# Euroopa Liidu C 310/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.310.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 310 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide13. oktoober 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.310.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 310

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide13. oktoober 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 310/01 | Euroopa Liidu ja Monaco Vürstiriigi vaheline rahaküsimusi käsitlev leping | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2012/C 310/01

Euroopa Liidu ja Monaco Vürstiriigi vaheline rahaküsimusi käsitlev leping

1

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Keskpank |
| 2012/C 310/02 | Euroopa Keskpanga arvamus, 1. august 2012, seoses ettepanekuga, mis käsitleb määrust Euroopa Liidus väärtpaberiarvelduse parandamise ja väärtpaberite keskdepositooriumide kohta (CON/2012/62) | 12 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

2012/C 310/02

Euroopa Keskpanga arvamus, 1. august 2012, seoses ettepanekuga, mis käsitleb määrust Euroopa Liidus väärtpaberiarvelduse parandamise ja väärtpaberite keskdepositooriumide kohta (CON/2012/62)

12

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2012/C 310/03 | Riiklike jalgpalli teabepunktide loetelu | 32 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 310/04 | Euro vahetuskurss | 36 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2012/C 310/03

Riiklike jalgpalli teabepunktide loetelu

32

Euroopa Komisjon

2012/C 310/04

Euro vahetuskurss

36

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 310/05 | Kutse osaleda liikmena mitut valdkonda hõlmavas ja sõltumatus eksperdirühmas, mis annab nõu tõhusate tervishoidu investeerimise viiside kohta | 37 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 310/06 | Teatis ettevõtjatele – Teatavate tööstus- ja põllumajandustoodete suhtes kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tariifide peatamist käsitlevate taotluste uus voor | 40 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 310/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6721 – First Reserve Management/SK Capital Partners/TPC) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 41 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 310/05

Kutse osaleda liikmena mitut valdkonda hõlmavas ja sõltumatus eksperdirühmas, mis annab nõu tõhusate tervishoidu investeerimise viiside kohta

37

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 310/06

Teatis ettevõtjatele – Teatavate tööstus- ja põllumajandustoodete suhtes kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tariifide peatamist käsitlevate taotluste uus voor

40

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 310/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6721 – First Reserve Management/SK Capital Partners/TPC) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 13.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 310/1

---

Euroopa Liidu ja Monaco Vürstiriigi vaheline

RAHAKÜSIMUSI KÄSITLEV LEPING

2012/C 310/01

EUROOPA LIIT, keda esindab Prantsuse Vabariik ja Euroopa Komisjon

ning

MONACO VÜRSTIRIIK,

arvestades järgmist:

| (1) | 1. jaanuaril 1999 asendati majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis osaleva iga liikmesriigi, sealhulgas Prantsusmaa, vääring euroga vastavalt nõukogu 3. mai 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 974/98. |
| --- | --- |

(1)

1. jaanuaril 1999 asendati majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis osaleva iga liikmesriigi, sealhulgas Prantsusmaa, vääring euroga vastavalt nõukogu 3. mai 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 974/98.

| (2) | Prantsusmaa ja Monaco Vürstiriik olid juba enne euro kasutuselevõttu seotud kahepoolsete raha- ja pangandusküsimusi käsitlevate lepingutega, eelkõige 14. aprilli 1945. aasta Prantsuse–Monaco valuutakontrollilepinguga ja 18. mail 1963 sõlmitud heanaaberlike suhete lepinguga. |
| --- | --- |

(2)

Prantsusmaa ja Monaco Vürstiriik olid juba enne euro kasutuselevõttu seotud kahepoolsete raha- ja pangandusküsimusi käsitlevate lepingutega, eelkõige 14. aprilli 1945. aasta Prantsuse–Monaco valuutakontrollilepinguga ja 18. mail 1963 sõlmitud heanaaberlike suhete lepinguga.

| (3) | Nõukogu 31. detsembri 1998. aasta otsusega (1) anti Monaco Vürstiriigile õigus kasutada eurot oma ametliku vääringuna alates 1. jaanuarist 1999. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 31. detsembri 1998. aasta otsusega (1) anti Monaco Vürstiriigile õigus kasutada eurot oma ametliku vääringuna alates 1. jaanuarist 1999.

| (4) | Euroopa Liit, keda esindab Prantsuse Vabariik koos komisjoni ja Euroopa Keskpangaga, sõlmisid 24. detsembril 2001 Monaco Vürstiriigiga rahaküsimusi käsitleva lepingu. Sellega seoses ajakohastati ka Prantsuse Vabariigi ja Monaco Vürstiriigi vahelist heanaaberlike suhete lepingut. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liit, keda esindab Prantsuse Vabariik koos komisjoni ja Euroopa Keskpangaga, sõlmisid 24. detsembril 2001 Monaco Vürstiriigiga rahaküsimusi käsitleva lepingu. Sellega seoses ajakohastati ka Prantsuse Vabariigi ja Monaco Vürstiriigi vahelist heanaaberlike suhete lepingut.

| (5) | Käesoleva rahandusküsimusi käsitleva lepingu alusel on Monaco Vürstiriigil õigus kasutada eurot jätkuvalt ametlikult kehtiva valuutana ning euro rahatähti ja münte seadusliku maksevahendina. Käesoleva lepingu lisas loetletud Euroopa Liidu eeskirju kohaldatakse Monaco territooriumil käesolevas lepingus sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva rahandusküsimusi käsitleva lepingu alusel on Monaco Vürstiriigil õigus kasutada eurot jätkuvalt ametlikult kehtiva valuutana ning euro rahatähti ja münte seadusliku maksevahendina. Käesoleva lepingu lisas loetletud Euroopa Liidu eeskirju kohaldatakse Monaco territooriumil käesolevas lepingus sätestatud tingimustel.

| (6) | Monaco Vürstiriik peab tagama eurodes vääringustatud pangatähti ja münte käsitlevate ELi eeskirjade kohaldamise oma territooriumil; pangatähti ja münte tuleb võltsimise eest piisavalt kaitsta; Monaco Vürstiriik peab võtma kõik vajalikud meetmed võltsimisvastaseks võitluseks ning tegema sellealast koostööd komisjoni, Euroopa Keskpanga, Prantsusmaa ja Euroopa Politseiametiga (Europol). |
| --- | --- |

(6)

Monaco Vürstiriik peab tagama eurodes vääringustatud pangatähti ja münte käsitlevate ELi eeskirjade kohaldamise oma territooriumil; pangatähti ja münte tuleb võltsimise eest piisavalt kaitsta; Monaco Vürstiriik peab võtma kõik vajalikud meetmed võltsimisvastaseks võitluseks ning tegema sellealast koostööd komisjoni, Euroopa Keskpanga, Prantsusmaa ja Euroopa Politseiametiga (Europol).

| (7) | Käesoleva rahaküsimusi käsitleva lepinguga ei anta Monaco Vürstiriigi territooriumil asuvatele krediidiasutustele ja vajaduse korral muudele finantseerimisasutustele Euroopa Liidus mingeid õigusi seoses asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabadusega. Sellega ei anta Euroopa Liidu territooriumil asuvatele krediidiasutustele ja vajaduse korral muudele finantseerimisasutustele Monaco Vürstiriigis mingeid õigusi seoses asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabadusega. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva rahaküsimusi käsitleva lepinguga ei anta Monaco Vürstiriigi territooriumil asuvatele krediidiasutustele ja vajaduse korral muudele finantseerimisasutustele Euroopa Liidus mingeid õigusi seoses asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabadusega. Sellega ei anta Euroopa Liidu territooriumil asuvatele krediidiasutustele ja vajaduse korral muudele finantseerimisasutustele Monaco Vürstiriigis mingeid õigusi seoses asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabadusega.

| (8) | Käesoleva rahaküsimusi käsitleva lepinguga ei kaasne mingit kohustust EKP-le ega riikide keskpankadele kaasata Monaco Vürstiriigi finantsinstrumente nende noteeritud väärtpaberite hulka, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Keskpankade Süsteemi rahapoliitika toimingud. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva rahaküsimusi käsitleva lepinguga ei kaasne mingit kohustust EKP-le ega riikide keskpankadele kaasata Monaco Vürstiriigi finantsinstrumente nende noteeritud väärtpaberite hulka, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Keskpankade Süsteemi rahapoliitika toimingud.

| (9) | Monaco Vürstiriigi territooriumil on fondivalitsejad, kes haldavad kolmandate isikute varasid või edastavad selliseid korraldusi, millega seotud teenuseid reguleeritakse eranditult Monaco õigusega, ilma see piiraks artikli 11 lõikes 6 osutatud kohustusi. Fondivalitsejatel ei ole juurdepääsu pankadevahelistele arveldus- ja maksesüsteemidele ning väärtpaberiarveldussüsteemidele. |
| --- | --- |

(9)

Monaco Vürstiriigi territooriumil on fondivalitsejad, kes haldavad kolmandate isikute varasid või edastavad selliseid korraldusi, millega seotud teenuseid reguleeritakse eranditult Monaco õigusega, ilma see piiraks artikli 11 lõikes 6 osutatud kohustusi. Fondivalitsejatel ei ole juurdepääsu pankadevahelistele arveldus- ja maksesüsteemidele ning väärtpaberiarveldussüsteemidele.

| (10) | Prantsusmaa ja Monaco Vürstiriigi vahelise ajaloolise seotuse ja 24. detsembri 2001. aasta rahaküsimusi käsitlevas lepingus sätestatud põhimõtete jätkuna kohustuvad Euroopa Liit ja Monaco Vürstiriik tegema heas usus koostööd käesoleva lepingu kasuliku mõju tagamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Prantsusmaa ja Monaco Vürstiriigi vahelise ajaloolise seotuse ja 24. detsembri 2001. aasta rahaküsimusi käsitlevas lepingus sätestatud põhimõtete jätkuna kohustuvad Euroopa Liit ja Monaco Vürstiriik tegema heas usus koostööd käesoleva lepingu kasuliku mõju tagamiseks.

| (11) | Tuleks luua Monaco Vürstiriigi, Prantsuse Vabariigi, Euroopa Liidu ja Euroopa Keskpanga esindajatest koosnev ühiskomitee, et jälgida käesoleva lepingu kohaldamist, määrata artiklis 3 sätestatud tingimustel müntide emiteerimise iga-aastane ülemmäär, vaadata läbi nimiväärtuses emiteeritavate müntide väiksema osa piisavus ning hinnata meetmeid, mida Monaco Vürstiriik on asjakohaste ELi õigusaktide rakendamiseks võtnud. |
| --- | --- |

(11)

Tuleks luua Monaco Vürstiriigi, Prantsuse Vabariigi, Euroopa Liidu ja Euroopa Keskpanga esindajatest koosnev ühiskomitee, et jälgida käesoleva lepingu kohaldamist, määrata artiklis 3 sätestatud tingimustel müntide emiteerimise iga-aastane ülemmäär, vaadata läbi nimiväärtuses emiteeritavate müntide väiksema osa piisavus ning hinnata meetmeid, mida Monaco Vürstiriik on asjakohaste ELi õigusaktide rakendamiseks võtnud.

| (12) | Vaidlused, mis tulenevad käesoleva lepinguga ette nähtud kohustuse täitmata jätmisest või lepingu mõne sätte mitteteadmisest ja mille puhul lepinguosalised ei ole suutnud jõuda kokkuleppele, lahendatakse Euroopa Liidu Kohtus, |
| --- | --- |

(12)

Vaidlused, mis tulenevad käesoleva lepinguga ette nähtud kohustuse täitmata jätmisest või lepingu mõne sätte mitteteadmisest ja mille puhul lepinguosalised ei ole suutnud jõuda kokkuleppele, lahendatakse Euroopa Liidu Kohtus,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Monaco Vürstiriigil on vastavalt muudetud määrustele (EÜ) nr 1103/97 ja (EÜ) nr 974/98 õigus kasutada eurot oma ametliku vääringuna. Monaco Vürstiriik annab euro pangatähtedele ja müntidele seadusliku maksevahendi staatuse.

Artikkel 2

Monaco Vürstiriik ei emiteeri pangatähti ega münte, kui Euroopa Liiduga ei ole sellise emiteerimise tingimustes kokku lepitud. Tingimused euromüntide emiteerimiseks alates 1. jaanuarist 2011 on sätestatud järgmistes artiklites.

Artikkel 3

1.   Monaco Vürstiriigi emiteeritavate euromüntide aastane ülemmäär (väärtuspõhiselt) hõlmab järgmist:

| | kindlaksmääratud osa, mille 2011. aastaks kehtestatud esialgne summa on 2 340 000 eurot; |
| --- | --- |

kindlaksmääratud osa, mille 2011. aastaks kehtestatud esialgne summa on 2 340 000 eurot;

| | muutuv osa, mis vastab Prantsuse Vabariigis n–1 aasta jooksul inimese kohta keskmiselt emiteeritud müntide arvu ja Monaco Vürstiriigi elanike arvu korrutisele. |
| --- | --- |

muutuv osa, mis vastab Prantsuse Vabariigis n–1 aasta jooksul inimese kohta keskmiselt emiteeritud müntide arvu ja Monaco Vürstiriigi elanike arvu korrutisele.

Ühiskomitee võib kindlaksmääratud osa igal aastal läbi vaadata, et võtta arvesse nii inflatsiooni (aasta n–1 Prantsusmaa THHI inflatsiooni alusel) kui ka võimalikke olulisi arengutendentse, mis mõjutavad euromüntide kollektsionääride nõudlust.

2.   Monaco Vürstiriik võib riigi jaoks olulise sündmuse puhul emiteerida ka erilisi mälestus- ja/või meenemünte. Kui erakordse emissiooni tulemusena ületab kogu emissioon lõikes 1 sätestatud ülemmäära, arvestatakse selle emissiooni väärtus eelneva aasta kasutamata ülemäära kasutamisena ja/või vähendatakse vastavalt järgneva aasta ülemmäära.

Artikkel 4

1.   Monaco Vürstiriigi emiteeritud euromündid on identsed euro kasutusele võtnud Euroopa Liidu liikmesriikide emiteeritud euromüntidega nimiväärtuse, seadusliku maksevahendi staatuse, tehniliste näitajate, ühise külje kujunduse ja liikmesriiki tähistava külje ühiste kujunduselementide poolest.

2.   Monaco Vürstiriik teavitab oma euromüntide liikmesriiki tähistava külje kavanditest eelnevalt komisjoni, kes kontrollib nende vastavust ELi eeskirjadele.

Artikkel 5

Kooskõlas Prantsusmaa ja Monaco Vürstiriigi vahel 18. mail 1963 sõlmitud heanaaberlike suhete lepingu artiklile 18 vermitakse Monaco Vürstiriigi emiteeritavad mündid Pariisi rahapajas.

Artikkel 6

1.   Selleks et Euroopa Keskpank kiidaks heaks Prantsusmaa müntide emissiooni kogumahu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 128 lõikele 2, liidetakse Monaco Vürstiriigis ja Prantsusmaal emiteeritud euromüntide mahud.

2.   Monaco Vürstiriik teatab hiljemalt iga aasta 1. septembril Prantsuse Vabariigile, kui suures mahus ja missuguse nimiväärtusega euromünte ta kavatseb järgmisel aastal emiteerida. Ta teavitab ka komisjoni asjaomaste müntide plaanitavatest emiteerimistingimustest.

3.   Monaco Vürstiriik edastab lõikes 2 osutatud teabe 2011. aasta kohta käesoleva lepingu allkirjastamisel.

4.   Ilma et see piiraks meenemüntide emiteerimist, laseb Monaco Vürstiriik nimiväärtusega ringlusse vähemalt 80 % igal aastal emiteeritavatest euromüntidest. Ühiskomitee vaatab iga viie aasta järel läbi nimiväärtusega emiteeritavate euromüntide väikseima osa piisavuse ning võib otsustada seda suurendada.

Artikkel 7

1.   Monaco Vürstiriik võib emiteerida euro meenemünte. Need mündid sisalduvad artiklis 3 osutatud iga-aastases ülemmääras. Euro meenemüntide emiteerimine Monaco Vürstiriigi poolt on kooskõlas euro meenemüntide kohta kehtestatud Euroopa Liidu suunistega, millega muu hulgas nõutakse selliste tehniliste näitajate, kujunduse ja nimiväärtuse rakendamist, mis võimaldab eristada euro meenemünte käibemüntidest.

2.   Monaco Vürstiriigi emiteeritud meenemündid ei ole Euroopa Liidus seaduslikud maksevahendid.

Artikkel 8

Monaco Vürstiriik võtab kõik vajalikud meetmed võltsimisvastaseks võitluseks ning teeb sellealast koostööd komisjoni, Euroopa Keskpanga, Prantsusmaa ja Euroopa Politseiametiga (Europol).

Artikkel 9

Monaco Vürstiriik kohustub:

| a) | kohaldama Euroopa Liidu õigusakte ja eeskirju, mis on loetletud A lisas, kuuluvad artikli 11 punkti 2 reguleerimisalasse ja mida Prantsusmaa kohaldab otse või sätetega, et võtta need õigusaktid üle oma õigusesse artikli 11 punktides 2 ja 3 sätestatud korras; |
| --- | --- |

a)

kohaldama Euroopa Liidu õigusakte ja eeskirju, mis on loetletud A lisas, kuuluvad artikli 11 punkti 2 reguleerimisalasse ja mida Prantsusmaa kohaldab otse või sätetega, et võtta need õigusaktid üle oma õigusesse artikli 11 punktides 2 ja 3 sätestatud korras;

| b) | võtma meetmeid, mis on samaväärsed B lisas loetletud Euroopa Liidu õigusaktide ja eeskirjadega, mida liikmesriigid kohaldavad otse või oma õigusesse üle võetuna artikli 11 punktides 4, 5 ja 6 kehtestatu korra kohaselt järgmistes valdkondades:






  — | pangandus- ja rahandusõigus ning rahapesu ennetamine artikliga 11 ettenähtud valdkondades ja korra kohaselt; |
| --- | --- | --- |

b)

võtma meetmeid, mis on samaväärsed B lisas loetletud Euroopa Liidu õigusaktide ja eeskirjadega, mida liikmesriigid kohaldavad otse või oma õigusesse üle võetuna artikli 11 punktides 4, 5 ja 6 kehtestatu korra kohaselt järgmistes valdkondades:

—

pangandus- ja rahandusõigus ning rahapesu ennetamine artikliga 11 ettenähtud valdkondades ja korra kohaselt;

| — | sularahaliste ja muude kui sularahaliste (mündid, medalid ja žetoonid) maksevahendite võltsimise tõkestamine; |
| --- | --- |

—

sularahaliste ja muude kui sularahaliste (mündid, medalid ja žetoonid) maksevahendite võltsimise tõkestamine;

| c) | otsekohaldama oma territooriumil Euroopa Liidu õigusakte ja eeskirju euro pangatähtede ja müntide kohta, samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 133 alusel võetud meetmeid euro kasutamiseks ühisrahana, välja arvatud käesoleva lepinguga selgelt vastuolus olevad sätted. Komisjon hoiab Monaco ametiasutusi ühiskomitee abil kursis asjakohaste õigusaktide ja eeskirjadega. |
| --- | --- |

c)

otsekohaldama oma territooriumil Euroopa Liidu õigusakte ja eeskirju euro pangatähtede ja müntide kohta, samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 133 alusel võetud meetmeid euro kasutamiseks ühisrahana, välja arvatud käesoleva lepinguga selgelt vastuolus olevad sätted. Komisjon hoiab Monaco ametiasutusi ühiskomitee abil kursis asjakohaste õigusaktide ja eeskirjadega.

Artikkel 10

1.   Monaco Vürstiriigi territooriumil tegevusluba omavad krediidiasutused ja vajaduse korral muud finantseerimisasutused võivad artiklis 11 kehtestatud tingimustel omada juurdepääsu Euroopa Liidu vääringutes toimuvatele pankadevahelistele arveldus- ja maksesüsteemidele ning väärtpaberiarveldussüsteemidele sama korra kohaselt kui Prantsusmaa territooriumil asuvad krediidiasutused ja vajaduse korral muud finantseerimisasutused, kui nad täidavad kõnealustele süsteemidele juurdepääsemiseks kehtestatud tingimusi.

2.   Monaco Vürstiriigi territooriumil asuvate krediidiasutuste ja vajaduse korral muude finantseerimisasutuste suhtes kohaldatakse artiklis 11 kehtestatud tingimustel samasuguseid meetmeid, mida Prantsuse Keskpank kohaldab Prantsusmaa territooriumil asuvate krediidiasutuste ja vajaduse korral muude finantseerimisasutuste suhtes seoses Euroopa Keskpanga poolt kehtestatud finantsinstrumentide ja rahaküsimusi käsitleva poliitika menetlustega.

Artikkel 11

1.   Monaco Vürstiriigi territooriumil kohaldatakse õigusakte, mille nõukogu on vastu võtnud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 129 neljandale lõikele koostoimes Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „põhikiri”) artiklitega 5.4, 19.1 või 34.3, samuti õigusakte, mille Euroopa Keskpank on vastu võtnud, kohaldades nõukogu poolt vastu võetud eespool osutatud õigusakte või põhikirja artikleid 5, 16, 18, 19, 20, 22 või 34.3, ning õigusakte, mille Prantsuse Keskpank on vastu võtnud Euroopa Keskpanga poolt vastuvõetud õigusaktide rakendamiseks. Sama kehtib ka kõnealuste õigusaktide võimaliku muutmise puhul.

2.   Monaco Vürstiriik kohaldab sätteid, mida Prantsusmaa on võtnud makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemide süsteemiriskide ennetamist käsitlevate teatavate liidu õigusaktide ülevõtmiseks ja mis on esitatud A lisas. Selleks kohaldab Monaco Vürstiriik eelkõige Prantsusmaa raha- ja rahanduskoodeksi sätteid, milles käsitletakse krediidiasutuste tegevust ja kontrolli, samuti õigusalaseid tekste, mis on vastu võetud nende kohaldamiseks viisil, mis on ette nähtud 14. aprilli 1945. aasta Prantsusmaa–Monaco lepinguga valuutavahetuse kontrollmehhanismide kohta ning Prantsuse Vabariigi valitsuse ja Tema Kõrgus Monaco Vürsti valitsuse vahelise panganduse korraldamist käsitleva kirjavahetusega 18. maist 1963, 10. maist 2001, 8. novembrist 2005 ja 20. oktoobrist 2010, ning ka Prantsusmaa raha- ja rahanduskoodeksi sätteid, milles käsitletakse makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemide süsteemiriskide ennetamist.

3.   Komisjon muudab A lisas esitatud loetelu iga kord, kui asjaomaseid tekste muudetakse ja kui Euroopa Liit võtab vastu uue teksti, arvestades ühtlasi tekstide jõustumise ja ülevõtmise kuupäeva. Monaco Vürstiriik kohaldab A lisas esitatud õigusakte ja eeskirju alates nende kaasamisest Prantsusmaa õigussüsteemi vastavalt lõikes 2 osutatud sätetele. Pärast iga muutmist avaldatakse ajakohastatud loetelu Euroopa Liidu Teatajas.

4.   Monaco Vürstiriik võtab liikmesriikide võetavate meetmetega samaväärsed meetmed, et kohaldada liidu õigusakte, mida on vaja käesoleva lepingu rakendamiseks ja mis on loetletud B lisas. Artiklis 13 osutatud ühiskomitee analüüsib kindlaksmääratud menetluse kohaselt, kas Monaco võetud meetmed on vastavuses nende meetmetega, mida võtavad liikmesriigid liidu eespool osutatud õigusaktide kohaldamisel.

5.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõikega 9 ettenähtud menetlust, muudetakse B lisas esitatud loetelu ühiskomitee otsusega. Komisjon teavitab Monaco Vürstiriiki, kui ta on töötanud välja käesoleva lepinguga hõlmatud valdkonnas uue õigusakti ja kui ta leiab, et kõnealune õigusakt tuleks kaasata B lisas esitatud loetellu. Monaco Vürstiriigile saadetakse koopia dokumentidest, mille Euroopa Liidu institutsioonid ja ametid koostavad seadusandliku menetluse eri etappides. Komisjon avaldab muudetud B lisa Euroopa Liidu Teatajas.

Ühiskomitee otsustab samuti, mis on Monaco Vürstiriigile sobivad ja mõistlikud tähtajad B lisasse kaasatud uute õigusaktide ja eeskirjade rakendamiseks.

6.   Monaco Vürstiriik võtab meetmed, mis omavad samaväärset mõju B lisas olevate Euroopa Liidu direktiividega, milles käsitletakse lähtuvalt rahapesuvastase töökonna soovitustest rahapesuvastast võitlust. Euroopa Liidu rahapesuvastaste määruste kaasamise B lisasse otsustab igal konkreetsel juhul ühiskomisjon. Monaco Vürstiriigi rahapesu andmebüroo ning Euroopa Liidu liikmesriikide rahapesu andmebürood teevad rahapesu vastases võitluses tihedat koostööd.

7.   Monaco Vürstiriigi territooriumil asuvate krediidiasutuste ja vajaduse korral muude finantseerimisasutuste suhtes kohaldatakse sanktsioone ja distsiplinaarkaristusi, kui nad ei ole kursis eespool osutatud lõigetes esitatud õigusaktidega. Kooskõlas käesoleva artikli sätetega tagab Monaco Vürstiriik pädevate asutuste kehtestatud sanktsioonide rakendamise.

8.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud õigusaktid jõustuvad Monaco Vürstiriigis samal päeval kui Euroopa Liidus (Euroopa Liidu Teatajas avaldatud õigusaktide puhul) ja samal päeval kui Prantsusmaal (Prantsuse Vabariigi Teatajas avaldatud õigusaktide puhul). Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud üldised õigusaktid, mida ei avaldata Prantsuse Vabariigi Teatajas ega Euroopa Liidu Teatajas, jõustuvad alates nende edastamisest Monaco ametiasutustele. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud üksikakte kohaldatakse alates nende edastamisest adressaadile.

9.   Enne heakskiidu andmist investeerimisettevõtjatele, kes soovivad Monaco Vürstiriigi territooriumil tegevust alustada ja kes võivad seal pakkuda muid investeerimisteenuseid kui kolmandate isikute varade valitsemine ja korralduste edastamine, ning ilma et see piiraks käesoleva artikli lõikes 6 osutatud kohustusi, kohustub Monaco Vürstiriik võtma meetmeid, mis on samaväärsed kõnealuseid teenuseid reguleerivate liidu kehtivate õigusaktidega. Erandina käesoleva artikli lõikega 5 ette nähtud menetlusest lisab komisjon seejärel kõnealused õigusaktid B lisasse.

Artikkel 12

1.   Euroopa Liidu Kohus on kohtulik võim, kellel on ainupädevus lahendada osaliste vahelisi püsivaid vaidlusi, mis tulenevad käesoleva lepinguga ette nähtud kohustuse täitmata jätmisest või lepingu mõne sätte mitteteadmisest ning mida ei oleks saanud lahendada ühiskomitees. Lepinguosalised kohustuvad tegema jõupingutusi, et lahendada vaidlus rahumeelselt ühiskomitees.

2.   Kui rahumeelset lahendust ei õnnestu leida ja kui Euroopa Liit (tegutsedes Prantsusmaa teatise alusel komisjoni ja vastavasse pädevusvaldkonda kuuluvate küsimuste puhul Euroopa Keskpanga soovitusel) või Monaco Vürstiriik leiab, et teine osaline ei ole täitnud käesoleva lepingu kohast sätestatud kohustust või ei ole selle sätteid teadnud, võib ta anda asja pärast ühiskomisjoni eelnevat analüüsi Euroopa Kohtusse. Kohtu otsus on osaliste jaoks siduv ja nad võtavad selle täitmiseks vajalikud meetmed ajavahemiku jooksul, mille kohus on otsuses kindlaks määranud.

3.   Juhul kui Euroopa Liit või Monaco Vürstiriik ei võta kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul otsuse täitmiseks vajalikke meetmeid, võib teine pool lepingu viivitamata lõpetada.

4.   Kõik küsimused, mis hõlmavad Euroopa Liidu institutsioonide või ametite otsuseid seoses käesoleva lepingu kohaldamisega, kuuluvad Euroopa Liidu Kohtu ainupädevusse. Iga füüsiline või juriidiline isik, kelle elu- või asukoht on registreeritud Monaco Vürstiriigi territooriumil, võib esitada mis tahes viisil või moel teda puudutavate õigusaktide kohta kaebuse samadel tingimustel füüsilise või juriidilise isikuga, kelle elu- või asukoht on registreeritud Prantsusmaal.

Artikkel 13

1.   Ühiskomitee koosneb Monaco Vürstiriigi ja Euroopa Liidu esindajatest. Ühiskomitee vahetab seisukohti ja teavet ning võtab vastu artiklites 3, 6 ja 11 osutatud otsused. Ühiskomitee vaatab läbi Monaco Vürstiriigi võetud meetmed ning püüab lahendada käesoleva lepingu kohaldamisest tulenevaid võimalikke vaidlusi. Ta võtab vastu oma töökorra.

2.   Euroopa Liidu delegatsioon koosneb Prantsuse Vabariigi (kes on selle esimees), Euroopa Komisjoni ja Euroopa Keskpanga esindajatest. Euroopa Liidu delegatsioon võtab oma kodukorra vastu konsensuse alusel.

3.   Monaco delegatsioon koosneb riigiministri määratud esindajatest ja selle esimees on valitsuse rahandus- ja majandusnõunik või tema esindaja.

4.   Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt üks kord aastas ja iga kord, kui üks selle liikmetest leiab, et ühiskomitee peab täitma käesoleva lepinguga talle pandud ülesandeid, eelkõige seoses Euroopa, Prantsusmaa ja Monaco õigusaktide arenguga. Eesistuja vahetub igal aastal, nii et ühel aastal on selleks Euroopa Liidu delegatsiooni esimees ja järgmisel Monaco Vürstiriigi delegatsiooni esimees. Ühiskomitee võtab oma otsused vastu ühehäälselt.

5.   Ühiskomitee sekretariaat koosneb kahest isikust, kellest ühe nimetab ametisse Monaco Vürstiriigi delegatsiooni esimees ja teise Euroopa Liidu delegatsiooni esimees. Ühiskomisjoni koosolekutel osaleb ka sekretariaat.

Artikkel 14

Kumbki osaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest ette üks aasta

Artikkel 15

Käesolev leping on koostatud prantsuse keeles ja vajaduse korral võib selle tõlkida teistesse Euroopa Liidu keeltesse. Õiguslikult siduv on siiski üksnes prantsuskeelne tekst.

Artikkel 16

Käesolev leping jõustub 1. detsembril 2011.

Artikkel 17

24. detsembri 2001. aasta rahaküsimusi käsitlev leping tühistatakse käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. Viiteid 24. detsembri 2001. aasta lepingule käsitletakse viidetena käesolevale lepingule.

Brüssel, 29. november 2011, kolmes prantsuskeelses originaaleksemplaris

Euroopa Liidu nimel

Euroopa Komisjoni asepresident, majandus- ja rahaküsimuste volinik

Olli REHN

Prantsuse Vabariigi majandus-, rahandus- ja tööstusminister

François BAROIN

Monaco Vürstiriigi nimel

Riigiminister

Michel ROGER

---

(1)  EÜT L 30, 4.2.1999, lk 31.

1

---

A LISA

Pangandus- ja finantsalased õigusaktid

Nõukogu direktiiv 86/635/EMÜ, 8. detsember 1986, pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta: krediidiasutustele kohaldatavad sätted (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2001. aasta 27. septembri direktiiv 2001/65/EÜ, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ ja 86/635/EMÜ seoses teatavat liiki äriühingute ning pankade ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete hindamisnormidega (EÜT L 283, 27.10.2001, lk 28)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/51/EÜ, 18. juuni 2003, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ, 86/635/EMÜ ja 91/674/EMÜ teatud tüüpi äriühingute, pankade ning teiste finantsasutuste ja kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/46/EÜ, 14. juuni 2006, millega muudetakse nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, direktiivi 83/349/EMÜ, mis käsitleb konsolideeritud aruandeid, direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta ning direktiivi 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (ELT L 224, 16.8.2006, lk 1)

Nõukogu direktiiv 89/117/EMÜ, 13. veebruar 1989, väljaspool asjaomast liikmesriiki asuva peakontoriga krediidiasutuste ja finantseerimisasutuste liikmesriikides asutatud filiaalide kohustuse kohta avaldada oma aasta raamatupidamisdokumendid (EÜT L 44, 16.2.1989, lk 40)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/49/EÜ, 14. juuni 2006, investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 177, 30.6.2006, lk 201)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/23/EÜ, 11. märts 2008, millega muudetakse direktiivi 2006/49/EÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 76, 19.3.2008, lk 54)

Komisjoni direktiiv 2009/27/EÜ, 7. aprill 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/49/EÜ teatavaid lisasid riskijuhtimist käsitlevate tehniliste sätete osas (ELT L 94, 8.4.2009, lk 97)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/111/EÜ, 16. september 2009, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2007/64/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskikontsentratsiooni, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega (ELT L 302, 17.11.2009, lk 97)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/76/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses kauplemisportfelli ja edasiväärtpaberistamisega seotud kapitalinõuetega ning tasustamispoliitika üle järelevalve teostamisega (ELT L 329, 14.12.2010, lk 3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/78/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/19/EÜ, 30. mai 1994, hoiuste tagamise skeemide kohta (EÜT L 135, 31.5.1994, lk 5)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/1/EÜ, 9. märts 2005, millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 85/611/EMÜ, 91/675/EMÜ, 92/49/EMÜ ja 93/6/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/19/EÜ, 98/78/EÜ, 2000/12/EÜ, 2001/34/EÜ, 2002/83/EÜ ja 2002/87/EÜ ning luuakse finantsteenuste komiteede uus organisatsiooniline struktuur (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/14/EÜ, 11. märts 2009, millega muudetakse direktiivi 94/19/EÜ hoiuste tagamise skeemide kohta seoses hoiuste tagamise ulatuse ja hüvitamise tähtajaga (ELT L 68, 13.3.2009, lk 3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/26/EÜ, 19. mai 1998, arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/44/EÜ, 6. mai 2009, millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides ja direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta seoses omavahel ühendatud süsteemide ja krediidinõuetega (ELT L 146, 10.6.2009, lk 37)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/78/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/48/EÜ, 14. juuni 2006, krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine), v.a III ja IV jaotis (ELT L 177, 30.6.2006, lk 1)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni direktiiv 2007/18/EÜ, 27. märts 2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ seoses teatavate krediidiasutuste selle reguleerimisalast väljaarvamise või selle reguleerimisalasse lisamisega ning mitmepoolsete arengupankadega seotud nõuete käsitlemisega (ELT L 87, 28.3.2007, lk 9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/44/EÜ, 5. september 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (ELT L 247, 21.9.2007, lk 1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/64/EÜ, 13. november 2007, makseteenuste kohta siseturul ning direktiivide 97/7/EÜ, 2002/65/EÜ, 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ muutmise ning direktiivi 97/5/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta, ELT L 319, 5.12.2007, lk 1) direktiivi 2007/64/EÜ I ja II jaotise sätted.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/24/EÜ, 11. märts 2008, millega muudetakse direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 81, 20.3.2008, lk 38)

Komisjoni direktiiv 2009/83/EÜ, 27. juuli 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ teatavaid lisasid seoses riskijuhtimist käsitlevate tehniliste sätetega (ELT L 196, 28.7.2009, lk 14)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7) välja arvatud direktiivi 2009/110/EÜ III jaotis.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/111/EÜ, 16. september 2009, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2007/64/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskikontsentratsiooni, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega (ELT L 302, 17.11.2009, lk 97)

Komisjoni direktiiv 2010/16/EL, 9. märts 2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ seoses teatava institutsiooni kohaldamisalast väljaarvamisega (ELT L 60, 10.3.2010, lk 15)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/76/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses kauplemisportfelli ja edasiväärtpaberistamisega seotud kapitalinõuetega ning tasustamispoliitika üle järelevalve teostamisega (ELT L 329, 14.12.2010, lk 3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/78/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/24/EÜ, 4. aprill 2001, krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta (EÜT L 125, 5.5.2001, lk 15)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/47/EÜ, 6. juuni 2002, finantstagatiskokkulepete kohta (EÜT L 168, 27.6.2002, lk 43)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/44/EÜ, 6. mai 2009, millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides ja direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta seoses omavahel ühendatud süsteemide ja krediidinõuetega (ELT L 146, 10.6.2009, lk 37)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/87/EÜ, 16. detsember 2002, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ, 92/49/EMÜ, 92/96/EMÜ, 93/6/EMÜ ja 93/22/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/78/EÜ ja 2000/12/EÜ (ELT L 35, 11.2.2003, lk 1)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/1/EÜ, 9. märts 2005, millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 85/611/EMÜ, 91/675/EMÜ, 92/49/EMÜ ja 93/6/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/19/EÜ, 98/78/EÜ, 2000/12/EÜ, 2001/34/EÜ, 2002/83/EÜ ja 2002/87/EÜ ning luuakse finantsteenuste komiteede uus organisatsiooniline struktuur (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/25/EÜ, 11. märts 2008, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ (milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet) seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 81, 20.3.2008, lk 40)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/78/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ, 21. aprill 2004, finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ: krediidiasutustele kohaldatavad sätted ning v.a artiklid 15, 31–33 ja III jaotis (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ, ELT L 145, 30.4.2004) parandus (ELT L 45, 16.2.2005, lk 18)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Nõukogu direktiiv 2006/31/EÜ, 5. aprill 2006, millega muudetakse direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta seoses teatavate tähtaegadega (ELT L 114, 27.4.2006, lk 60)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/44/EÜ, 5. september 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (ELT L 247, 21.9.2007, lk 1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/10/EÜ, 11. märts 2008, millega muudetakse direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 76, 19.3.2008, lk 33)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/78/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120)

Täiendatud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1287/2006, 10. august 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (ELT L 241, 2.9.2006, lk 1)

Komisjoni direktiiv 2006/73/EÜ, 10. august 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (ELT L 241, 2.9.2006, lk 26)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7) välja arvatud direktiivi 2009/110/EÜ III jaotis.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/64/EÜ, 13. november 2007, makseteenuste kohta siseturul ning direktiivide 97/7/EÜ, 2002/65/EÜ, 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ muutmise ning direktiivi 97/5/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta, direktiivi 2007/64/EÜ I ja II jaotis (ELT L 319, 5.12.2007, lk 1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiivi 2007/64/EÜ (makseteenuste kohta siseturul ning direktiivide 97/7/EÜ, 2002/65/EÜ, 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ muutmise ning direktiivi 97/5/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta, ELT L 319, 5.12.2007) parandus (ELT L 187, 18.7.2009, lk 5)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/111/EÜ, 16. september 2009, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2007/64/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskikontsentratsiooni, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega (ELT L 302, 17.11.2009, lk 97)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12)

---

B LISA

Rahapesu tõkestamine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ, 26. oktoober 2005, rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (ELT L 309, 25.11.2005, lk 15)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/64/EÜ, 13. november 2007, makseteenuste kohta siseturul ning direktiivide 97/7/EÜ, 2002/65/EÜ, 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ muutmise ning direktiivi 97/5/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 319, 5.12.2007, lk 1) direktiivi 2007/64/EÜ I ja II jaotise sätted.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/20/EÜ, 11. märts 2008, millega muudetakse direktiivi 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 76, 19.3.2008, lk 46)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7) välja arvatud direktiivi 2009/110/EÜ III jaotis.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/78/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120)

Täiendatud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ, 1. august 2006, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/60/EÜ rakendusmeetmete kehtestamise kohta seoses mõistega riikliku taustaga isik ning kliendi suhtes lihtsustatud nõuetekohaste hoolsuse menetluste ja harva või väga piiratud mahus teostatud finantstegevuse alusel tehtud erandite tehniliste kriteeriumite kohta (ELT L 214, 4.8.2006, lk 29)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1781/2006, 15. november 2006, raha ülekandmisel edastatava maksjaga seotud teabe kohta (ELT L 345, 8.12.2006, lk 1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1889/2005, 26. oktoober 2005, ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta (ELT L 309, 25.11.2005, lk 9)

Pettuse ja võltsimise tõkestamine

Nõukogu raamotsus 2001/413/JSK, 28 mai 2001, mittesularahaliste maksevahenditega seotud pettuste ja võltsimiste vastase võitluse kohta (EÜT L 149, 2.6.2001, lk 1)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2182/2004, 6. detsember 2004, euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (ELT L 373, 21.12.2004, lk 1)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Nõukogu määrus (EÜ) nr 46/2009, 18. detsember 2008, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (ELT L 17, 22.1.2009, lk 5)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1338/2001, 28. juuni 2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (EÜT L 181, 4.7.2001, lk 6)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2009, 18. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (ELT L 17, 22.1.2009, lk 1)

Nõukogu raamotsus 2000/383/JSK, 29. mai 2000, võltsimisvastase kaitse tugevdamiseks kriminaal- ja muude karistuste abil seoses euro kasutuselevõtmisega (EÜT L 140, 14.6.2000, lk 1)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Nõukogu raamotsus 2001/888/JSK, 6. detsember 2001, millega muudetakse raamotsust 2000/383/JSK võltsimisvastase kaitse tugevdamiseks kriminaal- ja muude karistuste abil seoses euro kasutuselevõtmisega (EÜT L 329, 14.12.2001, lk 3)

Nõukogu otsus 2001/887/JSK, 6. detsember 2001, euro kaitsmise kohta võltsimise eest (EÜT L 329, 14.12.2001, lk 1)

Nõukogu otsus 2009/371/JSK, 6. aprill 2009, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (ELT L 121, 15.5.2009, lk 37)

Nõukogu otsus 2001/923/EÜ, 17. detsember 2001, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles) (EÜT L 339, 21.12.2001, lk 50)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Nõukogu otsus 2006/75/EÜ, 30. jaanuar 2006, mis käsitleb otsuse 2001/923/EÜ (millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles)) muutmist ja kehtivuse pikendamist (ELT L 36, 8.2.2006, lk 40)

Nõukogu otsus 2006/849/EÜ, 20. november 2006, mis käsitleb otsuse 2001/923/EÜ, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles), muutmist ja selle kehtivuse pikendamist (ELT L 330, 28.11.2006, lk 28)

Pangandus- ja finantsalased õigusaktid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/9/EÜ, 3. märts 1997, investeeringute tagamise skeemide kohta (EÜT L 84, 26.3.1997, lk 22)

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

| 13.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 310/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 310/12

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

1. august 2012,

seoses ettepanekuga, mis käsitleb määrust Euroopa Liidus väärtpaberiarvelduse parandamise ja väärtpaberite keskdepositooriumide kohta

(CON/2012/62)

2012/C 310/02

Sissejuhatus ja õiguslik alus

3. aprillil 2012 sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse esitada oma arvamus seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb Euroopa Liidus väärtpaberiarvelduse parandamist ja väärtpaberite keskdepositooriume (1) (edaspidi „ettepandud määrus”). 19. aprillil 2012 sai EKP Euroopa Parlamendilt taotluse esitada oma arvamus seoses ettepandud määrusega.

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5, kuna ettepandud määruste sätted käsitlevad EKP poolt euroala rahapoliitika määratlemist ja teostamist ning maksesüsteemide tõrgeteta toimimise edendamist vastavalt lepingu artikli 127 lõikele 2 ning samuti EKP kaasabi krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ning rahandussüsteemi stabiilsusega seotud pädevate asutuste poliitika tõrgeteta teostamisele vastavalt lepingu artikli 127 lõikele 2. Lisaks on Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artiklis 22 sätestatud, et EKP ja riikide keskpangad võivad anda vahendeid ja EKP võib kehtestada eeskirju efektiivsete ja usaldatavate arveldus- ja maksesüsteemide tagamiseks liidu piires ja teiste riikidega. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

Koos direktiiviga 2004/39/EÜ (2) ning ettepanekuga börsiväliseid tuletisinstrumente, keskseid vastaspooli ja kauplemisteabehoidlaid käsitleva määruse kohta (3) on ettepandud määrus osa turuinfrastruktuuride ja kauplemiskohtade õigusraamistikust. Väärtpaberite keskdepositooriume (edaspidi „CSD”) peetakse nende suuruse, keerukuse ja süsteemse vastastikuse seotuse tõttu süsteemselt olulisteks (4) ning seetõttu on nende mikro- ja makrotasandi meetmeid kombineerivaks järelevalveks ja järelevaatamiseks vaja piisavat õigusraamistikku. EKP toetab kindlalt komisjoni ettepanekut tugevdada CSDde õigusraamistikku ning ühtlustada CSDde toimimise, lubade andmise ja järelevalve eeskirju ning samuti eeskirju, mis puudutavad CSDde kaudu väärtpaberite emiteerimist, hoidmist ja ülekandmist Euroopa Liidus (5).

Eurosüsteem töötab välja teenust TARGET2-Securities (T2S) eemärgiga pakkuda Euroopale ühtset arveldusmootorit. Ka sellest aspektist lähtudes toetab EKP kindlalt ettepandud määrust, mis tõhustab piiriüleste arvelduste õiguslikke ja tegevustingimusi üldiselt Euroopa Liidus ja konkreetselt T2Sis. Sellega seoses soovitab EKP, et ettepandud määrus ning vastavad rakendusaktid võetakse vastu enne T2Si käivitumist, mis kavakohaselt toimub juunis 2015.

1.   Määruse kohaldamisala

Ettepandud määrusega kehtestatakse finantsinstrumentide arveldamise ühtsed nõuded (6). Direktiivi 2004/39/EÜ (7) kohaselt hõlmab „finantsinstrument” vabalt võõrandatavaid väärtpabereid, rahaturuinstrumente, ühisinvesteerimisettevõtjate osakuid, tuletislepinguid, hinnavahelepingud ning saastekvoote. EKP märgib sellega seoses, et ettepandud määruses ei määratleta „finantsinstrumendi” mõistet ning et mõned selle osad kehtivad ainult „väärtpaberite” või vabalt võõrandatavate väärtpaberite (8) suhtes, samas kui teised osad kehtivad ka rahaturuinstrumentide, (9) ühisinvesteerimisettevõtjate osakute ning saastekvootide (10) suhtes. Lisaks määratletakse ettepandud määruses CSD kui juriidiline isik, kes korraldab väärtpaberiarveldussüsteemi ja osutab vähemalt ühte muud lisas loetletud põhiteenust (11). EKP on seisukohal, et regulatsioon peaks hõlmama kõiki kolme põhiteenust. Seda arvestades soovitab EKP õiguskindluse huvides veelgi täpsustada ettepandud määruse kohaldamisala nii sellega hõlmatud instrumentide kui ka CSD määratluse osas.

CSD määratlust tuleks muuta, et vältida õigusaktide erinevuste ärakasutamist, mis tuleneb CSD poolt kahe või kolme sellise juriidilise isiku asutamisest, kes tegelevad erinevate põhiteenustega, ilma et nad kuuluksid CSDde suhtes kehtiva määruse kohaldamisalasse. EKP leiab, et iga juriidiline isik, kes pakub mõnda lisa jao A osutatud põhiteenust, peaks kuuluma määruse kohaldamisalasse.

2.   Asutuste koostöö

| 2.1. | Ettepandud määruses antakse juhtiv roll pädevatele järelevalveasutustele ning toetav roll Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmetele kui CSDde suhtes asjaomastele asutustele. Võttes arvesse keskpankade kui järelevaatajate ja/või emiteerivate keskpankade rolli ning samuti asjaolu, et keskpangad kasutavad CSDde teenuseid rahapoliitika operatsioonide arveldamiseks, peaks ettepandud määrus tagama, et pädevate asutuste ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) volitusi täiendab ja tasakaalustab EKPSi liikmete kohane osalus. Keskpangad ning väärtpaberituru reguleerijad makse- ja arveldussüsteemide komitees (CPSS) ning Rahvusvahelises Väärtpaberijärelevalve Organisatsioonis (IOSCO) on tunnustanud reguleerimise, järelevalve ja järelevaatamise tähtsust finantsturgude infrastruktuuride, sh CSDde valdkonnas (12). EKP leiab, et ettepandud määrus peaks olema kooskõlas CPSS-IOSCO põhimõtetega. Toetada tuleks tõhusat ja tihedat koostööd pädevate asutuste ning EKPSi liikmete vahel nii järelevaatamise kui ka emiteerivate keskpankade vaatenurgast ning ilma et see mõjutaks keskpankade pädevust (13). |
| --- | --- |

2.1.

Ettepandud määruses antakse juhtiv roll pädevatele järelevalveasutustele ning toetav roll Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmetele kui CSDde suhtes asjaomastele asutustele. Võttes arvesse keskpankade kui järelevaatajate ja/või emiteerivate keskpankade rolli ning samuti asjaolu, et keskpangad kasutavad CSDde teenuseid rahapoliitika operatsioonide arveldamiseks, peaks ettepandud määrus tagama, et pädevate asutuste ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) volitusi täiendab ja tasakaalustab EKPSi liikmete kohane osalus. Keskpangad ning väärtpaberituru reguleerijad makse- ja arveldussüsteemide komitees (CPSS) ning Rahvusvahelises Väärtpaberijärelevalve Organisatsioonis (IOSCO) on tunnustanud reguleerimise, järelevalve ja järelevaatamise tähtsust finantsturgude infrastruktuuride, sh CSDde valdkonnas (12). EKP leiab, et ettepandud määrus peaks olema kooskõlas CPSS-IOSCO põhimõtetega. Toetada tuleks tõhusat ja tihedat koostööd pädevate asutuste ning EKPSi liikmete vahel nii järelevaatamise kui ka emiteerivate keskpankade vaatenurgast ning ilma et see mõjutaks keskpankade pädevust (13).

| 2.2. | Lisaks märgib EKP, et ettepandud määruses on juba määratletud rida koostöövaldkondi ning soovitab täiendavalt veel mõned, kus tema hinnangul on vaja sellist ESMA-EKPSi osalust. Samuti rõhutab EKP vajadust kasutada ESMA-EKPSi ühist panust tehniliste standardite eelnõude väljatöötamisel. See peaks tagama, et EKPSi liikmetel ei oleks vaja välja töötada täiendavaid ning potentsiaalselt erinevaid järelevaatamise meetmeid, sh õigusakte. Lisas aitaks see vältida vajadust hinnata pidevalt rahapoliitika operatsioonide arveldamisel osalevaid CSDsid kasutajate standardite suhtes, (14) mida oleks muidu vaja teha, et vastata EKPSi õiguslikele kohustustele. Selles kontekstis on samuti väga tähtis õigeaegne ja kohane vajaliku teabe vahetus, sealhulgas finantsstabiilsuse, järelevaatamise ja statistika eesmärgil. |
| --- | --- |

2.2.

Lisaks märgib EKP, et ettepandud määruses on juba määratletud rida koostöövaldkondi ning soovitab täiendavalt veel mõned, kus tema hinnangul on vaja sellist ESMA-EKPSi osalust. Samuti rõhutab EKP vajadust kasutada ESMA-EKPSi ühist panust tehniliste standardite eelnõude väljatöötamisel. See peaks tagama, et EKPSi liikmetel ei oleks vaja välja töötada täiendavaid ning potentsiaalselt erinevaid järelevaatamise meetmeid, sh õigusakte. Lisas aitaks see vältida vajadust hinnata pidevalt rahapoliitika operatsioonide arveldamisel osalevaid CSDsid kasutajate standardite suhtes, (14) mida oleks muidu vaja teha, et vastata EKPSi õiguslikele kohustustele. Selles kontekstis on samuti väga tähtis õigeaegne ja kohane vajaliku teabe vahetus, sealhulgas finantsstabiilsuse, järelevaatamise ja statistika eesmärgil.

| 2.3. | Määruse eelnõus tuleks seetõttu ette näha koostööreeglid, mis võimaldavad pädevatel ja asjakohastel asutusel täita oma kohustusi nii riigisiseselt kui ka piiriüleselt vastavalt CPSS-IOSCO põhimõtetele (15). Ettepandud määrus peaks hõlbustama piisavat järelevalvet ja järelevaatamist piiriüleses kontekstis, arvestades piiriülese tegevuse ja arvelduste eeldatavat arengut ning samuti CSDde seoseid, mida T2Si ühisplatvormi käivitamine hõlbustab ja isegi toetab. Pädevatel asutustel peaks olema võimalus otsustada koostöö kohane vorm. Eeltoodut arvestades tuleks ette näha võimalus luua asutuste kolleegiume, eriti kui CSD tegeleb piiriülese tegevusega tütarettevõtja või filiaali kaudu või kui piiriüleste teenuste osutamine muutub märkimisväärseks (16). |
| --- | --- |

2.3.

Määruse eelnõus tuleks seetõttu ette näha koostööreeglid, mis võimaldavad pädevatel ja asjakohastel asutusel täita oma kohustusi nii riigisiseselt kui ka piiriüleselt vastavalt CPSS-IOSCO põhimõtetele (15). Ettepandud määrus peaks hõlbustama piisavat järelevalvet ja järelevaatamist piiriüleses kontekstis, arvestades piiriülese tegevuse ja arvelduste eeldatavat arengut ning samuti CSDde seoseid, mida T2Si ühisplatvormi käivitamine hõlbustab ja isegi toetab. Pädevatel asutustel peaks olema võimalus otsustada koostöö kohane vorm. Eeltoodut arvestades tuleks ette näha võimalus luua asutuste kolleegiume, eriti kui CSD tegeleb piiriülese tegevusega tütarettevõtja või filiaali kaudu või kui piiriüleste teenuste osutamine muutub märkimisväärseks (16).

3.   Makrotasandi usaldatavusjärelevalve

On juba tunnustust leidnud, et kindel turuinfrastruktuur, sealhulgas väärtpaberiarveldussüsteemid, annab olulise panuse finantsstabiilsusse, vähendades süsteemset riski (17). EKP märgib, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja kohastel juhtudel vastavate riigisiseste asutuste poolt tehtav makrotasandi usaldatavusjärelevalve ei tohi mõjutada EKPSi liikmete vastavat pädevust.

4.   Keskpangarahas arveldus

Ettepandud määrus lubab CSDdel pakkuda arveldamist kommertspangarahas, kui arveldamine keskpangarahas ei ole praktiline ega võimalik (18). See on kooskõlas CPSS-IOSCO põhimõtetega ning ESCB-CESR soovitustega, (19) mis tõendab, et keskpangalikviidsus ja kommertspangaraha ei ole riski osas võrdväärsed. Kui CSD-l lubatakse pakkuda sularaha arveldust kommertspangarahas, tuleks talt nõuda, et ta looks ranged kriteeriumid krediidiasutuse tegutsemise suhtes arvelduspangana ning jälgiks neist kinnipidamist (20). Lisaks toetab EKP seda, et ettepandud määruses ei reguleerita juurdepääsu keskpanga krediidile, sealhulgas erakorralisele likviidsusabile, mis on keskpanga eesõigus ning otseselt seotud rahapoliitikaga.

5.   CSDd ning panganduskõrvalteenused

| 5.1. | Ettepandud määrus näeb ette, et CSDd ise ei või osutada panganduskõrvalteenuseid ning et neil tuleb taotleda luba, et määrata üks või mitu krediidiasutust osutama ettepandud määruses määratletud panganduskõrvalteenuseid. Ent erandkorras ning arvestades teatavaid kaitsemeetmeid võib mõnedele CSDdele anda piiratud loa osutada selliseid teenuseid (21). |
| --- | --- |

5.1.

Ettepandud määrus näeb ette, et CSDd ise ei või osutada panganduskõrvalteenuseid ning et neil tuleb taotleda luba, et määrata üks või mitu krediidiasutust osutama ettepandud määruses määratletud panganduskõrvalteenuseid. Ent erandkorras ning arvestades teatavaid kaitsemeetmeid võib mõnedele CSDdele anda piiratud loa osutada selliseid teenuseid (21).

| 5.2. | See nõuab ettevaatlikku läbivaatust, et tagada kooskõla liidu konkurentsiõigusega ning süsteemse makrotasandi järelevaatamisega ning panganduse õigusraamistikega, (22) ning samuti kohast ülesannete jaotust asjaomaste CSDde järelevalveasutuste ning pangajärelevalve asutuste vahel. Sellega seoses ning nagu varasemas arvamuses märgitud peab EKP soovitavaks Euroopa Pangandusjärelevalve Asutuse (EBA) süstemaatilist kaasamist liidu pangandusõiguse eelneva tehnilise analüüsi läbiviimiseks (23).
  Konkreetsemalt tehakse ettepandud määruses vahet ühtelt poolt väärtpaberiarveldussüsteemi liikmetele arveldusteenusega seotud panganduskõrvalteenuste ning teiselt poolt muude põhi- ja kõrvalteenustega seotud panganduskõrvalteenuste vahel (24). Samuti antakse komisjonile volitused võtta nende kõrvalteenuste määratlemiseks vastu delegeeritud õigusakte (25). EKP on seisukohal, et eeltoodud eristus ei ole selge ning et viidatud panganduskõrvalteenused tuleks võimalikult suurel määral ühtlustada Euroopa pangandusõiguses kasutatava terminoloogiaga. |
| --- | --- |

5.2.

See nõuab ettevaatlikku läbivaatust, et tagada kooskõla liidu konkurentsiõigusega ning süsteemse makrotasandi järelevaatamisega ning panganduse õigusraamistikega, (22) ning samuti kohast ülesannete jaotust asjaomaste CSDde järelevalveasutuste ning pangajärelevalve asutuste vahel. Sellega seoses ning nagu varasemas arvamuses märgitud peab EKP soovitavaks Euroopa Pangandusjärelevalve Asutuse (EBA) süstemaatilist kaasamist liidu pangandusõiguse eelneva tehnilise analüüsi läbiviimiseks (23).

Konkreetsemalt tehakse ettepandud määruses vahet ühtelt poolt väärtpaberiarveldussüsteemi liikmetele arveldusteenusega seotud panganduskõrvalteenuste ning teiselt poolt muude põhi- ja kõrvalteenustega seotud panganduskõrvalteenuste vahel (24). Samuti antakse komisjonile volitused võtta nende kõrvalteenuste määratlemiseks vastu delegeeritud õigusakte (25). EKP on seisukohal, et eeltoodud eristus ei ole selge ning et viidatud panganduskõrvalteenused tuleks võimalikult suurel määral ühtlustada Euroopa pangandusõiguses kasutatava terminoloogiaga.

| 5.3. | Panganduskõrvalteenuste osutamise raamistiku eesmärgiks peaks olema kohane riskide vähendamine, tagades samal ajal CSDde tõhususe nende teenuste osutamisel. Arvestades selle teema äärmist tähtsust, oleks soovitav panganduskõrvalteenuste osutamise erinevate variantide põhjalikum hindamine. Sellisest hindamisest oleks abi, et määrata täielikult kindlaks a) erinevad riskid, sealhulgas kriisilahendusest tulenevad riskid ning samuti õiguslikud, krediidi-, likviidsus-, tegevus- ja äririskid, ning b) neile variantidele omased tõhususe profiilid, ning kasuks tuleks kõige turvalisema ja tõhusaima mudeli määratlemine. EKP on valmis selles hindamises osalema.
  Lisaks ei tohiks olla ebaselgust selles, millises ulatuses määratud krediidiasutustel lubatakse panganduskõrvalteenuseid osutada, (26) millised usaldatavusnõuded nende suhtes kehtivad ning milline on nende autonoomia määr panganduse õigusraamistiku suhtes (27). |
| --- | --- |

5.3.

Panganduskõrvalteenuste osutamise raamistiku eesmärgiks peaks olema kohane riskide vähendamine, tagades samal ajal CSDde tõhususe nende teenuste osutamisel. Arvestades selle teema äärmist tähtsust, oleks soovitav panganduskõrvalteenuste osutamise erinevate variantide põhjalikum hindamine. Sellisest hindamisest oleks abi, et määrata täielikult kindlaks a) erinevad riskid, sealhulgas kriisilahendusest tulenevad riskid ning samuti õiguslikud, krediidi-, likviidsus-, tegevus- ja äririskid, ning b) neile variantidele omased tõhususe profiilid, ning kasuks tuleks kõige turvalisema ja tõhusaima mudeli määratlemine. EKP on valmis selles hindamises osalema.

Lisaks ei tohiks olla ebaselgust selles, millises ulatuses määratud krediidiasutustel lubatakse panganduskõrvalteenuseid osutada, (26) millised usaldatavusnõuded nende suhtes kehtivad ning milline on nende autonoomia määr panganduse õigusraamistiku suhtes (27).

| 5.4. | Ettepandud määruses piiratakse teenuseid, mida osutab CSDga samasse kontserni kuuluv määratud krediidiasutus (28). EKP mõistab, et selle piirangu ajendiks on riskikaalutlused, eelkõige soov vältida negatiivsete mõjude ülekandumist. EKP soovitab laiendada seda piirangut kõikidele krediidiasutustele, kes osutavad lisa jaos C loetletud pangandusteenuseid väärtpaberiarveldussüsteemis osalejatele, arvestades võimalikku negatiivset mõju CSD võimele jätkata oma funktsioonide täitmist, eriti selliste funktsioonide osas, mis põhinevad makse vastu tehtava ülekande mehhanismil, kui asjaomase krediidiasutuse suhtes algatatakse kriisilahendus- või maksejõuetusmenetlus. |
| --- | --- |

5.4.

Ettepandud määruses piiratakse teenuseid, mida osutab CSDga samasse kontserni kuuluv määratud krediidiasutus (28). EKP mõistab, et selle piirangu ajendiks on riskikaalutlused, eelkõige soov vältida negatiivsete mõjude ülekandumist. EKP soovitab laiendada seda piirangut kõikidele krediidiasutustele, kes osutavad lisa jaos C loetletud pangandusteenuseid väärtpaberiarveldussüsteemis osalejatele, arvestades võimalikku negatiivset mõju CSD võimele jätkata oma funktsioonide täitmist, eriti selliste funktsioonide osas, mis põhinevad makse vastu tehtava ülekande mehhanismil, kui asjaomase krediidiasutuse suhtes algatatakse kriisilahendus- või maksejõuetusmenetlus.

| 5.5. | Viimasena leiab EKP, et ettepandud erandite tegemise menetlus on üsna keerukas ning seda on võimalik sujuvamaks muuta, et saavutada vajalik kindluse ja ühtsuse määr. Eelkõige tuleb erandi lubamise otsustamiseks kehtestada objektiivsed kriteeriumid, sealhulgas võimaluse korral kvantitatiivsed kriteeriumid lisaks ettepanekus ette nähtud kvalitatiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

5.5.

Viimasena leiab EKP, et ettepandud erandite tegemise menetlus on üsna keerukas ning seda on võimalik sujuvamaks muuta, et saavutada vajalik kindluse ja ühtsuse määr. Eelkõige tuleb erandi lubamise otsustamiseks kehtestada objektiivsed kriteeriumid, sealhulgas võimaluse korral kvantitatiivsed kriteeriumid lisaks ettepanekus ette nähtud kvalitatiivsetele kriteeriumidele.

6.   Kooskõla CSDde ülemaailmsete standarditega

Ettepandud määruses märgitakse, et selles tuleks järgida CPSS-IOSCO ja ESCB-CESRi väljatöötatud soovitusi (29). Samas on ettepandud määruse ja CPSS-IOSCO põhimõtete vahel mõned vastuolud, mis EKP soovitab lahendada. Näiteks ei ole ettepandud määruses käsitletud mitmetasandilist osalemist (30). Lisaks mainitakse ettepandud määruses vajadust juhtida vastastikusest sõltuvusest tulenevaid riske (31) ainult tegevusriski kontekstis (32). Samuti tuleb mainida vastuolusid, mis puudutab likviidsusriski juhtimist, (33) st ettepandud määruses ei tehta vahet edasilükatud netoarvelduse süsteemide (DNS) vahel, mis pakuvad arveldusgarantiid, ning nende vahel, mis seda ei paku. See ei ole kooskõlas CPSS-IOSCO põhimõtetega, milles nõutakse DNSdelt, kes pakuvad arveldusgarantiid, krediidi- ja likviidsusriskide täielikku katmist, samas kui arveldusgarantiita DNSd peavad katma kahe suurima osaleja ja nende sidusettevõtjate krediidiriskid ning suurima osaleja ja tema sidusettevõtjate likviidsusriski.

7.   Teenuste sisseostmine avalik-õiguslikelt üksustelt

Ettepandud määrusega kehtestatakse nõuded, mida CSDd peavad täitma, kui nad ostavad osa oma tegevusi sisse (34). Erand tehakse olukordade suhtes, kus CSD ostab oma teatavad tegevused sisse avalik-õiguslikelt üksustelt, juhul kui sellise kokkuleppe suhtes kehtib kohane õiguslik, regulatiivne ja tegevusraamistik. EKP märgib, et see erand hõlmaks käesolevat eurosüsteemi T2S projekti. EKP toetab seda erandit, milles võetakse arvesse, et selline teenuse sisseostmine võib tuua märkimisväärset kasu majandusele, aitab kaasa eurosüsteemi ülesannete täitmisele ning sellega seoses sõlmitakse tagatisi sisaldav raamleping (35).

8.   Kollisiooninormid

Ettepandud määruses nähakse üldnormina ette, et kõiki omandiaspekti küsimusi seoses CSD hoitavate finantsinstrumentidega reguleeritakse selle riigi õigusega, kus väärtpaberikontot hoitakse (36). Selline üldnorm on kooskõlas liidu õigusaktides kasutatava lähenemisega kohaldada väärtpaberitega seotud omandiõiguse küsimustele vastava vahendaja asukoha õigust; (37) samas on EKP kindlalt vastu täiendava kollisiooninormi kehtestamisele, mis oleks vastuolus kehtiva liidu õigusega ning mis mõjutaks õiguskindlust (38).

Lisaks ning nagu EKP on varasemas arvamuses juba märkinud, ehkki selge ja lihtne kollisiooninorm registreeritud väärtpaberite kõikide aspektide suhtes on tähtis finantsinstrumentide tõhusa ja turvalise piiriülese hoidmise ja ülekandmise seisukohast, ilmnevad liidus ühtse kollisioonikorra praktilisel kohaldamisel piiriülese väärtpaberite lõpp- ja tasaarvelduse osas liikmesriikide vahel endiselt erinevused mõiste „konto asukoht” tõlgendamisel (39). Sellega seoses peab EKP vajalikuks ühtlustada erinevad liidu õigusraamistikud, mis reguleerivad väärtpaberite hoidmist ja võõrandamist ning väärtpaberitega seotud õiguste kasutamist, vastavalt õiguskindluse töörühma lõpparuandele (40).

9.   CSDde likvideerimise kord

Kuna ettepandud määrus ei sisalda konkreetset ja piisavat CSDde likvideerimise korda, teeb EKP ettepaneku selline kord lisada.

Teksti redaktsiooni ettepanekud, kui EKP on soovitanud ettepandud määrust muuta, on esitatud lisas koos selgitustega.

Frankfurt Maini ääres, 1. august 2012

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  KOM(2012) 73 lõplik.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1). Käesoleval ajal läbivaatamisel. Vt ettepanek, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ, KOM(2011) 656 lõplik, ning ettepanek, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, KOM(2011) 652 lõplik.

2

(3)  Vt ettepanek, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, KOM(2010) 484 lõplik.

3

(4)  Vt ettepandud määruse seletuskirja punkt 1.

4

(5)  Vt ka EKP 22. märtsi 2011. aasta vastust (edaspidi „EKP vastus”) Euroopa Komisjoni avaliku arutelu kutsele, mis käsitles väärtpaberite keskdepositooriume ja väärtpaberiarvelduste teatavate aspektide ühtlustamist Euroopa Liidus (edaspidi „Euroopa Komisjoni arutelu kutse”). EKP vastus on avaldatud EKP veebilehel http://www.ecb.europa.eu

5

(6)  Vt ettepandud määruse artikli 1 lõige 1.

6

(7)  Direktiiv 2004/39/EÜ. Komisjoni ettepanekus direktiivi 2004/39/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta on lisatud ka saastekvootide mõiste.

7

(8)  Vt direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõige 18.

8

(9)  Vt direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõige 19.

9

(10)  Ettepandud määruses on saastekvoodid määratletud viitega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivile 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

10

(11)  Vt ettepandud määruse artikli 2 lõike 1 punkt 1 ning lisa A jagu.

11

(12)  Vt CPSS-IOSCO dokument „Principles for financial market infrastructures”, aprill 2012, avaldatud BISi veebilehel http://www.bis.org, eelkõige selle 4. peatükk (edaspidi „CPSS-IOSCO põhimõtted”).

12

(13)  Vt EKP13. jaanuari 2011. aasta arvamus CON/2011/1 seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT C 57, 23.2.2011, lk 1). Kõik EKP arvamused on avaldatud EKP veebilehel http://www.ecb.europa.eu

13

(14)  ELi väärtpaberiarveldussüsteemide kasutamise standardid EKPS krediiditehingute jaoks („Standards for the use of EU Securities Settlement Systems in ESCB credit operations”), Euroopa Rahainstituut, jaanuar 1998.

14

(15)  Vt eelkõige CPSS-IOSCO põhimõtete kohustus E (Koostöö teiste asutustega).

15

(16)  Nii ELi turuinfrastruktuuri õigusraamistik ja direktiiv 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (ELT L 177, 30.6.2006, lk 1) kui ka CPSS-IOSCO põhimõtted juba näevad ette kolleegiumide moodustamise.

16

(17)  Vt finantsstabiilsuse nõukogu dokument „Reducing the moral hazard posed by systemically important financial institutions – recommendations and time lines”, oktoober 2010, lk 8.

17

(18)  Ettepandud määruse artikli 37 lõige 2.

18

(19)  Vt sellega seoses CPSS-IOSCO põhimõtetes põhimõte 9 ning ESCB-CESR dokumendis „Recommendations for securities settlement systems and recommendations for central counterparties in the European Union” (edaspidi „ESCB-CESR soovitused”), mai 2009, soovitus 10.

19

(20)  Vt sellega seoses CPSS-IOSCO põhimõtetes põhimõte 9 ning ESCB-CESR soovituste soovitus 10.

20

(21)  Vt eelkõige ettepandud määruse lisa IV jaotis ja C jagu.

21

(22)  Vt direktiiv 2006/48/EÜ ning käesoleval ajal eesistujariigi kompromisstekstina arutusel olevad muudatused.

22

(23)  Vt selle kohta EKP 25. jaanuari 2012 arvamuse CON/2012/5 seoses ettepanekuga direktiivi kohta, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, ja seoses ettepanekuga, mis käsitleb määrust krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (ELT C 105, 11.4.2012, lk 1), punkt 3.2.

23

(24)  Ettepandud määruse lisa C jagu.

24

(25)  Vt ettepandud määruse artikli 2 lõige 2.

25

(26)  Vt ettepandud määruse artikkel 54.

26

(27)  Vt sellega seoses ettepandud määruse artiklid 57 ja 58.

27

(28)  Vt ettepandud määruse artikli 52 lõige 5.

28

(29)  Vt ettepandud määruse põhjendus 25.

29

(30)  Vt CPSS-IOSCO põhimõtete 19. põhimõte.

30

(31)  Vt CPSS-IOSCO põhimõtete 3. põhimõte.

31

(32)  Ettepandud määruse artikli 42 lõige 6.

32

(33)  Vt CPSS-IOSCO põhimõtete 7. põhimõte ning ettepandud määruse artikkel 57.

33

(34)  Vt ettepandud määruse artikkel 28.

34

(35)  Vt komisjoni arutelu kutse ja EKP vastus.

35

(36)  Vt ettepandud määruse artikli 46 lõige 1.

36

(37)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (EÜT L 166, lk 45; ELT eriväljaanne 06/03, lk 107) artikkel 9, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta (EÜT L 168, lk 43; ELT eriväljaanne 10/03, lk 89) artikkel 9 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprill 2001. aasta direktiivi 2001/24/EÜ krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta (EÜT L 125, lk 15; ELT eriväljaanne 06/04, lk 15) artikkel 24.

37

(38)  Vt ettepandud määruse artikli 46 lõige 2.

38

(39)  Vt selle kohta EKP 7. august 2008. aasta arvamuse CON/2008/37 seoses ettepanekuga direktiivi kohta, millega muudetaks direktiive 98/26/EÜ ja 2002/47/EÜ (ELT C 216, 23.8.2008, lk 1), punkt 8.

39

(40)  Vt http://ec.europa.eu/internal_market/financial-markets/docs/certainty/2ndadvice_final_en.pdf

40

---

LISA

Muudatusettepanekud

| Komisjoni redaktsiooni ettepanek | EKP muudatusettepanek (1) |
| --- | --- |
| Muudatus 1 |
| Põhjendus 6 |
| „6. | Finantsstabiilsuse nõukogu kutsus 20. oktoobril 2010 üles looma tugevama keskse turuinfrastruktuuri ning palus vaadata läbi olemasolevad standardid ja arendada neid edasi. Rahvusvaheliste Arvelduste Panga (BIS) makse- ja arveldussüsteemide komitee (CPSS) ja Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) on lõpetamas ülemaailmsete standardite eelnõu koostamist. Need peaksid edaspidi välja vahetama Rahvusvaheliste Arvelduste Panga 2001. aasta soovitused, mida kohandati Euroopa tasandil 2009. aastal Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (CESR) mittesiduvate suunistega.” |

Komisjoni redaktsiooni ettepanek

EKP muudatusettepanek (1)

Muudatus 1

Põhjendus 6

„6.

Finantsstabiilsuse nõukogu kutsus 20. oktoobril 2010 üles looma tugevama keskse turuinfrastruktuuri ning palus vaadata läbi olemasolevad standardid ja arendada neid edasi. Rahvusvaheliste Arvelduste Panga (BIS) makse- ja arveldussüsteemide komitee (CPSS) ja Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) on lõpetamas ülemaailmsete standardite eelnõu koostamist. Need peaksid edaspidi välja vahetama Rahvusvaheliste Arvelduste Panga 2001. aasta soovitused, mida kohandati Euroopa tasandil 2009. aastal Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (CESR) mittesiduvate suunistega.”

| „6. | Finantsstabiilsuse nõukogu kutsus 20. oktoobril 2010 üles looma tugevama keskse turuinfrastruktuuri ning palus vaadata läbi olemasolevad standardid ja arendada neid edasi. Rahvusvaheliste Arvelduste Panga (BIS) makse- ja arveldussüsteemide komitee (CPSS) ja Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) avaldasid 12. aprillil 2012 finantsturu infrastruktuuri põhimõtted. Need põhimõtted vahetavad edaspidi välja CPSS-IOSCO 2001. aasta novembri väärtpaberiarveldussüsteemide soovitused, mis rakendati liidu tasandil 2009. aasta mais Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (CESR) poolt ühiselt vastu võetud dokumendiga „Recommendations for securities settlement systems and recommendations for central counterparties in the European Union”.” |
| --- | --- |

„6.

Finantsstabiilsuse nõukogu kutsus 20. oktoobril 2010 üles looma tugevama keskse turuinfrastruktuuri ning palus vaadata läbi olemasolevad standardid ja arendada neid edasi. Rahvusvaheliste Arvelduste Panga (BIS) makse- ja arveldussüsteemide komitee (CPSS) ja Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) avaldasid 12. aprillil 2012 finantsturu infrastruktuuri põhimõtted. Need põhimõtted vahetavad edaspidi välja CPSS-IOSCO 2001. aasta novembri väärtpaberiarveldussüsteemide soovitused, mis rakendati liidu tasandil 2009. aasta mais Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (CESR) poolt ühiselt vastu võetud dokumendiga „Recommendations for securities settlement systems and recommendations for central counterparties in the European Union”.”

Selgitus

Selgitus

Muudatusega võetakse arvesse CPSS-IOSCO põhimõtete vastuvõtmine ning täpsustatakse viidet ESCB-CESR-le.

Muudatusega võetakse arvesse CPSS-IOSCO põhimõtete vastuvõtmine ning täpsustatakse viidet ESCB-CESR-le.

Muudatus 2

Muudatus 2

Põhjendus 8

| „8. | Üks EKPSi põhiülesandeid on toetada maksesüsteemide probleemideta toimimist. Sellega seoses teostavad EKPSi liikmed järelevalvet, tagades, et kliirimis- ja maksesüsteemid on tõhusad ja vastavad nõuetele. EKPSi liikmed tegutsevad sageli väärtpaberitehingute raha poole arveldusagentidena. Nad on ka olulised kliendid CSDdes, kes sageli haldavad rahapoliitika toimingute tagatisi. EKPSi liikmed tuleks aktiivselt kaasata, konsulteerides nendega CSDde tegevuslubade ja järelevalve, kolmanda riigi CSDde tunnustamise ja CSDde vaheliste ühenduste heakskiitmise küsimustes. Samuti peaksid nad olema aktiivselt kaasatud, konsulteerides nendega regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite, samuti suuniste ja soovituste sätestamisel. Käesoleva määrusega ei tohiks piirata Euroopa Keskpanga ja riikide keskpankade vastutust tagada liidus ja teistes riikides tõhusad ja nõuetekohased kliirimis- ja maksesüsteemid.” |
| --- | --- |

„8.

Üks EKPSi põhiülesandeid on toetada maksesüsteemide probleemideta toimimist. Sellega seoses teostavad EKPSi liikmed järelevalvet, tagades, et kliirimis- ja maksesüsteemid on tõhusad ja vastavad nõuetele. EKPSi liikmed tegutsevad sageli väärtpaberitehingute raha poole arveldusagentidena. Nad on ka olulised kliendid CSDdes, kes sageli haldavad rahapoliitika toimingute tagatisi. EKPSi liikmed tuleks aktiivselt kaasata, konsulteerides nendega CSDde tegevuslubade ja järelevalve, kolmanda riigi CSDde tunnustamise ja CSDde vaheliste ühenduste heakskiitmise küsimustes. Samuti peaksid nad olema aktiivselt kaasatud, konsulteerides nendega regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite, samuti suuniste ja soovituste sätestamisel. Käesoleva määrusega ei tohiks piirata Euroopa Keskpanga ja riikide keskpankade vastutust tagada liidus ja teistes riikides tõhusad ja nõuetekohased kliirimis- ja maksesüsteemid.”

| „8. | Üks EKPSi põhiülesandeid on toetada maksesüsteemide probleemideta toimimist. Sellega seoses teostavad EKPSi liikmed järelevalvet, tagades, et kliirimis- ja maksesüsteemid on tõhusad ja vastavad nõuetele. EKPSi liikmed tegutsevad sageli väärtpaberitehingute raha poole arveldusagentidena. Nad on ka olulised kliendid CSDdes, kes sageli haldavad rahapoliitika toimingute tagatisi. EKPSi liikmed tuleks aktiivselt kaasata, ja konsulteerida nendega CSDde tegevuslubade ja järelevalve, kolmanda riigi CSDde tunnustamise ja CSDde vaheliste ühenduste heakskiitmise küsimustes. Samuti peaksid nad paralleelsete eeskirjade kehtestamise vältimiseks olema aktiivselt kaasatudja nendega peaks konsulteerima regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite, samuti suuniste ja soovituste sätestamisel. Käesoleva määrusega ei piirata Euroopa Keskpanga ja riikide keskpankade vastutust tagada liidus ja teistes riikides tõhusad ja nõuetekohased kliirimis- ja maksesüsteemid. EKPSi liikmete juurdepääs teabele on äärmiselt tähtis nende poolt finantsturu infrastruktuuri järelevaatamisel ning samuti emiteeriva keskpanga funktsiooni täitmisel.” |
| --- | --- |

„8.

Üks EKPSi põhiülesandeid on toetada maksesüsteemide probleemideta toimimist. Sellega seoses teostavad EKPSi liikmed järelevalvet, tagades, et kliirimis- ja maksesüsteemid on tõhusad ja vastavad nõuetele. EKPSi liikmed tegutsevad sageli väärtpaberitehingute raha poole arveldusagentidena. Nad on ka olulised kliendid CSDdes, kes sageli haldavad rahapoliitika toimingute tagatisi. EKPSi liikmed tuleks aktiivselt kaasata, ja konsulteerida nendega CSDde tegevuslubade ja järelevalve, kolmanda riigi CSDde tunnustamise ja CSDde vaheliste ühenduste heakskiitmise küsimustes. Samuti peaksid nad paralleelsete eeskirjade kehtestamise vältimiseks olema aktiivselt kaasatudja nendega peaks konsulteerima regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite, samuti suuniste ja soovituste sätestamisel. Käesoleva määrusega ei piirata Euroopa Keskpanga ja riikide keskpankade vastutust tagada liidus ja teistes riikides tõhusad ja nõuetekohased kliirimis- ja maksesüsteemid. EKPSi liikmete juurdepääs teabele on äärmiselt tähtis nende poolt finantsturu infrastruktuuri järelevaatamisel ning samuti emiteeriva keskpanga funktsiooni täitmisel.”

Selgitus

Selgitus

Muudatuse eesmärgiks on rõhutada ESMA ja EKPSi tiheda ja võrdsel alusel koostöö tähtsust tehniliste standardite eelnõude ettevalmistamisel. Samuti nähakse ette asjaosaliste juurdepääs teabele. Sellega toetatakse artikli 20 ettepandud muudatust.

Muudatuse eesmärgiks on rõhutada ESMA ja EKPSi tiheda ja võrdsel alusel koostöö tähtsust tehniliste standardite eelnõude ettevalmistamisel. Samuti nähakse ette asjaosaliste juurdepääs teabele. Sellega toetatakse artikli 20 ettepandud muudatust.

Muudatus 3

Muudatus 3

Põhjendus 25

| „25. | Võttes arvesse finantsturgude ülemaailmsust ja CSDde süsteemset olulisust, on vaja tagada nende suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete rahvusvaheline ühtlustamine. Käesolevas määruses tuleks järgida CPSS-IOSCO ja ESCB-CESRi väljatöötatud soovitusi. ESMA peaks regulatiivsete tehniliste või rakenduslike standardite, samuti käesoleva määrusega nõutud suuniste ja soovituste väljatöötamisel või nende läbivaatamise soovitamisel võtma arvesse olemasolevaid standardeid ja nende tulevasi muutusi.” |
| --- | --- |

„25.

Võttes arvesse finantsturgude ülemaailmsust ja CSDde süsteemset olulisust, on vaja tagada nende suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete rahvusvaheline ühtlustamine. Käesolevas määruses tuleks järgida CPSS-IOSCO ja ESCB-CESRi väljatöötatud soovitusi. ESMA peaks regulatiivsete tehniliste või rakenduslike standardite, samuti käesoleva määrusega nõutud suuniste ja soovituste väljatöötamisel või nende läbivaatamise soovitamisel võtma arvesse olemasolevaid standardeid ja nende tulevasi muutusi.”

| „25. | Võttes arvesse finantsturgude ülemaailmsust ja CSDde süsteemset olulisust, on vaja tagada nende suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete rahvusvaheline ühtlustamine. Käesolevas määruses tuleks järgida CPSS-IOSCO finantsturu infrastruktuuri põhimõtteid ja ESCB-CESRi soovitusi
  väärtpaberiarveldussüsteemide ning ELi kesksete vastaspoolte kohta. ESMA peaks regulatiivsete tehniliste või rakenduslike standardite, samuti käesolevas määruses
  viidatud suuniste ja soovituste ettepanemisel võtma arvesse olemasolevaid standardeid ja nende tulevasi muutusi.” |
| --- | --- |

„25.

Võttes arvesse finantsturgude ülemaailmsust ja CSDde süsteemset olulisust, on vaja tagada nende suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete rahvusvaheline ühtlustamine. Käesolevas määruses tuleks järgida CPSS-IOSCO finantsturu infrastruktuuri põhimõtteid ja ESCB-CESRi soovitusi
  väärtpaberiarveldussüsteemide ning ELi kesksete vastaspoolte kohta. ESMA peaks regulatiivsete tehniliste või rakenduslike standardite, samuti käesolevas määruses
  viidatud suuniste ja soovituste ettepanemisel võtma arvesse olemasolevaid standardeid ja nende tulevasi muutusi.”

Selgitus

Selgitus

Käesoleva muudatuse eesmärgiks on täpsustada selle põhjenduse teksti ning võtta arvesse CPSS-IOSCO põhimõtete vastuvõtmine.

Käesoleva muudatuse eesmärgiks on täpsustada selle põhjenduse teksti ning võtta arvesse CPSS-IOSCO põhimõtete vastuvõtmine.

Muudatus 4

Muudatus 4

Põhjendus 35

| „35. | CSDde vaheliste ühenduste turvalisust käsitlevate kokkulepete suhtes tuleks kohaldada erinõudeid, et CSDde vastavatel liikmetel oleks juurdepääs teistele väärtpaberiarveldussüsteemidele. Nõue osutada panganduskõrvalteenuseid eraldi juriidilise isiku kaudu ei peaks takistama seda, et CSDd kasutavad selliseid teenuseid, eriti kui nad on teise CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi liikmed. On eriti oluline, et mis tahes võimalikud riskid, mis tulenevad ühendusi käsitlevatest kokkulepetest, nt krediidi-, likviidsus-, organisatsioonilised või mis tahes muud CSD jaoks olulised riskid on täielikult maandatud. Koostalitlusvõimeliste ühenduste puhul on oluline, et ühendatud väärtpaberiarveldussüsteemides on identsed süsteemis registreerimise hetk, ülekandekorralduste pöördumatus ning väärtpaberite ja raha ülekandmise lõplikkus. Samu põhimõtteid tuleks kohaldada CSDde suhtes, kes kasutavad arvelduse ühtset IT-infrastruktuuri.” |
| --- | --- |

„35.

CSDde vaheliste ühenduste turvalisust käsitlevate kokkulepete suhtes tuleks kohaldada erinõudeid, et CSDde vastavatel liikmetel oleks juurdepääs teistele väärtpaberiarveldussüsteemidele. Nõue osutada panganduskõrvalteenuseid eraldi juriidilise isiku kaudu ei peaks takistama seda, et CSDd kasutavad selliseid teenuseid, eriti kui nad on teise CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi liikmed. On eriti oluline, et mis tahes võimalikud riskid, mis tulenevad ühendusi käsitlevatest kokkulepetest, nt krediidi-, likviidsus-, organisatsioonilised või mis tahes muud CSD jaoks olulised riskid on täielikult maandatud. Koostalitlusvõimeliste ühenduste puhul on oluline, et ühendatud väärtpaberiarveldussüsteemides on identsed süsteemis registreerimise hetk, ülekandekorralduste pöördumatus ning väärtpaberite ja raha ülekandmise lõplikkus. Samu põhimõtteid tuleks kohaldada CSDde suhtes, kes kasutavad arvelduse ühtset IT-infrastruktuuri.”

| „35. | CSDde vaheliste ühenduste turvalisust käsitlevate kokkulepete suhtes tuleks kohaldada erinõudeid, et CSDde vastavatel liikmetel oleks juurdepääs teistele väärtpaberiarveldussüsteemidele. Nõue osutada panganduskõrvalteenuseid eraldi juriidilise isiku kaudu ei peaks takistama seda, et CSDd kasutavad selliseid teenuseid, eriti kui nad on teise CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi liikmed. On eriti oluline, et mis tahes võimalikud riskid, mis tulenevad ühendusi käsitlevatest kokkulepetest, nt krediidi-, likviidsus-, organisatsioonilised või mis tahes muud CSD jaoks olulised riskid on täielikult maandatud. Koostalitlusvõimeliste ühenduste puhul peavad süsteemid direktiivi 98/26/EÜ kohaselt võimaluse piirides omavahel kooskõlastama süsteemis registreerimise hetke, ülekandekorralduste pöördumatuse ning väärtpaberite ja raha ülekandmise lõplikkuse. Samu põhimõtteid tuleks kohaldada CSDde suhtes, kes kasutavad arvelduse ühtset IT-infrastruktuuri.” |
| --- | --- |

„35.

CSDde vaheliste ühenduste turvalisust käsitlevate kokkulepete suhtes tuleks kohaldada erinõudeid, et CSDde vastavatel liikmetel oleks juurdepääs teistele väärtpaberiarveldussüsteemidele. Nõue osutada panganduskõrvalteenuseid eraldi juriidilise isiku kaudu ei peaks takistama seda, et CSDd kasutavad selliseid teenuseid, eriti kui nad on teise CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi liikmed. On eriti oluline, et mis tahes võimalikud riskid, mis tulenevad ühendusi käsitlevatest kokkulepetest, nt krediidi-, likviidsus-, organisatsioonilised või mis tahes muud CSD jaoks olulised riskid on täielikult maandatud. Koostalitlusvõimeliste ühenduste puhul peavad süsteemid direktiivi 98/26/EÜ kohaselt võimaluse piirides omavahel kooskõlastama süsteemis registreerimise hetke, ülekandekorralduste pöördumatuse ning väärtpaberite ja raha ülekandmise lõplikkuse. Samu põhimõtteid tuleks kohaldada CSDde suhtes, kes kasutavad arvelduse ühtset IT-infrastruktuuri.”

Selgitus

Selgitus

Muudatusega lisatakse viide direktiivile 98/26/EÜ, kuna selle artikli 3 lõikes 4 nõutakse, et kõikide koostalitlevate süsteemide reeglid oleksid võimalikult kooskõlastatud. Vt ka ettepanekut lisada ettepandud määruse artiklis 45 uus lõige.

Muudatusega lisatakse viide direktiivile 98/26/EÜ, kuna selle artikli 3 lõikes 4 nõutakse, et kõikide koostalitlevate süsteemide reeglid oleksid võimalikult kooskõlastatud. Vt ka ettepanekut lisada ettepandud määruse artiklis 45 uus lõige.

Muudatus 5

Muudatus 5

Artikli 1 lõige 4 ja lõige 5 (uus)

„4.   Artikleid 9–18 ja 20, samuti IV jaotist ei kohaldata Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmete, sarnaseid ülesandeid täitvate teise liikmesriigi ametiasutuste või liikmesriikide avaliku sektori asutuste suhtes, kelle ülesanne on valitsemissektori võla haldamine või kes on sellega seotud.”

„4.   Käesolevat määrust ei kohaldata Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmete või liikmesriikide avaliku sektori asutuste suhtes, kelle ülesanne on valitsemissektori võla haldamine või kes on sellega seotud.

5.   Olenemata lõikest 4 kohaldatakse käesolevat määrust, välja arvatud artikli 7 lõiget 1 ja artikleid 9 kuni 19, 20, 25 ja 44 ning IV jaotist, EKPSi liikmetele, kui nad käitavad väärtpaberiarveldussüsteemi ning osutavad lisa A jaos loetletud põhiteenuseid.”

Selgitus

Selgitus

EKP toetab EKPSi liikmetele üldist erandit finantsteenuste alastest õigusaktide kohaldamisest. Samas EKP toetab ettepandud määruse kohaldamist välja arvatud artiklites 9 kuni 19, 20, 25 ja 44 ning IV jaotises sätestatud lubade andmise ja järelevalve nõuete osas, EKPSi liikmetele, kes käitavad väärtpaberiarveldussüsteeme. Muudatuse eesmärgiks on see niimoodi sätestada. Lisaks on kustutatud viide sarnaseid ülesandeid täitvate teise liikmesriigi ametiasutustele, kuna see on üleliigne, arvestades viidet EKPSi liikmetele.

EKP toetab EKPSi liikmetele üldist erandit finantsteenuste alastest õigusaktide kohaldamisest. Samas EKP toetab ettepandud määruse kohaldamist välja arvatud artiklites 9 kuni 19, 20, 25 ja 44 ning IV jaotises sätestatud lubade andmise ja järelevalve nõuete osas, EKPSi liikmetele, kes käitavad väärtpaberiarveldussüsteeme. Muudatuse eesmärgiks on see niimoodi sätestada. Lisaks on kustutatud viide sarnaseid ülesandeid täitvate teise liikmesriigi ametiasutustele, kuna see on üleliigne, arvestades viidet EKPSi liikmetele.

Muudatus 6

Muudatus 6

Artikli 2 lõige 1

„ „väärtpaberite keskdepositoorium”– juriidiline isik, kes korraldab lisa A jao punktis 3 loetletud väärtpaberiarveldussüsteemi ja osutab vähemalt ühte lisa A jaos loetletud põhiteenustest;”

„ „väärtpaberite keskdepositoorium”– juriidiline isik, kes osutab vähemalt ühte lisa A jaos loetletud põhiteenustest;”

Selgitus

Selgitus

Muudetakse CSD määratlust, et vältida õigusaktide erinevuste ärakasutamist, mis tuleneb CSD poolt kahe või kolme sellise juriidilise isiku asutamisest, kes tegelevad erinevate põhiteenustega, ilma et nad kuuluksid CSDde suhtes kehtiva määruse kohaldamisalasse. EKP leiab, et iga juriidiline isik, kes pakub mõnda lisa jao A osutatud põhiteenust, peaks kuuluma määruse kohaldamisalasse.

Muudetakse CSD määratlust, et vältida õigusaktide erinevuste ärakasutamist, mis tuleneb CSD poolt kahe või kolme sellise juriidilise isiku asutamisest, kes tegelevad erinevate põhiteenustega, ilma et nad kuuluksid CSDde suhtes kehtiva määruse kohaldamisalasse. EKP leiab, et iga juriidiline isik, kes pakub mõnda lisa jao A osutatud põhiteenust, peaks kuuluma määruse kohaldamisalasse.

Muudatus 7

Muudatus 7

Artikli 3 lõige 1

„1.   Iga äriühing, kes emiteerib vabalt võõrandatavaid väärtpabereid, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turgudel, tagab selliste väärtpaberite registreerimise registrikande vormis, kasutades immobiliseerimist sellise üldväärtpaberi emiteerimise teel, mis esindab kogu emissiooni, või väärtpaberite elektroonilise emiteerimise järel.”

„1.   Iga juriidiline isik, kes emiteerib vabalt võõrandatavaid väärtpabereid, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turgudel, tagab selliste väärtpaberite registreerimise registrikande vormis, kasutades immobiliseerimist sellise üldväärtpaberi emiteerimise teel, mis esindab kogu emissiooni, või väärtpaberite elektroonilise emiteerimise järel.”

Selgitus

Selgitus

Vabalt võõrandatavaid väärtpabereid võivad emiteerida äriühingud ja muud juriidilised isikud, nagu näiteks liikmesriigid, liikmesriikide piirkondlikud või kohalikud omavalitsusüksused, või avalik-õiguslikud rahvusvahelised organisatsioonid. Soovitame artikli 3 lõike 1 kohaldamisala laiendada muudele emitentidele, asendades mõiste „äriühing” mõistega „juriidiline isik”. Kui seda ettepanekut aktsepteeritakse, siis tuleks ettepandud määruse artikli 4 lõiget 1 samamoodi muuta.

Vabalt võõrandatavaid väärtpabereid võivad emiteerida äriühingud ja muud juriidilised isikud, nagu näiteks liikmesriigid, liikmesriikide piirkondlikud või kohalikud omavalitsusüksused, või avalik-õiguslikud rahvusvahelised organisatsioonid. Soovitame artikli 3 lõike 1 kohaldamisala laiendada muudele emitentidele, asendades mõiste „äriühing” mõistega „juriidiline isik”. Kui seda ettepanekut aktsepteeritakse, siis tuleks ettepandud määruse artikli 4 lõiget 1 samamoodi muuta.

Muudatus 8

Muudatus 8

Artikli 6 lõige 4

„4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) töötab Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmetega konsulteerides välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada üksikasjalikult protseduurid, mis võimaldavad kinnitada tehingute asjaomased üksikasjad ning lihtsustada lõigetes 1 ja 2 osutatud arveldust, ning täpsustada kontrollivahendid, millega tuvastatakse lõikes 3 osutatud tõenäolised arvelduse ebaõnnestumised.

[...]”

„4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) töötab tihedas koostöös Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmetega välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada üksikasjalikult protseduurid, mis võimaldavad kinnitada tehingute asjaomased üksikasjad ning lihtsustada lõigetes 1 ja 2 osutatud arveldust, ning täpsustada kontrollivahendid, millega tuvastatakse lõikes 3 osutatud tõenäolised arvelduse ebaõnnestumised.

[...]”

Selgitus

Selgitus

Muudatuse eesmärgiks on tagada EKPSi kohane osalemine ESMA poolt regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude väljatöötamisel.

Muudatuse eesmärgiks on tagada EKPSi kohane osalemine ESMA poolt regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude väljatöötamisel.

Muudatus 9

Muudatus 9

Artikli 7 lõige 1

„1.   Iga väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks, mida CSD korraldab, loob ta süsteemi, mis jälgib artikli 5 lõikes 1 osutatud finantsinstrumentide arveldamise ebaõnnestumisi. Ta esitab pädevale asutusele ja igale õigustatult huvitatud isikule korrapäraselt aruanded arvelduse ebaõnnestumiste arvu ja üksikasjade kohta ning mis tahes muu asjaomase teabe. Pädevad asutused jagavad ESMAga kogu asjakohast teavet arvelduste ebaõnnestumiste kohta.”

„1.   Iga väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks, mida CSD korraldab, loob ta süsteemi, mis jälgib artikli 5 lõikes 1 osutatud finantsinstrumentide arveldamise ebaõnnestumisi. Ta esitab pädevale asutusele, artiklis 11 nimetatud asutustele ja igale õigustatult huvitatud isikule korrapäraselt aruanded arvelduse ebaõnnestumiste arvu ja üksikasjade kohta ning mis tahes muu asjaomase teabe. Pädevad asutused jagavad ESMAga kogu asjakohast teavet arvelduste ebaõnnestumiste kohta.”

Selgitus

Selgitus

Muudatuse eesmärgiks on tagada õigeaegse ja kohase teabe edastamine nii pädevatele asutustele kui ka EKPSi liikmetele.

Muudatuse eesmärgiks on tagada õigeaegse ja kohase teabe edastamine nii pädevatele asutustele kui ka EKPSi liikmetele.

Muudatus 10

Muudatus 10

Artikkel 8

„1.   Selle liikmesriigi asjaomane asutus, kelle õigusakte kohaldatakse CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi suhtes, on pädev tagama, et kohaldatakse artikleid 6 ja 7, ning jälgima kehtestatud karistusi tihedas koostöös artiklis 7 osutatud reguleeritud turgude, mitmepoolsete ja organiseeritud kauplemissüsteemide ning kesksete vastaspoolte järelevalve alal pädevate asutustega. Eriti jälgivad asutused artikli 7 lõigetes 2 ja 4 osutatud karistuste kohaldamist ja artikli 7 lõikes 6 osutatud meetmete rakendamist.

2.   Selleks et tagada liidus ühtse, tõhusa ja toimiva järelevalvetava rakendamine seoses käesoleva määruse artiklitega 6 ja 7, võib ESMA anda välja suunised vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16.”

„1.   
  Artiklis 10 viidatud
  asutused
  peavad
  tagama, et kohaldatakse artikleid 6 ja 7, ning jälgima kehtestatud karistusi tihedas koostöös artiklis 7 osutatud reguleeritud turgude, mitmepoolsete ja organiseeritud kauplemissüsteemide ning kesksete vastaspoolte järelevalve alal pädevate asutustega ning artikli 11 lõikes 1 viidatud asutustega. Eriti jälgivad asutused artikli 7 lõigetes 2 ja 4 osutatud karistuste kohaldamist ja artikli 7 lõikes 6 osutatud meetmete rakendamist.

2.   Selleks et tagada liidus ühtse, tõhusa ja toimiva järelevalvetava rakendamine seoses käesoleva määruse artiklitega 6 ja 7, võib ESMA anda tihedas koostöös EKPSi liikmetega välja suunised vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16.”

Selgitus

Selgitus

Mõistet „asjaomane asutus” ei ole ettepandud määruse artiklis 1 määratletud. Lõike 1 muudatuse eesmärgiks on täpsustada, et artiklites 10 ja 11 viidatud asutused tagavad artiklite 6 ja 7 järgimise. Lisaks märgib EKP, et viide kohalduvale õigusele ei ole kooskõlas direktiivis 98/26/EÜ kasutatud terminoloogiaga
   (2). Lõike 2 muudatuse eesmärgiks ontagada EKPSi liikmete kohane osalemine. Vastavalt tuleb ära muuta artikli 7 lõige 8, artikli 15 lõiked 7 kuni 8, artikli 20 lõiked 8 kuni 9, artikli 24 lõige 8, artikli 27 lõiked 3 kuni 4, artikli 30 lõige 6, artikli 34 lõige 4, artikli 35 lõiked 6 ja 9, artikli 42 lõige 7, artikli 44 lõige 3, artikli 47 lõige 6, artikli 50 lõige 6, artikli 51 lõige 5, artikli 53 lõige 6, artikli 57 lõige 5 ja 58 lõige 4.

Mõistet „asjaomane asutus” ei ole ettepandud määruse artiklis 1 määratletud. Lõike 1 muudatuse eesmärgiks on täpsustada, et artiklites 10 ja 11 viidatud asutused tagavad artiklite 6 ja 7 järgimise. Lisaks märgib EKP, et viide kohalduvale õigusele ei ole kooskõlas direktiivis 98/26/EÜ kasutatud terminoloogiaga

2

Lõike 2 muudatuse eesmärgiks ontagada EKPSi liikmete kohane osalemine. Vastavalt tuleb ära muuta artikli 7 lõige 8, artikli 15 lõiked 7 kuni 8, artikli 20 lõiked 8 kuni 9, artikli 24 lõige 8, artikli 27 lõiked 3 kuni 4, artikli 30 lõige 6, artikli 34 lõige 4, artikli 35 lõiked 6 ja 9, artikli 42 lõige 7, artikli 44 lõige 3, artikli 47 lõige 6, artikli 50 lõige 6, artikli 51 lõige 5, artikli 53 lõige 6, artikli 57 lõige 5 ja 58 lõige 4.

Muudatus 11

Muudatus 11

Artikli 11 lõige 1

„1.   Kui käesolevas määruses on nii konkreetselt osutatud, on CSDdele tegevusloa andmise ja nende järelevalvega seotud järgmised asutused:

| a) | asutus, kes vastutab CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi järelevalve eest selles liikmesriigis, kelle õigust kohaldatakse kõnealuse väärtpaberiarveldussüsteemi suhtes; |
| --- | --- |

a)

asutus, kes vastutab CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi järelevalve eest selles liikmesriigis, kelle õigust kohaldatakse kõnealuse väärtpaberiarveldussüsteemi suhtes;

| b) | vajaduse korral liidus asuv keskpank, kelle juures arveldatakse CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi raha pool, või kui arveldamine toimub vastavalt IV jaotisele läbi krediidiasutuse, see liidus asuv keskpank, kes on välja lasknud asjaomase raha.” |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral liidus asuv keskpank, kelle juures arveldatakse CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi raha pool, või kui arveldamine toimub vastavalt IV jaotisele läbi krediidiasutuse, see liidus asuv keskpank, kes on välja lasknud asjaomase raha.”

„1.   Kui käesolevas määruses on nii konkreetselt osutatud, on CSDdele tegevusloa andmise ja nende järelevalvega seotud järgmised asutused:

| a) | asutus, kes vastutab CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi järelevalve eest selles liikmesriigis, kelle õigust kohaldatakse kõnealuse väärtpaberiarveldussüsteemi suhtes; |
| --- | --- |

a)

asutus, kes vastutab CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi järelevalve eest selles liikmesriigis, kelle õigust kohaldatakse kõnealuse väärtpaberiarveldussüsteemi suhtes;

| b) | liidus asuv keskpank, kes emiteerib vääringut, milles arveldus toimub; |
| --- | --- |

b)

liidus asuv keskpank, kes emiteerib vääringut, milles arveldus toimub;

| c) | vajaduse korral EKPSi liige, kelle juures arveldatakse CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi raha .” |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral EKPSi liige, kelle juures arveldatakse CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi raha .”

Selgitus

Selgitus

Muudatuse eesmärgiks on täpsustada emiteerivate keskpankade rolli ning seda, et keskpangarahas arveldamine tähendab arveldamist asjaomase keskpanga poolt emiteeritavas vääringus.

Muudatuse eesmärgiks on täpsustada emiteerivate keskpankade rolli ning seda, et keskpangarahas arveldamine tähendab arveldamist asjaomase keskpanga poolt emiteeritavas vääringus.

Muudatus 12

Muudatus 12

Artikli 12 lõike 1 teine lõik

„Et tagada liidus ühtse, tõhusa ja toimiva järelevalvetava rakendamine, sealhulgas asutuste vaheline artiklites 9 ja 11 osutatud koostöö eri hindamiste läbiviimisel, mida on vaja käesoleva määruse kohaldamiseks, võib ESMA anda välja artiklis 9 osutatud asutustele suunatud suunised vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16.”

„Et tagada liidus ühtse, tõhusa ja toimiva järelevalvetava rakendamine, sealhulgas asutuste vaheline artiklites 9 ja 11 osutatud koostöö eri hindamiste läbiviimisel, mida on vaja käesoleva määruse kohaldamiseks, võib ESMA anda tihedas koostöös EKPSi liikmetega välja artiklis 9 osutatud asutustele suunatud suunised vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16.”

Selgitus

Selgitus

Ettepandud muudatuse eesmärgiks on tagada EKPSi liikmete kohane osalemine ESMA suuniste ettevalmistamisel ettepandud määruse artiklis 11 viidatud asutuste hulgas.

Ettepandud muudatuse eesmärgiks on tagada EKPSi liikmete kohane osalemine ESMA suuniste ettevalmistamisel ettepandud määruse artiklis 11 viidatud asutuste hulgas.

Muudatus 13

Muudatus 13

Artikkel 13

„Artiklites 9 ja 11 osutatud asutused teavitavad ESMAt ja üksteist viivitamata CSDga seotud mis tahes hädaolukorrast, sealhulgas muutustest finantsturgudel, millel võib olla ebasoodne mõju turulikviidsusele ja finantssüsteemi stabiilsusele mis tahes liikmesriigis, kus CSD või üks tema liikmetest on registreeritud.”

„Olenemata direktiivi 98/26/EÜ artiklis 6 nimetatud teate esitamisest, teavitavad artiklites 9 ja 11 osutatud asutused ESMAt, ESRNi ja üksteist viivitamata CSDga seotud mis tahes hädaolukorrast, sealhulgas muutustest finantsturgudel, millel võib olla ebasoodne mõju turulikviidsusele, arvelduse vääringu stabiilsusele, rahapoliitika usaldusväärsusele ja finantssüsteemi stabiilsusele mis tahes liikmesriigis, kus CSD või üks tema liikmetest on registreeritud.”

Selgitus

Selgitus

Muudatuse eesmärgiks on kaasata ESRN, arvestades nimetatud hädaolukorra laadi, mis võib mõjutada finantssüsteemi stabiilsust. Samuti on eesmärgiks täpsustada, et asjaomase vääringu stabiilsus ja rahapoliitika usaldusväärsus on CSDde turvalisuses asjakohased faktorid. Käesolevas artiklis ette nähtud teavitamismenetlus ei olene direktiivi 98/26/EÜ artikli 6 lõikes 3 nõutud teavitamisest.

Muudatuse eesmärgiks on kaasata ESRN, arvestades nimetatud hädaolukorra laadi, mis võib mõjutada finantssüsteemi stabiilsust. Samuti on eesmärgiks täpsustada, et asjaomase vääringu stabiilsus ja rahapoliitika usaldusväärsus on CSDde turvalisuses asjakohased faktorid. Käesolevas artiklis ette nähtud teavitamismenetlus ei olene direktiivi 98/26/EÜ artikli 6 lõikes 3 nõutud teavitamisest.

Muudatus 14

Muudatus 14

Artikli 15 lõige 5

„5.   Pädev asutus konsulteerib enne taotluse esitanud CSD-le tegevusloa andmist teise asjaomase liikmesriigi pädevate asutustega järgmistel juhtudel:

[...]”

„5.   Pädev asutus konsulteerib enne taotluse esitanud CSD-le tegevusloa andmist teise asjaomase liikmesriigi pädevate asutuste ning artiklis 11 viidatud asutustega järgmistel juhtudel:

[...]”

Selgitus

Selgitus

CPSS-IOSCO põhimõtetes rõhutatakse keskpankade, järelevalveasutuste ja teiste pädevate asutuste koostöö tähtsust. Ettepandud muudatuse eesmärgiks on tagada selline koostöö seoses CSD-dele tegevuslubade andmisega. Kui seda ettepanekut aktsepteeritakse, tuleks vastavalt muuta ka ettepandud määruse artikli 17 lõiget 2, artikli 18 lõiget 2, artikleid 22 ja 23.

CPSS-IOSCO põhimõtetes rõhutatakse keskpankade, järelevalveasutuste ja teiste pädevate asutuste koostöö tähtsust. Ettepandud muudatuse eesmärgiks on tagada selline koostöö seoses CSD-dele tegevuslubade andmisega. Kui seda ettepanekut aktsepteeritakse, tuleks vastavalt muuta ka ettepandud määruse artikli 17 lõiget 2, artikli 18 lõiget 2, artikleid 22 ja 23.

Muudatus 15

Muudatus 15

Artikli 17 lõike 1 punkt d

„Tegevusloa saanud CSD esitab loa saamiseks taotluse selle liikmesriigi pädevale asutuse, kus ta on registreeritud, kui ta soovib kolmandale isikule anda edasi põhiteenuse osutamise vastavalt artiklile 28 või laiendada oma tegevust ühele või mitmele järgmisest:

[...]

| d) | mis tahes CSDde vahelise ühenduse loomine.” |
| --- | --- |

d)

mis tahes CSDde vahelise ühenduse loomine.”

„Tegevusloa saanud CSD esitab loa saamiseks taotluse selle liikmesriigi pädevale asutuse, kus ta on registreeritud, kui ta soovib kolmandale isikule anda edasi põhiteenuse osutamise vastavalt artiklile 28 või laiendada oma tegevust ühele või mitmele järgmisest:

[...];

| d) | mis tahes koostalitlusvõimelise ühenduse loomine.” |
| --- | --- |

d)

mis tahes koostalitlusvõimelise ühenduse loomine.”

Selgitus

Selgitus

Arvestades halduskoormust, tuleks artikli 17 lõikes 1 sätestatud menetlust piirata koostalitlusvõimelistele CSDde ühendustele. Samuti tuleks samasugune muudatus teha ettepandud määruse artikli 45 lõikes 2 ja artikli 50 lõikes 3.

Arvestades halduskoormust, tuleks artikli 17 lõikes 1 sätestatud menetlust piirata koostalitlusvõimelistele CSDde ühendustele. Samuti tuleks samasugune muudatus teha ettepandud määruse artikli 45 lõikes 2 ja artikli 50 lõikes 3.

Muudatus 16

Muudatus 16

Artikli 19 lõige 2

„2.   Keskpangad teatavad viivitamata ESMA-le kõigist nende korraldatavatest CSDdest.”

„2.   EKPSi liikmed teatavad viivitamata ESMA-le kõigist nende korraldatavatest väärtpaberiarveldussüsteemidest.”

Selgitus

Selgitus

Muudatusega täpsustatakse artikli 19 lõike 2 kohaldamisala. Kooskõlas ettepandud määruse põhjendusega 9 ja artikli 1 lõikega 4 täpsustatakse, et EKPSi liikmed ei korralda CSDsid, kuid võivad korraldada väärtpaberiarveldussüsteemi ning teostada muid lisas A jaos loetletud põhiteenuseid.

Muudatusega täpsustatakse artikli 19 lõike 2 kohaldamisala. Kooskõlas ettepandud määruse põhjendusega 9 ja artikli 1 lõikega 4 täpsustatakse, et EKPSi liikmed ei korralda CSDsid, kuid võivad korraldada väärtpaberiarveldussüsteemi ning teostada muid lisas A jaos loetletud põhiteenuseid.

Muudatus 17

Muudatus 17

Artikkel 20

„1.   Pädev asutus kontrollib vähemalt igal aastal, kuivõrd CSD rakendatud eeskirjad, strateegiad, menetlused ja süsteemid vastavad käesolevale määrusele ning hindab CSD olemasolevaid või võimalikke riske.

[...]

4.   Lõikes 1 osutatud läbivaatamise ja hindamise käigus konsulteerib pädev asutus varakult artiklis 11 osutatud asjaomaste asutustega seoses CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi toimimisega.

5.   Pädev asutus teavitab artiklis 11 osutatud asjaomaseid asutusi vähemalt korra aastas lõikes 1 osutatud läbivaatamise ja hindamise tulemustest, sealhulgas mis tahes parandusmeetmetest või karistustest.

[...]”

„1.   Pädev asutus kontrollib vähemalt igal aastal, kuivõrd CSD rakendatud eeskirjad, strateegiad, menetlused ja süsteemid vastavad käesolevale määrusele ning hindab CSD olemasolevaid, seonduvaid või võimalikke riske. Pädeval asutusel on õigus koguda hindamiseks mis tahes asjakohast teavet.

[...]

4.   Lõikes 1 osutatud läbivaatamise ja hindamise käigus teeb pädev asutus tihedat koostööd artiklis 11 osutatud asjaomaste asutustega seoses CSD korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi toimimisega.

5.   Pädev asutus arutab eelnevalt artiklis 11 osutatud asjaomaste asutustega lõikes 1 osutatud läbivaatamise ja hindamise tulemusi, sealhulgas mis tahes parandusmeetmeid või karistusi.

[...]”

Selgitus

Selgitus

Lõike 1 muudatuse eesmärgiks on tagada, et pädevad asutused koguvad ja saavad kogu asjakohase teabe, mida on vaja selleks, et hinnata ja makrotasandi usaldatavusnõuete seisukohalt analüüsida CSD olemasolevaid ja võimalikke riske, sealhulgas riske, mis on seotud tema süsteemse rolliga.

Lõike 1 muudatuse eesmärgiks on tagada, et pädevad asutused koguvad ja saavad kogu asjakohase teabe, mida on vaja selleks, et hinnata ja makrotasandi usaldatavusnõuete seisukohalt analüüsida CSD olemasolevaid ja võimalikke riske, sealhulgas riske, mis on seotud tema süsteemse rolliga.

Lõigete 4 ja muutmise eesmärgiks on formaliseerida tihe koostöö pädevate asutuste, järelevaatajate ja teiste asjaomaste asutuste vahel.

Lõigete 4 ja muutmise eesmärgiks on formaliseerida tihe koostöö pädevate asutuste, järelevaatajate ja teiste asjaomaste asutuste vahel.

Muudatus 18

Muudatus 18

Artikli 21 lõige 2

„2.   Iga CSD, kes esmakordselt soovib teise liikmesriigi territooriumil osutada teenuseid või soovib muuta seal osutatavaid teenuseid, edastab oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele järgmise teabe:

| a) | liikmesriik, kus ta kavatseb tegutseda; |
| --- | --- |

a)

liikmesriik, kus ta kavatseb tegutseda;

| b) | tegevuskava, milles on märgitud eelkõige teenused, mida ta kavatseb osutada; |
| --- | --- |

b)

tegevuskava, milles on märgitud eelkõige teenused, mida ta kavatseb osutada;

| c) | filiaali puhul filiaali organisatsioonistruktuur ja filiaali juhtimise eest vastutavate isikute nimed.” |
| --- | --- |

c)

filiaali puhul filiaali organisatsioonistruktuur ja filiaali juhtimise eest vastutavate isikute nimed.”

„2.   Iga CSD, kes esmakordselt soovib teise liikmesriigi territooriumil osutada teenuseid või soovib muuta seal osutatavaid teenuseid, edastab oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele järgmise teabe:

| a) | liikmesriik, kus ta kavatseb tegutseda; |
| --- | --- |

a)

liikmesriik, kus ta kavatseb tegutseda;

| b) | tegevuskava, milles on märgitud eelkõige teenused, mida ta kavatseb osutada, sealhulgas vääring või vääringud, mida ta käitleb; |
| --- | --- |

b)

tegevuskava, milles on märgitud eelkõige teenused, mida ta kavatseb osutada, sealhulgas vääring või vääringud, mida ta käitleb;

| c) | filiaali puhul filiaali organisatsioonistruktuur ja filiaali juhtimise eest vastutavate isikute nimed.” |
| --- | --- |

c)

filiaali puhul filiaali organisatsioonistruktuur ja filiaali juhtimise eest vastutavate isikute nimed.”

Selgitus

Selgitus

CSD peaks andma teavet vääringu või vääringute kohta, milles ta arveldamist pakub. See teave on vajalik, et määrata kindlaks emiteerivad keskpangad, keda tuleb seoses selle CSDga tegevusloa andmise ja hindamise menetlusse kaasata.

CSD peaks andma teavet vääringu või vääringute kohta, milles ta arveldamist pakub. See teave on vajalik, et määrata kindlaks emiteerivad keskpangad, keda tuleb seoses selle CSDga tegevusloa andmise ja hindamise menetlusse kaasata.

Muudatus 19

Muudatus 19

Artikli 21 lõige 3

„3.   Kolme kuu jooksul alates lõikes 2 osutatud teabe saamisest edastab pädev asutus kõnealuse teabe vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele, välja arvatud juhul, kui võttes arvesse kavandatud teenuste osutamist, on tal põhjust kahelda vastuvõtvas liikmesriigis teenuseid osutada sooviva CSD finantsseisundi või haldusstruktuuri sobivuses.”

„3.   Kolme kuu jooksul alates lõikes 2 osutatud teabe saamisest edastab pädev asutus kõnealuse teabe artiklis 11 viidatud asutustele ning vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele, välja arvatud juhul, kui võttes arvesse kavandatud teenuste osutamist, on tal põhjust kahelda vastuvõtvas liikmesriigis teenuseid osutada sooviva CSD finantsseisundi või haldusstruktuuri sobivuses.”

Selgitus

Selgitus

Muudatuse eesmärgiks on tagada, et ettepandud määruse artiklis 11 viidatud asutustele antakse viivitamatult ning võrdsetel alustel samuti ettepandud määruse artikli 21 lõikes 2 nimetatud teave.

Muudatuse eesmärgiks on tagada, et ettepandud määruse artiklis 11 viidatud asutustele antakse viivitamatult ning võrdsetel alustel samuti ettepandud määruse artikli 21 lõikes 2 nimetatud teave.

Muudatus 20

Muudatus 20

Artikkel 20a Ametisaladus (uus)

Tekst puudub

„1.   Ametisaladuse hoidmise kohustust kohaldatakse kõigi nende isikute suhtes, kes töötavad või on töötanud artiklites 10 ja 11 viidatud asutuste ja ESMA heaks, või pädevate asutuste, ESMA või ESRNi poolt volitatud audiitorite ja ekspertide suhtes.

Nad ei või muude kui kriminaalõiguse või maksustamise valdkonda kuuluvate või käesoleva määruse muude sätetega reguleeritud juhtumite puhul avaldada mitte ühelegi isikule ega asutusele konfidentsiaalset teavet, mida nad on võinud saada oma ülesandeid täites, välja arvatud kokkuvõttena või sellises üldises vormis, mille põhjal üksikuid CSDsid ega muid isikuid ei saa identifitseerida.

2.   CSD pankroti väljakuulutamise või sundlõpetamise korral võib avaldada tsiviil- ja kaubandusõiguse menetluse käigus konfidentsiaalset teavet, mis on vajalik menetluse läbiviimiseks.

3.   Ilma et see piiraks kriminaal- ja maksuõigusega reguleeritud juhtumeid, võivad artiklites 10 ja 11 viidatud asutused, ESMA, organid või muud füüsilised või juriidilised isikud kui pädevad asutused, kes saavad käesoleva direktiivi kohaselt konfidentsiaalset teavet, kasutada seda üksnes oma kohustuste ja ülesannete täitmiseks, sealhulgas teabe andmiseks kõrgemalseisvatele asutustele; pädevate asutuste puhul tähendab see käesoleva määruse reguleerimisala eesmärki, muude asutuste, organite või füüsiliste või juriidiliste isikute puhul eesmärki, mille jaoks kõnealune teave neile esitati, ja/või haldus- või kohtumenetluse konteksti, mis on seotud just kõnealuste ülesannete täitmisega. Kui ESMA, pädev asutus või muu asutus, organ või isik annab teavet edastades selleks nõusoleku, võib teabe saav asutus kasutada seda siiski mitteärilistel eesmärkidel.

4.   Käesoleva määruse kohaselt saadud, vahetatud või edastatud konfidentsiaalse teabe kohta kehtib lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustus.

Käesolevad tingimused ei takista siiski ESMAt ega artiklites 10 ja 11 viidatud asutusi vahetamast või edastamast konfidentsiaalset teavet kooskõlas oma seadusest tulenevate ülesannetega ning muude õigusaktidega, mis kehtivad investeerimisühingute, krediidiasutuste, pensionifondide, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid), alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate, kindlustus- ja edasikindlustusvahendajate, kindlustusandjate, reguleeritud turgude või turu korraldajate suhtes või muul juhul pädeva asutuse, muu asutuse või organi või teabe edastanud füüsilise või juriidilise isiku nõusolekul.

5.   Lõiked 1, 2 ja 3 ei takista artiklites 10 ja 11 viidatud asutustel kooskõlas riigisisese õigusega vahetamast või edastamast konfidentsiaalset teavet, mis ei ole saadud teise liikmesriigi pädevalt asutuselt.”

Selgitus

Selgitus

EKP teeb selle muudatusega ettepaneku kehtestada ametisaladuse hoidmise kord, mis on samasugune nagu nähakse ette vastavate sätetega teistes samalaadsetes Euroopa finantsteenuste alastes õigusaktides, nagu näiteks turuinfrastruktuuri määruses. Selleks soovitame lisada uue artikli 20a.

EKP teeb selle muudatusega ettepaneku kehtestada ametisaladuse hoidmise kord, mis on samasugune nagu nähakse ette vastavate sätetega teistes samalaadsetes Euroopa finantsteenuste alastes õigusaktides, nagu näiteks turuinfrastruktuuri määruses. Selleks soovitame lisada uue artikli 20a.

Muudatus 21

Muudatus 21

Artikkel 20b Teabevahetus (uus)

Tekst puudub

„1.   ESMA, artiklites 10 ja 11 viidatud asutused ja teised asjaomased asutused annavad üksteisele viivitamata teavet, mida on vaja nende ülesannete täitmiseks.

2.   Artiklites 10 ja 11 viidatud asutused, teised asjaomased asutused, ESMA ning teised organid või füüsilised ja juriidilised isikud, kes saavad konfidentsiaalset teavet oma kohustuste täitmiseks vastavalt käesolevale määrusele, kasutavad seda ainult oma kohustuste täitmiseks.

3.   Pädevad asutused edastavad teabe ESRNile ja asjaomastele EKPSi liikmetele, kui kõnealune teave on neile nende ülesannete täitmisel vajalik.”

Selgitus

Selgitus

EKP teeb selle muudatusega ettepaneku kehtestada teabe vahetamise kord, mis on samasugune nagu nähakse ette vastavate sätetega teistes samalaadsetes Euroopa finantsteenuste alastes õigusaktides, nagu näiteks turuinfrastruktuuri määruses. Selleks soovitame lisada uue artikli 20b.

EKP teeb selle muudatusega ettepaneku kehtestada teabe vahetamise kord, mis on samasugune nagu nähakse ette vastavate sätetega teistes samalaadsetes Euroopa finantsteenuste alastes õigusaktides, nagu näiteks turuinfrastruktuuri määruses. Selleks soovitame lisada uue artikli 20b.

Muudatus 22

Muudatus 22

Artikli 22 lõige 7

„7.   ESMA töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada standardvormid, -ankeedid ja -menetlused seoses lõigetes 1, 3 ja 5 osutatud koostöökorraga.

ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.”

„7.   ESMA töötab tihedas koostöös EKPSi liikmetega välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada standardvormid, -ankeedid ja -menetlused seoses lõigetes 1, 3 ja 5 osutatud koostöökorraga.

ESMA esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.”

Selgitus

Selgitus

Muudatuse eesmärgiks on tagada, et EKPSi liikmed kaasatakse kohaselt regulatiivsete tehniliste standardite ettevalmistamisse.

Muudatuse eesmärgiks on tagada, et EKPSi liikmed kaasatakse kohaselt regulatiivsete tehniliste standardite ettevalmistamisse.

Muudatus 23

Muudatus 23

Artikli 23 lõige 2

„2.   Pärast konsulteerimist lõikes 3 osutatud asutustega tunnustab ESMA kolmandas riigis registreeritud CSDd, kes on taotlenud tunnustamist lõikes 1 osutatud teenuste osutamiseks, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | komisjon on vastu võtnud lõike 6 kohase otsuse; |
| --- | --- |

a)

komisjon on vastu võtnud lõike 6 kohase otsuse;

| b) | CSD suhtes kohaldatakse tõhusat tegevuslubade andmise menetlust ja tõhusat järelevalvet, et tagada täielik vastavus kolmandas riigis kehtivatele usaldatavusnõuetele; |
| --- | --- |

b)

CSD suhtes kohaldatakse tõhusat tegevuslubade andmise menetlust ja tõhusat järelevalvet, et tagada täielik vastavus kolmandas riigis kehtivatele usaldatavusnõuetele;

| c) | vastavalt lõikele 7 on kehtestatud ESMA ja kõnealuse kolmanda riigi pädevate asutuste vahelise koostöö kord.” |
| --- | --- |

c)

vastavalt lõikele 7 on kehtestatud ESMA ja kõnealuse kolmanda riigi pädevate asutuste vahelise koostöö kord.”

„2.   Pärast konsulteerimist lõikes 3 osutatud asutustega tunnustab ESMA kolmandas riigis registreeritud CSDd, kes on taotlenud tunnustamist lõikes 1 osutatud teenuste osutamiseks, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | komisjon on vastu võtnud lõike 6 kohase otsuse; |
| --- | --- |

a)

komisjon on vastu võtnud lõike 6 kohase otsuse;

| b) | CSD suhtes kohaldatakse tõhusat tegevuslubade andmise menetlust, järelevalvet ja järelevaatamist, kui väärtpaberiarveldussüsteemi korraldab keskpank, et tagada täielik vastavus kolmandas riigis kehtivatele usaldatavusnõuetele; |
| --- | --- |

b)

CSD suhtes kohaldatakse tõhusat tegevuslubade andmise menetlust, järelevalvet ja järelevaatamist, kui väärtpaberiarveldussüsteemi korraldab keskpank, et tagada täielik vastavus kolmandas riigis kehtivatele usaldatavusnõuetele;

| c) | vastavalt lõikele 7 on kehtestatud ESMA ja kõnealuse kolmanda riigi asjaomaste asutuste vahelise koostöö kord.” |
| --- | --- |

c)

vastavalt lõikele 7 on kehtestatud ESMA ja kõnealuse kolmanda riigi asjaomaste asutuste vahelise koostöö kord.”

Selgitus

Selgitus

Muudatuse eesmärgiks on tagada, et tingimus b kohaldub kolmanda riigi CSD-le, mida korraldavad keskpangad, mille suhtes teostatakse ainult järelevaatamist, nagu on käesoleval ajal mõnede CSDdega, mida korraldavad liidus riikide keskpangad. Lõike 2 punkt c peaks hõlmama keskpanku nii nende järelevaataja kui ka emiteerija rollides.

Muudatuse eesmärgiks on tagada, et tingimus b kohaldub kolmanda riigi CSD-le, mida korraldavad keskpangad, mille suhtes teostatakse ainult järelevaatamist, nagu on käesoleval ajal mõnede CSDdega, mida korraldavad liidus riikide keskpangad. Lõike 2 punkt c peaks hõlmama keskpanku nii nende järelevaataja kui ka emiteerija rollides.

Muudatus 24

Muudatus 24

Artikli 23 lõige 3

„3.   Lõikes 2 osutatud tingimuste täitmise hindamisel konsulteerib ESMA järgmiste asutustega:

| a) | selle liikmesriigi pädevad asutused, kus kolmanda riigi CSD kavatseb CSD- teenuseid osutada; |
| --- | --- |

a)

selle liikmesriigi pädevad asutused, kus kolmanda riigi CSD kavatseb CSD- teenuseid osutada;

| b) | pädevad asutused, kes teostavad järelevalvet nende liidus registreeritud CSDde üle, kellega on ühenduse loonud kolmanda riigi CSD; |
| --- | --- |

b)

pädevad asutused, kes teostavad järelevalvet nende liidus registreeritud CSDde üle, kellega on ühenduse loonud kolmanda riigi CSD;

| c) | artikli 11 lõike 1 punktis a osutatud asutused; |
| --- | --- |

c)

artikli 11 lõike 1 punktis a osutatud asutused;

| d) | kolmanda riigi asutus, kes on pädev andma tegevuslubasid CSD-le ja teostama tema üle järelevalvet.” |
| --- | --- |

d)

kolmanda riigi asutus, kes on pädev andma tegevuslubasid CSD-le ja teostama tema üle järelevalvet.”

„3.   Lõikes 2 osutatud tingimuste täitmise hindamisel konsulteerib ESMA järgmiste asutustega:

| a) | selle liikmesriigi pädevad asutused, kus kolmanda riigi CSD kavatseb CSD- teenuseid osutada; |
| --- | --- |

a)

selle liikmesriigi pädevad asutused, kus kolmanda riigi CSD kavatseb CSD- teenuseid osutada;

| b) | pädevad asutused, kes teostavad järelevalvet nende liidus registreeritud CSDde üle, kellega on ühenduse loonud kolmanda riigi CSD; |
| --- | --- |

b)

pädevad asutused, kes teostavad järelevalvet nende liidus registreeritud CSDde üle, kellega on ühenduse loonud kolmanda riigi CSD;

| c) | artikli 11 lõikes 1 osutatud asutused; |
| --- | --- |

c)

artikli 11 lõikes 1 osutatud asutused;

| d) | kolmanda riigi asutus, kes on pädev andma tegevuslubasid CSD-le ja teostama tema üle järelevalvet.” |
| --- | --- |

d)

kolmanda riigi asutus, kes on pädev andma tegevuslubasid CSD-le ja teostama tema üle järelevalvet.”

Selgitus

Selgitus

Muudatuse eesmärgiks on tagada, et asjaomane emiteeriv keskpank kaasatakse ESMA poolt läbi viidavasse hindamisse kooskõlas CPSS-IOSCO põhimõtetega.

Muudatuse eesmärgiks on tagada, et asjaomane emiteeriv keskpank kaasatakse ESMA poolt läbi viidavasse hindamisse kooskõlas CPSS-IOSCO põhimõtetega.

Muudatus 25

Muudatus 25

Artikli 25 lõige 5

„5.   CSD määrab selgelt kindlaks juhtiva organi ülesanded ja kohustused ning teeb pädevale asutusele kättesaadavaks juhtiva organi koosolekute protokolli.”

„5.   CSD määrab selgelt kindlaks juhtiva organi ülesanded ja kohustused ning teeb pädevale asutusele ja audiitorile kättesaadavaks juhtiva organi koosolekute protokolli.”

Selgitus

Selgitus

Muudatus viib selle sätte kooskõlla turuinfrastruktuuri määruse artikli 25 lõikega 3.

Muudatus viib selle sätte kooskõlla turuinfrastruktuuri määruse artikli 25 lõikega 3.

Muudatus 26

Muudatus 26

Artikli 28 lõige 5

„5.   Lõikeid 1–4 ei kohaldata, kui CSD annab osa oma teenuseid või tegevusi edasi avaliku sektori asutustele ning kui tegevuse edasiandmise suhtes kohaldatakse vastavat õigus-, regulatiivset ja tegevusraamistikku, milles on ühiselt kokku leppinud ja allkirjastanud avaliku sektori asutus ja asjaomane CSD, ning mille on heaks kiitnud pädev asutus käesolevas määruses sätestatud nõuete alusel.”

„5.   Lõikeid 1–4 ei kohaldata, kui CSD annab osa oma teenuseid või tegevusi edasi avaliku sektori asutustele ning kui tegevuse edasiandmise suhtes kohaldatakse vastavat õigus-, regulatiivset ja tegevusraamistikku, milles on ühiselt kokku leppinud ja allkirjastanud avaliku sektori asutus ja asjaomane CSD ning mille on heaks kiitnud asjaomase CSD pädev .”

Selgitus

Selgitus

Muudatusega täpsustatakse sõnastust. Lisaks on soovitav lause viimane osa kustutada, kuna ettepandud määruses ei ole selle tegevusraamistiku välja töötamiseks ette nähtud mingeid konkreetseid nõudeid.

Muudatusega täpsustatakse sõnastust. Lisaks on soovitav lause viimane osa kustutada, kuna ettepandud määruses ei ole selle tegevusraamistiku välja töötamiseks ette nähtud mingeid konkreetseid nõudeid.

Muudatus 27

Muudatus 27

Artikkel 35

„1.   Iga korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi kohta säilitab CSD andmed ja peab arvestust, mis võimaldab tal igal ajal ja viivitamata eristada CSD kontodel ühe liikme väärtpaberid mis tahes teise liikme väärtpaberitest ning tema enda varadest.

2.   CSD säilitab andmed ja peab arvestust, mis võimaldab liikmel eristada kõnealuse liikme väärtpaberid selle liikme klientide väärtpaberitest.

3.   CSD pakub andmete säilitamist ja arvestuse pidamist, mis võimaldab liikmel eristada iga kõnealuse liikme kliendi väärtpabereid, nagu ja kui seda nõuab kõnealune liige („üksikute klientide lahus hoidmine”).

[...]”

“1.   Iga korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi kohta säilitab CSD andmed ja peab arvestust, mis võimaldab tal igal ajal ja viivitamata eraldada CSD kontodel ühe liikme väärtpaberid mis tahes teise liikme väärtpaberitest ning tema enda varadest.

2.   CSD säilitab andmed ja peab arvestust, mis võimaldab liikmel eraldada kõnealuse liikme väärtpaberid selle liikme klientide väärtpaberitest.

3.   CSD pakub andmete säilitamist ja arvestuse pidamist, mis võimaldab liikmel eraldada iga kõnealuse liikme kliendi väärtpabereid, nagu ja kui seda nõuab kõnealune liige („üksikute klientide lahus hoidmine”).

[...]”

Selgitus

Selgitus

Muudatusega täpsustatakse, et klientide hoitavad väärtpaberid tuleb eraldada CSD ja teiste klientide väärtpaberitest. See on kooskõlas CPSS-IOSCO põhimõttega 11.

Muudatusega täpsustatakse, et klientide hoitavad väärtpaberid tuleb eraldada CSD ja teiste klientide väärtpaberitest. See on kooskõlas CPSS-IOSCO põhimõttega 11.

Muudatus 28

Muudatus 28

Artikli 36 lõige 6

„6.   CSD lõpetab arvelduse mitte hiljem kui kavandatud arvelduspäeva tööpäeva lõpuks. Kasutajate komitee taotluse korral paigaldab ta süsteemid, mis võimaldavad päevasisest või reaalajas arveldust.”

„6.   CSD lõpetab arvelduse mitte hiljem kui kavandatud arvelduspäeva tööpäeva lõpuks. Kasutajate komitee taotluse korral paigaldab ta tegevusjuhised, mis võimaldavad päevasisest või reaalajas arveldust.”

Selgitus

Selgitus

Ettepandud määruse kontekstis on terminil „süsteem” spetsiifiline tähendus, mis on määratletud direktiivi 98/26/EÜ artiklis 2. Muudatusega välditakse termini „süsteem” tõlgendamist ebakohasel viisil.

Ettepandud määruse kontekstis on terminil „süsteem” spetsiifiline tähendus, mis on määratletud direktiivi 98/26/EÜ artiklis 2. Muudatusega välditakse termini „süsteem” tõlgendamist ebakohasel viisil.

Muudatus 29

Muudatus 29

Artikli 37 lõige 1

„1.   Tehingute puhul, mis on nomineeritud arvelduse toimumise riigi valuutas, arveldab CSD vastava väärtpaberite arveldussüsteemi rahamaksed läbi kontode, mis on avatud selles valuutas tegutseva keskpanga juures, kui see on praktiline ja võimalik.”

„1.   Tehingute puhul, mis on nomineeritud arvelduse toimumise riigi valuutas, arveldab CSD vastava väärtpaberite arveldussüsteemi rahamaksed läbi kontode, mis on avatud seda vääringut emiteeriva keskpanga juures, kui see on praktiline ja võimalik.”

Selgitus

Selgitus

Selleks, et tagada arvelduste turvalisus ja tõhusus, ning kooskõlas CPSS-IOSCO põhimõtetega, tuleb käesolevat sätet täiendada, sätestades, et arvelduse koha riigi vääringus vääringustatud tehingute puhul arveldavad CSDd keskpangarahas, kui see on praktiline ja võimalik. Muudatusega täpsustatakse, et sularaha arvelduskontod tuleb avada kõnealust vääringut emiteerivas keskpangas ning mitte mis tahes keskpangas, kes selles vääringus tegutseb.

Selleks, et tagada arvelduste turvalisus ja tõhusus, ning kooskõlas CPSS-IOSCO põhimõtetega, tuleb käesolevat sätet täiendada, sätestades, et arvelduse koha riigi vääringus vääringustatud tehingute puhul arveldavad CSDd keskpangarahas, kui see on praktiline ja võimalik. Muudatusega täpsustatakse, et sularaha arvelduskontod tuleb avada kõnealust vääringut emiteerivas keskpangas ning mitte mis tahes keskpangas, kes selles vääringus tegutseb.

Muudatus 30

Muudatus 30

Ettepandud määruse artikkel 39

„CSD võtab vastu nõuetekohase riskijuhtimise raamistiku õiguslike, äri-, tegevus- ja muude riskide kõikehõlmavaks juhtimiseks.”

„CSD võtab vastu nõuetekohase riskijuhtimise raamistiku õiguslike, äri-, tegevus-, süsteemsete ja muude riskide kõikehõlmavaks juhtimiseks.”

Selgitus

Selgitus

CSDsid peetakse süsteemselt olulisteks turuinfrastruktuurideks. Sel põhjusel peavad nende suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded hõlmama süsteemset riski.

CSDsid peetakse süsteemselt olulisteks turuinfrastruktuurideks. Sel põhjusel peavad nende suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded hõlmama süsteemset riski.

Muudatus 31

Muudatus 31

Artikli 40 lõige 2

„2.   CSD koostab eeskirjad, protseduurid ja lepingud nii, et neid saab jõustada kõigis asjaomastes jurisdiktsioonides, sealhulgas liikmepoolse kohustuste täitmatajätmise korral.”

„2.   CSD koostab eeskirjad, protseduurid ja lepingud nii, et neid saab jõustada liikmepoolse kohustuste täitmatajätmise korral.”

Selgitus

Selgitus

See on sõnastuse parandus. Eeskirjade, protseduuride ja lepingute jõustatavus eeldab, et nad on asjaomastes jurisdiktsioonides jõustatavad.

See on sõnastuse parandus. Eeskirjade, protseduuride ja lepingute jõustatavus eeldab, et nad on asjaomastes jurisdiktsioonides jõustatavad.

Muudatus 32

Muudatus 32

Artikli 45 lõige 4

„4.   Väärtpaberite ajutise ülekandmise korral ühendatud CSDde vahel on keelatud kanda neid tagasi enne esimese ülekande muutumist lõplikuks.”

„4.   Väärtpaberite ajutise ülekandmise korral ühendatud CSDde vahel on keelatud kanda neid tagasi või edasi kolmandale CSD-le enne esimese ülekande muutumist lõplikuks.”

Selgitus

Selgitus

See muudatus käsitleb probleeme, mis on seotud võimaliku väärtpaberite tekitamisega, kui ajutine ülekanne tühistatakse ja ajutiselt ülekantud väärtpaberid kantakse üle muule CSD-le. See risk on seotud emissiooni usaldusväärsusega.

See muudatus käsitleb probleeme, mis on seotud võimaliku väärtpaberite tekitamisega, kui ajutine ülekanne tühistatakse ja ajutiselt ülekantud väärtpaberid kantakse üle muule CSD-le. See risk on seotud emissiooni usaldusväärsusega.

Muudatus 33

Muudatus 33

Artikli 45 lõige 8a (uus)

Tekst puudub

„CSD kontostruktuur peab olema kohane osalejate, sh muude CSDde, süsteemidega liitumiseks. Kontostruktuuri peab toetama kohane arvelduste, halduse ja arvestuste kord.”

Selgitus

Selgitus

CSDde vahelised ühendused ei saa kohaselt toimida, kui puudub kohane CSD poolt pakutav kontostruktuur, millega muu CSD saaks liituda, näiteks omnibus-struktuur.

CSDde vahelised ühendused ei saa kohaselt toimida, kui puudub kohane CSD poolt pakutav kontostruktuur, millega muu CSD saaks liituda, näiteks omnibus-struktuur.

Muudatus 34

Muudatus 34

Artikli 45 lõige 9

„9.   ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada lõikes 3 sätestatud tingimused, mille kohaselt iga tüüpi ühenduse kokkulepe tagab ühendatud CSDde ja nende liikmete piisava kaitse, eriti kui CSD kavatseb osaleda teise CSD korraldatavas väärtpaberiarveldussüsteemis, vahendajate kasutamisest tulenevate lõikes 5 osutatud lisariskidejälgimise ja juhtimise, lõikes 6 osutatud kontode võrdlemise meetodid, lõikes 7 osutatud juhud, mil arveldusmeetodi ülekanne makse vastu kasutamine ühenduste kaudu on praktiline ja võimalik, ning nende hindamise meetodid.”

„9.   ESMA töötab EKPSi liikmetega tihedas koostöös välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada lõikes 3 sätestatud tingimused, mille kohaselt iga tüüpi ühenduse kokkulepe tagab ühendatud CSDde ja nende liikmete piisava kaitse, eriti kui CSD kavatseb osaleda teise CSD korraldatavas väärtpaberiarveldussüsteemis, vahendajate kasutamisest tulenevate lõikes 5osutatud lisariskide jälgimise ja juhtimise, lõikes 6 osutatud kontode võrdlemise meetodid, lõikes 7 osutatud juhud, mil arveldusmeetodi ülekanne makse vastu kasutamine ühenduste kaudu on praktiline ja võimalik, lõike 8a sätted kohaste kontostruktuuride ja seonduva korra kohta ning nende hindamise meetodid.”

Selgitus

Selgitus

Selle muudatuse eesmärk on anda alus tehniliste standardite vastuvõtmiseks ESMA poolt seoses kontostruktuuridega CSDde ühenduste jaoks.

Selle muudatuse eesmärk on anda alus tehniliste standardite vastuvõtmiseks ESMA poolt seoses kontostruktuuridega CSDde ühenduste jaoks.

Muudatus 35

Muudatus 35

Artikkel 46

„1.   Kõiki omandiaspekti küsimusi seoses CSD hoitavate finantsinstrumentidega reguleeritakse selle riigi õigusega, kus väärtpaberikontot hoitakse.

2.   Kui kontot kasutatakse arvelduseks väärtpaberiarveldussüsteemis, kohaldatakse seda õigust, mis reguleerib väärtpaberiarveldussüsteemi.

3.   Kui kontot ei kasutata arveldamiseks väärtpaberiarveldussüsteemis, loetakse kõnealune konto olevaks seal, kus on CSD harilik viibimiskoht, nagu määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 593/2008 artiklis 19.

4.   Käesolevas artiklis määratletud mis tahes riigi õiguse kohaldamine tähendab kõnesolevas riigis kehtivate õigusnormide, välja arvatud sealsete rahvusvahelise eraõiguse normide kohaldamist.”

„1.   Ilma et see mõjutaks direktiivi 98/26/EÜ artikleid 2a, 9 ja 10, reguleeritakse kõiki omandiaspekti küsimusi seoses CSD hoitavate finantsinstrumentidega selle riigi õigusega, kus väärtpaberikontot hoitakse. Konto eeldatav asukoht on CSD asukoht, mis määratakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 593/2008 artikliga 19.

2.   Kui konto asukoha liikmesriigi õigus erineb väärtpaberiarveldussüsteemi reguleerivast õigusest ja väärtpaberiarveldussüsteem on määratletud kooskõlas direktiivi 98/26/EÜ artikliga 2, kohaldatakse väärtpaberite arveldussüsteemi suhtes kohaldatavat õigust.

3.   Käesolevas artiklis määratletud mis tahes riigi õiguse kohaldamine tähendab kõnesolevas riigis kehtivate õigusnormide, välja arvatud sealsete rahvusvahelise eraõiguse normide kohaldamist.”

Selgitus

Selgitus

Ettepandud määrus teeb erandi artikli 46 lõikes 1 sätestatud põhireeglist ja lubab valida õigussüsteemi seoses väärtpaberite arveldussüsteemis arvelduseks kasutavata mis tahes kontoga. Väärtpaberite arveldussüsteemi mõiste on määratletud kui vormiline struktuur, mille suhtes kohaldatakse osaleja poolt valitud liikmesriigi seadust
   (3). Seetõttu, kuna osalejad võivad valida väärtpaberite arveldussüsteemi suhtes kohaldatava õiguse, võib valida ka ettepandud määruse artikli 46 lõikes 2 osutatud väärtpaberite arveldussüsteemi reguleeriva õiguse ja see võib erineda CSD asukohast. See tekitab õiguskindlusetust CSD kontodel arveldatavatele väärtpaberitele kohaldatava õiguse osas. Muudatusega soovitakse piirata õigussüsteemi valikut, jättes võimaluse teatavatele juhtudele, kui kontode halduse asukoha liikmesriigi õigus erineb väärtpaberite arveldussüsteemi reguleerivast õigusest.

Ettepandud määrus teeb erandi artikli 46 lõikes 1 sätestatud põhireeglist ja lubab valida õigussüsteemi seoses väärtpaberite arveldussüsteemis arvelduseks kasutavata mis tahes kontoga. Väärtpaberite arveldussüsteemi mõiste on määratletud kui vormiline struktuur, mille suhtes kohaldatakse osaleja poolt valitud liikmesriigi seadust

3

Seetõttu, kuna osalejad võivad valida väärtpaberite arveldussüsteemi suhtes kohaldatava õiguse, võib valida ka ettepandud määruse artikli 46 lõikes 2 osutatud väärtpaberite arveldussüsteemi reguleeriva õiguse ja see võib erineda CSD asukohast. See tekitab õiguskindlusetust CSD kontodel arveldatavatele väärtpaberitele kohaldatava õiguse osas. Muudatusega soovitakse piirata õigussüsteemi valikut, jättes võimaluse teatavatele juhtudele, kui kontode halduse asukoha liikmesriigi õigus erineb väärtpaberite arveldussüsteemi reguleerivast õigusest.

Muudatus 36

Muudatus 36

Artikli 52 lõige 2

„2.   [...]

Pärast üksikasjalikku mõjuhinnangut, asjaomaste äriühingutega konsulteerimist ja võtnud arvesse EBA, ESMA jaEKP arvamusi, võtab komisjon vastu rakendusotsuse vastavalt artiklis 66 osutatud menetlusele. Komisjon põhjendab oma rakendusotsust.

[...]”

„2.   [...]

Pärast üksikasjalikku mõjuhinnangut, asjaomaste CSDdega konsulteerimist javõtnud arvesse EBA,ESMA, EKP ja järelevalveasutuste arvamusi ning ESRNi hinnangut, võtab komisjon vastu rakendusotsuse vastavalt artiklis 66 osutatud menetlusele. Komisjon põhjendab oma rakendusotsust.

[...]”

Selgitus

Selgitus

Muudatusega selgitatakse, et asjaomane ettevõtja on CSD ning et ka ESRN annaks komisjonile oma hinnangu.

Muudatusega selgitatakse, et asjaomane ettevõtja on CSD ning et ka ESRN annaks komisjonile oma hinnangu.

Muudatus 37

Muudatus 37

Artikli 52 lõige 3

„3.   CSD, kes kavatseb arveldada oma väärtpaberiarveldussüsteemi kogu rahapoole või osa sellest vastavalt käesoleva määruse artikli 37 lõikele 2, peab saama loa, et määrata selleks tegevusluba omava krediidiasutuse, nagu on sätestatud direktiivi 2006/48/EÜ II jaotises, välja arvatud juhul, kui käesoleva määruse artikli 53 lõikes 1 osutatud pädev asutus tõendab kättesaadavate tõendite alusel, et ühe krediidiasutuse avatus käesoleva määruse artikli 57 lõigete 3 ja 4 kohaste riskide kontsentratsioonile ei ole piisavalt maandatud. Viimasel juhul võib artikli 53 lõikes 1 osutatud pädev asutus nõuda, et CSD määraks rohkem kui ühe krediidiasutuse. Määratud krediidiasutusi käsitatakse arveldusagentidena”.

„3.   CSD, kes kavatseb arveldada oma väärtpaberiarveldussüsteemi kogu rahapoole või osa sellest vastavalt käesoleva määruse artikli 37 lõikele 2, peab saama loa, et määrata selleks tegevusluba omava krediidiasutuse, nagu on sätestatud direktiivi 2006/48/EÜ II jaotises, välja arvatud juhul, kui käesoleva määruse artikli 53 lõikes 1 osutatud pädev asutus tõendab kättesaadavate tõendite alusel, et ühe krediidiasutuse avatus käesoleva määruse artikli 57 lõigete 3 ja 4 kohaste riskide kontsentratsioonile ei ole piisavalt maandatud. Viimasel juhul võib artikli 53 lõikes 1 osutatud pädev asutus nõuda, et CSD määraks rohkem kui ühe krediidiasutuse. Määratud krediidiasutusi käsitatakse arveldusagentidena direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 lõike d määratluse kohaselt.”

Selgitus

Selgitus

Muudatuse eesmärk on selgitada, et määratud krediidiasutust loetakse arveldusagendiks direktiivi 98/26/EÜ mõttes väärtpaberitehingu sularahaarvelduse osas, millega antakse ülekandekorralduse sularahaarveldusele lõplikkus.

Muudatuse eesmärk on selgitada, et määratud krediidiasutust loetakse arveldusagendiks direktiivi 98/26/EÜ mõttes väärtpaberitehingu sularahaarvelduse osas, millega antakse ülekandekorralduse sularahaarveldusele lõplikkus.

Muudatus 38

Muudatus 38

Artikli 53 lõige 5

„5.   ESMA töötab EKPSi liikmetega konsulteerides välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada teave, mille luba taotlev CSD esitab pädevale asutusele.

[...]”

„5.   ESMA töötab EKPSi ja EBA liikmetega tihedas koostöös välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada teave, mille luba taotlev CSD esitab pädevale asutusele.

[...]”

Selgitus

Selgitus

Selle muudatuse eesmärk on kaasata EBA artikli 53 lõikes 5 osutatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude koostamisse, kuna nende standardite sisu puudutab krediidiasutustega seotud teavet.

Selle muudatuse eesmärk on kaasata EBA artikli 53 lõikes 5 osutatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude koostamisse, kuna nende standardite sisu puudutab krediidiasutustega seotud teavet.

---

(1)  Rõhutatud kiri osutab EKP ettepanekule lisada uus tekst. Läbi kriipsutatud kiri osutab EKP väljajätmisettepanekule.

1

(2)  Vt eelkõige direktiiv 98/26/EÜ, milles viidatakse reguleerivale õigusele ja mitte kohalduvale õigusele.

2

(3)  Vt selles osas direktiivi 98/26/EÜ artiklit 2, milles viidatakse reguleerivale õigusele ja mitte kohalduvale õigusele.

3

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 13.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 310/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 310/32

---

Riiklike jalgpalli teabepunktide loetelu

2012/C 310/03

Ajakohastatud teave tuleks saata järgmisel aadressil: lewp@consilium.europa.eu

| LR | Teenistus | Aadress | Telefon/Faks | E-post |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Police fédérale
  Direction générale de la police administrative
  Direction des opérations et informations
  Sécurité intégrale football (SIF) | Rue Fritz Toussaintstraat 8 |
| 1050 Bruxelles |

LR

Teenistus

Aadress

Telefon/Faks

E-post

BE

Police fédérale

Direction générale de la police administrative

Direction des opérations et informations

Sécurité intégrale football (SIF)

Rue Fritz Toussaintstraat 8

1050 Bruxelles

+32 26426019

+32 26426070

+32 26464940 (Faks)

ivv-sif@skynet.be

BG

National Information Centre

| — | Sport Events Security Unit |
| --- | --- |

—

Sport Events Security Unit

Criminal Police Department

National Police Chief Directorate

Ministry of Interior

| Alexander Malinov blvd. 1 |
| --- |
| 1715 Sofia |

Alexander Malinov blvd. 1

1715 Sofia

+359 29828610

+359 29316080 (Faks)

nfip@mvr.bg

CZ

Policejní prezidium České republiky

Úřad služby kriminální policie a vyšetřování

(Police Presidium of the Czech Republic

Bureau of Criminal Police and Investigation Service)

| Strojnická 27 |
| --- |
| PO Box 62/KPV |
| 170 89 Praha 7 |

Strojnická 27

PO Box 62/KPV

170 89 Praha 7

+420 974824105

+420 974824150

+420 603190315

+420 603190084

+420 974824289 (Faks)

uskpv.podatelna@mvcr.cz

cz.sis@mvcr.cz

DK

Danish National Police

Communication Centre

| Ejby Industrivej 125-135 |
| --- |
| 2620 Glostrup |

Ejby Industrivej 125-135

2620 Glostrup

+45 33430601

+45 33322771 (Faks)

NEC@politi.dk

DE

Landesamt für Zentrale Polizeiliche Dienste Nordrhein-Westfalen (LZPD NRW)

Zentrale Informationsstelle Sporteinsätze (ZIS)

Central Sports Intelligence Unit Germany

| Hammfelddamm 4a |
| --- |
| 41460 Neuss |

Hammfelddamm 4a

41460 Neuss

+49 2034175-4130

+49 2034175-4131

+49 2034175-4257

+49 2034175-4258

+49 2034175-4904 (Faks)

zis@polizei.nrw.de

EE

Politsei- ja Piirivalveamet

korrakaitsepolitseiosakond

arendusbüroo

koordinatsioonitalitus

| Ädala 4e |
| --- |
| 10614 Tallinn |

Ädala 4e

10614 Tallinn

+372 6123229

+372 6123910 (24 h)

+372 6123209 (Faks)

nfip.estonia@list.pol.ee

EL

Ministry of Public Order and Citizen Protection/Hellenic Police Headquarters/General Policing Division

| P. Kanellopoulou Ave. 4 |
| --- |
| 101 77 Athens |

P. Kanellopoulou Ave. 4

101 77 Athens

+30 2106924929

+30 6977788519

+30 2106998150 (Faks)

nfipgreece@astynomia.gr

ES

National Sport Office -Oficina Nacional de Deportes-

Secretaría General de la Comisaría General de Seguridad Ciudadana

| Calle Julián González Segador, s/n |
| --- |
| 28043 Madrid |

Calle Julián González Segador, s/n

28043 Madrid

+34 915822710

+34 915822711

+34 915822712 (Faks)

ond@policia.es

FR

Direction centrale de la sécurité publique

Division nationale de lutte contre le hooliganisme

| 11 rue Cambacérès |
| --- |
| 75011 Paris |

11 rue Cambacérès

75011 Paris

+33 149274845

+33 140072279 (Faks)

dcsp.pnif@interieur.gouv.fr

IE

National Football Information Points, National Criminal Intelligence

Security and Intelligence

| Garda Headquarters |
| --- |
| Phoenix Park |
| Dublin 8 |

Garda Headquarters

Phoenix Park

Dublin 8

+353 16661815

SI_NCIU@garda.ie

IT

Ministero dell'Interno

Dipartimento della Pubblica Sicurezza

Ufficio Ordine Pubblico

| Piazza del Viminale 1 |
| --- |
| 00184 Roma RM |

Piazza del Viminale 1

00184 Roma RM

+39 0646527993

+39 0646547798 (Faks)

cnims@interno.it

CY

Ministry of Justice and Public Order

Cyprus Police Headquarters, Operations Branch

National Football Information Point

| Antistratigou Evangelou |
| --- |
| Floraki str. |
| 1478 Nicosia |

Antistratigou Evangelou

Floraki str.

1478 Nicosia

+357 22808559

+357 22808341 (Faks)

nfiphq@police.gov.cy

LV

Central Public Order Police Department of State Police

| Čiekurkalna 1. līnija K-4 |
| --- |
| Rīga, LV-1026 |

Čiekurkalna 1. līnija K-4

Rīga, LV-1026

+371 67829335

+371 67829449 (Faks)

pasakumi@vp.gov.lv

LT

Police Department under the MoI Public Police Board

| Saltoniskiu g. 19 |
| --- |
| LT-08105 Vilnius |

Saltoniskiu g. 19

LT-08105 Vilnius

+370 52719867

+370 52717951 (Faks)

nfip-lithuania@policija.lt

For urgent cases (24/7 service)

Lithuanian Criminal Police Bureau

International Liaison Office

| Liepyno g. 7 |
| --- |
| LT-08105 Vilnius |

Liepyno g. 7

LT-08105 Vilnius

+370 52719900

+370 52719924 (Faks)

office@ilnb.lt

LU

Direction générale de la police Grand-Ducale

Direction des opérations et de la prévention

2957 Luxembourg

+352 49972360

+352 49972399 (Faks)

dop@police.etat.lu

HU

Hungarian National Police

Law Enforcement Directorate

Public Order Department

| Budapest |
| --- |
| Teve u. 4–6. |
| 1139 |

Budapest

Teve u. 4–6.

1139

+36 14435507

+36 14435543 (Faks)

nfiphungary@orfk.police.hu

MT

Police General Headquarters

Protective Services

Malta Police Force

| Police General Headquarters |
| --- |
| St. Calcidonio Square |
| Floriana |
| FRN 1530 |

Police General Headquarters

St. Calcidonio Square

Floriana

FRN 1530

+356 21224001

+356 21226183 (Faks)

carmelo.magri@gov.mt

NL

National Football Information Point, CIV

| PO Box 8300 |
| --- |
| 3503 RH Utrecht |

PO Box 8300

3503 RH Utrecht

+31 306577222

+31 306577239 (Faks)

civ@wxs.nl

civ@utrecht.politie.nl

http://www.civ-voetbal.com

AT

Bundesministerium für Inneres (Ministry of Interior)

Generaldirektion für die öffentliche Sicherheit

Abteilung II/11 — Sportangelegenheiten

| Türkenstraße 22 |
| --- |
| 1090 Wien |

Türkenstraße 22

1090 Wien

+43 13131085501

+43 13131085590 (Faks)

BMI-II-11@bmi.gv.at

PL

General Headquarters of Police

General Police Staff

National Football Information Point

| ul. Puławska 148/150 |
| --- |
| 02-624 Warszawa |

ul. Puławska 148/150

02-624 Warszawa

+48 226015034

+48 226013537

+48 226012823

+48 226015001 (Faks)

kpk@policja.gov.pl

PT

Polícia de Segurança Pública

Direcção Nacional

Departamento de Informações Policiais

| Largo da Penha de França 1.o |
| --- |
| 1199-010 Lisboa |

Largo da Penha de França 1.o

1199-010 Lisboa

+351 218111000

+351 218147705 (Faks)

pnif@psp.pt

RO

Ministry of Administration and Interior/General Inspectorate of Romanian Gendarmerie — National Football Information Point

| Str. Jandarmeriei nr. 9-11, sector 1 |
| --- |
| 013894 București |

Str. Jandarmeriei nr. 9-11, sector 1

013894 București

+40 213198065

+40 214096557

+40 213198065 (Faks)

nfip@mai.gov.ro

SI

Ministry of the Interior

Uniformed Police Directorate

General Police Division

| Štefanova ulica 2 |
| --- |
| SI-1501 Ljubljana |

Štefanova ulica 2

SI-1501 Ljubljana

+386 14284989

+386 14284751

+386 14284791 (Faks)

ssp.uup@policija.si

SK

Národné informačné centrum NUI Bratislava

(NFIP Bratislava)

| Vajnorská 25 |
| --- |
| Bratislava |

Vajnorská 25

Bratislava

+421 0961050318

+421 0961059002 (Faks)

divackenasilie@minv.sk

nic@nui.minv.sk (vaid ELi mittekuuluvad riigid)

FI

Helsinki Police, Operational Policing Department

| Pasilanraitio 11 |
| --- |
| FI-00240 Helsinki |

Pasilanraitio 11

FI-00240 Helsinki

+358 718776111

+358 718772812 (Faks)

nfip-fin@poliisi.fi

SE

National Bureau of Investigation, International Police Cooperation Division (IPO)

| Box 12256 |
| --- |
| SE-102 26 Stockholm |

Box 12256

SE-102 26 Stockholm

+46 105637000

+46 86514203 (Faks)

ipo@rkp.police.se

UK

UKFPU (United Kingdom Football Policing Unit)

| PO Box 51997 |
| --- |
| London |
| SW9 6TN |

PO Box 51997

London

SW9 6TN

+44 2077857161-82

+44 2077857184 (Faks)

footballdesk@fpu.pnn.police.uk

Europol

| | Visitors address:





  Eisenhowerlaan 73 |
| --- | --- |
| 2517 KK Den Haag |
| NEDERLAND |

Visitors address:

Eisenhowerlaan 73

2517 KK Den Haag

NEDERLAND

| | Postal address:





  Europol |
| --- | --- |
| PO Box 908 50 |
| 2509 LW Den Haag |
| NEDERLAND |

Postal address:

Europol

PO Box 908 50

2509 LW Den Haag

NEDERLAND

+31 703531022

O1@europol.europa.eu

navarroj@europol.europa.eu

---

Euroopa Komisjon

| 13.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 310/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 310/36

---

Euro vahetuskurss (1)

12. oktoober 2012

2012/C 310/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2970 |
| JPY | Jaapani jeen | 101,70 |
| DKK | Taani kroon | 7,4589 |
| GBP | Inglise nael | 0,80650 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,6830 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2093 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,4005 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,950 |
| HUF | Ungari forint | 281,40 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6961 |
| PLN | Poola zlott | 4,0978 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5648 |
| TRY | Türgi liir | 2,3437 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2654 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2678 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,0541 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5815 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5834 |
| KRW | Korea vonn | 1 441,35 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,1779 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,1267 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5223 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 438,76 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9658 |
| PHP | Filipiini peeso | 53,744 |
| RUB | Vene rubla | 40,2000 |
| THB | Tai baat | 39,740 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6428 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,6949 |
| INR | India ruupia | 68,5060 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2970

JPY

Jaapani jeen

101,70

DKK

Taani kroon

7,4589

GBP

Inglise nael

0,80650

SEK

Rootsi kroon

8,6830

CHF

Šveitsi frank

1,2093

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,4005

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,950

HUF

Ungari forint

281,40

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6961

PLN

Poola zlott

4,0978

RON

Rumeenia leu

4,5648

TRY

Türgi liir

2,3437

AUD

Austraalia dollar

1,2654

CAD

Kanada dollar

1,2678

HKD

Hongkongi dollar

10,0541

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5815

SGD

Singapuri dollar

1,5834

KRW

Korea vonn

1 441,35

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,1779

CNY

Hiina jüaan

8,1267

HRK

Horvaatia kuna

7,5223

IDR

Indoneesia ruupia

12 438,76

MYR

Malaisia ringit

3,9658

PHP

Filipiini peeso

53,744

RUB

Vene rubla

40,2000

THB

Tai baat

39,740

BRL

Brasiilia reaal

2,6428

MXN

Mehhiko peeso

16,6949

INR

India ruupia

68,5060

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 13.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 310/37 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 310/37

---

Kutse osaleda liikmena mitut valdkonda hõlmavas ja sõltumatus eksperdirühmas, mis annab nõu tõhusate tervishoidu investeerimise viiside kohta

2012/C 310/05

Käesolev osalemiskutse on adresseeritud ekspertidele, kes soovivad saada mitut valdkonda hõlmava ja sõltumatu eksperdirühma liikmeks, mis annab nõu tõhusate tervishoidu investeerimise viiside kohta (edaspidi „eksperdirühm”) ning mis on loodud komisjoni 5. juuli 2012. aasta otsusega 2012/C 198/06 (1).

Eksperdirühma ülesanne on anda komisjonile sõltumatut ja mitut valdkonda hõlmavat nõu tõhusate tervishoidu investeerimise viiside kohta. Eksperdirühma tegevus põhineb pädevuse, sõltumatuse, mitme valdkonna hõlmamise ja läbipaistvuse põhimõtetel.

Eksperdirühma koosseis ja pädevus

Eksperdirühmal võib olla maksimaalselt 17 liiget ja see võib omal initsiatiivil ja komisjoni nõusolekul kaasata väliseksperte ja ELi muude organite eksperte, et saada abi spetsiifilistes küsimustes tehtava töö puhul. Need kaasatud eksperdid osalevad vaadeldava teemaga seotud tegevuses ja aruteludes ning neil on samad ülesanded, kohustused ja õigused kui komitee liikmetel.

Komisjon nimetab eksperdirühma liikmed nende teadmiste põhjal ühes või mitmes pädevusvaldkonnas, nii et liikmed koos kataks võimalikult palju eri teadusharusid. Pädevusvaldkonnad on sätestatud otsuse 2012/C 198/06 I lisas.

Eksperdirühma liikmed nimetatakse ametisse kolmeks aastaks ja nad ei või ametis olla rohkem kui kolm järjestikust ametiaega. Liikmed jäävad ametisse kuni uute liikmete nimetamiseni või kuni nad uuesti nimetatakse.

Huvitatud eksperdid võivad esitada taotluse saada eksperdirühma liikmeks.

Liikmeks saamise kriteeriumid

Taotluse esitajal peab olema:

| — | kõrgharidus asjaomases teadusvaldkonnas, |
| --- | --- |

—

kõrgharidus asjaomases teadusvaldkonnas,

| — | vähemalt 10 aastat erialast töökogemust, |
| --- | --- |

—

vähemalt 10 aastat erialast töökogemust,

| — | hea inglise keele oskus. |
| --- | --- |

—

hea inglise keele oskus.

Käesolev konkurss on avatud ekspertidele Euroopast ja mujalt maailmast.

Valikukriteeriumid

Eelistatakse kandidaate, kellel on:

| — | erialane töökogemus, mis on asjakohane otsuse 2012/C 198/06 I lisas loetletud valdkondadega seotud töös osalemiseks; |
| --- | --- |

—

erialane töökogemus, mis on asjakohane otsuse 2012/C 198/06 I lisas loetletud valdkondadega seotud töös osalemiseks;

| — | poliitika väljatöötamise ja rakendamise kogemus piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, eelkõige tervishoiusektoris; |
| --- | --- |

—

poliitika väljatöötamise ja rakendamise kogemus piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, eelkõige tervishoiusektoris;

| — | tõestatud eeskujulikud teaduslikud ekspertteadmised ühes või eelistatult mitmes valdkonnas, mis on seotud eksperdirühma poolt käsitletava valdkonnaga; |
| --- | --- |

—

tõestatud eeskujulikud teaduslikud ekspertteadmised ühes või eelistatult mitmes valdkonnas, mis on seotud eksperdirühma poolt käsitletava valdkonnaga;

| — | erialane töökogemus multidistsiplinaarses ja rahvusvahelises keskkonnas, eelkõige Euroopa kontekstis; |
| --- | --- |

—

erialane töökogemus multidistsiplinaarses ja rahvusvahelises keskkonnas, eelkõige Euroopa kontekstis;

| — | juhtimis- ja teabevahetuskogemused, eelkõige töörühmade töö juhtimises ja korraldamises, keeruka teabe haldamises ja aruannete koostamises. |
| --- | --- |

—

juhtimis- ja teabevahetuskogemused, eelkõige töörühmade töö juhtimises ja korraldamises, keeruka teabe haldamises ja aruannete koostamises.

Valikuprotsess

Valikumenetlus koosneb kolmest etapist:

| i) | taotluste sobivuse ja taotlejate nõuetelevastavuse kontrollimine; |
| --- | --- |

i)

taotluste sobivuse ja taotlejate nõuetelevastavuse kontrollimine;

| ii) | võrdlev hindamine ja kõige sobivamate kandidaatide nimekirja koostamine; ning; |
| --- | --- |

ii)

võrdlev hindamine ja kõige sobivamate kandidaatide nimekirja koostamine; ning;

| iii) | eksperdirühma liikmete nimetamine selle nimekirja alusel. |
| --- | --- |

iii)

eksperdirühma liikmete nimetamine selle nimekirja alusel.

Valikukomisjon luuakse etappide i) ja ii) jaoks ning see koosneb komisjoni ametnikest, kes vastutavad rahvatervise, tervishoiusüsteemide ja teadusuuringute valdkonna poliitika ja õigusaktide eest ning välisekspertide eest.

Valikumenetluse puhul võtab komisjon arvesse järgmisi valikukriteeriume: sõltumatus (võimalikud huvide konfliktid), eri geograafiliste piirkondade esindatus ja sooline tasakaal.

Liikmete nimetamine

Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat nimetab eksperdirühma liikmed valikukomisjoni koostatud kandidaatide nimekirjast.

Eksperdirühma ametisse nimetatud liikmete nimed avaldatakse komisjoni eksperdirühmade ja muude sarnaste üksuste registris (2) ning tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi veebisaidil (3).

Sõltumatus

Eksperdirühma liikmed nimetatakse ametisse isiklikult. Taotlejad peavad lisama deklaratsiooni selle kohta, et nad kohustuvad tegutsema sõltumatult igasugustest välismõjudest ning deklaratsiooni mis tahes huvide kohta, mis võivad kahjustada nende sõltumatust. Neil palutakse kinnitada, et ametisse nimetamise korral nõustuvad nad igal aastal esitama kirjaliku huvide deklaratsiooni ning kirjaliku ja/või suulise huvide deklaratsiooni konkreetse teema kohta, teades, et need avalikustatakse.

Töökoormus ja hüvitised

Taotlejad peavad olema valmis osalema regulaarselt koosolekutel, osalema aktiivselt teaduslikes aruteludes, dokumente läbi vaatama ja eksperdirühmade koosolekutel märkusi tegema, osalema kutse saamise korral õpikodades ja ärakuulamistel ning tegutsema vastavalt vajadusele töörühmade juhataja ja/või raportöörina. Enamik töödokumente on inglise keeles ning koosolekud toimuvad samuti inglise keeles. Kandidaadid peaksid arvestama, et koosolekutel osalemine eeldab üldiselt ettevalmistustööd. Eeldatavasti toimuvad eksperdirühma koosolekud viis kuni kümme korda aastas. Taotlejad peavad olema valmis kasutama oma töös elektroonilisi vahendeid dokumentide haldamiseks ja vahetamiseks ning osalema video- või audiokonverentsidel.

Eksperdirühma liikmetel ja välisekspertidel on õigus hüvitisele seoses nende osalemisega eksperdirühma koosolekutel ja tegutsemisega raportöörina konkreetsete teemade puhul. Hüvitised on sätestatud otsuse 2012/C 198/06 II lisas.

Samuti kaetakse vastavalt komisjoni kehtestatud eeskirjadele liikmete reisikulud ning neile makstakse päevaraha.

Taotlemise kord

Huvitatud ekspertidel palutakse täita ja esitada elektrooniline taotlusvorm, millele tuleb lisada elulookirjeldus ja publikatsioonide loetelu.

Taotluste esitamise kord, taotlusvorm ja isikuandmete kaitse põhimõtted on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/health/healthcare/consultations/call_expertpanel_healthinnovation_en.htm

Taotluste esitamise tähtaeg on 23. november 2012.

Arvesse võetakse ainult elektroonilisi avaldusi, mis on saadetud eespool osutatud veebilehe kaudu.

Taotlus loetakse vastuvõetavaks ainult siis, kui see sisaldab:

| — | täidetud kohustuslikku taotlusvormi; |
| --- | --- |

—

täidetud kohustuslikku taotlusvormi;

| — | elulookirjeldust, mis soovitavalt ei ületa kolme lehekülge (lisada taotlusvormile); |
| --- | --- |

—

elulookirjeldust, mis soovitavalt ei ületa kolme lehekülge (lisada taotlusvormile);

| — | loetelu taotleja teaduslikest publikatsioonidest (lisada taotlusvormile); |
| --- | --- |

—

loetelu taotleja teaduslikest publikatsioonidest (lisada taotlusvormile);

| — | tõepäraselt täidetud huvide deklaratsiooni (lisada taotlusvormile). |
| --- | --- |

—

tõepäraselt täidetud huvide deklaratsiooni (lisada taotlusvormile).

Hiljem võib taotlejalt nõuda täiendavaid dokumente. Kõiki avaldusi käsitletakse konfidentsiaalsena.

Komisjon teatab kandidaatidele valikumenetluse tulemustest nii kiiresti kui võimalik.

Kontaktandmed

Käesoleva osalemiskutse kohta saab lisateavet järgmisel e-postiaadressil:

SANCO-CALL-PANEL@ec.europa.eu

Isikuandmete kaitse

Komisjon tagab, et taotlejate isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1). Eelkõige kohaldatakse seda kõnealuste andmete konfidentsiaalsuse ja kaitstuse tagamiseks.

Isikuandmete töötlemise eest vastutav ametnik käesoleva osalemiskutse raames on tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi üksuse D3 juhataja Tapani Piha.

Kui taotleja soovib üksikasjalikumat teavet isikuandmete töötlemise ulatuse, eesmärgi ja viiside kohta käesoleva osalemiskutse raames, palutakse tal tutvuda isikuandmete kaitse põhimõtetega, mis on avaldatud osalemiskutse veebilehel, mille aadress on märgitud eespool.

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:198:0007:0011:ET:PDF

(2)  http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/

(3)  http://ec.europa.eu/dgs/health_consumer/index_en.htm

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 13.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 310/40 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 310/40

---

Teatis ettevõtjatele – Teatavate tööstus- ja põllumajandustoodete suhtes kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tariifide peatamist käsitlevate taotluste uus voor

2012/C 310/06

Ettevõtjatele on teatatud, et komisjon on saanud taotlusi 2013. aasta juuli vooruks kooskõlas ühepoolsete tariifide peatamist ja tariifikvoote käsitleva komisjoni teatises (2011/C 363/02) (1) ettenähtud halduskokkulepetega.

Selliste toodete loetelu, mille suhtes on taotletud tollimaksu peatamist, on nüüd kättesaadav tolliliitu käsitleval Euroopa Komisjoni temaatilisel veebisaidil (2).

Ettevõtjatele on ka teatatud, et kohalike ametiasutuste kaudu komisjonile uute taotluste kohta vastuväidete esitamise tähtaeg on 10. detsember 2012, mis on tolliküsimuste töörühma teise kavandatud koosoleku kuupäev.

Taotluste staatusest ülevaate saamiseks soovitatakse ettevõtjatel regulaarselt jälgida kõnealust loetelu.

Lisateavet ühepoolsete tariifide peatamise menetluse kohta saab Euroopa veebisaidilt:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/suspensions/index_en.htm

---

(1)  ELT C 363, 13.12.2011, lk 6.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=en

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 13.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 310/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 310/41

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6721 – First Reserve Management/SK Capital Partners/TPC)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 310/07

| 1. | 8. oktoobril 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad First Reserve Management, L.P. (edaspidi „First Reserve”, Ameerika Ühendriigid) ja SK Capital Partners (edaspidi „SK”, Ameerika Ühendriigid) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja TPC Group Inc. (edaspidi „TPC”, Ameerika Ühendriigid) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

8. oktoobril 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad First Reserve Management, L.P. (edaspidi „First Reserve”, Ameerika Ühendriigid) ja SK Capital Partners (edaspidi „SK”, Ameerika Ühendriigid) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja TPC Group Inc. (edaspidi „TPC”, Ameerika Ühendriigid) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | First Reserve: investeerimine börsivälistesse ettevõtetesse ja infrastruktuuri, spetsialiseerudes energeetikatööstusele, sh naftaväljade teenused, energiainfrastruktuur ja energiareservid; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

First Reserve: investeerimine börsivälistesse ettevõtetesse ja infrastruktuuri, spetsialiseerudes energeetikatööstusele, sh naftaväljade teenused, energiainfrastruktuur ja energiareservid;

| — | SK: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, kes keskendub eriotstarbeliste materjalide, kemikaalide ja tervishoiusektoritele ning; |
| --- | --- |

—

SK: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, kes keskendub eriotstarbeliste materjalide, kemikaalide ja tervishoiusektoritele ning;

| — | TPC: lisandväärtusega toodete tootmine naftakeemiatoorainetest, näiteks C4 ja C3 süsivesinikud, mida kasutatakse kõrgetasemeliste ekspluatatsiooniomadustega ja erikemikaalide tootmisel. |
| --- | --- |

—

TPC: lisandväärtusega toodete tootmine naftakeemiatoorainetest, näiteks C4 ja C3 süsivesinikud, mida kasutatakse kõrgetasemeliste ekspluatatsiooniomadustega ja erikemikaalide tootmisel.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6721 – First Reserve Management/SK Capital Partners/TPC):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6721 – First Reserve Management/SK Capital Partners/TPC):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---