą bei kokybės standartus ir taip padaryti tą prekės ženklą patrauklesnį galutiniam vartotojui ir padidinti pardavimo apimtį.

| 31. | Bendrojo bendrosios vertikaliosios išimties teisės akto 1 straipsnio d punkte įsipareigojimas nekonkuruoti apibrėžiamas taip:






  „a) | bet koks tiesioginis ar netiesioginis pirkėjo įsipareigojimas negaminti, nepirkti, neparduoti ar neperparduoti prekių arba paslaugų, konkuruojančių su sutartyje nurodytomis prekėmis ar paslaugomis; arba |
| --- | --- | --- |

31.

Bendrojo bendrosios vertikaliosios išimties teisės akto 1 straipsnio d punkte įsipareigojimas nekonkuruoti apibrėžiamas taip:

„a)

bet koks tiesioginis ar netiesioginis pirkėjo įsipareigojimas negaminti, nepirkti, neparduoti ar neperparduoti prekių arba paslaugų, konkuruojančių su sutartyje nurodytomis prekėmis ar paslaugomis; arba

| b) | bet koks tiesioginis ar netiesioginis pirkėjo įsipareigojimas atitinkamoje rinkoje pirkti iš tiekėjo ar kitos tiekėjo nurodytos įmonės daugiau nei 80 % visų pirkėjo perkamų sutartyje nurodytų prekių arba paslaugų ir jų pakaitalų.“ |
| --- | --- |

b)

bet koks tiesioginis ar netiesioginis pirkėjo įsipareigojimas atitinkamoje rinkoje pirkti iš tiekėjo ar kitos tiekėjo nurodytos įmonės daugiau nei 80 % visų pirkėjo perkamų sutartyje nurodytų prekių arba paslaugų ir jų pakaitalų.“

| 32. | Be tiesioginių priemonių susieti platintoją su savo prekės ženklu (-ais), tiekėjas taip pat gali imtis tokį pat poveikį turinčių netiesioginių priemonių. Variklinių transporto priemonių sektoriuje tokios netiesioginės priemonės gali būti kokybiniai standartai, specialiai sukurti siekiant trukdyti platintojams pardavinėti konkuruojančių gamintojų prekės ženklų produkciją (19), premijos, kurios priklauso nuo to, ar platintojas sutinka pardavinėti išskirtinai vieno prekės ženklo produkciją, tikslinės nuolaidos ar tam tikri kiti reikalavimai, kaip antai reikalavimas įsteigti atskirą juridinį subjektą konkuruojančio gamintojo prekės ženklo produkcijai pardavinėti ar prievolė konkuruojančio gamintojo prekės ženklo produkciją eksponuoti atskirame salone geografinėje vietovėje, kurioje tokio reikalavimo vykdymas nebūtų ekonomiškai perspektyvus (pavyzdžiui, retai apgyvendintose vietovėse). |
| --- | --- |

32.

Be tiesioginių priemonių susieti platintoją su savo prekės ženklu (-ais), tiekėjas taip pat gali imtis tokį pat poveikį turinčių netiesioginių priemonių. Variklinių transporto priemonių sektoriuje tokios netiesioginės priemonės gali būti kokybiniai standartai, specialiai sukurti siekiant trukdyti platintojams pardavinėti konkuruojančių gamintojų prekės ženklų produkciją (19), premijos, kurios priklauso nuo to, ar platintojas sutinka pardavinėti išskirtinai vieno prekės ženklo produkciją, tikslinės nuolaidos ar tam tikri kiti reikalavimai, kaip antai reikalavimas įsteigti atskirą juridinį subjektą konkuruojančio gamintojo prekės ženklo produkcijai pardavinėti ar prievolė konkuruojančio gamintojo prekės ženklo produkciją eksponuoti atskirame salone geografinėje vietovėje, kurioje tokio reikalavimo vykdymas nebūtų ekonomiškai perspektyvus (pavyzdžiui, retai apgyvendintose vietovėse).

| 33. | Bendrajame bendrosios vertikaliosios išimties teisės akte nustatyta bendroji išimtis apima visas tiesioginių ar netiesioginių įsipareigojimų nekonkuruoti formas, jei tiekėjo ir jo platintojo rinkos dalis neviršija 30 % ir įsipareigojimo nekonkuruoti trukmė ne ilgesnė kaip penkeri metai. Tačiau net tais atvejais, kai pavieniai susitarimai atitinka tas sąlygas, įsipareigojimai nekonkuruoti gali turėti antikonkurencinį poveikį, didesnį už jų teigiamą poveikį. Variklinių transporto priemonių pramonėje toks grynasis antikonkurencinis poveikis visų pirma gali susidaryti dėl kaupiamojo poveikio, dėl kurio ribojamos konkuruojančių prekės ženklų konkurencijos galimybės. |
| --- | --- |

33.

Bendrajame bendrosios vertikaliosios išimties teisės akte nustatyta bendroji išimtis apima visas tiesioginių ar netiesioginių įsipareigojimų nekonkuruoti formas, jei tiekėjo ir jo platintojo rinkos dalis neviršija 30 % ir įsipareigojimo nekonkuruoti trukmė ne ilgesnė kaip penkeri metai. Tačiau net tais atvejais, kai pavieniai susitarimai atitinka tas sąlygas, įsipareigojimai nekonkuruoti gali turėti antikonkurencinį poveikį, didesnį už jų teigiamą poveikį. Variklinių transporto priemonių pramonėje toks grynasis antikonkurencinis poveikis visų pirma gali susidaryti dėl kaupiamojo poveikio, dėl kurio ribojamos konkuruojančių prekės ženklų konkurencijos galimybės.

| 34. | Kalbant apie variklinių transporto priemonių platinimą mažmeniniu lygmeniu, tokio pobūdžio konkurencijos galimybių ribojimas vargu ar įvyks rinkose, kuriose visų tiekėjų rinkos dalys neviršija 30 % ir kuriose bendra viso variklinių transporto priemonių pardavimo, kuriam taikomas įsipareigojimas pirkti iš vieno tiekėjo, dalis konkrečioje rinkoje (t. y. bendra susietos rinkos dalis) neviršija 40 % (20). Esant padėčiai, kai yra vienas nedominuojantis tiekėjas, kurio rinkos dalis didesnė kaip 30 % atitinkamos rinkos, o visų kitų tiekėjų rinkos dalys neviršija 30 %, neatrodo, kad būtų kaupiamasis antikonkurencinis poveikis, jei bendra susietos rinkos dalis neviršija 30 %. |
| --- | --- |

34.

Kalbant apie variklinių transporto priemonių platinimą mažmeniniu lygmeniu, tokio pobūdžio konkurencijos galimybių ribojimas vargu ar įvyks rinkose, kuriose visų tiekėjų rinkos dalys neviršija 30 % ir kuriose bendra viso variklinių transporto priemonių pardavimo, kuriam taikomas įsipareigojimas pirkti iš vieno tiekėjo, dalis konkrečioje rinkoje (t. y. bendra susietos rinkos dalis) neviršija 40 % (20). Esant padėčiai, kai yra vienas nedominuojantis tiekėjas, kurio rinkos dalis didesnė kaip 30 % atitinkamos rinkos, o visų kitų tiekėjų rinkos dalys neviršija 30 %, neatrodo, kad būtų kaupiamasis antikonkurencinis poveikis, jei bendra susietos rinkos dalis neviršija 30 %.

| 35. | Jeigu patekimas į atitinkamą naujų variklinių transporto priemonių pardavimo rinką ir konkurencija joje yra smarkiai ribojami dėl kaupiamojo poveikio, kurį sukelia lygiagretūs panašių vertikaliųjų susitarimų, kuriuose nustatyti įsipareigojimai pirkti iš vieno tiekėjo, tinklai, ELPA priežiūros institucija, jeigu ji yra kompetentinga priežiūros institucija pagal EEE susitarimo 56 straipsnį, gali atšaukti bendrosios išimties taikymą pagal Priežiūros ir Teismo susitarimo 4 protokolo II skyriaus 29 straipsnį. Sprendimas atšaukti išimties taikymą gali būti skirtas konkrečiai tiems tiekėjams, kurie atitinkamoje rinkoje labai prisideda prie kaupiamojo galimybių ribojimo poveikio. Jei toks poveikis daromas nacionalinėje rinkoje, tos ELPA valstybės nacionalinės konkurencijos institucijos taip pat gali atšaukti bendrąją išimtį toje teritorijoje. |
| --- | --- |

35.

Jeigu patekimas į atitinkamą naujų variklinių transporto priemonių pardavimo rinką ir konkurencija joje yra smarkiai ribojami dėl kaupiamojo poveikio, kurį sukelia lygiagretūs panašių vertikaliųjų susitarimų, kuriuose nustatyti įsipareigojimai pirkti iš vieno tiekėjo, tinklai, ELPA priežiūros institucija, jeigu ji yra kompetentinga priežiūros institucija pagal EEE susitarimo 56 straipsnį, gali atšaukti bendrosios išimties taikymą pagal Priežiūros ir Teismo susitarimo 4 protokolo II skyriaus 29 straipsnį. Sprendimas atšaukti išimties taikymą gali būti skirtas konkrečiai tiems tiekėjams, kurie atitinkamoje rinkoje labai prisideda prie kaupiamojo galimybių ribojimo poveikio. Jei toks poveikis daromas nacionalinėje rinkoje, tos ELPA valstybės nacionalinės konkurencijos institucijos taip pat gali atšaukti bendrąją išimtį toje teritorijoje.

| 36. | Be to, jeigu lygiagretūs susitarimų, kuriuose nustatyti panašūs vertikalieji apribojimai, tinklai apima daugiau kaip 50 % konkrečios rinkos, ELPA priežiūros institucija, gavusi atitinkamą rekomendaciją, gali paskelbti, kad, atsižvelgiant į šiuos apribojimus, bendroji išimtis konkrečioje rinkoje netaikoma (21). Visų pirma tokia padėtis gali susiklostyti, jeigu dėl plačiai taikomų įsipareigojimų pirkti iš vieno tiekėjo kaupiamojo poveikio toje rinkoje daroma žala vartotojams. |
| --- | --- |

36.

Be to, jeigu lygiagretūs susitarimų, kuriuose nustatyti panašūs vertikalieji apribojimai, tinklai apima daugiau kaip 50 % konkrečios rinkos, ELPA priežiūros institucija, gavusi atitinkamą rekomendaciją, gali paskelbti, kad, atsižvelgiant į šiuos apribojimus, bendroji išimtis konkrečioje rinkoje netaikoma (21). Visų pirma tokia padėtis gali susiklostyti, jeigu dėl plačiai taikomų įsipareigojimų pirkti iš vieno tiekėjo kaupiamojo poveikio toje rinkoje daroma žala vartotojams.

| 37. | Dėl įsipareigojimų pirkti tam tikrą mažiausią kiekį, apskaičiuotą remiantis platintojo bendrais metiniais poreikiais, bendrosios išimties atšaukimas atsiradus kaupiamajam antikonkurenciniam poveikiui gali būti pateisinamas, net jei tiekėjo nustatytas įsipareigojimas pirkti tam tikrą mažiausią kiekį neviršija 80 % ribos, nustatytos Bendrojo bendrosios vertikaliosios išimties teisės akto 1 straipsnio d punkte. Šalys turi apsvarstyti, ar, atsižvelgiant į atitinkamas faktines aplinkybes, dėl platintojo įsipareigojimo užtikrinti, kad tam tikra visų jo perkamų variklinių transporto priemonių dalis turėtų tiekėjo prekės ženklą, platintojas negalės pardavinėti dar vieno ar kelių papildomų konkuruojančių prekės ženklų produkcijos. Šiuo požiūriu net įsipareigojimas pirkti tam tikrą mažiausią kiekį, kuris yra mažesnis nei 80 % bendro metinio perkamo kiekio, bus laikomas įsipareigojimu pirkti iš vieno tiekėjo, jeigu juo platintojas, kuris nori pradėti prekiauti jo paties pasirinkto naujo prekės ženklo konkuruojančio gamintojo produkcija, verčiamas pirkti tiek dabar parduodamo prekės ženklo variklinių transporto priemonių, kad platintojo verslas taps ekonomiškai netvarus (22). Toks įsipareigojimas pirkti tam tikrą mažiausią kiekį taip pat gali būti laikomas įsipareigojimu pirkti iš vieno tiekėjo, jeigu dėl jo konkuruojantis tiekėjas verčiamas dalyti savo numatytus pardavimo kiekius tam tikroje teritorijoje keliems platintojams, o dėl to padidėja investicijos ir atsiranda išskaidytas pardavimas. |
| --- | --- |

37.

Dėl įsipareigojimų pirkti tam tikrą mažiausią kiekį, apskaičiuotą remiantis platintojo bendrais metiniais poreikiais, bendrosios išimties atšaukimas atsiradus kaupiamajam antikonkurenciniam poveikiui gali būti pateisinamas, net jei tiekėjo nustatytas įsipareigojimas pirkti tam tikrą mažiausią kiekį neviršija 80 % ribos, nustatytos Bendrojo bendrosios vertikaliosios išimties teisės akto 1 straipsnio d punkte. Šalys turi apsvarstyti, ar, atsižvelgiant į atitinkamas faktines aplinkybes, dėl platintojo įsipareigojimo užtikrinti, kad tam tikra visų jo perkamų variklinių transporto priemonių dalis turėtų tiekėjo prekės ženklą, platintojas negalės pardavinėti dar vieno ar kelių papildomų konkuruojančių prekės ženklų produkcijos. Šiuo požiūriu net įsipareigojimas pirkti tam tikrą mažiausią kiekį, kuris yra mažesnis nei 80 % bendro metinio perkamo kiekio, bus laikomas įsipareigojimu pirkti iš vieno tiekėjo, jeigu juo platintojas, kuris nori pradėti prekiauti jo paties pasirinkto naujo prekės ženklo konkuruojančio gamintojo produkcija, verčiamas pirkti tiek dabar parduodamo prekės ženklo variklinių transporto priemonių, kad platintojo verslas taps ekonomiškai netvarus (22). Toks įsipareigojimas pirkti tam tikrą mažiausią kiekį taip pat gali būti laikomas įsipareigojimu pirkti iš vieno tiekėjo, jeigu dėl jo konkuruojantis tiekėjas verčiamas dalyti savo numatytus pardavimo kiekius tam tikroje teritorijoje keliems platintojams, o dėl to padidėja investicijos ir atsiranda išskaidytas pardavimas.

ii)   Įsipareigojimų pirkti iš vieno tiekėjo, nepatenkančių į bendrosios išimties teisės aktų taikymo sritį, vertinimas

| 38. | Šalys taip pat gali būti paragintos vertinti įsipareigojimų pirkti iš vieno tiekėjo derėjimą su konkurencijos taisyklėmis esant susitarimams, kuriems bendroji išimtis netaikoma, nes šalių rinkos dalys viršija 30 % arba susitarimo trukmė viršija penkerius metus. Todėl tokie susitarimai bus nagrinėjami atskirai, siekiant išsiaiškinti, ar jie patenka į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, o jei taip, ar galima įrodyti efektyvumą, kompensuojantį galimą antikonkurencinį poveikį. Jei tai įrodoma, susitarimams gali būti taikoma 53 straipsnio 3 dalyje nustatyta išimtis. Atskirų atvejų vertinimui bus taikomi bendrieji principai, nustatyti Bendrųjų vertikaliųjų gairių VI.2.1 skirsnyje. |
| --- | --- |

38.

Šalys taip pat gali būti paragintos vertinti įsipareigojimų pirkti iš vieno tiekėjo derėjimą su konkurencijos taisyklėmis esant susitarimams, kuriems bendroji išimtis netaikoma, nes šalių rinkos dalys viršija 30 % arba susitarimo trukmė viršija penkerius metus. Todėl tokie susitarimai bus nagrinėjami atskirai, siekiant išsiaiškinti, ar jie patenka į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, o jei taip, ar galima įrodyti efektyvumą, kompensuojantį galimą antikonkurencinį poveikį. Jei tai įrodoma, susitarimams gali būti taikoma 53 straipsnio 3 dalyje nustatyta išimtis. Atskirų atvejų vertinimui bus taikomi bendrieji principai, nustatyti Bendrųjų vertikaliųjų gairių VI.2.1 skirsnyje.

| 39. | Variklinių transporto priemonių gamintojų arba jų importuotojų ir atsarginių dalių platintojų ir (arba) įgaliotųjų remontininkų sudaryti susitarimai nepatenka į bendrosios išimties teisės aktų taikymo sritį, kai šalių rinkos dalys viršija 30 % ribą, – taip paprastai būna beveik visų tokių susitarimų atveju. Tokiomis aplinkybėmis vertintini įsipareigojimai pirkti iš vieno tiekėjo apima visų rūšių apribojimus, kuriais tiesiogiai arba netiesiogiai ribojama įgaliotųjų platintojų arba remontininkų galimybė gauti originalių arba tos pačios kokybės atsarginių dalių iš trečiųjų šalių. Tačiau įgaliotojo remontininko įsipareigojimai naudoti remontui pagal garantiją variklinės transporto priemonės gamintojo tiekiamas originalias atsargines dalis, teikti nemokamas techninės priežiūros paslaugas ir susigrąžinti iš rinkos variklines transporto priemones nelaikomi įsipareigojimu pirkti iš vieno tiekėjo, tai veikiau yra objektyviai pagrįstas reikalavimas. |
| --- | --- |

39.

Variklinių transporto priemonių gamintojų arba jų importuotojų ir atsarginių dalių platintojų ir (arba) įgaliotųjų remontininkų sudaryti susitarimai nepatenka į bendrosios išimties teisės aktų taikymo sritį, kai šalių rinkos dalys viršija 30 % ribą, – taip paprastai būna beveik visų tokių susitarimų atveju. Tokiomis aplinkybėmis vertintini įsipareigojimai pirkti iš vieno tiekėjo apima visų rūšių apribojimus, kuriais tiesiogiai arba netiesiogiai ribojama įgaliotųjų platintojų arba remontininkų galimybė gauti originalių arba tos pačios kokybės atsarginių dalių iš trečiųjų šalių. Tačiau įgaliotojo remontininko įsipareigojimai naudoti remontui pagal garantiją variklinės transporto priemonės gamintojo tiekiamas originalias atsargines dalis, teikti nemokamas techninės priežiūros paslaugas ir susigrąžinti iš rinkos variklines transporto priemones nelaikomi įsipareigojimu pirkti iš vieno tiekėjo, tai veikiau yra objektyviai pagrįstas reikalavimas.

| 40. | Naujų variklinių transporto priemonių platinimo susitarimų įsipareigojimus pirkti iš vieno tiekėjo taip pat teks vertinti atskirai, jeigu jų trukmė viršija penkerius metus ir (arba) jeigu tiekėjo rinkos dalis viršija 30 % – tai gali būti taikytina tam tikriems tiekėjams tam tikrose EEE valstybėse. Tokiomis aplinkybėmis šalys turėtų atkreipti dėmesį ne tik į tiekėjo ir pirkėjo rinkos dalį, bet ir į bendrą susietos rinkos dalį, atsižvelgdamos į 34 dalyje nustatytas ribas. Viršijus šias ribas šie atvejai nagrinėjami atskirai vadovaujantis Bendrųjų vertikaliųjų gairių VI.2.1 skirsnyje nustatytais bendraisiais principais. |
| --- | --- |

40.

Naujų variklinių transporto priemonių platinimo susitarimų įsipareigojimus pirkti iš vieno tiekėjo taip pat teks vertinti atskirai, jeigu jų trukmė viršija penkerius metus ir (arba) jeigu tiekėjo rinkos dalis viršija 30 % – tai gali būti taikytina tam tikriems tiekėjams tam tikrose EEE valstybėse. Tokiomis aplinkybėmis šalys turėtų atkreipti dėmesį ne tik į tiekėjo ir pirkėjo rinkos dalį, bet ir į bendrą susietos rinkos dalį, atsižvelgdamos į 34 dalyje nustatytas ribas. Viršijus šias ribas šie atvejai nagrinėjami atskirai vadovaujantis Bendrųjų vertikaliųjų gairių VI.2.1 skirsnyje nustatytais bendraisiais principais.

| 41. | Vertinant į bendrosios išimties teisės aktų taikymo sritį nepatenkančius įsipareigojimus pirkti tam tikrą mažiausią kiekį, apskaičiuotus remiantis platintojo bendrais metiniais poreikiais, bus atsižvelgiama į visas susijusias faktines aplinkybes. Visų pirma įsipareigojimas pirkti tam tikrą mažiausią kiekį, kuris nesiekia 80 % bendro metinio pardavimo, bus laikomas įsipareigojimu pirkti iš vieno tiekėjo, jeigu dėl jo platintojai negali platinti vieno arba keleto papildomų konkuruojančių prekės ženklų produkcijos. |
| --- | --- |

41.

Vertinant į bendrosios išimties teisės aktų taikymo sritį nepatenkančius įsipareigojimus pirkti tam tikrą mažiausią kiekį, apskaičiuotus remiantis platintojo bendrais metiniais poreikiais, bus atsižvelgiama į visas susijusias faktines aplinkybes. Visų pirma įsipareigojimas pirkti tam tikrą mažiausią kiekį, kuris nesiekia 80 % bendro metinio pardavimo, bus laikomas įsipareigojimu pirkti iš vieno tiekėjo, jeigu dėl jo platintojai negali platinti vieno arba keleto papildomų konkuruojančių prekės ženklų produkcijos.

2.   Pasirinktinis platinimas

| 42. | Pasirinktinis platinimas dabar yra variklinių transporto priemonių sektoriuje vyraujanti platinimo forma. Ji plačiai taikoma platinant variklines transporto priemones, taip pat teikiant remonto ir techninės priežiūros paslaugas bei platinant atsargines dalis. |
| --- | --- |

42.

Pasirinktinis platinimas dabar yra variklinių transporto priemonių sektoriuje vyraujanti platinimo forma. Ji plačiai taikoma platinant variklines transporto priemones, taip pat teikiant remonto ir techninės priežiūros paslaugas bei platinant atsargines dalis.

| 43. | Išimtinai kokybinio pasirinktinio platinimo atveju platintojai ir remontininkai pasirenkami tik remiantis objektyviais kriterijais, kurie reikalingi dėl gaminio ar paslaugos pobūdžio, pavyzdžiui, techniniai pardavimo darbuotojų įgūdžiai, pardavimo patalpų išdėstymas, pardavimo metodai ir pardavimo paslaugų, kurias turi teikti platintojas, rūšys (23). Dėl tokių kriterijų taikymo platintojų arba remontininkų, kurie priimami į tiekėjo tinklą, skaičius tiesiogiai neapribojamas. Apskritai platinimas, kai jis yra visiškai kokybinis pasirinktinis, laikomas nepatenkančiu į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, nes nėra antikonkurencinio poveikio, tačiau turi būti tenkinamos trys sąlygos. Pirma, dėl tam tikro gaminio pobūdžio turi būti būtinas pasirinktinis platinimas tuo požiūriu, kad šios sistemos būtinumas yra teisiškai pagrįstas, atsižvelgiant į atitinkamo gaminio pobūdį, jo kokybei išlaikyti ir jo tinkamam naudojimui užtikrinti. Antra, platintojai arba remontininkai privalo būti parenkami pagal objektyvius kokybinio pobūdžio kriterijus, kurie nustatomi vienodi visiems galimiems perpardavėjams ir taikomi be diskriminacijos. Trečia, nustatyti kriterijai neturi viršyti to, kas yra reikalinga. |
| --- | --- |

43.

Išimtinai kokybinio pasirinktinio platinimo atveju platintojai ir remontininkai pasirenkami tik remiantis objektyviais kriterijais, kurie reikalingi dėl gaminio ar paslaugos pobūdžio, pavyzdžiui, techniniai pardavimo darbuotojų įgūdžiai, pardavimo patalpų išdėstymas, pardavimo metodai ir pardavimo paslaugų, kurias turi teikti platintojas, rūšys (23). Dėl tokių kriterijų taikymo platintojų arba remontininkų, kurie priimami į tiekėjo tinklą, skaičius tiesiogiai neapribojamas. Apskritai platinimas, kai jis yra visiškai kokybinis pasirinktinis, laikomas nepatenkančiu į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, nes nėra antikonkurencinio poveikio, tačiau turi būti tenkinamos trys sąlygos. Pirma, dėl tam tikro gaminio pobūdžio turi būti būtinas pasirinktinis platinimas tuo požiūriu, kad šios sistemos būtinumas yra teisiškai pagrįstas, atsižvelgiant į atitinkamo gaminio pobūdį, jo kokybei išlaikyti ir jo tinkamam naudojimui užtikrinti. Antra, platintojai arba remontininkai privalo būti parenkami pagal objektyvius kokybinio pobūdžio kriterijus, kurie nustatomi vienodi visiems galimiems perpardavėjams ir taikomi be diskriminacijos. Trečia, nustatyti kriterijai neturi viršyti to, kas yra reikalinga.

| 44. | Kokybiniam pasirinktiniam platinimui platintojai arba remontininkai pasirenkami tik remiantis objektyviais kriterijais, reikalingais dėl gaminio ar paslaugos pobūdžio, o dėl kiekybinio pasirinkimo atsiranda papildomų atrankos kriterijų, kuriais galimas platintojų ar remontininkų skaičius labiau tiesiogiai apribojamas tiesiogiai nustačius jų skaičių arba, pavyzdžiui, pareikalavus mažiausių pardavimo kiekių. Tinklai, pagrįsti kiekybiniais kriterijais, paprastai laikomi labiau ribojančiais negu tie, kuriuose taikomi tik kokybiniai kriterijai, taigi labiau tikėtina, kad jie pateks į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį. |
| --- | --- |

44.

Kokybiniam pasirinktiniam platinimui platintojai arba remontininkai pasirenkami tik remiantis objektyviais kriterijais, reikalingais dėl gaminio ar paslaugos pobūdžio, o dėl kiekybinio pasirinkimo atsiranda papildomų atrankos kriterijų, kuriais galimas platintojų ar remontininkų skaičius labiau tiesiogiai apribojamas tiesiogiai nustačius jų skaičių arba, pavyzdžiui, pareikalavus mažiausių pardavimo kiekių. Tinklai, pagrįsti kiekybiniais kriterijais, paprastai laikomi labiau ribojančiais negu tie, kuriuose taikomi tik kokybiniai kriterijai, taigi labiau tikėtina, kad jie pateks į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį.

| 45. | Jei pasirinktinio platinimo susitarimai patenka į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, šalys turės įvertinti, ar jų susitarimams gali būti taikomi bendrosios išimties teisės aktai, ar individualiai – 53 straipsnio 3 dalyje nustatyta išimtis. |
| --- | --- |

45.

Jei pasirinktinio platinimo susitarimai patenka į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, šalys turės įvertinti, ar jų susitarimams gali būti taikomi bendrosios išimties teisės aktai, ar individualiai – 53 straipsnio 3 dalyje nustatyta išimtis.

i)   Pasirinktinio platinimo vertinimas pagal bendrosios išimties teisės aktus

| 46. | Išimtys pagal bendrosios išimties teisės aktus pasirinktinio platinimo susitarimams taikomos neatsižvelgiant į tai, ar taikomi kiekybiniai, ar tik kokybiniai atrankos kriterijai, jei šalių rinkos dalys neviršija 30 %. Tačiau ta išimtis galima, jei susitarimuose nėra jokių pagrindinių apribojimų, nustatytų Bendrojo bendrosios vertikaliosios išimties teisės akto 4 straipsnyje ir Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 5 straipsnyje, taip pat jokių neleistinų apribojimų, apibūdintų Bendrojo bendrosios vertikaliosios išimties teisės akto 5 straipsnyje. |
| --- | --- |

46.

Išimtys pagal bendrosios išimties teisės aktus pasirinktinio platinimo susitarimams taikomos neatsižvelgiant į tai, ar taikomi kiekybiniai, ar tik kokybiniai atrankos kriterijai, jei šalių rinkos dalys neviršija 30 %. Tačiau ta išimtis galima, jei susitarimuose nėra jokių pagrindinių apribojimų, nustatytų Bendrojo bendrosios vertikaliosios išimties teisės akto 4 straipsnyje ir Variklinių transporto priemonių bendrosios išimties teisės akto 5 straipsnyje, taip pat jokių neleistinų apribojimų, apibūdintų Bendrojo bendrosios vertikaliosios išimties teisės akto 5 straipsnyje.

| 47. | Trys iš pagrindinių apribojimų, nustatytų Bendrajame bendrosios vertikaliosios išimties teisės akte, yra susiję konkrečiai su pasirinktiniu platinimu. 4 straipsnio b punkte nustatyta, kad teritorijos, kurioje pirkėjas, kuris yra susitarimo šalis, gali parduoti, ar klientų, kuriems jis gali parduoti sutartyje numatytas prekes ar paslaugas, apribojimas, išskyrus pasirinktinio platinimo sistemos narių atliekamo pardavimo neįgaliotiesiems platintojams apribojimą rinkose, kuriose tokia sistema veikia, yra pagrindinis apribojimas. 4 straipsnio c punkte susitarimai, kuriais ribojamas pasirinktinio platinimo sistemos narių, vykdančių mažmeninę prekybą, aktyvus arba pasyvus pardavimas galutiniams vartotojams, nepažeidžiant galimybės uždrausti sistemos nariui vykdyti veiklą neįgaliotoje steigimo vietoje, priskiriami pagrindinius apribojimus nustatantiems susitarimams, o 4 straipsnio d punktas yra susijęs su kryžminio tiekimo tarp pasirinktinio platinimo sistemai priklausančių platintojų, taip pat tarp platintojų, veikiančių skirtingoje prekybos grandinės grandyje, ribojimu. Šie trys pagrindiniai apribojimai yra tiesiogiai susiję su variklinių transporto priemonių platinimu. |
| --- | --- |

47.

Trys iš pagrindinių apribojimų, nustatytų Bendrajame bendrosios vertikaliosios išimties teisės akte, yra susiję konkrečiai su pasirinktiniu platinimu. 4 straipsnio b punkte nustatyta, kad teritorijos, kurioje pirkėjas, kuris yra susitarimo šalis, gali parduoti, ar klientų, kuriems jis gali parduoti sutartyje numatytas prekes ar paslaugas, apribojimas, išskyrus pasirinktinio platinimo sistemos narių atliekamo pardavimo neįgaliotiesiems platintojams apribojimą rinkose, kuriose tokia sistema veikia, yra pagrindinis apribojimas. 4 straipsnio c punkte susitarimai, kuriais ribojamas pasirinktinio platinimo sistemos narių, vykdančių mažmeninę prekybą, aktyvus arba pasyvus pardavimas galutiniams vartotojams, nepažeidžiant galimybės uždrausti sistemos nariui vykdyti veiklą neįgaliotoje steigimo vietoje, priskiriami pagrindinius apribojimus nustatantiems susitarimams, o 4 straipsnio d punktas yra susijęs su kryžminio tiekimo tarp pasirinktinio platinimo sistemai priklausančių platintojų, taip pat tarp platintojų, veikiančių skirtingoje prekybos grandinės grandyje, ribojimu. Šie trys pagrindiniai apribojimai yra tiesiogiai susiję su variklinių transporto priemonių platinimu.

| 48. | Vidaus rinka suteikia vartotojams galimybę variklines transporto priemones pirkti kitose EEE valstybėse ir pasinaudoti jų kainų skirtumu, ir ELPA priežiūros institucija mano, kad lygiagrečios prekybos šiame sektoriuje apsauga yra svarbus konkurencijos tikslas. Vartotojo galimybė pirkti prekes kitose EEE valstybėse ypač svarbi, kai perkamos variklinės transporto priemonės, turint omenyje didelę prekių vertę ir tiesioginę naudą – mažesnes kainas, kuriomis vartotojai gali pirkti variklines transporto priemones kitose EEE valstybėse. Todėl ELPA priežiūros institucijai svarbu, kad lygiagreti prekyba platinimo susitarimais nebūtų ribojama, nes negali būti tikimasi, kad tai atitiks 53 straipsnio 3 dalyje nustatytas sąlygas (24). |
| --- | --- |

48.

Vidaus rinka suteikia vartotojams galimybę variklines transporto priemones pirkti kitose EEE valstybėse ir pasinaudoti jų kainų skirtumu, ir ELPA priežiūros institucija mano, kad lygiagrečios prekybos šiame sektoriuje apsauga yra svarbus konkurencijos tikslas. Vartotojo galimybė pirkti prekes kitose EEE valstybėse ypač svarbi, kai perkamos variklinės transporto priemonės, turint omenyje didelę prekių vertę ir tiesioginę naudą – mažesnes kainas, kuriomis vartotojai gali pirkti variklines transporto priemones kitose EEE valstybėse. Todėl ELPA priežiūros institucijai svarbu, kad lygiagreti prekyba platinimo susitarimais nebūtų ribojama, nes negali būti tikimasi, kad tai atitiks 53 straipsnio 3 dalyje nustatytas sąlygas (24).

| 49. | Komisija iškėlė kelias bylas variklinių transporto priemonių gamintojams dėl trukdymo tokiai prekybai, ir Europos teismai patvirtino daugumą jos sprendimų (25). Ši patirtis rodo, kad lygiagrečios prekybos apribojimai gali būti kelių formų. Pavyzdžiui, tiekėjas gali daryti spaudimą platintojams, grasinti nutraukti sutartį su jais, nemokėti premijų, atsisakyti vykdyti garantijos, kuri suteikta vartotojo importuotoms variklinėms transporto priemonėms ar skirtingose EEE valstybėse įsisteigusių platintojų kryžminiu būdu platinamoms variklinėms transporto priemonėms, sąlygas arba versti platintoją labai ilgai laukti tokios pačios variklinės transporto priemonės pristatymo, kai atitinkamas vartotojas gyvena kitoje EEE valstybėje. |
| --- | --- |

49.

Komisija iškėlė kelias bylas variklinių transporto priemonių gamintojams dėl trukdymo tokiai prekybai, ir Europos teismai patvirtino daugumą jos sprendimų (25). Ši patirtis rodo, kad lygiagrečios prekybos apribojimai gali būti kelių formų. Pavyzdžiui, tiekėjas gali daryti spaudimą platintojams, grasinti nutraukti sutartį su jais, nemokėti premijų, atsisakyti vykdyti garantijos, kuri suteikta vartotojo importuotoms variklinėms transporto priemonėms ar skirtingose EEE valstybėse įsisteigusių platintojų kryžminiu būdu platinamoms variklinėms transporto priemonėms, sąlygas arba versti platintoją labai ilgai laukti tokios pačios variklinės transporto priemonės pristatymo, kai atitinkamas vartotojas gyvena kitoje EEE valstybėje.

| 50. | Vienas konkretus netiesioginių lygiagrečios prekybos apribojimų pavyzdys yra tai, kad platintojas negali gauti naujų variklinių transporto priemonių, turinčių tam tikras specifikacijas, kurių reikia, kad būtų galima tarpvalstybinė prekyba. Šiomis konkrečiomis aplinkybėmis bendrosios išimties taikymas gali priklausyti nuo to, ar tiekėjas aprūpina savo platintojus variklinėmis transporto priemonėmis, kurių specifikacijos tapačios kitose EEE valstybėse parduodamų transporto priemonių, skirtų parduoti vartotojams iš tų šalių, specifikacijoms (vadinamoji galimybės parduoti sąlyga) (26). |
| --- | --- |

50.

Vienas konkretus netiesioginių lygiagrečios prekybos apribojimų pavyzdys yra tai, kad platintojas negali gauti naujų variklinių transporto priemonių, turinčių tam tikras specifikacijas, kurių reikia, kad būtų galima tarpvalstybinė prekyba. Šiomis konkrečiomis aplinkybėmis bendrosios išimties taikymas gali priklausyti nuo to, ar tiekėjas aprūpina savo platintojus variklinėmis transporto priemonėmis, kurių specifikacijos tapačios kitose EEE valstybėse parduodamų transporto priemonių, skirtų parduoti vartotojams iš tų šalių, specifikacijoms (vadinamoji galimybės parduoti sąlyga) (26).

| 51. | Taikant bendrosios išimties teisės aktus, visų pirma Bendrojo bendrosios vertikaliosios išimties teisės akto 4 straipsnio c punktą, sąvoka „galutiniai vartotojai“ apima ir išperkamosios nuomos bendroves. Tai visų pirma reiškia, kad pasirinktinio platinimo sistemoms priklausantiems platintojams negali būti draudžiama parduoti naujų variklinių transporto priemonių jų pasirinktoms išperkamosios nuomos bendrovėms. Tačiau tiekėjas, kuris taiko pasirinktinį platinimą, gali neleisti savo platintojams parduoti naujų variklinių transporto priemonių išperkamosios nuomos bendrovėms, jei yra įrodoma rizika, kad šios bendrovės tas variklines transporto priemones perparduos, kol jos vis dar naujos. Todėl tiekėjas gali reikalauti, kad platintojas prieš parduodamas variklinę transporto priemonę konkrečiai bendrovei išnagrinėtų taikomas bendras išperkamosios nuomos sąlygas ir patikrintų, ar konkreti bendrovė iš tiesų yra išperkamosios nuomos bendrovė, o ne neįgaliotas perpardavėjas. Tačiau reikalavimas, kad platintojas pateiktų tiekėjui kiekvieno išperkamosios nuomos susitarimo kopiją prieš parduodamas variklinę transporto priemonę išperkamosios nuomos bendrovei, galėtų būti laikomas netiesioginiu pardavimo apribojimu. |
| --- | --- |

51.

Taikant bendrosios išimties teisės aktus, visų pirma Bendrojo bendrosios vertikaliosios išimties teisės akto 4 straipsnio c punktą, sąvoka „galutiniai vartotojai“ apima ir išperkamosios nuomos bendroves. Tai visų pirma reiškia, kad pasirinktinio platinimo sistemoms priklausantiems platintojams negali būti draudžiama parduoti naujų variklinių transporto priemonių jų pasirinktoms išperkamosios nuomos bendrovėms. Tačiau tiekėjas, kuris taiko pasirinktinį platinimą, gali neleisti savo platintojams parduoti naujų variklinių transporto priemonių išperkamosios nuomos bendrovėms, jei yra įrodoma rizika, kad šios bendrovės tas variklines transporto priemones perparduos, kol jos vis dar naujos. Todėl tiekėjas gali reikalauti, kad platintojas prieš parduodamas variklinę transporto priemonę konkrečiai bendrovei išnagrinėtų taikomas bendras išperkamosios nuomos sąlygas ir patikrintų, ar konkreti bendrovė iš tiesų yra išperkamosios nuomos bendrovė, o ne neįgaliotas perpardavėjas. Tačiau reikalavimas, kad platintojas pateiktų tiekėjui kiekvieno išperkamosios nuomos susitarimo kopiją prieš parduodamas variklinę transporto priemonę išperkamosios nuomos bendrovei, galėtų būti laikomas netiesioginiu pardavimo apribojimu.

| 52. | Sąvoka „galutinis vartotojas“ taip pat apima vartotojus, kurie perka per tarpininką. Tarpininkas yra asmuo arba įmonė, kuri perka naują variklinę transporto priemonę konkretaus vartotojo vardu, nebūdama platinimo tinklo nare. Šie veiklos vykdytojai yra labai svarbūs variklinių transporto priemonių sektoriuje, jie visų pirma padeda vartotojams įsigyti variklines transporto priemones kitose EEE valstybėse. Paprastai tarpininko statuso patvirtinimo įrodymas yra prieš sandorį gautas galiojantis įgaliojimas, kuriame, be kita ko, nurodyta vartotojo pavardė (pavadinimas) ir adresas. Interneto naudojimas siekiant pritraukti klientų, jiems pasiūlyti tam tikros rūšies variklinių transporto priemonių ir surinkti iš jų elektroninius įgaliojimus nedaro poveikio tarpininko statusui. Tarpininkai turėtų būti skiriami nuo nepriklausomų perpardavėjų, kurie variklines transporto priemones perka perpardavimui ir neveikia konkrečių vartotojų vardu. Taikant bendrosios išimties teisės aktus nepriklausomi perpardavėjai neturi būti laikomi galutiniais vartotojais. |
| --- | --- |

52.

Sąvoka „galutinis vartotojas“ taip pat apima vartotojus, kurie perka per tarpininką. Tarpininkas yra asmuo arba įmonė, kuri perka naują variklinę transporto priemonę konkretaus vartotojo vardu, nebūdama platinimo tinklo nare. Šie veiklos vykdytojai yra labai svarbūs variklinių transporto priemonių sektoriuje, jie visų pirma padeda vartotojams įsigyti variklines transporto priemones kitose EEE valstybėse. Paprastai tarpininko statuso patvirtinimo įrodymas yra prieš sandorį gautas galiojantis įgaliojimas, kuriame, be kita ko, nurodyta vartotojo pavardė (pavadinimas) ir adresas. Interneto naudojimas siekiant pritraukti klientų, jiems pasiūlyti tam tikros rūšies variklinių transporto priemonių ir surinkti iš jų elektroninius įgaliojimus nedaro poveikio tarpininko statusui. Tarpininkai turėtų būti skiriami nuo nepriklausomų perpardavėjų, kurie variklines transporto priemones perka perpardavimui ir neveikia konkrečių vartotojų vardu. Taikant bendrosios išimties teisės aktus nepriklausomi perpardavėjai neturi būti laikomi galutiniais vartotojais.

ii)   Pasirinktinio platinimo, kuris nepatenka į bendrosios išimties teisės aktų taikymo sritį, vertinimas

| 53. | Kaip aiškinama Bendrųjų vertikaliųjų gairių 175 dalyje, pasirinktinio platinimo keliamas galimas pavojus konkurencijai yra mažesnė tam tikrų skirtingų prekės ženklų gamintojų konkurencija ir, ypač kaupiamojo poveikio atveju, tam tikros (-ų) rūšies (-ių) platintojų galimybių ribojimas bei palankesnės sąlygos sudaryti slaptus tiekėjų ar pirkėjų susitarimus. |
| --- | --- |

53.

Kaip aiškinama Bendrųjų vertikaliųjų gairių 175 dalyje, pasirinktinio platinimo keliamas galimas pavojus konkurencijai yra mažesnė tam tikrų skirtingų prekės ženklų gamintojų konkurencija ir, ypač kaupiamojo poveikio atveju, tam tikros (-ų) rūšies (-ių) platintojų galimybių ribojimas bei palankesnės sąlygos sudaryti slaptus tiekėjų ar pirkėjų susitarimus.

| 54. | Siekiant įvertinti galimą antikonkurencinį pasirinktinio platinimo poveikį pagal 53 straipsnio 1 dalį, reikia atskirti visiškai kokybinį pasirinktinį platinimą ir kiekybinį pasirinktinį platinimą. Kaip nurodyta 43 dalyje, kokybinis pasirinktinis platinimas į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį paprastai nepatenka. |
| --- | --- |

54.

Siekiant įvertinti galimą antikonkurencinį pasirinktinio platinimo poveikį pagal 53 straipsnio 1 dalį, reikia atskirti visiškai kokybinį pasirinktinį platinimą ir kiekybinį pasirinktinį platinimą. Kaip nurodyta 43 dalyje, kokybinis pasirinktinis platinimas į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį paprastai nepatenka.

| 55. | Tai, kad susitarimų tinklui netaikoma bendroji išimtis, nes vienos ar kelių susitarimo šalių rinkos dalis viršija išimčiai taikyti nustatytą 30 % ribą, nereiškia, kad tokie susitarimai yra neteisėti. Atvirkščiai, tokių susitarimų šalys turi atskirai juos patikrinti, kad nustatytų, ar tie susitarimai patenka į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, ir jei taip, ar jiems vis tiek gali būti taikoma 53 straipsnio 3 dalyje nustatyta išimtis. |
| --- | --- |

55.

Tai, kad susitarimų tinklui netaikoma bendroji išimtis, nes vienos ar kelių susitarimo šalių rinkos dalis viršija išimčiai taikyti nustatytą 30 % ribą, nereiškia, kad tokie susitarimai yra neteisėti. Atvirkščiai, tokių susitarimų šalys turi atskirai juos patikrinti, kad nustatytų, ar tie susitarimai patenka į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, ir jei taip, ar jiems vis tiek gali būti taikoma 53 straipsnio 3 dalyje nustatyta išimtis.

| 56. | Kalbant apie naujų variklinių transporto priemonių platinimo ypatumus, kiekybinis pasirinktinis platinimas 53 straipsnio 3 dalyje nustatytas sąlygas paprastai atitinka, jeigu šalių rinkos dalys neviršija 40 %. Tačiau tokių susitarimų šalys turi nepamiršti, jog tai, kad yra konkrečių atrankos standartų, gali turėti poveikį jų susitarimų atitikčiai 53 straipsnio 3 dalyje nustatytoms sąlygoms. Pavyzdžiui, nors vietos sąlygų naudojimas naujų variklinių transporto priemonių pasirinktinio platinimo susitarimuose, t. y. susitarimuose, kuriuose nustatytas draudimas pasirinktinio platinimo sistemos nariui veikti iš neįgaliotos įmonės vietos, paprastai didina veiksmingumą dėl veiksmingesnės logistikos ir prognozuojamos tinklo aprėpties, ši nauda gali būti mažesnė už žalą, atsirandančią, jei tiekėjo rinkos dalis yra labai didelė, ir tokiomis aplinkybėmis toms sąlygoms gali būti negalima taikyti 53 straipsnio 3 dalyje nustatytos išimties. |
| --- | --- |

56.

Kalbant apie naujų variklinių transporto priemonių platinimo ypatumus, kiekybinis pasirinktinis platinimas 53 straipsnio 3 dalyje nustatytas sąlygas paprastai atitinka, jeigu šalių rinkos dalys neviršija 40 %. Tačiau tokių susitarimų šalys turi nepamiršti, jog tai, kad yra konkrečių atrankos standartų, gali turėti poveikį jų susitarimų atitikčiai 53 straipsnio 3 dalyje nustatytoms sąlygoms. Pavyzdžiui, nors vietos sąlygų naudojimas naujų variklinių transporto priemonių pasirinktinio platinimo susitarimuose, t. y. susitarimuose, kuriuose nustatytas draudimas pasirinktinio platinimo sistemos nariui veikti iš neįgaliotos įmonės vietos, paprastai didina veiksmingumą dėl veiksmingesnės logistikos ir prognozuojamos tinklo aprėpties, ši nauda gali būti mažesnė už žalą, atsirandančią, jei tiekėjo rinkos dalis yra labai didelė, ir tokiomis aplinkybėmis toms sąlygoms gali būti negalima taikyti 53 straipsnio 3 dalyje nustatytos išimties.

| 57. | Individualiai vertinant įgaliotųjų remontininkų pasirinktinį platinimą taip pat kyla specifinių klausimų. Tiek, kiek egzistuoja remonto ir techninės priežiūros paslaugų rinka (27), kuri yra atskirta nuo naujų variklinių transporto priemonių pardavimo rinkos, tai laikoma su prekės ženklais susijusiu veiksniu. Šioje rinkoje konkurencija daugiausia susijusi su nepriklausomų remontininkų ir konkretaus prekės ženklo įgaliotųjų remontininkų konkurencine sąveika. |
| --- | --- |

57.

Individualiai vertinant įgaliotųjų remontininkų pasirinktinį platinimą taip pat kyla specifinių klausimų. Tiek, kiek egzistuoja remonto ir techninės priežiūros paslaugų rinka (27), kuri yra atskirta nuo naujų variklinių transporto priemonių pardavimo rinkos, tai laikoma su prekės ženklais susijusiu veiksniu. Šioje rinkoje konkurencija daugiausia susijusi su nepriklausomų remontininkų ir konkretaus prekės ženklo įgaliotųjų remontininkų konkurencine sąveika.

| 58. | Nepriklausomi remontininkai daro labai svarbų konkurencinį spaudimą, nes jų verslo modelis ir susijusios veiklos išlaidos skiriasi nuo įgaliotųjų tinklų išlaidų. Be to, priešingai nei įgaliotieji remontininkai, kurie daugiausia naudoja automobilio gamintojo ženklu pažymėtas dalis, nepriklausomi remontininkai gali plačiau naudotis kitų prekės ženklų produkcija, sudarydami variklinės transporto priemonės savininkui sąlygas rinktis iš konkurentų siūlomų dalių. O kadangi didžioji dauguma naujesnių variklinių transporto priemonių remonto darbų šiuo metu atliekama įgaliotųjų remontininkų dirbtuvėse, svarbu, kad įgaliotųjų remontininkų konkurencija tebebūtų veiksminga, o tai įmanoma tik tuo atveju, jei naujokams sudaromos sąlygos patekti į tinklą. |
| --- | --- |

58.

Nepriklausomi remontininkai daro labai svarbų konkurencinį spaudimą, nes jų verslo modelis ir susijusios veiklos išlaidos skiriasi nuo įgaliotųjų tinklų išlaidų. Be to, priešingai nei įgaliotieji remontininkai, kurie daugiausia naudoja automobilio gamintojo ženklu pažymėtas dalis, nepriklausomi remontininkai gali plačiau naudotis kitų prekės ženklų produkcija, sudarydami variklinės transporto priemonės savininkui sąlygas rinktis iš konkurentų siūlomų dalių. O kadangi didžioji dauguma naujesnių variklinių transporto priemonių remonto darbų šiuo metu atliekama įgaliotųjų remontininkų dirbtuvėse, svarbu, kad įgaliotųjų remontininkų konkurencija tebebūtų veiksminga, o tai įmanoma tik tuo atveju, jei naujokams sudaromos sąlygos patekti į tinklą.

| 59. | Pagal naują teisinę sistemą ELPA priežiūros institucijai ir nacionalinėms konkurencijos institucijoms yra paprasčiau saugoti nepriklausomų remontininkų ir įgaliotųjų remontininkų, taip pat įgaliotųjų remontininkų tinklų narių tarpusavio konkurenciją. Konkurencijos institucijų veikimo sritis išsiplėtė pirmiausia dėl to, kad kokybinio pasirinktinio platinimo išimčiai taikoma rinkos dalies riba sumažėjo nuo 100 % iki 30 %. |
| --- | --- |

59.

Pagal naują teisinę sistemą ELPA priežiūros institucijai ir nacionalinėms konkurencijos institucijoms yra paprasčiau saugoti nepriklausomų remontininkų ir įgaliotųjų remontininkų, taip pat įgaliotųjų remontininkų tinklų narių tarpusavio konkurenciją. Konkurencijos institucijų veikimo sritis išsiplėtė pirmiausia dėl to, kad kokybinio pasirinktinio platinimo išimčiai taikoma rinkos dalies riba sumažėjo nuo 100 % iki 30 %.

| 60. | Todėl vertindamos vertikaliųjų susitarimų konkurencinį poveikį variklinių transporto priemonių antrinėms rinkoms šalys turėtų žinoti apie ELPA priežiūros institucijos pasiryžimą saugoti įgaliotųjų remonto tinklų narių tarpusavio konkurenciją ir tų narių bei nepriklausomų remontininkų konkurenciją. Tuo tikslu ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas trims konkrečioms veiksmų rūšims, dėl kurių gali būti ribojama tokia konkurencija: visų pirma galimybės gauti techninės informacijos nesuteikimas nepriklausomiems remontininkams, netinkamas privalomų ir (arba) pratęstų garantijų taikymas nepriklausomų remontininkų galimybėms riboti arba galimybės patekti į įgaliotųjų remontininkų tinklus suteikimas tik atsižvelgiant į nekokybinius kriterijus. |
| --- | --- |

60.

Todėl vertindamos vertikaliųjų susitarimų konkurencinį poveikį variklinių transporto priemonių antrinėms rinkoms šalys turėtų žinoti apie ELPA priežiūros institucijos pasiryžimą saugoti įgaliotųjų remonto tinklų narių tarpusavio konkurenciją ir tų narių bei nepriklausomų remontininkų konkurenciją. Tuo tikslu ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas trims konkrečioms veiksmų rūšims, dėl kurių gali būti ribojama tokia konkurencija: visų pirma galimybės gauti techninės informacijos nesuteikimas nepriklausomiems remontininkams, netinkamas privalomų ir (arba) pratęstų garantijų taikymas nepriklausomų remontininkų galimybėms riboti arba galimybės patekti į įgaliotųjų remontininkų tinklus suteikimas tik atsižvelgiant į nekokybinius kriterijus.

| 61. | Nors tolesniuose trijuose poskyriuose konkrečiai kalbama apie pasirinktinį platinimą, toks pat antikonkurencinio galimybių ribojimo poveikis gali kilti dėl kitų rūšių vertikaliųjų susitarimų, kuriais tiesiogiai arba netiesiogiai ribojamas aptarnavimo partnerių, turinčių sutartinių ryšių su variklinių transporto priemonių gamintoju, skaičius. |
| --- | --- |

61.

Nors tolesniuose trijuose poskyriuose konkrečiai kalbama apie pasirinktinį platinimą, toks pat antikonkurencinio galimybių ribojimo poveikis gali kilti dėl kitų rūšių vertikaliųjų susitarimų, kuriais tiesiogiai arba netiesiogiai ribojamas aptarnavimo partnerių, turinčių sutartinių ryšių su variklinių transporto priemonių gamintoju, skaičius.

Nepriklausomų veiklos vykdytojų galimybės gauti techninę informaciją

| 62. | Nors visiškai kokybinis pasirinktinis platinimas paprastai laikomas nepatenkančiu į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, nes nesukelia antikonkurencinio poveikio (28), kokybinio pasirinktinio platinimo susitarimai, sudaryti su įgaliotaisiais remontininkais ir (arba) dalių platintojais, patekti į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį gali tuo atveju, jei, kaip nustatyta tuose susitarimuose, viena iš šalių veikia taip, kad ribotų nepriklausomų veiklos vykdytojų galimybes rinkoje, pavyzdžiui, neteikia jiems techninės remonto ir priežiūros informacijos. Tokiomis aplinkybėmis nepriklausomo veiklos vykdytojo sąvoka apima nepriklausomus remontininkus, atsarginių dalių gamintojus ir platintojus, remonto įrangos ir įrankių gamintojus, techninės informacijos leidėjus, automobilininkų klubus, techninės pagalbos kelyje veiklos vykdytojus, patikros bei bandymų paslaugas teikiančius veiklos vykdytojus ir veiklos vykdytojus, rengiančius remontininkams skirtus mokymus. |
| --- | --- |

62.

Nors visiškai kokybinis pasirinktinis platinimas paprastai laikomas nepatenkančiu į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, nes nesukelia antikonkurencinio poveikio (28), kokybinio pasirinktinio platinimo susitarimai, sudaryti su įgaliotaisiais remontininkais ir (arba) dalių platintojais, patekti į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį gali tuo atveju, jei, kaip nustatyta tuose susitarimuose, viena iš šalių veikia taip, kad ribotų nepriklausomų veiklos vykdytojų galimybes rinkoje, pavyzdžiui, neteikia jiems techninės remonto ir priežiūros informacijos. Tokiomis aplinkybėmis nepriklausomo veiklos vykdytojo sąvoka apima nepriklausomus remontininkus, atsarginių dalių gamintojus ir platintojus, remonto įrangos ir įrankių gamintojus, techninės informacijos leidėjus, automobilininkų klubus, techninės pagalbos kelyje veiklos vykdytojus, patikros bei bandymų paslaugas teikiančius veiklos vykdytojus ir veiklos vykdytojus, rengiančius remontininkams skirtus mokymus.

| 63. | Tiekėjai suteikia savo įgaliotiesiems remontininkams visą techninę informaciją, kurios reikia jų prekės ženklo variklinių transporto priemonių remontui ir techninei priežiūrai atlikti, ir dažnai jie yra vienintelės įmonės, galinčios suteikti remontininkams visą techninę informaciją, kurios jiems reikia konkretaus prekės ženklo atveju. Tokiomis aplinkybėmis, jei tiekėjas nesuteikia nepriklausomiems veiklos vykdytojams atitinkamos galimybės gauti konkrečios su jo prekės ženklu susijusios techninės remonto ir priežiūros informacijos, galimas neigiamas poveikis, kylantis dėl jo susitarimų su įgaliotaisiais remontininkais ir (arba) dalių platintojais, gali būti stipresnis ir dėl to susitarimas gali patekti į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį. |
| --- | --- |

63.

Tiekėjai suteikia savo įgaliotiesiems remontininkams visą techninę informaciją, kurios reikia jų prekės ženklo variklinių transporto priemonių remontui ir techninei priežiūrai atlikti, ir dažnai jie yra vienintelės įmonės, galinčios suteikti remontininkams visą techninę informaciją, kurios jiems reikia konkretaus prekės ženklo atveju. Tokiomis aplinkybėmis, jei tiekėjas nesuteikia nepriklausomiems veiklos vykdytojams atitinkamos galimybės gauti konkrečios su jo prekės ženklu susijusios techninės remonto ir priežiūros informacijos, galimas neigiamas poveikis, kylantis dėl jo susitarimų su įgaliotaisiais remontininkais ir (arba) dalių platintojais, gali būti stipresnis ir dėl to susitarimas gali patekti į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį.

| 64. | Be to, dėl per menkų galimybių gauti būtinos techninės informacijos nepriklausomų veiklos vykdytojų rinkos padėtis gali pablogėti, o dėl to gali nukentėti vartotojai, nes labai sumažėtų atsarginių dalių pasirinkimas, padidėtų remonto ir techninės priežiūros paslaugų kainos, sumažėtų remonto dirbtuvių pasirinkimas ir galbūt kiltų saugumo problemų. Tokiomis aplinkybėmis veiksmingumas, kurio paprastai gali būti tikimasi iš įgaliotojo remonto ir dalių platinimo susitarimų, negalėtų būti didesnis už šį antikonkurencinį poveikį, taigi tokie susitarimai galiausiai nebegalėtų atitikti 53 straipsnio 3 dalyje nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

64.

Be to, dėl per menkų galimybių gauti būtinos techninės informacijos nepriklausomų veiklos vykdytojų rinkos padėtis gali pablogėti, o dėl to gali nukentėti vartotojai, nes labai sumažėtų atsarginių dalių pasirinkimas, padidėtų remonto ir techninės priežiūros paslaugų kainos, sumažėtų remonto dirbtuvių pasirinkimas ir galbūt kiltų saugumo problemų. Tokiomis aplinkybėmis veiksmingumas, kurio paprastai gali būti tikimasi iš įgaliotojo remonto ir dalių platinimo susitarimų, negalėtų būti didesnis už šį antikonkurencinį poveikį, taigi tokie susitarimai galiausiai nebegalėtų atitikti 53 straipsnio 3 dalyje nustatytų sąlygų.

| 65. | EEE susitarimo II priedo 1 punkte nurodytame akte (2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 715/2007 (29)) dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 5 ir euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos, taip pat EEE susitarimo II priedo 45zt punkte nurodytame akte (2008 m. liepos 18 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 692/2008, įgyvendinančiame ir iš dalies keičiančiame Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 (30)) dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 5 ir euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos nustatyta, kad rinkoje esančių keleivinių automobilių remonto ir priežiūros informacijos platinimo sistema pradeda veikti nuo 2009 m. rugsėjo 1 d.2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 595/2009 dėl motorinių transporto priemonių ir variklių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į sunkiųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį (euro 6) ir dėl galimybės naudotis transporto priemonių remonto ir priežiūros informacija (31) ir tolesnėse įgyvendinimo priemonėse nustatyta, kad tokia sistema rinkoje esančioms komercinėms transporto priemonėms pradedama taikyti nuo 2013 m. sausio 1 d. ELPA priežiūros institucija atsižvelgs į šiuos aktus vertindama atvejus, kai įtariama, kad techninė remonto ir techninės priežiūros informacija, susijusi su iki tų datų pateiktomis į rinką variklinėmis transporto priemonėmis, neteikiama. Svarstant, ar dėl to, kad tam tikra konkreti informacija neteikiama, nagrinėjamas susitarimas gali patekti į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, reikėtų apsvarstyti keletą veiksnių:






  a) | ar ta konkreti informacija yra techninė informacija ar kitos rūšies informacija, pvz., komercinė informacija (32), kuri gali būti teisėtai neatskleidžiama; |
| --- | --- | --- |

65.

EEE susitarimo II priedo 1 punkte nurodytame akte (2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 715/2007 (29)) dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 5 ir euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos, taip pat EEE susitarimo II priedo 45zt punkte nurodytame akte (2008 m. liepos 18 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 692/2008, įgyvendinančiame ir iš dalies keičiančiame Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 (30)) dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 5 ir euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos nustatyta, kad rinkoje esančių keleivinių automobilių remonto ir priežiūros informacijos platinimo sistema pradeda veikti nuo 2009 m. rugsėjo 1 d.2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 595/2009 dėl motorinių transporto priemonių ir variklių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į sunkiųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį (euro 6) ir dėl galimybės naudotis transporto priemonių remonto ir priežiūros informacija (31) ir tolesnėse įgyvendinimo priemonėse nustatyta, kad tokia sistema rinkoje esančioms komercinėms transporto priemonėms pradedama taikyti nuo 2013 m. sausio 1 d. ELPA priežiūros institucija atsižvelgs į šiuos aktus vertindama atvejus, kai įtariama, kad techninė remonto ir techninės priežiūros informacija, susijusi su iki tų datų pateiktomis į rinką variklinėmis transporto priemonėmis, neteikiama. Svarstant, ar dėl to, kad tam tikra konkreti informacija neteikiama, nagrinėjamas susitarimas gali patekti į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, reikėtų apsvarstyti keletą veiksnių:

a)

ar ta konkreti informacija yra techninė informacija ar kitos rūšies informacija, pvz., komercinė informacija (32), kuri gali būti teisėtai neatskleidžiama;

| b) | ar tos konkrečios techninės informacijos nesuteikimas turės pastebimą poveikį nepriklausomų veiklos vykdytojų galimybei atlikti savo užduotis ir išlaikyti rinkoje konkurencinį spaudimą; |
| --- | --- |

b)

ar tos konkrečios techninės informacijos nesuteikimas turės pastebimą poveikį nepriklausomų veiklos vykdytojų galimybei atlikti savo užduotis ir išlaikyti rinkoje konkurencinį spaudimą;

| c) | ar ta konkreti techninė informacija suteikta atitinkamo įgaliotojo remonto tinklo nariams; jei ji kokia nors forma suteikta įgaliotajam tinklui, ji turėtų būti be jokios diskriminacijos suteikta ir nepriklausomiems veiklos vykdytojams; |
| --- | --- |

c)

ar ta konkreti techninė informacija suteikta atitinkamo įgaliotojo remonto tinklo nariams; jei ji kokia nors forma suteikta įgaliotajam tinklui, ji turėtų būti be jokios diskriminacijos suteikta ir nepriklausomiems veiklos vykdytojams;

| d) | ar ta konkreti techninė informacija bus galiausiai (33) panaudota variklinių transporto priemonių remontui ir techninei priežiūrai, ar kitu tikslu (34), pvz., atsarginių dalių arba įrankių gamybai. |
| --- | --- |

d)

ar ta konkreti techninė informacija bus galiausiai (33) panaudota variklinių transporto priemonių remontui ir techninei priežiūrai, ar kitu tikslu (34), pvz., atsarginių dalių arba įrankių gamybai.

| 66. | Techninės informacijos sąvoka dėl technologinės pažangos nėra tiksliai apibrėžta. Šiuo metu konkretūs techninės informacijos pavyzdžiai galėtų būti programinė įranga, gedimų kodai ir kiti parametrai kartu su atnaujinta informacija, kurių reikia dirbant su elektroniniais valdymo įrenginiais, siekiant nustatyti ar atkurti tiekėjo rekomenduojamus parametrus, variklinės transporto priemonės identifikavimo numeriai arba kiti variklinių transporto priemonių identifikavimo metodai, atsarginių dalių katalogai, remonto ir techninės priežiūros tvarka, darbiniai sprendimai, atsirandantys iš praktinės patirties ir susiję su problemomis, būdingomis tam tikram modeliui ar siuntai, pranešimai apie susigrąžinimą iš rinkos, taip pat kiti pranešimai, padedantys nustatyti, koks remontas įgaliotuosiuose remonto tinkluose gali būti atliekamas nemokamai. Atsarginės dalies kodas ir bet kuri kita būtina informacija, siekiant nustatyti tinkamą automobilio gamintojo prekės ženklą turinčią atsarginę dalį, kuri tinka konkrečiai variklinei transporto priemonei (t. y. atsarginę dalį, kurią automobilio gamintojas paprastai tiektų įgaliotojo remonto tinklo nariams konkrečiai variklinei transporto priemonei remontuoti), taip pat yra techninė informacija (35). Kaip gairėmis, kuriomis nurodoma, ką ELPA priežiūros institucija laiko technine informacija, taikydama 53 straipsnį, reikėtų naudotis ir EEE susitarimo II priedo 1 punkte nurodyto akto (Reglamento (EB) Nr. 715/2007) 6 straipsnio 2 dalyje ir Reglamente (EB) Nr. 595/2009 (dar neįtraukta į EEE susitarimą) nustatytais sąrašais. |
| --- | --- |

66.

Techninės informacijos sąvoka dėl technologinės pažangos nėra tiksliai apibrėžta. Šiuo metu konkretūs techninės informacijos pavyzdžiai galėtų būti programinė įranga, gedimų kodai ir kiti parametrai kartu su atnaujinta informacija, kurių reikia dirbant su elektroniniais valdymo įrenginiais, siekiant nustatyti ar atkurti tiekėjo rekomenduojamus parametrus, variklinės transporto priemonės identifikavimo numeriai arba kiti variklinių transporto priemonių identifikavimo metodai, atsarginių dalių katalogai, remonto ir techninės priežiūros tvarka, darbiniai sprendimai, atsirandantys iš praktinės patirties ir susiję su problemomis, būdingomis tam tikram modeliui ar siuntai, pranešimai apie susigrąžinimą iš rinkos, taip pat kiti pranešimai, padedantys nustatyti, koks remontas įgaliotuosiuose remonto tinkluose gali būti atliekamas nemokamai. Atsarginės dalies kodas ir bet kuri kita būtina informacija, siekiant nustatyti tinkamą automobilio gamintojo prekės ženklą turinčią atsarginę dalį, kuri tinka konkrečiai variklinei transporto priemonei (t. y. atsarginę dalį, kurią automobilio gamintojas paprastai tiektų įgaliotojo remonto tinklo nariams konkrečiai variklinei transporto priemonei remontuoti), taip pat yra techninė informacija (35). Kaip gairėmis, kuriomis nurodoma, ką ELPA priežiūros institucija laiko technine informacija, taikydama 53 straipsnį, reikėtų naudotis ir EEE susitarimo II priedo 1 punkte nurodyto akto (Reglamento (EB) Nr. 715/2007) 6 straipsnio 2 dalyje ir Reglamente (EB) Nr. 595/2009 (dar neįtraukta į EEE susitarimą) nustatytais sąrašais.

| 67. | Vertinant, ar įgaliotojo remonto susitarimai dera su 53 straipsniu, taip pat svarbu techninės informacijos teikimo tvarka. Galimybė gauti informacijos turėtų būti užtikrinta pateikus prašymą ir nepagrįstai neatidėliojant, informacija turi būti pateikta tinkama naudoti forma, o nustatyta kaina neturėtų riboti galimybių ją gauti, neatsižvelgiant į tai, kokiu mastu nepriklausomas veiklos vykdytojas tą informaciją naudoja. Turėtų būti reikalaujama, kad variklinių transporto priemonių tiekėjas nepriklausomiems veiklos vykdytojams priėjimą prie techninės informacijos apie naujas variklines transporto priemones suteiktų tuo pat metu kaip ir savo įgaliotiesiems remontininkams ir kad jis neturėtų nepriklausomų veiklos vykdytojų įpareigoti pirkti daugiau informacijos nei būtina atitinkamam darbui atlikti. Tačiau 53 straipsniu tiekėjas neįpareigojamas teikti techninės informacijos standartine forma arba naudodamasis nustatyta technine sistema, pvz., CEN/ISO standartu ir OASIS formatu, kaip nustatyta EEE susitarimo II priedo 1 punkte nurodytame akte (Reglamente (EB) Nr. 715/2007) ir 2009 m. kovo 18 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 295/2009 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje (36) bei panašiose klasifikavimo taisyklėse. |
| --- | --- |

67.

Vertinant, ar įgaliotojo remonto susitarimai dera su 53 straipsniu, taip pat svarbu techninės informacijos teikimo tvarka. Galimybė gauti informacijos turėtų būti užtikrinta pateikus prašymą ir nepagrįstai neatidėliojant, informacija turi būti pateikta tinkama naudoti forma, o nustatyta kaina neturėtų riboti galimybių ją gauti, neatsižvelgiant į tai, kokiu mastu nepriklausomas veiklos vykdytojas tą informaciją naudoja. Turėtų būti reikalaujama, kad variklinių transporto priemonių tiekėjas nepriklausomiems veiklos vykdytojams priėjimą prie techninės informacijos apie naujas variklines transporto priemones suteiktų tuo pat metu kaip ir savo įgaliotiesiems remontininkams ir kad jis neturėtų nepriklausomų veiklos vykdytojų įpareigoti pirkti daugiau informacijos nei būtina atitinkamam darbui atlikti. Tačiau 53 straipsniu tiekėjas neįpareigojamas teikti techninės informacijos standartine forma arba naudodamasis nustatyta technine sistema, pvz., CEN/ISO standartu ir OASIS formatu, kaip nustatyta EEE susitarimo II priedo 1 punkte nurodytame akte (Reglamente (EB) Nr. 715/2007) ir 2009 m. kovo 18 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 295/2009 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje (36) bei panašiose klasifikavimo taisyklėse.

| 68. | Pateikti svarstymai taip pat taikomi nepriklausomų veiklos vykdytojų galimybei gauti įrankių ir mokymą. „Įrankiai“ šiomis aplinkybėmis apima elektroninius diagnostikos ir kitus remonto įrankius kartu su susijusia programine įranga, įskaitant periodišką jos atnaujinimą, taip pat tokių įrankių aptarnavimą po pardavimo. |
| --- | --- |

68.

Pateikti svarstymai taip pat taikomi nepriklausomų veiklos vykdytojų galimybei gauti įrankių ir mokymą. „Įrankiai“ šiomis aplinkybėmis apima elektroninius diagnostikos ir kitus remonto įrankius kartu su susijusia programine įranga, įskaitant periodišką jos atnaujinimą, taip pat tokių įrankių aptarnavimą po pardavimo.

Netinkamas garantijų naudojimas

| 69. | Kokybinio pasirinktinio platinimo susitarimai taip pat gali patekti į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, jei tiekėjas ir jo įgaliotojo tinklo nariai tiesiogiai arba netiesiogiai siekia užtikrinti, kad tam tikrų kategorijų variklinių transporto priemonių remontas būtų atliekamas įgaliotojo tinklo narių. Taip gali įvykti, pavyzdžiui, jeigu gamintojo pirkėjui suteikta garantija, privaloma ar pratęsta, galioja tik jeigu remontas ir techninė priežiūra, kuriems netaikoma garantija, būtų atliekami vien įgaliotuosiuose remonto tinkluose. Tas pats taikytina ir garantijos sąlygoms, pagal kurias reikalaujama naudoti gamintojo prekės ženklo atsargines dalis, keičiant dalis, kurioms netaikomos garantijos sąlygos. Taip pat atrodo abejotina, kad pasirinktinio platinimo susitarimai, į kuriuos įtraukta tokia praktika, galėtų būti naudingi vartotojams, kad būtų galima leisti tokiems susitarimams taikyti 53 straipsnio 3 dalyje nustatytą išimtį. Tačiau jei tiekėjas teisėtai atsisako vykdyti garantijos sąlygas, remdamasis tuo, kad padėties, dėl kurios atsirado toks reikalavimas, priežastis yra susijusi su remontininko nesugebėjimu teisingai atlikti konkrečių remonto ar techninės priežiūros darbų arba su prastos kokybės atsarginių dalių naudojimu, tai neturės jokios įtakos tiekėjo remonto susitarimų derėjimui su konkurencijos taisyklėmis. |
| --- | --- |

69.

Kokybinio pasirinktinio platinimo susitarimai taip pat gali patekti į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, jei tiekėjas ir jo įgaliotojo tinklo nariai tiesiogiai arba netiesiogiai siekia užtikrinti, kad tam tikrų kategorijų variklinių transporto priemonių remontas būtų atliekamas įgaliotojo tinklo narių. Taip gali įvykti, pavyzdžiui, jeigu gamintojo pirkėjui suteikta garantija, privaloma ar pratęsta, galioja tik jeigu remontas ir techninė priežiūra, kuriems netaikoma garantija, būtų atliekami vien įgaliotuosiuose remonto tinkluose. Tas pats taikytina ir garantijos sąlygoms, pagal kurias reikalaujama naudoti gamintojo prekės ženklo atsargines dalis, keičiant dalis, kurioms netaikomos garantijos sąlygos. Taip pat atrodo abejotina, kad pasirinktinio platinimo susitarimai, į kuriuos įtraukta tokia praktika, galėtų būti naudingi vartotojams, kad būtų galima leisti tokiems susitarimams taikyti 53 straipsnio 3 dalyje nustatytą išimtį. Tačiau jei tiekėjas teisėtai atsisako vykdyti garantijos sąlygas, remdamasis tuo, kad padėties, dėl kurios atsirado toks reikalavimas, priežastis yra susijusi su remontininko nesugebėjimu teisingai atlikti konkrečių remonto ar techninės priežiūros darbų arba su prastos kokybės atsarginių dalių naudojimu, tai neturės jokios įtakos tiekėjo remonto susitarimų derėjimui su konkurencijos taisyklėmis.

Galimybė patekti į įgaliotųjų remontininkų tinklą

| 70. | Konkurencija tarp įgaliotųjų ir nepriklausomų remontininkų nėra vienintelė konkurencijos forma, į kurią reikia atsižvelgti analizuojant įgaliotojo remonto susitarimų derėjimą su 53 straipsniu. Šalys taip pat turėtų vertinti, kiek įgaliotieji remontininkai pajėgūs tarpusavyje konkuruoti atitinkamame tinkle. Vienas pagrindinių veiksnių, skatinančių tokią konkurenciją, yra susijęs su galimybių patekti į tinklą, sukurtą pagal standartinius įgaliotųjų remontininkų susitarimus, sąlygomis. Atsižvelgdama į paprastai tvirtas įgaliotųjų remontininkų tinklų pozicijas rinkoje, į jų ypatingą svarbą naujesnių variklinių transporto priemonių savininkams ir į tai, kad vartotojai, norėdami suremontuoti automobilį, nėra pasirengę keliauti dideliais atstumais, ELPA priežiūros institucija mano, jog svarbu, kad visos įmonės, atitinkančios nustatytus kokybės kriterijus, paprastai galėtų patekti į įgaliotųjų remontininkų tinklus. Pradėjus pareiškėjams taikyti kiekybinę atranką, susitarimas greičiausiai patektų į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį. |
| --- | --- |

70.

Konkurencija tarp įgaliotųjų ir nepriklausomų remontininkų nėra vienintelė konkurencijos forma, į kurią reikia atsižvelgti analizuojant įgaliotojo remonto susitarimų derėjimą su 53 straipsniu. Šalys taip pat turėtų vertinti, kiek įgaliotieji remontininkai pajėgūs tarpusavyje konkuruoti atitinkamame tinkle. Vienas pagrindinių veiksnių, skatinančių tokią konkurenciją, yra susijęs su galimybių patekti į tinklą, sukurtą pagal standartinius įgaliotųjų remontininkų susitarimus, sąlygomis. Atsižvelgdama į paprastai tvirtas įgaliotųjų remontininkų tinklų pozicijas rinkoje, į jų ypatingą svarbą naujesnių variklinių transporto priemonių savininkams ir į tai, kad vartotojai, norėdami suremontuoti automobilį, nėra pasirengę keliauti dideliais atstumais, ELPA priežiūros institucija mano, jog svarbu, kad visos įmonės, atitinkančios nustatytus kokybės kriterijus, paprastai galėtų patekti į įgaliotųjų remontininkų tinklus. Pradėjus pareiškėjams taikyti kiekybinę atranką, susitarimas greičiausiai patektų į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį.

| 71. | Atsiranda konkretus atvejis, kai susitarimuose įgaliotieji remontininkai įpareigojami kartu pardavinėti naujas variklines transporto priemones. Tokie susitarimai greičiausiai pateks į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, nes toks įpareigojimas nėra būtinas dėl sutartyje nustatytų paslaugų pobūdžio. Be to, įsitvirtinusio prekės ženklo atveju susitarimams, kuriuose nustatomas toks įpareigojimas, 53 straipsnio 3 dalyje nustatyta išimtis paprastai neturėtų būti taikoma, nes poveikis būtų smarkiai apribota galimybė patekti į įgaliotųjų remontininkų tinklą, taip sumažinant konkurenciją ir atitinkamą naudą vartotojams. Tačiau tam tikrais atvejais tiekėjui, norinčiam pristatyti prekės ženklą konkrečioje geografinėje rinkoje, pradžioje gali būti sunku pritraukti platintojų, norinčių atlikti būtinas investicijas, nebent jie būtų tikri, kad nesulauks „savarankiškų“ įgaliotųjų remontininkų, kurie siekia nemokamai pasinaudoti tokiomis pradinėmis investicijomis, konkurencijos. Tokiomis aplinkybėmis, ribotam laikotarpiui sutartimi susiejus dviejų rūšių veiklą, variklinių transporto priemonių pardavimo rinkai tai turėtų konkurenciją skatinantį poveikį, nes būtų galima pristatyti naują prekės ženklą, ir tai neturėtų poveikio galbūt su konkrečiu prekės ženklu susijusiai remonto rinkai, kurios bet kuriuo atveju nebūtų, jei variklinių transporto priemonių nebūtų galima parduoti. Todėl tokie susitarimai greičiausiai nepatektų į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį. |
| --- | --- |

71.

Atsiranda konkretus atvejis, kai susitarimuose įgaliotieji remontininkai įpareigojami kartu pardavinėti naujas variklines transporto priemones. Tokie susitarimai greičiausiai pateks į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, nes toks įpareigojimas nėra būtinas dėl sutartyje nustatytų paslaugų pobūdžio. Be to, įsitvirtinusio prekės ženklo atveju susitarimams, kuriuose nustatomas toks įpareigojimas, 53 straipsnio 3 dalyje nustatyta išimtis paprastai neturėtų būti taikoma, nes poveikis būtų smarkiai apribota galimybė patekti į įgaliotųjų remontininkų tinklą, taip sumažinant konkurenciją ir atitinkamą naudą vartotojams. Tačiau tam tikrais atvejais tiekėjui, norinčiam pristatyti prekės ženklą konkrečioje geografinėje rinkoje, pradžioje gali būti sunku pritraukti platintojų, norinčių atlikti būtinas investicijas, nebent jie būtų tikri, kad nesulauks „savarankiškų“ įgaliotųjų remontininkų, kurie siekia nemokamai pasinaudoti tokiomis pradinėmis investicijomis, konkurencijos. Tokiomis aplinkybėmis, ribotam laikotarpiui sutartimi susiejus dviejų rūšių veiklą, variklinių transporto priemonių pardavimo rinkai tai turėtų konkurenciją skatinantį poveikį, nes būtų galima pristatyti naują prekės ženklą, ir tai neturėtų poveikio galbūt su konkrečiu prekės ženklu susijusiai remonto rinkai, kurios bet kuriuo atveju nebūtų, jei variklinių transporto priemonių nebūtų galima parduoti. Todėl tokie susitarimai greičiausiai nepatektų į 53 straipsnio 1 dalies taikymo sritį.

---

(1)  OL C 138, 2010 5 28, p. 16.

(2)  OL L 129, 2010 5 28, p. 52, į EEE susitarimo XIV priedo 4b punktą įtraukta Sprendimu Nr. 91/2010 (OL L 277, 2010 10 21, p. 44 ir EEE priedas Nr. 59, 2010 10 21, p. 13).

(3)  OL L 102, 2010 4 23, p. 1, į EEE susitarimo XIV priedo 2 punktą įtraukta Sprendimu Nr. 77/2010 (OL L 244, 2010 9 16, p. 35 ir EEE priedas Nr. 49, 2010 9 16, p. 34).

(4)  Žr. 3 išnašą.

(5)  (dar nepaskelbta).

(6)  OL L 203, 2002 8 1, p. 30.

(7)  Mažmeninio lygmens platintojai sektoriuje paprastai vadinami prekybos atstovais.

(8)  Atnaujinus EEE konkurencijos taisykles, pagrindinė atsakomybė už tokią analizę tenka susitarimų šalims. Tačiau ELPA priežiūros institucija savo iniciatyva arba gavusi skundą gali nagrinėti susitarimų derėjimą su 53 straipsniu.

(9)  Tai, kad nustoja galioti EEE susitarimo XIV priedo 4b punkte pirmiau nurodytas aktas (Reglamentas (EB) Nr. 1400/2002) ir jis pakeičiamas šiose gairėse išaiškinama nauja teisine sistema, savaime nereiškia, kad turi būti nutrauktos visos galiojančios sutartys. Žr., pvz., 2006 m. rugsėjo 7 d. Teismo sprendimą Vulcan Silkeborg A/S prieš Skandinavisk Motor Co. A/S, C-125/05, Rink. p. I-7637.

(10)  SEC(2008) 1946.

(11)  COM(2009) 388.

(12)  Pagal Bendrojo bendrosios vertikaliosios išimties teisės akto 7 straipsnį apskaičiuojant šį rinkos dalies apribojimą paprastai remiamasi pardavimo rinkoje vertės duomenimis arba, jei tokių duomenų nėra, kita patikima rinkos informacija, įskaitant pardavimo rinkoje apimtį. Šiuo klausimu ELPA priežiūros institucija atsižvelgia į tai, kad naujų variklinių transporto priemonių platinimo srityje šios pramonės šakos atstovai rinkos dalis šiuo metu apskaičiuoja pagal atitinkamoje rinkoje tiekėjo parduotų variklinių transporto priemonių skaičių, į kurį įtrauktos visos variklinės transporto priemonės, kurias dėl produktų savybių, kainų ir paskirties pirkėjas laiko lygiavertėmis arba viena kitą pakeičiančiomis.

(13)  2002 m. liepos 31 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1400/2002 aiškinamasis leidinys „Motorinių transporto priemonių paskirstymas ir techninė priežiūra Europos Sąjungoje“.

(14)  OL L 263, 2007 10 9, p. 1 (dar neįtraukta į EEE susitarimą).

(15)  OL L 153, 1994 6 18, p. 30 ir OL Nr. 15 EEE priedas, 1994 6 18, p. 29.

(16)  Jeigu variklinės transporto priemonės gamintojas komponentų tiekėjui suteikia įrankį, intelektinės nuosavybės teises (INT) ir (arba) praktinės patirties, Pranešimas dėl subrangos tokiam susitarimui netaikomas, jei toks komponentų tiekėjas jau turi tokį įrankį, INT arba praktinę patirtį arba galėtų priimtinomis sąlygomis jų gauti, nes tokiomis sąlygomis įnašas nebūtų būtinas.

(17)  ELPA priežiūros institucijos pranešimas dėl nedidelės svarbos susitarimų, kurie nežymiai riboja konkurenciją pagal EEE susitarimo 53 straipsnio 1 dalį (de minimis), OL C 67, 2003 3 20, p. 20 ir EEE priedas Nr. 15, 2003 3 20, p. 11.

(18)  Dėl konkrečių veiksnių, į kuriuos reikėtų atsižvelgti vertinant įsipareigojimus nekonkuruoti pagal 53 straipsnio 1 dalį, žr. atitinkamus Bendrųjų vertikaliųjų gairių skirsnius, visų pirma 129–150 dalis.

(19)  Žr. bylas BMW, IP/06/302, 2006 3 13, ir Opel 2006, IP/06/303, 2006 3 13.

(20)  Žr. Bendrųjų vertikaliųjų gairių 141 dalį.

(21)  Tai kyla iš EEE susitarimo XIV priedo 4b punkte nurodyto akto (2010 m. gegužės 27 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 461/2010) 6 straipsnio, pritaikyto EEE susitarimo tikslams.

(22)  Pavyzdžiui, jeigu platintojas per metus įsigyja 100 A prekės ženklo automobilių, kad patenkintų paklausą, ir norėtų nusipirkti 100 B prekės ženklo automobilių, 80 % metinis įsipareigojimas pirkti tam tikrą mažiausią A prekės ženklo automobilių kiekį reikštų, kad kitais metais platintojas turėtų nusipirkti 160 A prekės ženklo automobilių. Kadangi skverbties lygis greičiausiai išliks gana stabilus, platintojas turės dideles neparduotų A prekės ženklo automobilių atsargas. Todėl, kad išvengtų tokios padėties, jis bus priverstas gerokai sumažinti perkamų B prekės ženklo automobilių skaičių. Atsižvelgiant į konkrečias atvejo aplinkybes, tokia praktika laikytina įsipareigojimu pirkti iš vieno tiekėjo.

(23)  Tačiau reikia nepamiršti, kad pagal nusistovėjusią Europos teismų praktiką visiškai kokybinio pasirinktinio platinimo sistemos vis tiek gali riboti konkurenciją, kai dėl tam tikro skaičiaus tokių sistemų nebeįmanomas kitų formų platinimas, pagrįstas kitokiu konkuravimu. Tokia padėtis paprastai nesusidaro nei naujų variklinių transporto priemonių pardavimo rinkose, kuriose išperkamoji nuoma ir kiti panašūs susitarimai yra pagrįsta tiesioginio variklinės transporto priemonės įsigijimo alternatyva, nei remonto ir techninės priežiūros rinkose, jeigu nepriklausomi remontininkai vartotojams užtikrina alternatyvų jų variklinių transporto priemonių priežiūros būdą. Pavyzdžiui, žr. 1996 m. gruodžio 12 d. sprendimą Groupement d'achat Édouard Leclerc prieš Komisiją, T-88/92, Rink. p. II-1961.

(24)  Tai, kad tarpvalstybinės prekybos apribojimai gali būti nenaudingi vartotojams, Europos teismų patvirtinta ir 2006 m. balandžio 6 d. Teisingumo Teismo sprendimu General Motors, C-551/03 P, Rink. p. 1-3173, 67 ir 68 punktai, 2003 m. rugsėjo 18 d. sprendimu Volkswagen prieš Komisiją, C-338/00 P, Rink. p. I-9189, 44 ir 49 punktai, ir 2009 m. liepos 9 d. sprendimu Peugeot prieš Komisiją, T-450/05, Rink. p. II-2533, 46–49 punktai.

(25)  1998 m. sausio 28 d. Komisijos sprendimas 98/273/EB byloje IV/35.733 – VW, 2000 m. rugsėjo 20 d. Komisijos sprendimas 2001/146/EB byloje COMP/36.653 – Opel, OL L 59, 2001 2 28, p. 1, 2001 m. spalio 10 d. Komisijos sprendimas 2002/758/EB byloje COMP/36.264 – Mercedes-Benz, OL L 257, 2002 9 25, p. 1, 2005 m. spalio 5 d. Komisijos sprendimas 2006/431/EB bylose F-2/36.623/36.820/37.275 – SEP ir kiti/Peugeot SA.

(26)  1985 m. rugsėjo 17 d. Teisingumo Teismo sprendimas Ford-Werke AG ir Ford of Europe Inc. prieš Europos Bendrijų Komisiją, 25/84 ir 26/84, Rink. p. 2725.

(27)  Tam tikromis aplinkybėmis sisteminė rinka, į kurią kartu įtrauktos variklinės transporto priemonės ir atsarginės dalys, galėtų būti apibrėžiama atsižvelgiant, inter alia, į variklinės transporto priemonės visą eksploatacijos laiką, į tai, kam naudotojai teikia pirmenybę, ir į jų, kaip pirkėjų, elgesį. Žr. ELPA priežiūros institucijos pranešimo dėl atitinkamos rinkos apibrėžimo Europos ekonominės erdvės konkurencijos teisės tikslams, OL L 200, 1998 7 16, p. 46 ir OL Nr. 28 EEE priedas, 1998 7 16, p. 3, 56 dalis. Vienas svarbus veiksnys yra tai, ar didelė dalis pirkėjų variklinę transporto priemonę renkasi atsižvelgdami į jos viso eksploatacijos laiko sąnaudas. Pavyzdžiui, transporto priemonių parką perkančių ir eksploatuojančių sunkvežimių pirkėjų, kurie pirkdami variklinę transporto priemonę atsižvelgia į jos techninės priežiūros sąnaudas, elgesys gali gerokai skirtis nuo pavienių variklinių transporto priemonių pirkėjų elgesio. Kitas svarbus veiksnys – dalių tiekėjų, remontininkų ir (arba) dalių platintojų, veikiančių antrinėje rinkoje nepriklausomai nuo variklinių transporto priemonių gamintojų, buvimas ir jų santykinė padėtis. Daugeliu atvejų greičiausiai bus antrinė su konkrečiu prekės ženklu susijusi rinka, visų pirma dėl to, kad dauguma pirkėjų yra privatūs asmenys arba mažosios ir vidutinės įmonės, atskirai perkantys variklines transporto priemones ir antrinės rinkos paslaugas ir negalintys sistemingai naudotis duomenimis, kurie jiems leistų iš anksto įvertinti bendras su variklinės transporto priemonės nuosavybe susijusias sąnaudas.

(28)  Kaip nurodyta 54 dalyje, paprastai taip būna remonto ir techninės priežiūros rinkose, jeigu nepriklausomi remontininkai vartotojams užtikrina alternatyvų jų variklinių transporto priemonių priežiūros būdą.

(29)  OL L 171, 2007 6 29, p. 1, į EEE susitarimo II priedo 1 punktą įtraukta Sprendimu Nr. 4/2008 (OL L 154, 2008 6 12, p. 7 ir EEE priedas Nr. 33, 2008 6 12, p. 6).

(30)  OL L 199, 2008 7 28, p. 1, į EEE susitarimo II priedo 45zt punktą įtraukta Sprendimu Nr. 43/2009 (OL L 162, 2009 6 25, p. 20 ir EEE priedas Nr. 33, 2009 6 25, p. 5).

(31)  OL L 188, 2009 7 18, p. 1 (dar neįtraukta į EEE susitarimą).

(32)  Komercine informacija gali būti laikoma informacija, naudojama remonto ir techninės priežiūros verslui, bet kuri nėra reikalinga variklinių transporto priemonių remontui arba techninei priežiūrai. Pvz., sąskaitų išrašymo programinė įranga arba įgaliotųjų remontininkų tinklo valandiniai darbo įkainiai.

(33)  Pvz., leidėjams teikiama informacija, kuri turi būti suteikta variklinių transporto priemonių remontininkams.

(34)  Informacija, naudojama variklinės transporto priemonės atsarginei daliai montuoti ar įrankiui naudoti, remontuojant variklinę transporto priemonę turėtų būti laikoma remontui ir techninei priežiūrai naudojama informacija, tačiau šiai kategorijai neturėtų būti priskiriama informacija apie dizainą, gamybos procesą ar atsarginės dalies gamybai naudojamas medžiagas ir todėl tokia informacija gali būti neatskleidžiama.

(35)  Nepriklausomas veiklos vykdytojas neturėtų pirkti konkrečios atsarginės dalies tam, kad galėtų gauti šią informaciją.

(36)  OL L 95, 2009 4 9, p. 7. Tekstas nesvarbus EEE.

---

| 11.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 307/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 307/18

---

ELPA valstybių perduota informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal EEE susitarimo XV priedo 1j punkte nurodytą aktą (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 800/2008, skelbiantis tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas))

2012/C 307/04

I   DALIS

| Pagalbos Nr. | GBER 8/12/REG |
| --- | --- |
| ELPA valstybė | Norvegija |
| Regionas | Regiono pavadinimas (NUTS) | Regionai, kuriems gali būti teikiama regioninė pagalba |
| Pagalbą teikianti institucija | Pavadinimas | Husbanken |
| Adresas | Postboks 1404 |
| 8002 Bodø |
| NORWAY |

Pagalbos Nr.

GBER 8/12/REG

ELPA valstybė

Norvegija

Regionas

Regiono pavadinimas (NUTS)

Regionai, kuriems gali būti teikiama regioninė pagalba

Pagalbą teikianti institucija

Pavadinimas

Husbanken

Adresas

Postboks 1404

8002 Bodø

NORWAY

Svetainė

http://www.husbanken.no

Pagalbos priemonės pavadinimas

Regioninė aprūpinimo būstu schema

Nacionalinis teisinis pagrindas (nuoroda į atitinkamą nacionalinį oficialųjį leidinį)

FOR-2012-04-13-311

Interneto nuoroda į visą pagalbos priemonės tekstą

http://www.husbanken.no

Priemonės rūšis

Schema

X

Trukmė

Schema

2012 4 14–2015 1 1

Ekonomikos sektorius (-iai)

Visi ekonomikos sektoriai, atitinkantys pagalbos teikimo reikalavimus

X

Atskiri sektoriai. Nurodykite pagal NACE 2 redakciją.

Pagalbos gavėjo rūšis

MVĮ

X

Biudžetas

Pagal schemą planuojamo biudžeto bendra metinė suma

20 mln. NOK

Pagalbos priemonė (5 str.)

Dotacija

X

II   DALIS

| Bendrieji tikslai (išvardyti) | Tikslai (išvardyti) | Didžiausias pagalbos intensyvumas % arba didžiausia pagalbos suma (NOK) | MVĮ skiriamos priemokos % |
| --- | --- | --- | --- |
| Regioninė investicinė pagalba ir pagalba užimtumui (13 str.) | Schema | 15 % | |
| Ad hoc pagalba (13 straipsnio 1 dalis) | ... % | |

Bendrieji tikslai (išvardyti)

Tikslai (išvardyti)

Didžiausias pagalbos intensyvumas % arba didžiausia pagalbos suma (NOK)

MVĮ skiriamos priemokos %

Regioninė investicinė pagalba ir pagalba užimtumui (13 str.)

Schema

15 %

Ad hoc pagalba (13 straipsnio 1 dalis)

... %

---

| 11.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 307/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 307/19

---

ELPA priežiūros institucijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 17 straipsnio 5 dalį

Kvietimas dalyvauti konkurse dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo Finmarke ir Šiaurės Tromse, kaip numatyta su viešąja paslauga susijusiuose įsipareigojimuose

2012/C 307/05

| Valstybė narė | Norvegija |
| --- | --- |
| Maršrutas | 1 maršrutas. Maršrutai tarp Kirkeneso, Vadsės, Vardės, Batsfjordo, Berlevogo, Mehamno, Honingsvogo, Hamerfesto ir Altos.
  2 maršrutas: Hasvikas–Trumsė, Hasvikas–Hamerfestas, Siorkjosenas–Trumsė. |
| Sutarties galiojimo trukmė | 2013 m. balandžio 1 d.–2017 m. kovo 31 d. |
| Pasiūlymų teikimo terminas | 2012 12 11 |
| Adresas, kuriuo galima gauti kvietimo dalyvauti konkurse tekstą ir visą atitinkamą informaciją ir (arba) dokumentus apie viešąjį konkursą ir su viešąja paslauga susijusį įsipareigojimą | Ministry of Transport and Communications |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |
| Tel. +47 22248353 |
| Faks. +47 22245609 |
| http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html |

Valstybė narė

Norvegija

Maršrutas

1 maršrutas. Maršrutai tarp Kirkeneso, Vadsės, Vardės, Batsfjordo, Berlevogo, Mehamno, Honingsvogo, Hamerfesto ir Altos.

2 maršrutas: Hasvikas–Trumsė, Hasvikas–Hamerfestas, Siorkjosenas–Trumsė.

Sutarties galiojimo trukmė

2013 m. balandžio 1 d.–2017 m. kovo 31 d.

Pasiūlymų teikimo terminas

2012 12 11

Adresas, kuriuo galima gauti kvietimo dalyvauti konkurse tekstą ir visą atitinkamą informaciją ir (arba) dokumentus apie viešąjį konkursą ir su viešąja paslauga susijusį įsipareigojimą

Ministry of Transport and Communications

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORWAY

Tel. +47 22248353

Faks. +47 22245609

http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html

---

| 11.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 307/20 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 307/20

---

ELPA priežiūros institucijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 16 straipsnio 4 dalį

Su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo Finmarke ir Šiaurės Tromse nustatymas

2012/C 307/06

| Valstybė narė | Norvegija |
| --- | --- |
| Maršrutas | 1 maršrutas. Maršrutai tarp Kirkeneso, Vadsės, Vardės, Batsfjordo, Berlevogo, Mehamno, Honingsvogo, Hamerfesto ir Altos
  2 maršrutas. Hasvikas–Trumsė, Hasvikas–Hamerfestas, Siorkjosenas–Trumsė |
| Su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų įsigaliojimo diena | 2013 m. balandžio 1 d. |
| Adresas, kuriuo galima gauti su viešąja paslauga susijusio įsipareigojimo tekstą ir visą atitinkamą su tuo įsipareigojimu susijusią informaciją ir (arba) dokumentus | Ministry of Transport and Communications |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |
| Tel. +47 22248353 |
| Faks. +47 22245609 |
| http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html |

Valstybė narė

Norvegija

Maršrutas

1 maršrutas. Maršrutai tarp Kirkeneso, Vadsės, Vardės, Batsfjordo, Berlevogo, Mehamno, Honingsvogo, Hamerfesto ir Altos

2 maršrutas. Hasvikas–Trumsė, Hasvikas–Hamerfestas, Siorkjosenas–Trumsė

Su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų įsigaliojimo diena

2013 m. balandžio 1 d.

Adresas, kuriuo galima gauti su viešąja paslauga susijusio įsipareigojimo tekstą ir visą atitinkamą su tuo įsipareigojimu susijusią informaciją ir (arba) dokumentus

Ministry of Transport and Communications

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORWAY

Tel. +47 22248353

Faks. +47 22245609

http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html

---

V Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO)

| 11.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 307/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 307/21

---

PRANEŠIMAS APIE VIEŠĄ KONKURSĄ

2012/C 307/07

Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO) rengia viešą konkursą

EPSO/AST/122/12 – Kroatų kalbos (HR) korektoriai/tekstų tikrintojai (AST 3)

Pranešimas apie konkursą skelbiamas tik anglų, prancūzų ir vokiečių kalbomis 2012 m. spalio 11 d. Oficialiajame leidinyje C 307 A.

Papildomos informacijos galima rasti EPSO interneto svetainėje: http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/

---

TEISINĖS PROCEDŪROS

ELPA Teismas

| 11.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 307/22 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 307/22

---

TEISMO SPRENDIMAS

2011 m. gruodžio 15 d.

byloje E-1/11

Dr A

(Laisvas asmenų judėjimas – Direktyva 2005/36/EB – Profesinių kvalifikacijų pripažinimas – Visuomenės sveikatos apsauga – Nediskriminavimas – Proporcingumas)

2012/C 307/08

Byloje E-1/11 Dr A – Statens helsepersonellnemnd (Norvegijos sveikatos sistemos darbuotojų apeliacinės komisijos) pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 34 straipsnį Teismui pateiktas PRAŠYMAS išaiškinti Direktyvą 2005/36/EB ir kitus EEE teisės aktus; Teismas, sudarytas iš pirmininko Carl Baudenbacher, teisėjo Per Christiansen ir teisėjo pranešėjo Páll Hreinsson, 2011 m. gruodžio 15 d. priėmė sprendimą, kurio rezoliucinė dalis yra tokia:

| — | Iš principo Direktyva 2005/36/EB draudžia EEE valstybių valdžios institucijoms taikyti nacionalinės teisės nuostatas, kuriomis remdamosi jos gali nesuteikti leidimo užsiimti gydytojo profesija iš kitos EEE valstybės atvykusiam pareiškėjui, atitinkančiam direktyvos reikalavimus dėl abipusio profesinių kvalifikacijų pripažinimo. |
| --- | --- |

—

Iš principo Direktyva 2005/36/EB draudžia EEE valstybių valdžios institucijoms taikyti nacionalinės teisės nuostatas, kuriomis remdamosi jos gali nesuteikti leidimo užsiimti gydytojo profesija iš kitos EEE valstybės atvykusiam pareiškėjui, atitinkančiam direktyvos reikalavimus dėl abipusio profesinių kvalifikacijų pripažinimo.

| — | Tačiau EEE valstybė gali nustatyti, kad leidimas suteikiamas su sąlyga, kad pareiškėjas moka kalbas, reikalingas verstis šia profesija toje teritorijoje. |
| --- | --- |

—

Tačiau EEE valstybė gali nustatyti, kad leidimas suteikiamas su sąlyga, kad pareiškėjas moka kalbas, reikalingas verstis šia profesija toje teritorijoje.

| — | Be to, EEE valstybė gali sustabdyti arba panaikinti leidimą užsiimti gydytojo profesija remdamasi informacija apie atvykusio gydytojo profesinį tinkamumą, susijusį su kita profesine kvalifikacija nei kalbos žinios, tokia, kaip nagrinėjamoje byloje, tik tada, jei reikalavimai yra objektyviai pagrįsti ir proporcingi siekiui užtikrinti visuomenės sveikatą ir jei dėl tokios pat informacijos būtų sustabdytas arba panaikintas gydytojo, kuris yra tos valstybės pilietis, leidimas. Jei vertinimo metu kompetentingoms institucijoms žinomos tokios priežastys sustabdyti arba panaikinti leidimą, leidimas gali būti nesuteiktas. |
| --- | --- |

—

Be to, EEE valstybė gali sustabdyti arba panaikinti leidimą užsiimti gydytojo profesija remdamasi informacija apie atvykusio gydytojo profesinį tinkamumą, susijusį su kita profesine kvalifikacija nei kalbos žinios, tokia, kaip nagrinėjamoje byloje, tik tada, jei reikalavimai yra objektyviai pagrįsti ir proporcingi siekiui užtikrinti visuomenės sveikatą ir jei dėl tokios pat informacijos būtų sustabdytas arba panaikintas gydytojo, kuris yra tos valstybės pilietis, leidimas. Jei vertinimo metu kompetentingoms institucijoms žinomos tokios priežastys sustabdyti arba panaikinti leidimą, leidimas gali būti nesuteiktas.

---

| 11.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 307/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 307/23

---

TEISMO SPRENDIMAS

2012 m. kovo 30 d.

sujungtose bylose E-17/10 ir E-6/11

Lichtenšteino Kunigaikštystė ir „VTM Fundmanagement AG“ prieš ELPA priežiūros instituciją

(Ieškinys dėl ELPA priežiūros institucijos sprendimo pripažinimo negaliojančiu – Valstybės pagalba – Specialios apmokestinimo taisyklės, taikomos investavimo subjektams – Atrankumas – Esama ir nauja pagalba – Išieškojimas – Teisėti lūkesčiai – Teisinis tikrumas – Pareiga motyvuoti)

2012/C 307/09

Sujungtose bylose E-17/10 ir E-6/11 Lichtenšteino Kunigaikštystė ir „VTM Fundmanagement AG“ prieš ELPA priežiūros instituciją – PRAŠYMAS pripažinti negaliojančiu 2010 m. lapkričio 3 d. Sprendimą Nr. 416/10/COL dėl investavimo subjektų apmokestinimo pagal Lichtenšteino mokesčių įstatymą; Teismas, sudarytas iš pirmininko Carl Baudenbacher, teisėjo Per Christiansen ir teisėjo pranešėjo Páll Hreinsson, 2012 m. kovo 30 d. priėmė sprendimą, kurio rezoliucinė dalis yra tokia:

Teismas:

| 1. | Atmeta prašymus. |
| --- | --- |

1.

Atmeta prašymus.

| 2. | Nurodo pareiškėjams sumokėti bylinėjimosi išlaidas. |
| --- | --- |

2.

Nurodo pareiškėjams sumokėti bylinėjimosi išlaidas.

---

| 11.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 307/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 307/24

---

TEISMO SPRENDIMAS

2012 m. kovo 30 d.

byloje E-7/11

Grund, elli- og hjúkrunarheimili prieš Islandijos vaistų kontrolės tarnybą (Lyfjastofnun)

(Direktyva 2001/83/EB – Laisvas prekių judėjimas – Vaistai – Lygiagretus importas – Kontrolės ataskaitos – Visuomenės sveikatos apsauga – Pagrįstumas – Ženklinimui ir pakuotės informaciniams lapeliams taikomi kalbos reikalavimai)

2012/C 307/10

Byloje E-7/11 Grund, elli- og hjúkrunarheimili prieš Islandijos vaistų kontrolės tarnybą (Lyfjastofnun) – Héraðsdómur Reykjavíkur (Reikjaviko apygardos teismo) pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 34 straipsnį Teismui pateiktas PRAŠYMAS išaiškinti Direktyvą 2001/83/EB ir EEE susitarimo 11 ir 13 straipsnius; Teismas, sudarytas iš pirmininko Carl Baudenbacher, teisėjo pranešėjo Per Christiansen ir teisėjo Páll Hreinsson, 2012 m. kovo 30 d. priėmė sprendimą, kurio rezoliucinė dalis yra tokia:

| 1. | Nacionalinės valdžios institucijos gali reikalauti gauti lygiagretaus importo leidimą vaistų importui iš Norvegijos, jei juos importuoja tokios sveikatos priežiūros institucijos, kaip ieškovas, jie skirti sveikatos priežiūros institucijos priežiūroje esantiems asmenims, jais prekiauti Norvegijoje suteikti nacionaliniai leidimai ir jie yra identiški ar iš esmės panašūs į produktus, kuriais prekiauti Islandijoje suteikti nacionaliniai leidimai.
  Toks leidimas išduodamas patikrinus tik tai, ar eksportuojančioje EEE valstybėje suteiktas leidimas prekiauti šiais vaistais ir ar jie yra identiški ar iš esmės panašūs į produktus, kuriais prekiauti suteiktas importuojančios EEE valstybės leidimas.
  Todėl nacionalinės valdžios institucijos negali reikalauti iš lygiagrečių importuotojų, kaip ieškovas, pateikti gamybos kontrolės ataskaitų. Tokia praktika negali būti pateisinta EEE susitarimo 13 straipsniu. |
| --- | --- |

1.

Nacionalinės valdžios institucijos gali reikalauti gauti lygiagretaus importo leidimą vaistų importui iš Norvegijos, jei juos importuoja tokios sveikatos priežiūros institucijos, kaip ieškovas, jie skirti sveikatos priežiūros institucijos priežiūroje esantiems asmenims, jais prekiauti Norvegijoje suteikti nacionaliniai leidimai ir jie yra identiški ar iš esmės panašūs į produktus, kuriais prekiauti Islandijoje suteikti nacionaliniai leidimai.

Toks leidimas išduodamas patikrinus tik tai, ar eksportuojančioje EEE valstybėje suteiktas leidimas prekiauti šiais vaistais ir ar jie yra identiški ar iš esmės panašūs į produktus, kuriais prekiauti suteiktas importuojančios EEE valstybės leidimas.

Todėl nacionalinės valdžios institucijos negali reikalauti iš lygiagrečių importuotojų, kaip ieškovas, pateikti gamybos kontrolės ataskaitų. Tokia praktika negali būti pateisinta EEE susitarimo 13 straipsniu.

| 2. | Jei vaistai neskirti tiesiogiai tiekti pacientams, kompetentingųjų institucijų teisė taikyti išimtis pagal Direktyvos 2001/83/EB 63 straipsnio 3 dalį yra apribota bendrųjų EEE teisės principų. Diskrecija negali būti naudojamasi neproporcingai, savavališkai ar piktnaudžiaujant, ypač protekcionistiškai. |
| --- | --- |

2.

Jei vaistai neskirti tiesiogiai tiekti pacientams, kompetentingųjų institucijų teisė taikyti išimtis pagal Direktyvos 2001/83/EB 63 straipsnio 3 dalį yra apribota bendrųjų EEE teisės principų. Diskrecija negali būti naudojamasi neproporcingai, savavališkai ar piktnaudžiaujant, ypač protekcionistiškai.

---

| 11.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 307/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 307/25

---

TEISMO SPRENDIMAS

2012 m. balandžio 18 d.

byloje E-15/10

Posten Norge AS prieš ELPA priežiūros instituciją

(Ieškinys dėl ELPA priežiūros institucijos sprendimo panaikinimo – Konkurencija – Piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi – Įmonių vartotojams siunčiamų pašto siuntų, atsiimamų punktuose, rinka – Platinimo tinklas – Susitarimai dėl išimtinių teisių – Veiksmai, kuriais gali būti pažeidžiama konkurencija rinkoje – Pagrindimas – Pažeidimo trukmė – Bauda)

2012/C 307/11

Byloje E-15/10 Posten Norge AS prieš ELPA priežiūros instituciją – PRAŠYMAS panaikinti su šia byla susijusį 2010 m. liepos 14 d. sprendimą Nr. 322/10/COL (byla Nr. 34250 Norway Post/Privpak) arba panaikinti ar sumažinti šiuo sprendimu pareiškėjui paskirtą baudą; teismas, sudarytas iš Carl Baudenbacher (pirmininkas ir teisėjas pranešėjas), teisėjų Per Christiansen ir Páll Hreinsson, 2012 m. balandžio 18 d. priėmė sprendimą, kurio rezoliucinė dalis yra tokia:

Teismas:

| 1. | Nustatyti tokią 2010 m. liepos 14 d. sprendimo Nr. 322/10/COL, priimto procese pagal EEE susitarimo 54 straipsnį (byla Nr. 34250 Norway Post/Privpak), 2 straipsniu įmonei Posten Norge AS skirtos baudos dydį – 11 112 000 EUR. |
| --- | --- |

1.

Nustatyti tokią 2010 m. liepos 14 d. sprendimo Nr. 322/10/COL, priimto procese pagal EEE susitarimo 54 straipsnį (byla Nr. 34250 Norway Post/Privpak), 2 straipsniu įmonei Posten Norge AS skirtos baudos dydį – 11 112 000 EUR.

| 2. | Atmesti likusią ieškinio dalį. |
| --- | --- |

2.

Atmesti likusią ieškinio dalį.

| 3. | Posten Norge AS padengia savo bylinėjimosi išlaidas, 75 % ESA patirtų išlaidų ir Schenker North AB, Schenker Privpak AB ir Schenker Privpak AS patirtas išlaidas. |
| --- | --- |

3.

Posten Norge AS padengia savo bylinėjimosi išlaidas, 75 % ESA patirtų išlaidų ir Schenker North AB, Schenker Privpak AB ir Schenker Privpak AS patirtas išlaidas.

| 4. | Likusias išlaidas ESA padengia pati. |
| --- | --- |

4.

Likusias išlaidas ESA padengia pati.

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 11.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 307/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 307/26

---

Pranešimas apie tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą

2012/C 307/12

Paskelbus pranešimą apie artėjančią priemonių galiojimo pabaigą (1), tinkamai pagrįstų prašymų dėl peržiūros negauta, todėl Komisija praneša, kad toliau nurodyta antidempingo priemonė netrukus nustos galioti.

Šis pranešimas skelbiamas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (2) 11 straipsnio 2 dalį.

| Produktas | Kilmės arba eksporto šalis (-ys) | Priemonės | Nuoroda | Galiojimo pabaigos data (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Peroksosulfatai
  (persulfatai) | Taivanas
  Jungtinės Amerikos Valstijos | Antidempingo muitas | Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1184/2007 (OL L 265, 2007 10 11, p. 1) | 2012 10 12 |

Produktas

Kilmės arba eksporto šalis (-ys)

Priemonės

Nuoroda

Galiojimo pabaigos data (3)

Peroksosulfatai

(persulfatai)

Taivanas

Jungtinės Amerikos Valstijos

Antidempingo muitas

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1184/2007 (OL L 265, 2007 10 11, p. 1)

2012 10 12

---

(1)  OL C 356, 2011 12 6, p. 17.

(2)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

(3)  Priemonė nustoja galioti šioje skiltyje nurodytos dienos vidurnaktį.

---