# Europeiska unionens C 296E/2012

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.CE2012.296.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 296E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 55 årgången2 oktober 2012 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.CE2012.296.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 296E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

55 årgången2 oktober 2012

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2011–2012Sammanträdena den 5–7 april 2011Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 176 E, 16.6.2011.ANTAGNA TEXTER |
| | Tisdagen den 5 april 2011 |
| 2012/C 296E/01 | Migrationsströmmar till följd av instabilitet: Omfattning och roll för EU:s utrikespolitikEuropaparlamentets resolution av den 5 april 2011 om migrationsströmmar till följd av instabilitet: omfattning och roll för EU:s utrikespolitik (2010/2269(INI)) | 1 |
| 2012/C 296E/02 | Kvinnors roll inom jordbruket och i landsbygdsområdenEuropaparlamentets resolution av den 5 april 2011 om kvinnors roll inom jordbruket och i landsbygdsområden (2010/2054(INI)) | 13 |
| 2012/C 296E/03 | EU-finansieringen vid avvecklingen av kärnkraftverk i de nya medlemsstaternaEuropaparlamentets resolution av den 5 april 2011 om EU-finansieringens effektivitet och ändamålsenlighet vid avveckling av kärnkraftverk i de nya medlemsstaterna (2010/2104(INI)) | 19 |
| 2012/C 296E/04 | Ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnorEuropaparlamentets resolution av den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (2010/2209(INI)) | 26 |
| | Onsdagen den 6 april 2011 |
| 2012/C 296E/05 | Den framtida EU-politiken för internationella investeringarEuropaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om den framtida EU-politiken för internationella investeringar (2010/2203(INI)) | 34 |
| 2012/C 296E/06 | Skydd av Europeiska unionens finansiella intressen – Kampen mot bedrägerier – Årsrapport 2009Europaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om skydd av Europeiska unionens finansiella intressen – Kampen mot bedrägerier – Årsrapport 2009 (2010/2247(INI)) | 40 |
| 2012/C 296E/07 | Regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivåEuropaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om tillämpningen av förordning (EG) nr 2004/2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (2010/2201(INI)) | 46 |
| 2012/C 296E/08 | Styrelseformer och partnerskap på den inre marknadenEuropaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om styrelseformer och partnerskap på den inre marknaden (2010/2289(INI)) | 51 |
| 2012/C 296E/09 | En inre marknad för européerEuropaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om en inre marknad för européer (2010/2278(INI)) | 59 |
| 2012/C 296E/10 | En inre marknad för företag och tillväxtEuropaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om en inre marknad för företag och tillväxt (2010/2277(INI)) | 70 |
| | Torsdagen den 7 april 2011 |
| 2012/C 296E/11 | Situationen i Syrien, Bahrain och JemenEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om situationen i Syrien, Bahrain och Jemen | 81 |
| 2012/C 296E/12 | Fjärde FN-konferensen om de minst utvecklade ländernaEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om FN:s fjärde konferens om de minst utvecklade länderna | 85 |
| 2012/C 296E/13 | 2010 års framstegsrapport om IslandEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om 2010 års framstegsrapport om Island | 89 |
| 2012/C 296E/14 | Framstegsrapporten 2010 för f.d. jugoslaviska republiken MakedonienEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om framstegsrapporten 2010 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien | 94 |
| 2012/C 296E/15 | Situationen i ElfenbenskustenEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om situationen i Elfenbenskusten | 101 |
| 2012/C 296E/16 | Översynen av den europeiska grannskapspolitiken - den östliga dimensionenEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken – den östliga dimensionen | 105 |
| 2012/C 296E/17 | Översyn av den europeiska grannskapspolitiken – den sydliga dimensionenEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken – den sydliga dimensionen | 114 |
| 2012/C 296E/18 | Användningen av sexuellt våld i konflikter i Nordafrika och MellanösternEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om användningen av sexuellt våld i konflikter i Nordafrika och Mellanöstern | 126 |
| 2012/C 296E/19 | Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2009Europaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2009 (2010/2248(INI)) | 130 |
| 2012/C 296E/20 | Fallet Ai Weiwei i KinaEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om fallet Ai Weiwei | 137 |
| 2012/C 296E/21 | Förbud mot valen till den tibetanska exilregeringen i NepalEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om förbudet i Nepal mot att rösta i valet till den tibetanska exilregeringen | 138 |
| 2012/C 296E/22 | ZimbabweEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om Zimbabwe | 140 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

EuropaparlamentetSESSIONEN 2011–2012Sammanträdena den 5–7 april 2011Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 176 E, 16.6.2011.ANTAGNA TEXTER

Tisdagen den 5 april 2011

2012/C 296E/01

Migrationsströmmar till följd av instabilitet: Omfattning och roll för EU:s utrikespolitikEuropaparlamentets resolution av den 5 april 2011 om migrationsströmmar till följd av instabilitet: omfattning och roll för EU:s utrikespolitik (2010/2269(INI))

1

2012/C 296E/02

Kvinnors roll inom jordbruket och i landsbygdsområdenEuropaparlamentets resolution av den 5 april 2011 om kvinnors roll inom jordbruket och i landsbygdsområden (2010/2054(INI))

13

2012/C 296E/03

EU-finansieringen vid avvecklingen av kärnkraftverk i de nya medlemsstaternaEuropaparlamentets resolution av den 5 april 2011 om EU-finansieringens effektivitet och ändamålsenlighet vid avveckling av kärnkraftverk i de nya medlemsstaterna (2010/2104(INI))

19

2012/C 296E/04

Ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnorEuropaparlamentets resolution av den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (2010/2209(INI))

26

Onsdagen den 6 april 2011

2012/C 296E/05

Den framtida EU-politiken för internationella investeringarEuropaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om den framtida EU-politiken för internationella investeringar (2010/2203(INI))

34

2012/C 296E/06

Skydd av Europeiska unionens finansiella intressen – Kampen mot bedrägerier – Årsrapport 2009Europaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om skydd av Europeiska unionens finansiella intressen – Kampen mot bedrägerier – Årsrapport 2009 (2010/2247(INI))

40

2012/C 296E/07

Regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivåEuropaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om tillämpningen av förordning (EG) nr 2004/2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (2010/2201(INI))

46

2012/C 296E/08

Styrelseformer och partnerskap på den inre marknadenEuropaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om styrelseformer och partnerskap på den inre marknaden (2010/2289(INI))

51

2012/C 296E/09

En inre marknad för européerEuropaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om en inre marknad för européer (2010/2278(INI))

59

2012/C 296E/10

En inre marknad för företag och tillväxtEuropaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om en inre marknad för företag och tillväxt (2010/2277(INI))

70

Torsdagen den 7 april 2011

2012/C 296E/11

Situationen i Syrien, Bahrain och JemenEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om situationen i Syrien, Bahrain och Jemen

81

2012/C 296E/12

Fjärde FN-konferensen om de minst utvecklade ländernaEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om FN:s fjärde konferens om de minst utvecklade länderna

85

2012/C 296E/13

2010 års framstegsrapport om IslandEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om 2010 års framstegsrapport om Island

89

2012/C 296E/14

Framstegsrapporten 2010 för f.d. jugoslaviska republiken MakedonienEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om framstegsrapporten 2010 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

94

2012/C 296E/15

Situationen i ElfenbenskustenEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om situationen i Elfenbenskusten

101

2012/C 296E/16

Översynen av den europeiska grannskapspolitiken - den östliga dimensionenEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken – den östliga dimensionen

105

2012/C 296E/17

Översyn av den europeiska grannskapspolitiken – den sydliga dimensionenEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken – den sydliga dimensionen

114

2012/C 296E/18

Användningen av sexuellt våld i konflikter i Nordafrika och MellanösternEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om användningen av sexuellt våld i konflikter i Nordafrika och Mellanöstern

126

2012/C 296E/19

Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2009Europaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2009 (2010/2248(INI))

130

2012/C 296E/20

Fallet Ai Weiwei i KinaEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om fallet Ai Weiwei

137

2012/C 296E/21

Förbud mot valen till den tibetanska exilregeringen i NepalEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om förbudet i Nepal mot att rösta i valet till den tibetanska exilregeringen

138

2012/C 296E/22

ZimbabweEuropaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om Zimbabwe

140

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 5 april 2011 |
| 2012/C 296E/23 | Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Polen – Podkarpackie – maskintillverkningEuropaparlamentets resolution av den 5 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/013 PL/Podkarpackie – maskintillverkning från Polen) (KOM(2011)0062 – C7-0056/2011 – 2011/2045(BUD)) | 144 |
| BILAGA | 146 |
| 2012/C 296E/24 | Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Tjeckien - UnileverEuropaparlamentets resolution av den 5 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/010 CZ/Unilever från Tjeckien) (KOM(2011)0061 – C7-0055/2011 – 2011/2044(BUD)) | 146 |
| BILAGA | 148 |
| 2012/C 296E/25 | Produkter och teknik med dubbla användningsområden ***IEuropaparlamentets ändringar antagna den 5 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1334/2000 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden (KOM(2008)0854 – C7-0062/2010 – 2008/0249(COD)) | 148 |
| 2012/C 296E/26 | Statsstödda exportkrediter ***IEuropaparlamentets ändringar antagna den 5 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpningen av vissa riktlinjer för statsstödda exportkrediter (KOM(2006)0456 – C7-0050/2010 – 2006/0167(COD)) | 165 |
| | Onsdagen den 6 april 2011 |
| 2012/C 296E/27 | Förslag till ändringsbudget nr 1/2011 - Avsnitt III - KommissionenEuropaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2011 för budgetåret 2011, avsnitt III – kommissionen (07704/2011 – C7-0072/2011 – 2011/2022(BUD)) | 172 |
| 2012/C 296E/28 | Användning av EU:s solidaritetsfond - Översvämningar 2010 i Polen, Slovakien, Ungern, Tjeckien, Kroatien och RumänienEuropaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om användning av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2011)0010 – C7-0023/2011 – 2011/2021(BUD)) | 173 |
| BILAGA | 174 |
| 2012/C 296E/29 | De fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan EG och Komorerna ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Unionen Komorerna (15572/2010 – C7-0020/2011 – 2010/0287(NLE)) | 174 |
| 2012/C 296E/30 | Ingående av ett avtal i form av ett protokoll mellan EU och Jordanien ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal i form av ett protokoll mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien i syfte att inrätta en tvistelösningsmekanism som ska tillämpas på tvister under handelsbestämmelserna i Europa–Medelhavsavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan (13758/2010 – C7-0057/2011 – 2010/0173(NLE)) | 175 |
| 2012/C 296E/31 | Ingående av ett avtal mellan EU och Marocko om inrättande av en tvistelösningsmekanism ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om inrättande av en tvistelösningsmekanism (13754/2010 – C7-0431/2010 – 2010/0181(NLE)) | 176 |
| 2012/C 296E/32 | Ingående av ett avtal i form av ett protokoll mellan EU och Arabrepubliken Egypten ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal i form av ett protokoll mellan Europeiska unionen och Arabrepubliken Egypten om inrättande av en tvistlösningsmekanism för handelsbestämmelserna i Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan (13762/2010 – C7-0372/2010 – 2010/0229(NLE)) | 176 |
| 2012/C 296E/33 | Ukrainas deltagande i unionsprogram ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Ukraina om de allmänna principerna för Ukrainas deltagande i unionsprogram (13604/2010 – C7-0401/2010 – 2010/0218(NLE)) | 177 |
| 2012/C 296E/34 | Import av fiskeriprodukter, levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor från Grönland ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om förslaget till rådets beslut om regler för import till Europeiska unionen av fiskeriprodukter, levande musslor, tagghudingar, manteldjur, marina snäckor och biprodukter av dessa från Grönland (KOM(2010)0176 – C7-0136/2010 – 2010/0097(COD)) | 178 |
| P7_TC1-COD(2010)0097Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 april 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om regler för import till Europeiska unionen av fiskeriprodukter, levande musslor, tagghudingar, manteldjur, marina snäckor och biprodukter av dessa från Grönland [Ändring 1] (
  1
  ) | 179 |
| 2012/C 296E/35 | Miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla internationellt skydd ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla internationellt skydd (omarbetning) (KOM(2009)0554 – C7-0248/2009 – 2009/0165(COD)) | 184 |
| P7_TC1-COD(2009)0165Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 april 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011.../EU om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla internationellt skydd (omarbetning) | 185 |
| BILAGA I | 216 |
| BILAGA II | 216 |
| BILAGA III | 217 |
| 2012/C 296E/36 | Europeisk statistik om turism ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeisk statistik om turism (KOM(2010)0117 – C7-0085/2010 – 2010/0063(COD)) | 223 |
| P7_TC1-COD(2010)0063Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 april 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om europeisk statistik om turism och om upphävande av rådets direktiv 95/57/EG | 223 |
| 2012/C 296E/37 | Gemenskapens finansieringsåtgärder för genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken och havsrättsligt arbete ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 861/2006 om gemenskapens finansieringsåtgärder för genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken och havsrättsligt arbete (KOM(2010)0145 – C7-0107/2010 – 2010/0080(COD)) | 224 |
| P7_TC1-COD(2010)0080Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 april 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 861/2006 om gemenskapens finansieringsåtgärder för genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken och havsrättsligt arbete | 225 |
| 2012/C 296E/38 | Fiske – tekniska övergångsbestämmelser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1288/2009 om fastställande av tekniska övergångsbestämmelser för perioden 1 januari 2010–30 juni 2011 (KOM(2010)0488 – C7-0282/2010 – 2010/0255(COD)) | 225 |
| P7_TC1-COD(2010)0255Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 april 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 850/98 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer och rådets förordning (EG) nr 1288/2009 om fastställande av tekniska övergångsbestämmelser för perioden 1 januari 2010–30 juni 2011 | 226 |
| 2012/C 296E/39 | Beräkning av inkomster och utgifter för budgetåret 2012 – avsnitt I – parlamentetEuropaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2012 (2011/2018(BUD)) | 226 |
| | Torsdagen den 7 april 2011 |
| 2012/C 296E/40 | Vaccinering mot bluetongue ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2000/75/EG vad gäller vaccinering mot bluetongue (KOM(2010)0666 – 05499/2011 – C7-0032/2011 – 2010/0326(COD)) | 230 |
| P7_TC1-COD(2010)0326Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 april 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om ändring av direktiv 2000/75/EG vad gäller vaccinering mot bluetongue | 231 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 5 april 2011

2012/C 296E/23

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Polen – Podkarpackie – maskintillverkningEuropaparlamentets resolution av den 5 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/013 PL/Podkarpackie – maskintillverkning från Polen) (KOM(2011)0062 – C7-0056/2011 – 2011/2045(BUD))

144

BILAGA

146

2012/C 296E/24

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Tjeckien - UnileverEuropaparlamentets resolution av den 5 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/010 CZ/Unilever från Tjeckien) (KOM(2011)0061 – C7-0055/2011 – 2011/2044(BUD))

146

BILAGA

148

2012/C 296E/25

Produkter och teknik med dubbla användningsområden ***IEuropaparlamentets ändringar antagna den 5 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1334/2000 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden (KOM(2008)0854 – C7-0062/2010 – 2008/0249(COD))

148

2012/C 296E/26

Statsstödda exportkrediter ***IEuropaparlamentets ändringar antagna den 5 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpningen av vissa riktlinjer för statsstödda exportkrediter (KOM(2006)0456 – C7-0050/2010 – 2006/0167(COD))

165

Onsdagen den 6 april 2011

2012/C 296E/27

Förslag till ändringsbudget nr 1/2011 - Avsnitt III - KommissionenEuropaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2011 för budgetåret 2011, avsnitt III – kommissionen (07704/2011 – C7-0072/2011 – 2011/2022(BUD))

172

2012/C 296E/28

Användning av EU:s solidaritetsfond - Översvämningar 2010 i Polen, Slovakien, Ungern, Tjeckien, Kroatien och RumänienEuropaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om användning av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2011)0010 – C7-0023/2011 – 2011/2021(BUD))

173

BILAGA

174

2012/C 296E/29

De fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan EG och Komorerna ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Unionen Komorerna (15572/2010 – C7-0020/2011 – 2010/0287(NLE))

174

2012/C 296E/30

Ingående av ett avtal i form av ett protokoll mellan EU och Jordanien ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal i form av ett protokoll mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien i syfte att inrätta en tvistelösningsmekanism som ska tillämpas på tvister under handelsbestämmelserna i Europa–Medelhavsavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan (13758/2010 – C7-0057/2011 – 2010/0173(NLE))

175

2012/C 296E/31

Ingående av ett avtal mellan EU och Marocko om inrättande av en tvistelösningsmekanism ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om inrättande av en tvistelösningsmekanism (13754/2010 – C7-0431/2010 – 2010/0181(NLE))

176

2012/C 296E/32

Ingående av ett avtal i form av ett protokoll mellan EU och Arabrepubliken Egypten ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal i form av ett protokoll mellan Europeiska unionen och Arabrepubliken Egypten om inrättande av en tvistlösningsmekanism för handelsbestämmelserna i Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan (13762/2010 – C7-0372/2010 – 2010/0229(NLE))

176

2012/C 296E/33

Ukrainas deltagande i unionsprogram ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Ukraina om de allmänna principerna för Ukrainas deltagande i unionsprogram (13604/2010 – C7-0401/2010 – 2010/0218(NLE))

177

2012/C 296E/34

Import av fiskeriprodukter, levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor från Grönland ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om förslaget till rådets beslut om regler för import till Europeiska unionen av fiskeriprodukter, levande musslor, tagghudingar, manteldjur, marina snäckor och biprodukter av dessa från Grönland (KOM(2010)0176 – C7-0136/2010 – 2010/0097(COD))

178

P7_TC1-COD(2010)0097Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 april 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om regler för import till Europeiska unionen av fiskeriprodukter, levande musslor, tagghudingar, manteldjur, marina snäckor och biprodukter av dessa från Grönland [Ändring 1] (
  1
  )

Europaparlamentets och

förordning

1

179

2012/C 296E/35

Miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla internationellt skydd ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla internationellt skydd (omarbetning) (KOM(2009)0554 – C7-0248/2009 – 2009/0165(COD))

184

P7_TC1-COD(2009)0165Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 april 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011.../EU om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla internationellt skydd (omarbetning)

185

BILAGA I

216

BILAGA II

216

BILAGA III

217

2012/C 296E/36

Europeisk statistik om turism ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeisk statistik om turism (KOM(2010)0117 – C7-0085/2010 – 2010/0063(COD))

223

P7_TC1-COD(2010)0063Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 april 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om europeisk statistik om turism och om upphävande av rådets direktiv 95/57/EG

223

2012/C 296E/37

Gemenskapens finansieringsåtgärder för genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken och havsrättsligt arbete ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 861/2006 om gemenskapens finansieringsåtgärder för genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken och havsrättsligt arbete (KOM(2010)0145 – C7-0107/2010 – 2010/0080(COD))

224

P7_TC1-COD(2010)0080Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 april 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 861/2006 om gemenskapens finansieringsåtgärder för genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken och havsrättsligt arbete

225

2012/C 296E/38

Fiske – tekniska övergångsbestämmelser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1288/2009 om fastställande av tekniska övergångsbestämmelser för perioden 1 januari 2010–30 juni 2011 (KOM(2010)0488 – C7-0282/2010 – 2010/0255(COD))

225

P7_TC1-COD(2010)0255Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 april 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 850/98 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer och rådets förordning (EG) nr 1288/2009 om fastställande av tekniska övergångsbestämmelser för perioden 1 januari 2010–30 juni 2011

226

2012/C 296E/39

Beräkning av inkomster och utgifter för budgetåret 2012 – avsnitt I – parlamentetEuropaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2012 (2011/2018(BUD))

226

Torsdagen den 7 april 2011

2012/C 296E/40

Vaccinering mot bluetongue ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2000/75/EG vad gäller vaccinering mot bluetongue (KOM(2010)0666 – 05499/2011 – C7-0032/2011 – 2010/0326(COD))

230

P7_TC1-COD(2010)0326Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 april 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om ändring av direktiv 2000/75/EG vad gäller vaccinering mot bluetongue

231

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet SESSIONEN 2011–2012 Sammanträdena den 5–7 april 2011 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 176 E, 16.6.2011. ANTAGNA TEXTER

Tisdagen den 5 april 2011

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/1

---

Tisdagen den 5 april 2011Migrationsströmmar till följd av instabilitet: Omfattning och roll för EU:s utrikespolitik

P7_TA(2011)0121

Europaparlamentets resolution av den 5 april 2011 om migrationsströmmar till följd av instabilitet: omfattning och roll för EU:s utrikespolitik (2010/2269(INI))

2012/C 296 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1717/2006 av den 15 november 2006 om upprättande av ett stabilitetsinstrument (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1717/2006 av den 15 november 2006 om upprättande av ett stabilitetsinstrument (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1889/2006 av den 20 december 2006 om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1889/2006 av den 20 december 2006 om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (4),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanitärt bistånd (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanitärt bistånd (5),

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (6),

| — | med beaktande av rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta (7),

| — | med beaktande av FN:s internationella konvention om skydd för alla migrerande arbetstagare och deras familjemedlemmar, som antogs den 18 december 1990, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s internationella konvention om skydd för alla migrerande arbetstagare och deras familjemedlemmar, som antogs den 18 december 1990,

| — | med beaktande av Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 och protokollet av den 31 januari 1967 om flyktingars rättsliga ställning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 och protokollet av den 31 januari 1967 om flyktingars rättsliga ställning,

| — | med beaktande av den övergripande strategin för migration, antagen av Europeiska rådet den 13 december 2005, där migrationspolitikens yttre dimension samt de tre huvudprioriteringarna fastställs, dvs. att främja laglig migration, bekämpa olaglig migration och förstärka kopplingen mellan migration och utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den övergripande strategin för migration, antagen av Europeiska rådet den 13 december 2005, där migrationspolitikens yttre dimension samt de tre huvudprioriteringarna fastställs, dvs. att främja laglig migration, bekämpa olaglig migration och förstärka kopplingen mellan migration och utveckling,

| — | med beaktande av den europeiska pakt för invandring och asyl som antogs av rådet i oktober 2008, kommissionens första årsrapport om invandring och asyl från 2009 (KOM(2010)0214) och rådets slutsatser av den 3 juni 2010 om uppföljningen av den europeiska pakten för invandring och asyl, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pakt för invandring och asyl som antogs av rådet i oktober 2008, kommissionens första årsrapport om invandring och asyl från 2009 (KOM(2010)0214) och rådets slutsatser av den 3 juni 2010 om uppföljningen av den europeiska pakten för invandring och asyl,

| — | med beaktande av den gemensamma Afrika–EU-förklaringen om migration och utveckling, som undertecknades i Sirte den 23 november 2006 och som betonar att afrikanska stater och EU:s medlemsstater måste åta sig att verka för ett partnerskap mellan ursprungs-, transit- och destinationsländer i syfte att effektivisera hanteringen av migrationen, detta med hänsyn till dess koppling till utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma Afrika–EU-förklaringen om migration och utveckling, som undertecknades i Sirte den 23 november 2006 och som betonar att afrikanska stater och EU:s medlemsstater måste åta sig att verka för ett partnerskap mellan ursprungs-, transit- och destinationsländer i syfte att effektivisera hanteringen av migrationen, detta med hänsyn till dess koppling till utveckling,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 18–19 juni 2009 om olaglig invandring, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 18–19 juni 2009 om olaglig invandring,

| — | med beaktande av Stockholmsprogrammet för perioden 2010–2014, den europeiska pakten för invandring och asyl och kommissionens handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet (KOM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Stockholmsprogrammet för perioden 2010–2014, den europeiska pakten för invandring och asyl och kommissionens handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet (KOM(2010)0171),

| — | med beaktande av den höga representantens och kommissionens rapport av den 14 mars 2008 om klimatförändring och internationell säkerhet, de tillhörande rekommendationerna av den 18 december 2008 och rådets slutsatser av den 8 december 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den höga representantens och kommissionens rapport av den 14 mars 2008 om klimatförändring och internationell säkerhet, de tillhörande rekommendationerna av den 18 december 2008 och rådets slutsatser av den 8 december 2009,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från ministerkonferensen ”Att bygga migrationspartnerskap”, som hölls i Prag den 27–28 april 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från ministerkonferensen ”Att bygga migrationspartnerskap”, som hölls i Prag den 27–28 april 2009,

| — | med beaktande av FN:s konvention från december 2000 mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och de tillhörande protokollen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från december 2000 mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och de tillhörande protokollen,

| — | med beaktande av det avtal om en agenda för samarbete i migrationsfrågor mellan EU och Libyen som undertecknades i Tripoli den 4 oktober 2010 av kommissionsledamot Cecilia Malmström och kommissionsledamot Štefan Füle på EU:s vägnar och av Moussa Koussa, Libyens minister för utrikesfrågor och internationellt samarbete, och Yunis Al-Obeidi, Libyens minister för allmän säkerhet, på Libyens vägnar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal om en agenda för samarbete i migrationsfrågor mellan EU och Libyen som undertecknades i Tripoli den 4 oktober 2010 av kommissionsledamot Cecilia Malmström och kommissionsledamot Štefan Füle på EU:s vägnar och av Moussa Koussa, Libyens minister för utrikesfrågor och internationellt samarbete, och Yunis Al-Obeidi, Libyens minister för allmän säkerhet, på Libyens vägnar,

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 20 januari 2011 om förhandlingarna om ett ramavtal mellan EU och Libyen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 20 januari 2011 om förhandlingarna om ett ramavtal mellan EU och Libyen (8),

| — | med beaktande av Tripoliförklaringen, som utfärdades vid det tredje toppmötet mellan Afrika och EU, som hölls i Tripoli i Libyen den 29–30 november 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Tripoliförklaringen, som utfärdades vid det tredje toppmötet mellan Afrika och EU, som hölls i Tripoli i Libyen den 29–30 november 2010,

| — | med beaktande av det tal som hölls av Catherine Ashton, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, i FN:s säkerhetsråd den 4 maj 2010, där hon lyfte fram behovet av en övergripande strategi för krishantering och fredsbyggande insatser samt de uppenbara kopplingarna mellan säkerhet, utveckling och mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tal som hölls av Catherine Ashton, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, i FN:s säkerhetsråd den 4 maj 2010, där hon lyfte fram behovet av en övergripande strategi för krishantering och fredsbyggande insatser samt de uppenbara kopplingarna mellan säkerhet, utveckling och mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2009/50/EG av den 25 maj 2009 om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning (blåkortsdirektivet) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2009/50/EG av den 25 maj 2009 om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning (blåkortsdirektivet) (9),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 7 maj 2009 från toppmötet om det östliga partnerskapet i Prag, där det östliga partnerskapet sjösattes, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 7 maj 2009 från toppmötet om det östliga partnerskapet i Prag, där det östliga partnerskapet sjösattes,

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 september 2010 om minskning av fattigdomen och skapande av arbetstillfällen i utvecklingsländerna: åtgärder som ska vidtas (10), särskilt punkterna 71, 72 och 73, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 september 2010 om minskning av fattigdomen och skapande av arbetstillfällen i utvecklingsländerna: åtgärder som ska vidtas (10), särskilt punkterna 71, 72 och 73,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 december 2010 om eritreanska flyktingar som hålls som gisslan i Sinai (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 december 2010 om eritreanska flyktingar som hålls som gisslan i Sinai (11),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser av den 27 januari 2011 från konferensen ”Towards a multidisciplinary approach to prevention of trafficking human beings, prosecutions of traffickers and protection of victims”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser av den 27 januari 2011 från konferensen ”Towards a multidisciplinary approach to prevention of trafficking human beings, prosecutions of traffickers and protection of victims”,

| — | med beaktande av artikel 80 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som fastställer att politik som gäller gränskontroll, asyl och invandring ska styras av principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning, även i finansiellt avseende, mellan medlemsstaterna, och att de unionsakter som antas på detta område varje gång det är nödvändigt ska innehålla lämpliga åtgärder för tillämpningen av denna princip, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som fastställer att politik som gäller gränskontroll, asyl och invandring ska styras av principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning, även i finansiellt avseende, mellan medlemsstaterna, och att de unionsakter som antas på detta område varje gång det är nödvändigt ska innehålla lämpliga åtgärder för tillämpningen av denna princip,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0075/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0075/2011), och av följande skäl:

| A. | Politisk, social och ekonomisk instabilitet, otrygghet, politiskt förtryck och auktoritära regimer är den största orsaken till migration. Dessa faktorer leder till att människorna i de berörda lokalsamhällena berövas sina framtidsutsikter och inkomster och följaktligen sina möjligheter att välja om de vill migrera eller inte. Detta innebär i sin tur att de ständigt sätter sina liv på spel och att migration ofta är deras enda alternativ. Klimatförändringen och miljöförstöringen har blivit en allt viktigare orsak till migration. |
| --- | --- |

A.

Politisk, social och ekonomisk instabilitet, otrygghet, politiskt förtryck och auktoritära regimer är den största orsaken till migration. Dessa faktorer leder till att människorna i de berörda lokalsamhällena berövas sina framtidsutsikter och inkomster och följaktligen sina möjligheter att välja om de vill migrera eller inte. Detta innebär i sin tur att de ständigt sätter sina liv på spel och att migration ofta är deras enda alternativ. Klimatförändringen och miljöförstöringen har blivit en allt viktigare orsak till migration.

| B. | Migration till följd av instabilitet uppstår framför allt på grund av krig och väpnade konflikter eller risk för detta, kränkningar av de mänskliga rättigheterna – inklusive förföljelser eller begränsningar av rättigheterna för politiska motståndare, minoriteter, däribland religiösa, etniska och hbt-minoriteter samt missgynnade grupper – naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan samt avsaknad av ekonomiska utsikter och hållbara strukturer som garanterar demokrati och god samhällsstyrning samt respekt för och främjande av medborgerliga, politiska, kulturella, ekonomiska och sociala rättigheter. |
| --- | --- |

B.

Migration till följd av instabilitet uppstår framför allt på grund av krig och väpnade konflikter eller risk för detta, kränkningar av de mänskliga rättigheterna – inklusive förföljelser eller begränsningar av rättigheterna för politiska motståndare, minoriteter, däribland religiösa, etniska och hbt-minoriteter samt missgynnade grupper – naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan samt avsaknad av ekonomiska utsikter och hållbara strukturer som garanterar demokrati och god samhällsstyrning samt respekt för och främjande av medborgerliga, politiska, kulturella, ekonomiska och sociala rättigheter.

| C. | Migration som globalt fenomen, med rötter långt tillbaka i tiden, har inte bara bidragit till ett utbyte av idéer utan har också inneburit utmaningar när det gäller integrationen av invandrare i mottagarsamhällen. Migrationen har därmed bidragit till att kulturellt och ekonomiskt berika Europeiska unionen, men också medfört problem i fråga om social integration och anpassning. EU behöver en omfattande men kontrollerad invandring för att väga upp för sin åldrande befolkning samt för att ta itu med andra sociala och ekonomiska utmaningar. |
| --- | --- |

C.

Migration som globalt fenomen, med rötter långt tillbaka i tiden, har inte bara bidragit till ett utbyte av idéer utan har också inneburit utmaningar när det gäller integrationen av invandrare i mottagarsamhällen. Migrationen har därmed bidragit till att kulturellt och ekonomiskt berika Europeiska unionen, men också medfört problem i fråga om social integration och anpassning. EU behöver en omfattande men kontrollerad invandring för att väga upp för sin åldrande befolkning samt för att ta itu med andra sociala och ekonomiska utmaningar.

| D. | Migrationsströmmarna har tidigare ändrat riktning beroende på var det funnits störst tryck, men de har aldrig avstannat. Det går inte att stoppa migrationen, men den kommer sannolikt att förändras i omfattning och komplexitet under de kommande decennierna och måste därför hanteras på ett sätt som gör att mänskligt lidande går att förhindra. |
| --- | --- |

D.

Migrationsströmmarna har tidigare ändrat riktning beroende på var det funnits störst tryck, men de har aldrig avstannat. Det går inte att stoppa migrationen, men den kommer sannolikt att förändras i omfattning och komplexitet under de kommande decennierna och måste därför hanteras på ett sätt som gör att mänskligt lidande går att förhindra.

| E. | Laglig migration är av stort värde för såväl den person som försöker flytta från sitt ursprungsland som mottagarlandet. |
| --- | --- |

E.

Laglig migration är av stort värde för såväl den person som försöker flytta från sitt ursprungsland som mottagarlandet.

| F. | Migrationsströmmar som uppstår till följd av instabilitet och som tar sig uttryck i olaglig migration sätter hårdast tryck på de medlemsstater som ligger vid EU:s yttre gränser. |
| --- | --- |

F.

Migrationsströmmar som uppstår till följd av instabilitet och som tar sig uttryck i olaglig migration sätter hårdast tryck på de medlemsstater som ligger vid EU:s yttre gränser.

| G. | Ingen EU-medlemsstat har hittills ratificerat FN:s internationella konvention om skydd för alla migrerande arbetstagare och deras familjemedlemmar. Denna konvention är det mest vidsträckta internationella regelverket till skydd för migrerande arbetstagare och deras familjemedlemmar. Konventionen ger länderna vägledning om hur de ska agera för att se till att migranternas rättigheter respekteras när politiken för arbetskraftsinvandring utarbetas och genomförs. |
| --- | --- |

G.

Ingen EU-medlemsstat har hittills ratificerat FN:s internationella konvention om skydd för alla migrerande arbetstagare och deras familjemedlemmar. Denna konvention är det mest vidsträckta internationella regelverket till skydd för migrerande arbetstagare och deras familjemedlemmar. Konventionen ger länderna vägledning om hur de ska agera för att se till att migranternas rättigheter respekteras när politiken för arbetskraftsinvandring utarbetas och genomförs.

| H. | Ekonomisk instabilitet drabbar yngre generationer, kvinnor, minoriteter och missgynnade grupper särskilt hårt, eftersom de saknar utsikter att få arbete och således lättare kan falla offer för våld och radikalisering och rekryteras av terroristgrupper. |
| --- | --- |

H.

Ekonomisk instabilitet drabbar yngre generationer, kvinnor, minoriteter och missgynnade grupper särskilt hårt, eftersom de saknar utsikter att få arbete och således lättare kan falla offer för våld och radikalisering och rekryteras av terroristgrupper.

| I. | Klimatförändringen hänger samman med livsmedels- och vattenbrist, avskogning och markförstöring, och betraktas alltmer som ett stort hot mot den internationella säkerheten och stabiliteten. |
| --- | --- |

I.

Klimatförändringen hänger samman med livsmedels- och vattenbrist, avskogning och markförstöring, och betraktas alltmer som ett stort hot mot den internationella säkerheten och stabiliteten.

| J. | De som fördrivs från sina hem i samband med stora klimatförändringsrelaterade naturkatastrofer måste få stöd och skydd. Enligt den gällande flyktinglagstiftningen har klimatflyktingar dock inte rätt till internationellt skydd. |
| --- | --- |

J.

De som fördrivs från sina hem i samband med stora klimatförändringsrelaterade naturkatastrofer måste få stöd och skydd. Enligt den gällande flyktinglagstiftningen har klimatflyktingar dock inte rätt till internationellt skydd.

| K. | I de regioner som påverkas mest av klimatförändringen och den förlust av biologisk mångfald som klimatförändringen leder till, t.ex. Sahelregionen, har migration blivit det enda sättet att anpassa sig till det ändrade klimatet. |
| --- | --- |

K.

I de regioner som påverkas mest av klimatförändringen och den förlust av biologisk mångfald som klimatförändringen leder till, t.ex. Sahelregionen, har migration blivit det enda sättet att anpassa sig till det ändrade klimatet.

| L. | Vissa migranter kan också vara asylsökande och kan komma att bli officiellt erkända flyktingar. |
| --- | --- |

L.

Vissa migranter kan också vara asylsökande och kan komma att bli officiellt erkända flyktingar.

| M. | Olaglig migration utsätter inte bara migranternas liv för stora risker, utan förknippas även mycket ofta med de värsta formerna av människorättsliga kränkningar, bland annat slavarbete, sexuellt utnyttjande, övergrepp mot barn och könsrelaterat våld. Insatser från EU:s sida för att förhindra sådana kränkningar och skydda nödlidande migranter, även olagliga migranter, bör stärkas för att bli mer verkningsfulla. |
| --- | --- |

M.

Olaglig migration utsätter inte bara migranternas liv för stora risker, utan förknippas även mycket ofta med de värsta formerna av människorättsliga kränkningar, bland annat slavarbete, sexuellt utnyttjande, övergrepp mot barn och könsrelaterat våld. Insatser från EU:s sida för att förhindra sådana kränkningar och skydda nödlidande migranter, även olagliga migranter, bör stärkas för att bli mer verkningsfulla.

| N. | Smuggling av migranter påverkar nästan varje land i världen. Utnyttjandet av olaglig migration, som tyvärr är en lukrativ affärsverksamhet för den organiserade brottsligheten, kan även kombineras med vapensmuggling, människohandel och narkotikahandel. Utnyttjandet av olaglig migration kan vara en av finansieringskällorna för radikala grupper och terroristgrupper som gör att migranter riskerar att falla offer för organiserade kriminella ligor och extremistiska nätverk. |
| --- | --- |

N.

Smuggling av migranter påverkar nästan varje land i världen. Utnyttjandet av olaglig migration, som tyvärr är en lukrativ affärsverksamhet för den organiserade brottsligheten, kan även kombineras med vapensmuggling, människohandel och narkotikahandel. Utnyttjandet av olaglig migration kan vara en av finansieringskällorna för radikala grupper och terroristgrupper som gör att migranter riskerar att falla offer för organiserade kriminella ligor och extremistiska nätverk.

| O. | EU-politiken bör särskilt uppmärksamma de mest utsatta migranterna, i synnerhet minderåriga utan medföljande vuxen. |
| --- | --- |

O.

EU-politiken bör särskilt uppmärksamma de mest utsatta migranterna, i synnerhet minderåriga utan medföljande vuxen.

| P. | Olaglig migration påverkar migrationshanteringen och integrationskapaciteten hos både mottagarländer och transitländer. När det gäller transitländerna leder detta i vissa fall till försämrade möjligheter att skapa en hållbar utveckling på de lokala arbetsmarknaderna, vilket i sin tur leder till ökad instabilitet. |
| --- | --- |

P.

Olaglig migration påverkar migrationshanteringen och integrationskapaciteten hos både mottagarländer och transitländer. När det gäller transitländerna leder detta i vissa fall till försämrade möjligheter att skapa en hållbar utveckling på de lokala arbetsmarknaderna, vilket i sin tur leder till ökad instabilitet.

| Q. | Den förväntade befolkningstillväxten i både ursprungsländer och transitländer, särskilt i Maghreb- och Mashreqregionerna och Nordafrika som helhet, kan inverka negativt på möjligheterna för ekonomisk tillväxt och skapande av arbetstillfällen och därigenom förvärra den sociala och ekonomiska situationen i dessa länder om nödvändiga politiska och ekonomiska beslut inte fattas. Detta kommer tillsammans med bristen på demokratiska principer att leda till interna spänningar och instabilitet – vilket den senaste tidens demonstrationer i Tunisien, Algeriet, Egypten och flera andra arabländer har visat – och kommer därför att öka migrationsströmmarna och utsätta mottagarländernas integrationskapacitet för ytterligare påfrestningar. |
| --- | --- |

Q.

Den förväntade befolkningstillväxten i både ursprungsländer och transitländer, särskilt i Maghreb- och Mashreqregionerna och Nordafrika som helhet, kan inverka negativt på möjligheterna för ekonomisk tillväxt och skapande av arbetstillfällen och därigenom förvärra den sociala och ekonomiska situationen i dessa länder om nödvändiga politiska och ekonomiska beslut inte fattas. Detta kommer tillsammans med bristen på demokratiska principer att leda till interna spänningar och instabilitet – vilket den senaste tidens demonstrationer i Tunisien, Algeriet, Egypten och flera andra arabländer har visat – och kommer därför att öka migrationsströmmarna och utsätta mottagarländernas integrationskapacitet för ytterligare påfrestningar.

| R. | Med tanke på den nuvarande demografiska utvecklingen bör EU överväga i hur hög grad man under de kommande åren vill öppna gränserna för migrationsströmmar från ursprungs- och transitländer för att minska deras interna befolkningstillväxt och de resulterande sociala spänningarna, och på så sätt hjälpa dem att upprätthålla sin interna stabilitet. Det är även nödvändigt att överväga hur mycket som behöver investeras i en förnyad ekonomisk dagordning för dessa länder, inklusive en dagordning som inriktas på investeringar och sysselsättningsskapande insatser. |
| --- | --- |

R.

Med tanke på den nuvarande demografiska utvecklingen bör EU överväga i hur hög grad man under de kommande åren vill öppna gränserna för migrationsströmmar från ursprungs- och transitländer för att minska deras interna befolkningstillväxt och de resulterande sociala spänningarna, och på så sätt hjälpa dem att upprätthålla sin interna stabilitet. Det är även nödvändigt att överväga hur mycket som behöver investeras i en förnyad ekonomisk dagordning för dessa länder, inklusive en dagordning som inriktas på investeringar och sysselsättningsskapande insatser.

| S. | Åtgärder bör vidtas för att förhindra nya yttringar av rasism och främlingsfientlighet i mottagar- och transitländer. |
| --- | --- |

S.

Åtgärder bör vidtas för att förhindra nya yttringar av rasism och främlingsfientlighet i mottagar- och transitländer.

| T. | Migrationen till EU är bara en del av mycket mer omfattande migrationsströmmar som går i riktning syd–nord och syd–syd. EU:s geografiska närhet till de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken i kombination med de markanta skillnaderna mellan vissa av dessa länders migrationslagar och EU:s migrationslagstiftning kan skapa en konkurrensfördel för dessa länder och därmed förstärka deras ställning som transitländer och begränsa deras exponering och ansvar som potentiella mottagarländer. |
| --- | --- |

T.

Migrationen till EU är bara en del av mycket mer omfattande migrationsströmmar som går i riktning syd–nord och syd–syd. EU:s geografiska närhet till de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken i kombination med de markanta skillnaderna mellan vissa av dessa länders migrationslagar och EU:s migrationslagstiftning kan skapa en konkurrensfördel för dessa länder och därmed förstärka deras ställning som transitländer och begränsa deras exponering och ansvar som potentiella mottagarländer.

| U. | Den europeiska grannskapspolitiken bör mer aktivt stödja EU:s grannländers förmåga att hantera migrationen. |
| --- | --- |

U.

Den europeiska grannskapspolitiken bör mer aktivt stödja EU:s grannländers förmåga att hantera migrationen.

| V. | Den senaste tidens dramatiska händelser i Egypten och andra länder i Nordafrika och Mellanöstern kan leda till ökad inströmning av både lagliga och olagliga migranter till Europa. |
| --- | --- |

V.

Den senaste tidens dramatiska händelser i Egypten och andra länder i Nordafrika och Mellanöstern kan leda till ökad inströmning av både lagliga och olagliga migranter till Europa.

| W. | Spänningar mellan ursprungsländer och transitländer och mellan mottagarländer och transitländer när det gäller hanteringen av migrationsströmmarna kan bli en grogrund för potentiella konflikter och meningsskiljaktigheter i framtiden om det inte förs en mer harmoniserad, samordnad och effektiv migrationspolitik. En mer samordnad och omfattande migrationshanteringsstrategi kan emellertid öka respekten för alla migranters värdighet – migranter som kan bidra till att arbetskraftsbehoven tillgodoses i transit- och destinationsländerna och till att utvecklingen i ursprungsländerna stärks. En mer samordnad och omfattande migrationshanteringsstrategi bör garantera full respekt för de mänskliga rättigheterna för migranter, vilka kan vara nödlidande. |
| --- | --- |

W.

Spänningar mellan ursprungsländer och transitländer och mellan mottagarländer och transitländer när det gäller hanteringen av migrationsströmmarna kan bli en grogrund för potentiella konflikter och meningsskiljaktigheter i framtiden om det inte förs en mer harmoniserad, samordnad och effektiv migrationspolitik. En mer samordnad och omfattande migrationshanteringsstrategi kan emellertid öka respekten för alla migranters värdighet – migranter som kan bidra till att arbetskraftsbehoven tillgodoses i transit- och destinationsländerna och till att utvecklingen i ursprungsländerna stärks. En mer samordnad och omfattande migrationshanteringsstrategi bör garantera full respekt för de mänskliga rättigheterna för migranter, vilka kan vara nödlidande.

| X. | Lagliga och transparenta penningöverföringar kan spela en potentiellt positiv roll för att främja den ekonomiska utvecklingen. Framför allt bör man se till att migranternas rätt att ekonomiskt stödja sina familjer och investera i sina hemländer säkerställs. |
| --- | --- |

X.

Lagliga och transparenta penningöverföringar kan spela en potentiellt positiv roll för att främja den ekonomiska utvecklingen. Framför allt bör man se till att migranternas rätt att ekonomiskt stödja sina familjer och investera i sina hemländer säkerställs.

| Y. | EU behöver utarbeta en effektiv och klok migrationspolitik liknande den som tillämpas i Kanada, Australien eller Nya Zeeland. Det instabila läget i EU:s grannregioner äventyrar dock inrättandet av en sådan politik. |
| --- | --- |

Y.

EU behöver utarbeta en effektiv och klok migrationspolitik liknande den som tillämpas i Kanada, Australien eller Nya Zeeland. Det instabila läget i EU:s grannregioner äventyrar dock inrättandet av en sådan politik.

| Z. | EU:s utrikespolitik kan komplettera och stärka EU:s migrationspolitik på ett positivt sätt. Alla källor till instabilitet i ursprungsländerna måste därför beaktas, och EU bör föra en aktiv dialog med transitländerna om enhetliga människorättsbaserade normer för deras nationella migrationslagar, så att lika villkor kan skapas där både mottagarländer och transitländer följer samma regler och erbjuder migranter samma skydd. Transitländerna befinner sig i olika utvecklingsskeden, och EU bör därför tillhandahålla finansiellt stöd för att hjälpa dessa länder att införa normer som är jämförbara med EU:s normer. |
| --- | --- |

Z.

EU:s utrikespolitik kan komplettera och stärka EU:s migrationspolitik på ett positivt sätt. Alla källor till instabilitet i ursprungsländerna måste därför beaktas, och EU bör föra en aktiv dialog med transitländerna om enhetliga människorättsbaserade normer för deras nationella migrationslagar, så att lika villkor kan skapas där både mottagarländer och transitländer följer samma regler och erbjuder migranter samma skydd. Transitländerna befinner sig i olika utvecklingsskeden, och EU bör därför tillhandahålla finansiellt stöd för att hjälpa dessa länder att införa normer som är jämförbara med EU:s normer.

| AA. | Vice ordföranden/den höga representanten har betonat betydelsen av en övergripande strategi för säkerhets- och stabilitetsfrågor, där utvecklingsstrategier och hållbara ekonomiska utsikter kan komplettera och ytterligare stärka fredsbevarande och fredsbyggande insatser och därigenom skapa förutsättningar för stabilitet och säkerhet på längre sikt. |
| --- | --- |

AA.

Vice ordföranden/den höga representanten har betonat betydelsen av en övergripande strategi för säkerhets- och stabilitetsfrågor, där utvecklingsstrategier och hållbara ekonomiska utsikter kan komplettera och ytterligare stärka fredsbevarande och fredsbyggande insatser och därigenom skapa förutsättningar för stabilitet och säkerhet på längre sikt.

| AB. | Den nya utrikespolitiska struktur som införts genom Lissabonfördraget och inrättandet av Europeiska utrikestjänsten utgör en möjlighet att skapa ytterst värdefulla synergier mellan utrikes- och försvarspolitiken å ena sidan och den europeiska grannskapspolitiken och politiken för utvecklingssamarbete å andra sidan, så att de bildar ömsesidigt förstärkande och sammanlänkade dimensioner och strategier. Den nya strukturen gör det också möjligt för kulturell diplomati att spela en roll i EU:s yttre förbindelser. Sådana synergier bör övervägas redan på programplaneringsstadiet. |
| --- | --- |

AB.

Den nya utrikespolitiska struktur som införts genom Lissabonfördraget och inrättandet av Europeiska utrikestjänsten utgör en möjlighet att skapa ytterst värdefulla synergier mellan utrikes- och försvarspolitiken å ena sidan och den europeiska grannskapspolitiken och politiken för utvecklingssamarbete å andra sidan, så att de bildar ömsesidigt förstärkande och sammanlänkade dimensioner och strategier. Den nya strukturen gör det också möjligt för kulturell diplomati att spela en roll i EU:s yttre förbindelser. Sådana synergier bör övervägas redan på programplaneringsstadiet.

| AC. | Åtskillnad måste göras mellan migranter, asylsökande och flyktingar. |
| --- | --- |

AC.

Åtskillnad måste göras mellan migranter, asylsökande och flyktingar.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de förslag som kommissionen nyligen lagt fram om laglig migration för icke asylsökande och uppmanar kommissionen att utveckla ytterligare instrument för att etablera en gemensam invandringspolitik, för att hantera ekonomisk migration i syfte att främja ekonomiska och sociala framsteg i mottagar-, transit- och ursprungsländerna samt för att främja social sammanhållning genom att förbättra integrationen av migranterna. Parlamentet betonar att man behöver tillhandahålla adekvat information om möjligheterna för laglig invandring till EU i syfte att förhindra olaglig invandring, bättre utnyttja EU:s program för laglig invandring, förtydliga rådande utsikter och möjligheter inom EU samt vederlägga de falska löften som smugglarna ingett, och därigenom begränsa möjligheterna för den organiserade brottsligheten och människosmugglarna att profitera på att människor tvingas migrera. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja skyddsåtgärder för utsatta grupper och personer (främst kvinnor och barn) som ofta faller offer för människohandel och sexuellt utnyttjande, och att etablera center i tredjeländer för information om möjligheterna att migrera till EU. Parlamentet uppmanar dock till en god avvägning mellan att främja laglig migration till EU och att se till att unionen har kapacitet att ta emot och integrera migranter på ett framgångsrikt sätt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar de förslag som kommissionen nyligen lagt fram om laglig migration för icke asylsökande och uppmanar kommissionen att utveckla ytterligare instrument för att etablera en gemensam invandringspolitik, för att hantera ekonomisk migration i syfte att främja ekonomiska och sociala framsteg i mottagar-, transit- och ursprungsländerna samt för att främja social sammanhållning genom att förbättra integrationen av migranterna. Parlamentet betonar att man behöver tillhandahålla adekvat information om möjligheterna för laglig invandring till EU i syfte att förhindra olaglig invandring, bättre utnyttja EU:s program för laglig invandring, förtydliga rådande utsikter och möjligheter inom EU samt vederlägga de falska löften som smugglarna ingett, och därigenom begränsa möjligheterna för den organiserade brottsligheten och människosmugglarna att profitera på att människor tvingas migrera. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja skyddsåtgärder för utsatta grupper och personer (främst kvinnor och barn) som ofta faller offer för människohandel och sexuellt utnyttjande, och att etablera center i tredjeländer för information om möjligheterna att migrera till EU. Parlamentet uppmanar dock till en god avvägning mellan att främja laglig migration till EU och att se till att unionen har kapacitet att ta emot och integrera migranter på ett framgångsrikt sätt.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att en välfungerande laglig migration också kan vara positivt för tredjeländer eftersom invandrarna för över tillgångar till sina ursprungsländer. Parlamentet betonar vidare vikten av att stödja de initiativ som tagits för att främja att migranter medverkar i utvecklings- och utbildningsprojekt i sina ursprungsländer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att en välfungerande laglig migration också kan vara positivt för tredjeländer eftersom invandrarna för över tillgångar till sina ursprungsländer. Parlamentet betonar vidare vikten av att stödja de initiativ som tagits för att främja att migranter medverkar i utvecklings- och utbildningsprojekt i sina ursprungsländer.

| 3. | Europaparlamentet uppmanat medlemsstaterna att samarbeta med länder utanför EU för att se till att information som rör laglig migration är lättillgänglig och att laglig migration verkligen förespråkas. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanat medlemsstaterna att samarbeta med länder utanför EU för att se till att information som rör laglig migration är lättillgänglig och att laglig migration verkligen förespråkas.

| 4. | Europaparlamentet anser att påtvingad migration bland annat är ett resultat av sviktande ekonomier, ökad fattigdom, kränkningar av de mänskliga rättigheterna, miljöförstöring, den växande klyftan mellan rika och fattiga länder, inbördeskrig, krig om kontrollen över naturresurserna och politisk förföljelse. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att påtvingad migration bland annat är ett resultat av sviktande ekonomier, ökad fattigdom, kränkningar av de mänskliga rättigheterna, miljöförstöring, den växande klyftan mellan rika och fattiga länder, inbördeskrig, krig om kontrollen över naturresurserna och politisk förföljelse.

| 5. | Europaparlamentet stöder vice ordförandens/den höga representantens analys och politiska inställning när det gäller att lyfta fram behovet av en omfattande och samstämd strategi som grundas på målinriktad utveckling och människorättsstrategier som ett viktigt kompletterande utrikespolitiskt instrument för EU i syfte att kunna hantera stabilitets- och säkerhetsproblemen och öka effektiviteten i fredsbevarande och fredbyggande insatser. I detta sammanhang kräver parlamentet att Frontex roll ska stärkas så att kontrollen av migrationsströmmarna kan förbättras. Parlamentet anser att det inom ramen för den nya utrikespolitiska struktur som införts genom Lissabonfördraget och inrättandet av Europeiska utrikestjänsten är viktigt att fortsätta den interinstitutionella dialogen och överväga vilka grunder och mål som en sådan omfattande strategi bör ha, särskilt när det gäller målinriktad programplanering och partnerskap med stödmottagande länder som kan leda till en hållbar demokratiseringsprocess, god samhällsstyrning, respekt för de mänskliga rättigheterna samt ekonomisk tillväxt. På så sätt kan man öka säkerheten och stabiliteten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet stöder vice ordförandens/den höga representantens analys och politiska inställning när det gäller att lyfta fram behovet av en omfattande och samstämd strategi som grundas på målinriktad utveckling och människorättsstrategier som ett viktigt kompletterande utrikespolitiskt instrument för EU i syfte att kunna hantera stabilitets- och säkerhetsproblemen och öka effektiviteten i fredsbevarande och fredbyggande insatser. I detta sammanhang kräver parlamentet att Frontex roll ska stärkas så att kontrollen av migrationsströmmarna kan förbättras. Parlamentet anser att det inom ramen för den nya utrikespolitiska struktur som införts genom Lissabonfördraget och inrättandet av Europeiska utrikestjänsten är viktigt att fortsätta den interinstitutionella dialogen och överväga vilka grunder och mål som en sådan omfattande strategi bör ha, särskilt när det gäller målinriktad programplanering och partnerskap med stödmottagande länder som kan leda till en hållbar demokratiseringsprocess, god samhällsstyrning, respekt för de mänskliga rättigheterna samt ekonomisk tillväxt. På så sätt kan man öka säkerheten och stabiliteten.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla ett permanent kontrollsystem för alla Frontexaktiviteter som hör samman med hanteringen av migrationsströmmarna. Parlamentet anser också att människorättsaspekten i Frontex verksamhet tydligt måste genomsyra den ändrade versionen av Frontexförordningen, särskilt rätten för en person att lämna sitt land, förbudet mot avvisning och rätten att söka asyl. Parlamentet välkomnar Frontex framgångsrika verksamhet och dess samarbete med medlemsstaterna i syfte att genomföra den gemensamma europeiska asylsystemet och välkomnar dessutom inrättandet av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor. Parlamentet anser att Frontex och stödkontorets verksamheter och insatser måste vara stabila och permanenta så att man kan ge nödvändigt stöd till särskilt hårt drabbade medlemsstater. Parlamentet betonar behovet av en större solidaritet inom samtliga EU-medlemsstater, särskilt de mest sårbara, i syfte att uppnå effektivast möjliga politiska samordning och bördefördelning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla ett permanent kontrollsystem för alla Frontexaktiviteter som hör samman med hanteringen av migrationsströmmarna. Parlamentet anser också att människorättsaspekten i Frontex verksamhet tydligt måste genomsyra den ändrade versionen av Frontexförordningen, särskilt rätten för en person att lämna sitt land, förbudet mot avvisning och rätten att söka asyl. Parlamentet välkomnar Frontex framgångsrika verksamhet och dess samarbete med medlemsstaterna i syfte att genomföra den gemensamma europeiska asylsystemet och välkomnar dessutom inrättandet av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor. Parlamentet anser att Frontex och stödkontorets verksamheter och insatser måste vara stabila och permanenta så att man kan ge nödvändigt stöd till särskilt hårt drabbade medlemsstater. Parlamentet betonar behovet av en större solidaritet inom samtliga EU-medlemsstater, särskilt de mest sårbara, i syfte att uppnå effektivast möjliga politiska samordning och bördefördelning.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att stabilitet och säkerhet är ett gemensamt mål och en nödvändig förutsättning för global ekonomisk tillväxt mot bakgrund av den ökade multilateralismen med flera internationella aktörer och stora givare, såsom EU, Förenta staterna, Japan, Kina och på längre sikt eventuellt även andra Brikländer, t.ex. Brasilien och Indien. Parlamentet konstaterar dessutom att stabilitets- och säkerhetsproblemen är sådana att de inte bara behöver tillräckliga resurser i tider av budgetåtstramningar, utan att det även krävs stordriftsfördelar och samordnade insatser. Parlamentet anser att man bör inleda en diskussionsprocess om en aktiv dialog mellan EU, Förenta staterna, Japan och Kina samt internationella finansinstitutioner om samordnade geografiska och tematiska strategier för säkerhet, stabilitet och bistånd, som kan skapa större gemensamma hävstångseffekter och en mer balanserad, målinriktad och ändamålsenlig fördelning av resurserna och samtidigt säkerställa en rättvis bördefördelning. Mot bakgrund av Vita husets nyligen genomförda översyn av det amerikanska utlandsbiståndet, där betydelsen av att samordna biståndet med andra stora givare lyftes fram, anser parlamentet att ett viktigt första steg i en sådan diskussionsprocess skulle kunna vara ett toppmöte mellan EU och Förenta staterna om ett utökat samarbete om humanitärt och utvecklingsrelaterat bistånd för att från ett transatlantiskt perspektiv kartlägga gemensamma intresseområden och lämpliga grunder för politisk samordning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att stabilitet och säkerhet är ett gemensamt mål och en nödvändig förutsättning för global ekonomisk tillväxt mot bakgrund av den ökade multilateralismen med flera internationella aktörer och stora givare, såsom EU, Förenta staterna, Japan, Kina och på längre sikt eventuellt även andra Brikländer, t.ex. Brasilien och Indien. Parlamentet konstaterar dessutom att stabilitets- och säkerhetsproblemen är sådana att de inte bara behöver tillräckliga resurser i tider av budgetåtstramningar, utan att det även krävs stordriftsfördelar och samordnade insatser. Parlamentet anser att man bör inleda en diskussionsprocess om en aktiv dialog mellan EU, Förenta staterna, Japan och Kina samt internationella finansinstitutioner om samordnade geografiska och tematiska strategier för säkerhet, stabilitet och bistånd, som kan skapa större gemensamma hävstångseffekter och en mer balanserad, målinriktad och ändamålsenlig fördelning av resurserna och samtidigt säkerställa en rättvis bördefördelning. Mot bakgrund av Vita husets nyligen genomförda översyn av det amerikanska utlandsbiståndet, där betydelsen av att samordna biståndet med andra stora givare lyftes fram, anser parlamentet att ett viktigt första steg i en sådan diskussionsprocess skulle kunna vara ett toppmöte mellan EU och Förenta staterna om ett utökat samarbete om humanitärt och utvecklingsrelaterat bistånd för att från ett transatlantiskt perspektiv kartlägga gemensamma intresseområden och lämpliga grunder för politisk samordning.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen med kraft att se till att alla återtagandeavtal som undertecknas av EU och dess medlemsstater fullt ut respekterar de mänskliga rättigheterna och principen om non-refoulement och att de inte äventyrar säkerheten för personer i behov av internationellt skydd. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen med kraft att se till att alla återtagandeavtal som undertecknas av EU och dess medlemsstater fullt ut respekterar de mänskliga rättigheterna och principen om non-refoulement och att de inte äventyrar säkerheten för personer i behov av internationellt skydd.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att det finns betydande fördelar med att ge flyktingar fristad i grannländerna, och begär att EU ska prioritera en sådan lösning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att det finns betydande fördelar med att ge flyktingar fristad i grannländerna, och begär att EU ska prioritera en sådan lösning.

| 10. | Europaparlamentet är oroat över att det för närvarande finns ungefär 38 bräckliga stater i hela världen (enligt Failed States Index 2010; Fund for Peace) där 1 miljard människor är drabbade problem med anknytning till instabilitet (enligt Världsbanken). Bräckliga stater är mest känsliga för inre och yttre påfrestningar av både politiskt och ekonomiskt slag, och staters instabilitet bidrar till migrationsprocessen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet är oroat över att det för närvarande finns ungefär 38 bräckliga stater i hela världen (enligt Failed States Index 2010; Fund for Peace) där 1 miljard människor är drabbade problem med anknytning till instabilitet (enligt Världsbanken). Bräckliga stater är mest känsliga för inre och yttre påfrestningar av både politiskt och ekonomiskt slag, och staters instabilitet bidrar till migrationsprocessen.

| 11. | Europaparlamentet anser att stödet till politiskt och ekonomiskt bräckliga stater, som utgör en trolig grogrund för olaglig migration och säkerhets- och stabilitetsrelaterade spänningar – förutom budgetlättnader och budgetstöd och strategier för att skapa stabilitet eller stärka stabiliteten - också alltid bör omfatta direktinvesteringar och EU-strategier för marknadstillträde, strategier för landsbygdsutveckling och tryggad livsmedelsförsörjning, stöd för uppnåendet av millennieutvecklingsmålen, sysselsättningsskapande politik, infrastrukturutveckling, stöd till små och medelstora företag, mikrokrediter och strategier för att främja demokratisering och god samhällsstyrning, social integration medbestämmande för kvinnor, minoriteter eller missgynnade grupper samt etnisk och religiös tolerans, med målsättningen att maximera potentiella migranters möjligheter och alternativ hemma i ursprungsländerna. Parlamentet är fast övertygat om att sådana strategier måste grundas på aktiva partnerskap som bygger på principerna om egenansvar och medbestämmande för stödmottagarländerna, och på mål, tydliga färdplaner och villkor för de resultat som ska nås, vilka fastställs i samarbete med givarländerna. Partnerskapen bör också grundas på riktmärken och strikt ansvarsskyldighet. Parlamentet framhåller att det grundläggande kriteriet för de program som finansieras inom denna ram bör vara att de tillför ett mervärde på både regional och lokal nivå. På så sätt kan man garantera att de i hög grad bidrar till utvecklingen av lokala ekonomier. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att stödet till politiskt och ekonomiskt bräckliga stater, som utgör en trolig grogrund för olaglig migration och säkerhets- och stabilitetsrelaterade spänningar – förutom budgetlättnader och budgetstöd och strategier för att skapa stabilitet eller stärka stabiliteten - också alltid bör omfatta direktinvesteringar och EU-strategier för marknadstillträde, strategier för landsbygdsutveckling och tryggad livsmedelsförsörjning, stöd för uppnåendet av millennieutvecklingsmålen, sysselsättningsskapande politik, infrastrukturutveckling, stöd till små och medelstora företag, mikrokrediter och strategier för att främja demokratisering och god samhällsstyrning, social integration medbestämmande för kvinnor, minoriteter eller missgynnade grupper samt etnisk och religiös tolerans, med målsättningen att maximera potentiella migranters möjligheter och alternativ hemma i ursprungsländerna. Parlamentet är fast övertygat om att sådana strategier måste grundas på aktiva partnerskap som bygger på principerna om egenansvar och medbestämmande för stödmottagarländerna, och på mål, tydliga färdplaner och villkor för de resultat som ska nås, vilka fastställs i samarbete med givarländerna. Partnerskapen bör också grundas på riktmärken och strikt ansvarsskyldighet. Parlamentet framhåller att det grundläggande kriteriet för de program som finansieras inom denna ram bör vara att de tillför ett mervärde på både regional och lokal nivå. På så sätt kan man garantera att de i hög grad bidrar till utvecklingen av lokala ekonomier.

| 12. | Europaparlamentet betonar att all forskning och analys av de framtida migrationstendenserna och migrationsformerna – såsom korttidsmigration, cirkulär migration och årstidsbunden migration – bör ta hänsyn till de möjliga orsakerna till migrationen, t.ex. politiska och ekonomiska kriser eller klimatförändringens konsekvenser i ursprungsländerna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att all forskning och analys av de framtida migrationstendenserna och migrationsformerna – såsom korttidsmigration, cirkulär migration och årstidsbunden migration – bör ta hänsyn till de möjliga orsakerna till migrationen, t.ex. politiska och ekonomiska kriser eller klimatförändringens konsekvenser i ursprungsländerna.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att både internt och på internationell nivå arbeta för att få ursprungsländerna att anta och genomföra åtgärder och en politik som gör det möjligt för dem att utvecklas socialt, ekonomiskt och demokratiskt så att deras medborgare inte tvingas migrera. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att både internt och på internationell nivå arbeta för att få ursprungsländerna att anta och genomföra åtgärder och en politik som gör det möjligt för dem att utvecklas socialt, ekonomiskt och demokratiskt så att deras medborgare inte tvingas migrera.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att göra ytterligare insatser i fråga om ursprungsländernas utveckling och demokratisering och att stärka rättsstaten så att de problem som åtföljer migrationen angrips vid roten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att göra ytterligare insatser i fråga om ursprungsländernas utveckling och demokratisering och att stärka rättsstaten så att de problem som åtföljer migrationen angrips vid roten.

| 15. | Europaparlamentet uppmuntrar till att det inrättas center för information om och hantering av migrationsfrågor utanför EU som ska hjälpa tredjeländer, i egenskap av ursprungs- eller transitländer, att utarbeta en migrationspolitik som hjälper potentiella migranter och återvändande migranter, erbjuda vägledning om laglig migration, arbetsmöjligheter och levnadsvillkor i mottagarländerna samt erbjuda utbildning till potentiella migranter och därmed bygga vidare på erfarenheterna från pilotprojektet i Bamako i Mali (Centret för information om och hantering av migration). Parlamentet uppmanar kommissionen att förse parlamentets ansvariga utskott med regelbundna rapporter om nya initiativ till att inrätta sådana center. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmuntrar till att det inrättas center för information om och hantering av migrationsfrågor utanför EU som ska hjälpa tredjeländer, i egenskap av ursprungs- eller transitländer, att utarbeta en migrationspolitik som hjälper potentiella migranter och återvändande migranter, erbjuda vägledning om laglig migration, arbetsmöjligheter och levnadsvillkor i mottagarländerna samt erbjuda utbildning till potentiella migranter och därmed bygga vidare på erfarenheterna från pilotprojektet i Bamako i Mali (Centret för information om och hantering av migration). Parlamentet uppmanar kommissionen att förse parlamentets ansvariga utskott med regelbundna rapporter om nya initiativ till att inrätta sådana center.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att man i sin resolution av den 21 september 2010 om minskning av fattigdomen och skapande av arbetstillfällen i utvecklingsländerna: åtgärder som ska vidtas betonar att EU inte bör tveka att tillämpa sanktioner när stater underlåter att respektera de skyldigheter i fråga om styrelseformer och mänskliga rättigheter som fastställs i handelsavtalen. I denna resolution uppmanar parlamentet även EU att noga övervaka att tvärvillkoren iakttas i enlighet med Cotonouavtalet och understryker att både Europeiska utvecklingsfonden (EUF) och finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete (DCI) måste uppfylla samma tvärvillkor. Parlamentet betonar dessutom att liknande tvärvillkor även bör gälla för annat EU-bistånd än utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd, inklusive makroekonomiskt bistånd via IMF:s lån, samt lånetransaktioner via EIB:s och EBRD:s program, och att sådant bistånd bör grundas på partnerskap, gemensamma mål och värderingar samt lojalitet. Biståndet bör uppfylla såväl givarens som mottagarens förväntningar. Parlamentet betonar vidare att EU:s aktiva stöd till mottagarländerna bör vara verkningsfullt och resultatinriktat och att EU:s grundläggande värden bör respekteras. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen att sätta upp lojalitet gentemot EU och EU:s grundläggande värden som en målsättning i samband med utformningen av strukturen för EU:s finansiella bistånd och i de bilaterala förbindelserna med länder som är mottagare av sådant bistånd. Parlamentet anser slutligen att en diskussionsprocess bör inledas på EU-nivå om grunderna och räckvidden för tillämpningen av tvärvillkoren på EU:s finansiella bistånd. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att man i sin resolution av den 21 september 2010 om minskning av fattigdomen och skapande av arbetstillfällen i utvecklingsländerna: åtgärder som ska vidtas betonar att EU inte bör tveka att tillämpa sanktioner när stater underlåter att respektera de skyldigheter i fråga om styrelseformer och mänskliga rättigheter som fastställs i handelsavtalen. I denna resolution uppmanar parlamentet även EU att noga övervaka att tvärvillkoren iakttas i enlighet med Cotonouavtalet och understryker att både Europeiska utvecklingsfonden (EUF) och finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete (DCI) måste uppfylla samma tvärvillkor. Parlamentet betonar dessutom att liknande tvärvillkor även bör gälla för annat EU-bistånd än utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd, inklusive makroekonomiskt bistånd via IMF:s lån, samt lånetransaktioner via EIB:s och EBRD:s program, och att sådant bistånd bör grundas på partnerskap, gemensamma mål och värderingar samt lojalitet. Biståndet bör uppfylla såväl givarens som mottagarens förväntningar. Parlamentet betonar vidare att EU:s aktiva stöd till mottagarländerna bör vara verkningsfullt och resultatinriktat och att EU:s grundläggande värden bör respekteras. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen att sätta upp lojalitet gentemot EU och EU:s grundläggande värden som en målsättning i samband med utformningen av strukturen för EU:s finansiella bistånd och i de bilaterala förbindelserna med länder som är mottagare av sådant bistånd. Parlamentet anser slutligen att en diskussionsprocess bör inledas på EU-nivå om grunderna och räckvidden för tillämpningen av tvärvillkoren på EU:s finansiella bistånd.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar människorättsklausuler i alla EU:s bilaterala handelsavtal och stöder införandet av principen om tvärvillkor i handelsavtal med utvecklingsländer via det allmänna preferenssystemet. Parlamentet inser att denna princip inte alltid tillämpas, eftersom kommissionen inte har velat införa sanktioner mot de utvecklingsländer som inte fullgör sina åtaganden när det gäller respekt för mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning och demokratisering. Kommissionen uppmanas med kraft att överväga att införa sanktioner, där sådana kan behövas, men att dessförinnan noga undersöka sanktionernas konsekvenser för befolkningen i mottagarländerna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar människorättsklausuler i alla EU:s bilaterala handelsavtal och stöder införandet av principen om tvärvillkor i handelsavtal med utvecklingsländer via det allmänna preferenssystemet. Parlamentet inser att denna princip inte alltid tillämpas, eftersom kommissionen inte har velat införa sanktioner mot de utvecklingsländer som inte fullgör sina åtaganden när det gäller respekt för mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning och demokratisering. Kommissionen uppmanas med kraft att överväga att införa sanktioner, där sådana kan behövas, men att dessförinnan noga undersöka sanktionernas konsekvenser för befolkningen i mottagarländerna.

| 18. | Europaparlamentet anser att transitländer bör omfattas av en liknande politik som den som gäller för ursprungsländer, till exempel när det gäller strategier för fattigdomsminskning, direktinvesteringar och marknadstillträde, och med tonvikt på en sysselsättningsagenda som kan garantera effektiva integrationsutsikter på lång sikt, stabilisera den interna arbetsmarknaden och stärka transitländernas långsiktiga potential som mottagarländer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att transitländer bör omfattas av en liknande politik som den som gäller för ursprungsländer, till exempel när det gäller strategier för fattigdomsminskning, direktinvesteringar och marknadstillträde, och med tonvikt på en sysselsättningsagenda som kan garantera effektiva integrationsutsikter på lång sikt, stabilisera den interna arbetsmarknaden och stärka transitländernas långsiktiga potential som mottagarländer.

| 19. | Europaparlamentet anser att EU och dess medlemsstater i sin hantering av de olagliga migrationsströmmarna fullt ut måste respektera de asylsökandes rättigheter och avstå från att vidta några åtgärder som kan avskräcka potentiella flyktingar från att söka skydd. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att EU och dess medlemsstater i sin hantering av de olagliga migrationsströmmarna fullt ut måste respektera de asylsökandes rättigheter och avstå från att vidta några åtgärder som kan avskräcka potentiella flyktingar från att söka skydd.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en mekanism för ansvarsfördelning dels i samband med mottagning av asylsökande och prövning av deras ansökningar, dels i samband med bekämpning av olaglig migration, två företeelser som drabbar vissa medlemsstater oproportionerligt hårt på grund av deras geografiska läge eller demografiska situation. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en mekanism för ansvarsfördelning dels i samband med mottagning av asylsökande och prövning av deras ansökningar, dels i samband med bekämpning av olaglig migration, två företeelser som drabbar vissa medlemsstater oproportionerligt hårt på grund av deras geografiska läge eller demografiska situation.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta ett övervakningssystem för att kontrollera att flyktingars och asylsökandes rättigheter respekteras vid inresekontroller (och före inresa) i enlighet med kodexen om Schengengränserna, så att eventuella brister omgående upptäcks. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta ett övervakningssystem för att kontrollera att flyktingars och asylsökandes rättigheter respekteras vid inresekontroller (och före inresa) i enlighet med kodexen om Schengengränserna, så att eventuella brister omgående upptäcks.

| 22. | Europaparlamentet betonar betydelsen av EU:s valobservatörsuppdrag som ett viktigt steg i varje process för att nå ökad demokrati och god samhällsstyrning. Parlamentet anser att dessa uppdrag bör ingå i en bredare stödram för långsiktiga demokratiseringsprocesser och uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten att stärka uppföljningsförfarandena och de uppföljande besöken för att kontrollera om valobservatörsuppdragets rekommendationer genomförs. Parlamentet framhåller vikten av medling och strategier för konfliktförebyggande och konfliktlösning samt institutions- och kapacitetsuppbyggande inom sådana regionala organisationer som till exempel Afrikanska unionen som spelar en viktig roll vid fredsbevarande och fredsbyggande insatser. Parlamentet anser att stödet till Afrikanska unionen bör innefatta utveckling av dess gränskontroll och hjälp till alla nödlidande migranter. Parlamentet anser att ett effektivt stärkande av regionala organisationer som Afrikanska unionen, unionen för Medelhavsområdet och det östliga partnerskapet för att uppnå regional fred och stabilitet i sin tur kommer att främja regional integration och uppkomsten av gränsöverskridande ekonomiska områden. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar betydelsen av EU:s valobservatörsuppdrag som ett viktigt steg i varje process för att nå ökad demokrati och god samhällsstyrning. Parlamentet anser att dessa uppdrag bör ingå i en bredare stödram för långsiktiga demokratiseringsprocesser och uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten att stärka uppföljningsförfarandena och de uppföljande besöken för att kontrollera om valobservatörsuppdragets rekommendationer genomförs. Parlamentet framhåller vikten av medling och strategier för konfliktförebyggande och konfliktlösning samt institutions- och kapacitetsuppbyggande inom sådana regionala organisationer som till exempel Afrikanska unionen som spelar en viktig roll vid fredsbevarande och fredsbyggande insatser. Parlamentet anser att stödet till Afrikanska unionen bör innefatta utveckling av dess gränskontroll och hjälp till alla nödlidande migranter. Parlamentet anser att ett effektivt stärkande av regionala organisationer som Afrikanska unionen, unionen för Medelhavsområdet och det östliga partnerskapet för att uppnå regional fred och stabilitet i sin tur kommer att främja regional integration och uppkomsten av gränsöverskridande ekonomiska områden.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att framsteg har gjorts i genomförandet av den övergripande strategin för migration, vilken har till syfte att främja omfattande partnerskap med ursprungs- och transitländer och uppmuntra synergieffekter mellan migration och utveckling. Parlamentet betonar hur viktigt det är att ytterligare förbättra användningen av de viktigaste verktygen inom den övergripande strategin för migration (partnerskap för rörlighet, migrationsrelaterade uppdrag, migrationsprofiler, samarbetsplattformar). Parlamentet betonar att det alltjämt finns ett behov av att ställa de migrationspolitiska målen i förgrunden för den politiska dialogen med ursprungs- och transitländerna samt ett behov av att göra politiken mer konsekvent i detta avseende, särskilt när det gäller utvecklingspolitiken. De olika dialogprocesserna bör rationaliseras samtidigt som synergieffekterna mellan migration och utveckling bör stärkas. Större ansträngningar bör göras för att stödja sådana utvecklingsprojekt i ursprungs- och transitländer som höjer levnadsstandarden i dessa länder, stärker deras lagstiftande och institutionella befogenheter och förbättrar deras infrastruktur, så att de på ett ändamålsenligt sätt kan hantera migrationsströmmarna och samtidigt trygga respekten för internationella skyddsnormer och tillämpningen av principen om non-refoulement. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att framsteg har gjorts i genomförandet av den övergripande strategin för migration, vilken har till syfte att främja omfattande partnerskap med ursprungs- och transitländer och uppmuntra synergieffekter mellan migration och utveckling. Parlamentet betonar hur viktigt det är att ytterligare förbättra användningen av de viktigaste verktygen inom den övergripande strategin för migration (partnerskap för rörlighet, migrationsrelaterade uppdrag, migrationsprofiler, samarbetsplattformar). Parlamentet betonar att det alltjämt finns ett behov av att ställa de migrationspolitiska målen i förgrunden för den politiska dialogen med ursprungs- och transitländerna samt ett behov av att göra politiken mer konsekvent i detta avseende, särskilt när det gäller utvecklingspolitiken. De olika dialogprocesserna bör rationaliseras samtidigt som synergieffekterna mellan migration och utveckling bör stärkas. Större ansträngningar bör göras för att stödja sådana utvecklingsprojekt i ursprungs- och transitländer som höjer levnadsstandarden i dessa länder, stärker deras lagstiftande och institutionella befogenheter och förbättrar deras infrastruktur, så att de på ett ändamålsenligt sätt kan hantera migrationsströmmarna och samtidigt trygga respekten för internationella skyddsnormer och tillämpningen av principen om non-refoulement.

| 24. | Europaparlamentet betonar att det globala forumet för migration och utveckling har en viktig roll eftersom det erbjuder en strukturerad ram för främjandet av ökad dialog och ökat samarbete mellan både statliga och icke-statliga aktörer, däribland civilsamhället. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att det globala forumet för migration och utveckling har en viktig roll eftersom det erbjuder en strukturerad ram för främjandet av ökad dialog och ökat samarbete mellan både statliga och icke-statliga aktörer, däribland civilsamhället.

| 25. | Europaparlamentet beklagar att det enda alternativet under de rådande omständigheterna var att tillfälligt upphäva samarbetsavtalet mellan EU och Libyen. Parlamentet anser dock att upphävandet bör återkallas så snart det finns en ny övergångsregering som är villig att främja ett demokratiskt och människorättsbaserat genomförande av ett sådant avtal. Målet är att tillhandahålla finansiellt bistånd till afrikanska länder så att hållbara alternativ till migration kan skapas och ett mer effektivt system för att hantera arbetskraftsmigration kan utvecklas i Libyen genom att maximera kompetensen hos de migranter som redan finns i landet, öka Libyens förmåga att locka och integrera migranter, särskilt från dess södra grannländer, både socialt och ekonomiskt, och lägga grunden för ett effektivt system för migrationshantering i Libyen. Parlamentet betonar i detta sammanhang att EU måste utnyttja sitt inflytande till att övertyga Libyen om att låta UNHCR återvända till landet. Parlamentet anser att avtal om samarbete i migrationsfrågor även bör ingås med andra länder i EU:s geografiska närhet, så att man i enlighet med internationella avtal gemensamt kan stödja bräckliga stater i deras grannskap. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet beklagar att det enda alternativet under de rådande omständigheterna var att tillfälligt upphäva samarbetsavtalet mellan EU och Libyen. Parlamentet anser dock att upphävandet bör återkallas så snart det finns en ny övergångsregering som är villig att främja ett demokratiskt och människorättsbaserat genomförande av ett sådant avtal. Målet är att tillhandahålla finansiellt bistånd till afrikanska länder så att hållbara alternativ till migration kan skapas och ett mer effektivt system för att hantera arbetskraftsmigration kan utvecklas i Libyen genom att maximera kompetensen hos de migranter som redan finns i landet, öka Libyens förmåga att locka och integrera migranter, särskilt från dess södra grannländer, både socialt och ekonomiskt, och lägga grunden för ett effektivt system för migrationshantering i Libyen. Parlamentet betonar i detta sammanhang att EU måste utnyttja sitt inflytande till att övertyga Libyen om att låta UNHCR återvända till landet. Parlamentet anser att avtal om samarbete i migrationsfrågor även bör ingås med andra länder i EU:s geografiska närhet, så att man i enlighet med internationella avtal gemensamt kan stödja bräckliga stater i deras grannskap.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar mot bakgrund av den pågående humanitära krisen i norra Afrika att Frontex inte kan vara det huvudsakliga verktyget för att hantera de påföljande migrationsströmmarna från regionen. EU uppmanas att tänka ut ett snabbt och samordnat svar som en del av en konsekvent och långsiktig strategi för att hantera politiska omvälvningar och bräckliga stater och på så sätt angripa roten till de problem som orsakar migrationsströmmarna. Parlamentet uppmanar rådet att ta fram en handlingsplan för bördefördelning i syfte att hjälpa till att vidarebosätta flyktingar från regionen, utifrån principen om solidaritet mellan medlemsstaterna i artikel 80 i EUF-fördraget, och att tillhandahålla stöd för fördrivna personer i enlighet med bestämmelserna i rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta. Rådet uppmanas också att snarast gå vidare med antagandet av det gemensamma asylsystemet för EU och att slutföra medbeslutandeförfarandena om inrättandet av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU respektive om Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013, enligt parlamentets rekommendation från maj 2010. Parlamentet påminner om att medlemsstaterna är skyldiga att följa principen om non-refoulement. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar mot bakgrund av den pågående humanitära krisen i norra Afrika att Frontex inte kan vara det huvudsakliga verktyget för att hantera de påföljande migrationsströmmarna från regionen. EU uppmanas att tänka ut ett snabbt och samordnat svar som en del av en konsekvent och långsiktig strategi för att hantera politiska omvälvningar och bräckliga stater och på så sätt angripa roten till de problem som orsakar migrationsströmmarna. Parlamentet uppmanar rådet att ta fram en handlingsplan för bördefördelning i syfte att hjälpa till att vidarebosätta flyktingar från regionen, utifrån principen om solidaritet mellan medlemsstaterna i artikel 80 i EUF-fördraget, och att tillhandahålla stöd för fördrivna personer i enlighet med bestämmelserna i rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta. Rådet uppmanas också att snarast gå vidare med antagandet av det gemensamma asylsystemet för EU och att slutföra medbeslutandeförfarandena om inrättandet av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU respektive om Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013, enligt parlamentets rekommendation från maj 2010. Parlamentet påminner om att medlemsstaterna är skyldiga att följa principen om non-refoulement.

| 27. | Europaparlamentet betonar sin centrala betydelse för att främja frihet och demokrati i vårt grannskap. I detta sammanhang är det viktigt att parlamentet noga övervakar demokratiseringsprocessen i södra Medelhavsområdet. Parlamentet föreslår därför en regelbunden dialog med ad hoc-struktur med vice ordföranden/den höga representanten i syfte att bedöma utvecklingen i regionen och identifiera kort- och långsiktiga mål samt aktuella stödåtgärder som är nödvändiga. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar sin centrala betydelse för att främja frihet och demokrati i vårt grannskap. I detta sammanhang är det viktigt att parlamentet noga övervakar demokratiseringsprocessen i södra Medelhavsområdet. Parlamentet föreslår därför en regelbunden dialog med ad hoc-struktur med vice ordföranden/den höga representanten i syfte att bedöma utvecklingen i regionen och identifiera kort- och långsiktiga mål samt aktuella stödåtgärder som är nödvändiga.

| 28. | Europaparlamentet vidhåller att verklig hänsyn bör tas till dialogerna om mänskliga rättigheter och demokrati i den reviderade europeiska grannskapspolitiken. Demokratiseringsrörelserna och demonstrationerna för demokrati har brutalt undertryckts av myndigheterna i bland annat Tunisien och Egypten, vilket visar att de dialoger om demokrati och mänskliga rättigheter som har förts inom ramen för grannskapspolitiken inte har varit verkningsfulla. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet vidhåller att verklig hänsyn bör tas till dialogerna om mänskliga rättigheter och demokrati i den reviderade europeiska grannskapspolitiken. Demokratiseringsrörelserna och demonstrationerna för demokrati har brutalt undertryckts av myndigheterna i bland annat Tunisien och Egypten, vilket visar att de dialoger om demokrati och mänskliga rättigheter som har förts inom ramen för grannskapspolitiken inte har varit verkningsfulla.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar att förhandlingarna om ett återtagandeavtal mellan EU och Turkiet har slutförts och efterlyser ett framgångsrikt avslutande av alla nödvändiga skeden så att avtalet så snart som möjligt kan genomföras fullt ut av alla parter. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar att förhandlingarna om ett återtagandeavtal mellan EU och Turkiet har slutförts och efterlyser ett framgångsrikt avslutande av alla nödvändiga skeden så att avtalet så snart som möjligt kan genomföras fullt ut av alla parter.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera samarbetet med olagliga migranters transit- och ursprungsländer inom ramen för de avtal som EU redan har ingått eller kommer att ingå samt inom ramen för de bilaterala avtal som har undertecknats mellan vissa medlemsstater och tredjeländer, så att man kan hejda den olagliga migrationen och uppmuntra att lagstiftningen följs, till nytta för migranterna själva samt invånarna i medlemsstaterna och ursprungsländerna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera samarbetet med olagliga migranters transit- och ursprungsländer inom ramen för de avtal som EU redan har ingått eller kommer att ingå samt inom ramen för de bilaterala avtal som har undertecknats mellan vissa medlemsstater och tredjeländer, så att man kan hejda den olagliga migrationen och uppmuntra att lagstiftningen följs, till nytta för migranterna själva samt invånarna i medlemsstaterna och ursprungsländerna.

| 31. | Europaparlamentet anser att harmonisering av migrationsrelaterad statistik, i samarbete med medlemsstaterna, är nödvändigt för att migrationspolitiken ska kunna planeras, antas, genomföras och utvärderas på ett ändamålsenligt sätt. Parlamentet betonar vikten av det europeiska migrationsnätverket (EMN), som skulle kunna spela en betydande roll inom detta område. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att harmonisering av migrationsrelaterad statistik, i samarbete med medlemsstaterna, är nödvändigt för att migrationspolitiken ska kunna planeras, antas, genomföras och utvärderas på ett ändamålsenligt sätt. Parlamentet betonar vikten av det europeiska migrationsnätverket (EMN), som skulle kunna spela en betydande roll inom detta område.

| 32. | Europaparlamentet betonar det omedelbara behovet av konsekventa, heltäckande och jämförbara statistiska uppgifter om den migrerande befolkningen, eftersom denna befolkning ständigt förändras och de aktuella migrationsströmmarnas karaktär är en verklig utmaning för beslutsfattare som behöver tillförlitliga uppgifter och information som grund för sina beslut. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar det omedelbara behovet av konsekventa, heltäckande och jämförbara statistiska uppgifter om den migrerande befolkningen, eftersom denna befolkning ständigt förändras och de aktuella migrationsströmmarnas karaktär är en verklig utmaning för beslutsfattare som behöver tillförlitliga uppgifter och information som grund för sina beslut.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för den pågående översynen av den europeiska grannskapspolitiken överväga att anslå särskilda medel så att en förnyad stark ekonomisk dagordning kan utformas i de länder som omfattas av denna politik, inklusive en sysselsättningsagenda. Parlamentet anser att man med de länder som omfattas av grannskapspolitiken bör diskutera en färdplan för anpassning av deras nationella migrationslagar till EU:s normer, inbegripet människorättsnormer som asylrätt, skyddssystem för olagliga migranter och lika rättigheter för alla migranter. Parlamentet anser vidare att det skulle vara lämpligt att ingå fler rörlighetsavtal med dessa länder, utöver de befintliga avtalen med Moldavien och Georgien. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för den pågående översynen av den europeiska grannskapspolitiken överväga att anslå särskilda medel så att en förnyad stark ekonomisk dagordning kan utformas i de länder som omfattas av denna politik, inklusive en sysselsättningsagenda. Parlamentet anser att man med de länder som omfattas av grannskapspolitiken bör diskutera en färdplan för anpassning av deras nationella migrationslagar till EU:s normer, inbegripet människorättsnormer som asylrätt, skyddssystem för olagliga migranter och lika rättigheter för alla migranter. Parlamentet anser vidare att det skulle vara lämpligt att ingå fler rörlighetsavtal med dessa länder, utöver de befintliga avtalen med Moldavien och Georgien.

| 34. | Europaparlamentet anser att det ska upprättas en övergripande migrationspolitik som är kopplad till alla utvecklingsstrategier och utvecklingsinstrument och grundas på en hög grad av politisk och verksamhetsmässig solidaritet, ömsesidigt förtroende, insyn, partnerskap, delat ansvar och gemensamma insatser på grundval av gemensamma principer och konkreta åtgärder samt de värden som är förankrade i Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att det ska upprättas en övergripande migrationspolitik som är kopplad till alla utvecklingsstrategier och utvecklingsinstrument och grundas på en hög grad av politisk och verksamhetsmässig solidaritet, ömsesidigt förtroende, insyn, partnerskap, delat ansvar och gemensamma insatser på grundval av gemensamma principer och konkreta åtgärder samt de värden som är förankrade i Lissabonfördraget.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en övergripande strategi för laglig migration och att i detta sammanhang ta hänsyn till den europeiska arbetsmarknadens behov av arbetskraft och varje enskild medlemsstats förmåga att ta emot och integrera migranter. En gemensam EU-politik om laglig migration kan vara ett incitament både för den europeiska ekonomin och för ursprungsländernas ekonomier. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en övergripande strategi för laglig migration och att i detta sammanhang ta hänsyn till den europeiska arbetsmarknadens behov av arbetskraft och varje enskild medlemsstats förmåga att ta emot och integrera migranter. En gemensam EU-politik om laglig migration kan vara ett incitament både för den europeiska ekonomin och för ursprungsländernas ekonomier.

| 36. | Europaparlamentet anser att avtal med tredjeländer som berör flera av EU:s medlemsstater bör förhandlas fram på europeisk nivå i full överensstämmelse med artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att avtal med tredjeländer som berör flera av EU:s medlemsstater bör förhandlas fram på europeisk nivå i full överensstämmelse med artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstater att samordna givarnas bistånd på ett effektivare sätt, så att en mer omfattande och hållbar strategi för hantering av migrationsströmmar säkerställs. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstater att samordna givarnas bistånd på ett effektivare sätt, så att en mer omfattande och hållbar strategi för hantering av migrationsströmmar säkerställs.

| 38. | Europaparlamentet kräver med eftertryck att man ska skilja utvecklingsbiståndet från förvaltningen av migrationsströmmar och att utvecklingsbistånd inte bör göras beroende av återflyttning. EU:s utvecklingsbistånd bör ha som mål att undanröja orsakerna till migration, till exempel fattigdom, klimatförändring och svält. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet kräver med eftertryck att man ska skilja utvecklingsbiståndet från förvaltningen av migrationsströmmar och att utvecklingsbistånd inte bör göras beroende av återflyttning. EU:s utvecklingsbistånd bör ha som mål att undanröja orsakerna till migration, till exempel fattigdom, klimatförändring och svält.

| 39. | Europaparlamentet framhåller det mervärde som unionen för Medelhavsområdet (UfM) och initiativet för ett östligt partnerskap kan tillföra när det gäller hanteringen av migrationsfrågan och dess verkningar. Vice ordföranden/den höga representanten uppmanas att anstränga sig mer för att unionen för Medelhavsområde ska bli fullt fungerande. Frågan om migrationsströmmarna bör vara ett prioriterat åtgärdsområde inom ramen för unionen för Medelhavsområdet och det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet framhåller det mervärde som unionen för Medelhavsområdet (UfM) och initiativet för ett östligt partnerskap kan tillföra när det gäller hanteringen av migrationsfrågan och dess verkningar. Vice ordföranden/den höga representanten uppmanas att anstränga sig mer för att unionen för Medelhavsområde ska bli fullt fungerande. Frågan om migrationsströmmarna bör vara ett prioriterat åtgärdsområde inom ramen för unionen för Medelhavsområdet och det östliga partnerskapet.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att överväga åtgärder för att se över finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, Europeiska utvecklingsfonden och instrumentet för humanitärt bistånd i syfte att förstärka migrationens positiva effekter när det gäller att främja mänsklig utveckling och demokrati i bräckliga stater. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att överväga åtgärder för att se över finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, Europeiska utvecklingsfonden och instrumentet för humanitärt bistånd i syfte att förstärka migrationens positiva effekter när det gäller att främja mänsklig utveckling och demokrati i bräckliga stater.

| 41. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för att främja en samstämd politik för utveckling inom EU:s migrationspolitik och för att man ska avstå från att använda offentligt utvecklingsbistånd till politik som syftar till att avskräcka från och kontrollera migration på ett sätt som inbegriper kränkningar av migranternas mänskliga rättigheter. Biståndet bör emellertid användas till att främja en effektiv utveckling och därigenom minska migration som orsakas av fattigdom, politisk instabilitet och politiskt förtryck. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för att främja en samstämd politik för utveckling inom EU:s migrationspolitik och för att man ska avstå från att använda offentligt utvecklingsbistånd till politik som syftar till att avskräcka från och kontrollera migration på ett sätt som inbegriper kränkningar av migranternas mänskliga rättigheter. Biståndet bör emellertid användas till att främja en effektiv utveckling och därigenom minska migration som orsakas av fattigdom, politisk instabilitet och politiskt förtryck.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar Tripoliförklaringen, som utfärdades i slutet av det tredje toppmötet mellan Afrika och EU och som bekräftar behovet av gemensamma insatser för att ta itu med de faktiska omständigheterna och utmaningarna i samband med migrationen och dess kopplingar till utvecklingen. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar Tripoliförklaringen, som utfärdades i slutet av det tredje toppmötet mellan Afrika och EU och som bekräftar behovet av gemensamma insatser för att ta itu med de faktiska omständigheterna och utmaningarna i samband med migrationen och dess kopplingar till utvecklingen.

| 43. | Europaparlamentet efterlyser effektivare partnerskap med institutioner som främjar regional och ekonomisk integration, något som också kan bidra till att man hittar hållbara och långsiktiga lösningar för migrationssituationen mellan de sydliga länderna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet efterlyser effektivare partnerskap med institutioner som främjar regional och ekonomisk integration, något som också kan bidra till att man hittar hållbara och långsiktiga lösningar för migrationssituationen mellan de sydliga länderna.

| 44. | Kommissionen bör undersöka den klimatrelaterade migrationen mellan de sydliga länderna ytterligare och bland annat titta närmare på antalet personer som berörs, utsatta regioner, migrationsrörelser och kapaciteten i mottagarländerna. Europaparlamentet efterlyser också att man främjar forskningskapaciteten i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

44.

Kommissionen bör undersöka den klimatrelaterade migrationen mellan de sydliga länderna ytterligare och bland annat titta närmare på antalet personer som berörs, utsatta regioner, migrationsrörelser och kapaciteten i mottagarländerna. Europaparlamentet efterlyser också att man främjar forskningskapaciteten i utvecklingsländerna.

| 45. | Europaparlamentet betonar vikten av att integrera migrationen i partnerländernas nationella utvecklingsstrategier i syfte att minska fattigdomen och uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar vikten av att integrera migrationen i partnerländernas nationella utvecklingsstrategier i syfte att minska fattigdomen och uppnå millennieutvecklingsmålen.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av AVS-ländernas övervakningscentrum för migration, som är ett värdefullt instrument när det gäller att förse beslutsfattare i AVS-länderna med uppgifter och verktyg som kan förbättra deras nationella migrationsstrategier. Parlamentet välkomnar också förslaget om att inrätta ett övervakningscentrum för migration med ansvar för att fortlöpande och i detalj följa upp alla frågor i samband med migrationsströmmarna i Latinamerika, under överinseende av stiftelsen för Europa, Latinamerika och Västindien och med denna som samordnare. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av AVS-ländernas övervakningscentrum för migration, som är ett värdefullt instrument när det gäller att förse beslutsfattare i AVS-länderna med uppgifter och verktyg som kan förbättra deras nationella migrationsstrategier. Parlamentet välkomnar också förslaget om att inrätta ett övervakningscentrum för migration med ansvar för att fortlöpande och i detalj följa upp alla frågor i samband med migrationsströmmarna i Latinamerika, under överinseende av stiftelsen för Europa, Latinamerika och Västindien och med denna som samordnare.

| 47. | Europaparlamentet rekommenderar att de finansiella resurserna för att stärka sambandet mellan migration och utveckling måste tilldelas på ett effektivare sätt. Förutsättningarna för den kompletterande och punktliga mobiliseringen av EU:s olika finansieringsinstrument för yttre åtgärder måste förbättras. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet rekommenderar att de finansiella resurserna för att stärka sambandet mellan migration och utveckling måste tilldelas på ett effektivare sätt. Förutsättningarna för den kompletterande och punktliga mobiliseringen av EU:s olika finansieringsinstrument för yttre åtgärder måste förbättras.

| 48. | Europaparlamentet betonar behovet av att stärka de så kallade LRRD-strategierna (som syftar till att knyta samman katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd) för att säkra hållbara lösningar för fördrivna personer och flyktingar. Parlamentet anser att det är viktigt med en samordnad humanitär reaktion som föregångare till en hållbar utvecklingspolitik i länder som genomgått konflikter. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar behovet av att stärka de så kallade LRRD-strategierna (som syftar till att knyta samman katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd) för att säkra hållbara lösningar för fördrivna personer och flyktingar. Parlamentet anser att det är viktigt med en samordnad humanitär reaktion som föregångare till en hållbar utvecklingspolitik i länder som genomgått konflikter.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att investera i expertkunskaper och skapa ett tydligt mandat för personalen både vid högkvarteret och på delegationsnivå för att uppnå bättre samordning mellan det tematiska programmet om migration och asyl och de geografiska programmen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att investera i expertkunskaper och skapa ett tydligt mandat för personalen både vid högkvarteret och på delegationsnivå för att uppnå bättre samordning mellan det tematiska programmet om migration och asyl och de geografiska programmen.

| 50. | Europaparlamentet efterlyser ett förtydligande av rollerna för Europeiska utrikestjänsten respektive generaldirektoratet för utveckling och samarbete EuropeAid samt en samordning mellan dessa. Parlamentet uppmanar med eftertryck generaldirektoratet för utveckling och samarbete EuropeAid att spela en ledande roll i migrationspolitikens programplaneringsfas. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet efterlyser ett förtydligande av rollerna för Europeiska utrikestjänsten respektive generaldirektoratet för utveckling och samarbete EuropeAid samt en samordning mellan dessa. Parlamentet uppmanar med eftertryck generaldirektoratet för utveckling och samarbete EuropeAid att spela en ledande roll i migrationspolitikens programplaneringsfas.

| 51. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att ta hänsyn till erfarenheterna från det tematiska programmet om migration och asyl när det gäller den politiska dialogen på landsnivå, så att en mer samstämd och effektiv programplanering kan garanteras i de sammanhang som rör strategidokumenten för länder och regioner. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att ta hänsyn till erfarenheterna från det tematiska programmet om migration och asyl när det gäller den politiska dialogen på landsnivå, så att en mer samstämd och effektiv programplanering kan garanteras i de sammanhang som rör strategidokumenten för länder och regioner.

| 52. | Europaparlamentet efterlyser ökade insatser för att minska de negativa följderna av kompetensflykten och utflyttningen av yrkesfolk, som särskilt drabbar nyckelområden som hälso- och sjukvård och utbildning. Det är viktigt att främja kompetensinflyttning, program till stöd för återvändande och cirkulär migration, reglera rekryteringspraxis och stödja kapacitetsuppbyggnad genom åtgärder som utveckling av yrkesutbildningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om system för cirkulär migration är ett användbart verktyg och vilka typer av cirkelrörelser (engångsrörelse eller återkommande rörelse, rörelse på kort eller lång sikt, spontan eller administrerad rörelse) som skulle kunna ge bäst resultat för både utvecklingsländer och utvecklade länder. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet efterlyser ökade insatser för att minska de negativa följderna av kompetensflykten och utflyttningen av yrkesfolk, som särskilt drabbar nyckelområden som hälso- och sjukvård och utbildning. Det är viktigt att främja kompetensinflyttning, program till stöd för återvändande och cirkulär migration, reglera rekryteringspraxis och stödja kapacitetsuppbyggnad genom åtgärder som utveckling av yrkesutbildningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om system för cirkulär migration är ett användbart verktyg och vilka typer av cirkelrörelser (engångsrörelse eller återkommande rörelse, rörelse på kort eller lång sikt, spontan eller administrerad rörelse) som skulle kunna ge bäst resultat för både utvecklingsländer och utvecklade länder.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att när den utformar de nya utrikespolitiska instrumenten för perioden efter 2013 se till att den föreslagna strukturen dels möjliggör synergieffekter och ömsesidigt förstärkande mellan utvecklingsaspekten och säkerhets- och stabilitetsaspekten, dels möjliggör en snabb fördelning av medel för nödinsatser och återhämtning, en snabbinsatsmekanism för att hjälpa och bistå nödlidande migranter – i synnerhet de som är särskilt utsatta såsom kvinnor och underåriga utan medföljande vuxen – särskilda program för att aktivt stödja minoriteter, bland annat religiösa, etniska och hbt-minoriteter som kan komma att stå under hot, EU-skydd för nödlidande människorättsförsvarare samt stödåtgärder för att begränsa följderna av klimatförändringen, avskogningen, ökenspridningen och förlusten av biologisk mångfald och upprätthålla de ekonomiska och sociala förutsättningarna för de drabbade samhällena. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att när den utformar de nya utrikespolitiska instrumenten för perioden efter 2013 se till att den föreslagna strukturen dels möjliggör synergieffekter och ömsesidigt förstärkande mellan utvecklingsaspekten och säkerhets- och stabilitetsaspekten, dels möjliggör en snabb fördelning av medel för nödinsatser och återhämtning, en snabbinsatsmekanism för att hjälpa och bistå nödlidande migranter – i synnerhet de som är särskilt utsatta såsom kvinnor och underåriga utan medföljande vuxen – särskilda program för att aktivt stödja minoriteter, bland annat religiösa, etniska och hbt-minoriteter som kan komma att stå under hot, EU-skydd för nödlidande människorättsförsvarare samt stödåtgärder för att begränsa följderna av klimatförändringen, avskogningen, ökenspridningen och förlusten av biologisk mångfald och upprätthålla de ekonomiska och sociala förutsättningarna för de drabbade samhällena.

| 54. | Europaparlamentet kräver att det ska utvecklas en politik som beaktar den särskilda situationen för utsatta grupper som kvinnor, barn och personer med funktionsnedsättning och därmed även tillhandahållandet av relevant infrastruktur som sjukhus, skolor och utbildningsutrustning samt nödvändigt socialt, psykologiskt och administrativt stöd. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet kräver att det ska utvecklas en politik som beaktar den särskilda situationen för utsatta grupper som kvinnor, barn och personer med funktionsnedsättning och därmed även tillhandahållandet av relevant infrastruktur som sjukhus, skolor och utbildningsutrustning samt nödvändigt socialt, psykologiskt och administrativt stöd.

| 55. | Europaparlamentet riktar uppmärksamhet på den roll som rehabiliteringscentrer för tortyroffer har spelat i den framgångsrika integrationen av migranter, bland annat flyktingar och asylsökande, i EU. Parlamentet noterar bekymrat beslutet att EU:s finansiering av dessa center inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter gradvis kommer att upphöra. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att finansieringen av dessa center oförminskat fortsätter och inte enbart överlåts till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet riktar uppmärksamhet på den roll som rehabiliteringscentrer för tortyroffer har spelat i den framgångsrika integrationen av migranter, bland annat flyktingar och asylsökande, i EU. Parlamentet noterar bekymrat beslutet att EU:s finansiering av dessa center inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter gradvis kommer att upphöra. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att finansieringen av dessa center oförminskat fortsätter och inte enbart överlåts till medlemsstaterna.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra den externa utvärderingen av de regionala skyddsprogrammen och att inleda en debatt om huruvida programmen ska fortsätta. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra den externa utvärderingen av de regionala skyddsprogrammen och att inleda en debatt om huruvida programmen ska fortsätta.

| 57. | Europaparlamentet anser när det gäller Gusp/GSFP-uppdrag att det skulle vara viktigt att komplettera säkerhets- och stabilitetsstrategierna med skräddarsydda strategier för utvecklingsstöd och mänskliga rättigheter, så att man på lång sikt åtgärdar de bakomliggande orsakerna till osäkerhet och instabilitet. Detta är något som även har framhållits av vice ordföranden/den höga representanten. En sådan helhetsstrategi kräver inte bara bättre samordning, genom Europeiska utrikestjänsten, utan även ytterligare skräddarsydda budgetanslag för dessa stödstrategier. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser när det gäller Gusp/GSFP-uppdrag att det skulle vara viktigt att komplettera säkerhets- och stabilitetsstrategierna med skräddarsydda strategier för utvecklingsstöd och mänskliga rättigheter, så att man på lång sikt åtgärdar de bakomliggande orsakerna till osäkerhet och instabilitet. Detta är något som även har framhållits av vice ordföranden/den höga representanten. En sådan helhetsstrategi kräver inte bara bättre samordning, genom Europeiska utrikestjänsten, utan även ytterligare skräddarsydda budgetanslag för dessa stödstrategier.

| 58. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, ordförandeskapet i Europeiska unionens råd, kommissionens ordförande, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska investeringsbanken, medlemsstaternas regeringar och parlament, kandidatländernas regeringar och parlament, Euronest- och Euromed-medlemsländernas regeringar och parlament, Förenta staternas utrikesministerium, EBRD, Världsbanken, IMF, Afrikanska unionen, Panafrikanska parlamentet, Internationella organisationen för migration och UNHCR. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, ordförandeskapet i Europeiska unionens råd, kommissionens ordförande, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska investeringsbanken, medlemsstaternas regeringar och parlament, kandidatländernas regeringar och parlament, Euronest- och Euromed-medlemsländernas regeringar och parlament, Förenta staternas utrikesministerium, EBRD, Världsbanken, IMF, Afrikanska unionen, Panafrikanska parlamentet, Internationella organisationen för migration och UNHCR.

---

(1)  EUT L 310, 9.11.2006, s. 1.

(2)  EUT L 327, 24.11.2006, s. 1.

(3)  EUT L 386, 29.12.2006, s. 1.

(4)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 41.

(5)  EGT L 163, 2.7.1996, s. 1.

(6)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(7)  EUT L 201, 3.8.2010, s. 30.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2011)0020.

(9)  EUT L 155, 18.6.2009, s. 17.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2010)0327.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2010)0496.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/13

---

Tisdagen den 5 april 2011Kvinnors roll inom jordbruket och i landsbygdsområden

P7_TA(2011)0122

Europaparlamentets resolution av den 5 april 2011 om kvinnors roll inom jordbruket och i landsbygdsområden (2010/2054(INI))

2012/C 296 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 2 och 3, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 8, 153 och 157, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 2 och 3, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 8, 153 och 157,

| — | med beaktande av rådets beslut 2006/144/EG av den 20 februari 2006 om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (programperiod 2007–2013) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2006/144/EG av den 20 februari 2006 om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (programperiod 2007–2013) (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2008 om kvinnornas situation i EU:s landsbygdsområden (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2008 om kvinnornas situation i EU:s landsbygdsområden (3),

| — | med beaktande av slutsatserna från seminariet om ”Kvinnorna inom landsbygdens hållbara utveckling”, vilket hölls i Cáceres den 27–29 april 2010 på initiativ av EU:s spanska ordförandeskap (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från seminariet om ”Kvinnorna inom landsbygdens hållbara utveckling”, vilket hölls i Cáceres den 27–29 april 2010 på initiativ av EU:s spanska ordförandeskap (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU av den 7 juli 2010 om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU av den 7 juli 2010 om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG (5),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0016/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0016/2011), och av följande skäl:

Multifunktionell landsbygd

| A. | En ekonomiskt hållbar utveckling av landsbygden är en prioritering, tillsammans med att ekonomiska enheter bör kunna fungera hållbart och på lång sikt. Dessutom bör de särskilda inneboende möjligheterna i glesbefolkade jordbruksområden tas till vara och byggas ut så att de behåller sitt värde och fortsätter att vara befolkade. |
| --- | --- |

A.

En ekonomiskt hållbar utveckling av landsbygden är en prioritering, tillsammans med att ekonomiska enheter bör kunna fungera hållbart och på lång sikt. Dessutom bör de särskilda inneboende möjligheterna i glesbefolkade jordbruksområden tas till vara och byggas ut så att de behåller sitt värde och fortsätter att vara befolkade.

| B. | Ekonomiskt och kulturellt självständiga regioner där det regionala kretsloppet fungerar kan, utgående från omgivningens förutsättningar, reagera mera stabilt på globala förändringar. |
| --- | --- |

B.

Ekonomiskt och kulturellt självständiga regioner där det regionala kretsloppet fungerar kan, utgående från omgivningens förutsättningar, reagera mera stabilt på globala förändringar.

| C. | Ett effektivt och multifunktionellt inriktat jordbruk är en ofrånkomlig förutsättning för strategier för hållbar utveckling samt för en vittomfattande företagarverksamhet i flera regioner och denna potential tas ännu inte i sin helhet till vara inom ramen för en process med ökad diversifiering av näringslivet. |
| --- | --- |

C.

Ett effektivt och multifunktionellt inriktat jordbruk är en ofrånkomlig förutsättning för strategier för hållbar utveckling samt för en vittomfattande företagarverksamhet i flera regioner och denna potential tas ännu inte i sin helhet till vara inom ramen för en process med ökad diversifiering av näringslivet.

| D. | Landsbygdsområdena är särskilt drabbade av en åldrande befolkning, låg befolkningstäthet och, i vissa områden, avfolkning. |
| --- | --- |

D.

Landsbygdsområdena är särskilt drabbade av en åldrande befolkning, låg befolkningstäthet och, i vissa områden, avfolkning.

| E. | Den förändrade befolkningsstrukturen, flykten från landsbygden och en minskad andel kvinnor överlag kommer i framtiden att mångenstädes på landsbygden leda till att det med nuvarande infrastruktur inte går att upprätthålla vare sig ett tillräckligt utbud av dagligvaror och dagligen behövliga tjänster på det lokala planet eller grundläggande hälso- och sjukvård, förskoleundervisning, undervisning och fortbildning i skolor, yrkesläroanstalter och universitet och högskolor och ett tillräckligt kultur- och fritidsutbud, eller också leda till att olika inrättningar som arbetar med att tillhandahålla detta blir olönsamma och läggs ned. |
| --- | --- |

E.

Den förändrade befolkningsstrukturen, flykten från landsbygden och en minskad andel kvinnor överlag kommer i framtiden att mångenstädes på landsbygden leda till att det med nuvarande infrastruktur inte går att upprätthålla vare sig ett tillräckligt utbud av dagligvaror och dagligen behövliga tjänster på det lokala planet eller grundläggande hälso- och sjukvård, förskoleundervisning, undervisning och fortbildning i skolor, yrkesläroanstalter och universitet och högskolor och ett tillräckligt kultur- och fritidsutbud, eller också leda till att olika inrättningar som arbetar med att tillhandahålla detta blir olönsamma och läggs ned.

| F. | Av de 26,7 miljoner som regelbundet arbetar inom jordbruket i Europeiska unionen är ungefär 41 procent kvinnor. Åtminstone vart femte jordbruksföretag (omkring 29 procent) drivs av en kvinna. |
| --- | --- |

F.

Av de 26,7 miljoner som regelbundet arbetar inom jordbruket i Europeiska unionen är ungefär 41 procent kvinnor. Åtminstone vart femte jordbruksföretag (omkring 29 procent) drivs av en kvinna.

| G. | Kvinnors stora bidrag till den lokala utvecklingen och gemenskapsutvecklingen avspeglas inte tillräckligt i deras deltagande i beslutsprocesserna. |
| --- | --- |

G.

Kvinnors stora bidrag till den lokala utvecklingen och gemenskapsutvecklingen avspeglas inte tillräckligt i deras deltagande i beslutsprocesserna.

| H. | Jämställdhetsprincipen är ett grundläggande krav i Europa 2020-strategin och bör främjas, av omsorg om ökat kvinnligt deltagande i ekonomisk och social verksamhet och för att garantera de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

H.

Jämställdhetsprincipen är ett grundläggande krav i Europa 2020-strategin och bör främjas, av omsorg om ökat kvinnligt deltagande i ekonomisk och social verksamhet och för att garantera de mänskliga rättigheterna.

Kvinnor inom landsbygdens livsmiljö och näringsliv

| I. | Under de gångna årtiondena har verkligheten för kvinnor på landsbygden förändrats och blivit mer mångskiftande till följd av att ekonomin och samhället förändrats. Det är inte minst kvinnorna själva som tagit initiativ till och utformat denna förändring och i det sammanhanget bör noteras att kvinnornas sociala och ekonomiska situation kraftigt varierar, både mellan medlemsstaterna och även inom dem. |
| --- | --- |

I.

Under de gångna årtiondena har verkligheten för kvinnor på landsbygden förändrats och blivit mer mångskiftande till följd av att ekonomin och samhället förändrats. Det är inte minst kvinnorna själva som tagit initiativ till och utformat denna förändring och i det sammanhanget bör noteras att kvinnornas sociala och ekonomiska situation kraftigt varierar, både mellan medlemsstaterna och även inom dem.

| J. | I det moderna samhället är kvinnorollen förknippad med flera olika funktioner, mot bakgrund av kvinnornas individuella förankring i familjelivet och yrkeslivet, och just i denna mångfald av roller kan kvinnorna också ge ett väsentligt bidrag till framsteg och innovation på alla plan i samhället och bidra till högre livskvalitet, framför allt på landsbygden. |
| --- | --- |

J.

I det moderna samhället är kvinnorollen förknippad med flera olika funktioner, mot bakgrund av kvinnornas individuella förankring i familjelivet och yrkeslivet, och just i denna mångfald av roller kan kvinnorna också ge ett väsentligt bidrag till framsteg och innovation på alla plan i samhället och bidra till högre livskvalitet, framför allt på landsbygden.

| K. | Särskilt på landsbygden är det ofta kvinnorna som tar hand om familjen och de äldre. |
| --- | --- |

K.

Särskilt på landsbygden är det ofta kvinnorna som tar hand om familjen och de äldre.

| L. | Tack vare åratal av kvinnopolitiskt arbete och intensiva offentliga insatser till stöd för utbildning, rådgivning, initiativ till grundande av företag m.m. har man inom den andra pelaren av GJP kunnat notera avsevärda framgångar i form av en bättre livssituation för män och kvinnor på landsbygden. |
| --- | --- |

L.

Tack vare åratal av kvinnopolitiskt arbete och intensiva offentliga insatser till stöd för utbildning, rådgivning, initiativ till grundande av företag m.m. har man inom den andra pelaren av GJP kunnat notera avsevärda framgångar i form av en bättre livssituation för män och kvinnor på landsbygden.

| M. | Trots att livssituationerna i hög grad bär en individuell prägel kommer den grundläggande utmaningen för kvinnor och män att kvarstå, nämligen att kunna förena dels det egna förvärvsarbetet och sociala och kulturella engagemanget, dels ansvaret för familjen. |
| --- | --- |

M.

Trots att livssituationerna i hög grad bär en individuell prägel kommer den grundläggande utmaningen för kvinnor och män att kvarstå, nämligen att kunna förena dels det egna förvärvsarbetet och sociala och kulturella engagemanget, dels ansvaret för familjen.

| N. | Under de betingelser som det moderna samhället ställer upp kan denna ”multifunktionella utmaning” bemötas endast genom att man tar i anspråk stödtjänster samt inrättningar och strukturer inom omsorgen, vilka måste finnas att tillgå till överkomliga pris. |
| --- | --- |

N.

Under de betingelser som det moderna samhället ställer upp kan denna ”multifunktionella utmaning” bemötas endast genom att man tar i anspråk stödtjänster samt inrättningar och strukturer inom omsorgen, vilka måste finnas att tillgå till överkomliga pris.

| O. | Kvinnans multifunktionella roll på landsbygden kan ge ett väsentligt bidrag till utformandet av en modern kvinnobild i vårt samhälle. |
| --- | --- |

O.

Kvinnans multifunktionella roll på landsbygden kan ge ett väsentligt bidrag till utformandet av en modern kvinnobild i vårt samhälle.

| P. | Sysselsättningsnivån för både män och kvinnor är låg i landsbygdsområdena. Många kvinnor kommer dessutom aldrig in på den officiella arbetsmarknaden och är därför inte registrerade som arbetslösa och ingår inte heller i arbetslöshetsstatistiken |
| --- | --- |

P.

Sysselsättningsnivån för både män och kvinnor är låg i landsbygdsområdena. Många kvinnor kommer dessutom aldrig in på den officiella arbetsmarknaden och är därför inte registrerade som arbetslösa och ingår inte heller i arbetslöshetsstatistiken

| Q. | Social trygghet för kvinnor som arbetar inom jordbruket, också för makor till jordbrukare med tilläggsinkomster (kombinationer av inkomster, personer som uteslutande eller delvis bedriver verksamhet som egna företagare), är ett ofrånkomligt inslag i en modern och hållbar utveckling av landsbygden. |
| --- | --- |

Q.

Social trygghet för kvinnor som arbetar inom jordbruket, också för makor till jordbrukare med tilläggsinkomster (kombinationer av inkomster, personer som uteslutande eller delvis bedriver verksamhet som egna företagare), är ett ofrånkomligt inslag i en modern och hållbar utveckling av landsbygden.

| R. | Ägaren av jordbruksföretaget är den enda person som nämns i bankhandlingar och i samband med bidrag och intjänade rättigheter och också den enda person som representerar företaget i föreningar och sammanslutningar. |
| --- | --- |

R.

Ägaren av jordbruksföretaget är den enda person som nämns i bankhandlingar och i samband med bidrag och intjänade rättigheter och också den enda person som representerar företaget i föreningar och sammanslutningar.

| S. | Landsbygdsturism, som handlar om att erbjuda varor och tjänster på landsbygden genom familjeföretag och kooperativa turistföretag, är en lågriskverksamhet som skapar sysselsättning, gör det möjligt att kombinera familjeliv och arbete och uppmuntrar befolkningen på landsbygden att stanna kvar där. |
| --- | --- |

S.

Landsbygdsturism, som handlar om att erbjuda varor och tjänster på landsbygden genom familjeföretag och kooperativa turistföretag, är en lågriskverksamhet som skapar sysselsättning, gör det möjligt att kombinera familjeliv och arbete och uppmuntrar befolkningen på landsbygden att stanna kvar där.

Landsbygden som livsmiljö och miljö för ekonomisk verksamhet

| 1. | Europaparlamentet påpekar att jämställdhetsfrämjandet är en central målsättning för EU och dess medlemsstater och understryker vikten av att denna princip byggs in i den gemensamma jordbrukspolitiken som ett sätt att främja hållbar ekonomisk tillväxt och landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påpekar att jämställdhetsfrämjandet är en central målsättning för EU och dess medlemsstater och understryker vikten av att denna princip byggs in i den gemensamma jordbrukspolitiken som ett sätt att främja hållbar ekonomisk tillväxt och landsbygdsutveckling.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att man på landsbygden, utgående från förhållandena i stadsmiljöer, bör eftersträva levnadsvillkor anpassade efter den verklighet som råder på landsbygden så att kvinnor och deras familjer får anledning att med utsikt om framgång stanna kvar på landsbygden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att man på landsbygden, utgående från förhållandena i stadsmiljöer, bör eftersträva levnadsvillkor anpassade efter den verklighet som råder på landsbygden så att kvinnor och deras familjer får anledning att med utsikt om framgång stanna kvar på landsbygden.

| 3. | Europaparlamentet kräver att landsbygden ska främjas eftersom den erbjuder en mångsidig och integrerande livsmiljö och miljö för ekonomisk verksamhet och att man i det sammanhanget framför allt bör dra nytta av kvinnornas nyckelfunktion, sakkunskap och kompetens. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet kräver att landsbygden ska främjas eftersom den erbjuder en mångsidig och integrerande livsmiljö och miljö för ekonomisk verksamhet och att man i det sammanhanget framför allt bör dra nytta av kvinnornas nyckelfunktion, sakkunskap och kompetens.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att vid förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram inte ytterligare minska jordbruksutgifternas andel av den sammanlagda budgeten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att vid förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram inte ytterligare minska jordbruksutgifternas andel av den sammanlagda budgeten.

| 5. | Europaparlamentet betonar att mångsidiga, också serviceinriktade, företag inom jordbruket (såsom bondgårdssemestrar, direktförsäljning, sociala tjänster såsom barn- och äldreomsorg, undervisning på bondgårdar inom ramen för heldagsskolor etc.) är hörnstenar för en försörjningsinfrastruktur på landsbygden och hållbart måste understödjas via den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet begär därför att sådana tjänster ska främjas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, så att det både skapas nya framtidsperspektiv, möjligheter till förvärvsarbete för kvinnor och blir lättare att förena familjeliv och arbete. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att mångsidiga, också serviceinriktade, företag inom jordbruket (såsom bondgårdssemestrar, direktförsäljning, sociala tjänster såsom barn- och äldreomsorg, undervisning på bondgårdar inom ramen för heldagsskolor etc.) är hörnstenar för en försörjningsinfrastruktur på landsbygden och hållbart måste understödjas via den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet begär därför att sådana tjänster ska främjas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, så att det både skapas nya framtidsperspektiv, möjligheter till förvärvsarbete för kvinnor och blir lättare att förena familjeliv och arbete.

| 6. | Europaparlamentet kräver främjande av egendynamiska utvecklingsstrategier i och med att de stöder den särskilda kreativiteten hos manliga och kvinnliga aktörer på landsbygden och samtidigt utnyttjar de specifika traditionella resurserna inom varje landsbygdsområde. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet kräver främjande av egendynamiska utvecklingsstrategier i och med att de stöder den särskilda kreativiteten hos manliga och kvinnliga aktörer på landsbygden och samtidigt utnyttjar de specifika traditionella resurserna inom varje landsbygdsområde.

| 7. | Europaparlamentet understryker vikten av en livskraftig och vital landsbygd med en diversifierad befolkningssammansättning. Parlamentet betonar i detta sammanhang betydelsen av tillräckliga utvecklingsmöjligheter och utmaningar för unga kvinnor. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker vikten av en livskraftig och vital landsbygd med en diversifierad befolkningssammansättning. Parlamentet betonar i detta sammanhang betydelsen av tillräckliga utvecklingsmöjligheter och utmaningar för unga kvinnor.

| 8. | Europaparlamentet kräver att de grundläggande villkoren på landsbygden utformas så, att kvinnor av alla generationer kan stanna kvar i sin närmiljö och bidra till att den förnyas och utvecklas. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet kräver att de grundläggande villkoren på landsbygden utformas så, att kvinnor av alla generationer kan stanna kvar i sin närmiljö och bidra till att den förnyas och utvecklas.

| 9. | Europaparlamentet understryker vikten av åtgärder för förtidspensionering för jordbrukare och jordbruksarbetare för att garantera levnadsvillkoren för kvinnor på landsbygden. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som inte redan har gjort det att genomföra dessa åtgärder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker vikten av åtgärder för förtidspensionering för jordbrukare och jordbruksarbetare för att garantera levnadsvillkoren för kvinnor på landsbygden. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som inte redan har gjort det att genomföra dessa åtgärder.

| 10. | Europaparlamentet kräver i detta sammanhang ytterligare insatser för att landsbygden i sin helhet ska utrustas med IT-infrastruktur av modernaste slag (framför allt adekvat tillgång till bredband), samt åtgärder för att underlätta tillgången till informations- och kommunikationsteknik och säkra jämställda villkor för denna tillgång, tillsammans med utbildning i hur tekniken ska användas. Parlamentet påpekar att den dåliga bredbandstillgången hindrar de små och medelstora företagens tillväxt på många håll på landsbygden runtom i EU och uppmanar därför med kraft kommissionen och medlemsstaterna att hålla fast vid sin föresats att i konkurrensfrämjande syfte förbättra bredbandstillgången på landsbygden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet kräver i detta sammanhang ytterligare insatser för att landsbygden i sin helhet ska utrustas med IT-infrastruktur av modernaste slag (framför allt adekvat tillgång till bredband), samt åtgärder för att underlätta tillgången till informations- och kommunikationsteknik och säkra jämställda villkor för denna tillgång, tillsammans med utbildning i hur tekniken ska användas. Parlamentet påpekar att den dåliga bredbandstillgången hindrar de små och medelstora företagens tillväxt på många håll på landsbygden runtom i EU och uppmanar därför med kraft kommissionen och medlemsstaterna att hålla fast vid sin föresats att i konkurrensfrämjande syfte förbättra bredbandstillgången på landsbygden.

| 11. | Europaparlamentet begär att man bland kvinnor på landsbygden ska främja och stödja elektroniska former av företagande, såsom e-företag, vilka gör det möjligt att bedriva ekonomisk verksamhet oavsett avståndet till större tätorter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet begär att man bland kvinnor på landsbygden ska främja och stödja elektroniska former av företagande, såsom e-företag, vilka gör det möjligt att bedriva ekonomisk verksamhet oavsett avståndet till större tätorter.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att infrastruktur, anläggningar och tjänster som människor behöver i sin vardag ofrånkomligen måste förbättras på landsbygden så att män och kvinnor kan skapa balans mellan familjeliv och arbetsliv och landsbygden inte avfolkas. Hit hör barnomsorg som ett led i jordbruksinfrastrukturen (såsom ”bondgårdsdaghem” och andra förskolor), hälso- och sjukvårdstjänster, läroinrättningar (också för livslångt lärande) vårdinrättningar och vård för äldre och andra vårdbehövande, avbytartjänster i händelse av sjukdom och graviditet, närbutiker för dagligvaror och anläggningar för kultur och fritid. Parlamentet vill att jordbrukspolitiken utformas så, att kvinnorna på landsbygden kan förverkliga sina inneboende möjligheter att åstadkomma ett multifunktionellt och hållbart jordbruk. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att infrastruktur, anläggningar och tjänster som människor behöver i sin vardag ofrånkomligen måste förbättras på landsbygden så att män och kvinnor kan skapa balans mellan familjeliv och arbetsliv och landsbygden inte avfolkas. Hit hör barnomsorg som ett led i jordbruksinfrastrukturen (såsom ”bondgårdsdaghem” och andra förskolor), hälso- och sjukvårdstjänster, läroinrättningar (också för livslångt lärande) vårdinrättningar och vård för äldre och andra vårdbehövande, avbytartjänster i händelse av sjukdom och graviditet, närbutiker för dagligvaror och anläggningar för kultur och fritid. Parlamentet vill att jordbrukspolitiken utformas så, att kvinnorna på landsbygden kan förverkliga sina inneboende möjligheter att åstadkomma ett multifunktionellt och hållbart jordbruk.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda strukturfonderna och Sammanhållningsfonden för att åtgärda bristen på god transportinfrastruktur i landsbygdsområdena och att utveckla en positiv politik för att förbättra tillgången till transport för alla, särskilt för funktionshindrade personer, eftersom transport är en faktor som minskar det sociala utanförskapet och den bristande jämställdheten i samhället, vilket främst drabbar kvinnor. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda strukturfonderna och Sammanhållningsfonden för att åtgärda bristen på god transportinfrastruktur i landsbygdsområdena och att utveckla en positiv politik för att förbättra tillgången till transport för alla, särskilt för funktionshindrade personer, eftersom transport är en faktor som minskar det sociala utanförskapet och den bristande jämställdheten i samhället, vilket främst drabbar kvinnor.

| 14. | Europaparlamentet kräver att politiken till stöd för landsbygden kraftigare ska inriktas på innovativa och hållbara levnads- och arbetsvillkor. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet kräver att politiken till stöd för landsbygden kraftigare ska inriktas på innovativa och hållbara levnads- och arbetsvillkor.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att stödja projekt för främjande av och rådgivning inför bildandet av innovativa företag för primär jordbruksproduktion på landsbygden, vilka kan skapa nya arbetstillfällen framför allt för kvinnor inom de huvudsakliga verksamhetsområdena, till exempel genom att tillföra jordbruksprodukterna värde och finna avsättningsmöjligheter för dem, använda ny teknik, bidra till områdets ekonomiska diversifiering och tillhandahålla tjänster som gör det möjligt att förena arbets- och familjeliv. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att stödja projekt för främjande av och rådgivning inför bildandet av innovativa företag för primär jordbruksproduktion på landsbygden, vilka kan skapa nya arbetstillfällen framför allt för kvinnor inom de huvudsakliga verksamhetsområdena, till exempel genom att tillföra jordbruksprodukterna värde och finna avsättningsmöjligheter för dem, använda ny teknik, bidra till områdets ekonomiska diversifiering och tillhandahålla tjänster som gör det möjligt att förena arbets- och familjeliv.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att man i samband med innovativa utbudsformer bör ta fasta på den positiva erfarenheten av kvinnoprojekt inom den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare (särskilt Axel 3 och programmet Leader +) och kartlägga exempel på bästa praxis. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar att man i samband med innovativa utbudsformer bör ta fasta på den positiva erfarenheten av kvinnoprojekt inom den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare (särskilt Axel 3 och programmet Leader +) och kartlägga exempel på bästa praxis.

| 17. | Europaparlamentet begär att man i strategier för landsbygdsutveckling särskilt ska betona kvinnornas roll i strävan att uppnå målen för Europa 2020-strategin, i synnerhet när det gäller initiativ med fokus på innovation, forskning och utveckling. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet begär att man i strategier för landsbygdsutveckling särskilt ska betona kvinnornas roll i strävan att uppnå målen för Europa 2020-strategin, i synnerhet när det gäller initiativ med fokus på innovation, forskning och utveckling.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar i detta avseende ESF/Equal-projekten som strävar efter att synliggöra och stärka kvinnors ställning i jordbruket och på landsbygden. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar i detta avseende ESF/Equal-projekten som strävar efter att synliggöra och stärka kvinnors ställning i jordbruket och på landsbygden.

| 19. | Europaparlamentet begär att den nya EJFLU-förordningen ska föreskriva särskilda åtgärder till förmån för kvinnor under den kommande programperioden 2014–2020, något som fördelaktigt skulle påverka kvinnornas sysselsättning på landsbygden. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet begär att den nya EJFLU-förordningen ska föreskriva särskilda åtgärder till förmån för kvinnor under den kommande programperioden 2014–2020, något som fördelaktigt skulle påverka kvinnornas sysselsättning på landsbygden.

Kvinnor inom landsbygdens näringsliv

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bidra till en informativ databas om den ekonomiska och sociala situationen för kvinnor på landsbygden samt om deras engagemang som företagare samt optimera utvärderingen av redan befintliga uppgifter (till exempel via Eurostat) för att de politiska åtgärderna ska kunna anpassas. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bidra till en informativ databas om den ekonomiska och sociala situationen för kvinnor på landsbygden samt om deras engagemang som företagare samt optimera utvärderingen av redan befintliga uppgifter (till exempel via Eurostat) för att de politiska åtgärderna ska kunna anpassas.

| 21. | Med tanke på de villkor som råder på landsbygden är Europaparlamentet övertygat om att det för landsbygden typiska utbudet av utbildning och rådgivning för kvinnor måste få finnas kvar och byggas ut, särskilt då det handlar om ekonomisk förvaltning av jordbruksföretag. |
| --- | --- |

21.

Med tanke på de villkor som råder på landsbygden är Europaparlamentet övertygat om att det för landsbygden typiska utbudet av utbildning och rådgivning för kvinnor måste få finnas kvar och byggas ut, särskilt då det handlar om ekonomisk förvaltning av jordbruksföretag.

| 22. | Europaparlamentet anser det vara önskvärt att man fortsätter arbeta för inrättandet av ett europeiskt nätverk för kvinnor på landsbygden (eller ett nätverk av kvinnoförbund). Parlamentet riktar uppmärksamheten på de framgångar som uppnåtts genom åtgärder inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser det vara önskvärt att man fortsätter arbeta för inrättandet av ett europeiskt nätverk för kvinnor på landsbygden (eller ett nätverk av kvinnoförbund). Parlamentet riktar uppmärksamheten på de framgångar som uppnåtts genom åtgärder inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare.

| 23. | Europaparlamentet erkänner den viktiga roll som de nuvarande kvinnonätverken spelar på olika plan, framför allt för det lokala landsbygdsfrämjandet och den offentliga erkänslan för detta. Parlamentet påpekar att det behövs ökad social erkänsla för och ökat politiskt och ekonomiskt stöd till dessa nätverk på lokal, nationell och europeisk nivå, eftersom de ger ett stort bidrag till ökad jämställdhet, framför allt till kvinnors utbildning på landsbygden och till att lokala utvecklingsprojekt sätts i gång, bland annat informationskampanjer om screening för att kvinnliga former av cancer snabbt ska kunna diagnostiseras (livmoderhalscancer, bröstcancer osv.). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja ett utökat deltagande av kvinnor i den politiska processen, också i form av att kvinnor blir adekvat företrädda i styrelseorganen för institutioner, företag och förbund. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet erkänner den viktiga roll som de nuvarande kvinnonätverken spelar på olika plan, framför allt för det lokala landsbygdsfrämjandet och den offentliga erkänslan för detta. Parlamentet påpekar att det behövs ökad social erkänsla för och ökat politiskt och ekonomiskt stöd till dessa nätverk på lokal, nationell och europeisk nivå, eftersom de ger ett stort bidrag till ökad jämställdhet, framför allt till kvinnors utbildning på landsbygden och till att lokala utvecklingsprojekt sätts i gång, bland annat informationskampanjer om screening för att kvinnliga former av cancer snabbt ska kunna diagnostiseras (livmoderhalscancer, bröstcancer osv.). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja ett utökat deltagande av kvinnor i den politiska processen, också i form av att kvinnor blir adekvat företrädda i styrelseorganen för institutioner, företag och förbund.

| 24. | Europaparlamentet kräver att kvinnor på landsbygden ska få adekvata sociala förmåner där det tas hänsyn till kvinnornas särskilda situation i arbetslivet och till pensionsrättigheter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet kräver att kvinnor på landsbygden ska få adekvata sociala förmåner där det tas hänsyn till kvinnornas särskilda situation i arbetslivet och till pensionsrättigheter.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang direktiv 2010/41/EU och uppmanar medlemsstaterna att effektivt och snarast genomföra det, särskilt för att garantera att






  — | jordbrukares makar/makor och sammanboende omfattas av det sociala trygghetssystemet, |
| --- | --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang direktiv 2010/41/EU och uppmanar medlemsstaterna att effektivt och snarast genomföra det, särskilt för att garantera att

—

jordbrukares makar/makor och sammanboende omfattas av det sociala trygghetssystemet,

| — | egenföretagande kvinnliga jordbrukare och makor till jordbrukare erhåller tillräckliga moderskapsförmåner. |
| --- | --- |

—

egenföretagande kvinnliga jordbrukare och makor till jordbrukare erhåller tillräckliga moderskapsförmåner.

| 26. | Europaparlamentet uppmärksammar att det framför allt på landsbygden behövs hållbara strategier för att kvinnor som beslutar sig för att göra ett uppehåll i sin karriär för att vara familje- eller vårdlediga ska kunna bevara sin yrkeskompetens. Parlamentet efterlyser bättre möjligheter att förena familjeliv och arbete för att kvinnor på olika sätt ska kunna delta och kvarstanna i arbetslivet och vidareutveckla sitt deltagande där. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmärksammar att det framför allt på landsbygden behövs hållbara strategier för att kvinnor som beslutar sig för att göra ett uppehåll i sin karriär för att vara familje- eller vårdlediga ska kunna bevara sin yrkeskompetens. Parlamentet efterlyser bättre möjligheter att förena familjeliv och arbete för att kvinnor på olika sätt ska kunna delta och kvarstanna i arbetslivet och vidareutveckla sitt deltagande där.

| 27. | Europaparlamentet påpekar att jordbruksdiversifiering är en allt viktigare aspekt på landsbygdens ekonomi. Parlamentet konstaterar att kvinnorna har en viktig roll i initieringen, utvecklingen och förvaltningen av projekt som rör jordbruksdiversifiering. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påpekar att jordbruksdiversifiering är en allt viktigare aspekt på landsbygdens ekonomi. Parlamentet konstaterar att kvinnorna har en viktig roll i initieringen, utvecklingen och förvaltningen av projekt som rör jordbruksdiversifiering.

| 28. | Europaparlamentet kräver stöd till företagarandan och initiativen hos kvinnor, framför allt genom främjande av kvinnligt ägande, nätverk för kvinnliga företagare och dessutom att de grundläggande förutsättningarna inom finanssektorn utformas så, att kvinnliga företagare på landsbygden, bland dem också kvinnliga egenföretagare, kvinnor som driver eget företag på deltid och har låga inkomster samt unga kvinnor, ska få lättare tillgång till investeringar så att de får ökad handlingskraft på marknaden och kan bygga upp företag som tryggar deras utkomst. Parlamentet kräver vidare att åtgärder vidtas för att förbättra kvinnornas företagaranda och företagarkunnande, för att kvinnor ska kunna bli bättre företrädda i bolags- och föreningsstyrelserna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet kräver stöd till företagarandan och initiativen hos kvinnor, framför allt genom främjande av kvinnligt ägande, nätverk för kvinnliga företagare och dessutom att de grundläggande förutsättningarna inom finanssektorn utformas så, att kvinnliga företagare på landsbygden, bland dem också kvinnliga egenföretagare, kvinnor som driver eget företag på deltid och har låga inkomster samt unga kvinnor, ska få lättare tillgång till investeringar så att de får ökad handlingskraft på marknaden och kan bygga upp företag som tryggar deras utkomst. Parlamentet kräver vidare att åtgärder vidtas för att förbättra kvinnornas företagaranda och företagarkunnande, för att kvinnor ska kunna bli bättre företrädda i bolags- och föreningsstyrelserna.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar de behöriga nationella, regionala och lokala myndigheterna att främja kvinnors deltagande i lokala aktionsgrupper och utvecklingen av lokala partnerskap inom ramen för Leader-programmet samt att garantera en jämn könsfördelning i styrelserna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar de behöriga nationella, regionala och lokala myndigheterna att främja kvinnors deltagande i lokala aktionsgrupper och utvecklingen av lokala partnerskap inom ramen för Leader-programmet samt att garantera en jämn könsfördelning i styrelserna.

Kvinnor inom jordbruket

| 30. | Europaparlamentet kräver att det inom utvecklingsstrategierna för enskilda företag och de regionala utvecklingsstrategierna tas ökad hänsyn till kvinnornas yrkeskompetens både inom och utanför jordbruket. Parlamentet betonar att det är viktigt med ökade kvalifikationer och utbildning för kvinnliga jordbruksföretagare och andra kvinnor på landsbygden, i deras egenskap av att vara producenter och företagare, och uppmanar kommissionen att i samförstånd med regionala och lokala myndigheter, lantbrukarförbund, kvinnoförbund och förbund för kvinnor på landsbygden att lägga fram motsvarande program för landsbygdsutveckling. att skapa incitament till ökat kvinnligt deltagande i arbetslivet, att avskaffa all diskriminering av kvinnor på arbetsplatsen och ge kvinnor bättre möjligheter till utbildning, också genom att arbeta för att fler ska kunna delta i undervisningsinstitutionernas postgraduala kurser och specialiseringskurser, att föreslå motsvarande åtgärder för landsbygdsutveckling utgående från Axel 3 i programmen för landsbygdsutveckling samt att uppmuntra nuvarande initiativ. Parlamentet påpekar att dessa åtgärder kommer att bidra till kampen mot social utestängning på landsbygden samt att fattigdomsrisken är större för kvinnor än för män. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet kräver att det inom utvecklingsstrategierna för enskilda företag och de regionala utvecklingsstrategierna tas ökad hänsyn till kvinnornas yrkeskompetens både inom och utanför jordbruket. Parlamentet betonar att det är viktigt med ökade kvalifikationer och utbildning för kvinnliga jordbruksföretagare och andra kvinnor på landsbygden, i deras egenskap av att vara producenter och företagare, och uppmanar kommissionen att i samförstånd med regionala och lokala myndigheter, lantbrukarförbund, kvinnoförbund och förbund för kvinnor på landsbygden att lägga fram motsvarande program för landsbygdsutveckling. att skapa incitament till ökat kvinnligt deltagande i arbetslivet, att avskaffa all diskriminering av kvinnor på arbetsplatsen och ge kvinnor bättre möjligheter till utbildning, också genom att arbeta för att fler ska kunna delta i undervisningsinstitutionernas postgraduala kurser och specialiseringskurser, att föreslå motsvarande åtgärder för landsbygdsutveckling utgående från Axel 3 i programmen för landsbygdsutveckling samt att uppmuntra nuvarande initiativ. Parlamentet påpekar att dessa åtgärder kommer att bidra till kampen mot social utestängning på landsbygden samt att fattigdomsrisken är större för kvinnor än för män.

| 31. | Europaparlamentet kräver stöd till politiska strävanden att främja kvinnornas roll inom jordbruket genom att göra det praktiskt och juridiskt lättare för dem att bedriva företagsverksamhet inom jordbruket, också vad gäller deras företagsägande, så att kvinnorna, utgående från sitt medansvar som företagare, närmare kan ta del av de rättigheter och skyldigheter som ett företag för med sig, bland annat i form av att få sina intressen företrädda i organ för jordbruket och effektivt kunna ta del av alla inkomster från företagsverksamheten. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet kräver stöd till politiska strävanden att främja kvinnornas roll inom jordbruket genom att göra det praktiskt och juridiskt lättare för dem att bedriva företagsverksamhet inom jordbruket, också vad gäller deras företagsägande, så att kvinnorna, utgående från sitt medansvar som företagare, närmare kan ta del av de rättigheter och skyldigheter som ett företag för med sig, bland annat i form av att få sina intressen företrädda i organ för jordbruket och effektivt kunna ta del av alla inkomster från företagsverksamheten.

| 32. | Europaparlamentet begär att de kvinno- och lantbrukarorganisationer som spelar en viktig roll vid främjandet och initierandet av nya utvecklingsprogram och diversifiering stöds på ett sådant sätt att kvinnor kan förverkliga nya idéer i syfte att diversifiera produktionen och tillhandahållandet av tjänster på landsbygden. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet begär att de kvinno- och lantbrukarorganisationer som spelar en viktig roll vid främjandet och initierandet av nya utvecklingsprogram och diversifiering stöds på ett sådant sätt att kvinnor kan förverkliga nya idéer i syfte att diversifiera produktionen och tillhandahållandet av tjänster på landsbygden.

| 33. | Europaparlamentet anser att kvinnors behov på landsbygden och kvinnliga jordbrukares roll bör beaktas och prioriteras i samband med den kommande reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, beträffande tillgången till vissa tjänster och stöd, i linje med de enskilda medlemsstaternas territoriella behov. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att kvinnors behov på landsbygden och kvinnliga jordbrukares roll bör beaktas och prioriteras i samband med den kommande reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, beträffande tillgången till vissa tjänster och stöd, i linje med de enskilda medlemsstaternas territoriella behov.

| 34. | Europaparlamentet är övertygat om att kvinnor på medellång sikt bör vara adekvat företrädda i alla politiska, ekonomiska och sociala organ för jordbrukssektorn så att både manliga och kvinnliga synsätt kommer med i beslutsprocesserna. Parlamentet betonar att det behövs särskilda åtgärder till förmån för kvinnor i syfte att garantera en jämlik representation av kvinnor i sådana organ. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet är övertygat om att kvinnor på medellång sikt bör vara adekvat företrädda i alla politiska, ekonomiska och sociala organ för jordbrukssektorn så att både manliga och kvinnliga synsätt kommer med i beslutsprocesserna. Parlamentet betonar att det behövs särskilda åtgärder till förmån för kvinnor i syfte att garantera en jämlik representation av kvinnor i sådana organ.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att underlätta kvinnors tillgång till mark och krediter i syfte att uppmuntra dem att etablera sig på landsbygden och som aktörer inom jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att underlätta kvinnors tillgång till mark och krediter i syfte att uppmuntra dem att etablera sig på landsbygden och som aktörer inom jordbrukssektorn.

| 36. | Europaparlamentet kräver en utredning av de hittillsvarande strategierna för social trygghet för kvinnor i jordbruket (kvinnliga jordbruksföretagare, kvinnliga lantarbetare, säsongsarbetskraft etc.), inklusive genomförandet av direktiv 2010/41/EU, mot bakgrund av den egendoms- och skatterättsliga situationen i respektive land, och yrkar på att dessa erfarenheter ska ställas till förfogande för utvecklingen av en adekvat social trygghet för kvinnorna inom jordbruket i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet kräver en utredning av de hittillsvarande strategierna för social trygghet för kvinnor i jordbruket (kvinnliga jordbruksföretagare, kvinnliga lantarbetare, säsongsarbetskraft etc.), inklusive genomförandet av direktiv 2010/41/EU, mot bakgrund av den egendoms- och skatterättsliga situationen i respektive land, och yrkar på att dessa erfarenheter ska ställas till förfogande för utvecklingen av en adekvat social trygghet för kvinnorna inom jordbruket i medlemsstaterna.

| 37. | Europaparlamentet anser att EU:s politik när det gäller kvinnornas levnadsförhållanden på landsbygden också måste beakta levnads- och arbetsvillkoren för invandrarkvinnor som arbetar inom jordbruket som säsongsanställda, i synnerhet deras behov av tillfredsställande boendeförhållanden och av socialt skydd, sjukförsäkring samt hälso- och sjukvård. Parlamentet understryker att dessa kvinnors arbete måste värdesättas i högsta möjliga grad. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att EU:s politik när det gäller kvinnornas levnadsförhållanden på landsbygden också måste beakta levnads- och arbetsvillkoren för invandrarkvinnor som arbetar inom jordbruket som säsongsanställda, i synnerhet deras behov av tillfredsställande boendeförhållanden och av socialt skydd, sjukförsäkring samt hälso- och sjukvård. Parlamentet understryker att dessa kvinnors arbete måste värdesättas i högsta möjliga grad.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin sammanfattande rapport, som ska läggas fram 2011 enligt artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), inkludera en ingående analys av verkningarna av de åtgärder som vidtagits med avseende på kvinnornas situation på landsbygden. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin sammanfattande rapport, som ska läggas fram 2011 enligt artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), inkludera en ingående analys av verkningarna av de åtgärder som vidtagits med avseende på kvinnornas situation på landsbygden.

*

* *

| 39. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 55, 25.2.2006, s. 20.

(2)  EUT L 277, 21.10.2005, s. 1.

(3)  EUT C 66 E, 20.3.2009, s. 23.

(4)  Rådets dokument 09184/2010.

(5)  EUT L 180, 15.7.2010, s. 1.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/19

---

Tisdagen den 5 april 2011EU-finansieringen vid avvecklingen av kärnkraftverk i de nya medlemsstaterna

P7_TA(2011)0123

Europaparlamentets resolution av den 5 april 2011 om EU-finansieringens effektivitet och ändamålsenlighet vid avveckling av kärnkraftverk i de nya medlemsstaterna (2010/2104(INI))

2012/C 296 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av anslutningsfördragets protokoll nr 4 om kärnkraftverket Ignalina i Litauen, protokoll nr 9 om reaktorerna 1 och 2 vid kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien samt artikel 30 i protokollet om villkoren och bestämmelserna för Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av anslutningsfördragets protokoll nr 4 om kärnkraftverket Ignalina i Litauen, protokoll nr 9 om reaktorerna 1 och 2 vid kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien samt artikel 30 i protokollet om villkoren och bestämmelserna för Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen,

| — | med beaktande av rådets förordningar om genomförande av protokoll nr 4 om kärnkraftverket Ignalina i Litauen (1), om genomförande av protokoll nr 9 om reaktorerna 1 och 2 i kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien (2) och om unionens ekonomiska stöd till avvecklingen av enheterna 1–4 i kärnkraftverket Kozloduj i Bulgarien (Kozloduj-programmet) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordningar om genomförande av protokoll nr 4 om kärnkraftverket Ignalina i Litauen (1), om genomförande av protokoll nr 9 om reaktorerna 1 och 2 i kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien (2) och om unionens ekonomiska stöd till avvecklingen av enheterna 1–4 i kärnkraftverket Kozloduj i Bulgarien (Kozloduj-programmet) (3),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om användningen av de ekonomiska resurserna för rivning och dekontaminering av kärnenergianläggningar och hantering av använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall (KOM(2007)0794) samt arbetsdokumentet ”Data om finansieringen av nedläggning av kärnenergianläggningar inom EU” (SEK(2007)1654), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om användningen av de ekonomiska resurserna för rivning och dekontaminering av kärnenergianläggningar och hantering av använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall (KOM(2007)0794) samt arbetsdokumentet ”Data om finansieringen av nedläggning av kärnenergianläggningar inom EU” (SEK(2007)1654),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 24 oktober 2006 om förvaltning av finansiella resurser för avveckling av kärntekniska anläggningar och för omhändertagande av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 24 oktober 2006 om förvaltning av finansiella resurser för avveckling av kärntekniska anläggningar och för omhändertagande av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall (4),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0054/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0054/2011), och av följande skäl:

| A. | De tre EU-kandidatländerna Litauen, Slovakien och Bulgarien hade gamla kärnkraftverk i drift som man kom överens om att stänga, och anslutningsförhandlingarna ledde fram till fasta datum för den förtida stängningen av reaktorerna vid de tre berörda kärnkraftverken. |
| --- | --- |

A.

De tre EU-kandidatländerna Litauen, Slovakien och Bulgarien hade gamla kärnkraftverk i drift som man kom överens om att stänga, och anslutningsförhandlingarna ledde fram till fasta datum för den förtida stängningen av reaktorerna vid de tre berörda kärnkraftverken.

| B. | EU insåg att den förtida nedläggningen och den efterföljande avvecklingen av dessa reaktorer vid de treberörda kärnkraftverken innebar en avsevärd finansiell och ekonomisk börda som de berörda medlemsstaterna inte skulle kunna bära fullt ut, och därför stadgades det om finansiellt stöd till respektive medlemsstater i anslutningsfördragen och i efterföljande rådsförordningar om genomförandet av dessa fördrag. Det beslutades dock inte entydigt huruvida stödet skulle täcka hela kostnaden för avvecklingen eller kompensera för samtliga ekonomiska konsekvenser. Både Bulgarien och Slovakien är för närvarande nettoexportörer av elektricitet. |
| --- | --- |

B.

EU insåg att den förtida nedläggningen och den efterföljande avvecklingen av dessa reaktorer vid de treberörda kärnkraftverken innebar en avsevärd finansiell och ekonomisk börda som de berörda medlemsstaterna inte skulle kunna bära fullt ut, och därför stadgades det om finansiellt stöd till respektive medlemsstater i anslutningsfördragen och i efterföljande rådsförordningar om genomförandet av dessa fördrag. Det beslutades dock inte entydigt huruvida stödet skulle täcka hela kostnaden för avvecklingen eller kompensera för samtliga ekonomiska konsekvenser. Både Bulgarien och Slovakien är för närvarande nettoexportörer av elektricitet.

| C. | Stödet omfattar åtgärder på följande områden:






  — | Avveckling (förberedelser inför nedläggning, stöd till regleringsmyndigheten, utarbetande av handlingar som krävs för avveckling och tillstånd, säkert underhåll och kontroll efter nedläggningen, avfallshantering, lagring av avfall och använt kärnbränsle, dekontaminering samt nedmontering). |
| --- | --- | --- |

C.

Stödet omfattar åtgärder på följande områden:

—

Avveckling (förberedelser inför nedläggning, stöd till regleringsmyndigheten, utarbetande av handlingar som krävs för avveckling och tillstånd, säkert underhåll och kontroll efter nedläggningen, avfallshantering, lagring av avfall och använt kärnbränsle, dekontaminering samt nedmontering).

| — | Energi (modernisering och miljöuppgradering av befintliga anläggningar, ersättning av produktionskapaciteten vid nedlagda enheter, bättre energiförsörjningstrygghet och energieffektivitet och andra åtgärder som bidrar till den nödvändiga omstruktureringen och uppgraderingen av energiinfrastrukturen). |
| --- | --- |

—

Energi (modernisering och miljöuppgradering av befintliga anläggningar, ersättning av produktionskapaciteten vid nedlagda enheter, bättre energiförsörjningstrygghet och energieffektivitet och andra åtgärder som bidrar till den nödvändiga omstruktureringen och uppgraderingen av energiinfrastrukturen).

| — | Sociala konsekvenser (stöd till kraftverkets personal när det gäller att hålla en hög säkerhetsnivå under perioderna före avvecklingen fram till stängningen och under omskolningen av personalen för nya uppgifter i samband med avvecklingen). |
| --- | --- |

—

Sociala konsekvenser (stöd till kraftverkets personal när det gäller att hålla en hög säkerhetsnivå under perioderna före avvecklingen fram till stängningen och under omskolningen av personalen för nya uppgifter i samband med avvecklingen).

| D. | Stödet inleddes före anslutningen och före stängningen av respektive enheter, och de ackumulerades inom den internationella fonden för avvecklingsstöd samtidigt som de administrativa förberedelserna fortsatte. |
| --- | --- |

D.

Stödet inleddes före anslutningen och före stängningen av respektive enheter, och de ackumulerades inom den internationella fonden för avvecklingsstöd samtidigt som de administrativa förberedelserna fortsatte.

| E. | Avvecklingen av kärntekniska anläggningar och hanteringen av deras avfall är en tekniskt komplex operation som kräver betydande finansiella resurser och inbegriper miljömässigt, tekniskt, socialt och finansiellt ansvar. |
| --- | --- |

E.

Avvecklingen av kärntekniska anläggningar och hanteringen av deras avfall är en tekniskt komplex operation som kräver betydande finansiella resurser och inbegriper miljömässigt, tekniskt, socialt och finansiellt ansvar.

| 1. | Europaparlamentet noterar att Litauen, Slovakien och Bulgarien har fullgjort sina åtaganden enligt anslutningsfördragen om att stänga sina respektive reaktorenheter vid de tre berörda kärnkraftverken i god tid: Enhet 1 vid kärnkraftverket Ignalina stängdes den 31 december 2004 och enhet 2 den 31 december 2009. Enhet 1 vid kärnkraftverket Bohunice stängdes den 31 december 2006 och enhet 2 den 31 december 2008. Enheterna 1 och 2 vid kärnkraftverket Kozloduj stängdes den 31 december 2002 och enheterna 3 och 4 den 31 december 2006. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att Litauen, Slovakien och Bulgarien har fullgjort sina åtaganden enligt anslutningsfördragen om att stänga sina respektive reaktorenheter vid de tre berörda kärnkraftverken i god tid: Enhet 1 vid kärnkraftverket Ignalina stängdes den 31 december 2004 och enhet 2 den 31 december 2009. Enhet 1 vid kärnkraftverket Bohunice stängdes den 31 december 2006 och enhet 2 den 31 december 2008. Enheterna 1 och 2 vid kärnkraftverket Kozloduj stängdes den 31 december 2002 och enheterna 3 och 4 den 31 december 2006.

| 2. | Europaparlamentet noterar även att alla tre medlemsstater försökte omförhandla sina politiska åtaganden avseende stängning av reaktorerna, vilket innebar att processen försenades. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar även att alla tre medlemsstater försökte omförhandla sina politiska åtaganden avseende stängning av reaktorerna, vilket innebar att processen försenades.

| 3. | Europaparlamentet noterar att det finns en rättslig grund för beviljande av det finansiella stödet. Parlamentet konstaterar att beloppen fastställs årligen genom ett kommissionsbeslut som grundas på separata, kombinerade programplaneringsdokument för varje enskilt år, vilket möjliggör kontroll över utvecklingen och finansieringen av de godkända projekten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att det finns en rättslig grund för beviljande av det finansiella stödet. Parlamentet konstaterar att beloppen fastställs årligen genom ett kommissionsbeslut som grundas på separata, kombinerade programplaneringsdokument för varje enskilt år, vilket möjliggör kontroll över utvecklingen och finansieringen av de godkända projekten.

| 4. | Europaparlamentet noterar att p.g.a. EU:s begränsade erfarenhet av och information om avveckling fastställdes det finansiella stödet utan att det var möjligt att specificera ett finansiellt tak. Det fanns ännu inte några tydliga villkor för att fastställa tak ens efter det att planerna och strategierna för avvecklingen utarbetats, vilket bäddade för att ytterligare finansiellt stöd beslutades vid varje etapp och från fall till fall. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att p.g.a. EU:s begränsade erfarenhet av och information om avveckling fastställdes det finansiella stödet utan att det var möjligt att specificera ett finansiellt tak. Det fanns ännu inte några tydliga villkor för att fastställa tak ens efter det att planerna och strategierna för avvecklingen utarbetats, vilket bäddade för att ytterligare finansiellt stöd beslutades vid varje etapp och från fall till fall.

| 5. | Europaparlamentet anser att gemenskapsstödets syfte är att hjälpa dessa tre medlemsstater att klara av den finansiella och ekonomiska börda som fasta tidsfrister för en förtida stängning innebär och att täcka kostnaderna för de stora och viktiga avvecklingsarbetet, investera i energiprojekt med syftet att minska energiberoendet och bidra till att lindra de sociala effekterna av kärnkraftverkens avveckling. Parlamentet noterar emellertid att kostnaderna för avveckling av kärnkraftverken i alla tre fall har överstigit det planerade EU-stödet, och att de sannolikt också kommer att överstiga de ursprungliga uppskattningarna. Parlamentet noterar också att en stor del av medlen har använts för energiprojekt och inte för det finansiella stödets huvudsakliga syfte, dvs. avveckling av kärnkraftverken. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att gemenskapsstödets syfte är att hjälpa dessa tre medlemsstater att klara av den finansiella och ekonomiska börda som fasta tidsfrister för en förtida stängning innebär och att täcka kostnaderna för de stora och viktiga avvecklingsarbetet, investera i energiprojekt med syftet att minska energiberoendet och bidra till att lindra de sociala effekterna av kärnkraftverkens avveckling. Parlamentet noterar emellertid att kostnaderna för avveckling av kärnkraftverken i alla tre fall har överstigit det planerade EU-stödet, och att de sannolikt också kommer att överstiga de ursprungliga uppskattningarna. Parlamentet noterar också att en stor del av medlen har använts för energiprojekt och inte för det finansiella stödets huvudsakliga syfte, dvs. avveckling av kärnkraftverken.

| 6. | Europaparlamentet anser att konceptet solidaritet i Europeiska unionen effektivt bidrar till att lindra de ekonomiska konsekvenserna av den förtida nedläggningen av kärnkraftverken inom energisektorn. Parlamentet konstaterar dock att själva avvecklingen fortfarande är i sitt inledningsskede då detta betänkande utarbetas. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att konceptet solidaritet i Europeiska unionen effektivt bidrar till att lindra de ekonomiska konsekvenserna av den förtida nedläggningen av kärnkraftverken inom energisektorn. Parlamentet konstaterar dock att själva avvecklingen fortfarande är i sitt inledningsskede då detta betänkande utarbetas.

| 7. | Europaparlamentet står fast vid att avvecklingen av de berörda kärnkraftverken bör få högsta prioritet i säkerhetens och hälsans intresse för hela Europas befolkning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet står fast vid att avvecklingen av de berörda kärnkraftverken bör få högsta prioritet i säkerhetens och hälsans intresse för hela Europas befolkning.

| 8. | Europaparlamentet fruktar att bristen på finansiella resurser för avveckling kommer att försena avvecklingen av kärnkraftverk och hota miljön och folkhälsan. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet fruktar att bristen på finansiella resurser för avveckling kommer att försena avvecklingen av kärnkraftverk och hota miljön och folkhälsan.

| 9. | Europaparlamentet betonar att säkerhetsfrågan är av yttersta vikt för avvecklingen av de i förtid stängda enheterna vid de tre berörda kärnkraftverken. Därför uppmanar parlamentet rådet, kommissionen och medlemsstaterna att ha detta i åtanke i samband med framtida beslut om avveckling av kärnkraft i allmänhet och dessa tre avvecklingsprogram i synnerhet. Kommissionen uppmanas att ordna med lämplig samordning med medlemsstaterna och att utarbeta noggranna tidsplaner för projektens färdigställande. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att säkerhetsfrågan är av yttersta vikt för avvecklingen av de i förtid stängda enheterna vid de tre berörda kärnkraftverken. Därför uppmanar parlamentet rådet, kommissionen och medlemsstaterna att ha detta i åtanke i samband med framtida beslut om avveckling av kärnkraft i allmänhet och dessa tre avvecklingsprogram i synnerhet. Kommissionen uppmanas att ordna med lämplig samordning med medlemsstaterna och att utarbeta noggranna tidsplaner för projektens färdigställande.

| 10. | Europaparlamentet noterar med oro att de detaljerade planerna för avveckling enligt de tre berörda avvecklingsprogrammen ännu inte är klara och att det därför inte finns tillräcklig information om tidtabellerna eller kostnaderna för enskilda projekt och inte heller om deras finansieringskällor. Därför uppmanar parlamentet relevanta nationella organ att slutföra planerna och kommissionen att rapportera om denna process och att lägga fram en detaljerad långsiktig plan för finansieringen av avvecklingsprojekten. Kommissionen uppmanas att tydligt beskriva omfattningen av den EU-finansiering som krävs för att genomföra dessa planer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar med oro att de detaljerade planerna för avveckling enligt de tre berörda avvecklingsprogrammen ännu inte är klara och att det därför inte finns tillräcklig information om tidtabellerna eller kostnaderna för enskilda projekt och inte heller om deras finansieringskällor. Därför uppmanar parlamentet relevanta nationella organ att slutföra planerna och kommissionen att rapportera om denna process och att lägga fram en detaljerad långsiktig plan för finansieringen av avvecklingsprojekten. Kommissionen uppmanas att tydligt beskriva omfattningen av den EU-finansiering som krävs för att genomföra dessa planer.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att studera hur man skulle kunna ändra EU:s metoder för att finansiera avvecklingsaktiviteter med tanke på strategierna i medlemsstaterna och dessas nationella administrativa strukturer, och förenkla bestämmelserna om medelsförvaltningen på ett sådant sätt att det inte påverkar säkerheten och försörjningstryggheten under avvecklingsprocessen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att studera hur man skulle kunna ändra EU:s metoder för att finansiera avvecklingsaktiviteter med tanke på strategierna i medlemsstaterna och dessas nationella administrativa strukturer, och förenkla bestämmelserna om medelsförvaltningen på ett sådant sätt att det inte påverkar säkerheten och försörjningstryggheten under avvecklingsprocessen.

| 12. | Europaparlamentet noterar att det inte finns någon tydlig ansvarsfördelning mellan dem som medverkar till finansieringen och dem som medverkar till avvecklingen. Kommissionen bör vara huvudansvarig för genomförandet av EU stöd, och en gemensam förvaltning tillsammans med EBRD bör införas. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar att det inte finns någon tydlig ansvarsfördelning mellan dem som medverkar till finansieringen och dem som medverkar till avvecklingen. Kommissionen bör vara huvudansvarig för genomförandet av EU stöd, och en gemensam förvaltning tillsammans med EBRD bör införas.

| 13. | Europaparlamentet anser att det, när det gäller tilldelning av kontrakt, är önskvärt att tillämpa ett kriterium för ömsesidighet i gemenskapen till förmån för europeiska företag och då särskilt tillämpa principerna i artikel 58 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling inom olika områden, bland annat energiområdet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det, när det gäller tilldelning av kontrakt, är önskvärt att tillämpa ett kriterium för ömsesidighet i gemenskapen till förmån för europeiska företag och då särskilt tillämpa principerna i artikel 58 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling inom olika områden, bland annat energiområdet.

| 14. | Europaparlamentet noterar att EU:s finansiella stöd till dessa tre medlemsstater fram till slutet av 2013 kommer att uppgå till totalt 2 847,78 miljoner EUR. Parlamentet konstaterar att programmen i princip utgår från samma teknik, även om det finns skillnader mellan kärnkraftverken särskilt när det gäller lagring av använt kärnbränsle, men att skillnaderna i de belopp som anslagits varierar avsevärt: Ignalina (2 enheter): 1 367 miljoner EUR, Bohunice (2 enheter): 613 miljoner EUR och Kozloduj (4 enheter): 867,78 miljoner EUR. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att EU:s finansiella stöd till dessa tre medlemsstater fram till slutet av 2013 kommer att uppgå till totalt 2 847,78 miljoner EUR. Parlamentet konstaterar att programmen i princip utgår från samma teknik, även om det finns skillnader mellan kärnkraftverken särskilt när det gäller lagring av använt kärnbränsle, men att skillnaderna i de belopp som anslagits varierar avsevärt: Ignalina (2 enheter): 1 367 miljoner EUR, Bohunice (2 enheter): 613 miljoner EUR och Kozloduj (4 enheter): 867,78 miljoner EUR.

| 15. | Europaparlamentet noterar att situationen enligt de uppgifter som var tillgängliga i slutet av 2009 varierar mellan medlemsstaterna när det gäller de belopp som utbetalats: Ignalina: totalt 1 367 miljoner EUR, åtaganden 875,5 miljoner EUR (64,04 %), utbetalat 760,4 miljoner EUR (55,62 %), Bohunice: totalt 613 miljoner EUR, åtaganden 363,72 miljoner EUR (59,33 %), utbetalat 157,87 miljoner EUR (25,75 %) och Kozloduj: totalt 867,78 miljoner EUR, åtaganden 567,78 miljoner EUR (65,42 %), utbetalat 363,149 miljoner EUR (41,84 %), till största delen p.g.a. att stängningarna skett vid olika tidpunkter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att situationen enligt de uppgifter som var tillgängliga i slutet av 2009 varierar mellan medlemsstaterna när det gäller de belopp som utbetalats: Ignalina: totalt 1 367 miljoner EUR, åtaganden 875,5 miljoner EUR (64,04 %), utbetalat 760,4 miljoner EUR (55,62 %), Bohunice: totalt 613 miljoner EUR, åtaganden 363,72 miljoner EUR (59,33 %), utbetalat 157,87 miljoner EUR (25,75 %) och Kozloduj: totalt 867,78 miljoner EUR, åtaganden 567,78 miljoner EUR (65,42 %), utbetalat 363,149 miljoner EUR (41,84 %), till största delen p.g.a. att stängningarna skett vid olika tidpunkter.

| 16. | Europaparlamentet anser att medlen måste förvaltas och användas med absolut transparens. Parlamentet medger att det är viktigt med en sund och transparent förvaltning av finansiella resurser, med lämplig extern övervakning, för att garantera rättvis konkurrens på energimarknaden. Parlamentet rekommenderar transparens och allmänhetens medverkan på detta område. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att medlen måste förvaltas och användas med absolut transparens. Parlamentet medger att det är viktigt med en sund och transparent förvaltning av finansiella resurser, med lämplig extern övervakning, för att garantera rättvis konkurrens på energimarknaden. Parlamentet rekommenderar transparens och allmänhetens medverkan på detta område.

| 17. | Europaparlamentet noterar att följande revisioner och utvärderingar slutförts: halvtidsutvärdering av avvecklingsstödet till Litauen och Slovakien (2007), kommissionens internrevisioner av alla tre program 2007, revisionsrättens revisioner av det centrala programförvaltningsorganet 2008 och 2009 med avseende på Ignalina, revisionsrättens revision inför utarbetandet av en förklaring om räkenskapernas tillförlitlighet 2008 samt revisionsrättens utarbetande av en genomförbarhetsstudie 2009. Parlamentet noterar att följande arbeten pågår: kommissionens meddelande, som väntas föreligga i början av 2011, kommissionens externa finansiella revision av den internationella stödfonden för avvecklingen av Bohunice och revisionsrättens fullständiga effektivitetsrevision av alla tre program. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar att följande revisioner och utvärderingar slutförts: halvtidsutvärdering av avvecklingsstödet till Litauen och Slovakien (2007), kommissionens internrevisioner av alla tre program 2007, revisionsrättens revisioner av det centrala programförvaltningsorganet 2008 och 2009 med avseende på Ignalina, revisionsrättens revision inför utarbetandet av en förklaring om räkenskapernas tillförlitlighet 2008 samt revisionsrättens utarbetande av en genomförbarhetsstudie 2009. Parlamentet noterar att följande arbeten pågår: kommissionens meddelande, som väntas föreligga i början av 2011, kommissionens externa finansiella revision av den internationella stödfonden för avvecklingen av Bohunice och revisionsrättens fullständiga effektivitetsrevision av alla tre program.

| 18. | Med tanke på de stora beloppen, medelanvändningens nya karaktär och de okända faktorer som framkommit under processens gång samt de många påföljande ändringarna, anpassningarna och öronmärkningarna av ytterligare belopp, anser Europaparlamentet att antalet utförda revisioner och omfattningen av dem kan tyckas vara otillräckligt. Det är beklagligt att kommissionens halvtidsutvärdering från september 2007 av avvecklingsstödet till Litauen och Slovakien inte inkluderade Bulgarien (som redan då fick stöd). |
| --- | --- |

18.

Med tanke på de stora beloppen, medelanvändningens nya karaktär och de okända faktorer som framkommit under processens gång samt de många påföljande ändringarna, anpassningarna och öronmärkningarna av ytterligare belopp, anser Europaparlamentet att antalet utförda revisioner och omfattningen av dem kan tyckas vara otillräckligt. Det är beklagligt att kommissionens halvtidsutvärdering från september 2007 av avvecklingsstödet till Litauen och Slovakien inte inkluderade Bulgarien (som redan då fick stöd).

| 19. | Det är beklagligt att kommissionen inte lagt fram några årsrapporter för Europaparlamentet om användningen av de medel som öronmärkts för avveckling av kärnkraftverk. Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att övervaka och årligen rapportera till parlamentet om förbättringar av medelanvändningen och sannolikheten för att de ackumulerade medlen för avvecklingen av dessa specifika enheter vid de tre kärnkraftverken kommer att utnyttjas under de kommande tre åren. |
| --- | --- |

19.

Det är beklagligt att kommissionen inte lagt fram några årsrapporter för Europaparlamentet om användningen av de medel som öronmärkts för avveckling av kärnkraftverk. Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att övervaka och årligen rapportera till parlamentet om förbättringar av medelanvändningen och sannolikheten för att de ackumulerade medlen för avvecklingen av dessa specifika enheter vid de tre kärnkraftverken kommer att utnyttjas under de kommande tre åren.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en analys för att kontrollera att det är möjligt att anslå medel för kommande avvecklingsprojekt fram till 2013, särskilt eftersom tillstånden för avveckling kommer att utfärdas för Bohunice i juli 2011 och för Kozloduj i slutet av 2011 och slutet av 2012. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en analys för att kontrollera att det är möjligt att anslå medel för kommande avvecklingsprojekt fram till 2013, särskilt eftersom tillstånden för avveckling kommer att utfärdas för Bohunice i juli 2011 och för Kozloduj i slutet av 2011 och slutet av 2012.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla jämförbar information om genomförandet av de ursprungliga och de reviderade tidtabellerna för de olika etapperna av avvecklingsprocesserna samt åtgärderna inom energisektorn och den sociala sektorn innan några ytterligare EU-medel anslås. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla jämförbar information om genomförandet av de ursprungliga och de reviderade tidtabellerna för de olika etapperna av avvecklingsprocesserna samt åtgärderna inom energisektorn och den sociala sektorn innan några ytterligare EU-medel anslås.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om särskilda förbättringar som beror på att man inrättade en förvaltningskommitté för medlemsstaterna 2007 som ska bistå kommissionen vid genomförandet av stödprogrammen, samt att redogöra för hur förfarandena ändrats sedan dess. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om särskilda förbättringar som beror på att man inrättade en förvaltningskommitté för medlemsstaterna 2007 som ska bistå kommissionen vid genomförandet av stödprogrammen, samt att redogöra för hur förfarandena ändrats sedan dess.

| 23. | Europaparlamentet noterar att revisionsrättens revision fortfarande pågår. Parlamentet anser att revisionen bör bidra till att klargöra med vilka syften och hur effektivt medlen har används och erbjuda genomförbara förslag med tanke på framtiden samt utvärdera vilken extra finansiering som krävs för att genomföra avvecklingen. Parlamentet framhåller att eftersom denna revision är en fullständig effektivitetsrevision bör den kunna klargöra följande:






  — | Om medlen har använts för avsedda syften. |
| --- | --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar att revisionsrättens revision fortfarande pågår. Parlamentet anser att revisionen bör bidra till att klargöra med vilka syften och hur effektivt medlen har används och erbjuda genomförbara förslag med tanke på framtiden samt utvärdera vilken extra finansiering som krävs för att genomföra avvecklingen. Parlamentet framhåller att eftersom denna revision är en fullständig effektivitetsrevision bör den kunna klargöra följande:

—

Om medlen har använts för avsedda syften.

| — | Om upphandlingsförfarandena har utarbetats korrekt och respekterats. |
| --- | --- |

—

Om upphandlingsförfarandena har utarbetats korrekt och respekterats.

| — | Om de anslagna medlen bidrar till ökad säkerhet vid avvecklingen. |
| --- | --- |

—

Om de anslagna medlen bidrar till ökad säkerhet vid avvecklingen.

| — | Om upphandlingsförfarandena har garanterat att de inblandade företagen levererar säkerhet som motsvarar EU:s standarder. |
| --- | --- |

—

Om upphandlingsförfarandena har garanterat att de inblandade företagen levererar säkerhet som motsvarar EU:s standarder.

| — | Om det förekommer verksamhet där Olaf är delaktig. |
| --- | --- |

—

Om det förekommer verksamhet där Olaf är delaktig.

| — | Om man har samordnat de tre befintliga programmen på lämpligt sätt för att säkra effektiv användning av den erfarenhet som vunnits och av tidigare förberedda och finansierade projekt, i vilka avseenden avvecklingsprogrammen har överlappat varandra (det finns t.ex. flera liknande projekt avseende lagring, personalkvalifikationer m.m., som kunde ha anpassats från ett kärnkraftverk till ett annat och lett till besparingar). |
| --- | --- |

—

Om man har samordnat de tre befintliga programmen på lämpligt sätt för att säkra effektiv användning av den erfarenhet som vunnits och av tidigare förberedda och finansierade projekt, i vilka avseenden avvecklingsprogrammen har överlappat varandra (det finns t.ex. flera liknande projekt avseende lagring, personalkvalifikationer m.m., som kunde ha anpassats från ett kärnkraftverk till ett annat och lett till besparingar).

| 24. | När det gäller framtida verksamhet som ska finansieras genom de belopp från EU som anslagits under perioden 2007–2013, föreslår Europaparlamentet att följande frågor bör klargöras ytterligare:






  — | Om den plan och de strategier som redan finns är kompletta eller om det är möjligt att lägga till ny verksamhet och därmed om det fortfarande finns ytterligare medel. |
| --- | --- | --- |

24.

När det gäller framtida verksamhet som ska finansieras genom de belopp från EU som anslagits under perioden 2007–2013, föreslår Europaparlamentet att följande frågor bör klargöras ytterligare:

—

Om den plan och de strategier som redan finns är kompletta eller om det är möjligt att lägga till ny verksamhet och därmed om det fortfarande finns ytterligare medel.

| — | Om den totala tillfälliga lagringskapaciteten och en metod för att välja ut en slutlig inhemsk förvaringsplats för radioaktivt slutavfall är kompletta eller ej. |
| --- | --- |

—

Om den totala tillfälliga lagringskapaciteten och en metod för att välja ut en slutlig inhemsk förvaringsplats för radioaktivt slutavfall är kompletta eller ej.

| — | Huruvida ytterligare belopp ännu måste anslås för energiprojekt eller huruvida man måste fokusera på avvecklingsprojekt. |
| --- | --- |

—

Huruvida ytterligare belopp ännu måste anslås för energiprojekt eller huruvida man måste fokusera på avvecklingsprojekt.

| — | Om detta hittills inte har varit fallet bör den erfarenhet och de projekt som utnyttjats för ett kärnkraftverk också föras över till de övriga. |
| --- | --- |

—

Om detta hittills inte har varit fallet bör den erfarenhet och de projekt som utnyttjats för ett kärnkraftverk också föras över till de övriga.

| 25. | Europaparlamentet noterar med oro att det inte finns någon EU-grupp med samordnare och experter för samtliga tre projekt, vilket skulle ha gjort det möjligt att behandla avvecklingsprogrammen som ett enda paket baserat på EU:s erfarenhet, och därmed skapat synergieffekter mellan de tre fallen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar med oro att det inte finns någon EU-grupp med samordnare och experter för samtliga tre projekt, vilket skulle ha gjort det möjligt att behandla avvecklingsprogrammen som ett enda paket baserat på EU:s erfarenhet, och därmed skapat synergieffekter mellan de tre fallen.

| 26. | Europaparlamentet betonar att det behövs förstärkt samarbete mellan de tre programmen för att få till stånd en bättre planering av aktiviteter och utbyte av vunna erfarenheter. Europeiska unionen som helhet kan också ha nytta av denna erfarenhet i situationer när reaktorer tas ur drift i slutet av sin ekonomiska livslängd. Därför uppmanas alla involverade parter att utveckla och samla in exempel på bästa avvecklingspraxis samt se till att de vunna erfarenheterna och insamlade uppgifterna används på bästa sätt i andra medlemsstater med kärnkraftverk. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att det behövs förstärkt samarbete mellan de tre programmen för att få till stånd en bättre planering av aktiviteter och utbyte av vunna erfarenheter. Europeiska unionen som helhet kan också ha nytta av denna erfarenhet i situationer när reaktorer tas ur drift i slutet av sin ekonomiska livslängd. Därför uppmanas alla involverade parter att utveckla och samla in exempel på bästa avvecklingspraxis samt se till att de vunna erfarenheterna och insamlade uppgifterna används på bästa sätt i andra medlemsstater med kärnkraftverk.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en samordningsgrupp som ska ansvara för att






  — | hålla uppsikt över utarbetandet av en slutlig plan med tydlig tidsplanering, |
| --- | --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en samordningsgrupp som ska ansvara för att

—

hålla uppsikt över utarbetandet av en slutlig plan med tydlig tidsplanering,

| — | kontrollera användningen av de pengar som hittills har anslagits, |
| --- | --- |

—

kontrollera användningen av de pengar som hittills har anslagits,

| — | slå fast huruvida EU behöver ha en roll framöver och, om så är fallet, bestämma den exakta nivån på EU:s engagemang, |
| --- | --- |

—

slå fast huruvida EU behöver ha en roll framöver och, om så är fallet, bestämma den exakta nivån på EU:s engagemang,

| — | besluta om ansvaret, inklusive EBRD:s roll, och övervaka slutförandet av avvecklingsprocessen. |
| --- | --- |

—

besluta om ansvaret, inklusive EBRD:s roll, och övervaka slutförandet av avvecklingsprocessen.

| 28. | Europaparlamentet noterar att principen om att förorenaren ska betala bör tillämpas på finansieringen av avvecklingsarbetet och att kärnkraftoperatörerna bör se till att tillräckliga finansiella resurser avsätts under de kärntekniska anläggningarnas produktiva livstid för att täcka framtida avvecklingskostnader. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar att principen om att förorenaren ska betala bör tillämpas på finansieringen av avvecklingsarbetet och att kärnkraftoperatörerna bör se till att tillräckliga finansiella resurser avsätts under de kärntekniska anläggningarnas produktiva livstid för att täcka framtida avvecklingskostnader.

| 29. | Europaparlamentet konstaterar att den tidiga stängningen av reaktorerna omintetgjorde den planerade ackumulationen av de belopp som behövdes i de nationella fonder som inrättats för att täcka alla kostnader i samband med avvecklingen av anläggningarna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet konstaterar att den tidiga stängningen av reaktorerna omintetgjorde den planerade ackumulationen av de belopp som behövdes i de nationella fonder som inrättats för att täcka alla kostnader i samband med avvecklingen av anläggningarna.

| 30. | Med beaktande av de olika strategier som används av medlemsstaterna uppmanar Europaparlamentet kommissionen att undersöka möjliga vägar att harmonisera tillvägagångssätten att finansiera avvecklingen i EU, i syfte att säkra att nödvändiga finansiella resurser finns tillgängliga när de behövs, utan att äventyra säkerheten och försörjningstryggheten under avvecklingsprocessen. |
| --- | --- |

30.

Med beaktande av de olika strategier som används av medlemsstaterna uppmanar Europaparlamentet kommissionen att undersöka möjliga vägar att harmonisera tillvägagångssätten att finansiera avvecklingen i EU, i syfte att säkra att nödvändiga finansiella resurser finns tillgängliga när de behövs, utan att äventyra säkerheten och försörjningstryggheten under avvecklingsprocessen.

Kärnkraftverket Ignalina

| 31. | Europaparlamentet välkomnar att de flesta av Ignalinaprogrammets projekt för energieffektivitet och tryggad elförsörjning håller på att genomföras eller redan har genomförts. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar att de flesta av Ignalinaprogrammets projekt för energieffektivitet och tryggad elförsörjning håller på att genomföras eller redan har genomförts.

| 32. | Europaparlamentet noterar med oro att viktiga projekt för förvaltning av infrastruktur som avser avfall (projekt för lagring av använt kärnbränsle och projekt för avfallslagringsplatser) har varit mycket försenade, vilket har medfört ytterligare kostnader jämfört med de ursprungliga uppskattningarna. Parlamentet noterar att det spelrum som finns i systemet nästan har utnyttjats till fullo och att förseningarna kan börja inkräkta på hela avvecklingsplanen, med motsvarande ökning av kostnaderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om resultaten från den nya utvärderingen av tidsplanen för detta projekt. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet noterar med oro att viktiga projekt för förvaltning av infrastruktur som avser avfall (projekt för lagring av använt kärnbränsle och projekt för avfallslagringsplatser) har varit mycket försenade, vilket har medfört ytterligare kostnader jämfört med de ursprungliga uppskattningarna. Parlamentet noterar att det spelrum som finns i systemet nästan har utnyttjats till fullo och att förseningarna kan börja inkräkta på hela avvecklingsplanen, med motsvarande ökning av kostnaderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om resultaten från den nya utvärderingen av tidsplanen för detta projekt.

| 33. | Europaparlamentet noterar att en stor del av medlen hade anslagits för energiprojekt, att det ännu krävs betydande finansiering för avvecklingen och att de nationella medlen inte räcker till för detta. Parlamentet konstaterar att den statliga fonden för avveckling av kärnkraftverket Ignalina än så länge bara har ackumulerat drygt 100 miljoner EUR (medan de tekniska kostnaderna för avvecklingen i sig uppgår till mellan 987 och 1 300 miljoner EUR), och att en avsevärd andel av detta belopp har använts för projekt som inte avser avveckling. Parlamentet efterlyser lämpliga åtgärder i detta avseende, särskilt från medlemsstatens sida. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet noterar att en stor del av medlen hade anslagits för energiprojekt, att det ännu krävs betydande finansiering för avvecklingen och att de nationella medlen inte räcker till för detta. Parlamentet konstaterar att den statliga fonden för avveckling av kärnkraftverket Ignalina än så länge bara har ackumulerat drygt 100 miljoner EUR (medan de tekniska kostnaderna för avvecklingen i sig uppgår till mellan 987 och 1 300 miljoner EUR), och att en avsevärd andel av detta belopp har använts för projekt som inte avser avveckling. Parlamentet efterlyser lämpliga åtgärder i detta avseende, särskilt från medlemsstatens sida.

Kärnkraftverket Bohunice

| 34. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i Bohuniceprogrammet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i Bohuniceprogrammet.

| 35. | Europaparlamentet noterar att även om gemenskapsstöd riktats till avveckling av kärnanläggningar, särskilt V1-reaktorer, och till försörjningstrygghet, har den nationella kärnkraftsfonden inte reserverat någon specifikt öronmärkt finansieringskälla för det pågående A1-avvecklingsprojektet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar att även om gemenskapsstöd riktats till avveckling av kärnanläggningar, särskilt V1-reaktorer, och till försörjningstrygghet, har den nationella kärnkraftsfonden inte reserverat någon specifikt öronmärkt finansieringskälla för det pågående A1-avvecklingsprojektet.

| 36. | Europaparlamentet noterar avsevärda förseningar i genomförandet av vissa avvecklingsprojekt som återuppbyggnaden av områdets fysiska skyddssystem, projektet för hantering av historiskt avfall samt konstruktionen av det tillfälliga lagret för radioaktivt avfall i Bohunice. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och Slovakien att vidta åtgärder mot förseningarna och undvika att äventyra tidsplanen för avvecklingen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet noterar avsevärda förseningar i genomförandet av vissa avvecklingsprojekt som återuppbyggnaden av områdets fysiska skyddssystem, projektet för hantering av historiskt avfall samt konstruktionen av det tillfälliga lagret för radioaktivt avfall i Bohunice. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och Slovakien att vidta åtgärder mot förseningarna och undvika att äventyra tidsplanen för avvecklingen.

Kärnkraftverket Kozloduj

| 37. | Europaparlamentet välkomnar att Kozlodujprogrammet generellt har en bra teknisk och finansiell prestanda och att man sett över avvecklingsstrategin för enheterna 1–4, så att den ursprungliga senarelagda avvecklingsstrategin ändrats till en strategi för omedelbar avveckling. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar att Kozlodujprogrammet generellt har en bra teknisk och finansiell prestanda och att man sett över avvecklingsstrategin för enheterna 1–4, så att den ursprungliga senarelagda avvecklingsstrategin ändrats till en strategi för omedelbar avveckling.

| 38. | Europaparlamentet noterar med oro en rätt hög andel av energiprojekt vid fördelningen av de anslagna offentliga medlen. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka genomförandet av de återstående energiprojekten och lämna en rapport om resultaten. Parlamentet efterlyser en ökning av antalet projekt för avveckling och avfallshantering under den återstående perioden av Kozlodujprogrammet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet noterar med oro en rätt hög andel av energiprojekt vid fördelningen av de anslagna offentliga medlen. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka genomförandet av de återstående energiprojekten och lämna en rapport om resultaten. Parlamentet efterlyser en ökning av antalet projekt för avveckling och avfallshantering under den återstående perioden av Kozlodujprogrammet.

| 39. | Europaparlamentet betonar behovet av övergripande administrativ samordning mellan det statliga bolaget för radioaktivt avfall (SERAW) och kärnkraftverket Kozloduj, som nu ansvarar för enheterna 1–2 respektive 3–4. Parlamentet uppmanar Bulgarien att analysera och skyndsamt införa de förbättringsåtgärder som krävs med hänsyn till den delade förvaltningen och/eller att snarast slå samman enheterna 1–4 under en gemensam förvaltning. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar behovet av övergripande administrativ samordning mellan det statliga bolaget för radioaktivt avfall (SERAW) och kärnkraftverket Kozloduj, som nu ansvarar för enheterna 1–2 respektive 3–4. Parlamentet uppmanar Bulgarien att analysera och skyndsamt införa de förbättringsåtgärder som krävs med hänsyn till den delade förvaltningen och/eller att snarast slå samman enheterna 1–4 under en gemensam förvaltning.

*

* *

| 40. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till Bulgariens, Litauens och Slovakiens regeringar. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till Bulgariens, Litauens och Slovakiens regeringar.

---

(1)  EUT L 411, 30.12.2006, s. 10.

(2)  EUT L 131, 23.5.2007, s. 1.

(3)  EUT L 189, 13.7.2010, s. 9.

(4)  EUT L 330, 28.11.2006, s. 31.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/26

---

Tisdagen den 5 april 2011Ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor

P7_TA(2011)0127

Europaparlamentets resolution av den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (2010/2209(INI))

2012/C 296 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av föreskrifterna i FN:s rättsliga instrument om mänskliga rättigheter, framför allt de som handlar om kvinnors rättigheter, såsom FN-stadgan, FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, de internationella konventionerna om medborgerliga och politiska rättigheter och om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen om undertryckande av människohandel och utnyttjande av prostituering av andra, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw) och dess fakultativa protokoll, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling, 1951 års flyktingkonvention och principen om ”non-refoulement”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av föreskrifterna i FN:s rättsliga instrument om mänskliga rättigheter, framför allt de som handlar om kvinnors rättigheter, såsom FN-stadgan, FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, de internationella konventionerna om medborgerliga och politiska rättigheter och om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen om undertryckande av människohandel och utnyttjande av prostituering av andra, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw) och dess fakultativa protokoll, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling, 1951 års flyktingkonvention och principen om ”non-refoulement”,

| — | med beaktande av andra FN-instrument om våld mot kvinnor, såsom Wiendeklarationen och dess handlingsprogram av den 25 juni 1993 som antogs av världskonferensen om de mänskliga rättigheterna (A/CONF. 157/23) och deklarationen om avskaffande av våld mot kvinnor av den 20 december 1993 (A/RES/48/104), |
| --- | --- |

—

med beaktande av andra FN-instrument om våld mot kvinnor, såsom Wiendeklarationen och dess handlingsprogram av den 25 juni 1993 som antogs av världskonferensen om de mänskliga rättigheterna (A/CONF. 157/23) och deklarationen om avskaffande av våld mot kvinnor av den 20 december 1993 (A/RES/48/104),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 12 december 1997”Brottsförebyggande och straffrättsliga åtgärder för avskaffande av våld mot kvinnor” (A/RES/52/86), av den 18 december 2002”Att arbeta för att avskaffa sådana brott mot kvinnor som förövas av hedersskäl” (A/RES/57/179) och av den 22 december 2003”Avskaffande av våld mot kvinnor i hemmet” (A/RES/58/147), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 12 december 1997”Brottsförebyggande och straffrättsliga åtgärder för avskaffande av våld mot kvinnor” (A/RES/52/86), av den 18 december 2002”Att arbeta för att avskaffa sådana brott mot kvinnor som förövas av hedersskäl” (A/RES/57/179) och av den 22 december 2003”Avskaffande av våld mot kvinnor i hemmet” (A/RES/58/147),

| — | med beaktande av rapporterna från de särskilda rapportörerna om våld mot kvinnor vid FN:s högkommissariat för mänskliga rättigheter samt av den allmänna rekommendation nr 19 som antogs av kommittén för avskaffande av diskriminering mot kvinnor (elfte sessionen, 1992), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från de särskilda rapportörerna om våld mot kvinnor vid FN:s högkommissariat för mänskliga rättigheter samt av den allmänna rekommendation nr 19 som antogs av kommittén för avskaffande av diskriminering mot kvinnor (elfte sessionen, 1992),

| — | med beaktande av den förklaring och den handlingsplattform som antogs av den fjärde internationella kvinnokonferensen i Peking den 15 september 1995 samt av parlamentets resolution av den 18 maj 2000 om uppföljningen av handlingsplattformen från Peking (1), av den 10 mars 2005 om uppföljningen av den fjärde internationella kvinnokonferensen – handlingsplattformen (Peking +10) (2) och av den 25 februari 2010 om uppföljningen av handlingsplattformen från Peking (Peking +15) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring och den handlingsplattform som antogs av den fjärde internationella kvinnokonferensen i Peking den 15 september 1995 samt av parlamentets resolution av den 18 maj 2000 om uppföljningen av handlingsplattformen från Peking (1), av den 10 mars 2005 om uppföljningen av den fjärde internationella kvinnokonferensen – handlingsplattformen (Peking +10) (2) och av den 25 februari 2010 om uppföljningen av handlingsplattformen från Peking (Peking +15) (3),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 19 december 2006”Förstärkta insatser för avskaffande av allt slags våld mot kvinnor” (A/RES/61/143), och FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 19 december 2006”Förstärkta insatser för avskaffande av allt slags våld mot kvinnor” (A/RES/61/143), och FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av Europarådets ad hoc-kommitté för att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor och våld i hemmet (Cahvio), inrättad i december 2008 för att förbereda Europarådets framtida konvention på området, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ad hoc-kommitté för att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor och våld i hemmet (Cahvio), inrättad i december 2008 för att förbereda Europarådets framtida konvention på området,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) av den 8 mars 2010 om våld, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) av den 8 mars 2010 om våld,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 14 december 2010 om utkastet till Europaparlamentets och rådets direktiv om den europeiska skyddsordern (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 14 december 2010 om utkastet till Europaparlamentets och rådets direktiv om den europeiska skyddsordern (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2009 om avskaffande av våld mot kvinnor (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2009 om avskaffande av våld mot kvinnor (5),

| — | med beaktande av sin förklaring av den 21 april 2009 om kampanjen ”Säg NEJ till våld mot kvinnor” (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin förklaring av den 21 april 2009 om kampanjen ”Säg NEJ till våld mot kvinnor” (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2009 om kampen mot kvinnlig könsstympning inom EU (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2009 om kampen mot kvinnlig könsstympning inom EU (7),

| — | med beaktande av kommissionens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män 2010–2015 som presenterades den 21 september 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män 2010–2015 som presenterades den 21 september 2010,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0065/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0065/2011), och av följande skäl:

| A. | Det går inte att utrota det könsrelaterade våldet med en enda insats, men en kombination av infrastrukturella, rättsliga, framtvingande, utbildnings- och hälsomässiga åtgärder samt av andra tjänsterelaterade åtgärder kan avsevärt minska våldet och dess konsekvenser. |
| --- | --- |

A.

Det går inte att utrota det könsrelaterade våldet med en enda insats, men en kombination av infrastrukturella, rättsliga, framtvingande, utbildnings- och hälsomässiga åtgärder samt av andra tjänsterelaterade åtgärder kan avsevärt minska våldet och dess konsekvenser.

| B. | Det finns ingen internationellt vedertagen definition av begreppet ”våld mot kvinnor”, men enligt FN innebär det varje könsbetingad våldshandling som resulterar i eller sannolikt kommer att resultera i fysisk, sexuell eller psykisk skada eller sådant lidande för kvinnor innefattande hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande vare sig det sker offentligt eller privat (8). |
| --- | --- |

B.

Det finns ingen internationellt vedertagen definition av begreppet ”våld mot kvinnor”, men enligt FN innebär det varje könsbetingad våldshandling som resulterar i eller sannolikt kommer att resultera i fysisk, sexuell eller psykisk skada eller sådant lidande för kvinnor innefattande hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande vare sig det sker offentligt eller privat (8).

| C. | Våld är en traumatisk upplevelse för alla män, kvinnor och barn, men könsbaserat våld utövas huvudsakligen av män mot kvinnor och flickor, vilket både speglar och förstärker ojämlikheten mellan män och kvinnor samt är ett hot mot offrens hälsa, värdighet, säkerhet och oberoende. |
| --- | --- |

C.

Våld är en traumatisk upplevelse för alla män, kvinnor och barn, men könsbaserat våld utövas huvudsakligen av män mot kvinnor och flickor, vilket både speglar och förstärker ojämlikheten mellan män och kvinnor samt är ett hot mot offrens hälsa, värdighet, säkerhet och oberoende.

| D. | I studier om könsbaserat våld uppskattas det att mellan en femtedel och en fjärdedel av alla kvinnor i Europa har varit utsatta för fysiska våldshandlingar åtminstone en gång i vuxen ålder, och mer än en tiondel har drabbats av sexuellt våld med inslag av tvång. Forskning visar också att 26 procent av barn och unga rapporterar fysiskt våld under sin uppväxt. |
| --- | --- |

D.

I studier om könsbaserat våld uppskattas det att mellan en femtedel och en fjärdedel av alla kvinnor i Europa har varit utsatta för fysiska våldshandlingar åtminstone en gång i vuxen ålder, och mer än en tiondel har drabbats av sexuellt våld med inslag av tvång. Forskning visar också att 26 procent av barn och unga rapporterar fysiskt våld under sin uppväxt.

| E. | Reklam och pornografi visar ofta olika former av könsbaserat våld och trivialiserar därmed våld mot kvinnor och hindrar jämställdhetsarbetet. |
| --- | --- |

E.

Reklam och pornografi visar ofta olika former av könsbaserat våld och trivialiserar därmed våld mot kvinnor och hindrar jämställdhetsarbetet.

| F. | Mäns våld mot kvinnor formar kvinnans roll i samhället – deras hälsa, tillgång till sysselsättning och utbildning, deltagande i social och kulturell verksamhet, ekonomiska oberoende och delaktighet i det offentliga såväl som det politiska livet samt i beslutsprocesser och i relationer med män. |
| --- | --- |

F.

Mäns våld mot kvinnor formar kvinnans roll i samhället – deras hälsa, tillgång till sysselsättning och utbildning, deltagande i social och kulturell verksamhet, ekonomiska oberoende och delaktighet i det offentliga såväl som det politiska livet samt i beslutsprocesser och i relationer med män.

| G. | Kvinnor låter ofta bli att anmäla mäns våld mot dem, något som har sin grund i komplexa psykologiska, ekonomiska, sociala och kulturella skäl av olika slag och ibland på grund av att de saknar förtroende för polisen, rättsväsendet, socialtjänsten och sjukvården. |
| --- | --- |

G.

Kvinnor låter ofta bli att anmäla mäns våld mot dem, något som har sin grund i komplexa psykologiska, ekonomiska, sociala och kulturella skäl av olika slag och ibland på grund av att de saknar förtroende för polisen, rättsväsendet, socialtjänsten och sjukvården.

| H. | Könsbaserat våld mot kvinnor utförs företrädesvis av män och är ett strukturellt och utbrett problem överallt i Europa och i hela världen. Det omfattar offer och förövare i alla åldrar oavsett utbildning, bakgrund, inkomster eller samhällsställning och hänger samman med den ojämlika maktfördelningen mellan kvinnor och män i vårt samhälle. |
| --- | --- |

H.

Könsbaserat våld mot kvinnor utförs företrädesvis av män och är ett strukturellt och utbrett problem överallt i Europa och i hela världen. Det omfattar offer och förövare i alla åldrar oavsett utbildning, bakgrund, inkomster eller samhällsställning och hänger samman med den ojämlika maktfördelningen mellan kvinnor och män i vårt samhälle.

| I. | Ekonomiska påfrestningar leder ofta till en mer frekvent, våldsammare och farligare misshandel. Studier har visat att våld mot kvinnor ökar när män känner sig undanträngda och maktlösa på grund av den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

I.

Ekonomiska påfrestningar leder ofta till en mer frekvent, våldsammare och farligare misshandel. Studier har visat att våld mot kvinnor ökar när män känner sig undanträngda och maktlösa på grund av den ekonomiska krisen.

| J. | Våld mot kvinnor medför en lång rad brott mot mänskliga rättigheter och inbegriper sexuella övergrepp, våldtäkt, våld i hemmet, sexuellt överfall och trakasseri, prostitution, handel med kvinnor och flickor, brott mot kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter, våld mot kvinnor på arbetsplatsen, våld mot kvinnor i konfliktsituationer, våld mot kvinnor i fängelse och på vårdinstitutioner, samt ett flertal skadliga traditionella sedvänjor. Vart och ett av dessa övergrepp kan ge djupa psykiska sår, skador på kvinnors och flickors hälsa i stort, inbegripet deras reproduktiva och sexuella hälsa, och leder i vissa fall till döden. |
| --- | --- |

J.

Våld mot kvinnor medför en lång rad brott mot mänskliga rättigheter och inbegriper sexuella övergrepp, våldtäkt, våld i hemmet, sexuellt överfall och trakasseri, prostitution, handel med kvinnor och flickor, brott mot kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter, våld mot kvinnor på arbetsplatsen, våld mot kvinnor i konfliktsituationer, våld mot kvinnor i fängelse och på vårdinstitutioner, samt ett flertal skadliga traditionella sedvänjor. Vart och ett av dessa övergrepp kan ge djupa psykiska sår, skador på kvinnors och flickors hälsa i stort, inbegripet deras reproduktiva och sexuella hälsa, och leder i vissa fall till döden.

| K. | I flera medlemsstater betraktas inte mäns våld mot kvinnor, i form av våldtäkt, som ett brott som automatiskt leder till allmänt åtal (9). |
| --- | --- |

K.

I flera medlemsstater betraktas inte mäns våld mot kvinnor, i form av våldtäkt, som ett brott som automatiskt leder till allmänt åtal (9).

| L. | Inom Europeiska unionen sker ingen regelbunden insamling av jämförbara uppgifter om olika former av våld mot kvinnor, och det blir därför svårt att bedöma hur omfattande detta problem verkligen är och finna lämpliga lösningar på det. Insamling av trovärdiga data är mycket svårt eftersom kvinnor och män på grund av rädsla eller skam tvekar att rapportera vad de varit med om till berörda instanser. |
| --- | --- |

L.

Inom Europeiska unionen sker ingen regelbunden insamling av jämförbara uppgifter om olika former av våld mot kvinnor, och det blir därför svårt att bedöma hur omfattande detta problem verkligen är och finna lämpliga lösningar på det. Insamling av trovärdiga data är mycket svårt eftersom kvinnor och män på grund av rädsla eller skam tvekar att rapportera vad de varit med om till berörda instanser.

| M. | Enligt undersökningar som rör Europarådets medlemsländer beräknas de årliga kostnaderna för våldet mot kvinnor uppgå till ca 33 miljarder euro (10). |
| --- | --- |

M.

Enligt undersökningar som rör Europarådets medlemsländer beräknas de årliga kostnaderna för våldet mot kvinnor uppgå till ca 33 miljarder euro (10).

| N. | Kvinnors skydd mot manligt våld är inte detsamma i Europeiska unionen på grund av på medlemsstaternas olika politik och lagstiftning. |
| --- | --- |

N.

Kvinnors skydd mot manligt våld är inte detsamma i Europeiska unionen på grund av på medlemsstaternas olika politik och lagstiftning.

| O. | Europeiska unionen har i och med Lissabonfördraget större befogenheter på området för straffrättsligt samarbete, inklusive straffprocessrätt och materiell straffrätt samt på området för polissamarbete. |
| --- | --- |

O.

Europeiska unionen har i och med Lissabonfördraget större befogenheter på området för straffrättsligt samarbete, inklusive straffprocessrätt och materiell straffrätt samt på området för polissamarbete.

| P. | Ett alarmerande stort antal kvinnor utsätts för könsbaserat våld. |
| --- | --- |

P.

Ett alarmerande stort antal kvinnor utsätts för könsbaserat våld.

| Q. | Mobbning av mödrar och gravida kvinnor är en annan form av våld eller övergrepp som kvinnor utsätts för. Denna typ av mobbning sker huvudsakligen inom familjen eller i parförhållandet, i umgänges- och arbetsmiljön, vilket kan leda till att de avskedas eller frivilligt säger upp sig från sina jobb, och till diskriminering och depression. |
| --- | --- |

Q.

Mobbning av mödrar och gravida kvinnor är en annan form av våld eller övergrepp som kvinnor utsätts för. Denna typ av mobbning sker huvudsakligen inom familjen eller i parförhållandet, i umgänges- och arbetsmiljön, vilket kan leda till att de avskedas eller frivilligt säger upp sig från sina jobb, och till diskriminering och depression.

| R. | Kommissionen underströk i sin strategi för jämställdhet mellan könen (2010–2015) att könsbaserat våld är ett av de centrala problemen som man måste komma till rätta med för att reell jämställdhet mellan könen ska uppnås. |
| --- | --- |

R.

Kommissionen underströk i sin strategi för jämställdhet mellan könen (2010–2015) att könsbaserat våld är ett av de centrala problemen som man måste komma till rätta med för att reell jämställdhet mellan könen ska uppnås.

| S. | Kommissionen meddelade att den 2011 skulle lägga fram ett förslag till en strategi för att bekämpa våld mot kvinnor, men ingen uttrycklig hänvisning till denna strategi gjordes i kommissionens arbetsprogram för 2011. |
| --- | --- |

S.

Kommissionen meddelade att den 2011 skulle lägga fram ett förslag till en strategi för att bekämpa våld mot kvinnor, men ingen uttrycklig hänvisning till denna strategi gjordes i kommissionens arbetsprogram för 2011.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande i dess handlingsplan för genomförandet av Stockholmsprogrammet att 2011–2012 lägga fram ett meddelande om en strategi för att bekämpa kvinnomisshandel, våld i hemmet och kvinnlig könsstympning, som ska följas upp av en handlingsplan på EU-nivå (11). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande i dess handlingsplan för genomförandet av Stockholmsprogrammet att 2011–2012 lägga fram ett meddelande om en strategi för att bekämpa kvinnomisshandel, våld i hemmet och kvinnlig könsstympning, som ska följas upp av en handlingsplan på EU-nivå (11).

| 2. | Europaparlamentet föreslår en ny övergripande politik mot könsrelaterat våld, där följande ska ingå:






  — | Ett straffrättsligt instrument i form av ett direktiv mot könsbaserat våld. |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet föreslår en ny övergripande politik mot könsrelaterat våld, där följande ska ingå:

—

Ett straffrättsligt instrument i form av ett direktiv mot könsbaserat våld.

| — | Åtgärder för att ta itu med den s.k. ”six-P”-ramen om våld mot kvinnor (politik, förebyggande, skydd, åtal, åtgärder och partnerskap). |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att ta itu med den s.k. ”six-P”-ramen om våld mot kvinnor (politik, förebyggande, skydd, åtal, åtgärder och partnerskap).

| — | Krav på att medlemsstaterna dömer förövarna till straff som står i proportion till brottets svårhetsgrad. |
| --- | --- |

—

Krav på att medlemsstaterna dömer förövarna till straff som står i proportion till brottets svårhetsgrad.

| — | Krav på medlemsstaterna att säkerställa utbildning för tjänstemän som förväntas komma i kontakt med fall av våld mot kvinnor, bl.a. inom brottsbekämpning, social välfärd, barnomsorg, hälso- och sjukvård, samt personal vid larmcentraler, i syfte att upptäcka, identifiera och korrekt hantera sådana fall, med särskild inriktning på offrens behov och rättigheter. |
| --- | --- |

—

Krav på medlemsstaterna att säkerställa utbildning för tjänstemän som förväntas komma i kontakt med fall av våld mot kvinnor, bl.a. inom brottsbekämpning, social välfärd, barnomsorg, hälso- och sjukvård, samt personal vid larmcentraler, i syfte att upptäcka, identifiera och korrekt hantera sådana fall, med särskild inriktning på offrens behov och rättigheter.

| — | Krav på medlemsstaterna att iaktta tillbörlig aktsamhet och registrera såväl som undersöka alla former av brott där könsbaserat våld ingår för att kunna väcka allmänt åtal. |
| --- | --- |

—

Krav på medlemsstaterna att iaktta tillbörlig aktsamhet och registrera såväl som undersöka alla former av brott där könsbaserat våld ingår för att kunna väcka allmänt åtal.

| — | Planer för att utarbeta specifika undersökningsrutiner för anställda inom polisväsendet och hälso- och sjukvården för att säkra bevis på könsbaserat våld. |
| --- | --- |

—

Planer för att utarbeta specifika undersökningsrutiner för anställda inom polisväsendet och hälso- och sjukvården för att säkra bevis på könsbaserat våld.

| — | Inrättande av partnerskap med högskolor i syfte att ge utbildning i könsbaserat våld för yrkesverksamma på berörda områden, bl.a. domare, kriminalpoliser, hälso- och sjukvårdspersonal samt socialarbetare. |
| --- | --- |

—

Inrättande av partnerskap med högskolor i syfte att ge utbildning i könsbaserat våld för yrkesverksamma på berörda områden, bl.a. domare, kriminalpoliser, hälso- och sjukvårdspersonal samt socialarbetare.

| — | Förslag på strategier för att hjälpa offren att återuppbygga sina liv genom att ta itu med de särskilda behov som olika grupper av offer har, t.ex. kvinnor inom minoriteterna, förutom att garantera deras säkerhet och återupprätta deras fysiska och psykiska hälsa, samt åtgärder för att uppmuntra utbyte av information och bästa praxis vid behandling av överlevande från fall av våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

—

Förslag på strategier för att hjälpa offren att återuppbygga sina liv genom att ta itu med de särskilda behov som olika grupper av offer har, t.ex. kvinnor inom minoriteterna, förutom att garantera deras säkerhet och återupprätta deras fysiska och psykiska hälsa, samt åtgärder för att uppmuntra utbyte av information och bästa praxis vid behandling av överlevande från fall av våld mot kvinnor.

| — | Integrering av specifika identifikations- och diagnosmekanismer på sjukhusens akutmottagningar och i primärsjukvården, för att de utsatta ska kunna få mer och bättre hjälp och stöd. |
| --- | --- |

—

Integrering av specifika identifikations- och diagnosmekanismer på sjukhusens akutmottagningar och i primärsjukvården, för att de utsatta ska kunna få mer och bättre hjälp och stöd.

| — | Krav på medlemsstaterna att erbjuda skyddsboende för offer av könsbaserat våld i samarbete med berörda icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

—

Krav på medlemsstaterna att erbjuda skyddsboende för offer av könsbaserat våld i samarbete med berörda icke-statliga organisationer.

| — | Minimikrav på antalet brottsofferjourer per 10 000 invånare för dem som utsatts för könsbaserat våld, t.ex. jourer med specifik kompetens för att hjälpa offren. |
| --- | --- |

—

Minimikrav på antalet brottsofferjourer per 10 000 invånare för dem som utsatts för könsbaserat våld, t.ex. jourer med specifik kompetens för att hjälpa offren.

| — | Utarbetande av en europeisk stadga om ett minimiutbud av stödtjänster för kvinnor som utsatts för könsbaserat våld, som bör inbegripa rätten till kostnadsfri juridisk hjälp, inrättande av mottagningar som täcker offrens behov av skydd och tillfälligt logi, akut, kostnadsfritt, specialiserat, decentraliserat och lättillgängligt psykologiskt stöd samt och ekonomiska arrangemang som främjar offrens självständighet och underlättar återgången till ett normalt liv och till arbetslivet. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av en europeisk stadga om ett minimiutbud av stödtjänster för kvinnor som utsatts för könsbaserat våld, som bör inbegripa rätten till kostnadsfri juridisk hjälp, inrättande av mottagningar som täcker offrens behov av skydd och tillfälligt logi, akut, kostnadsfritt, specialiserat, decentraliserat och lättillgängligt psykologiskt stöd samt och ekonomiska arrangemang som främjar offrens självständighet och underlättar återgången till ett normalt liv och till arbetslivet.

| — | Minimistandarder för att se till att offren får professionellt stöd i form av råd från en jurist, oavsett deras roll i den straffrättsliga processen. |
| --- | --- |

—

Minimistandarder för att se till att offren får professionellt stöd i form av råd från en jurist, oavsett deras roll i den straffrättsliga processen.

| — | Mekanismer för att underlätta tillgång till rättshjälp, som gör det möjligt för offren att hävda sina rättigheter i hela unionen. |
| --- | --- |

—

Mekanismer för att underlätta tillgång till rättshjälp, som gör det möjligt för offren att hävda sina rättigheter i hela unionen.

| — | Planer för att utveckla metodologiska riktlinjer och nya försök att samla in uppgifter för att få fram jämförbara statistiska uppgifter om könsbaserat våld, inbegripet kvinnlig könsstympning för att fastställa problemets omfattning och få fram ett underlag för att åtgärda problemet på annat sätt. |
| --- | --- |

—

Planer för att utveckla metodologiska riktlinjer och nya försök att samla in uppgifter för att få fram jämförbara statistiska uppgifter om könsbaserat våld, inbegripet kvinnlig könsstympning för att fastställa problemets omfattning och få fram ett underlag för att åtgärda problemet på annat sätt.

| — | Ett europeiskt år för våld mot kvinnor inom fem år i syfte att medvetandegöra den europeiska allmänheten. |
| --- | --- |

—

Ett europeiskt år för våld mot kvinnor inom fem år i syfte att medvetandegöra den europeiska allmänheten.

| — | Krav på kommissionen och medlemsstaterna att vidta lämpliga förebyggande åtgärder, däribland informationskampanjer, i förekommande fall i samarbete med icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

—

Krav på kommissionen och medlemsstaterna att vidta lämpliga förebyggande åtgärder, däribland informationskampanjer, i förekommande fall i samarbete med icke-statliga organisationer.

| — | Genomförande av åtgärder i kollektivavtal och bättre samordning mellan arbetsgivare, fackförbund och företag samt mellan deras respektive ledningsgrupper för att ge offren korrekt information om sina rättigheter som anställd. |
| --- | --- |

—

Genomförande av åtgärder i kollektivavtal och bättre samordning mellan arbetsgivare, fackförbund och företag samt mellan deras respektive ledningsgrupper för att ge offren korrekt information om sina rättigheter som anställd.

| — | Ett ökat antal domstolar som är specialiserade på könsbaserat våld, mer resurser och utbildningsmaterial om könsrelaterat våld för domare, åklagare och advokater, samt förbättringar i de rättsvårdande myndigheternas specialiserade enheter genom ökad bemanning och bättre utbildning och materiella resurser. |
| --- | --- |

—

Ett ökat antal domstolar som är specialiserade på könsbaserat våld, mer resurser och utbildningsmaterial om könsrelaterat våld för domare, åklagare och advokater, samt förbättringar i de rättsvårdande myndigheternas specialiserade enheter genom ökad bemanning och bättre utbildning och materiella resurser.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att slå fast att sexuellt våld och våldtäkt som begås mot kvinnor, särskilt inom äktenskapet, inom andra nära relationer eller av manliga släktingar, är en straffbar handling när offret inte har samtyckt, och se till att sådana brott automatiskt leder till åtal. Medlemsstaterna måste förkasta alla hänvisningar till kulturella, traditionella eller religiösa sedvänjor som förmildrande omständigheter i samband med våld mot kvinnor, inklusive så kallade hedersbrott och kvinnlig könsstympning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att slå fast att sexuellt våld och våldtäkt som begås mot kvinnor, särskilt inom äktenskapet, inom andra nära relationer eller av manliga släktingar, är en straffbar handling när offret inte har samtyckt, och se till att sådana brott automatiskt leder till åtal. Medlemsstaterna måste förkasta alla hänvisningar till kulturella, traditionella eller religiösa sedvänjor som förmildrande omständigheter i samband med våld mot kvinnor, inklusive så kallade hedersbrott och kvinnlig könsstympning.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att våld mot kvinnor är en av de allvarligaste kränkningarna av mänskliga rättigheter och att våld i hemmet – riktat mot andra offer, såsom barn, män och äldre – även det är en dold företeelse som påverkar alldeles för många familjer för att förbises. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att våld mot kvinnor är en av de allvarligaste kränkningarna av mänskliga rättigheter och att våld i hemmet – riktat mot andra offer, såsom barn, män och äldre – även det är en dold företeelse som påverkar alldeles för många familjer för att förbises.

| 5. | Europaparlamentet understryker att fysiskt, sexuellt eller psykologiskt våld och missbruk mellan föräldrar eller andra familjemedlemmar får allvarliga följder för barn. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att fysiskt, sexuellt eller psykologiskt våld och missbruk mellan föräldrar eller andra familjemedlemmar får allvarliga följder för barn.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, när det gäller barn som är vittnen till alla former av våld, att utveckla skräddarsydd åldersanpassad psykosocial rådgivning för att barn ska kunna hantera sina traumatiska upplevelser, och att vederbörlig hänsyn tas till barnets bästa. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, när det gäller barn som är vittnen till alla former av våld, att utveckla skräddarsydd åldersanpassad psykosocial rådgivning för att barn ska kunna hantera sina traumatiska upplevelser, och att vederbörlig hänsyn tas till barnets bästa.

| 7. | Europaparlamentet belyser det faktum att invandrarkvinnor, däribland papperslösa sådana, och asylsökande kvinnor utgör två underkategorier av kvinnor som är särskilt utsatta för könsbaserat våld. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet belyser det faktum att invandrarkvinnor, däribland papperslösa sådana, och asylsökande kvinnor utgör två underkategorier av kvinnor som är särskilt utsatta för könsbaserat våld.

| 8. | Europaparlamentet betonar vikten av adekvat fortbildning för alla som arbetar med kvinnor som är utsatta för könsrelaterat våld, särskilt representanter för de rättsvårdande myndigheterna, särskilt poliser, domare, socialarbetare och hälso- och sjukvårdspersonal. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar vikten av adekvat fortbildning för alla som arbetar med kvinnor som är utsatta för könsrelaterat våld, särskilt representanter för de rättsvårdande myndigheterna, särskilt poliser, domare, socialarbetare och hälso- och sjukvårdspersonal.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, med hjälp av all tillgänglig expertis, utarbeta och tillhandahålla årlig statistik om könsbaserat våld, inklusive siffror på hur många kvinnor som varje år dödas av sin partner eller före detta partner, baserat på uppgifter från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, med hjälp av all tillgänglig expertis, utarbeta och tillhandahålla årlig statistik om könsbaserat våld, inklusive siffror på hur många kvinnor som varje år dödas av sin partner eller före detta partner, baserat på uppgifter från medlemsstaterna.

| 10. | Europaparlamentet betonar att forskning om våld mot barn, unga människor och kvinnor och mer generellt om könsrelaterat och sexuellt våld bör ingå som ett tvärvetenskapligt forskningsområde i det kommande åttonde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att forskning om våld mot barn, unga människor och kvinnor och mer generellt om könsrelaterat och sexuellt våld bör ingå som ett tvärvetenskapligt forskningsområde i det kommande åttonde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att inrätta ett observatorium för våld mot kvinnor dit rättsfall ska rapporteras där våld mot kvinnor har ingått. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att inrätta ett observatorium för våld mot kvinnor dit rättsfall ska rapporteras där våld mot kvinnor har ingått.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar att bekämpa könsbaserat våld genom gemenskapsprogram, särskilt Daphneprogrammet, som redan har varit framgångsrikt för bekämpningen av våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar att bekämpa könsbaserat våld genom gemenskapsprogram, särskilt Daphneprogrammet, som redan har varit framgångsrikt för bekämpningen av våld mot kvinnor.

| 13. | Europaparlamentet noterar att Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter ska undersöka en representativ grupp kvinnor från samtliga medlemsstater om deras erfarenheter av våld, och begär att tonvikten läggs på hur kvinnorna bemöts av olika myndigheter och stödtjänster när de anmäler. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter ska undersöka en representativ grupp kvinnor från samtliga medlemsstater om deras erfarenheter av våld, och begär att tonvikten läggs på hur kvinnorna bemöts av olika myndigheter och stödtjänster när de anmäler.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att i sin nationella statistik tydligt klargöra omfattningen av könsbaserat våld och att vidta åtgärder för att garantera att uppgifter om könsbaserat våld samlas in, däribland offrets kön, förövarens kön, deras förhållande, ålder, brottsplats och skador. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att i sin nationella statistik tydligt klargöra omfattningen av könsbaserat våld och att vidta åtgärder för att garantera att uppgifter om könsbaserat våld samlas in, däribland offrets kön, förövarens kön, deras förhållande, ålder, brottsplats och skador.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en undersökning av de ekonomiska konsekvenserna av våldet mot kvinnor, baserat på forskning som använder metoder som ekonomiskt kan kvantifiera konsekvenserna av denna form av våld för hälso- och sjukvården, de sociala trygghetssystemen och arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en undersökning av de ekonomiska konsekvenserna av våldet mot kvinnor, baserat på forskning som använder metoder som ekonomiskt kan kvantifiera konsekvenserna av denna form av våld för hälso- och sjukvården, de sociala trygghetssystemen och arbetsmarknaden.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EU:s byrå för grundläggande rättigheter och det europeiska jämställdhetsinstitutet att forska om förekomsten av våld i tonårsrelationer och hur detta påverkar deras välbefinnande. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar EU:s byrå för grundläggande rättigheter och det europeiska jämställdhetsinstitutet att forska om förekomsten av våld i tonårsrelationer och hur detta påverkar deras välbefinnande.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att s.k. stalking, där 87 procent av offren är kvinnor, orsakar psykisk skada och allvarlig känslomässig stress och därför bör anses som en form av våld mot kvinnor och bekämpas med hjälp av rättsliga medel i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar att s.k. stalking, där 87 procent av offren är kvinnor, orsakar psykisk skada och allvarlig känslomässig stress och därför bör anses som en form av våld mot kvinnor och bekämpas med hjälp av rättsliga medel i alla medlemsstater.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att traditionella skadliga sedvänjor såsom kvinnlig könsstympning och så kallade hedersmord är ytterst relevanta former för våld mot kvinnor och uppmanar därför kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt traditionella skadliga sedvänjor i sin strategi för bekämpning av våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att traditionella skadliga sedvänjor såsom kvinnlig könsstympning och så kallade hedersmord är ytterst relevanta former för våld mot kvinnor och uppmanar därför kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt traditionella skadliga sedvänjor i sin strategi för bekämpning av våld mot kvinnor.

| 19. | Europaparlamentet uppmärksammar det allvarliga problemet med prostitution och barnprostitution i Europeiska unionen och begär att kopplingen mellan den rättsliga ramen i den berörda medlemsstaten och formen liksom omfattningen av den prostitution som sker studeras närmare. Parlamentet understryker den oroande ökningen av människohandeln i och till EU, en handel som särskilt omfattar kvinnor och barn, och begär att medlemsstaterna vidtar kraftfulla åtgärder för att bekämpa denna illegala verksamhet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmärksammar det allvarliga problemet med prostitution och barnprostitution i Europeiska unionen och begär att kopplingen mellan den rättsliga ramen i den berörda medlemsstaten och formen liksom omfattningen av den prostitution som sker studeras närmare. Parlamentet understryker den oroande ökningen av människohandeln i och till EU, en handel som särskilt omfattar kvinnor och barn, och begär att medlemsstaterna vidtar kraftfulla åtgärder för att bekämpa denna illegala verksamhet.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna det allvarliga problemet med surrogatmödraskap, som är ett utnyttjande av kvinnans kropp och hennes reproduktiva organ. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna det allvarliga problemet med surrogatmödraskap, som är ett utnyttjande av kvinnans kropp och hennes reproduktiva organ.

| 21. | Europaparlamentet framhåller att kvinnor och barn är föremål för samma slags utnyttjande, och att bägge kan betraktas som varor på den internationella reproduktionsmarknaden, samt att dessa nya reproduktionsordningar, såsom surrogatmödraskap, ökar handeln med kvinnor och barn och antalet illegala adoptioner över nationsgränserna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet framhåller att kvinnor och barn är föremål för samma slags utnyttjande, och att bägge kan betraktas som varor på den internationella reproduktionsmarknaden, samt att dessa nya reproduktionsordningar, såsom surrogatmödraskap, ökar handeln med kvinnor och barn och antalet illegala adoptioner över nationsgränserna.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att våld i hemmet har fastställts som en viktig orsak till missfall och dödfödda barn och till att mödrar dör under förlossningen, och uppmanar kommissionen att fokusera mer på våld mot gravida kvinnor där förövaren skadar mer än en inblandad. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar att våld i hemmet har fastställts som en viktig orsak till missfall och dödfödda barn och till att mödrar dör under förlossningen, och uppmanar kommissionen att fokusera mer på våld mot gravida kvinnor där förövaren skadar mer än en inblandad.

| 23. | Europaparlamentet påpekar att det civila samhället, särskilt icke-statliga organisationer, kvinnoorganisationer och andra offentliga och privata frivilligorganisationer som erbjuder stöd till våldsoffren, gör en mycket värdefull insats, särskilt genom att finnas till hands för de kvinnliga offer som vill bryta den tystnad som våldet tvingar dem att leva i, och borde få stöd från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påpekar att det civila samhället, särskilt icke-statliga organisationer, kvinnoorganisationer och andra offentliga och privata frivilligorganisationer som erbjuder stöd till våldsoffren, gör en mycket värdefull insats, särskilt genom att finnas till hands för de kvinnliga offer som vill bryta den tystnad som våldet tvingar dem att leva i, och borde få stöd från medlemsstaterna.

| 24. | Europaparlamentet framhåller att det är nödvändigt att arbeta med både offren och förövarna för att de senare ska bli mer medvetna och för att hjälpa till att ändra stereotyperna och förställningarna i samhället som gör att denna typ av våld kan fortgå och accepteras. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet framhåller att det är nödvändigt att arbeta med både offren och förövarna för att de senare ska bli mer medvetna och för att hjälpa till att ändra stereotyperna och förställningarna i samhället som gör att denna typ av våld kan fortgå och accepteras.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla kvinnojourer för att hjälpa kvinnor och barn till ett självbestämmande liv fritt från våld och fattigdom. Dessa bör erbjuda specialiserade tjänster, medicinsk behandling, rättshjälp, psykosocial och terapeutisk rådgivning, rättsligt stöd vid rättegångar, stöd till barn som drabbats av våld osv. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla kvinnojourer för att hjälpa kvinnor och barn till ett självbestämmande liv fritt från våld och fattigdom. Dessa bör erbjuda specialiserade tjänster, medicinsk behandling, rättshjälp, psykosocial och terapeutisk rådgivning, rättsligt stöd vid rättegångar, stöd till barn som drabbats av våld osv.

| 26. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna bör avsätta lämpliga resurser för att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor, även genom användning av strukturfonderna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna bör avsätta lämpliga resurser för att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor, även genom användning av strukturfonderna.

| 27. | Europaparlamentet understryker vikten av att medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna vidtar åtgärder för att kvinnor som har utsatts för könsbaserat våld lättare ska återintegreras på arbetsmarknaden genom instrument såsom Europeiska socialfonden eller Progress-programmet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker vikten av att medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna vidtar åtgärder för att kvinnor som har utsatts för könsbaserat våld lättare ska återintegreras på arbetsmarknaden genom instrument såsom Europeiska socialfonden eller Progress-programmet.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att upprätta en rättslig ram som ger invandrarkvinnor rätten till eget pass och uppehållstillstånd och som gör en person som konfiskerar dessa handlingar till en brottsling. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att upprätta en rättslig ram som ger invandrarkvinnor rätten till eget pass och uppehållstillstånd och som gör en person som konfiskerar dessa handlingar till en brottsling.

| 29. | Europaparlamentet upprepar den uppfattning som uttrycktes i dess resolution av den 25 februari 2010 att Europeiska unionen, inom ramen för det nya regelverk som har inrättats genom Lissabonfördraget, bör bli part till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw) och dess fakultativa protokoll. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet upprepar den uppfattning som uttrycktes i dess resolution av den 25 februari 2010 att Europeiska unionen, inom ramen för det nya regelverk som har inrättats genom Lissabonfördraget, bör bli part till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw) och dess fakultativa protokoll.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på internationell nivå ta upp våldet mot kvinnor och den könsrelaterade dimensionen av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, framför allt i samband med bilaterala associationsavtal och internationella handelsavtal, både sådana som redan gäller och sådana som håller på att förhandlas fram. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på internationell nivå ta upp våldet mot kvinnor och den könsrelaterade dimensionen av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, framför allt i samband med bilaterala associationsavtal och internationella handelsavtal, både sådana som redan gäller och sådana som håller på att förhandlas fram.

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT C 59, 23.2.2001, s. 258.

(2)  EUT C 320 E, 15.12.2005, s. 247.

(3)  EUT C 348 E, 21.12.2010, s. 11.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2010)0470.

(5)  EUT C 285E, 21.10.2010, s. 53.

(6)  EUT C 184 E, 8.7.2010, s. 131.

(7)  EUT C 117 E, 6.5.2010, s. 52.

(8)  Förenta nationerna, 1993, deklarationen om avskaffande av våld mot kvinnor av den 20 december 1993 (A/RES/48/104), artikel 1. Förenta nationerna, 1995, handlingsplattformen från Peking, punkt 113.

(9)  Kommissionens genomförbarhetsstudie från 2010 om en bedömning av möjligheterna och tillfällena till och behovet av en harmonisering av nationell lagstiftning om våld mot kvinnor, våld mot barn och våld baserat på sexuell orientering, s. 53.

(10)  ”Combating violence against women – Stocktaking study on the measures and actions taken in Council of Europe member States”, Europarådet, 2006.

(11)  ”Att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för EU-medborgarna – Handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet” (KOM(2010)0171, s. 17).

---

Onsdagen den 6 april 2011

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/34

---

Onsdagen den 6 april 2011Den framtida EU-politiken för internationella investeringar

P7_TA(2011)0141

Europaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om den framtida EU-politiken för internationella investeringar (2010/2203(INI))

2012/C 296 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 7 juli 2010 om en samlad EU-politik för internationella investeringar (KOM(2010)0343) samt kommissionens förslag av den 7 juli 2010 till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av övergångsordningar för bilaterala investeringsavtal mellan medlemsstater och tredjeländer (KOM(2010)0344), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 7 juli 2010 om en samlad EU-politik för internationella investeringar (KOM(2010)0343) samt kommissionens förslag av den 7 juli 2010 till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av övergångsordningar för bilaterala investeringsavtal mellan medlemsstater och tredjeländer (KOM(2010)0344),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010 med titeln ”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (KOM(2010)2020) samt meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 9 november 2010 med titeln ”Handel, tillväxt och världspolitik – Handelspolitiken – en hörnsten i Europa 2020-strategin” (KOM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010 med titeln ”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (KOM(2010)2020) samt meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 9 november 2010 med titeln ”Handel, tillväxt och världspolitik – Handelspolitiken – en hörnsten i Europa 2020-strategin” (KOM(2010)0612),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 25 oktober 2010 om en samlad EU-politik för internationella investeringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 25 oktober 2010 om en samlad EU-politik för internationella investeringar,

| — | med beaktande av OECD:s uppdaterade riktlinjer för multinationella företag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s uppdaterade riktlinjer för multinationella företag,

| — | med beaktande av EU-domstolens rättspraxis om medlemsstaternas underlåtenhet att uppfylla sina skyldigheter, särskilt domen i mål C-205/06, kommissionen mot Österrike, av den 3 mars 2009, domen i mål C-249/06, kommissionen mot Sverige, av den 3 mars 2009 samt domen i mål C-118/07, kommissionen mot Finland, av den 19 november 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-domstolens rättspraxis om medlemsstaternas underlåtenhet att uppfylla sina skyldigheter, särskilt domen i mål C-205/06, kommissionen mot Österrike, av den 3 mars 2009, domen i mål C-249/06, kommissionen mot Sverige, av den 3 mars 2009 samt domen i mål C-118/07, kommissionen mot Finland, av den 19 november 2009,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0070/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0070/2011), och av följande skäl:

| A. | Genom Lissabonfördraget infördes utländska direktinvesteringar bland EU:s exklusiva befogenheter, såsom föreskrivs i artiklarna 3.1 e, 206 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

A.

Genom Lissabonfördraget infördes utländska direktinvesteringar bland EU:s exklusiva befogenheter, såsom föreskrivs i artiklarna 3.1 e, 206 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| B. | Sedan 1959 har mer än 1 200 bilaterala investeringsavtal ingåtts av medlemsstaterna på bilateral nivå, och nästan 3 000 bilaterala investeringsavtal har ingåtts totalt. |
| --- | --- |

B.

Sedan 1959 har mer än 1 200 bilaterala investeringsavtal ingåtts av medlemsstaterna på bilateral nivå, och nästan 3 000 bilaterala investeringsavtal har ingåtts totalt.

| C. | Det är allmänt vedertaget att inkommande investeringar kan förbättra värdländernas konkurrenskraft, medan anpassningsstöd för lågutbildade arbetstagare kan behövas för utgående investeringar. Alla regeringar är skyldiga att främja fördelaktiga effekter av investeringar, samtidigt som man förhindrar eventuella skadliga effekter. |
| --- | --- |

C.

Det är allmänt vedertaget att inkommande investeringar kan förbättra värdländernas konkurrenskraft, medan anpassningsstöd för lågutbildade arbetstagare kan behövas för utgående investeringar. Alla regeringar är skyldiga att främja fördelaktiga effekter av investeringar, samtidigt som man förhindrar eventuella skadliga effekter.

| D. | I artiklarna 206 och 207 i EUF-fördraget definieras inte utländska direktinvesteringar, men EU-domstolen (1) har angett hur den tolkar begreppet utländska direktinvesteringar, på grundval av tre kriterier: det ska betraktas som en varaktig investering, som representerar minst 10 procent av det anknutna företagets eget kapital/aktier och ger investeraren den administrativa kontrollen över det anknutna företagets verksamhet. Denna definition stämmer överens med IMF:s och OECD:s definitioner och skiljer sig från exempelvis portföljinvesteringar och immateriella rättigheter. Det är svårt att dra en tydlig skiljelinje mellan utländska direktinvesteringar och portföljinvesteringar och det kommer att bli svårt att tillämpa en stelbent rättslig definition på den investeringspraxis som tillämpas i verkliga världen. |
| --- | --- |

D.

I artiklarna 206 och 207 i EUF-fördraget definieras inte utländska direktinvesteringar, men EU-domstolen (1) har angett hur den tolkar begreppet utländska direktinvesteringar, på grundval av tre kriterier: det ska betraktas som en varaktig investering, som representerar minst 10 procent av det anknutna företagets eget kapital/aktier och ger investeraren den administrativa kontrollen över det anknutna företagets verksamhet. Denna definition stämmer överens med IMF:s och OECD:s definitioner och skiljer sig från exempelvis portföljinvesteringar och immateriella rättigheter. Det är svårt att dra en tydlig skiljelinje mellan utländska direktinvesteringar och portföljinvesteringar och det kommer att bli svårt att tillämpa en stelbent rättslig definition på den investeringspraxis som tillämpas i verkliga världen.

| E. | I vissa medlemsstater används breda definitioner av begreppet ”utländsk investerare”, där en enkel postadress anses räcka för att fastställa ett företags nationalitet. Det har gjort att vissa företag har kunnat väcka talan mot sina egna länder via bilaterala investeringsavtal som har undertecknats av tredjeländer. Alla europeiska företag bör kunna förlita sig på framtida EU-investeringsavtal eller frihandelsavtal som innehåller investeringskapitel. |
| --- | --- |

E.

I vissa medlemsstater används breda definitioner av begreppet ”utländsk investerare”, där en enkel postadress anses räcka för att fastställa ett företags nationalitet. Det har gjort att vissa företag har kunnat väcka talan mot sina egna länder via bilaterala investeringsavtal som har undertecknats av tredjeländer. Alla europeiska företag bör kunna förlita sig på framtida EU-investeringsavtal eller frihandelsavtal som innehåller investeringskapitel.

| F. | Uppkomsten av nya länder med stor investeringskapacitet som lokala eller globala makter har ändrat det klassiska synsättet enligt vilket investerarna bara kom från industriländerna. |
| --- | --- |

F.

Uppkomsten av nya länder med stor investeringskapacitet som lokala eller globala makter har ändrat det klassiska synsättet enligt vilket investerarna bara kom från industriländerna.

| G. | Efter de första tvistlösningsfallen på 1990-talet och trots att erfarenheterna i allmänhet var positiva, blev ett antal problem tydliga på grund av användningen av vaga formuleringar i avtal, som kan ge upphov till tolkningar, särskilt när det gällde risken för konflikt mellan privata intressen och de offentliga myndigheternas regleringsuppdrag, exempelvis i fall där antagandet av motiverad lagstiftning ledde till att en stat dömdes av internationella skiljemän för överträdelse av principen om ”rättvis och jämlik behandling”. |
| --- | --- |

G.

Efter de första tvistlösningsfallen på 1990-talet och trots att erfarenheterna i allmänhet var positiva, blev ett antal problem tydliga på grund av användningen av vaga formuleringar i avtal, som kan ge upphov till tolkningar, särskilt när det gällde risken för konflikt mellan privata intressen och de offentliga myndigheternas regleringsuppdrag, exempelvis i fall där antagandet av motiverad lagstiftning ledde till att en stat dömdes av internationella skiljemän för överträdelse av principen om ”rättvis och jämlik behandling”.

| H. | Förenta staterna och Kanada, som var bland de första länder som blev föremål för sådana domar, har anpassat sina modeller för bilaterala investeringsavtal för att begränsa tolkningsutrymmet i skiljeförfarandet och garantera ett bättre skydd för sitt offentliga ingripande. |
| --- | --- |

H.

Förenta staterna och Kanada, som var bland de första länder som blev föremål för sådana domar, har anpassat sina modeller för bilaterala investeringsavtal för att begränsa tolkningsutrymmet i skiljeförfarandet och garantera ett bättre skydd för sitt offentliga ingripande.

| I. | Kommissionen har ställt samman en förteckning över de länder som kommer att vara privilegierade partner vid förhandlingen om de första investeringsavtalen (Kanada, Kina, Indien, Mercosur, Ryssland och Singapore). |
| --- | --- |

I.

Kommissionen har ställt samman en förteckning över de länder som kommer att vara privilegierade partner vid förhandlingen om de första investeringsavtalen (Kanada, Kina, Indien, Mercosur, Ryssland och Singapore).

| J. | Den nyligen inrättade Europeiska utrikestjänsten ska också förstärka EU:s globala närvaro och roll, bland annat när det gäller att främja och försvara EU:s handelsmål på investeringsområdet. |
| --- | --- |

J.

Den nyligen inrättade Europeiska utrikestjänsten ska också förstärka EU:s globala närvaro och roll, bland annat när det gäller att främja och försvara EU:s handelsmål på investeringsområdet.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att utländska direktinvesteringar som ett resultat av Lissabonfördraget numera ingår i EU:s exklusiva befogenheter. Parlamentet konstaterar att denna nya exklusiva EU-befogenheten innebär en dubbel utmaning – å ena sidan för hanteringen av de befintliga bilaterala investeringsavtalen och å andra sidan för definitionen av en investeringspolitik för EU som uppfyller investerarnas och de mottagande ländernas förväntningar men även EU:s bredare ekonomiska intressen och utrikespolitiska mål. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att utländska direktinvesteringar som ett resultat av Lissabonfördraget numera ingår i EU:s exklusiva befogenheter. Parlamentet konstaterar att denna nya exklusiva EU-befogenheten innebär en dubbel utmaning – å ena sidan för hanteringen av de befintliga bilaterala investeringsavtalen och å andra sidan för definitionen av en investeringspolitik för EU som uppfyller investerarnas och de mottagande ländernas förväntningar men även EU:s bredare ekonomiska intressen och utrikespolitiska mål.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar denna nya EU-befogenhet och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta detta tillfälle i akt att tillsammans med parlamentet bygga upp en integrerad och sammanhängande investeringspolitik som främjar investeringar av hög kvalitet och på ett positivt sätt bidrar till ekonomiska framsteg och hållbar utveckling i världen. Parlamentet anser att det på ett lämpligt sätt måste få delta i utarbetandet av den framtida investeringspolitiken och att det för detta krävs ett ordentligt samråd om mandaten för kommande förhandlingar samt regelbundna meningsfulla genomgångar av läget i pågående förhandlingar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar denna nya EU-befogenhet och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta detta tillfälle i akt att tillsammans med parlamentet bygga upp en integrerad och sammanhängande investeringspolitik som främjar investeringar av hög kvalitet och på ett positivt sätt bidrar till ekonomiska framsteg och hållbar utveckling i världen. Parlamentet anser att det på ett lämpligt sätt måste få delta i utarbetandet av den framtida investeringspolitiken och att det för detta krävs ett ordentligt samråd om mandaten för kommande förhandlingar samt regelbundna meningsfulla genomgångar av läget i pågående förhandlingar.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att EU är ett viktigt ekonomiskt block som väger tungt i förhandlingar. Parlamentet anser att en gemensam investeringspolitik kan tillmötesgå både investerarnas och de berörda ländernas förväntningar och bidra till att öka EU:s och dess företags konkurrenskraft samt att öka sysselsättningen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att EU är ett viktigt ekonomiskt block som väger tungt i förhandlingar. Parlamentet anser att en gemensam investeringspolitik kan tillmötesgå både investerarnas och de berörda ländernas förväntningar och bidra till att öka EU:s och dess företags konkurrenskraft samt att öka sysselsättningen.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att det behövs ett samordnat europeiskt regelverk som är utformat för att tillhandahålla säkerhet och till att uppmuntra främjandet av EU:s principer och mål. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att det behövs ett samordnat europeiskt regelverk som är utformat för att tillhandahålla säkerhet och till att uppmuntra främjandet av EU:s principer och mål.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att det har skett en dramatisk ökning av utländska direktinvesteringar under den nuvarande globaliseringsfasen. År 2007, året innan investeringarna började påverkas av den globala ekonomiska och finansiella krisen, nådde de utländska direktinvesteringarna en rekordhög siffra på nästan 1 500 miljarder euro. EU är dessutom den största källan till utländska direktinvesteringar i hela världsekonomin. Parlamentet betonar dock att investeringarna minskade 2008 och 2009 på grund av den globala ekonomiska och finansiella krisen. Parlamentet understryker även att ungefär 80 procent av det totala värdet på utländska direktinvesteringar i världen gäller gränsöverskridande fusioner och förvärv. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att det har skett en dramatisk ökning av utländska direktinvesteringar under den nuvarande globaliseringsfasen. År 2007, året innan investeringarna började påverkas av den globala ekonomiska och finansiella krisen, nådde de utländska direktinvesteringarna en rekordhög siffra på nästan 1 500 miljarder euro. EU är dessutom den största källan till utländska direktinvesteringar i hela världsekonomin. Parlamentet betonar dock att investeringarna minskade 2008 och 2009 på grund av den globala ekonomiska och finansiella krisen. Parlamentet understryker även att ungefär 80 procent av det totala värdet på utländska direktinvesteringar i världen gäller gränsöverskridande fusioner och förvärv.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en samlad EU-politik för internationella investeringar, men betonar att kommissionen, samtidigt som den har stor fokus på skyddet av investerare, bättre bör ta itu med rätten att skydda den offentliga regleringskapaciteten och leva upp till EU:s skyldigheter att genomföra en konsekvent politik för utveckling. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en samlad EU-politik för internationella investeringar, men betonar att kommissionen, samtidigt som den har stor fokus på skyddet av investerare, bättre bör ta itu med rätten att skydda den offentliga regleringskapaciteten och leva upp till EU:s skyldigheter att genomföra en konsekvent politik för utveckling.

| 7. | Europaparlamentet anser att investeringar kan ha positiva effekter på tillväxt och sysselsättning, inte bara i EU utan även i utvecklingsländer, i den mån som investerare aktivt bidrar till värdstatens utvecklingsmål, det vill säga genom att stödja den lokala ekonomin genom tekniköverföring och användning av lokal arbetskraft och lokala resurser. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att investeringar kan ha positiva effekter på tillväxt och sysselsättning, inte bara i EU utan även i utvecklingsländer, i den mån som investerare aktivt bidrar till värdstatens utvecklingsmål, det vill säga genom att stödja den lokala ekonomin genom tekniköverföring och användning av lokal arbetskraft och lokala resurser.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att minnas de lärdomar som har dragits på multilateral, plurilateral och bilateral nivå, särskilt när det gäller de havererade OECD-förhandlingarna om ett multilateralt avtal om investeringar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att minnas de lärdomar som har dragits på multilateral, plurilateral och bilateral nivå, särskilt när det gäller de havererade OECD-förhandlingarna om ett multilateralt avtal om investeringar.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma EU:s investeringsstrategi på ett försiktigt och samordnat sätt genom att stödja sig på bästa praxis från bilaterala investeringsavtal. Parlamentet konstaterar att medlemsstaternas avtal skiljer sig åt innehållsmässigt sett och uppmanar därför kommissionen att sammanjämka dessa skillnader och utforma en fast modell för EU:s investeringsavtal, som också skulle kunna anpassas med utgångspunkt från partnerlandets utvecklingsnivå. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma EU:s investeringsstrategi på ett försiktigt och samordnat sätt genom att stödja sig på bästa praxis från bilaterala investeringsavtal. Parlamentet konstaterar att medlemsstaternas avtal skiljer sig åt innehållsmässigt sett och uppmanar därför kommissionen att sammanjämka dessa skillnader och utforma en fast modell för EU:s investeringsavtal, som också skulle kunna anpassas med utgångspunkt från partnerlandets utvecklingsnivå.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt utfärda frivilliga riktlinjer, t.ex. i form av en modell för bilaterala investeringsavtal, som medlemsstaterna skulle kunna använda för att bidra till ökad säkerhet och konsekvens. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt utfärda frivilliga riktlinjer, t.ex. i form av en modell för bilaterala investeringsavtal, som medlemsstaterna skulle kunna använda för att bidra till ökad säkerhet och konsekvens.

Definitioner och tillämpningsområde

| 11. | Europaparlamentet ber kommissionen att tydligt definiera de investeringar som ska skyddas, inbegripet både utländska direktinvesteringar och portföljinvesteringar. Parlamentet anser dock att spekulativa investeringsformer, i enlighet med kommissionens definition, inte ska skyddas. Om immateriella rättigheter inbegrips i tillämpningsområdet för investeringsavtalet, inbegripet avtal för vilka förslag till mandat redan har lagts fram, anser parlamentet att bestämmelserna inte får inverka negativt på produktionen av generiska läkemedel och att undantagen enligt TRIPS när det gäller folkhälsan måste respekteras. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet ber kommissionen att tydligt definiera de investeringar som ska skyddas, inbegripet både utländska direktinvesteringar och portföljinvesteringar. Parlamentet anser dock att spekulativa investeringsformer, i enlighet med kommissionens definition, inte ska skyddas. Om immateriella rättigheter inbegrips i tillämpningsområdet för investeringsavtalet, inbegripet avtal för vilka förslag till mandat redan har lagts fram, anser parlamentet att bestämmelserna inte får inverka negativt på produktionen av generiska läkemedel och att undantagen enligt TRIPS när det gäller folkhälsan måste respekteras.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar med oro att förhandlingar om en mängd olika typer av investeringar skulle leda till att exklusiva och delade befogenheter blandas samman. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar med oro att förhandlingar om en mängd olika typer av investeringar skulle leda till att exklusiva och delade befogenheter blandas samman.

| 13. | Europaparlamentet anser att begreppet ”EU-investerare” bör införas för att betona vikten av att främja investerare från alla medlemsstater på lika villkor enligt andan i artikel 207 i EUF-fördraget. På så sätt garanteras lika villkor för investeringsverksamhet och investeringsskydd. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att begreppet ”EU-investerare” bör införas för att betona vikten av att främja investerare från alla medlemsstater på lika villkor enligt andan i artikel 207 i EUF-fördraget. På så sätt garanteras lika villkor för investeringsverksamhet och investeringsskydd.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att EU-medlemsstaterna använder en bred definition av begreppet ”utländsk investerare” i sina standardmodeller för bilaterala investeringsavtal. Parlamentet ber kommissionen att bedöma om detta har lett till otillbörliga metoder. Parlamentet begär att kommissionen tydligt ska definiera utländska investerare, på grundval av denna bedömning och OECD:s senaste vägledande definition av utländska direktinvesteringar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om att EU-medlemsstaterna använder en bred definition av begreppet ”utländsk investerare” i sina standardmodeller för bilaterala investeringsavtal. Parlamentet ber kommissionen att bedöma om detta har lett till otillbörliga metoder. Parlamentet begär att kommissionen tydligt ska definiera utländska investerare, på grundval av denna bedömning och OECD:s senaste vägledande definition av utländska direktinvesteringar.

Investerarskydd

| 15. | Europaparlamentet understryker att investerarskydd för alla EU-investerare måste fortsätta att ha högsta prioritet för investeringsavtalen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker att investerarskydd för alla EU-investerare måste fortsätta att ha högsta prioritet för investeringsavtalen.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att förhandlingar om bilaterala investeringsavtal är en tidskrävande process. Parlamentet uppmanar kommissionen att verkligen använda sina personalresurser och materiella resurser vid förhandlingarna om och ingående av EU-investeringsavtal. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att förhandlingar om bilaterala investeringsavtal är en tidskrävande process. Parlamentet uppmanar kommissionen att verkligen använda sina personalresurser och materiella resurser vid förhandlingarna om och ingående av EU-investeringsavtal.

| 17. | Europaparlamentet anser den begäran som uttrycktes av rådet i dess slutsatser om meddelandet – att EU:s nya rättsliga ram inte bör påverka investerarskyddet och garantierna under de befintliga avtalen negativt – skulle kunna leda till att vilket nytt avtal som helst skulle kunna bestridas och riskera den nödvändiga balansen mellan investerarskydd och skyddet av regleringsrätten – i en tid med ökade inkommande investeringar. Parlamentet anser dessutom att en sådan utformning av bedömningskriteriet kan strida mot andan och meningen i artikel 207 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser den begäran som uttrycktes av rådet i dess slutsatser om meddelandet – att EU:s nya rättsliga ram inte bör påverka investerarskyddet och garantierna under de befintliga avtalen negativt – skulle kunna leda till att vilket nytt avtal som helst skulle kunna bestridas och riskera den nödvändiga balansen mellan investerarskydd och skyddet av regleringsrätten – i en tid med ökade inkommande investeringar. Parlamentet anser dessutom att en sådan utformning av bedömningskriteriet kan strida mot andan och meningen i artikel 207 i EUF-fördraget.

| 18. | Europaparlamentet anser att behovet av att identifiera bästa praxis, vilket rådets slutsatser också pekar på, är ett förnuftigare och effektivare alternativ, som möjliggör utveckling av en konsekvent EU-politik om investeringar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att behovet av att identifiera bästa praxis, vilket rådets slutsatser också pekar på, är ett förnuftigare och effektivare alternativ, som möjliggör utveckling av en konsekvent EU-politik om investeringar.

| 19. | Europaparlamentet anser att investeringsavtal som ingås av EU i framtiden bör grundas på bästa praxis som bygger på medlemsstaternas erfarenhet och omfatta följande normer:






  — | icke-diskriminering (nationell behandling och mest gynnad nation), med en tydligare ordalydelse i definitionen, där det nämns att utländska och inhemska investerare måste verka under ”liknande förutsättningar”, och där en viss flexibilitet tillåts i klausulen om mest gynnad nation för att inte hindra regionala integrationsprocesser i utvecklingsländer, |
| --- | --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att investeringsavtal som ingås av EU i framtiden bör grundas på bästa praxis som bygger på medlemsstaternas erfarenhet och omfatta följande normer:

—

icke-diskriminering (nationell behandling och mest gynnad nation), med en tydligare ordalydelse i definitionen, där det nämns att utländska och inhemska investerare måste verka under ”liknande förutsättningar”, och där en viss flexibilitet tillåts i klausulen om mest gynnad nation för att inte hindra regionala integrationsprocesser i utvecklingsländer,

| — | rättvis och skälig behandling, definierad på grundval av den behandlingsnivå som har fastställts i internationell sedvanerätt, |
| --- | --- |

—

rättvis och skälig behandling, definierad på grundval av den behandlingsnivå som har fastställts i internationell sedvanerätt,

| — | skydd mot direkt och indirekt expropriation, med en definition som fastställer en tydlig och rättvis balans mellan offentliga välfärdsmål och privata intressen samt innehåller bestämmelser om adekvat ersättning med utgångspunkt från de skador som uppstått i fall av olaglig expropriation. |
| --- | --- |

—

skydd mot direkt och indirekt expropriation, med en definition som fastställer en tydlig och rättvis balans mellan offentliga välfärdsmål och privata intressen samt innehåller bestämmelser om adekvat ersättning med utgångspunkt från de skador som uppstått i fall av olaglig expropriation.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma den potentiella effekten av en paraplyklausul i framtida europeiska investeringsavtal och lägga fram en rapport för både Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma den potentiella effekten av en paraplyklausul i framtida europeiska investeringsavtal och lägga fram en rapport för både Europaparlamentet och rådet.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera ömsesidighet i förhandlingarna om marknadstillträde med sina främsta handelspartner i industriländerna och med de större tillväxtekonomierna, samtidigt som man tänker på behovet av att undanta känsliga sektorer och bevara en asymmetri i EU:s handelsförbindelser med utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera ömsesidighet i förhandlingarna om marknadstillträde med sina främsta handelspartner i industriländerna och med de större tillväxtekonomierna, samtidigt som man tänker på behovet av att undanta känsliga sektorer och bevara en asymmetri i EU:s handelsförbindelser med utvecklingsländerna.

| 22. | Europaparlamentet noterar att den förväntade ökade säkerheten kommer att hjälpa små och medelstora företag att investera utomlands och anser i detta sammanhang att dessa företag måste få yttra sig under förhandlingarna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar att den förväntade ökade säkerheten kommer att hjälpa små och medelstora företag att investera utomlands och anser i detta sammanhang att dessa företag måste få yttra sig under förhandlingarna.

Skydd av regleringsrätten

| 23. | Europaparlamentet betonar att investeringsavtal som ingås av EU i framtiden måste respektera möjligheten till offentliga ingripanden. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att investeringsavtal som ingås av EU i framtiden måste respektera möjligheten till offentliga ingripanden.

| 24. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro när det gäller graden av handlingsfrihet för internationella skiljemän att göra en bred tolkning av klausuler om investerarskydd, vilket har lett till att legitim offentlig reglering har uteslutits. Parlamentet uppmanar kommissionen att framställa tydliga definitioner av normer för investerarskydd för att undvika sådana problem i de nya investeringsavtalen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro när det gäller graden av handlingsfrihet för internationella skiljemän att göra en bred tolkning av klausuler om investerarskydd, vilket har lett till att legitim offentlig reglering har uteslutits. Parlamentet uppmanar kommissionen att framställa tydliga definitioner av normer för investerarskydd för att undvika sådana problem i de nya investeringsavtalen.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i alla framtida avtal inkludera specifika bestämmelser om rätten för parterna i avtalet att bland annat reglera inom områdena skydd av den nationella säkerheten, miljöskydd, folkhälsa, arbetstagares och konsumenters rättigheter, industripolitik och kulturell mångfald. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i alla framtida avtal inkludera specifika bestämmelser om rätten för parterna i avtalet att bland annat reglera inom områdena skydd av den nationella säkerheten, miljöskydd, folkhälsa, arbetstagares och konsumenters rättigheter, industripolitik och kulturell mångfald.

| 26. | Europaparlamentet understryker att kommissionen ska besluta från fall till fall om de sektorer som inte omfattas av framtida avtal, exempelvis känsliga sektorer som kultur, utbildning, folkhälsa, och sektorer som har strategisk betydelse för det nationella försvaret, och ber kommissionen att informera Europaparlamentet om det mandat som kommissionen fått för varje fall. Parlamentet konstaterar att EU också bör vara medvetet om oron bland dess partner i utvecklingsländerna och inte kräva mer avreglering om dessa partner anser att det är nödvändigt för deras utveckling att skydda vissa sektorer, särskilt offentliga tjänster. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker att kommissionen ska besluta från fall till fall om de sektorer som inte omfattas av framtida avtal, exempelvis känsliga sektorer som kultur, utbildning, folkhälsa, och sektorer som har strategisk betydelse för det nationella försvaret, och ber kommissionen att informera Europaparlamentet om det mandat som kommissionen fått för varje fall. Parlamentet konstaterar att EU också bör vara medvetet om oron bland dess partner i utvecklingsländerna och inte kräva mer avreglering om dessa partner anser att det är nödvändigt för deras utveckling att skydda vissa sektorer, särskilt offentliga tjänster.

Införande av sociala normer och miljönormer

| 27. | Europaparlamentet understryker att EU i sin framtida politik också måste främja investeringar som är hållbara, respekterar miljön (särskilt i råämnesförbrukande industri) och främjar arbetsförhållanden av god kvalitet i de företag som investeringen är riktad till. Parlamentet uppmanar kommissionen att i alla framtida avtal inkludera en hänvisning till OECD:s uppdaterade riktlinjer för multinationella företag. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker att EU i sin framtida politik också måste främja investeringar som är hållbara, respekterar miljön (särskilt i råämnesförbrukande industri) och främjar arbetsförhållanden av god kvalitet i de företag som investeringen är riktad till. Parlamentet uppmanar kommissionen att i alla framtida avtal inkludera en hänvisning till OECD:s uppdaterade riktlinjer för multinationella företag.

| 28. | Europaparlamentet upprepar, när det gäller investeringskapitlen i de bredare frihandelsavtalen, sitt krav på att en klausul om företags sociala ansvar och effektiva sociala och miljörelaterade klausuler ska inkluderas i varje frihandelsavtal som EU ingår. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet upprepar, när det gäller investeringskapitlen i de bredare frihandelsavtalen, sitt krav på att en klausul om företags sociala ansvar och effektiva sociala och miljörelaterade klausuler ska inkluderas i varje frihandelsavtal som EU ingår.

| 29. | Europaparlamentet begär att kommissionen utvärderar hur sådana klausuler har inkluderats i medlemsstaternas bilaterala investeringsavtal och hur de skulle kunna inkluderas i framtida fristående investeringsavtal. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet begär att kommissionen utvärderar hur sådana klausuler har inkluderats i medlemsstaternas bilaterala investeringsavtal och hur de skulle kunna inkluderas i framtida fristående investeringsavtal.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar att ett antal bilaterala investeringsavtal för närvarande har en klausul som förhindrar en urvattning av social lagstiftning och miljölagstiftning för att locka investeringar och uppmanar kommissionen att överväga att inkludera en sådan klausul i sina avtal i framtiden. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar att ett antal bilaterala investeringsavtal för närvarande har en klausul som förhindrar en urvattning av social lagstiftning och miljölagstiftning för att locka investeringar och uppmanar kommissionen att överväga att inkludera en sådan klausul i sina avtal i framtiden.

Tvistlösningsmekanism och EU:s ansvar

| 31. | Europaparlamentet anser att förändringar måste göras av det nuvarande tvistlösningssystemet, så att det inbegriper större öppenhet, möjlighet för parterna att överklaga, skyldighet att uttömma lokala rättsliga lösningar om de är tillräckligt tillförlitliga för att garantera rättssäkerhet, möjlighet att använda amicus curiae-föredragningar (sakkunnigutlåtanden) och skyldighet att välja en enda plats för skiljeförfarandet som sker mellan investerare och stater. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att förändringar måste göras av det nuvarande tvistlösningssystemet, så att det inbegriper större öppenhet, möjlighet för parterna att överklaga, skyldighet att uttömma lokala rättsliga lösningar om de är tillräckligt tillförlitliga för att garantera rättssäkerhet, möjlighet att använda amicus curiae-föredragningar (sakkunnigutlåtanden) och skyldighet att välja en enda plats för skiljeförfarandet som sker mellan investerare och stater.

| 32. | Europaparlamentet anser att om man vill kunna garantera ett omfattande investeringsskydd måste man vid sidan av ett system för tvistlösning mellan stater även ha ett system för tvistlösning mellan en investerare och en stat. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att om man vill kunna garantera ett omfattande investeringsskydd måste man vid sidan av ett system för tvistlösning mellan stater även ha ett system för tvistlösning mellan en investerare och en stat.

| 33. | Europaparlamentet är medvetet om att EU inte kan använda befintliga system för tvistlösning inom Internationella centralorganet för biläggande av investeringstvister (Icsid) och Förenta nationernas kommission för internationell handelsrätt (Uncitral) eftersom EU inte är medlem i någon av organisationerna. Parlamentet uppmanar EU att inkludera ett kapitel om tvistlösning i varje nytt investeringsavtal som ingås av EU i enlighet med de reformer som föreslås i denna resolution. Parlamentet begär att kommissionen och medlemsstaterna tar sitt ansvar som viktiga internationella aktörer och arbetar för att få till stånd de nödvändiga reformerna av Icsids och Uncitrals regler. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet är medvetet om att EU inte kan använda befintliga system för tvistlösning inom Internationella centralorganet för biläggande av investeringstvister (Icsid) och Förenta nationernas kommission för internationell handelsrätt (Uncitral) eftersom EU inte är medlem i någon av organisationerna. Parlamentet uppmanar EU att inkludera ett kapitel om tvistlösning i varje nytt investeringsavtal som ingås av EU i enlighet med de reformer som föreslås i denna resolution. Parlamentet begär att kommissionen och medlemsstaterna tar sitt ansvar som viktiga internationella aktörer och arbetar för att få till stånd de nödvändiga reformerna av Icsids och Uncitrals regler.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lösningar som gör att de små och medelstora företagen bättre kan finansiera de höga kostnaderna för tvistlösningsförfaranden. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lösningar som gör att de små och medelstora företagen bättre kan finansiera de höga kostnaderna för tvistlösningsförfaranden.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram en förordning om hur ansvaret ska fördelas mellan EU-nivå och nationell nivå, särskilt i ekonomiska termer, om EU skulle förlora ett internationellt skiljemål. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram en förordning om hur ansvaret ska fördelas mellan EU-nivå och nationell nivå, särskilt i ekonomiska termer, om EU skulle förlora ett internationellt skiljemål.

Val av partner och parlamentets befogenheter

| 36. | Europaparlamentet stöder principen att prioriterade partner för EU:s investeringsavtal i framtiden ska vara länder som har stor marknadspotential, men där utländska investeringar behöver ett bättre skydd. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet stöder principen att prioriterade partner för EU:s investeringsavtal i framtiden ska vara länder som har stor marknadspotential, men där utländska investeringar behöver ett bättre skydd.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att investeringsrisken i allmänhet är högre i utvecklingsländer och mindre utvecklade länder. Ett starkt och effektivt investerarskydd i form av investeringsavtal är därför en central faktor för att skydda de europeiska investerarna och kan förbättra styrningen, vilket skulle skapa den stabila miljö som behövs för att öka de utländska direktinvesteringarna i dessa länder. Parlamentet noterar att investeringsavtalen, för att ytterligare komma dessa länder till godo, också bör grundas på investerarnas skyldigheter att respektera standarder för mänskliga rättigheter och korruptionsbekämpning som en del av ett bredare partnerskap mellan EU och utvecklingsländerna i syfte att minska fattigdomen. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma lämpliga framtida partner genom att utnyttja medlemsstaternas bästa praxis för bilaterala investeringsavtal. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att investeringsrisken i allmänhet är högre i utvecklingsländer och mindre utvecklade länder. Ett starkt och effektivt investerarskydd i form av investeringsavtal är därför en central faktor för att skydda de europeiska investerarna och kan förbättra styrningen, vilket skulle skapa den stabila miljö som behövs för att öka de utländska direktinvesteringarna i dessa länder. Parlamentet noterar att investeringsavtalen, för att ytterligare komma dessa länder till godo, också bör grundas på investerarnas skyldigheter att respektera standarder för mänskliga rättigheter och korruptionsbekämpning som en del av ett bredare partnerskap mellan EU och utvecklingsländerna i syfte att minska fattigdomen. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma lämpliga framtida partner genom att utnyttja medlemsstaternas bästa praxis för bilaterala investeringsavtal.

| 38. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att de utländska direktinvesteringarna i de minst utvecklade länderna är extremt begränsade och tenderar att koncentreras till naturresurser. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att de utländska direktinvesteringarna i de minst utvecklade länderna är extremt begränsade och tenderar att koncentreras till naturresurser.

| 39. | Parlamentet anser att i utvecklingsländer bör ökat stöd ges till lokala företag, särskilt genom stimulanser för att öka deras produktivitet, fördjupat samarbete och förbättring av arbetskraftens färdigheter, vilket är områden som har avsevärd potential för att förbättra den ekonomiska utvecklingen, konkurrenskraften och tillväxten i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmuntrar även överföring av ny grön EU-teknik till utvecklingsländerna eftersom det är det bästa sättet att främja grön och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

39.

Parlamentet anser att i utvecklingsländer bör ökat stöd ges till lokala företag, särskilt genom stimulanser för att öka deras produktivitet, fördjupat samarbete och förbättring av arbetskraftens färdigheter, vilket är områden som har avsevärd potential för att förbättra den ekonomiska utvecklingen, konkurrenskraften och tillväxten i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmuntrar även överföring av ny grön EU-teknik till utvecklingsländerna eftersom det är det bästa sättet att främja grön och hållbar utveckling.

| 40. | Europaparlamentet kräver att parlamentets ståndpunkt ska beaktas till fullo av kommissionen och medlemsstaterna innan investeringsförhandlingarna inleds, samt under dessa förhandlingar. Parlamentet erinrar om innehållet i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen och uppmanar kommissionen att samråda med parlamentet om förslagen till förhandlingsmandat i god tid för att den ska kunna framföra sin ståndpunkt, vilken därefter måste beaktas noga av kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet kräver att parlamentets ståndpunkt ska beaktas till fullo av kommissionen och medlemsstaterna innan investeringsförhandlingarna inleds, samt under dessa förhandlingar. Parlamentet erinrar om innehållet i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen och uppmanar kommissionen att samråda med parlamentet om förslagen till förhandlingsmandat i god tid för att den ska kunna framföra sin ståndpunkt, vilken därefter måste beaktas noga av kommissionen och rådet.

| 41. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att ta hänsyn till Europeiska utrikestjänstens delegationers roll i strategin för den framtida investeringspolitiken, och erkänna deras potential och lokalkännedom som strategiska tillgångar för att uppnå de nya politiska målen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att ta hänsyn till Europeiska utrikestjänstens delegationers roll i strategin för den framtida investeringspolitiken, och erkänna deras potential och lokalkännedom som strategiska tillgångar för att uppnå de nya politiska målen.

*

* *

| 42. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till medlemsstaterna samt till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till medlemsstaterna samt till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

---

(1)  Dom av den 12 december 2006, Test Claimants in the FII Group Litigation mot Commissioners of Inland Revenue (mål C-446/04).

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/40

---

Onsdagen den 6 april 2011Skydd av Europeiska unionens finansiella intressen – Kampen mot bedrägerier – Årsrapport 2009

P7_TA(2011)0142

Europaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om skydd av Europeiska unionens finansiella intressen – Kampen mot bedrägerier – Årsrapport 2009 (2010/2247(INI))

2012/C 296 E/06

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner om de föregående årsrapporterna från kommissionen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om de föregående årsrapporterna från kommissionen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 14 juli 2010 till rådet och Europaparlamentet ”Skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen – Kampen mot bedrägerier – Årsrapport 2009” (KOM(2010)0382), med bilagor (SEK(2010)0897 och SEK(2010)0898), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 14 juli 2010 till rådet och Europaparlamentet ”Skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen – Kampen mot bedrägerier – Årsrapport 2009” (KOM(2010)0382), med bilagor (SEK(2010)0897 och SEK(2010)0898),

| — | med beaktande av Olafs tionde verksamhetsrapport – årsrapport 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Olafs tionde verksamhetsrapport – årsrapport 2010 (1),

| — | med beaktande av revisionsrättens årsrapport om genomförandet av budgeten för budgetåret 2009 samt institutionernas svar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens årsrapport om genomförandet av budgeten för budgetåret 2009 samt institutionernas svar (2),

| — | med beaktande av revisionsrättens årsrapport om den verksamhet som finansieras genom åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2009, samt kommissionens svar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens årsrapport om den verksamhet som finansieras genom åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2009, samt kommissionens svar (3),

| — | med beaktande av artiklarna 319.3 och 325.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 319.3 och 325.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4),

| — | med beaktande av sin förklaring av den 18 maj 2010 om unionens insatser när det gäller att bekämpa korruption (5), i syfte att se till att EU:s medel inte blir föremål för korruption, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin förklaring av den 18 maj 2010 om unionens insatser när det gäller att bekämpa korruption (5), i syfte att se till att EU:s medel inte blir föremål för korruption,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A7-0050/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A7-0050/2011).

Allmänt

| 1. | Europarlamentet beklagar allmänt att kommissionens rapport om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen – Kampen mot bedrägerier – Årsrapport 2009 (KOM(2010)0382), som lagts fram i enlighet med artikel 325.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), inte ger någon information om den uppskattade omfattningen av oegentligheter och bedrägerier i de enskilda medlemsstaterna. Rapporten fokuserar nämligen på rapporteringsnivån, och det är sålunda inte möjligt att få en överblick över den aktuella omfattningen av oegentligheter och bedrägerier i medlemsstaterna och kartlägga och bestraffa de länder där det förekommer mest oegentligheter och bedrägerier. |
| --- | --- |

1.

Europarlamentet beklagar allmänt att kommissionens rapport om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen – Kampen mot bedrägerier – Årsrapport 2009 (KOM(2010)0382), som lagts fram i enlighet med artikel 325.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), inte ger någon information om den uppskattade omfattningen av oegentligheter och bedrägerier i de enskilda medlemsstaterna. Rapporten fokuserar nämligen på rapporteringsnivån, och det är sålunda inte möjligt att få en överblick över den aktuella omfattningen av oegentligheter och bedrägerier i medlemsstaterna och kartlägga och bestraffa de länder där det förekommer mest oegentligheter och bedrägerier.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att bedrägerier är ett avsiktligt beteende som utgör en brottslig handling och att en oegentlighet innebär att inte respektera en regel. Parlamentet beklagar att kommissionen inte går till botten med bedrägerier och behandlar oegentligheter väldigt allmänt. Parlamentet påpekar att artikel 325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt behandlar bedrägerier och inte oegentligheter och begär att det görs en åtskillnad mellan bedrägerier och fel eller oegentligheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att bedrägerier är ett avsiktligt beteende som utgör en brottslig handling och att en oegentlighet innebär att inte respektera en regel. Parlamentet beklagar att kommissionen inte går till botten med bedrägerier och behandlar oegentligheter väldigt allmänt. Parlamentet påpekar att artikel 325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt behandlar bedrägerier och inte oegentligheter och begär att det görs en åtskillnad mellan bedrägerier och fel eller oegentligheter.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att det under de senaste åren utarbetats tekniker för att mäta bedrägerier som en del av de allmänna ansträngningarna för att bekämpa korruption, och uppmanar kommissionen att stärka dessa forskningsinsatser och att i samarbete med medlemsstaterna, först som pilotprojekt, genomföra lämpliga nya tekniker som utvecklas för att mäta fenomenen med oegentligheter och bedrägerier. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att det under de senaste åren utarbetats tekniker för att mäta bedrägerier som en del av de allmänna ansträngningarna för att bekämpa korruption, och uppmanar kommissionen att stärka dessa forskningsinsatser och att i samarbete med medlemsstaterna, först som pilotprojekt, genomföra lämpliga nya tekniker som utvecklas för att mäta fenomenen med oegentligheter och bedrägerier.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppfylla sitt ansvar när det gäller att se till att medlemsstaterna uppfyller sina rapporteringskrav med målet att tillhandahålla tillförlitliga och jämförbara uppgifter om oegentligheter och bedrägerier även om kommissionen därmed skulle behöva ändra systemet för påföljder när dessa rapporteringskrav inte efterlevs. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppfylla sitt ansvar när det gäller att se till att medlemsstaterna uppfyller sina rapporteringskrav med målet att tillhandahålla tillförlitliga och jämförbara uppgifter om oegentligheter och bedrägerier även om kommissionen därmed skulle behöva ändra systemet för påföljder när dessa rapporteringskrav inte efterlevs.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att stora belopp av EU-medel fortfarande spenderas felaktigt och uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att se till att dessa medel omgående återvinns. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att stora belopp av EU-medel fortfarande spenderas felaktigt och uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att se till att dessa medel omgående återvinns.

| 6. | Europaparlamentet är bekymrat över nivån i Italien i slutet av budgetåret 2009 på utestående belopp kopplade till oegentligheter som inte återvunnits eller förklarats vara omöjliga att återvinna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är bekymrat över nivån i Italien i slutet av budgetåret 2009 på utestående belopp kopplade till oegentligheter som inte återvunnits eller förklarats vara omöjliga att återvinna.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i högre grad hålla medlemsstaterna ansvariga för de belopp kopplade till oegentligheter som ännu inte återvunnits. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i högre grad hålla medlemsstaterna ansvariga för de belopp kopplade till oegentligheter som ännu inte återvunnits.

| 8. | Europaparlamentet noterar att unionslagstiftningen kräver att medlemsstaterna rapporterar alla oegentligheter senast två månader efter det kvartal under vilket oegentligheten varit föremål för det första administrativa eller rättsliga konstaterandet och/eller nya upplysningar om en rapporterad oegentlighet blir känd. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder, däribland effektivisering av de nationella administrativa förfarandena, för att iaktta de tidsfrister som krävs och minska tidsintervallet mellan den tidpunkt när en oegentlighet uppdagas och när den rapporteras. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina ansträngningar att bekämpa bedrägeri först och främst fungera som beskyddare av skattebetalarnas pengar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att unionslagstiftningen kräver att medlemsstaterna rapporterar alla oegentligheter senast två månader efter det kvartal under vilket oegentligheten varit föremål för det första administrativa eller rättsliga konstaterandet och/eller nya upplysningar om en rapporterad oegentlighet blir känd. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder, däribland effektivisering av de nationella administrativa förfarandena, för att iaktta de tidsfrister som krävs och minska tidsintervallet mellan den tidpunkt när en oegentlighet uppdagas och när den rapporteras. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina ansträngningar att bekämpa bedrägeri först och främst fungera som beskyddare av skattebetalarnas pengar.

| 9. | Europaparlamentet frågar sig vilka åtgärder kommissionen har vidtagit för att bekämpa ökningen av misstänkta bedrägerier, i antal fall och belopp, jämfört med det totala antalet fall av oegentligheter i medlemsstaterna Polen, Rumänien och Bulgarien. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet frågar sig vilka åtgärder kommissionen har vidtagit för att bekämpa ökningen av misstänkta bedrägerier, i antal fall och belopp, jämfört med det totala antalet fall av oegentligheter i medlemsstaterna Polen, Rumänien och Bulgarien.

| 10. | Europaparlamentet är bekymrat över den misstänkt låga bedrägeriandelarna i Spanien och Frankrike, särskilt med tanke på ländernas storlek och det ekonomiska stöd de erhåller, i enlighet med vad kommissionen beskrivit i årsrapporten för 2009, och uppmanar därför kommissionen att ta med detaljerad information om de rapporteringsmetoder som tillämpas och kapaciteten för bedrägerispårning i dessa länder. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet är bekymrat över den misstänkt låga bedrägeriandelarna i Spanien och Frankrike, särskilt med tanke på ländernas storlek och det ekonomiska stöd de erhåller, i enlighet med vad kommissionen beskrivit i årsrapporten för 2009, och uppmanar därför kommissionen att ta med detaljerad information om de rapporteringsmetoder som tillämpas och kapaciteten för bedrägerispårning i dessa länder.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som inte ännu ratificerat konventionen av den 26 juli 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (6) eller dess protokoll (7) (PIF-instrumenten), dvs. Estland, Malta och Tjeckien att utan dröjsmål inleda ratificeringen av dessa juridiska instrument. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som har ratificerat PIF-instrumenten att öka sina insatser för att förbättra sin nationella strafflagstiftning för att skydda unionens finansiella intressen, särskilt genom att åtgärda de brister som påtalats i kommissionens andra rapport om genomförande av konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen och protokollen till denna (KOM(2008)0077). |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som inte ännu ratificerat konventionen av den 26 juli 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (6) eller dess protokoll (7) (PIF-instrumenten), dvs. Estland, Malta och Tjeckien att utan dröjsmål inleda ratificeringen av dessa juridiska instrument. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som har ratificerat PIF-instrumenten att öka sina insatser för att förbättra sin nationella strafflagstiftning för att skydda unionens finansiella intressen, särskilt genom att åtgärda de brister som påtalats i kommissionens andra rapport om genomförande av konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen och protokollen till denna (KOM(2008)0077).

| 12. | Europaparlamentet välkomnar systemet för hantering av oegentligheter (IMS) som infördes 2009, och som är en applikation som utformats och upprätthålls av Olaf. Parlamentet välkomnar även den positiva utveckling systemet bidragit till. Parlamentet är bekymrat över att kommissionen förklarar att ökningen i antalet rapporterade fall och de finansiella konsekvenserna beror på den nya tekniska rapporteringen. Kommissionen uppmanas att förse parlamentet med en detaljerad metodbeskrivning för den nya tekniska rapporteringen och ta med den i nästa års rapport. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo genomföra IMS och att ytterligare förbättra efterlevnaden av rapporteringsskyldigheten. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar systemet för hantering av oegentligheter (IMS) som infördes 2009, och som är en applikation som utformats och upprätthålls av Olaf. Parlamentet välkomnar även den positiva utveckling systemet bidragit till. Parlamentet är bekymrat över att kommissionen förklarar att ökningen i antalet rapporterade fall och de finansiella konsekvenserna beror på den nya tekniska rapporteringen. Kommissionen uppmanas att förse parlamentet med en detaljerad metodbeskrivning för den nya tekniska rapporteringen och ta med den i nästa års rapport. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo genomföra IMS och att ytterligare förbättra efterlevnaden av rapporteringsskyldigheten.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nästa års rapport ta med beloppet för de oegentligheter som rapporteras med hjälp av den nya tekniska rapporteringen jämfört med traditionella rapporteringsmetoder. Medlemsstaterna uppmanas att rapportera oegentligheter snabbare. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nästa års rapport ta med beloppet för de oegentligheter som rapporteras med hjälp av den nya tekniska rapporteringen jämfört med traditionella rapporteringsmetoder. Medlemsstaterna uppmanas att rapportera oegentligheter snabbare.

| 14. | Europaparlamentet beklagar åter en gång – med hänsyn till de allvarliga tvivlen angående kvaliteten på den information som medlemsstaterna gett – att kommissionen anstränger sig mer för att övertyga Europaparlamentet om behovet att införa begreppet ”godtagbar risk för fel” än för att övertyga medlemsstaterna om behovet av obligatoriska nationella förvaltningsförklaringar som i vederbörlig ordning granskats av den nationella revisionsmyndigheten och bekräftats av revisionsrätten. Kommissionen uppmanas att i samarbete med medlemsstaterna, och genom en rapport som överensstämmer med fördragen, ge Europaparlamentet en rimlig försäkran om att detta mål uppnåtts och att åtgärder för att bekämpa bedrägerier genomförs i vederbörlig ordning. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet beklagar åter en gång – med hänsyn till de allvarliga tvivlen angående kvaliteten på den information som medlemsstaterna gett – att kommissionen anstränger sig mer för att övertyga Europaparlamentet om behovet att införa begreppet ”godtagbar risk för fel” än för att övertyga medlemsstaterna om behovet av obligatoriska nationella förvaltningsförklaringar som i vederbörlig ordning granskats av den nationella revisionsmyndigheten och bekräftats av revisionsrätten. Kommissionen uppmanas att i samarbete med medlemsstaterna, och genom en rapport som överensstämmer med fördragen, ge Europaparlamentet en rimlig försäkran om att detta mål uppnåtts och att åtgärder för att bekämpa bedrägerier genomförs i vederbörlig ordning.

Inkomster: egna medel

| 15. | Europaparlamentet är bekymrat över bedrägeribeloppen jämfört med oegentligheter i sektorn för egna medel för medlemsstaterna Italien, Rumänien, Slovakien, Spanien och Österrike, eftersom bedrägerierna utgör mer än halva beloppet för oegentligheter i dessa medlemsstater. Medlemsstaterna uppmanas att vidta alla nödvändiga åtgärder, även i nära samarbete med EU-institutionerna, för att ta itu med alla orsaker till bedrägerier avseende EU-medel. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet är bekymrat över bedrägeribeloppen jämfört med oegentligheter i sektorn för egna medel för medlemsstaterna Italien, Rumänien, Slovakien, Spanien och Österrike, eftersom bedrägerierna utgör mer än halva beloppet för oegentligheter i dessa medlemsstater. Medlemsstaterna uppmanas att vidta alla nödvändiga åtgärder, även i nära samarbete med EU-institutionerna, för att ta itu med alla orsaker till bedrägerier avseende EU-medel.

| 16. | Europaparlamentet beklagar de brister som revisionsrätten upptäckt inom den nationella tullövervakningen, särskilt vad gäller genomförande av riskanalyser för urval av de handlare och den import som ska undergå tullkontroll, vilket ökar risken för att oegentligheter inte upptäcks, och kan leda till att traditionella egna medel går förlorade. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka sina tullövervakningssystem och kommissionen att bidra med den assistans som behövs i detta sammanhang. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet beklagar de brister som revisionsrätten upptäckt inom den nationella tullövervakningen, särskilt vad gäller genomförande av riskanalyser för urval av de handlare och den import som ska undergå tullkontroll, vilket ökar risken för att oegentligheter inte upptäcks, och kan leda till att traditionella egna medel går förlorade. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka sina tullövervakningssystem och kommissionen att bidra med den assistans som behövs i detta sammanhang.

| 17. | Europaparlamentet betonar det faktum att omkring 70 procent av alla tullförfaranden för import är förenklade, vilket innebär att de har en väsentlig inverkan på uppbörden av traditionella egna medel och på den gemensamma handelspolitikens effektivitet. Parlamentet anser i detta sammanhang att den avsaknad av effektiva kontroller av förenklade förfaranden för import i medlemsstaterna som konstateras i revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2010 är oacceptabel. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare utreda hur effektiva kontrollerna av förenklade förfaranden är i medlemsstaterna, och att särskilt utreda hur medlemsstaternas genomförande av efterhandsrevisioner framskrider, samt att lägga fram utredningsresultaten för parlamentet före utgången av 2011. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar det faktum att omkring 70 procent av alla tullförfaranden för import är förenklade, vilket innebär att de har en väsentlig inverkan på uppbörden av traditionella egna medel och på den gemensamma handelspolitikens effektivitet. Parlamentet anser i detta sammanhang att den avsaknad av effektiva kontroller av förenklade förfaranden för import i medlemsstaterna som konstateras i revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2010 är oacceptabel. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare utreda hur effektiva kontrollerna av förenklade förfaranden är i medlemsstaterna, och att särskilt utreda hur medlemsstaternas genomförande av efterhandsrevisioner framskrider, samt att lägga fram utredningsresultaten för parlamentet före utgången av 2011.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar resultatet av de undersökningar som Olaf gjort på området för egna medel. Parlamentet är djupt oroat över att det stora antalet bedrägerier som berör produkter importerade från Kina, och uppmanar medlemsstaterna att utan dröjsmål återvinna dessa belopp. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar resultatet av de undersökningar som Olaf gjort på området för egna medel. Parlamentet är djupt oroat över att det stora antalet bedrägerier som berör produkter importerade från Kina, och uppmanar medlemsstaterna att utan dröjsmål återvinna dessa belopp.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar det goda resultatet av den gemensamma tulloperationen Diabolo II, i vilken tulltjänstemän från 13 asiatiska länder och EU:s 27 medlemsstater deltog, och som samordnades av Europeiska kommissionen genom Olaf. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar det goda resultatet av den gemensamma tulloperationen Diabolo II, i vilken tulltjänstemän från 13 asiatiska länder och EU:s 27 medlemsstater deltog, och som samordnades av Europeiska kommissionen genom Olaf.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar de avtal som Europeiska unionen och dess medlemsstater har ingått med tobaksproducenterna för att bekämpa den olagliga handeln med tobak. Parlamentet anser att det ligger i EU:s ekonomiska intresse att fortsätta att verka för att bekämpa cigarettsmuggling, där de årliga inkomstförlusterna för EU:s budget uppskattas till cirka en miljard EUR. Olaf uppmanas att fortsätta att spela en ledande roll i internationella förhandlingar för ett protokoll om eliminering av olaglig handel med tobaksprodukter enligt artikel 15 i Världshälsoorganisationens ramkonvention om tobakskontroll som skulle bidra till bekämpa olaglig handel i unionen. Parlamentet anser att kommissionen och de berörda medlemsstaterna bör se till att de 500 miljoner EUR som ska betalas av de två berörda företagen, nämligen British American Tobacco och Imperial Tobacco, även används för att stärka bedrägeribekämpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar de avtal som Europeiska unionen och dess medlemsstater har ingått med tobaksproducenterna för att bekämpa den olagliga handeln med tobak. Parlamentet anser att det ligger i EU:s ekonomiska intresse att fortsätta att verka för att bekämpa cigarettsmuggling, där de årliga inkomstförlusterna för EU:s budget uppskattas till cirka en miljard EUR. Olaf uppmanas att fortsätta att spela en ledande roll i internationella förhandlingar för ett protokoll om eliminering av olaglig handel med tobaksprodukter enligt artikel 15 i Världshälsoorganisationens ramkonvention om tobakskontroll som skulle bidra till bekämpa olaglig handel i unionen. Parlamentet anser att kommissionen och de berörda medlemsstaterna bör se till att de 500 miljoner EUR som ska betalas av de två berörda företagen, nämligen British American Tobacco och Imperial Tobacco, även används för att stärka bedrägeribekämpningsåtgärderna.

Utgifter: jordbruk

| 21. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens slutsats att rapporteringsdisciplinen totalt inom detta politikområde har förbättrats, och att efterlevnaden nu uppgår till 95 procent. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som fortfarande inte rapporterar i tid (Finland, Förenade kungariket, Nederländerna, Slovakien och Österrike) att omgående rätta till denna situation. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens slutsats att rapporteringsdisciplinen totalt inom detta politikområde har förbättrats, och att efterlevnaden nu uppgår till 95 procent. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som fortfarande inte rapporterar i tid (Finland, Förenade kungariket, Nederländerna, Slovakien och Österrike) att omgående rätta till denna situation.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka situationen i Spanien och Italien, vilka båda rapporterat det högsta antalet oegentligheter och där de involverade beloppen var störst, och rapportera till Europaparlamentet om de särskilda åtgärder som vidtagits för att åtgärda problemen i dessa två medlemsstater. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka situationen i Spanien och Italien, vilka båda rapporterat det högsta antalet oegentligheter och där de involverade beloppen var störst, och rapportera till Europaparlamentet om de särskilda åtgärder som vidtagits för att åtgärda problemen i dessa två medlemsstater.

| 23. | Europaparlamentet ber kommissionen att undersöka huruvida skillnaden mellan högre utgifter och ett lågt antal rapporterade oegentligheter samt de stora variationerna i andelen rapporterade oegentligheter (Estland 88,25 procent, Cypern, Ungern, Lettland, Malta, Slovenien och Slovakien 0,00 procent) beror på effektiva kontrollsystemen, och uppmanar kommissionen att se över dessa kontrollsystem. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet ber kommissionen att undersöka huruvida skillnaden mellan högre utgifter och ett lågt antal rapporterade oegentligheter samt de stora variationerna i andelen rapporterade oegentligheter (Estland 88,25 procent, Cypern, Ungern, Lettland, Malta, Slovenien och Slovakien 0,00 procent) beror på effektiva kontrollsystemen, och uppmanar kommissionen att se över dessa kontrollsystem.

| 24. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över revisionsrättens konstaterande att betalningar för 2009 inom detta politikområde innehöll väsentliga fel och att systemen för övervakning och kontroll i allmänhet på sin höjd var effektiva till vissa delar när det gällde att garantera att inkomsterna var korrekta. Parlamentet beklagar revisionsrättens konstateranden att även om det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) i princip är väl utformat, påverkas dess effektivitet negativt av oriktiga uppgifter i databaserna, ofullständiga korskontroller eller otillfredsställande eller ofullständig uppföljning av anomalier. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka hur effektiva medlemsstaternas övervaknings- och kontrollsystem är för att se till att informationen om antalet oegentligheter per medlemsstat ger en korrekt och rättvis bild av den aktuella situationen. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta upp problemet med IACS-systemets effektivitetsbrister. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet är allvarligt oroat över revisionsrättens konstaterande att betalningar för 2009 inom detta politikområde innehöll väsentliga fel och att systemen för övervakning och kontroll i allmänhet på sin höjd var effektiva till vissa delar när det gällde att garantera att inkomsterna var korrekta. Parlamentet beklagar revisionsrättens konstateranden att även om det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) i princip är väl utformat, påverkas dess effektivitet negativt av oriktiga uppgifter i databaserna, ofullständiga korskontroller eller otillfredsställande eller ofullständig uppföljning av anomalier. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka hur effektiva medlemsstaternas övervaknings- och kontrollsystem är för att se till att informationen om antalet oegentligheter per medlemsstat ger en korrekt och rättvis bild av den aktuella situationen. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta upp problemet med IACS-systemets effektivitetsbrister.

| 25. | Europaparlamentet noterar att de slutgiltiga siffrorna endast kan fastställas för de budgetår som kan anses vara avslutade, och just nu är 2004 det senaste budgetåret som kan anses vara avslutat. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar att de slutgiltiga siffrorna endast kan fastställas för de budgetår som kan anses vara avslutade, och just nu är 2004 det senaste budgetåret som kan anses vara avslutat.

| 26. | Europaparlamentet beklagar den katastrofala situationen avseende den totala återvinningsgraden inom detta politikområde, vilken 2009 uppgick till 42 procent av 1 266 miljarder EUR i utestående medel vid utgången av budgetåret för 2006. Parlamentet är särskilt oroat över revisionsrättens iakttagelse att de 121 miljoner EUR som återvunnits från stödmottagarna under åren 2007–2009 utgör mindre än 10 procent av de totalt återvunna medlen. Parlamentet anser att denna situation är oacceptabel och uppmanar medlemsstaterna att brådskande rätta till den. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta alla åtgärder som krävs för att införa ett effektivt system för återvinning av medel och att i sin nästa rapport om skydd av EU:s finansiella intressen informera Europaparlamentet om vilka framsteg som gjorts. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet beklagar den katastrofala situationen avseende den totala återvinningsgraden inom detta politikområde, vilken 2009 uppgick till 42 procent av 1 266 miljarder EUR i utestående medel vid utgången av budgetåret för 2006. Parlamentet är särskilt oroat över revisionsrättens iakttagelse att de 121 miljoner EUR som återvunnits från stödmottagarna under åren 2007–2009 utgör mindre än 10 procent av de totalt återvunna medlen. Parlamentet anser att denna situation är oacceptabel och uppmanar medlemsstaterna att brådskande rätta till den. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta alla åtgärder som krävs för att införa ett effektivt system för återvinning av medel och att i sin nästa rapport om skydd av EU:s finansiella intressen informera Europaparlamentet om vilka framsteg som gjorts.

Utgifter: sammanhållningspolitik

| 27. | Europaparlamentet beklagar att de uppgifter som ingår i 2009 års rapport om skydd av EU:s ekonomiska intressen inte ger en tillförlitlig bild av antalet oegentligheter och bedrägerier inom detta politikområde, eftersom ett stort antal oegentligheter och/eller bedrägerier helt enkelt kan vara ett tecken på effektiv rapportering och/eller effektiva system för bedrägeribekämpning. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet beklagar att de uppgifter som ingår i 2009 års rapport om skydd av EU:s ekonomiska intressen inte ger en tillförlitlig bild av antalet oegentligheter och bedrägerier inom detta politikområde, eftersom ett stort antal oegentligheter och/eller bedrägerier helt enkelt kan vara ett tecken på effektiv rapportering och/eller effektiva system för bedrägeribekämpning.

| 28. | Parlamentet är allvarligt oroat över revisionsrättens konstateranden att betalningarna för 2009 inom detta politikområde innehöll ett stort antal väsentliga fel (över 5 procent). |
| --- | --- |

28.

Parlamentet är allvarligt oroat över revisionsrättens konstateranden att betalningarna för 2009 inom detta politikområde innehöll ett stort antal väsentliga fel (över 5 procent).

| 29. | Europaparlamentet konstaterar att en viktig källa till fel när det gäller utgifter för sammanhållningspolitiken är den bristfälliga tillämpningen av reglerna för offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utan dröjsmål lägga fram ett förslag till ny lagstiftning, i syfte att förenkla och modernisera dessa regler. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet konstaterar att en viktig källa till fel när det gäller utgifter för sammanhållningspolitiken är den bristfälliga tillämpningen av reglerna för offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utan dröjsmål lägga fram ett förslag till ny lagstiftning, i syfte att förenkla och modernisera dessa regler.

| 30. | Europaparlamentet är mycket oroat över revisionsrättens konstaterande att minst 30 procent av de fel som revisionsrätten upptäckt i urvalet för 2009 skulle ha kunnat upptäckas och korrigeras av medlemsstaterna, på basis av de uppgifter de förfogade över, innan de attesterade utgifterna till kommissionen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina insatser för att förbättra sina mekanismer för att upptäcka och korrigera fel. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet är mycket oroat över revisionsrättens konstaterande att minst 30 procent av de fel som revisionsrätten upptäckt i urvalet för 2009 skulle ha kunnat upptäckas och korrigeras av medlemsstaterna, på basis av de uppgifter de förfogade över, innan de attesterade utgifterna till kommissionen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina insatser för att förbättra sina mekanismer för att upptäcka och korrigera fel.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förse parlamentet med information om vilka åtgärder som vidtagits när det gäller oegentligheter som rapporterats av medlemsstaterna och upptäckts av kommissionen inom detta politikområde. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förse parlamentet med information om vilka åtgärder som vidtagits när det gäller oegentligheter som rapporterats av medlemsstaterna och upptäckts av kommissionen inom detta politikområde.

| 32. | Europaparlamentet anser inte att en återvinningsgrad på 50 procent för programplaneringsperioden 2000–2006 är tillräcklig. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ytterligare arbeta för att återvinna felaktigt utbetalda belopp och uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att trygga en högre återvinningsgrad, med beaktande av att kommissionen i enlighet med artikel 317 i EUF-fördraget genomför budgeten under eget ansvar. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser inte att en återvinningsgrad på 50 procent för programplaneringsperioden 2000–2006 är tillräcklig. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ytterligare arbeta för att återvinna felaktigt utbetalda belopp och uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att trygga en högre återvinningsgrad, med beaktande av att kommissionen i enlighet med artikel 317 i EUF-fördraget genomför budgeten under eget ansvar.

Utgifter: föranslutningsstöd

| 33. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över den stora omfattningen av bedrägerier i Bulgarien i samband med det särskilda anslutningsprogrammet för jordbruk och landsbygdsutveckling (Sapard) under 2009, vilket för hela programplaneringsperioden står för en bedrägeriandel på 20 procent och representerar den mest omfattande bedrägeriandelen för samtliga fonder (sammanhållning och jordbruk). Parlamentet konstaterar att fler misstänkta fall av bedrägerier spårades genom externa kontroller eller interventioner än genom interna eller nationella sådana Parlamentet noterar att kommissionen fullgjorde sina skyldigheter på ett korrekt sätt när betalningarna från Sapard ställdes in 2008 och när man efter noggranna kontroller hävde detta beslut den 14 september 2009. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att övervaka de bulgariska myndigheterna för att ytterligare förbättra denna situation. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet är allvarligt oroat över den stora omfattningen av bedrägerier i Bulgarien i samband med det särskilda anslutningsprogrammet för jordbruk och landsbygdsutveckling (Sapard) under 2009, vilket för hela programplaneringsperioden står för en bedrägeriandel på 20 procent och representerar den mest omfattande bedrägeriandelen för samtliga fonder (sammanhållning och jordbruk). Parlamentet konstaterar att fler misstänkta fall av bedrägerier spårades genom externa kontroller eller interventioner än genom interna eller nationella sådana Parlamentet noterar att kommissionen fullgjorde sina skyldigheter på ett korrekt sätt när betalningarna från Sapard ställdes in 2008 och när man efter noggranna kontroller hävde detta beslut den 14 september 2009. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att övervaka de bulgariska myndigheterna för att ytterligare förbättra denna situation.

| 34. | Europaparlamentet konstaterar att Estland, Lettland, Slovenien och Tjeckien rapporterade en bedrägeriandel på noll för Sapard, vilket gör att man kan ifrågasätta hur pålitliga de anmälda uppgifterna eller bedrägerispårningskapaciteten i dessa länder är. Parlamentet betonar att sådana bedrägeriandelar på noll eller mycket lite skulle kunna betyda brister i kontrollsystemen och vice versa. Kommissionen uppmanas att tillhandahålla uppgifter om kontrollmekanismernas effektivitet och att tillsammans med Olaf genomföra striktare kontroller av hur EU:s pengar spenderas. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet konstaterar att Estland, Lettland, Slovenien och Tjeckien rapporterade en bedrägeriandel på noll för Sapard, vilket gör att man kan ifrågasätta hur pålitliga de anmälda uppgifterna eller bedrägerispårningskapaciteten i dessa länder är. Parlamentet betonar att sådana bedrägeriandelar på noll eller mycket lite skulle kunna betyda brister i kontrollsystemen och vice versa. Kommissionen uppmanas att tillhandahålla uppgifter om kontrollmekanismernas effektivitet och att tillsammans med Olaf genomföra striktare kontroller av hur EU:s pengar spenderas.

| 35. | Europaparlamentet anser att den låga återvinningsgraden för misstänkta bedrägerier inom ramen för föranslutningsstöd, vilken uppgår till endast 4,6 procent för hela programplaneringsperioden, är oacceptabel, och uppmanar kommissionen att införa ett effektivt system för att hantera denna situation. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att den låga återvinningsgraden för misstänkta bedrägerier inom ramen för föranslutningsstöd, vilken uppgår till endast 4,6 procent för hela programplaneringsperioden, är oacceptabel, och uppmanar kommissionen att införa ett effektivt system för att hantera denna situation.

Offentlig upphandling, ökad transparens och kampen mot korruption

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, berörda unionsbyråer och medlemsstaterna att vidta åtgärder och ställa resurser till förfogande för att se till att EU-medel inte blir föremål för korruption, att vidta avskräckande sanktioner när korruption och bedrägerier upptäcks, att påskynda beslagtagandet av tillgångar med direkt anknytning till bedrägeri-, skatteflykts- och penningtvättsbrott. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, berörda unionsbyråer och medlemsstaterna att vidta åtgärder och ställa resurser till förfogande för att se till att EU-medel inte blir föremål för korruption, att vidta avskräckande sanktioner när korruption och bedrägerier upptäcks, att påskynda beslagtagandet av tillgångar med direkt anknytning till bedrägeri-, skatteflykts- och penningtvättsbrott.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utforma, genomföra och regelbundet utvärdera enhetliga system för upphandling för att undvika bedrägerier och förebygga korruption, att definiera och införa tydliga villkor för deltagande i offentliga upphandlingar samt kriterier som ska ligga till grund för beslut om offentliga upphandlingar, men även att anta och genomföra kontrollsystem för översyn av beslut om offentlig upphandling på nationell nivå, säkra transparens och ansvarsskyldighet i de offentliga finanserna och att anta och genomföra riskhantering och interna kontrollsystem. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utforma, genomföra och regelbundet utvärdera enhetliga system för upphandling för att undvika bedrägerier och förebygga korruption, att definiera och införa tydliga villkor för deltagande i offentliga upphandlingar samt kriterier som ska ligga till grund för beslut om offentliga upphandlingar, men även att anta och genomföra kontrollsystem för översyn av beslut om offentlig upphandling på nationell nivå, säkra transparens och ansvarsskyldighet i de offentliga finanserna och att anta och genomföra riskhantering och interna kontrollsystem.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens grönbok om en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling med sikte på en effektivare europeisk upphandlingsmarknad. Rådet och kommissionen uppmanas att slutföra reformen av de grundläggande EU-reglerna för offentlig upphandling (direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG) före utgången av 2012. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens grönbok om en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling med sikte på en effektivare europeisk upphandlingsmarknad. Rådet och kommissionen uppmanas att slutföra reformen av de grundläggande EU-reglerna för offentlig upphandling (direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG) före utgången av 2012.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar Olaf, liksom i förra årets betänkande om gemenskapernas ekonomiska intressen, att i sin nästa årsrapport presentera en detaljerad analys av de strategier och åtgärder som varje medlemsstat vidtagit i kampen mot bedrägerier och för att motverka och upptäcka oegentligheter i EU:s utgifter, inte minst när korruption ligger bakom. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet ska fästas vid genomförandet av jordbruks- och strukturfonderna. Europarlamentet menar att rapporten med sina 27 landsprofiler bör innehålla en analys av den strategi som de nationella rätts- och utredningsorganen följt, ange både kvantitet och kvalitet för de kontroller som genomförts samt statistiken och skälen bakom de fall där de nationella myndigheterna inte väckt åtal efter en Olaf-rapport. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar Olaf, liksom i förra årets betänkande om gemenskapernas ekonomiska intressen, att i sin nästa årsrapport presentera en detaljerad analys av de strategier och åtgärder som varje medlemsstat vidtagit i kampen mot bedrägerier och för att motverka och upptäcka oegentligheter i EU:s utgifter, inte minst när korruption ligger bakom. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet ska fästas vid genomförandet av jordbruks- och strukturfonderna. Europarlamentet menar att rapporten med sina 27 landsprofiler bör innehålla en analys av den strategi som de nationella rätts- och utredningsorganen följt, ange både kvantitet och kvalitet för de kontroller som genomförts samt statistiken och skälen bakom de fall där de nationella myndigheterna inte väckt åtal efter en Olaf-rapport.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar rådet, i anslutning till uppmaningen i förra årets betänkande om gemenskapernas ekonomiska intressen, att snarast möjligt slutföra samarbetsavtalen med Liechtenstein och uppmanar rådet att ge kommissionen ett mandat att förhandla fram bedrägeribekämpningsavtal med Andorra, Monaco, San Marino och Schweiz. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar rådet, i anslutning till uppmaningen i förra årets betänkande om gemenskapernas ekonomiska intressen, att snarast möjligt slutföra samarbetsavtalen med Liechtenstein och uppmanar rådet att ge kommissionen ett mandat att förhandla fram bedrägeribekämpningsavtal med Andorra, Monaco, San Marino och Schweiz.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att se till att information om mottagare av EU-stöd finns på ett enda ställe. Parlamentet uppmanar kommissionen att utforma åtgärder för att öka transparensen i de rättsliga arrangemangen och skapa ett system där alla mottagare av EU-stöd publiceras på samma webbplats, oavsett vem som förvaltar medlen och baserat på standardkategorier av information som samtliga medlemsstater ska lämna in på åtminstone ett av unionens arbetsspråk. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med kommissionen och förse den med fullständig och tillförlitlig information om mottagarna av de EU-medel som förvaltas av medlemsstaterna. Kommissionen uppmanas att utvärdera systemet med gemensam förvaltning och prioritera en rapport till parlamentet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att se till att information om mottagare av EU-stöd finns på ett enda ställe. Parlamentet uppmanar kommissionen att utforma åtgärder för att öka transparensen i de rättsliga arrangemangen och skapa ett system där alla mottagare av EU-stöd publiceras på samma webbplats, oavsett vem som förvaltar medlen och baserat på standardkategorier av information som samtliga medlemsstater ska lämna in på åtminstone ett av unionens arbetsspråk. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med kommissionen och förse den med fullständig och tillförlitlig information om mottagarna av de EU-medel som förvaltas av medlemsstaterna. Kommissionen uppmanas att utvärdera systemet med gemensam förvaltning och prioritera en rapport till parlamentet.

*

* *

| 42. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska unionens domstol, Europeiska revisionsrätten, Olafs övervakningskommitté och Olaf. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska unionens domstol, Europeiska revisionsrätten, Olafs övervakningskommitté och Olaf.

---

(1)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/olaf/2009/en.pdf

(2)  EUT C 303, 9.11.2010, s. 1.

(3)  EUT C 303, 9.11.2010, s. 243.

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2010)0176.

(6)  EGT C 316, 27.11.1995, s. 48.

(7)  EGT C 313, 23.10.1996, s. 1, EGT C 151, 20.5.1997, s. 1 och EGT C 221, 19.7.1997, s. 11.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/46

---

Onsdagen den 6 april 2011Regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå

P7_TA(2011)0143

Europaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om tillämpningen av förordning (EG) nr 2004/2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (2010/2201(INI))

2012/C 296 E/07

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 10.4 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 224 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 10.4 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 224 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 12.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 12.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 av den 4 november 2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (1), nedan kallad finansieringsförordningen (politiska partier och deras stiftelser enligt definitionerna i artikel 2.3 och 2.4), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 av den 4 november 2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (1), nedan kallad finansieringsförordningen (politiska partier och deras stiftelser enligt definitionerna i artikel 2.3 och 2.4), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 mars 2006 om europeiska politiska partier (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 mars 2006 om europeiska politiska partier (2),

| — | med beaktande av rapporten från Europaparlamentets generalsekreterare till presidiet av den 18 oktober 2010 om finansiering av partier på europeisk nivå, som ingavs i enlighet med artikel 15 i presidiets beslut av den 29 mars 2004 (3) om tillämpning av finansieringsförordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europaparlamentets generalsekreterare till presidiet av den 18 oktober 2010 om finansiering av partier på europeisk nivå, som ingavs i enlighet med artikel 15 i presidiets beslut av den 29 mars 2004 (3) om tillämpning av finansieringsförordningen,

| — | med beaktande av presidiets meddelande av den 10 januari 2011, som är en reviderad version av presidiets beslut av den 13 december 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av presidiets meddelande av den 10 januari 2011, som är en reviderad version av presidiets beslut av den 13 december 2010,

| — | med beaktande av artiklarna 210.6 och 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 210.6 och 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0062/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0062/2011), och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 10.4 i fördraget om Europeiska unionen ska de politiska partierna på europeisk nivå ”bidra till att skapa ett europeiskt politiskt medvetande och till att uttrycka unionsmedborgarnas vilja”, samtidigt som Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 224 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska fastställa regler för dessa politiska partier och deras politiska stiftelser, särskilt bestämmelser om deras finansiering. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 10.4 i fördraget om Europeiska unionen ska de politiska partierna på europeisk nivå ”bidra till att skapa ett europeiskt politiskt medvetande och till att uttrycka unionsmedborgarnas vilja”, samtidigt som Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 224 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska fastställa regler för dessa politiska partier och deras politiska stiftelser, särskilt bestämmelser om deras finansiering.

| B. | I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna framhålls tydligt att politiska partier på europeisk nivå ska bidra till att unionsmedborgarnas vilja kommer till uttryck. |
| --- | --- |

B.

I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna framhålls tydligt att politiska partier på europeisk nivå ska bidra till att unionsmedborgarnas vilja kommer till uttryck.

| C. | Europeiska unionen måste fungera på grundval av principen om ”representativ demokrati”, i enlighet med artikel 10.1 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

C.

Europeiska unionen måste fungera på grundval av principen om ”representativ demokrati”, i enlighet med artikel 10.1 i fördraget om Europeiska unionen.

| D. | Grunden för europeiska politiska partier lades i Maastricht- och Nicefördragen, där möjligheten till finansiering infördes och partierna på så vis blev självständiga i sin verksamhet gentemot de parlamentariska grupperna. |
| --- | --- |

D.

Grunden för europeiska politiska partier lades i Maastricht- och Nicefördragen, där möjligheten till finansiering infördes och partierna på så vis blev självständiga i sin verksamhet gentemot de parlamentariska grupperna.

| E. | På uppmaning av Europaparlamentet (4) lade kommissionen 2007 fram ett förslag om finansiering av politiska stiftelser på europeisk nivå (europeiska politiska stiftelser), vilket antogs i december 2007, i syfte att stödja de europeiska politiska partierna i debatten om offentliga politiska frågor och europeisk integration. |
| --- | --- |

E.

På uppmaning av Europaparlamentet (4) lade kommissionen 2007 fram ett förslag om finansiering av politiska stiftelser på europeisk nivå (europeiska politiska stiftelser), vilket antogs i december 2007, i syfte att stödja de europeiska politiska partierna i debatten om offentliga politiska frågor och europeisk integration.

| F. | Ändringsförordningen från 2007 (5) syftar till att underlätta de europeiska politiska partiernas integrationsprocess genom att ge de politiska partierna i unionen möjlighet att på ett mer effektivt sätt strukturera och organisera sitt arbete. |
| --- | --- |

F.

Ändringsförordningen från 2007 (5) syftar till att underlätta de europeiska politiska partiernas integrationsprocess genom att ge de politiska partierna i unionen möjlighet att på ett mer effektivt sätt strukturera och organisera sitt arbete.

| G. | Ändringsförordningen från 2007 stärkte väsentligt de europeiska politiska partiernas roll i valen till Europaparlamentet genom att föreskriva att deras utgifter skulle kunna inbegripa finansiering av valkampanjer. Denna valmöjlighet begränsades emellertid genom villkoret att de anslagna medlen i fråga inte bör användas till direkt eller indirekt finansiering av nationella politiska partier eller kandidater. |
| --- | --- |

G.

Ändringsförordningen från 2007 stärkte väsentligt de europeiska politiska partiernas roll i valen till Europaparlamentet genom att föreskriva att deras utgifter skulle kunna inbegripa finansiering av valkampanjer. Denna valmöjlighet begränsades emellertid genom villkoret att de anslagna medlen i fråga inte bör användas till direkt eller indirekt finansiering av nationella politiska partier eller kandidater.

| H. | Alla europeiska politiska partier som får ekonomiskt stöd har undertecknat en uppförandekod som presidiet betraktar som bindande för alla parter och som fastställer regler som ska följas under valkampanjer. |
| --- | --- |

H.

Alla europeiska politiska partier som får ekonomiskt stöd har undertecknat en uppförandekod som presidiet betraktar som bindande för alla parter och som fastställer regler som ska följas under valkampanjer.

| I. | De europeiska politiska partiernas stärkta roll hänger med nödvändighet samman med deras deltagande i val till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

I.

De europeiska politiska partiernas stärkta roll hänger med nödvändighet samman med deras deltagande i val till Europaparlamentet.

| J. | Enligt ändringsförordningen från 2007 bör de europeiska politiska partierna få ett mer formellt erkännande. |
| --- | --- |

J.

Enligt ändringsförordningen från 2007 bör de europeiska politiska partierna få ett mer formellt erkännande.

| K. | Ett mål med ändringsförordningen från 2007 är att åstadkomma välorganiserade och effektiva politiska partier på europeisk och nationell nivå genom en välavvägd institutionalisering. |
| --- | --- |

K.

Ett mål med ändringsförordningen från 2007 är att åstadkomma välorganiserade och effektiva politiska partier på europeisk och nationell nivå genom en välavvägd institutionalisering.

| L. | Ändringsförordningen från 2007 eftersträvar organisatorisk samordning av de politiska partierna och deras stiftelser på europeisk nivå, samtidigt som de olika uppgifter som utförs av de politiska partierna respektive de politiska stiftelserna erkänns. |
| --- | --- |

L.

Ändringsförordningen från 2007 eftersträvar organisatorisk samordning av de politiska partierna och deras stiftelser på europeisk nivå, samtidigt som de olika uppgifter som utförs av de politiska partierna respektive de politiska stiftelserna erkänns.

| M. | Denna organisatoriska samordning kan uppnås enbart genom att det inrättas en gemensam politisk, rättslig och skattemässig status för de europeiska politiska partierna, vilket dock inte får medföra någon standardisering av de europeiska politiska partiernas och deras stiftelsers uppbyggnad. Denna omfattas av de europeiska politiska partiernas och deras stiftelsers exklusiva behörighet. |
| --- | --- |

M.

Denna organisatoriska samordning kan uppnås enbart genom att det inrättas en gemensam politisk, rättslig och skattemässig status för de europeiska politiska partierna, vilket dock inte får medföra någon standardisering av de europeiska politiska partiernas och deras stiftelsers uppbyggnad. Denna omfattas av de europeiska politiska partiernas och deras stiftelsers exklusiva behörighet.

| N. | Kraven på antagandet av en på EU-lagstiftningen grundad rättslig stadga för de europeiska politiska partierna och deras politiska stiftelser är ett tydligt och viktigt steg i riktning mot att stärka demokratin i unionen. |
| --- | --- |

N.

Kraven på antagandet av en på EU-lagstiftningen grundad rättslig stadga för de europeiska politiska partierna och deras politiska stiftelser är ett tydligt och viktigt steg i riktning mot att stärka demokratin i unionen.

| O. | Organisatorisk och funktionell samordning samt en bättre finansieringsprocess kan åstadkommas enbart genom att man på grundval av EU-lagstiftningen inför en enhetlig och gemensam EU-stadga för samtliga europeiska politiska partier och deras politiska stiftelser. |
| --- | --- |

O.

Organisatorisk och funktionell samordning samt en bättre finansieringsprocess kan åstadkommas enbart genom att man på grundval av EU-lagstiftningen inför en enhetlig och gemensam EU-stadga för samtliga europeiska politiska partier och deras politiska stiftelser.

| P. | I förordningen om politiska partier på europeisk nivå görs ingen åtskillnad mellan erkännandet och finansieringen av politiska partier. |
| --- | --- |

P.

I förordningen om politiska partier på europeisk nivå görs ingen åtskillnad mellan erkännandet och finansieringen av politiska partier.

| Q. | Presidiet rekommenderar i sitt meddelande av den 10 januari 2011 en skärpning av kriterierna för finansiering av europeiska politiska partier. Detta innebär en begränsning av partikonkurrensen på europeisk nivå, så länge kriterierna för det rättsliga erkännandet och finansieringen av politiska partier är identiska. |
| --- | --- |

Q.

Presidiet rekommenderar i sitt meddelande av den 10 januari 2011 en skärpning av kriterierna för finansiering av europeiska politiska partier. Detta innebär en begränsning av partikonkurrensen på europeisk nivå, så länge kriterierna för det rättsliga erkännandet och finansieringen av politiska partier är identiska.

| R. | Ändringsförordningen från 2007 ger en tydlig rättslig och finansiell grund för samordning av politiska partier på EU-nivå i syfte att öka medvetenheten om EU och på ett effektivt sätt ge uttryck för EU-medborgarnas vilja. |
| --- | --- |

R.

Ändringsförordningen från 2007 ger en tydlig rättslig och finansiell grund för samordning av politiska partier på EU-nivå i syfte att öka medvetenheten om EU och på ett effektivt sätt ge uttryck för EU-medborgarnas vilja.

| S. | De europeiska politiska partiernas finansiering omfattas av bestämmelserna i avdelning VI, ”Bidrag”, i budgetförordningen (6) och dess genomförandebestämmelser (7). |
| --- | --- |

S.

De europeiska politiska partiernas finansiering omfattas av bestämmelserna i avdelning VI, ”Bidrag”, i budgetförordningen (6) och dess genomförandebestämmelser (7).

| T. | I egenskap av det organ som ansvarar för genomförandet av finansieringsförordningen inom parlamentet fattade presidiet 2006 ett beslut om ett antal viktiga förbättringar av genomförandebestämmelserna, såsom att höja gränsen för förfinansiering från 50 procent till 80 procent för att förenkla förfarandet och ge bidragsmottagarna bättre solvens samt att lätta på reglerna om hur bidragsmottagare får göra överföringar mellan budgetkapitlen, så att de kan anpassa sin budget efter skiftande politiska omständigheter. |
| --- | --- |

T.

I egenskap av det organ som ansvarar för genomförandet av finansieringsförordningen inom parlamentet fattade presidiet 2006 ett beslut om ett antal viktiga förbättringar av genomförandebestämmelserna, såsom att höja gränsen för förfinansiering från 50 procent till 80 procent för att förenkla förfarandet och ge bidragsmottagarna bättre solvens samt att lätta på reglerna om hur bidragsmottagare får göra överföringar mellan budgetkapitlen, så att de kan anpassa sin budget efter skiftande politiska omständigheter.

| U. | Erfarenheten av finansiering av europeiska politiska partier och deras europeiska politiska stiftelser har visat att dessa behöver mer flexibilitet och jämförbara villkor när det gäller dels att överföra medel till nästkommande budgetår, dels att bygga upp reserver ur de egna resurserna utöver den föreskrivna miniminivån för hur mycket av utgifterna som ska täckas av egna medel. |
| --- | --- |

U.

Erfarenheten av finansiering av europeiska politiska partier och deras europeiska politiska stiftelser har visat att dessa behöver mer flexibilitet och jämförbara villkor när det gäller dels att överföra medel till nästkommande budgetår, dels att bygga upp reserver ur de egna resurserna utöver den föreskrivna miniminivån för hur mycket av utgifterna som ska täckas av egna medel.

| V. | I genomsnitt nästan hälften av de europeiska politiska partiernas respektive budgetar går till central administration (personal, hyror etc.) och en fjärdedel till (stadgeenliga och icke-stadgeenliga) sammanträden med olika partiorgan. Resterande del går till valkampanjer och stöd till samarbetsorganisationer. |
| --- | --- |

V.

I genomsnitt nästan hälften av de europeiska politiska partiernas respektive budgetar går till central administration (personal, hyror etc.) och en fjärdedel till (stadgeenliga och icke-stadgeenliga) sammanträden med olika partiorgan. Resterande del går till valkampanjer och stöd till samarbetsorganisationer.

| W. | De europeiska politiska stiftelserna har en annan utgiftsfördelning. I genomsnitt går 40 procent av deras budget till central administration och sammanträden samt ytterligare 40 procent till externa tjänster, t.ex. undersökningar, forskning, publikationer och seminarier. |
| --- | --- |

W.

De europeiska politiska stiftelserna har en annan utgiftsfördelning. I genomsnitt går 40 procent av deras budget till central administration och sammanträden samt ytterligare 40 procent till externa tjänster, t.ex. undersökningar, forskning, publikationer och seminarier.

| X. | Huvudkällan för de europeiska politiska partiernas egna resurser är medlemsavgifter från medlemspartierna. Mindre än 5 procent av deras totala intäkter utgörs av enskilda personers medlemsavgifter och donationer. |
| --- | --- |

X.

Huvudkällan för de europeiska politiska partiernas egna resurser är medlemsavgifter från medlemspartierna. Mindre än 5 procent av deras totala intäkter utgörs av enskilda personers medlemsavgifter och donationer.

| Y. | EU-stödet utgör en större del av de totala intäkterna för europeiska politiska partier än för europeiska politiska stiftelser. |
| --- | --- |

Y.

EU-stödet utgör en större del av de totala intäkterna för europeiska politiska partier än för europeiska politiska stiftelser.

| Z. | Donationer utgör ännu inte någon väsentlig del av finansieringen. Under 2009 var det endast tre partier och två stiftelser som regelbundet mottog donationer. |
| --- | --- |

Z.

Donationer utgör ännu inte någon väsentlig del av finansieringen. Under 2009 var det endast tre partier och två stiftelser som regelbundet mottog donationer.

| AA. | Det finns en risk för motsättningar mellan å ena sidan syftet att förenkla och påskynda finansieringen, så att den blir effektivare, och å andra sidan syftet att minimera den finansiella risken för unionens budget. |
| --- | --- |

AA.

Det finns en risk för motsättningar mellan å ena sidan syftet att förenkla och påskynda finansieringen, så att den blir effektivare, och å andra sidan syftet att minimera den finansiella risken för unionens budget.

| AB. | Under den period som detta betänkande avser, 2008–2011, har man inte behövt utfärda några påföljder mot något av de partier eller någon av de stiftelser som mottagit stöd. |
| --- | --- |

AB.

Under den period som detta betänkande avser, 2008–2011, har man inte behövt utfärda några påföljder mot något av de partier eller någon av de stiftelser som mottagit stöd.

| AC. | För att vara berättigade till stöd måste de europeiska politiska partierna och stiftelserna har status som juridiska personer i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat där de har sitt säte. De saknar en gemensam juridisk status. |
| --- | --- |

AC.

För att vara berättigade till stöd måste de europeiska politiska partierna och stiftelserna har status som juridiska personer i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat där de har sitt säte. De saknar en gemensam juridisk status.

| AD. | Stödet till europeiska politiska partier och stiftelser utgör ”bidrag” i den mening som avses i avdelning VI i budgetförordningen och i dess genomförandebestämmelser, men detta stöd kan på grund av sin särart inte jämföras med något av de bidrag som beviljas och administreras av kommissionen. Detta återspeglas av det stora antalet undantagsbestämmelser i finansieringsförordningen, och denna lösning är inte tillfredsställande. |
| --- | --- |

AD.

Stödet till europeiska politiska partier och stiftelser utgör ”bidrag” i den mening som avses i avdelning VI i budgetförordningen och i dess genomförandebestämmelser, men detta stöd kan på grund av sin särart inte jämföras med något av de bidrag som beviljas och administreras av kommissionen. Detta återspeglas av det stora antalet undantagsbestämmelser i finansieringsförordningen, och denna lösning är inte tillfredsställande.

Det nya politiska klimatet

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att de politiska partierna – och de politiska stiftelser som är knutna till dessa – är mycket viktiga instrument i en parlamentarisk demokrati, där de utkräver ansvar av parlamentsledamöterna, hjälper till att forma medborgarnas politiska vilja, utarbetar politiska program, utbildar och väljer ut kandidater, upprätthåller dialogen med medborgarna och ger medborgarna möjlighet att uttrycka sina åsikter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att de politiska partierna – och de politiska stiftelser som är knutna till dessa – är mycket viktiga instrument i en parlamentarisk demokrati, där de utkräver ansvar av parlamentsledamöterna, hjälper till att forma medborgarnas politiska vilja, utarbetar politiska program, utbildar och väljer ut kandidater, upprätthåller dialogen med medborgarna och ger medborgarna möjlighet att uttrycka sina åsikter.

| 2. | Europaparlamentet betonar att Lissabonfördraget ger de politiska partierna och deras stiftelser möjligheten att genom denna roll skapa ett europeiskt samfund, ett politiskt rum på EU-nivå och en europeisk demokrati, där det europeiska medborgarinitiativet utgör en central del. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att Lissabonfördraget ger de politiska partierna och deras stiftelser möjligheten att genom denna roll skapa ett europeiskt samfund, ett politiskt rum på EU-nivå och en europeisk demokrati, där det europeiska medborgarinitiativet utgör en central del.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att de europeiska politiska partierna i sin nuvarande ställning inte har möjlighet att fullt ut spela denna roll, eftersom de bara är paraplyorganisationer för de nationella partierna och inte står i direktkontakt med väljarna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att de europeiska politiska partierna i sin nuvarande ställning inte har möjlighet att fullt ut spela denna roll, eftersom de bara är paraplyorganisationer för de nationella partierna och inte står i direktkontakt med väljarna i medlemsstaterna.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar emellertid med tillfredsställelse att de europeiska politiska partierna och politiska stiftelserna icke desto mindre har blivit oumbärliga aktörer i EU:s politiska liv, särskilt genom att de ger form och röst åt de olika politiska grupperingarnas respektive ståndpunkter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar emellertid med tillfredsställelse att de europeiska politiska partierna och politiska stiftelserna icke desto mindre har blivit oumbärliga aktörer i EU:s politiska liv, särskilt genom att de ger form och röst åt de olika politiska grupperingarnas respektive ståndpunkter.

| 5. | Europaparlamentet betonar behovet av att alla europeiska politiska partier måste följa de strängaste normerna för intern partidemokrati (när det gäller demokratiska val av partiorgan och demokratiska beslutsprocesser, bland annat i fråga om urval av kandidater). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar behovet av att alla europeiska politiska partier måste följa de strängaste normerna för intern partidemokrati (när det gäller demokratiska val av partiorgan och demokratiska beslutsprocesser, bland annat i fråga om urval av kandidater).

| 6. | Europaparlamentet anser att ett europeiskt politiskt parti som uppfyller kriterierna för att betraktas som ett sådant på EU-nivå kan erhålla finansiering enbart om det är företrätt i Europaparlamentet av minst en av sina medlemmar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att ett europeiskt politiskt parti som uppfyller kriterierna för att betraktas som ett sådant på EU-nivå kan erhålla finansiering enbart om det är företrätt i Europaparlamentet av minst en av sina medlemmar.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att politiska partier har rättigheter, skyldigheter och ansvar och därför bör följa samordnade allmänna organisationsmönster. Det enda sättet att åstadkomma denna organisatoriska samordning är att införa en gemensam juridisk och skattemässig status för de europeiska politiska partierna och deras politiska stiftelser på grundval av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påpekar att politiska partier har rättigheter, skyldigheter och ansvar och därför bör följa samordnade allmänna organisationsmönster. Det enda sättet att åstadkomma denna organisatoriska samordning är att införa en gemensam juridisk och skattemässig status för de europeiska politiska partierna och deras politiska stiftelser på grundval av EU-lagstiftningen.

| 8. | Europaparlamentet är övertygat om att man genom att ge de europeiska politiska partierna äkta rättslig status och göra dem till juridiska personer, med direkt stöd i EU-lagstiftningen, gör det möjligt för dessa partier och deras politiska stiftelser att handla som företrädare för den europeiska allmänhetens intressen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är övertygat om att man genom att ge de europeiska politiska partierna äkta rättslig status och göra dem till juridiska personer, med direkt stöd i EU-lagstiftningen, gör det möjligt för dessa partier och deras politiska stiftelser att handla som företrädare för den europeiska allmänhetens intressen.

| 9. | Europaparlamentet anser att de europeiska politiska partierna bör samverka och konkurrera i frågor som rör gemensamma europeiska utmaningar liksom Europeiska unionen och dess utveckling på tre nivåer: på regional, nationell och europeisk nivå. Det är av största vikt att de europeiska politiska partierna är effektiva och produktiva på både EU-nivå och nationell nivå samt utöver dessa nivåer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att de europeiska politiska partierna bör samverka och konkurrera i frågor som rör gemensamma europeiska utmaningar liksom Europeiska unionen och dess utveckling på tre nivåer: på regional, nationell och europeisk nivå. Det är av största vikt att de europeiska politiska partierna är effektiva och produktiva på både EU-nivå och nationell nivå samt utöver dessa nivåer.

| 10. | Europaparlamentet framhåller de viktiga utmaningar i fråga om organisationernas kapacitet som de europeiska politiska partierna kommer att behöva möta i ljuset av de reformer av det europeiska valsystemet som kan komma att genomföras (inrättandet av ytterligare en valkrets, upprättandet av gränsöverskridande listor). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller de viktiga utmaningar i fråga om organisationernas kapacitet som de europeiska politiska partierna kommer att behöva möta i ljuset av de reformer av det europeiska valsystemet som kan komma att genomföras (inrättandet av ytterligare en valkrets, upprättandet av gränsöverskridande listor).

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att detta i princip ligger i linje med idén om att europeiska politiska partier ska kunna delta i kampanjer inför folkomröstningar som är direkt knutna till frågor som rör EU. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att detta i princip ligger i linje med idén om att europeiska politiska partier ska kunna delta i kampanjer inför folkomröstningar som är direkt knutna till frågor som rör EU.

| 12. | Europaparlamentet beslutar därför att begära att kommissionen ska lägga fram ett förslag till stadga för europeiska politiska partier i enlighet med artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet beslutar därför att begära att kommissionen ska lägga fram ett förslag till stadga för europeiska politiska partier i enlighet med artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 13. | Europaparlamentet anser att det viktigaste i ett kortare perspektiv är att förbättra regelverket för de europeiska politiska partierna och stiftelserna och att som första åtgärd anta den europeiska stadgan. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det viktigaste i ett kortare perspektiv är att förbättra regelverket för de europeiska politiska partierna och stiftelserna och att som första åtgärd anta den europeiska stadgan.

Ytterligare reformförslag

| 14. | Europaparlamentet anser att ledamöter av regionala parlament eller församlingar bör beaktas i samband med villkoren för finansiering endast om det berörda parlamentet eller den berörda församlingen har lagstiftningsbefogenheter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att ledamöter av regionala parlament eller församlingar bör beaktas i samband med villkoren för finansiering endast om det berörda parlamentet eller den berörda församlingen har lagstiftningsbefogenheter.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att förfarandena för att bevilja stöd till och göra avräkning för de europeiska politiska partierna och stiftelserna är byråkratiska och tungrodda. Detta beror till stor del på att stödet betraktas som ”bidrag” enligt budgetförordningen, vilket lämpar sig för finansiering av projekt och föreningar men inte för partier. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påpekar att förfarandena för att bevilja stöd till och göra avräkning för de europeiska politiska partierna och stiftelserna är byråkratiska och tungrodda. Detta beror till stor del på att stödet betraktas som ”bidrag” enligt budgetförordningen, vilket lämpar sig för finansiering av projekt och föreningar men inte för partier.

| 16. | Europaparlamentet anser därför att kommissionen bör föreslå att en ny avdelning införs i budgetförordningen, endast avsedd och skräddarsydd för finansieringen av europeiska partier och stiftelser. När det gäller finansieringsförordningens genomförande bör man i den förordningen hänvisa till bestämmelserna i denna nya avdelning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser därför att kommissionen bör föreslå att en ny avdelning införs i budgetförordningen, endast avsedd och skräddarsydd för finansieringen av europeiska partier och stiftelser. När det gäller finansieringsförordningens genomförande bör man i den förordningen hänvisa till bestämmelserna i denna nya avdelning.

| 17. | Europaparlamentet betonar att självfinansiering av partier och stiftelser är ett tecken på livskraft. Detta bör främjas genom att den nuvarande donationsgränsen höjs från 12 000 euro per år till 25 000 euro per år och donator, men att donatorernas identitet i gengäld ska anges när donationen mottas, i enlighet med den gällande lagstiftningen och av öppenhetsskäl. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att självfinansiering av partier och stiftelser är ett tecken på livskraft. Detta bör främjas genom att den nuvarande donationsgränsen höjs från 12 000 euro per år till 25 000 euro per år och donator, men att donatorernas identitet i gengäld ska anges när donationen mottas, i enlighet med den gällande lagstiftningen och av öppenhetsskäl.

| 18. | Europaparlamentet anser att det är olämpligt att villkora finansieringen av politiska partier med utarbetandet av ”årliga arbetsprogram”. Dessutom konstaterar parlamentet att det inte finns något sådant villkor i någon av EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att det är olämpligt att villkora finansieringen av politiska partier med utarbetandet av ”årliga arbetsprogram”. Dessutom konstaterar parlamentet att det inte finns något sådant villkor i någon av EU:s medlemsstater.

| 19. | Europaparlamentet understryker att finansieringen måste ske i tid om den ska fylla sitt syfte och anser därför att man bör göra ett undantag från genomförandebestämmelserna till budgetförordningen, så att hela stödet, och inte bara 80 procent, kan bli tillgängligt i början av budgetåret. Med hänsyn till de positiva tidigare erfarenheterna är risken för parlamentet försumbar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att finansieringen måste ske i tid om den ska fylla sitt syfte och anser därför att man bör göra ett undantag från genomförandebestämmelserna till budgetförordningen, så att hela stödet, och inte bara 80 procent, kan bli tillgängligt i början av budgetåret. Med hänsyn till de positiva tidigare erfarenheterna är risken för parlamentet försumbar.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att bidrag för administrationskostnader enligt budgetförordningen inte får ”finansiera det mottagande organets totala administrativa utgifter” och konstaterar att denna bestämmelse är särskilt svår att följa för stiftelser och leder till undvikande bokföringsmetoder (till exempel ”bidrag in natura”). Parlamentet framhåller att nästan inget av bidragssystemen i medlemsstaterna innehåller krav på någon viss andel av självfinansiering, eftersom detta kan missgynna mindre eller nybildade partier. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner om att bidrag för administrationskostnader enligt budgetförordningen inte får ”finansiera det mottagande organets totala administrativa utgifter” och konstaterar att denna bestämmelse är särskilt svår att följa för stiftelser och leder till undvikande bokföringsmetoder (till exempel ”bidrag in natura”). Parlamentet framhåller att nästan inget av bidragssystemen i medlemsstaterna innehåller krav på någon viss andel av självfinansiering, eftersom detta kan missgynna mindre eller nybildade partier.

| 21. | Europaparlamentet påpekar att de oberoende resurser som de europeiska politiska partierna måste uppvisa skulle kunna minskas till 10 procent av deras sammanlagda budget i syfte att ytterligare främja deras utveckling. Samtidigt anser parlamentet att deras egna resurser i form av fysiska tillgångar inte bör överskrida 7,5 procent av deras sammanlagda budget. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påpekar att de oberoende resurser som de europeiska politiska partierna måste uppvisa skulle kunna minskas till 10 procent av deras sammanlagda budget i syfte att ytterligare främja deras utveckling. Samtidigt anser parlamentet att deras egna resurser i form av fysiska tillgångar inte bör överskrida 7,5 procent av deras sammanlagda budget.

| 22. | När det gäller europeiska politiska stiftelser konstaterar Europaparlamentet att översynen av det rättsliga instrumentet bör ses som ett tillfälle att avskaffa kravet på att dessa ska kunna uppvisa egna resurser. |
| --- | --- |

22.

När det gäller europeiska politiska stiftelser konstaterar Europaparlamentet att översynen av det rättsliga instrumentet bör ses som ett tillfälle att avskaffa kravet på att dessa ska kunna uppvisa egna resurser.

| 23. | Europaparlamentet påpekar att begränsningen av europeiska politiska stiftelsers användning av sina resurser inom EU bör upphävas i samband med denna översyn. På detta sätt skulle dessa stiftelser kunna fylla en funktion såväl inom som utanför EU. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påpekar att begränsningen av europeiska politiska stiftelsers användning av sina resurser inom EU bör upphävas i samband med denna översyn. På detta sätt skulle dessa stiftelser kunna fylla en funktion såväl inom som utanför EU.

| 24. | Europaparlamentet betonar dock att om man lättade på stödsystemet skulle detta behöva en motvikt i form av påföljder föreskrivna i finansieringsförordningen, något som för närvarande saknas. Dessa påföljder skulle kunna bestå av böter vid överträdelse av reglerna om exempelvis öppenhet när det gäller donationer. Parlamentet betonar att samma villkor måste fastställas för både europeiska politiska partier och deras europeiska politiska stiftelser när det gäller att bygga upp reserver från överskott av egna medel och överförda anslag. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar dock att om man lättade på stödsystemet skulle detta behöva en motvikt i form av påföljder föreskrivna i finansieringsförordningen, något som för närvarande saknas. Dessa påföljder skulle kunna bestå av böter vid överträdelse av reglerna om exempelvis öppenhet när det gäller donationer. Parlamentet betonar att samma villkor måste fastställas för både europeiska politiska partier och deras europeiska politiska stiftelser när det gäller att bygga upp reserver från överskott av egna medel och överförda anslag.

| 25. | Europaparlamentet betonar att de europeiska politiska partierna sedan 2008 har rätt att använda bidragsbelopp till ”finansieringen av kampanjer som förs [...] i samband med val till Europaparlamentet” (artikel 8 tredje stycket i finansieringsförordningen). Vidare betonar parlamentet dock att det är förbjudet att använda dessa belopp till att finansiera kampanjer inför ”folkomröstningar”. För att de europeiska politiska partierna ska kunna spela en politisk roll på EU-nivå anser parlamentet emellertid att de bör få rätt att delta i sådana kampanjer så länge ämnet för folkomröstningen har direkt anknytning till frågor som rör EU. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att de europeiska politiska partierna sedan 2008 har rätt att använda bidragsbelopp till ”finansieringen av kampanjer som förs [...] i samband med val till Europaparlamentet” (artikel 8 tredje stycket i finansieringsförordningen). Vidare betonar parlamentet dock att det är förbjudet att använda dessa belopp till att finansiera kampanjer inför ”folkomröstningar”. För att de europeiska politiska partierna ska kunna spela en politisk roll på EU-nivå anser parlamentet emellertid att de bör få rätt att delta i sådana kampanjer så länge ämnet för folkomröstningen har direkt anknytning till frågor som rör EU.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar de europeiska politiska partierna att påbörja en process för att behandla villkoren för direkt enskilt medlemskap och lämpliga arrangemang för enskildas direkta eller indirekta deltagande i partiernas interna verksamhet och beslutsfattande. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar de europeiska politiska partierna att påbörja en process för att behandla villkoren för direkt enskilt medlemskap och lämpliga arrangemang för enskildas direkta eller indirekta deltagande i partiernas interna verksamhet och beslutsfattande.

*

* *

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 297, 15.11.2003, s. 1.

(2)  EUT C 292 E, 1.12.2006, s. 127.

(3)  Ändrat genom presidiets beslut av den 1 februari 2006 och den 18 februari 2008.

(4)  Europaparlamentets resolution av den 23 mars 2006 om europeiska politiska partier, punkt 14 (EUT C 292 E, 1.12.2006, s. 127).

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1524/2007 av den 18 december 2007, EUT L 343, 27.12.2007, s. 5.

(6)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002, EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(7)  Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002, EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/51

---

Onsdagen den 6 april 2011Styrelseformer och partnerskap på den inre marknaden

P7_TA(2011)0144

Europaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om styrelseformer och partnerskap på den inre marknaden (2010/2289(INI))

2012/C 296 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”På väg mot en inremarknadsakt – Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi. Femtio förslag för att arbeta, driva företagsverksamhet och handel bättre tillsammans” (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”På väg mot en inremarknadsakt – Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi. Femtio förslag för att arbeta, driva företagsverksamhet och handel bättre tillsammans” (KOM(2010)0608),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (KOM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om en inre marknad för framtidens Europa (KOM(2007)0724) och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionen om den inre marknaden och en granskning av de resultat som man uppnått på området (SEK(2007)1521), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om en inre marknad för framtidens Europa (KOM(2007)0724) och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionen om den inre marknaden och en granskning av de resultat som man uppnått på området (SEK(2007)1521),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 september 2007 om översynen av den inre marknaden (1) och kommissionens arbetsdokument om översynen av den inre marknaden och resultaten efter ett år (SEK(2008)3064), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 september 2007 om översynen av den inre marknaden (1) och kommissionens arbetsdokument om översynen av den inre marknaden och resultaten efter ett år (SEK(2008)3064),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om smart lagstiftning i Europeiska unionen (KOM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om smart lagstiftning i Europeiska unionen (KOM(2010)0543),

| — | med beaktande av kommissionens tjugosjunde årsrapport om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionen om situationen i de olika sektorerna (SEK(2010)1143), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens tjugosjunde årsrapport om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionen om situationen i de olika sektorerna (SEK(2010)1143),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 29 juni 2009 om åtgärder för att förbättra den inre marknadens funktion (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 29 juni 2009 om åtgärder för att förbättra den inre marknadens funktion (2),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2010 om inremarknadsakten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2010 om inremarknadsakten,

| — | med beaktande av Mario Montis rapport till kommissionen om att blåsa nytt liv i den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Mario Montis rapport till kommissionen om att blåsa nytt liv i den inre marknaden,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare (3),

| — | med beaktande av Resultattavlan för den inre marknaden nr 21 (2010) och sina resolutioner av den 9 mars 2010 (4) och den 23 september 2008 (5) om resultattavlan för den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Resultattavlan för den inre marknaden nr 21 (2010) och sina resolutioner av den 9 mars 2010 (4) och den 23 september 2008 (5) om resultattavlan för den inre marknaden,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”En Europeisk union som bygger på resultat – Tillämpningen av gemenskapsrätten” (KOM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”En Europeisk union som bygger på resultat – Tillämpningen av gemenskapsrätten” (KOM(2007)0502),

| — | med beaktande av artiklarna 258–260 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 258–260 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 7, 10 och 15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 7, 10 och 15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för rättsliga frågor (A7-0083/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för rättsliga frågor (A7-0083/2011), och av följande skäl:

| A. | En nystart för den inre marknaden förutsätter aktivt stöd från samtliga medborgare, EU-institutioner, medlemsstater och berörda parter. |
| --- | --- |

A.

En nystart för den inre marknaden förutsätter aktivt stöd från samtliga medborgare, EU-institutioner, medlemsstater och berörda parter.

| B. | För att vinna samtliga aktörers aktiva stöd måste det civila samhället och de små och medelstora företagen företrädas på lämpligt sätt i samråden och dialogen med kommissionen samt i expertgrupper. |
| --- | --- |

B.

För att vinna samtliga aktörers aktiva stöd måste det civila samhället och de små och medelstora företagen företrädas på lämpligt sätt i samråden och dialogen med kommissionen samt i expertgrupper.

| C. | För att ge den inre marknaden en framgångsrik nystart är det särskilt viktigt att på lämpligt sätt sprida, samordna och styra de olika EU-institutionernas samråd och rapporter (EU 2010, medborgarskapsrapporten 2010, den integrerade industripolitiken, den digitala agendan för Europa, Montirapporten, parlamentets resolution om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare, Gonzálezrapporten och betänkanden från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd etc.). |
| --- | --- |

C.

För att ge den inre marknaden en framgångsrik nystart är det särskilt viktigt att på lämpligt sätt sprida, samordna och styra de olika EU-institutionernas samråd och rapporter (EU 2010, medborgarskapsrapporten 2010, den integrerade industripolitiken, den digitala agendan för Europa, Montirapporten, parlamentets resolution om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare, Gonzálezrapporten och betänkanden från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd etc.).

| D. | Ett stort gap föreligger fortfarande mellan bestämmelserna för den inre marknaden och de fördelar med bestämmelserna som medborgare och företag kan utnyttja i praktiken. |
| --- | --- |

D.

Ett stort gap föreligger fortfarande mellan bestämmelserna för den inre marknaden och de fördelar med bestämmelserna som medborgare och företag kan utnyttja i praktiken.

| E. | EU:s genomsnittliga eftersläpning med införlivandet uppgår till 1,7 procent om man tar hänsyn till de fall där införlivandet av ett direktiv överskrider tidsfristen och där kommissionen har inlett överträdelseförfaranden för bristande överensstämmelse. |
| --- | --- |

E.

EU:s genomsnittliga eftersläpning med införlivandet uppgår till 1,7 procent om man tar hänsyn till de fall där införlivandet av ett direktiv överskrider tidsfristen och där kommissionen har inlett överträdelseförfaranden för bristande överensstämmelse.

Inledning

| 1. | Europaparlamentet välkomnar med intresse kommissionens meddelande med titeln ”På väg mot en inremarknadsakt”, särskilt tredje kapitlet, och det globala angreppssätt som den föreslår när det gäller att på den inre marknaden skapa en bättre balans mellan företag och medborgare och att förbättra demokratin och insynen i beslutsgången. Parlamentet betonar att detta angreppssätt syftar till att garantera bästa möjliga balans mellan förslagen i meddelandets tre delar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar med intresse kommissionens meddelande med titeln ”På väg mot en inremarknadsakt”, särskilt tredje kapitlet, och det globala angreppssätt som den föreslår när det gäller att på den inre marknaden skapa en bättre balans mellan företag och medborgare och att förbättra demokratin och insynen i beslutsgången. Parlamentet betonar att detta angreppssätt syftar till att garantera bästa möjliga balans mellan förslagen i meddelandets tre delar.

| 2. | Europaparlamentet anser att alla tre kapitlen i meddelandet är lika viktiga och att de är sammanlänkade. De bör därför hanteras på ett konsekvent sätt, utan att de olika frågorna isoleras från varandra. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att alla tre kapitlen i meddelandet är lika viktiga och att de är sammanlänkade. De bör därför hanteras på ett konsekvent sätt, utan att de olika frågorna isoleras från varandra.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och rådet att förstärka det holistiska angreppssättet vid nystarten för den inre marknaden, vilket även innebär en integrering av inremarknadsprioriteringarna i alla politiska områden som är av avgörande betydelse för att man ska kunna få till stånd en inre marknad som gagnar medborgarna, konsumenterna och företagen i Europa. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och rådet att förstärka det holistiska angreppssättet vid nystarten för den inre marknaden, vilket även innebär en integrering av inremarknadsprioriteringarna i alla politiska områden som är av avgörande betydelse för att man ska kunna få till stånd en inre marknad som gagnar medborgarna, konsumenterna och företagen i Europa.

| 4. | Europaparlamentet anser att stärkandet av den europeiska ekonomiska styrningen, genomförandet av Europa 2020-strategin och nystarten för den inre marknaden är lika viktiga när det gäller att blåsa nytt liv i den europeiska ekonomin och att de därför bör betraktas som en helhet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att stärkandet av den europeiska ekonomiska styrningen, genomförandet av Europa 2020-strategin och nystarten för den inre marknaden är lika viktiga när det gäller att blåsa nytt liv i den europeiska ekonomin och att de därför bör betraktas som en helhet.

| 5. | Europaparlamentet anser att en konkurrenskraftig inre marknad utan några hinder bör förverkligas så att den kan ge arbetstagare, studenter, pensionärer och övriga medborgare, samt företag, i synnerhet små och medelstora företag, konkreta fördelar i vardagen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att en konkurrenskraftig inre marknad utan några hinder bör förverkligas så att den kan ge arbetstagare, studenter, pensionärer och övriga medborgare, samt företag, i synnerhet små och medelstora företag, konkreta fördelar i vardagen.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillkännage tidsplanen för genomförandet av inremarknadsakten och att regelbundet offentliggöra konkreta framsteg för att EU:s medborgare ska bli mer medvetna om dess genomförande och se fördelarna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillkännage tidsplanen för genomförandet av inremarknadsakten och att regelbundet offentliggöra konkreta framsteg för att EU:s medborgare ska bli mer medvetna om dess genomförande och se fördelarna.

Allmän utvärdering

Stärkandet av politiska ledarskap och partnerskap

| 7. | Europaparlamentet är övertygat om att en av de centrala utmaningarna vid nystarten för den inre marknaden består i att säkra ledarskap, engagemang och samordning från politiskt håll. Omfattande riktlinjer från högsta politiska nivå är helt avgörande för nystarten för den inre marknaden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är övertygat om att en av de centrala utmaningarna vid nystarten för den inre marknaden består i att säkra ledarskap, engagemang och samordning från politiskt håll. Omfattande riktlinjer från högsta politiska nivå är helt avgörande för nystarten för den inre marknaden.

| 8. | Europaparlamentet föreslår att kommissionens ordförande bör ges mandat att i nära samarbete med Europeiska rådets ordförande och de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna samordna och övervaka nystarten för den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionens ordförande och Europeiska rådets ordförande att nära samordna sina respektive åtgärder för att öka den ekonomiska tillväxten, konkurrenskraften, den sociala marknadsekonomin och hållbarheten i unionen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet föreslår att kommissionens ordförande bör ges mandat att i nära samarbete med Europeiska rådets ordförande och de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna samordna och övervaka nystarten för den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionens ordförande och Europeiska rådets ordförande att nära samordna sina respektive åtgärder för att öka den ekonomiska tillväxten, konkurrenskraften, den sociala marknadsekonomin och hållbarheten i unionen.

| 9. | Europaparlamentet framhåller sin och de nationella parlamentens stärkta roll enligt Lissabonfördraget. Parlamentets deltagande i lagstiftningsprocessen när det gäller frågor som rör den inre marknaden måste stärkas. De nationella parlamenten uppmuntras att vara delaktiga i arbetet med bestämmelserna för den inre marknaden under hela lagstiftningscykeln och delta i gemensam verksamhet med Europaparlamentet så att bättre synergier kan uppnås mellan dessa två parlamentariska nivåer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller sin och de nationella parlamentens stärkta roll enligt Lissabonfördraget. Parlamentets deltagande i lagstiftningsprocessen när det gäller frågor som rör den inre marknaden måste stärkas. De nationella parlamenten uppmuntras att vara delaktiga i arbetet med bestämmelserna för den inre marknaden under hela lagstiftningscykeln och delta i gemensam verksamhet med Europaparlamentet så att bättre synergier kan uppnås mellan dessa två parlamentariska nivåer.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens strategi, enligt vilken dialog och partnerskap ska utgöra en central del av den nya inre marknaden, och uppmanar samtliga aktörer till ökade insatser för att se till att denna strategi genomförs i praktiken, så att den inre marknaden fullt ut kan bidra till tillväxt och en marknadsekonomi med hög konkurrenskraft. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens strategi, enligt vilken dialog och partnerskap ska utgöra en central del av den nya inre marknaden, och uppmanar samtliga aktörer till ökade insatser för att se till att denna strategi genomförs i praktiken, så att den inre marknaden fullt ut kan bidra till tillväxt och en marknadsekonomi med hög konkurrenskraft.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med ordförandeskapet anordna ett årligt forum för den inre marknaden och därvid involvera berörda parter från EU-institutionerna, medlemsstaterna, det civila samhället och organisationer verksamma inom företagssektorn för att utvärdera framstegen när det gäller nystarten för den inre marknaden, utbyta bästa praxis och ta itu med de europeiska medborgarnas viktigaste angelägenheter. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att fortsätta att arbeta med att kartlägga de 20 viktigaste orsakerna till medborgarnas missnöje och frustration över hur den inre marknaden fungerar. Parlamentet föreslår att kommissionen skulle kunna utnyttja forumet för den inre marknaden för att redogöra för dessa problem och för lösningarna på de olika problemen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med ordförandeskapet anordna ett årligt forum för den inre marknaden och därvid involvera berörda parter från EU-institutionerna, medlemsstaterna, det civila samhället och organisationer verksamma inom företagssektorn för att utvärdera framstegen när det gäller nystarten för den inre marknaden, utbyta bästa praxis och ta itu med de europeiska medborgarnas viktigaste angelägenheter. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att fortsätta att arbeta med att kartlägga de 20 viktigaste orsakerna till medborgarnas missnöje och frustration över hur den inre marknaden fungerar. Parlamentet föreslår att kommissionen skulle kunna utnyttja forumet för den inre marknaden för att redogöra för dessa problem och för lösningarna på de olika problemen.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaternas regeringar att ta egenansvar för nystarten för den inre marknaden. Parlamentet välkomnar de initiativ som medlemsstaterna tagit i syfte att uppnå bästa möjliga metoder för att hantera direktiven om den inre marknaden när det gäller att förbättra samordningen, skapa strukturer för incitament och öka införlivandets politiska betydelse. Parlamentet anser att det i diskussionerna om den nya lagstiftningens prioriteringar är mycket viktigt att öka uppmärksamheten på och incitamenten för ett korrekt införlivande i tid, en korrekt tillämpning och en bättre efterlevnad av lagstiftningen för den inre marknaden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaternas regeringar att ta egenansvar för nystarten för den inre marknaden. Parlamentet välkomnar de initiativ som medlemsstaterna tagit i syfte att uppnå bästa möjliga metoder för att hantera direktiven om den inre marknaden när det gäller att förbättra samordningen, skapa strukturer för incitament och öka införlivandets politiska betydelse. Parlamentet anser att det i diskussionerna om den nya lagstiftningens prioriteringar är mycket viktigt att öka uppmärksamheten på och incitamenten för ett korrekt införlivande i tid, en korrekt tillämpning och en bättre efterlevnad av lagstiftningen för den inre marknaden.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att bestämmelserna för den inre marknaden ofta genomförs av lokala och regionala myndigheter. Parlamentet betonar att regionala och lokala myndigheter i större mån än tidigare bör involveras i uppbyggnaden av den inre marknaden, i enlighet med principerna om subsidiaritet och partnerskap, under alla skeden av beslutsgången. För att betona denna decentraliserade strategi föreslår parlamentet att en territoriell pakt för lokala och regionala myndigheter i fråga om Europa 2020-strategin ingås i varje medlemsstat, i syfte att åstadkomma ett större egenansvar i samband med genomförandet av Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att bestämmelserna för den inre marknaden ofta genomförs av lokala och regionala myndigheter. Parlamentet betonar att regionala och lokala myndigheter i större mån än tidigare bör involveras i uppbyggnaden av den inre marknaden, i enlighet med principerna om subsidiaritet och partnerskap, under alla skeden av beslutsgången. För att betona denna decentraliserade strategi föreslår parlamentet att en territoriell pakt för lokala och regionala myndigheter i fråga om Europa 2020-strategin ingås i varje medlemsstat, i syfte att åstadkomma ett större egenansvar i samband med genomförandet av Europa 2020-strategin.

| 14. | Europaparlamentet anser att ”de goda styrelseformerna” på den inre marknaden måste respektera funktionen hos de två rådgivande institutionerna på europeisk nivå – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – liksom funktionen hos arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att ”de goda styrelseformerna” på den inre marknaden måste respektera funktionen hos de två rådgivande institutionerna på europeisk nivå – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – liksom funktionen hos arbetsmarknadens parter.

| 15. | Europaparlamentet framhåller att en dialog med arbetsmarknadens parter och med det civila samhället är av yttersta vikt när det gäller att återställa förtroendet för den inre marknaden. Parlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram nya och djärva idéer om hur denna dialog skulle kunna förbättras i praktiken. Arbetsmarknadens parter bör involveras och höras i fråga om all relevant lagstiftning för den inre marknaden som berör arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet framhåller att en dialog med arbetsmarknadens parter och med det civila samhället är av yttersta vikt när det gäller att återställa förtroendet för den inre marknaden. Parlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram nya och djärva idéer om hur denna dialog skulle kunna förbättras i praktiken. Arbetsmarknadens parter bör involveras och höras i fråga om all relevant lagstiftning för den inre marknaden som berör arbetsmarknaden.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att verka för en öppen, insynsvänlig och kontinuerlig dialog med det civila samhället och att stärka denna dialog. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att verka för en öppen, insynsvänlig och kontinuerlig dialog med det civila samhället och att stärka denna dialog.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en grönbok om riktlinjer för EU-institutionernas samråd med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället och att därvid se till att samråden blir breda och ömsesidiga samt skapar ett mervärde med tanke på den föreslagna politiken. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en grönbok om riktlinjer för EU-institutionernas samråd med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället och att därvid se till att samråden blir breda och ömsesidiga samt skapar ett mervärde med tanke på den föreslagna politiken.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i mesta möjliga mån anpassa dialogen och kommunikationen till vanliga medborgares behov, exempelvis genom att göra alla sina offentliga samråd tillgängliga på samtliga officiella EU-språk eller genom att uttrycka sig på ett sätt som alla förstår. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i mesta möjliga mån anpassa dialogen och kommunikationen till vanliga medborgares behov, exempelvis genom att göra alla sina offentliga samråd tillgängliga på samtliga officiella EU-språk eller genom att uttrycka sig på ett sätt som alla förstår.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att inleda en informations- och upplysningskampanj om den inre marknadens beskaffenhet och de mål som ställts upp för att stärka dess dynamik i upprätthållandet av den sociala och territoriella sammanhållningen. Parlamentet betonar att denna informationskampanj måste främja att varje medborgare, arbetstagare och konsument i högre grad – och baserat på en högre kunskapsnivå – deltar i förverkligandet av en konkurrensutsatt, rättvis och balanserad marknad. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att inleda en informations- och upplysningskampanj om den inre marknadens beskaffenhet och de mål som ställts upp för att stärka dess dynamik i upprätthållandet av den sociala och territoriella sammanhållningen. Parlamentet betonar att denna informationskampanj måste främja att varje medborgare, arbetstagare och konsument i högre grad – och baserat på en högre kunskapsnivå – deltar i förverkligandet av en konkurrensutsatt, rättvis och balanserad marknad.

| 20. | Europaparlamentet anser att användningen av de nya samarbetsverktygen och strategierna för webb 2.0 utgör en möjlighet att uppnå en mer öppen, ansvarsfull, lyhörd och effektiv styrning av den inre marknaden. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att användningen av de nya samarbetsverktygen och strategierna för webb 2.0 utgör en möjlighet att uppnå en mer öppen, ansvarsfull, lyhörd och effektiv styrning av den inre marknaden.

Regleringen av den inre marknaden

| 21. | Europaparlamentet anser att enskilda medlemsstaters initiativ inte kan bli verkningsfulla utan en samordnad insats på EU-nivå och att det därför är av grundläggande betydelse att EU har en tydlig gemensam ståndpunkt och agerar gemensamt. Parlamentet anser att solidaritet, som ligger till grund för den europeiska sociala ekonomin, och samordning av nationella lösningar har varit avgörande när det gällt att undvika att enskilda medlemsstater vidtar kortsiktiga protektionistiska åtgärder. Parlamentet är oroat över att en återupplivad ekonomisk protektionism på det nationella planet högst sannolikt kommer att leda till att den inre marknaden splittras och att konkurrenskraften minskar, och en sådan protektionism måste därför undvikas. Parlamentet är också oroat över att den aktuella ekonomiska och finansiella krisen skulle kunna användas som ett skäl till att återuppliva protektionistiska åtgärder i olika medlemsstater. Den ekonomiska nedgången kräver i stället en gemensam skyddsmekanism. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att enskilda medlemsstaters initiativ inte kan bli verkningsfulla utan en samordnad insats på EU-nivå och att det därför är av grundläggande betydelse att EU har en tydlig gemensam ståndpunkt och agerar gemensamt. Parlamentet anser att solidaritet, som ligger till grund för den europeiska sociala ekonomin, och samordning av nationella lösningar har varit avgörande när det gällt att undvika att enskilda medlemsstater vidtar kortsiktiga protektionistiska åtgärder. Parlamentet är oroat över att en återupplivad ekonomisk protektionism på det nationella planet högst sannolikt kommer att leda till att den inre marknaden splittras och att konkurrenskraften minskar, och en sådan protektionism måste därför undvikas. Parlamentet är också oroat över att den aktuella ekonomiska och finansiella krisen skulle kunna användas som ett skäl till att återuppliva protektionistiska åtgärder i olika medlemsstater. Den ekonomiska nedgången kräver i stället en gemensam skyddsmekanism.

| 22. | Europaparlamentet anser att framsteg på den inre marknaden inte bör utgå från den minsta gemensamma nämnaren. Kommissionen uppmuntras därför att ta ledningen och lägga fram djärva förslag. Medlemsstaterna uppmuntras att använda metoden för ett fördjupat samarbete på områden där det inte är möjligt att nå en överenskommelse mellan 27 länder. Parlamentet konstaterar att andra länder skulle kunna delta i dessa pionjärinitiativ i ett senare skede. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att framsteg på den inre marknaden inte bör utgå från den minsta gemensamma nämnaren. Kommissionen uppmuntras därför att ta ledningen och lägga fram djärva förslag. Medlemsstaterna uppmuntras att använda metoden för ett fördjupat samarbete på områden där det inte är möjligt att nå en överenskommelse mellan 27 länder. Parlamentet konstaterar att andra länder skulle kunna delta i dessa pionjärinitiativ i ett senare skede.

| 23. | Europaparlamentet anser att den inre marknadens effektivitet och legitimitet på ett övergripande plan lider av den komplexa styrningen av den inre marknaden. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att den inre marknadens effektivitet och legitimitet på ett övergripande plan lider av den komplexa styrningen av den inre marknaden.

| 24. | Europaparlamentet betonar att man i högre grad bör uppmärksamma EU-lagstiftningens kvalitet och tydlighet, i syfte att göra det lättare för medlemsstaterna att genomföra bestämmelserna för den inre marknaden. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att man i högre grad bör uppmärksamma EU-lagstiftningens kvalitet och tydlighet, i syfte att göra det lättare för medlemsstaterna att genomföra bestämmelserna för den inre marknaden.

| 25. | Europaparlamentet anser att användningen av förordningar i stället för direktiv i tillämpliga fall skulle bidra till tydligare lagstiftning och minska de kostnader som införlivandet medför. Kommissionen uppmanas att utveckla en mer riktad strategi när man väljer lagstiftningsinstrument, baserat på den rättsliga och innehållsmässiga karaktären hos de bestämmelser som ska genomföras och med respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att användningen av förordningar i stället för direktiv i tillämpliga fall skulle bidra till tydligare lagstiftning och minska de kostnader som införlivandet medför. Kommissionen uppmanas att utveckla en mer riktad strategi när man väljer lagstiftningsinstrument, baserat på den rättsliga och innehållsmässiga karaktären hos de bestämmelser som ska genomföras och med respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 26. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och rådet att intensifiera sina ansträngningar att genomföra strategin för smart lagstiftning för att ytterligare höja lagstiftningens kvalitet, dock med samtidig respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och rådet att intensifiera sina ansträngningar att genomföra strategin för smart lagstiftning för att ytterligare höja lagstiftningens kvalitet, dock med samtidig respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att, i syfte att göra lagstiftningen effektivare och under medverkan av berörda parter, fortsätta med oberoende förhands- och efterhandskontroller av lagstiftningen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att, i syfte att göra lagstiftningen effektivare och under medverkan av berörda parter, fortsätta med oberoende förhands- och efterhandskontroller av lagstiftningen.

| 28. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen systematiserar och förbättrar testet för små och medelstora företag genom att ta hänsyn till företagens olika villkor så att man kan bedöma lagstiftningsförslagens konsekvenser för dessa företag. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen systematiserar och förbättrar testet för små och medelstora företag genom att ta hänsyn till företagens olika villkor så att man kan bedöma lagstiftningsförslagens konsekvenser för dessa företag.

| 29. | Europaparlamentet anser att jämförelsetabeller bidrar till ett bättre införlivande av bestämmelserna för den inre marknaden och till att det blir betydligt lättare att efterleva dessa bestämmelser. Medlemsstaterna uppmanas eftertryckligen att sammanställa och offentliggöra jämförelsetabeller för all lagstiftning för den inre marknaden. Parlamentet framhåller att det i framtiden eventuellt inte kommer att på föredragningslistan för sammanträdesperioden föra upp betänkanden om kompromisstexter som överenskommits med rådet om jämförelsetabeller saknas. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att jämförelsetabeller bidrar till ett bättre införlivande av bestämmelserna för den inre marknaden och till att det blir betydligt lättare att efterleva dessa bestämmelser. Medlemsstaterna uppmanas eftertryckligen att sammanställa och offentliggöra jämförelsetabeller för all lagstiftning för den inre marknaden. Parlamentet framhåller att det i framtiden eventuellt inte kommer att på föredragningslistan för sammanträdesperioden föra upp betänkanden om kompromisstexter som överenskommits med rådet om jämförelsetabeller saknas.

Administrativa mekanismer för samordning, problemlösning och informationsspridning

| 30. | Europaparlamentet ställer sig bakom de förslag i inremarknadsakten som syftar till att i ytterligare grad utveckla det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna, inklusive utvidgningen av informationssystemet för den inre marknaden så att det kommer att omfatta andra relevanta lagstiftningsområden under beaktande av systemets säkerhet och användbarhet. Kommissionen uppmanas att stödja medlemsstaterna genom att förse dem med utbildning och vägledning. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet ställer sig bakom de förslag i inremarknadsakten som syftar till att i ytterligare grad utveckla det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna, inklusive utvidgningen av informationssystemet för den inre marknaden så att det kommer att omfatta andra relevanta lagstiftningsområden under beaktande av systemets säkerhet och användbarhet. Kommissionen uppmanas att stödja medlemsstaterna genom att förse dem med utbildning och vägledning.

| 31. | Europaparlamentet anser att lokala och regionala myndigheter skulle kunna delta i utvecklandet och utvidgningen av informationssystemet för den inre marknaden efter en grundlig utvärdering av vilka fördelar och nackdelar en sådan utvidgning av systemet skulle kunna innebära. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att lokala och regionala myndigheter skulle kunna delta i utvecklandet och utvidgningen av informationssystemet för den inre marknaden efter en grundlig utvärdering av vilka fördelar och nackdelar en sådan utvidgning av systemet skulle kunna innebära.

| 32. | Europaparlamentet betonar vikten av bättre kommunikation och utbyggnaden av informationssystemet för den inre marknaden eftersom det är en nödvändig förutsättning för att man ska kunna förse i synnerhet de små och medelstora företagen med klar och tydlig information om den inre marknaden. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar vikten av bättre kommunikation och utbyggnaden av informationssystemet för den inre marknaden eftersom det är en nödvändig förutsättning för att man ska kunna förse i synnerhet de små och medelstora företagen med klar och tydlig information om den inre marknaden.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att samarbeta med medlemsstaterna för att befästa och stärka informella problemlösningsverktyg som Solvit, projektet EU Pilot och europeiska informationscentrum för konsumenter. Kommissionen uppmanas att utforma en färdplan för utvecklingen och sammankopplingen av olika problemlösningsverktyg för att garantera effektivitet och användarvänlighet och för att onödiga överlappningar ska kunna undvikas. Medlemsstaterna uppmanas att förse dessa problemlösningsverktyg med tillräckliga resurser. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att samarbeta med medlemsstaterna för att befästa och stärka informella problemlösningsverktyg som Solvit, projektet EU Pilot och europeiska informationscentrum för konsumenter. Kommissionen uppmanas att utforma en färdplan för utvecklingen och sammankopplingen av olika problemlösningsverktyg för att garantera effektivitet och användarvänlighet och för att onödiga överlappningar ska kunna undvikas. Medlemsstaterna uppmanas att förse dessa problemlösningsverktyg med tillräckliga resurser.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidareutveckla och främja webbplatsen Ditt Europa så att den blir en samlad webbplats för all den information och alla de hjälptjänster som medborgarna och företagen behöver för att kunna utöva sina rättigheter på den inre marknaden. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidareutveckla och främja webbplatsen Ditt Europa så att den blir en samlad webbplats för all den information och alla de hjälptjänster som medborgarna och företagen behöver för att kunna utöva sina rättigheter på den inre marknaden.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla system med en enda kontaktpunkt enligt tjänstedirektivet så att de blir användarvänliga och lättillgängliga e-förvaltningsportaler där företag kan få tillgång till all nödvändig information på de relevanta EU-språken, hantera alla formaliteter och slutföra nödvändiga förfaranden på elektronisk väg så att de kan tillhandahålla sina tjänster i respektive medlemsstat. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla system med en enda kontaktpunkt enligt tjänstedirektivet så att de blir användarvänliga och lättillgängliga e-förvaltningsportaler där företag kan få tillgång till all nödvändig information på de relevanta EU-språken, hantera alla formaliteter och slutföra nödvändiga förfaranden på elektronisk väg så att de kan tillhandahålla sina tjänster i respektive medlemsstat.

| 36. | Europaparlamentet framhåller den viktiga funktion som nätverket Eures fyller när det gäller att underlätta fri rörlighet för arbetstagare inom EU och säkra ett nära samarbete mellan nationella arbetsförmedlingar. Medlemsstaterna uppmanas att göra allmänheten mer medveten om denna användbara tjänst så att fler EU-medborgare till fullo kan dra nytta av anställningsmöjligheter runtom i EU. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet framhåller den viktiga funktion som nätverket Eures fyller när det gäller att underlätta fri rörlighet för arbetstagare inom EU och säkra ett nära samarbete mellan nationella arbetsförmedlingar. Medlemsstaterna uppmanas att göra allmänheten mer medveten om denna användbara tjänst så att fler EU-medborgare till fullo kan dra nytta av anställningsmöjligheter runtom i EU.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar de nationella parlamenten, de regionala och lokala myndigheterna och arbetsmarknadens parter att delta aktivt i arbetet med att sprida information om fördelarna med den inre marknaden. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar de nationella parlamenten, de regionala och lokala myndigheterna och arbetsmarknadens parter att delta aktivt i arbetet med att sprida information om fördelarna med den inre marknaden.

Införlivande och efterlevnad

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöva alla sina befogenheter enligt fördragen för att förbättra införlivandet, tillämpningen och efterlevnaden av bestämmelserna för den inre marknaden till förmån för de europeiska medborgarna, konsumenterna och företagen. Medlemsstaterna uppmanas att öka sina ansträngningar att fullt ut och på ett korrekt sätt genomföra bestämmelserna för den inre marknaden. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöva alla sina befogenheter enligt fördragen för att förbättra införlivandet, tillämpningen och efterlevnaden av bestämmelserna för den inre marknaden till förmån för de europeiska medborgarna, konsumenterna och företagen. Medlemsstaterna uppmanas att öka sina ansträngningar att fullt ut och på ett korrekt sätt genomföra bestämmelserna för den inre marknaden.

| 39. | Europaparlamentet anser att överträdelseförfaranden även i fortsättningen är ett nyckelverktyg för en väl fungerade inre marknad men understryker att andra, mindre tidskrävande och omständliga instrument bör övervägas som komplement. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att överträdelseförfaranden även i fortsättningen är ett nyckelverktyg för en väl fungerade inre marknad men understryker att andra, mindre tidskrävande och omständliga instrument bör övervägas som komplement.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte låta sig påverkas av politiska ingripanden och att omedelbart inleda överträdelseförfaranden i fall där de mekanismer för problemlösning som föregår ett eventuellt överträdelseförfarande inte lett till önskade resultat. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte låta sig påverkas av politiska ingripanden och att omedelbart inleda överträdelseförfaranden i fall där de mekanismer för problemlösning som föregår ett eventuellt överträdelseförfarande inte lett till önskade resultat.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att domstolens rådande rättspraxis öppnar för nya scenarier vad avser kommissionens möjligheter att hantera allmänna och strukturella överträdelser som medlemsstaterna gjort sig skyldiga till i samband med bestämmelserna för den inre marknaden. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet konstaterar att domstolens rådande rättspraxis öppnar för nya scenarier vad avser kommissionens möjligheter att hantera allmänna och strukturella överträdelser som medlemsstaterna gjort sig skyldiga till i samband med bestämmelserna för den inre marknaden.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till fullo utnyttja de ändringar som införts genom artikel 260 i EUF-fördraget och som syftar till att förenkla och påskynda tillämpningen av ekonomiska påföljder inom ramen för överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till fullo utnyttja de ändringar som införts genom artikel 260 i EUF-fördraget och som syftar till att förenkla och påskynda tillämpningen av ekonomiska påföljder inom ramen för överträdelseförfaranden.

| 43. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör spela en aktivare roll i frågor som rör efterlevnaden av bestämmelserna för den inre marknaden genom en mer systematisk och oberoende övervakning så att överträdelseförfaranden kan påskyndas och underlättas. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör spela en aktivare roll i frågor som rör efterlevnaden av bestämmelserna för den inre marknaden genom en mer systematisk och oberoende övervakning så att överträdelseförfaranden kan påskyndas och underlättas.

| 44. | Europaparlamentet beklagar att det i alltför många fall tar lång tid innan överträdelseförfaranden avslutas eller talan väcks inför domstolen. Kommissionen uppmanas att ange 12 månader som riktmärke för den genomsnittliga tid som det som längst ska ta att genomföra överträdelseförfaranden, från den tidpunkt då de inleds till den tidpunkt då begäran översänds till domstolen. Parlamentet beklagar djupt att sådana förfaranden inte direkt berör de EU-medborgare och de personer bosatta inom EU som kan ha drabbats av bristfällig efterlevnad av unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet beklagar att det i alltför många fall tar lång tid innan överträdelseförfaranden avslutas eller talan väcks inför domstolen. Kommissionen uppmanas att ange 12 månader som riktmärke för den genomsnittliga tid som det som längst ska ta att genomföra överträdelseförfaranden, från den tidpunkt då de inleds till den tidpunkt då begäran översänds till domstolen. Parlamentet beklagar djupt att sådana förfaranden inte direkt berör de EU-medborgare och de personer bosatta inom EU som kan ha drabbats av bristfällig efterlevnad av unionslagstiftningen.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på ett bättre sätt informera öppet om pågående överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på ett bättre sätt informera öppet om pågående överträdelseförfaranden.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett riktmärke för medlemsstaternas efterlevnad av domstolens beslut. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett riktmärke för medlemsstaternas efterlevnad av domstolens beslut.

| 47. | Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ att ytterligare förbättra användningen av alternativ tvistlösning, i syfte att i nationella och gränsöverskridande tvister vid köp – även köp som gjorts via Internet – erbjuda konsumenter och företag snabb och effektiv tillgång till enkla och billiga uppgörelser utanför domstolarna. Parlamentet välkomnar det samråd som kommissionen inlett, men framhåller samtidigt att det krävs bättre information till medborgarna om att sådana alternativa tvistlösningsmekanismer finns att tillgå. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ att ytterligare förbättra användningen av alternativ tvistlösning, i syfte att i nationella och gränsöverskridande tvister vid köp – även köp som gjorts via Internet – erbjuda konsumenter och företag snabb och effektiv tillgång till enkla och billiga uppgörelser utanför domstolarna. Parlamentet välkomnar det samråd som kommissionen inlett, men framhåller samtidigt att det krävs bättre information till medborgarna om att sådana alternativa tvistlösningsmekanismer finns att tillgå.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att även inrikta sig på förebyggande av tvister, exempelvis genom kraftfullare åtgärder för att förhindra otillbörliga affärsmetoder. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att även inrikta sig på förebyggande av tvister, exempelvis genom kraftfullare åtgärder för att förhindra otillbörliga affärsmetoder.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att inleda ett offentligt samråd om en europeisk strategi för kollektiv prövning, och motsätter sig införandet av ett förfarande för kollektiv prövning som är i linje med USA:s modell, vilken omfattar starka ekonomiska incitament för att inleda domstolsförfaranden i fall som inte förtjänar att tas upp till prövning. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att inleda ett offentligt samråd om en europeisk strategi för kollektiv prövning, och motsätter sig införandet av ett förfarande för kollektiv prövning som är i linje med USA:s modell, vilken omfattar starka ekonomiska incitament för att inleda domstolsförfaranden i fall som inte förtjänar att tas upp till prövning.

| 50. | Europaparlamentet anser att alla förslag om kollektiv prövning av brott mot konkurrenslagstiftningen måste respektera parlamentets ståndpunkt i frågan, vilken uttrycks i resolutionen av den 26 mars 2009 om skadeståndstalan vid brott mot EG:s antitrustregler. Parlamentet insisterar på att involveras i antagandet av alla sådana rättsakter genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet och uppmanar kommissionen att i mer allmänna termer tänka över frågan om miniminormer för rätten till skadestånd i samband med brott mot unionsrätten. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att alla förslag om kollektiv prövning av brott mot konkurrenslagstiftningen måste respektera parlamentets ståndpunkt i frågan, vilken uttrycks i resolutionen av den 26 mars 2009 om skadeståndstalan vid brott mot EG:s antitrustregler. Parlamentet insisterar på att involveras i antagandet av alla sådana rättsakter genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet och uppmanar kommissionen att i mer allmänna termer tänka över frågan om miniminormer för rätten till skadestånd i samband med brott mot unionsrätten.

Kontroll, utvärdering och modernisering

| 51. | Europaparlamentet stöder en fokuserad och evidensbaserad strategi för kontroll och utvärdering av marknaden. Kommissionen uppmanas att fortsätta utveckla sina verktyg för kontroll av marknaden, t.ex. mekanismen för tidig varning i tjänstedirektivet, genom att förbättra metoderna, indikatorerna och systemen för datainsamling, med full respekt för principerna om praktisk genomförbarhet och kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet stöder en fokuserad och evidensbaserad strategi för kontroll och utvärdering av marknaden. Kommissionen uppmanas att fortsätta utveckla sina verktyg för kontroll av marknaden, t.ex. mekanismen för tidig varning i tjänstedirektivet, genom att förbättra metoderna, indikatorerna och systemen för datainsamling, med full respekt för principerna om praktisk genomförbarhet och kostnadseffektivitet.

| 52. | Europaparlamentet framhåller behovet av en snabbare och tydligare utvärdering av hur långt medlemsstaterna har kommit i genomförandet av all lagstiftning för den inre marknaden. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet framhåller behovet av en snabbare och tydligare utvärdering av hur långt medlemsstaterna har kommit i genomförandet av all lagstiftning för den inre marknaden.

| 53. | Europaparlamentet framhåller den ömsesidiga utvärderingen i tjänstedirektivet som ett innovativt sätt att utnyttja inbördes påtryckningar för att förbättra införlivandekvaliteten. Parlamentet ställer sig bakom att man, om lämpligt, tillämpar ömsesidig utvärdering på andra områden, t.ex. den fria rörligheten för varor. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet framhåller den ömsesidiga utvärderingen i tjänstedirektivet som ett innovativt sätt att utnyttja inbördes påtryckningar för att förbättra införlivandekvaliteten. Parlamentet ställer sig bakom att man, om lämpligt, tillämpar ömsesidig utvärdering på andra områden, t.ex. den fria rörligheten för varor.

| 54. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att regelbundet se över de nationella bestämmelser och förfaranden som påverkar den fria rörligheten för tjänster och varor för att förenkla och modernisera de nationella bestämmelserna och eliminera överlappningar. Parlamentet anser att den granskning av nationell lagstiftning som tillämpas i samband med genomförandet av tjänstedirektivet skulle kunna vara ett effektivt verktyg för att eliminera överlappningar och onödiga nationella hinder för den fria rörligheten även inom andra områden. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att regelbundet se över de nationella bestämmelser och förfaranden som påverkar den fria rörligheten för tjänster och varor för att förenkla och modernisera de nationella bestämmelserna och eliminera överlappningar. Parlamentet anser att den granskning av nationell lagstiftning som tillämpas i samband med genomförandet av tjänstedirektivet skulle kunna vara ett effektivt verktyg för att eliminera överlappningar och onödiga nationella hinder för den fria rörligheten även inom andra områden.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att stödja den offentliga sektorns insatser för att införa innovativa synsätt, utnyttja nya tekniker och förfaranden och sprida bästa praxis inom de offentliga förvaltningarna, vilket kommer att minska byråkratin och främja en medborgarvänlig politik. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att stödja den offentliga sektorns insatser för att införa innovativa synsätt, utnyttja nya tekniker och förfaranden och sprida bästa praxis inom de offentliga förvaltningarna, vilket kommer att minska byråkratin och främja en medborgarvänlig politik.

Nyckelprioriteringar

| 56. | Europaparlamentet anser att Europeiska rådet varje vår baserat på en kontrollprocess bör utvärdera situationen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att Europeiska rådet varje vår baserat på en kontrollprocess bör utvärdera situationen på den inre marknaden.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en grönbok om riktlinjer för EU-institutionernas samråd med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället och att därvid se till att dessa samråd blir breda, ömsesidiga och öppna samt skapar ett mervärde med tanke på den föreslagna politiken. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en grönbok om riktlinjer för EU-institutionernas samråd med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället och att därvid se till att dessa samråd blir breda, ömsesidiga och öppna samt skapar ett mervärde med tanke på den föreslagna politiken.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att sammanställa och offentliggöra jämförelsetabeller för all lagstiftning för den inre marknaden. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att sammanställa och offentliggöra jämförelsetabeller för all lagstiftning för den inre marknaden.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att minska eftersläpningen med införlivandet av direktivet om den inre marknaden så att den senast i slutet av 2012 kommer att uppgå till 0,5 procent utebliven lagstiftning och 0,5 procent inkorrekt införlivad lagstiftning. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att minska eftersläpningen med införlivandet av direktivet om den inre marknaden så att den senast i slutet av 2012 kommer att uppgå till 0,5 procent utebliven lagstiftning och 0,5 procent inkorrekt införlivad lagstiftning.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2011 lägga fram ett lagstiftningsförslag om användningen av alternativ tvistlösning i EU, och understryker hur viktigt det är att det antas utan dröjsmål. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2011 lägga fram ett lagstiftningsförslag om användningen av alternativ tvistlösning i EU, och understryker hur viktigt det är att det antas utan dröjsmål.

*

* *

| 61. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 187 E, 24.7.2008, s, 80.

(2)  EUT L 176, 7.7.2009, s. 17.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2010)0186.

(4)  EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 25.

(5)  EUT C 8 E, 14.1.2010, s. 7.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/59

---

Onsdagen den 6 april 2011En inre marknad för européer

P7_TA(2011)0145

Europaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om en inre marknad för européer (2010/2278(INI))

2012/C 296 E/09

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, vilken införlivats i fördragen genom artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, vilken införlivats i fördragen genom artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 26 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), där det står att ”[d]en inre marknaden ska omfatta ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs i enlighet med bestämmelserna i fördragen”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 26 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), där det står att ”[d]en inre marknaden ska omfatta ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs i enlighet med bestämmelserna i fördragen”,

| — | med beaktande av artikel 3.3 i EU-fördraget, där det står att unionen ska verka för ”en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas, samt [för] en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3.3 i EU-fördraget, där det står att unionen ska verka för ”en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas, samt [för] en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö”,

| — | med beaktande av artikel 9 i EUF-fördraget, där det anges att ”unionen vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet [ska] beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i EUF-fördraget, där det anges att ”unionen vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet [ska] beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor”,

| — | med beaktande av artikel 11 i EUF-fördraget, där det står att ”miljöskyddskraven ska integreras i utformningen och genomförandet av unionens politik och verksamhet, särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11 i EUF-fördraget, där det står att ”miljöskyddskraven ska integreras i utformningen och genomförandet av unionens politik och verksamhet, särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling”,

| — | med beaktande av artikel 12 i EUF-fördraget, där det står att ”konsumentskyddskraven ska beaktas när unionens övriga politik och verksamhet utformas och genomförs”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 12 i EUF-fördraget, där det står att ”konsumentskyddskraven ska beaktas när unionens övriga politik och verksamhet utformas och genomförs”,

| — | med beaktande av artikel 14 i EUF-fördraget och protokoll 26 till det fördraget om tjänster av allmänt (ekonomiskt) intresse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 14 i EUF-fördraget och protokoll 26 till det fördraget om tjänster av allmänt (ekonomiskt) intresse,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europeiska rådet med titeln ”Europa 2020: en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europeiska rådet med titeln ”Europa 2020: en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (KOM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”På väg mot en inre marknadsakt. Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi” (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”På väg mot en inre marknadsakt. Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi” (KOM(2010)0608),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”En agenda för EU-medborgarna – EU ska visa resultat” (KOM(2006)0211), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”En agenda för EU-medborgarna – EU ska visa resultat” (KOM(2006)0211),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om en inre marknad för framtidens Europa (KOM(2007)0724) och kommissionens arbetsdokument med titeln ”The single market: review of achievements” (SEK(2007)1521), parlamentets resolution av den 4 september 2007 om översynen av den inre marknaden (1) och kommissionens arbetsdokument ”The single market review: one year on” (SEK(2008)3064), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om en inre marknad för framtidens Europa (KOM(2007)0724) och kommissionens arbetsdokument med titeln ”The single market: review of achievements” (SEK(2007)1521), parlamentets resolution av den 4 september 2007 om översynen av den inre marknaden (1) och kommissionens arbetsdokument ”The single market review: one year on” (SEK(2008)3064),

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden med titlarna ”Möjligheter, tillgång och solidaritet: mot en ny samhällsvision för tjugohundratalets Europa” (KOM(2007)0726) och ”Tjänster av allmänt intresse, däribland sociala tjänster av allmänt intresse – ett nytt europeiskt åtagande” (KOM(2007)0725) och parlamentets resolution av den 27 september 2006 om kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden med titlarna ”Möjligheter, tillgång och solidaritet: mot en ny samhällsvision för tjugohundratalets Europa” (KOM(2007)0726) och ”Tjänster av allmänt intresse, däribland sociala tjänster av allmänt intresse – ett nytt europeiskt åtagande” (KOM(2007)0725) och parlamentets resolution av den 27 september 2006 om kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse (2),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 29 juni 2009 om åtgärder för att förbättra den inre marknadens funktion (3) och kommissionens rekommendation av den 12 juli 2004 om införlivande med nationell lagstiftning av direktiv som rör den inre marknaden (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 29 juni 2009 om åtgärder för att förbättra den inre marknadens funktion (3) och kommissionens rekommendation av den 12 juli 2004 om införlivande med nationell lagstiftning av direktiv som rör den inre marknaden (4),

| — | med beaktande av resultattavlan för den inre marknaden från juli 2009 (SEK(2009)1007) och parlamentets resolutioner av den 9 mars 2010 (5) och den 23 september 2008 om resultattavlan för den inre marknaden (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultattavlan för den inre marknaden från juli 2009 (SEK(2009)1007) och parlamentets resolutioner av den 9 mars 2010 (5) och den 23 september 2008 om resultattavlan för den inre marknaden (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén med titeln ”EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013 – Starkare konsumenter, högre välbefinnande för konsumenterna och ett effektivt konsumentskydd” och parlamentets resolution av den 20 maj 2008 om EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén med titeln ”EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013 – Starkare konsumenter, högre välbefinnande för konsumenterna och ett effektivt konsumentskydd” och parlamentets resolution av den 20 maj 2008 om EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013 (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 januari 2009 med titeln ”Övervakning av den inre marknadens konsekvenser för konsumenten: andra resultattavlan för konsumentmarknaderna” (KOM(2009)0025), och kommissionens arbetsdokument med titeln ”Second Consumer Markets Scoreboard” (SEK(2009)0076), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 januari 2009 med titeln ”Övervakning av den inre marknadens konsekvenser för konsumenten: andra resultattavlan för konsumentmarknaderna” (KOM(2009)0025), och kommissionens arbetsdokument med titeln ”Second Consumer Markets Scoreboard” (SEK(2009)0076),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2009 om tillsyn av konsumentregelverket (KOM(2009)0330) och kommissionens rapport av den 2 juli 2009 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (”förordningen om konsumentskyddssamarbete”) (KOM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2009 om tillsyn av konsumentregelverket (KOM(2009)0330) och kommissionens rapport av den 2 juli 2009 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (”förordningen om konsumentskyddssamarbete”) (KOM(2009)0336),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om gränsöverskridande e-handel mellan företag och konsumenter i EU (KOM(2009)0557), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om gränsöverskridande e-handel mellan företag och konsumenter i EU (KOM(2009)0557),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2010 om konsumentskydd (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2010 om konsumentskydd (8),

| — | med beaktande av professor Mario Montis rapport till kommissionen om att blåsa nytt liv i den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av professor Mario Montis rapport till kommissionen om att blåsa nytt liv i den inre marknaden,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2010 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2010 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen (10),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om Unga på väg (KOM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om Unga på väg (KOM(2010)0477),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 september 2010 om att genomföra den inre marknaden för e-handel (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 september 2010 om att genomföra den inre marknaden för e-handel (11),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Rapport om EU-medborgarskapet 2010: Att undanröja hindren för EU-medborgarnas möjligheter att utöva sina rättigheter” (KOM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Rapport om EU-medborgarskapet 2010: Att undanröja hindren för EU-medborgarnas möjligheter att utöva sina rättigheter” (KOM(2010)0603),

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, om hindren för EU:s inre marknad 2008 (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, om hindren för EU:s inre marknad 2008 (12),

| — | med beaktande av Solvits årsrapport för 2008 om Solvit-nätverkets utveckling och resultat (SEK(2009)0142), kommissionens arbetsdokument av den 8 maj 2008 med titeln ”Action plan on an integrated approach for providing single market assistance services to citizen and business” (SEK(2008)1882) och parlamentets resolution av den 9 mars 2010 om Solvit (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Solvits årsrapport för 2008 om Solvit-nätverkets utveckling och resultat (SEK(2009)0142), kommissionens arbetsdokument av den 8 maj 2008 med titeln ”Action plan on an integrated approach for providing single market assistance services to citizen and business” (SEK(2008)1882) och parlamentets resolution av den 9 mars 2010 om Solvit (13),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter, en förordning som syftar till att fastställa en övergripande ram med regler och principer för ackreditering och marknadskontroll (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter, en förordning som syftar till att fastställa en övergripande ram med regler och principer för ackreditering och marknadskontroll (14),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för framställningar (A7-0072/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för framställningar (A7-0072/2011), och av följande skäl:

| A. | En fungerande inre marknad är det viktigaste verktyget för att Europeiska unionen ska kunna uppnå sin fulla potential när det gäller konkurrenskraft, smart och hållbar tillväxt för alla, skapande av fler och bättre arbetstillfällen och lika villkor för alla företagsformer, säkerställande av lika rättigheter för samtliga EU-medborgare och stärkande av en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi. |
| --- | --- |

A.

En fungerande inre marknad är det viktigaste verktyget för att Europeiska unionen ska kunna uppnå sin fulla potential när det gäller konkurrenskraft, smart och hållbar tillväxt för alla, skapande av fler och bättre arbetstillfällen och lika villkor för alla företagsformer, säkerställande av lika rättigheter för samtliga EU-medborgare och stärkande av en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi.

| B. | Inremarknadsakten berör EU-medborgarna, som är aktiva aktörer i den europeiska ekonomin. |
| --- | --- |

B.

Inremarknadsakten berör EU-medborgarna, som är aktiva aktörer i den europeiska ekonomin.

| C. | Den inre marknaden kan inte enbart betraktas ur ett ekonomiskt perspektiv, utan måste betraktas som en del av en större rättslig ram som ger särskilda fundamentala rättigheter till medborgare, konsumenter, arbetstagare och företag, i synnerhet alla typer av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

C.

Den inre marknaden kan inte enbart betraktas ur ett ekonomiskt perspektiv, utan måste betraktas som en del av en större rättslig ram som ger särskilda fundamentala rättigheter till medborgare, konsumenter, arbetstagare och företag, i synnerhet alla typer av små och medelstora företag.

| D. | Alltför många hinder står i vägen för medborgare som vill studera eller arbeta i, eller bara flytta till, en annan medlemsstat eller handla över gränserna och för små och medelstora företag som vill etablera sig i en annan medlemsstat eller bedriva handel över gränserna. Dessa hinder orsakas bland annat av otillräckligt harmoniserade nationella lagar, begränsade möjligheter att överföra sociala trygghetsrättigheter samt överdrivet byråkratiskt krångel som i slutändan begränsar den fria rörligheten för personer, varor, tjänster och kapital inom EU. |
| --- | --- |

D.

Alltför många hinder står i vägen för medborgare som vill studera eller arbeta i, eller bara flytta till, en annan medlemsstat eller handla över gränserna och för små och medelstora företag som vill etablera sig i en annan medlemsstat eller bedriva handel över gränserna. Dessa hinder orsakas bland annat av otillräckligt harmoniserade nationella lagar, begränsade möjligheter att överföra sociala trygghetsrättigheter samt överdrivet byråkratiskt krångel som i slutändan begränsar den fria rörligheten för personer, varor, tjänster och kapital inom EU.

| E. | Fullbordandet av den inre marknaden kräver en helhetsvision för att ytterligare stärka den inre marknadens utveckling, vilket belystes i Monti-rapporten och i resolutionen om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare. Helhetsvisionen bör samla alla relevanta politikområden i ett enda strategiskt mål för den inre marknaden som inte bara omfattar konkurrenspolitiken, utan även bland annat näringsliv och konsumentskydd, energi, transport, digital utveckling, miljö, klimatförändringar, handel, regionalpolitik, rättvisa och medborgarskap, för att uppnå en hög grad av integration. |
| --- | --- |

E.

Fullbordandet av den inre marknaden kräver en helhetsvision för att ytterligare stärka den inre marknadens utveckling, vilket belystes i Monti-rapporten och i resolutionen om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare. Helhetsvisionen bör samla alla relevanta politikområden i ett enda strategiskt mål för den inre marknaden som inte bara omfattar konkurrenspolitiken, utan även bland annat näringsliv och konsumentskydd, energi, transport, digital utveckling, miljö, klimatförändringar, handel, regionalpolitik, rättvisa och medborgarskap, för att uppnå en hög grad av integration.

| F. | Den inre marknaden bör ge de europeiska konsumenterna fler valmöjligheter till lägre priser, framför allt för dem som bor i mer svårtillgängliga områden, t.ex. ö-, berg- och glesbygdsområden, och för dem som lider av nedsatt rörlighet. |
| --- | --- |

F.

Den inre marknaden bör ge de europeiska konsumenterna fler valmöjligheter till lägre priser, framför allt för dem som bor i mer svårtillgängliga områden, t.ex. ö-, berg- och glesbygdsområden, och för dem som lider av nedsatt rörlighet.

| G. | Det material som kommissionen offentliggör i tryck och på Internet är ofta antingen för abstrakt eller för komplicerat för att verkligen engagera medborgarna och nå en bred publik. |
| --- | --- |

G.

Det material som kommissionen offentliggör i tryck och på Internet är ofta antingen för abstrakt eller för komplicerat för att verkligen engagera medborgarna och nå en bred publik.

| H. | Det är viktigt att inremarknadsakten inte består av en uppsättning åtgärder som är isolerade från varandra, och att alla förslag tillsammans bidrar till att uppnå ett enhetligt mål. |
| --- | --- |

H.

Det är viktigt att inremarknadsakten inte består av en uppsättning åtgärder som är isolerade från varandra, och att alla förslag tillsammans bidrar till att uppnå ett enhetligt mål.

Inledning

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande med titeln ”På väg mot en inremarknadsakt” och framför allt dess kapitel II om att återställa förtroendet genom att placera EU-medborgarna i centrum för den inre marknaden, med 19 initiativ inriktade på EU-medborgarnas behov. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande med titeln ”På väg mot en inremarknadsakt” och framför allt dess kapitel II om att återställa förtroendet genom att placera EU-medborgarna i centrum för den inre marknaden, med 19 initiativ inriktade på EU-medborgarnas behov.

| 2. | Europaparlamentet anser att förslagen i meddelandet i allmänhet motsvarar parlamentets förväntningar, men att de måste stärkas ytterligare för att medborgarna ska hamna i centrum för projektet med den inre marknaden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att förslagen i meddelandet i allmänhet motsvarar parlamentets förväntningar, men att de måste stärkas ytterligare för att medborgarna ska hamna i centrum för projektet med den inre marknaden.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att man har delat upp meddelandet i tre kapitel som inriktas på EU-medborgarna, företagen och styrelseformer, i stället för att dela upp det utifrån sakfrågor. Parlamentet påpekar att den inre marknadens konkurrenskraft och dess erkännande bland medborgarna inte bör betraktas som oförenliga, utan som ömsesidigt stärkande mål. Parlamentet anser emellertid att de tre kapitlen i meddelandet är lika viktiga och hänger ihop, och att de bör behandlas konsekvent och med hänsyn tagen till de förslag som lämnats och de frågor som kommit till uttryck från intressenter på EU-nivå och i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar att man har delat upp meddelandet i tre kapitel som inriktas på EU-medborgarna, företagen och styrelseformer, i stället för att dela upp det utifrån sakfrågor. Parlamentet påpekar att den inre marknadens konkurrenskraft och dess erkännande bland medborgarna inte bör betraktas som oförenliga, utan som ömsesidigt stärkande mål. Parlamentet anser emellertid att de tre kapitlen i meddelandet är lika viktiga och hänger ihop, och att de bör behandlas konsekvent och med hänsyn tagen till de förslag som lämnats och de frågor som kommit till uttryck från intressenter på EU-nivå och i medlemsstaterna.

| 4. | Europaparlamentet är helt övertygat om att inremarknadsakten bör utgöras av ett konsekvent och välavvägt åtgärdspaket, i linje med andan i Grech-betänkandet (A7-0132/2010) och Monti-rapporten, som lägger grunden för ett Europa med ett mervärde för medborgarna och företagen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är helt övertygat om att inremarknadsakten bör utgöras av ett konsekvent och välavvägt åtgärdspaket, i linje med andan i Grech-betänkandet (A7-0132/2010) och Monti-rapporten, som lägger grunden för ett Europa med ett mervärde för medborgarna och företagen.

| 5. | Europaparlamentet hävdar att en nysatsning på och fördjupning av den inre marknaden är mycket viktiga inslag i EU:s strategier för att bekämpa effekterna av den finansiella och ekonomiska krisen, och som en del i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet hävdar att en nysatsning på och fördjupning av den inre marknaden är mycket viktiga inslag i EU:s strategier för att bekämpa effekterna av den finansiella och ekonomiska krisen, och som en del i Europa 2020-strategin.

| 6. | Europaparlamentet anser att EU-medborgarna ännu inte till fullo utnyttjat den inre marknadens potential inom många områden, däribland fri rörlighet för personer, varor och tjänster, och att det behövs nya incitament, särskilt för att garantera verklig geografisk rörlighet för arbetskraften inom hela Europa. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att EU-medborgarna ännu inte till fullo utnyttjat den inre marknadens potential inom många områden, däribland fri rörlighet för personer, varor och tjänster, och att det behövs nya incitament, särskilt för att garantera verklig geografisk rörlighet för arbetskraften inom hela Europa.

| 7. | Europaparlamentet anser att strategin för den inre marknaden bör stärka den sociala välfärden och arbetstagarnas rättigheter samt garantera rättvisa arbetsvillkor för samtliga EU-medborgare. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att strategin för den inre marknaden bör stärka den sociala välfärden och arbetstagarnas rättigheter samt garantera rättvisa arbetsvillkor för samtliga EU-medborgare.

| 8. | Europaparlamentet stöder kommissionens idé om att med anledning av inremarknadsakten inleda en övergripande och pragmatisk debatt i hela Europa om den inre marknadens fördelar och kostnader och uppmanar kommissionen att se till att de bestämmelser för den inre marknaden som minskar det administrativa trycket på medborgarna tillämpas på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet stöder kommissionens idé om att med anledning av inremarknadsakten inleda en övergripande och pragmatisk debatt i hela Europa om den inre marknadens fördelar och kostnader och uppmanar kommissionen att se till att de bestämmelser för den inre marknaden som minskar det administrativa trycket på medborgarna tillämpas på ett effektivt sätt.

| 9. | Europaparlamentet delar övertygelsen om att ett fullständigt genomförande av en europeisk inre marknad bör ligga till grund för slutförandet av den politiska och ekonomiska integrationsprocessen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet delar övertygelsen om att ett fullständigt genomförande av en europeisk inre marknad bör ligga till grund för slutförandet av den politiska och ekonomiska integrationsprocessen.

| 10. | Europaparlamentet framhåller i synnerhet kommissionens åtagande i detta meddelande att stödja nya strategier för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller i synnerhet kommissionens åtagande i detta meddelande att stödja nya strategier för hållbar utveckling.

| 11. | Europaparlamentet betonar att det inte bara är lagstiftningen om den inre marknaden som medlemsstaterna genomför bristfälligt utan även annan lagstiftning som påverkar EU medborgarnas och andra lagligen bosatta personers rättigheter. Medlemsstaterna uppmanas att sörja för ett bättre genomförande av framför allt direktivet om fri rörlighet (2004/38/EG). |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att det inte bara är lagstiftningen om den inre marknaden som medlemsstaterna genomför bristfälligt utan även annan lagstiftning som påverkar EU medborgarnas och andra lagligen bosatta personers rättigheter. Medlemsstaterna uppmanas att sörja för ett bättre genomförande av framför allt direktivet om fri rörlighet (2004/38/EG).

| 12. | Europaparlamentet anser att arbetet med att fullborda den inre marknaden måste inriktas på de frågor och rättigheter som berör medborgare, konsumenter, användare av offentliga tjänster samt företag och på att ge dem konkreta fördelar för att på så sätt återupprätta deras förtroende för den inre marknaden och göra dem mer medvetna om de möjligheter som den innebär. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att arbetet med att fullborda den inre marknaden måste inriktas på de frågor och rättigheter som berör medborgare, konsumenter, användare av offentliga tjänster samt företag och på att ge dem konkreta fördelar för att på så sätt återupprätta deras förtroende för den inre marknaden och göra dem mer medvetna om de möjligheter som den innebär.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att gå samman för att informera medborgarna om den inre marknaden och för att garantera att de känner till dess fördelar och att konsumenträttigheterna förstås och genomdrivs generellt. Parlamentet inser i detta avseende att det behövs bättre kommunikationsstrategier som verkligen engagerar majoriteten av medborgarna och även en omfattande och uppfinningsrik användning av modern teknik. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att gå samman för att informera medborgarna om den inre marknaden och för att garantera att de känner till dess fördelar och att konsumenträttigheterna förstås och genomdrivs generellt. Parlamentet inser i detta avseende att det behövs bättre kommunikationsstrategier som verkligen engagerar majoriteten av medborgarna och även en omfattande och uppfinningsrik användning av modern teknik.

| 14. | Europaparlamentet betonar att den inre marknaden för européer i första hand handlar om sysselsättning och om att skapa nya arbetstillfällen, och att det är avgörande att skapa ett klimat där företag och medborgare fullt ut kan utöva sina rättigheter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att den inre marknaden för européer i första hand handlar om sysselsättning och om att skapa nya arbetstillfällen, och att det är avgörande att skapa ett klimat där företag och medborgare fullt ut kan utöva sina rättigheter.

| 15. | Europaparlamentet betonar att den inre marknaden innebär stora möjligheter när det gäller sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft och att en kraftfull strukturpolitik måste antas för att den ska kunna utnyttjas till fullo. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att den inre marknaden innebär stora möjligheter när det gäller sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft och att en kraftfull strukturpolitik måste antas för att den ska kunna utnyttjas till fullo.

| 16. | Europaparlamentet betonar att de demografiska utmaningarna kräver en strategi som bidrar till att skapa arbetstillfällen som fyller luckorna på EU:s arbetsmarknad. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att de demografiska utmaningarna kräver en strategi som bidrar till att skapa arbetstillfällen som fyller luckorna på EU:s arbetsmarknad.

| 17. | Europaparlamentet upprepar den åsikt som uttrycks i parlamentets resolution av den 20 maj 2010 om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare om att kommissionen bör främja en konsumentvänlig lagstiftning för den inre marknaden för att se till att konsumenternas intressen beaktas fullt ut i arbetet med den inre marknaden. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet upprepar den åsikt som uttrycks i parlamentets resolution av den 20 maj 2010 om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare om att kommissionen bör främja en konsumentvänlig lagstiftning för den inre marknaden för att se till att konsumenternas intressen beaktas fullt ut i arbetet med den inre marknaden.

| 18. | Europaparlamentet påpekar att medborgarnas och konsumenternas förtroende är avgörande för den inre marknaden och inte kan betraktas som självklart, utan behöver vårdas. Parlamentet anser i synnerhet att medlemsstaterna och EU-institutionerna för att leva upp till sina löften måste se till att den rådande ramen för den inre marknaden fungerar i sin fulla kapacitet. Parlamentet betonar att medborgarnas förtroende är lika nödvändigt för ett framgångsrikt fullbordande av den inre marknaden som ett gynnsamt företagsklimat. Parlamentet anser att den ekonomiska integrationen bör omges av lämpliga åtgärder för socialt skydd, miljöskydd och konsumentskydd för att uppnå båda dessa mål. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påpekar att medborgarnas och konsumenternas förtroende är avgörande för den inre marknaden och inte kan betraktas som självklart, utan behöver vårdas. Parlamentet anser i synnerhet att medlemsstaterna och EU-institutionerna för att leva upp till sina löften måste se till att den rådande ramen för den inre marknaden fungerar i sin fulla kapacitet. Parlamentet betonar att medborgarnas förtroende är lika nödvändigt för ett framgångsrikt fullbordande av den inre marknaden som ett gynnsamt företagsklimat. Parlamentet anser att den ekonomiska integrationen bör omges av lämpliga åtgärder för socialt skydd, miljöskydd och konsumentskydd för att uppnå båda dessa mål.

| 19. | Europaparlamentet anser dessutom i fråga om mervärdet för EU-medborgarna, att förslagen om den inre marknaden måste respektera principerna om subsidiaritet och medlemsstaternas suveränitet samt främja utbyte av bästa metoder mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser dessutom i fråga om mervärdet för EU-medborgarna, att förslagen om den inre marknaden måste respektera principerna om subsidiaritet och medlemsstaternas suveränitet samt främja utbyte av bästa metoder mellan medlemsstaterna.

| 20. | Europaparlamentet framhåller bristen på direkt kommunikation med medborgarna och anser att EU:s företrädare i medlemsstaterna måste få befogenhet att omgående svara på negativa och vilseledande rapporter i medierna genom att lägga fram fakta. De bör också göra ytterligare insatser för att tillhandahålla information om EU-lagstiftning, EU-projekt och EU-program och därigenom främja en upplyst debatt om EU-frågor. Parlamentet förespråkar även en omfattande och uppfinningsrik användning av modern teknik, bland annat i form av rollspel i videoformat där ungdomar kan tävla på EU-nivå (t.ex. som en del av en EU-tävling för skolor), samtidigt som de lär sig och får information om hur ekonomin och EU fungerar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet framhåller bristen på direkt kommunikation med medborgarna och anser att EU:s företrädare i medlemsstaterna måste få befogenhet att omgående svara på negativa och vilseledande rapporter i medierna genom att lägga fram fakta. De bör också göra ytterligare insatser för att tillhandahålla information om EU-lagstiftning, EU-projekt och EU-program och därigenom främja en upplyst debatt om EU-frågor. Parlamentet förespråkar även en omfattande och uppfinningsrik användning av modern teknik, bland annat i form av rollspel i videoformat där ungdomar kan tävla på EU-nivå (t.ex. som en del av en EU-tävling för skolor), samtidigt som de lär sig och får information om hur ekonomin och EU fungerar.

| 21. | Europaparlamentet påpekar att det utvidgade EU:s effektivitet och demokratiska legitimitet kan och bör förbättras, eftersom EU-medborgarnas stöd för EU uppenbarligen håller på att urholkas. Parlamentet anser att man lägger för lite tid och arbete på att ena EU:s medborgare, eller att man använder sig av fel metod i detta hänseende, trots att detta bör vara EU:s främsta uppdrag. Parlamentet begär därför att medlemsstaterna och EU-institutionerna ska göra mer för att bygga upp ett stöd för EU och övertyga medborgarna om vikten av EU:s värderingar och EU:s förtjänster och fördelar. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påpekar att det utvidgade EU:s effektivitet och demokratiska legitimitet kan och bör förbättras, eftersom EU-medborgarnas stöd för EU uppenbarligen håller på att urholkas. Parlamentet anser att man lägger för lite tid och arbete på att ena EU:s medborgare, eller att man använder sig av fel metod i detta hänseende, trots att detta bör vara EU:s främsta uppdrag. Parlamentet begär därför att medlemsstaterna och EU-institutionerna ska göra mer för att bygga upp ett stöd för EU och övertyga medborgarna om vikten av EU:s värderingar och EU:s förtjänster och fördelar.

| 22. | Europaparlamentet anser att kampen mot korruption och organiserad brottslighet är avgörande för att den inre marknaden ska fungera väl. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att fortsätta sitt arbete på detta område och att ta hjälp av alla tillgängliga instrument, däribland samarbets- och kontrollmekanismen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att kampen mot korruption och organiserad brottslighet är avgörande för att den inre marknaden ska fungera väl. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att fortsätta sitt arbete på detta område och att ta hjälp av alla tillgängliga instrument, däribland samarbets- och kontrollmekanismen.

| 23. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att ta hänsyn till Stockholmsprogrammets syften, särskilt i fråga om öppna gränser och fri rörlighet för varor, kapital, tjänster och personer, vid utarbetandet av inremarknadsakten. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att ta hänsyn till Stockholmsprogrammets syften, särskilt i fråga om öppna gränser och fri rörlighet för varor, kapital, tjänster och personer, vid utarbetandet av inremarknadsakten.

| 24. | Europaparlamentet framhåller att medlemsstaterna är skyldiga att anta och genomföra både EU-lagstiftning om den inre marknaden och om berörda rättigheter för EU-medborgarna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet framhåller att medlemsstaterna är skyldiga att anta och genomföra både EU-lagstiftning om den inre marknaden och om berörda rättigheter för EU-medborgarna.

| 25. | Europaparlamentet understryker att genomförandet av den inre marknaden måste ske med full respekt för EU:s medborgare och invånare i enlighet med EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker att genomförandet av den inre marknaden måste ske med full respekt för EU:s medborgare och invånare i enlighet med EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 26. | Europaparlamentet anser att framställningar på ett positivt sätt kan hjälpa medborgarna att dra fördel av den inre marknaden. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att framställningar på ett positivt sätt kan hjälpa medborgarna att dra fördel av den inre marknaden.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta en tydlig och lättillgänglig stadga för EU-medborgarna om rätten att leva och arbeta var som helst i EU och att utarbeta målinriktad information på flera språk om de dagliga problem som medborgare stöter på när de flyttar, handlar eller säljer inom EU och om de normer om socialt och hälsomässigt skydd samt om konsument- och miljöskydd som de kan förlita sig på. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta en tydlig och lättillgänglig stadga för EU-medborgarna om rätten att leva och arbeta var som helst i EU och att utarbeta målinriktad information på flera språk om de dagliga problem som medborgare stöter på när de flyttar, handlar eller säljer inom EU och om de normer om socialt och hälsomässigt skydd samt om konsument- och miljöskydd som de kan förlita sig på.

| 28. | Europaparlamentet anser att de 19 åtgärder som föreslagits av kommissionen bör prioriteras utifrån deras inverkan på sysselsättningen och utifrån om de ger EU-medborgarna konkreta fördelar inom en rimlig tidsperiod. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att de 19 åtgärder som föreslagits av kommissionen bör prioriteras utifrån deras inverkan på sysselsättningen och utifrån om de ger EU-medborgarna konkreta fördelar inom en rimlig tidsperiod.

| 29. | Europaparlamentet erinrar om att det i sin resolution om den sociala ekonomin krävde ett bättre erkännande för den sociala ekonomins företag, inklusive en allmän integrering av begreppet i EU:s politik, förstärkt dialog med företrädare för den sociala ekonomin samt bättre stödåtgärder och erkännande till företag i den sociala dialogen. Parlamentet erinrar om att det i samma resolution efterfrågade nationella register som tar hänsyn till den sociala ekonomins företag samt specifika statistiska uppgifter om den verksamhet som den sociala ekonomins företag bedriver. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet erinrar om att det i sin resolution om den sociala ekonomin krävde ett bättre erkännande för den sociala ekonomins företag, inklusive en allmän integrering av begreppet i EU:s politik, förstärkt dialog med företrädare för den sociala ekonomin samt bättre stödåtgärder och erkännande till företag i den sociala dialogen. Parlamentet erinrar om att det i samma resolution efterfrågade nationella register som tar hänsyn till den sociala ekonomins företag samt specifika statistiska uppgifter om den verksamhet som den sociala ekonomins företag bedriver.

| 30. | Europaparlamentet föreslår att man inleder en TV-sänd EU-omfattande tävling där årets gränsöverskridande EU företag utses. Detta skulle göra medborgarna medvetna om möjligheterna och fördelarna med den inre marknaden och den potential som finns bland unga människor med idéer. Parlamentet anser att underhållningsvärdet i att se personer från olika delar av Europa samarbeta för att utveckla en affärsplan, skaffa finansiering och göra något positivt tillsammans skulle bidra till att främja såväl idén om EU och den inre marknaden som idén om entreprenörskap. Parlamentet anser dessutom att man skulle kunna följa det vinnande företaget under årets lopp, och även följa företagets personal och deras vänner och familjer, och att man på så sätt skulle kunna lyfta fram den inre marknadens fördelar och brister samt olika sätt att åtgärda dessa brister för att göra folk medvetna om vad EU verkligen handlar om, även ur ett mänskligt perspektiv. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet föreslår att man inleder en TV-sänd EU-omfattande tävling där årets gränsöverskridande EU företag utses. Detta skulle göra medborgarna medvetna om möjligheterna och fördelarna med den inre marknaden och den potential som finns bland unga människor med idéer. Parlamentet anser att underhållningsvärdet i att se personer från olika delar av Europa samarbeta för att utveckla en affärsplan, skaffa finansiering och göra något positivt tillsammans skulle bidra till att främja såväl idén om EU och den inre marknaden som idén om entreprenörskap. Parlamentet anser dessutom att man skulle kunna följa det vinnande företaget under årets lopp, och även följa företagets personal och deras vänner och familjer, och att man på så sätt skulle kunna lyfta fram den inre marknadens fördelar och brister samt olika sätt att åtgärda dessa brister för att göra folk medvetna om vad EU verkligen handlar om, även ur ett mänskligt perspektiv.

| 31. | Europaparlamentet påminner om nödvändigheten av att, inom ramen för den integrerade politik som EU för, ta hänsyn till situationen i regioner med territoriella särdrag, särskilt i de yttersta randområdena i enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget, för att göra det möjligt för dessa regioner, deras företag, arbetskraft och medborgare att integreras fullt ut på EU:s inre marknad och på så sätt kunna dra nytta av den fullt ut. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att gå vidare med samt vidareutveckla särskilda bestämmelser för dessa regioner. Parlamentet påminner om nödvändigheten av att inrätta den europeiska åtgärdsplan för utvidgat grannskap som anges i kommissionens meddelande KOM(2004)0343, i syfte att komplettera regionernas integration på den inre marknaden. Parlamentet anser avslutningsvis att förslagen i kapitlet med rubriken ”Stärkt solidaritet på den inre marknaden” bör utökas och stärkas, och att särskild hänsyn bör tas till den inre marknadens inverkan på de mest missgynnade regionerna så att man kan föregripa och stödja anpassningsåtgärderna i dessa regioner. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner om nödvändigheten av att, inom ramen för den integrerade politik som EU för, ta hänsyn till situationen i regioner med territoriella särdrag, särskilt i de yttersta randområdena i enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget, för att göra det möjligt för dessa regioner, deras företag, arbetskraft och medborgare att integreras fullt ut på EU:s inre marknad och på så sätt kunna dra nytta av den fullt ut. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att gå vidare med samt vidareutveckla särskilda bestämmelser för dessa regioner. Parlamentet påminner om nödvändigheten av att inrätta den europeiska åtgärdsplan för utvidgat grannskap som anges i kommissionens meddelande KOM(2004)0343, i syfte att komplettera regionernas integration på den inre marknaden. Parlamentet anser avslutningsvis att förslagen i kapitlet med rubriken ”Stärkt solidaritet på den inre marknaden” bör utökas och stärkas, och att särskild hänsyn bör tas till den inre marknadens inverkan på de mest missgynnade regionerna så att man kan föregripa och stödja anpassningsåtgärderna i dessa regioner.

Allmän bedömning

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta omedelbara åtgärder för att främja EU-medborgarnas rörlighet för att på så sätt främja hållbar tillväxt, sysselsättning och social delaktighet, och efterlyser en resultattavla för att mäta rörligheten inom EU. I det sammanhanget välkomnar parlamentet kommissionens initiativ om erkännande av yrkeskvalifikationer, initiativet Ungdom på väg, det europeiska färdighetspasset, förslaget om flygpassagerares rättigheter, initiativet om tillgång till vissa grundläggande banktjänster och det föreslagna initiativ som syftar till att öka insynen och jämförbarheten i fråga om bankavgifter. Parlamentet föreslår att kommissionen i sin konsekvensbedömning gör en kostnadsnyttoanalys och söker efter synergier mellan de ovannämnda initiativen. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka och bredda deltagandet i rörlighetsprogrammen, i synnerhet bland unga människor, och att göra programmen mer synliga. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta omedelbara åtgärder för att främja EU-medborgarnas rörlighet för att på så sätt främja hållbar tillväxt, sysselsättning och social delaktighet, och efterlyser en resultattavla för att mäta rörligheten inom EU. I det sammanhanget välkomnar parlamentet kommissionens initiativ om erkännande av yrkeskvalifikationer, initiativet Ungdom på väg, det europeiska färdighetspasset, förslaget om flygpassagerares rättigheter, initiativet om tillgång till vissa grundläggande banktjänster och det föreslagna initiativ som syftar till att öka insynen och jämförbarheten i fråga om bankavgifter. Parlamentet föreslår att kommissionen i sin konsekvensbedömning gör en kostnadsnyttoanalys och söker efter synergier mellan de ovannämnda initiativen. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka och bredda deltagandet i rörlighetsprogrammen, i synnerhet bland unga människor, och att göra programmen mer synliga.

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att frågor som rör produkters säkerhet och marknadstillsyn är ytterst viktiga för EU:s medborgare. Parlamentet ställer sig därför positivt till kommissionens fleråriga handlingsplan för utvecklingen av EU:s marknadstillsyn på grundval av riktlinjer för tullkontroll och för produkters säkerhet, och uppmanar kommissionen att upprätta ett tillsynssystem för alla produkter på den inre marknaden på grundval av en rättsakt som omfattar både direktivet om produkters säkerhet och förordningen om marknadstillsyn. Parlamentet uppmanar kommissionen att spela en aktivare roll när det gäller samordning och utbyte av bästa praxis mellan nationella tull- och marknadsövervakningsmyndigheter, för att på så sätt förbättra gränskontrollerna av varor som importeras från tredjeländer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att frigöra de resurser som behövs för effektiva marknadsövervakningsåtgärder. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet konstaterar att frågor som rör produkters säkerhet och marknadstillsyn är ytterst viktiga för EU:s medborgare. Parlamentet ställer sig därför positivt till kommissionens fleråriga handlingsplan för utvecklingen av EU:s marknadstillsyn på grundval av riktlinjer för tullkontroll och för produkters säkerhet, och uppmanar kommissionen att upprätta ett tillsynssystem för alla produkter på den inre marknaden på grundval av en rättsakt som omfattar både direktivet om produkters säkerhet och förordningen om marknadstillsyn. Parlamentet uppmanar kommissionen att spela en aktivare roll när det gäller samordning och utbyte av bästa praxis mellan nationella tull- och marknadsövervakningsmyndigheter, för att på så sätt förbättra gränskontrollerna av varor som importeras från tredjeländer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att frigöra de resurser som behövs för effektiva marknadsövervakningsåtgärder.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att be de medlemsstater som fortfarande begränsar sina arbetsmarknader att se över sina övergångsbestämmelser för att öppna arbetsmarknaden för alla europeiska arbetstagare. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att be de medlemsstater som fortfarande begränsar sina arbetsmarknader att se över sina övergångsbestämmelser för att öppna arbetsmarknaden för alla europeiska arbetstagare.

| 35. | Europaparlamentet anser att en tillströmning av högutbildade invandrare och säsongsarbetare vore positivt för den europeiska ekonomin. Medlemsstaterna uppmanas därför att påskynda avskaffandet av de begränsningar som finns på deras arbetsmarknader för alla EU-medborgare. Dessutom uppmanas kommissionen att vidareutveckla invandringspolitiken för dessa grupper och tänka på att det är viktigt att man inte berövar ursprungsländerna deras vitala mänskliga resurser. Kommissionen uppmanas också att förbättra de åtgärder som rör förvaltningen av de yttre gränserna och förebyggandet av olaglig invandring. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att en tillströmning av högutbildade invandrare och säsongsarbetare vore positivt för den europeiska ekonomin. Medlemsstaterna uppmanas därför att påskynda avskaffandet av de begränsningar som finns på deras arbetsmarknader för alla EU-medborgare. Dessutom uppmanas kommissionen att vidareutveckla invandringspolitiken för dessa grupper och tänka på att det är viktigt att man inte berövar ursprungsländerna deras vitala mänskliga resurser. Kommissionen uppmanas också att förbättra de åtgärder som rör förvaltningen av de yttre gränserna och förebyggandet av olaglig invandring.

| 36. | Europaparlamentet upprepar att principen om icke-diskriminering inom den inre marknaden undanröjer det krav som ställs på medborgare från en annan medlemsstat att lämna in originalhandlingar, bestyrkta kopior, intyg om medborgarskap eller auktoriserade översättningar av handlingar för att kunna erhålla en tjänst eller få mer förmånliga villkor eller priser. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet upprepar att principen om icke-diskriminering inom den inre marknaden undanröjer det krav som ställs på medborgare från en annan medlemsstat att lämna in originalhandlingar, bestyrkta kopior, intyg om medborgarskap eller auktoriserade översättningar av handlingar för att kunna erhålla en tjänst eller få mer förmånliga villkor eller priser.

| 37. | Europaparlamentet anser att tjänstedirektivet utgör den grundläggande ramen för att öka den fria rörligheten för tjänsteleverantörer, och att det syftar till att stärka konsumenternas rättigheter som mottagare av tjänster och förbättra tillgången till information, hjälp och insyn när det gäller tjänsteleverantörer och deras tjänster. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att tjänstedirektivet utgör den grundläggande ramen för att öka den fria rörligheten för tjänsteleverantörer, och att det syftar till att stärka konsumenternas rättigheter som mottagare av tjänster och förbättra tillgången till information, hjälp och insyn när det gäller tjänsteleverantörer och deras tjänster.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram praktiska förslag för att utöka konsumentskyddet mot illojala affärsmetoder till att även gälla småföretag. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram praktiska förslag för att utöka konsumentskyddet mot illojala affärsmetoder till att även gälla småföretag.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att lägga fram ett lagstiftningsinitiativ för att reformera systemet för erkännande av yrkeskvalifikationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera lagstiftningen och offentliggöra en grönbok senast september 2011. Parlamentet uppmärksammar behovet att garantera möjligheterna att överföra pensioner, och uppmanar medlemsstaterna att samordna sin pensionspolitik mer effektivt och utbyta bästa praxis på EU-nivå. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att lägga fram ett lagstiftningsinitiativ för att reformera systemet för erkännande av yrkeskvalifikationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera lagstiftningen och offentliggöra en grönbok senast september 2011. Parlamentet uppmärksammar behovet att garantera möjligheterna att överföra pensioner, och uppmanar medlemsstaterna att samordna sin pensionspolitik mer effektivt och utbyta bästa praxis på EU-nivå.

| 40. | Europaparlamentet efterlyser ett tydligare samband mellan utbildningsprogram för grund- och högskola och arbetsmarknadens behov, och betonar vikten av praktikplatser. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja formellt och icke-formellt lärande. Parlamentet anser att yrkeskort kan vara en konkret åtgärd som underlättar yrkesarbetandes rörlighet på den inre marknaden, åtminstone inom vissa sektorer. Parlamentet uppmanar kommissionen att före sin översyn utföra en konsekvensbedömning angående inrättandet av europeiska yrkeskort där den tar hänsyn till kortens fördelar, mervärde, krav på uppgiftsskydd samt kostnader. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet efterlyser ett tydligare samband mellan utbildningsprogram för grund- och högskola och arbetsmarknadens behov, och betonar vikten av praktikplatser. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja formellt och icke-formellt lärande. Parlamentet anser att yrkeskort kan vara en konkret åtgärd som underlättar yrkesarbetandes rörlighet på den inre marknaden, åtminstone inom vissa sektorer. Parlamentet uppmanar kommissionen att före sin översyn utföra en konsekvensbedömning angående inrättandet av europeiska yrkeskort där den tar hänsyn till kortens fördelar, mervärde, krav på uppgiftsskydd samt kostnader.

| 41. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör stödja ett europeiskt kompetensutbyte genom vilket små och medelstora företag kan dra nytta av den kompetens som finns inom de större företagen. Detta skulle främja synergieffekter och mentorskap. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör stödja ett europeiskt kompetensutbyte genom vilket små och medelstora företag kan dra nytta av den kompetens som finns inom de större företagen. Detta skulle främja synergieffekter och mentorskap.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att anta ett meddelande om prioriteringarna för energiinfrastruktur fram till perioden 2020–2030 och uppmanar kommissionen att åtgärda problemet med brister i sammanlänkningen och underlätta integreringen av förnybara energikällor för att utveckla en fullt fungerande inre marknad för energi. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att anta ett meddelande om prioriteringarna för energiinfrastruktur fram till perioden 2020–2030 och uppmanar kommissionen att åtgärda problemet med brister i sammanlänkningen och underlätta integreringen av förnybara energikällor för att utveckla en fullt fungerande inre marknad för energi.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar det aviserade lagstiftningsinitiativet om genomförandet av direktivet om utstationering av arbetstagare (96/71/EG) i syfte att garantera respekten för utstationerade arbetstagares rättigheter och klargöra de nationella myndigheternas och företagens skyldigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att rätta till brister i genomförande och efterlevnad av direktivet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet välkomnar det aviserade lagstiftningsinitiativet om genomförandet av direktivet om utstationering av arbetstagare (96/71/EG) i syfte att garantera respekten för utstationerade arbetstagares rättigheter och klargöra de nationella myndigheternas och företagens skyldigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att rätta till brister i genomförande och efterlevnad av direktivet.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens aviserade åtgärder för att garantera tillträde till vissa grundläggande banktjänster, noterar att prövningsåtgärder gentemot konsumenter som anses innebära förhöjda risker för bankerna bör vara objektivt motiverade och proportionella och välkomnar det föreslagna initiativ som syftar till att öka insynen och jämförbarheten i fråga om bankavgifter. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens aviserade åtgärder för att garantera tillträde till vissa grundläggande banktjänster, noterar att prövningsåtgärder gentemot konsumenter som anses innebära förhöjda risker för bankerna bör vara objektivt motiverade och proportionella och välkomnar det föreslagna initiativ som syftar till att öka insynen och jämförbarheten i fråga om bankavgifter.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sitt program inkludera grundläggande initiativ rörande finansiella tjänster (till exempel det gemensamma eurobetalningsområdet (Sepa) och ökad klarhet om rättsläget i samband med innehav av värdepapper), som i allra högsta grad är relevanta för den inre marknaden. Parlamentet betonar att ett fragmenterat betalningssystem är ett hinder för gränsöverskridande handel. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att förbättra Sepa-systemet för att utforma en grundläggande betalningstjänst som är tillgänglig för alla kreditkort och som ger ökad insyn i transaktionskostnaderna och lägre förmedlingsavgifter i EU. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sitt program inkludera grundläggande initiativ rörande finansiella tjänster (till exempel det gemensamma eurobetalningsområdet (Sepa) och ökad klarhet om rättsläget i samband med innehav av värdepapper), som i allra högsta grad är relevanta för den inre marknaden. Parlamentet betonar att ett fragmenterat betalningssystem är ett hinder för gränsöverskridande handel. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att förbättra Sepa-systemet för att utforma en grundläggande betalningstjänst som är tillgänglig för alla kreditkort och som ger ökad insyn i transaktionskostnaderna och lägre förmedlingsavgifter i EU.

| 46. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att skapa en lämplig rättslig ram för stiftelser, ömsesidiga bolag och föreningar för att ge dem europeisk status, förhindra osäkerhet beträffande rättsläget och se till att andra företag inom den sociala ekonomin liksom andra projekt inom den sociala ekonomin främjas. Parlamentet välkomnar att kommissionen avser att se över förordning (EG) nr 1435/2003 om stadgan för europeiska kooperativa föreningar, och begär att man inom ramen för denna översyn skapar en verkligt självständig stadga. Företag inom den sociala ekonomin måste få bättre tillträde över gränserna och deras entreprenörsmässiga, sociala, kulturella och innovativa potential på den inre marknaden måste maximeras. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att skapa en lämplig rättslig ram för stiftelser, ömsesidiga bolag och föreningar för att ge dem europeisk status, förhindra osäkerhet beträffande rättsläget och se till att andra företag inom den sociala ekonomin liksom andra projekt inom den sociala ekonomin främjas. Parlamentet välkomnar att kommissionen avser att se över förordning (EG) nr 1435/2003 om stadgan för europeiska kooperativa föreningar, och begär att man inom ramen för denna översyn skapar en verkligt självständig stadga. Företag inom den sociala ekonomin måste få bättre tillträde över gränserna och deras entreprenörsmässiga, sociala, kulturella och innovativa potential på den inre marknaden måste maximeras.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att vid behov ta hänsyn till de sociala konsekvenserna av den föreslagna lagstiftning som rör den inre marknaden, i syfte att fatta mer underbyggda och faktabaserade beslut. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett antal indikatorer som skulle kunna användas för att bedöma de sociala konsekvenserna av lagstiftningen. Parlamentet anser att denna konsekvensbedömning bör genomföras som en del av en integrerad bedömning där man tar hänsyn till alla relevanta konsekvenser av ett förslag (det vill säga på områdena ekonomi, miljö, konkurrenskraft, skapande av sysselsättning och tillväxt). |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att vid behov ta hänsyn till de sociala konsekvenserna av den föreslagna lagstiftning som rör den inre marknaden, i syfte att fatta mer underbyggda och faktabaserade beslut. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett antal indikatorer som skulle kunna användas för att bedöma de sociala konsekvenserna av lagstiftningen. Parlamentet anser att denna konsekvensbedömning bör genomföras som en del av en integrerad bedömning där man tar hänsyn till alla relevanta konsekvenser av ett förslag (det vill säga på områdena ekonomi, miljö, konkurrenskraft, skapande av sysselsättning och tillväxt).

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att samtliga sociala rättigheter respekteras i samband med att man ger ny stimulans åt en konkurrenskraftigare inre marknad för att skapa hållbar tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen. I detta syfte bör kommissionen i lagstiftningen om den inre marknaden hänvisa till socialpolitik och sociala rättigheter då detta är motiverat mot bakgrund av de slutsatser som dras efter en utvärdering av de sociala konsekvenserna av den föreslagna lagstiftningen. Dessutom bör lagstiftningen om den inre marknaden i relevanta fall ta vederbörlig hänsyn till de nya artiklarna 8 och 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och till Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som har trätt i kraft och ger EU-medborgarna en rad olika medborgerliga, politiska, ekonomiska och sociala rättigheter, liksom rätten att förhandla om, ingå och verkställa kollektivavtal i enlighet med nationell lagstiftning och praxis och med vederbörlig hänsyn till EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att samtliga sociala rättigheter respekteras i samband med att man ger ny stimulans åt en konkurrenskraftigare inre marknad för att skapa hållbar tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen. I detta syfte bör kommissionen i lagstiftningen om den inre marknaden hänvisa till socialpolitik och sociala rättigheter då detta är motiverat mot bakgrund av de slutsatser som dras efter en utvärdering av de sociala konsekvenserna av den föreslagna lagstiftningen. Dessutom bör lagstiftningen om den inre marknaden i relevanta fall ta vederbörlig hänsyn till de nya artiklarna 8 och 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och till Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som har trätt i kraft och ger EU-medborgarna en rad olika medborgerliga, politiska, ekonomiska och sociala rättigheter, liksom rätten att förhandla om, ingå och verkställa kollektivavtal i enlighet med nationell lagstiftning och praxis och med vederbörlig hänsyn till EU-lagstiftningen.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att lägga fram ett lagstiftningsförslag om hypotekslån för att åtgärda den rådande bristen på konsumentskydd, det osäkra rättsläget i fråga om hypotekslån och den otillräckliga jämförbarheten mellan de villkor och alternativ som erbjuds av de aktörer som erbjuder hypotekslån. På så sätt ska man garantera stabiliteten i det ekonomiska och finansiella systemet samt minska hindren så att de aktörer som erbjuder hypotekslån kan bedriva sin verksamhet och de medborgare som vill kan teckna hypotekslån i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att lägga fram ett lagstiftningsförslag om hypotekslån för att åtgärda den rådande bristen på konsumentskydd, det osäkra rättsläget i fråga om hypotekslån och den otillräckliga jämförbarheten mellan de villkor och alternativ som erbjuds av de aktörer som erbjuder hypotekslån. På så sätt ska man garantera stabiliteten i det ekonomiska och finansiella systemet samt minska hindren så att de aktörer som erbjuder hypotekslån kan bedriva sin verksamhet och de medborgare som vill kan teckna hypotekslån i en annan medlemsstat.

| 50. | Europaparlamentet beklagar djupt att inga åtgärder i fråga om roamingavgifter anges i kommissionens meddelande om inremarknadsakten, trots att sådana åtgärder är mycket konkreta och medborgarnas förväntningar på detta område är höga. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att föreslå en utökning av den befintliga roamingförordningen, både tidsmässigt – till juni 2015 – och vad gäller tillämpningsområdet, genom att införa pristak för detaljhandeln med dataroaming. Parlamentet anser att detta initiativ bör tas med i inremarknadsaktens tillämpningsområde, i syfte att uppnå målen i den digitala agendan. Parlamentet uppmanar telekommunikationssektorn att främja en företagsmodell som grundar sig på schablonavgifter för roaming av dataöverföring, talmeddelanden och textmeddelanden inom hela EU. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet beklagar djupt att inga åtgärder i fråga om roamingavgifter anges i kommissionens meddelande om inremarknadsakten, trots att sådana åtgärder är mycket konkreta och medborgarnas förväntningar på detta område är höga. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att föreslå en utökning av den befintliga roamingförordningen, både tidsmässigt – till juni 2015 – och vad gäller tillämpningsområdet, genom att införa pristak för detaljhandeln med dataroaming. Parlamentet anser att detta initiativ bör tas med i inremarknadsaktens tillämpningsområde, i syfte att uppnå målen i den digitala agendan. Parlamentet uppmanar telekommunikationssektorn att främja en företagsmodell som grundar sig på schablonavgifter för roaming av dataöverföring, talmeddelanden och textmeddelanden inom hela EU.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta omedelbara åtgärder för att stabilisera finansmarknaden, se till att denna marknad fungerar på ett sätt som kommer den reala ekonomin till godo samt skapa en lämpligt reglerad och övervakad gemensam detaljhandelsmarknad med det dubbla syftet att åstadkomma såväl ett effektivt konsumentskydd som finansiell stabilitet genom att undvika finansbubblor, särskilt fastighetsbubblor. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta omedelbara åtgärder för att stabilisera finansmarknaden, se till att denna marknad fungerar på ett sätt som kommer den reala ekonomin till godo samt skapa en lämpligt reglerad och övervakad gemensam detaljhandelsmarknad med det dubbla syftet att åstadkomma såväl ett effektivt konsumentskydd som finansiell stabilitet genom att undvika finansbubblor, särskilt fastighetsbubblor.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera och undanröja de skattehinder som EU:s medborgare fortfarande möter. Parlamentet efterlyser skärpta åtgärder för att undvika dubbeltaxering av EU:s medborgare. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera och undanröja de skattehinder som EU:s medborgare fortfarande möter. Parlamentet efterlyser skärpta åtgärder för att undvika dubbeltaxering av EU:s medborgare.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inleda ett offentligt samråd på området företagsstyrning och för att förbättra öppenheten och tydligheten när det gäller företagens information om sociala och miljömässiga aspekter och i frågor som rör mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar dock vikten av fortsatta särskilda åtgärder för att främja en sund och ansvarsfull lönepolitik, adekvat deltagande av kvinnor i ledning och beslutsfattande styrelser, utnyttjande av långsiktigt aktieägaråtagande samt förstärkning av systemen för samråd med de anställda och av de anställdas medbestämmande och aktieägarskap. Parlamentet efterlyser särskilt främjande av system för anställdas aktieägarskap, stärkande av ett långsiktigt åtagande hos aktieägarna och främjande av rätt till information och samråd för arbetstagarna och deras företrädare, tillsammans med rätt till delaktighet i styrelser. Parlamentet betonar att ökad insyn, ett gott förhållande till de anställda samt tillverkningsprocesser som är förenliga med en hållbar utveckling, också ligger i företagens, deras ägares och deras investerares intresse. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inleda ett offentligt samråd på området företagsstyrning och för att förbättra öppenheten och tydligheten när det gäller företagens information om sociala och miljömässiga aspekter och i frågor som rör mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar dock vikten av fortsatta särskilda åtgärder för att främja en sund och ansvarsfull lönepolitik, adekvat deltagande av kvinnor i ledning och beslutsfattande styrelser, utnyttjande av långsiktigt aktieägaråtagande samt förstärkning av systemen för samråd med de anställda och av de anställdas medbestämmande och aktieägarskap. Parlamentet efterlyser särskilt främjande av system för anställdas aktieägarskap, stärkande av ett långsiktigt åtagande hos aktieägarna och främjande av rätt till information och samråd för arbetstagarna och deras företrädare, tillsammans med rätt till delaktighet i styrelser. Parlamentet betonar att ökad insyn, ett gott förhållande till de anställda samt tillverkningsprocesser som är förenliga med en hållbar utveckling, också ligger i företagens, deras ägares och deras investerares intresse.

| 54. | Europaparlamentet noterar kommissionens förslag rörande initiativet för socialt entreprenörskap, och rekommenderar att ett samråd inleds för detta projekt i syfte att bedöma potentialen för denna åtgärd i fråga om ekonomisk tillväxt och skapande av sysselsättning. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet noterar kommissionens förslag rörande initiativet för socialt entreprenörskap, och rekommenderar att ett samråd inleds för detta projekt i syfte att bedöma potentialen för denna åtgärd i fråga om ekonomisk tillväxt och skapande av sysselsättning.

| 55. | Europaparlamentet anser att inremarknadsakten bör innehålla förslag på hur den offentliga sektorn bättre kan få företag att främja innovativa metoder för tillhandahållande av allmännyttiga tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utifrån sina respektive befogenheter se till att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, inbegripet sociala tjänster av allmänt intresse, tryggas genom allmän tillgång, hög kvalitet, överkomliga priser och tydliga finansieringsregler och genom att ge de offentliga förvaltningarna en ”verktygslåda” för att utvärdera kvaliteten på sådana tjänster. Kommissionen bör med hjälp av alla tillgängliga alternativ ta sektorsspecifika initiativ som utgår från och är förenliga med artikel 14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och protokoll nr 26 till detta fördrag, för att garantera att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och sociala tjänster av allmänt intresse kan tillhandahållas i lämplig utsträckning och i enlighet med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser att inremarknadsakten bör innehålla förslag på hur den offentliga sektorn bättre kan få företag att främja innovativa metoder för tillhandahållande av allmännyttiga tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utifrån sina respektive befogenheter se till att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, inbegripet sociala tjänster av allmänt intresse, tryggas genom allmän tillgång, hög kvalitet, överkomliga priser och tydliga finansieringsregler och genom att ge de offentliga förvaltningarna en ”verktygslåda” för att utvärdera kvaliteten på sådana tjänster. Kommissionen bör med hjälp av alla tillgängliga alternativ ta sektorsspecifika initiativ som utgår från och är förenliga med artikel 14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och protokoll nr 26 till detta fördrag, för att garantera att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och sociala tjänster av allmänt intresse kan tillhandahållas i lämplig utsträckning och i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att underlätta tillämpningen av EU-bestämmelser genom att tydliggöra kriterierna för förenligheten av statligt stöd och offentlig upphandling rörande sociala tjänster av allmänt intresse med den inre marknaden. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att underlätta tillämpningen av EU-bestämmelser genom att tydliggöra kriterierna för förenligheten av statligt stöd och offentlig upphandling rörande sociala tjänster av allmänt intresse med den inre marknaden.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar till ett strategiskt och korrekt användande av strukturfondernas och Sammanhållningsfondens resurser och vill se en utvidgning av de transeuropeiska nätverken så att den inre marknaden ska kunna utvecklas. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar till ett strategiskt och korrekt användande av strukturfondernas och Sammanhållningsfondens resurser och vill se en utvidgning av de transeuropeiska nätverken så att den inre marknaden ska kunna utvecklas.

| 58. | Europaparlamentet uppmärksammar i synnerhet mervärdet av det transeuropeiska transportnätet och särskilt de projekt som är gränsöverskridande och som avlägsnar flaskhalsar. Det transeuropeiska transportnätet är ett effektivt system för personers och varors rörlighet inom EU, och genom Europa 2020-strategin erkänns det europeiska mervärdet i att man påskyndar strategiska projekt som är gränsöverskridande, avlägsnar flaskhalsar och stöder intermodala knutpunkter (städer, hamnar, flygplatser, logistiska plattformar). |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmärksammar i synnerhet mervärdet av det transeuropeiska transportnätet och särskilt de projekt som är gränsöverskridande och som avlägsnar flaskhalsar. Det transeuropeiska transportnätet är ett effektivt system för personers och varors rörlighet inom EU, och genom Europa 2020-strategin erkänns det europeiska mervärdet i att man påskyndar strategiska projekt som är gränsöverskridande, avlägsnar flaskhalsar och stöder intermodala knutpunkter (städer, hamnar, flygplatser, logistiska plattformar).

| 59. | Europaparlamentet stöder idén om ett stomnät av prioriterade projekt, som överensstämmer med dessa principer och som därmed skulle bli de huvudsakliga mottagarna av EU-stöd, och begär med eftertryck att det görs en avpassning mellan transportinvesteringar som erhåller EU-stöd och andra berörda transportinfrastrukturprojekt som erhåller EU-stöd från andra källor. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet stöder idén om ett stomnät av prioriterade projekt, som överensstämmer med dessa principer och som därmed skulle bli de huvudsakliga mottagarna av EU-stöd, och begär med eftertryck att det görs en avpassning mellan transportinvesteringar som erhåller EU-stöd och andra berörda transportinfrastrukturprojekt som erhåller EU-stöd från andra källor.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar att det införs sakrättigheter för passagerare som reser inom EU med flyg, tåg, båt och buss, och noterar att dessa rättigheter är viktiga för att underlätta den fria rörligheten för personer på den inre marknaden. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet välkomnar att det införs sakrättigheter för passagerare som reser inom EU med flyg, tåg, båt och buss, och noterar att dessa rättigheter är viktiga för att underlätta den fria rörligheten för personer på den inre marknaden.

| 61. | Europaparlamentet efterlyser en översyn av verkställandet av sådana rättigheter i flygsektorn, vilka vid behov bör följas av lagstiftningsförslag som klargör och stärker sådana rättigheter för att garantera att de tillämpas på samma sätt i hela EU och undanröja risken för en snedvriden konkurrens på den inre marknaden, både inom och mellan de olika transportsätten. Förslagen bör omfatta ett lämpligt skydd för konsumenter på områden som paketresor, konkurser och överdrivna kostnader för tjänster. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet efterlyser en översyn av verkställandet av sådana rättigheter i flygsektorn, vilka vid behov bör följas av lagstiftningsförslag som klargör och stärker sådana rättigheter för att garantera att de tillämpas på samma sätt i hela EU och undanröja risken för en snedvriden konkurrens på den inre marknaden, både inom och mellan de olika transportsätten. Förslagen bör omfatta ett lämpligt skydd för konsumenter på områden som paketresor, konkurser och överdrivna kostnader för tjänster.

| 62. | Europaparlamentet påpekar att den nuvarande lagstiftningsram som reglerar flygpassagerares rättigheter behöver bättre verkställighetsåtgärder så att medborgarna, och i synnerhet personer med nedsatt rörlighet, till fullo kan utnyttja sina rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta ett förslag om ändring av förordningen om flygpassagerares rättigheter för att förbättra konsumentskyddet. Ett meddelande om rättigheter för passagerare som använder samtliga transportsätt bör följas upp av lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet påpekar att den nuvarande lagstiftningsram som reglerar flygpassagerares rättigheter behöver bättre verkställighetsåtgärder så att medborgarna, och i synnerhet personer med nedsatt rörlighet, till fullo kan utnyttja sina rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta ett förslag om ändring av förordningen om flygpassagerares rättigheter för att förbättra konsumentskyddet. Ett meddelande om rättigheter för passagerare som använder samtliga transportsätt bör följas upp av lagstiftningsförslag.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta de erfarenheter som hittills gjorts i fråga om passagerarnas rättigheter, finna mönster som är gemensamma för de olika transportsätten och fastställa allmänna politiska riktlinjer för de kommande åren, med särskild inriktning på hur man ska göra passagerarna mer medvetna om sina rättigheter och om hur de kan utöva dem. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta de erfarenheter som hittills gjorts i fråga om passagerarnas rättigheter, finna mönster som är gemensamma för de olika transportsätten och fastställa allmänna politiska riktlinjer för de kommande åren, med särskild inriktning på hur man ska göra passagerarna mer medvetna om sina rättigheter och om hur de kan utöva dem.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra användningen av ny teknik i ett effektivt, intelligent och hållbart transportsystem som hjälper passageraren genom att stödja användningen av integrerad biljettförsäljning. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra användningen av ny teknik i ett effektivt, intelligent och hållbart transportsystem som hjälper passageraren genom att stödja användningen av integrerad biljettförsäljning.

| 65. | Europaparlamentet understryker behovet av att fullt ut genomföra den digitala inre marknaden, och noterar att fördelarna med den digitala inre marknaden kommer att få direkt inverkan på EU-medborgarnas vardag. Parlamentet efterlyser åtgärder som främjar e-hälsa och en allmän tillgång till bredbandstjänster till rimliga priser. Parlamentet välkomnar förslaget till beslut om upprättande av ett handlingsprogram om europeiskt radiospektrum, framför allt ett frigörande av det digitala bandet 800 MHz till 2013 för att göra det möjligt för bredbandsmarknaden att växa och för att garantera snabb Internettillgång för alla medborgare, framför allt för dem som bor i mer svårtillgängliga områden i Europa, t.ex. ö-, berg-, landsbygds- och glesbygdsområden. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet understryker behovet av att fullt ut genomföra den digitala inre marknaden, och noterar att fördelarna med den digitala inre marknaden kommer att få direkt inverkan på EU-medborgarnas vardag. Parlamentet efterlyser åtgärder som främjar e-hälsa och en allmän tillgång till bredbandstjänster till rimliga priser. Parlamentet välkomnar förslaget till beslut om upprättande av ett handlingsprogram om europeiskt radiospektrum, framför allt ett frigörande av det digitala bandet 800 MHz till 2013 för att göra det möjligt för bredbandsmarknaden att växa och för att garantera snabb Internettillgång för alla medborgare, framför allt för dem som bor i mer svårtillgängliga områden i Europa, t.ex. ö-, berg-, landsbygds- och glesbygdsområden.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att inte bara beakta kommissionens förslag om ett övergripande direktiv mot diskriminering (KOM(2008)0426) när det gäller kostnader, utan också när det gäller de potentiella fördelarna med att människor som tidigare inte kände sig trygga och säkra inom vissa områden börjar utnyttja tjänster inom de områdena. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att inte bara beakta kommissionens förslag om ett övergripande direktiv mot diskriminering (KOM(2008)0426) när det gäller kostnader, utan också när det gäller de potentiella fördelarna med att människor som tidigare inte kände sig trygga och säkra inom vissa områden börjar utnyttja tjänster inom de områdena.

| 67. | Europaparlamentet stöder helhjärtat de 25 åtgärder för att förbättra EU-medborgarnas vardag som anges i rapporten om EU-medborgarskapet 2010 (KOM(2010)0603), särskilt de som handlar om stärkt skydd för brottsoffer, misstänkta och tilltalade. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet stöder helhjärtat de 25 åtgärder för att förbättra EU-medborgarnas vardag som anges i rapporten om EU-medborgarskapet 2010 (KOM(2010)0603), särskilt de som handlar om stärkt skydd för brottsoffer, misstänkta och tilltalade.

| 68. | Europaparlamentet välkomnar direktivet om patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård, och uppmanar medlemsstaterna att genomföra det fullt ut. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet välkomnar direktivet om patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård, och uppmanar medlemsstaterna att genomföra det fullt ut.

Huvudprioriteringar

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja följande förteckning över förslag till huvudprioriteringar för Europaparlamentet:






  — | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att förbättra rörligheten för EU:s medborgare, framför allt genom att senast i september 2011 offentliggöra en grönbok om erkännande av yrkeskvalifikationer tillsammans med en utvärdering av det nuvarande systemet och, om så är lämpligt, lägga fram ett lagstiftningsinitiativ som syftar till att reformera detta system under 2012 där man samtidigt utvärderar genomförbarheten och mervärdet av att under 2011 införa EU-omfattande yrkeslegitimationer och ett europeiskt färdighetspass och upprätta en resultattavla för att mäta rörligheten inom EU. |
| --- | --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja följande förteckning över förslag till huvudprioriteringar för Europaparlamentet:

—

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att förbättra rörligheten för EU:s medborgare, framför allt genom att senast i september 2011 offentliggöra en grönbok om erkännande av yrkeskvalifikationer tillsammans med en utvärdering av det nuvarande systemet och, om så är lämpligt, lägga fram ett lagstiftningsinitiativ som syftar till att reformera detta system under 2012 där man samtidigt utvärderar genomförbarheten och mervärdet av att under 2011 införa EU-omfattande yrkeslegitimationer och ett europeiskt färdighetspass och upprätta en resultattavla för att mäta rörligheten inom EU.

| — | Parlamentet uppmanar kommissionen att inta en mer aktiv roll i samordningen av nationella marknadsövervakningsåtgärder och tullmyndigheternas verksamhet, för att på så sätt förbättra gränskontrollerna av varor som importeras från tredjeländer. Kommissionen uppmanas också att 2011 utarbeta en flerårig handlingsplan för utvecklandet av ett effektivt europeiskt marknadsövervakningssystem för samtliga produkter, samtidigt som man ger medlemsstaterna större flexibilitet vad gäller fullgörandet av sina rättsliga skyldigheter. |
| --- | --- |

—

Parlamentet uppmanar kommissionen att inta en mer aktiv roll i samordningen av nationella marknadsövervakningsåtgärder och tullmyndigheternas verksamhet, för att på så sätt förbättra gränskontrollerna av varor som importeras från tredjeländer. Kommissionen uppmanas också att 2011 utarbeta en flerårig handlingsplan för utvecklandet av ett effektivt europeiskt marknadsövervakningssystem för samtliga produkter, samtidigt som man ger medlemsstaterna större flexibilitet vad gäller fullgörandet av sina rättsliga skyldigheter.

| — | Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att föreslå en utökning av den befintliga roamingförordningen, både tidsmässigt – till juni 2015 – och vad gäller tillämpningsområdet, genom att införa pristak för detaljhandeln med dataroaming för att på så sätt minska roamingkostnaderna för allmänheten och för företag. |
| --- | --- |

—

Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att föreslå en utökning av den befintliga roamingförordningen, både tidsmässigt – till juni 2015 – och vad gäller tillämpningsområdet, genom att införa pristak för detaljhandeln med dataroaming för att på så sätt minska roamingkostnaderna för allmänheten och för företag.

| — | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i juni 2011 lägga fram ett lagstiftningsförslag om garanterad tillgång till vissa grundläggande banktjänster och att öka insynen och jämförbarheten i fråga om bankavgifter senast i slutet av 2011. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i juni 2011 lägga fram ett lagstiftningsförslag om garanterad tillgång till vissa grundläggande banktjänster och att öka insynen och jämförbarheten i fråga om bankavgifter senast i slutet av 2011.

| — | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag som avlägsnar de hinder som rörliga arbetstagare ställs inför, så att man kan garantera fullständiga möjligheter att överföra pensionsrättigheter. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag som avlägsnar de hinder som rörliga arbetstagare ställs inför, så att man kan garantera fullständiga möjligheter att överföra pensionsrättigheter.

*

* *

| 70. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 187 E, 24.7.2008, s. 80.

(2)  EUT C 306 E, 15.12.2006, s. 277.

(3)  EUT L 176, 7.7.2009, s. 17.

(4)  EUT L 98, 16.4.2005, s. 47.

(5)  EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 25.

(6)  EUT C 8 E, 14.1.2010, s. 7.

(7)  EUT C 279 E, 19.11.2009, s. 17.

(8)  EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 1.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2010)0186.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2010)0376.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2010)0320.

(12)  Internet: http://www.eesc.europa.eu/smo/news/Obstacles_December-2008.pdf

(13)  EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 10.

(14)  EUT L 218, 13.8.2008, s. 30.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/70 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/70

---

Onsdagen den 6 april 2011En inre marknad för företag och tillväxt

P7_TA(2011)0146

Europaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om en inre marknad för företag och tillväxt (2010/2277(INI))

2012/C 296 E/10

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”På väg mot en inre marknadsakt. Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi. Femtio förslag för att arbeta, driva företagsverksamhet och handel bättre tillsammans” (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”På väg mot en inre marknadsakt. Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi. Femtio förslag för att arbeta, driva företagsverksamhet och handel bättre tillsammans” (KOM(2010)0608),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare (1),

| — | med beaktande av professor Mario Montis rapport av den 9 maj 2010 om en ny strategi för den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av professor Mario Montis rapport av den 9 maj 2010 om en ny strategi för den inre marknaden,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (KOM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin. Innovationsunionen” (KOM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin. Innovationsunionen” (KOM(2010)0546),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Smart lagstiftning i Europeiska unionen” (KOM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Smart lagstiftning i Europeiska unionen” (KOM(2010)0543),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”En digital agenda för Europa” (KOM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”En digital agenda för Europa” (KOM(2010)0245),

| — | med beaktande av rapporten om utvärderingen av små och medelstora företags tillträde till marknaderna för offentliga upphandlingar i EU (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om utvärderingen av små och medelstora företags tillträde till marknaderna för offentliga upphandlingar i EU (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Gränsöverskridande e-handel mellan företag och konsumenter i EU” (KOM(2009)0557), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Gränsöverskridande e-handel mellan företag och konsumenter i EU” (KOM(2009)0557),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 29 juni 2009 om åtgärder för att förbättra den inre marknadens funktion (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 29 juni 2009 om åtgärder för att förbättra den inre marknadens funktion (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Offentlig upphandling för en bättre miljö” (KOM(2008)0400), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Offentlig upphandling för en bättre miljö” (KOM(2008)0400),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Tänk småskaligt först – En ’Small Business Act’ för Europa” (KOM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Tänk småskaligt först – En ’Small Business Act’ för Europa” (KOM(2008)0394),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”En inre marknad för framtidens Europa” (KOM(2007)0724) och kommissionens arbetsdokument ”The single market: review of achievements” (SEK(2007)1521), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”En inre marknad för framtidens Europa” (KOM(2007)0724) och kommissionens arbetsdokument ”The single market: review of achievements” (SEK(2007)1521),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Möjligheter, tillgång och solidaritet: mot en ny samhällsvision för tjugohundratalets Europa” (KOM(2007)0726), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Möjligheter, tillgång och solidaritet: mot en ny samhällsvision för tjugohundratalets Europa” (KOM(2007)0726),

| — | med beaktande av kommissionens tolkningsmeddelande om tillämpningen av EG-rätten om offentlig upphandling och koncessioner på institutionella offentlig-privata partnerskap (IOPP) (C(2007)6661), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens tolkningsmeddelande om tillämpningen av EG-rätten om offentlig upphandling och koncessioner på institutionella offentlig-privata partnerskap (IOPP) (C(2007)6661),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Dags att lägga in en högre växel: Ett nytt partnerskap för tillväxt och sysselsättning” (KOM(2006)0030), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Dags att lägga in en högre växel: Ett nytt partnerskap för tillväxt och sysselsättning” (KOM(2006)0030),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2010 om den inre marknadsakten (SMA), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2010 om den inre marknadsakten (SMA),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 september 2010, ”Fullbordandet av den inre marknaden för e-handel” (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 september 2010, ”Fullbordandet av den inre marknaden för e-handel” (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2010, ”Nya utvecklingstendenser inom offentlig upphandling” (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2010, ”Nya utvecklingstendenser inom offentlig upphandling” (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2010, ”Resultattavlan för den inre marknaden” (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2010, ”Resultattavlan för den inre marknaden” (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2009, ”Förkommersiell upphandling: Att driva på innovation för att få offentliga tjänster av hög kvalitet i Europa” (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2009, ”Förkommersiell upphandling: Att driva på innovation för att få offentliga tjänster av hög kvalitet i Europa” (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 november 2006, ”Dags att lägga in en högre växel – Att skapa ett Europa med företagaranda och tillväxt” (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 november 2006, ”Dags att lägga in en högre växel – Att skapa ett Europa med företagaranda och tillväxt” (8),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok om en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling (KOM(2011)0015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok om en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling (KOM(2011)0015),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd samt yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för regional utveckling och utskottet för rättsliga frågor (A7-0071/2011), och av följande skäl. |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd samt yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för regional utveckling och utskottet för rättsliga frågor (A7-0071/2011), och av följande skäl.

| A. | En inre marknad baserad på fri och rättvis konkurrens är EU:s helt grundläggande mål vad avser ekonomiska reformer och utgör en mycket viktig fördel för Europas konkurrenskraft i den globala ekonomin. |
| --- | --- |

A.

En inre marknad baserad på fri och rättvis konkurrens är EU:s helt grundläggande mål vad avser ekonomiska reformer och utgör en mycket viktig fördel för Europas konkurrenskraft i den globala ekonomin.

| B. | En av den inre marknadens stora fördelar har varit att hindren för rörlighet har avskaffats och de institutionella regleringarna har harmoniserats, vilket har främjat kulturell förståelse, integration, ekonomisk tillväxt och europeisk solidaritet. |
| --- | --- |

B.

En av den inre marknadens stora fördelar har varit att hindren för rörlighet har avskaffats och de institutionella regleringarna har harmoniserats, vilket har främjat kulturell förståelse, integration, ekonomisk tillväxt och europeisk solidaritet.

| C. | Det är viktigt att öka förtroendet för den inre marknaden på alla nivåer och att undanröja befintliga hinder för nystartade företag. Tunga administrativa bördor avskräcker nya företagare. |
| --- | --- |

C.

Det är viktigt att öka förtroendet för den inre marknaden på alla nivåer och att undanröja befintliga hinder för nystartade företag. Tunga administrativa bördor avskräcker nya företagare.

| D. | Det är viktigt att inremarknadsakten inte består av isolerade åtgärder, utan att alla förslag samverkar för att uppnå ett sammanhängande mål. |
| --- | --- |

D.

Det är viktigt att inremarknadsakten inte består av isolerade åtgärder, utan att alla förslag samverkar för att uppnå ett sammanhängande mål.

| E. | Alla företag påverkas av splittringen på marknaden, men små och medelstora företag är särskilt utsatta för de problem som detta medför. |
| --- | --- |

E.

Alla företag påverkas av splittringen på marknaden, men små och medelstora företag är särskilt utsatta för de problem som detta medför.

| F. | En vanlig uppfattning är att den inre marknaden hittills främst har gynnat de stora företagen, trots att små och medelstora företag är EU:s tillväxtmotor. |
| --- | --- |

F.

En vanlig uppfattning är att den inre marknaden hittills främst har gynnat de stora företagen, trots att små och medelstora företag är EU:s tillväxtmotor.

| G. | Bristen på innovation i EU är en viktig orsak till de senaste årens svaga tillväxt. Innovation inom grön teknik är en möjlighet att förena långsiktig tillväxt med miljöskydd. |
| --- | --- |

G.

Bristen på innovation i EU är en viktig orsak till de senaste årens svaga tillväxt. Innovation inom grön teknik är en möjlighet att förena långsiktig tillväxt med miljöskydd.

| H. | För att vi ska uppnå målen i EU 2020-strategin måste den inre marknaden ge oss förutsättningarna för en smart och hållbar tillväxt för alla. Den inre marknaden bör bli en mer gynnsam miljö för innovation och forskning inom EU:s företag. |
| --- | --- |

H.

För att vi ska uppnå målen i EU 2020-strategin måste den inre marknaden ge oss förutsättningarna för en smart och hållbar tillväxt för alla. Den inre marknaden bör bli en mer gynnsam miljö för innovation och forskning inom EU:s företag.

| I. | Konkurrenspolitiken är ett viktigt verktyg för att göra EU:s inre marknad dynamisk, effektiv och innovativ och för att EU ska kunna bli en konkurrenskraftig aktör på den globala arenan. |
| --- | --- |

I.

Konkurrenspolitiken är ett viktigt verktyg för att göra EU:s inre marknad dynamisk, effektiv och innovativ och för att EU ska kunna bli en konkurrenskraftig aktör på den globala arenan.

| J. | Riskkapital är en viktig finansieringskälla för nya och innovativa företag. Det finns hinder för att investera riskkapitalmedel i olika medlemsstater i EU. |
| --- | --- |

J.

Riskkapital är en viktig finansieringskälla för nya och innovativa företag. Det finns hinder för att investera riskkapitalmedel i olika medlemsstater i EU.

| K. | Utvecklingen av informations- och kommunikationsteknik samt en bredare användning av denna teknik inom EU:s företag är avgörande för vår fortsatta tillväxt. |
| --- | --- |

K.

Utvecklingen av informations- och kommunikationsteknik samt en bredare användning av denna teknik inom EU:s företag är avgörande för vår fortsatta tillväxt.

| L. | E-handeln och e-tjänster, även e-förvaltningstjänster och e-hälsa, är fortfarande underutvecklade på EU-nivå. |
| --- | --- |

L.

E-handeln och e-tjänster, även e-förvaltningstjänster och e-hälsa, är fortfarande underutvecklade på EU-nivå.

| M. | Postsektorn och främjandet av kompatibilitet och samarbete mellan postsystem och tjänster kan få en betydande inverkan på utvecklingen av en gränsöverskridande e-handel. |
| --- | --- |

M.

Postsektorn och främjandet av kompatibilitet och samarbete mellan postsystem och tjänster kan få en betydande inverkan på utvecklingen av en gränsöverskridande e-handel.

| N. | Det finns regleringshinder för en effektiv tillståndsgivning för upphovsrätter som leder till stor splittring av marknaden för audiovisuella produkter, vilket missgynnar EU:s företag. Både företagen och konsumenterna skulle tjäna på inrättandet av en verklig inre marknad för audiovisuella produkter och tjänster som respekterar Internetanvändarnas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

N.

Det finns regleringshinder för en effektiv tillståndsgivning för upphovsrätter som leder till stor splittring av marknaden för audiovisuella produkter, vilket missgynnar EU:s företag. Både företagen och konsumenterna skulle tjäna på inrättandet av en verklig inre marknad för audiovisuella produkter och tjänster som respekterar Internetanvändarnas grundläggande rättigheter.

| O. | Förfalskning och piratkopiering försämrar företagens förtroende för e-handeln och ökar splittringen när det gäller regler för skydd av immateriell äganderätt, vilket hindrar innovationen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

O.

Förfalskning och piratkopiering försämrar företagens förtroende för e-handeln och ökar splittringen när det gäller regler för skydd av immateriell äganderätt, vilket hindrar innovationen på den inre marknaden.

| P. | Skillnader i skattebestämmelser kan skapa stora hinder för gränsöverskridande transaktioner. Den samordning av den nationella beskattningspolitiken som Mario Monti föreslår i sin rapport skulle ge ett stort mervärde till företag och medborgare. |
| --- | --- |

P.

Skillnader i skattebestämmelser kan skapa stora hinder för gränsöverskridande transaktioner. Den samordning av den nationella beskattningspolitiken som Mario Monti föreslår i sin rapport skulle ge ett stort mervärde till företag och medborgare.

| Q. | Offentlig upphandling bidrar starkt till att öka den ekonomiska tillväxten, och står för cirka 17 procent av EU:s BNP. Gränsöverskridande upphandlingar utgör endast en liten andel av den totala marknaden för offentliga upphandlingar, trots att detta är en möjlighet för EU:s företag. Små och medelstora företag har fortfarande begränsat tillträde till marknaden för offentliga upphandlingar. |
| --- | --- |

Q.

Offentlig upphandling bidrar starkt till att öka den ekonomiska tillväxten, och står för cirka 17 procent av EU:s BNP. Gränsöverskridande upphandlingar utgör endast en liten andel av den totala marknaden för offentliga upphandlingar, trots att detta är en möjlighet för EU:s företag. Små och medelstora företag har fortfarande begränsat tillträde till marknaden för offentliga upphandlingar.

| R. | Tjänster är en väsentlig sektor för den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen men den inre marknaden för tjänster är fortfarande underutvecklad, särskilt på grund av de luckor och svårigheter som medlemsstaterna har erfarit under genomförandet av tjänstedirektivet. |
| --- | --- |

R.

Tjänster är en väsentlig sektor för den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen men den inre marknaden för tjänster är fortfarande underutvecklad, särskilt på grund av de luckor och svårigheter som medlemsstaterna har erfarit under genomförandet av tjänstedirektivet.

Inledning

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande ”På väg mot en inre marknadsakt”. Parlamentet anser att alla tre kapitlen i meddelandet är lika viktiga och att de är sammanlänkade. De bör därför hanteras på ett sammanhängande sätt, utan att de olika frågorna isoleras från varandra. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande ”På väg mot en inre marknadsakt”. Parlamentet anser att alla tre kapitlen i meddelandet är lika viktiga och att de är sammanlänkade. De bör därför hanteras på ett sammanhängande sätt, utan att de olika frågorna isoleras från varandra.

| 2. | Europaparlamentet vill särskilt framhålla det åtagande kommissionen gör i meddelandet om att främja nya synsätt för att uppnå hållbar utveckling. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet vill särskilt framhålla det åtagande kommissionen gör i meddelandet om att främja nya synsätt för att uppnå hållbar utveckling.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en ekonomisk granskning av EU:s budgetprioriteringar för nästa budgetram och prioritera projekt med europeiskt mervärde som kan öka EU:s konkurrenskraft och integration på forsknings-, kunskaps- och innovationsområdet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en ekonomisk granskning av EU:s budgetprioriteringar för nästa budgetram och prioritera projekt med europeiskt mervärde som kan öka EU:s konkurrenskraft och integration på forsknings-, kunskaps- och innovationsområdet.

| 4. | Europaparlamentet understryker, särskilt med tanke på den ekonomiska och finansiella krisen, den inre marknadens betydelse för EU-företagens konkurrenskraft och EU-ekonomiernas tillväxt och stabilitet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sörja för att det finns tillräckliga resurser för att förbättra genomförandet av bestämmelserna om den inre marknaden och välkomnar den helhetsstrategi som tillämpas i meddelandet. Parlamentet understryker att de olika åtgärder som togs upp i Montis rapport kompletterar varandra. Samstämdheten i rapporten återspeglas emellertid inte fullt ut i inremarknadsakten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker, särskilt med tanke på den ekonomiska och finansiella krisen, den inre marknadens betydelse för EU-företagens konkurrenskraft och EU-ekonomiernas tillväxt och stabilitet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sörja för att det finns tillräckliga resurser för att förbättra genomförandet av bestämmelserna om den inre marknaden och välkomnar den helhetsstrategi som tillämpas i meddelandet. Parlamentet understryker att de olika åtgärder som togs upp i Montis rapport kompletterar varandra. Samstämdheten i rapporten återspeglas emellertid inte fullt ut i inremarknadsakten.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram ett ambitiöst åtgärdspaket präglat av en tydlig och konsekvent strategi för att främja konkurrenskraften på den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att återuppta de idéer som framfördes i Mario Montis rapport, nämligen att man bör främja avreglering och konkurrens och förbättra den skattemässiga och sociala konvergensen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram ett ambitiöst åtgärdspaket präglat av en tydlig och konsekvent strategi för att främja konkurrenskraften på den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att återuppta de idéer som framfördes i Mario Montis rapport, nämligen att man bör främja avreglering och konkurrens och förbättra den skattemässiga och sociala konvergensen.

| 6. | Europaparlamentet understryker vikten av att förbättra EU:s ekonomiska styrelseformer för att ge företagen sådana ekonomiska villkor att de kan utnyttja fördelarna med den inre marknaden så att de kan växa och bli mer konkurrenskraftiga. Parlamentet anser att denna koppling bör göras uttryckligen inom ramen för inremarknadsakten. Parlamentet uppmanar kommissionen att vara mycket uppmärksam på konsekvenserna av de allt större ekonomiska skillnaderna mellan EU:s medlemsstater för den inre marknadens interna sammanhållning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker vikten av att förbättra EU:s ekonomiska styrelseformer för att ge företagen sådana ekonomiska villkor att de kan utnyttja fördelarna med den inre marknaden så att de kan växa och bli mer konkurrenskraftiga. Parlamentet anser att denna koppling bör göras uttryckligen inom ramen för inremarknadsakten. Parlamentet uppmanar kommissionen att vara mycket uppmärksam på konsekvenserna av de allt större ekonomiska skillnaderna mellan EU:s medlemsstater för den inre marknadens interna sammanhållning.

| 7. | Europaparlamentet betonar att en ambitiös europeisk industripolitik måste antas, vars mål ska vara att stärka realekonomin och uppnå en övergång till en smartare och hållbarare ekonomi. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att en ambitiös europeisk industripolitik måste antas, vars mål ska vara att stärka realekonomin och uppnå en övergång till en smartare och hållbarare ekonomi.

| 8. | Europaparlamentet betonar att den europeiska strategins yttre dimension, som även omfattar internationell handel, blir allt viktigare på grund av integrationen av marknaderna. En lämplig yttre strategi kan därför vara verkligt användbar för att skapa hållbar tillväxt, sysselsättning och en starkare inre marknad för företag i enlighet med målen i Europa 2020-strategin. Parlamentet betonar behovet av att omvandla EU:s handelspolitik till ett verkligt verktyg för hållbar utveckling och fler och bättre arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utforma en handelspolitik som är förenlig med en stark och sysselsättningsskapande industripolitik. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att den europeiska strategins yttre dimension, som även omfattar internationell handel, blir allt viktigare på grund av integrationen av marknaderna. En lämplig yttre strategi kan därför vara verkligt användbar för att skapa hållbar tillväxt, sysselsättning och en starkare inre marknad för företag i enlighet med målen i Europa 2020-strategin. Parlamentet betonar behovet av att omvandla EU:s handelspolitik till ett verkligt verktyg för hållbar utveckling och fler och bättre arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utforma en handelspolitik som är förenlig med en stark och sysselsättningsskapande industripolitik.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att Europeiska unionens politik för den inre marknaden och regional utveckling i hög grad kompletterar varandra och betonar att framsteg med den inre marknaden och vidareutveckling av EU:s regioner är faktorer som påverkar varandra och bidrar till ett Europa som präglas av sammanhållning och konkurrenskraft. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag som syftar till en fördjupad inre marknad. Parlamentet understryker att en verkligt tillgänglig inre marknad för alla EU-regioner är en nödvändig förutsättning för fri rörlighet för personer, varor, kapital och tjänster, och alltså även för en stark och dynamisk inre marknad. Parlamentet framhåller i detta sammanhang den viktiga roll som unionens regionalpolitik spelar beträffande infrastrukturutvecklingen och för en konsekvent ekonomisk och social utveckling av regionerna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att Europeiska unionens politik för den inre marknaden och regional utveckling i hög grad kompletterar varandra och betonar att framsteg med den inre marknaden och vidareutveckling av EU:s regioner är faktorer som påverkar varandra och bidrar till ett Europa som präglas av sammanhållning och konkurrenskraft. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag som syftar till en fördjupad inre marknad. Parlamentet understryker att en verkligt tillgänglig inre marknad för alla EU-regioner är en nödvändig förutsättning för fri rörlighet för personer, varor, kapital och tjänster, och alltså även för en stark och dynamisk inre marknad. Parlamentet framhåller i detta sammanhang den viktiga roll som unionens regionalpolitik spelar beträffande infrastrukturutvecklingen och för en konsekvent ekonomisk och social utveckling av regionerna.

Allmän utvärdering

En innovativ inre marknad

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med de berörda aktörerna anta en konsekvent och balanserad strategi för att främja innovation och dessutom stödja innovativa verksamheter – det bästa sättet att belöna skapande – och skydda de grundläggande rättigheterna, till exempel rätten till integritet och skyddet av personuppgifter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med de berörda aktörerna anta en konsekvent och balanserad strategi för att främja innovation och dessutom stödja innovativa verksamheter – det bästa sättet att belöna skapande – och skydda de grundläggande rättigheterna, till exempel rätten till integritet och skyddet av personuppgifter.

| 11. | Europaparlamentet stöder kraftfullt inrättandet av ett EU-omfattande patent som är fördelaktigt för små och medelstora företag och ett enhetligt system för patenttvister som gör den inre marknaden till ledare när det gäller innovation och som stärker EU:s konkurrenskraft. Parlamentet betonar att kostnaden för översättning av patent till flera språk kan bromsa upp innovationen på den inre marknaden och att man bör nå en kompromiss om dessa språkaspekter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet stöder kraftfullt inrättandet av ett EU-omfattande patent som är fördelaktigt för små och medelstora företag och ett enhetligt system för patenttvister som gör den inre marknaden till ledare när det gäller innovation och som stärker EU:s konkurrenskraft. Parlamentet betonar att kostnaden för översättning av patent till flera språk kan bromsa upp innovationen på den inre marknaden och att man bör nå en kompromiss om dessa språkaspekter.

| 12. | Europaparlamentet stöder inrättandet av europeiska projektobligationer för att främja den långsiktiga innovationen och skapandet av arbetstillfällen på den inre marknaden, och för att finansiera genomförandet av stora gränsöverskridande infrastrukturprojekt, särskilt inom energi, transport, och telekommunikationer, som stöder den ekologiska omvandlingen av våra ekonomier. Parlamentet understryker att lämpliga riskhanteringsstrukturer måste införas och att full insyn måste råda i alla potentiella ansvarsskyldighetsfrågor. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet stöder inrättandet av europeiska projektobligationer för att främja den långsiktiga innovationen och skapandet av arbetstillfällen på den inre marknaden, och för att finansiera genomförandet av stora gränsöverskridande infrastrukturprojekt, särskilt inom energi, transport, och telekommunikationer, som stöder den ekologiska omvandlingen av våra ekonomier. Parlamentet understryker att lämpliga riskhanteringsstrukturer måste införas och att full insyn måste råda i alla potentiella ansvarsskyldighetsfrågor.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att en väl fungerande energimarknad är en viktig förutsättning för att man ska kunna uppnå större självförsörjning på energiområdet Parlamentet anser att detta bäst kan åstadkommas genom regional klusterbildning liksom genom en diversifiering av försörjningsvägar och energikällor. Parlamentet understryker att infrastrukturen i de östra delarna av Europa bör stärkas så att den når upp till infrastrukturnivån i medlemsstaterna i de västra delarna av Europa. Parlamentet understryker att den inre energimarknaden bör bidra till att upprätthålla energipriser som är överkomliga för såväl konsumenter som företag. Parlamentet anser att det, för att uppnå EU:s klimat- och energimål, krävs en ny strategi för att fastställa lämpliga trösklar för punktskatter på koldioxidutsläpp och energiinnehåll. Parlamentet påpekar att det behövs ytterligare planer och åtgärder för effektiv energianvändning för att åstadkomma betydande energibesparingar. Parlamentet framhåller behovet att främja smarta nät och förnybara energikällor och att uppmuntra lokala och regionala myndigheterna att utnyttja informations- och kommunikationstekniker i sina planer för effektiv energianvändning. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka genomförandet av direktiven om energimärkning, ekodesign, transport, byggnader och infrastruktur, för att se till att gemensamma europeiska bestämmelser tillämpas och genomförs. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att en väl fungerande energimarknad är en viktig förutsättning för att man ska kunna uppnå större självförsörjning på energiområdet Parlamentet anser att detta bäst kan åstadkommas genom regional klusterbildning liksom genom en diversifiering av försörjningsvägar och energikällor. Parlamentet understryker att infrastrukturen i de östra delarna av Europa bör stärkas så att den når upp till infrastrukturnivån i medlemsstaterna i de västra delarna av Europa. Parlamentet understryker att den inre energimarknaden bör bidra till att upprätthålla energipriser som är överkomliga för såväl konsumenter som företag. Parlamentet anser att det, för att uppnå EU:s klimat- och energimål, krävs en ny strategi för att fastställa lämpliga trösklar för punktskatter på koldioxidutsläpp och energiinnehåll. Parlamentet påpekar att det behövs ytterligare planer och åtgärder för effektiv energianvändning för att åstadkomma betydande energibesparingar. Parlamentet framhåller behovet att främja smarta nät och förnybara energikällor och att uppmuntra lokala och regionala myndigheterna att utnyttja informations- och kommunikationstekniker i sina planer för effektiv energianvändning. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka genomförandet av direktiven om energimärkning, ekodesign, transport, byggnader och infrastruktur, för att se till att gemensamma europeiska bestämmelser tillämpas och genomförs.

| 14. | Europaparlamentet stöder initiativet för produkters miljöavtryck och uppmanar med kraft kommissionen att snarast möjligt lägga fram ett förslag om inrättande av ett verkligt gemensamt system för kontroll och märkning. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet stöder initiativet för produkters miljöavtryck och uppmanar med kraft kommissionen att snarast möjligt lägga fram ett förslag om inrättande av ett verkligt gemensamt system för kontroll och märkning.

| 15. | För att Europa 2020-strategins ambitiösa mål ska uppnås uppmanar Europaparlamentet kommissionen att främja gränsöverskridande investeringar och upprätta en ram som uppmuntrar till effektiva investeringar av riskkapitalmedel inom den inre marknaden, skyddar investerarna och ger incitament till att dessa medel investeras i hållbara projekt. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna att inrätta en europeisk riskkapitalfond som kan investera i ”koncepttest” på ett tidigt stadium och i företagsutveckling innan kommersiella investeringar görs. Parlamentet uppmanar kommissionen att varje år göra en utvärdering av de offentliga och privata investeringsbehoven och hur dessa tillgodoses eller borde tillgodoses inom kommissionens förslag. |
| --- | --- |

15.

För att Europa 2020-strategins ambitiösa mål ska uppnås uppmanar Europaparlamentet kommissionen att främja gränsöverskridande investeringar och upprätta en ram som uppmuntrar till effektiva investeringar av riskkapitalmedel inom den inre marknaden, skyddar investerarna och ger incitament till att dessa medel investeras i hållbara projekt. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna att inrätta en europeisk riskkapitalfond som kan investera i ”koncepttest” på ett tidigt stadium och i företagsutveckling innan kommersiella investeringar görs. Parlamentet uppmanar kommissionen att varje år göra en utvärdering av de offentliga och privata investeringsbehoven och hur dessa tillgodoses eller borde tillgodoses inom kommissionens förslag.

| 16. | Europaparlamentet inser betydelsen av offentliga upphandlingar, i synnerhet förkommersiella upphandlingar, och deras funktion när det gäller att stimulera innovationen på den inre marknaden. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att använda sig av förkommersiella upphandlingar för att ge en avgörande skjuts mot nya marknader för nyskapande och miljövänliga produkter samtidigt som de allmännyttiga tjänsternas kvalitet och effektivitet förbättras. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att bättre informera myndigheterna om befintliga möjligheter till offentlig upphandling före saluförandet. Kommissionen uppmanas undersöka hur man kan förenkla gränsöverskridande gemensamma upphandlingar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet inser betydelsen av offentliga upphandlingar, i synnerhet förkommersiella upphandlingar, och deras funktion när det gäller att stimulera innovationen på den inre marknaden. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att använda sig av förkommersiella upphandlingar för att ge en avgörande skjuts mot nya marknader för nyskapande och miljövänliga produkter samtidigt som de allmännyttiga tjänsternas kvalitet och effektivitet förbättras. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att bättre informera myndigheterna om befintliga möjligheter till offentlig upphandling före saluförandet. Kommissionen uppmanas undersöka hur man kan förenkla gränsöverskridande gemensamma upphandlingar.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina insatser för att slå samman innovationsresurser genom att skapa innovationskluster och vidta åtgärder för att uppmuntra små och medelstora företag att delta i EU:s forskningsprogram. Parlamentet understryker behovet av att forskningsresultat och innovationer sprids och utnyttjas över gränserna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina insatser för att slå samman innovationsresurser genom att skapa innovationskluster och vidta åtgärder för att uppmuntra små och medelstora företag att delta i EU:s forskningsprogram. Parlamentet understryker behovet av att forskningsresultat och innovationer sprids och utnyttjas över gränserna.

En digital inre marknad

| 18. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens föreslagna ändring av direktivet om e-signaturer i syfte att skapa ett regelverk för gränsöverskridande erkännande och interoperativitet mellan säkra e-autentiseringssystem, och betonar behovet av ömsesidigt erkännande av elektronisk identifiering och autentisering över hela EU. Kommissionen uppmanas i detta sammanhang att lösa problemen med diskriminering av tjänstemottagare på grund av nationalitet eller bosättningsort. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens föreslagna ändring av direktivet om e-signaturer i syfte att skapa ett regelverk för gränsöverskridande erkännande och interoperativitet mellan säkra e-autentiseringssystem, och betonar behovet av ömsesidigt erkännande av elektronisk identifiering och autentisering över hela EU. Kommissionen uppmanas i detta sammanhang att lösa problemen med diskriminering av tjänstemottagare på grund av nationalitet eller bosättningsort.

| 19. | Europaparlamentet anser att vitboken om den gemensamma transportpolitiken bör inriktas på förslag om utveckling av hållbara transportsätt, inklusive intermodalitet. Parlamentet betonar vikten av det föreslagna paketet för e-rörlighet, som har målsättningen att genom ny teknik stödja ett effektivt och hållbart transportsystem, särskilt genom användning av integrerade biljettsystem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att snabbt genomföra direktivet om intelligenta transportsystem. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att vitboken om den gemensamma transportpolitiken bör inriktas på förslag om utveckling av hållbara transportsätt, inklusive intermodalitet. Parlamentet betonar vikten av det föreslagna paketet för e-rörlighet, som har målsättningen att genom ny teknik stödja ett effektivt och hållbart transportsystem, särskilt genom användning av integrerade biljettsystem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att snabbt genomföra direktivet om intelligenta transportsystem.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att öka företagens och medborgarnas förtroende för e-handel, bland annat genom att säkerställa ett högt konsumentskydd på detta område. Parlamentet understryker att detta skulle kunna ske efter en grundlig utvärdering av direktivet om konsumenträttigheter och en grundlig konsekvensbedömning av alla de politiska alternativ som presenteras i grönboken om europeisk avtalsrätt. Parlamentet påpekar att andra lämpliga åtgärder för att främja e-handel över hela EU vore att förenkla registreringen av gränsöverskridande domäner för nätföretag, förbättra betalningssystemen på nätet och underlätta gränsöverskridande skuldindrivning. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att öka företagens och medborgarnas förtroende för e-handel, bland annat genom att säkerställa ett högt konsumentskydd på detta område. Parlamentet understryker att detta skulle kunna ske efter en grundlig utvärdering av direktivet om konsumenträttigheter och en grundlig konsekvensbedömning av alla de politiska alternativ som presenteras i grönboken om europeisk avtalsrätt. Parlamentet påpekar att andra lämpliga åtgärder för att främja e-handel över hela EU vore att förenkla registreringen av gränsöverskridande domäner för nätföretag, förbättra betalningssystemen på nätet och underlätta gränsöverskridande skuldindrivning.

| 21. | Europaparlamentet betonar det helt centrala behovet av att EU:s standardiseringspolitik för informations- och kommunikationsteknik anpassas till den senaste marknadsutvecklingen och politiska utvecklingen så att de europeiska politiska målen om driftskompatibilitet kan uppnås på områden som kräver driftskompatibilitet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar det helt centrala behovet av att EU:s standardiseringspolitik för informations- och kommunikationsteknik anpassas till den senaste marknadsutvecklingen och politiska utvecklingen så att de europeiska politiska målen om driftskompatibilitet kan uppnås på områden som kräver driftskompatibilitet.

| 22. | Europaparlamentet betonar vikten av att övervinna de befintliga hindren för den gränsöverskridande elektroniska handeln inom EU. Parlamentet påpekar att det krävs en aktiv politik så att medborgarna och företagen fullständigt kan utnyttja detta verktyg, som ger dem högkvalitativa produkter och tjänster till konkurrenskraftiga priser. Parlamentet anser vidare att den elektroniska handeln kan fylla en central funktion under den rådande ekonomiska krisen och att den utgör ett mycket värdefullt bidrag till fullbordandet av den inre marknaden, eftersom den bidrar till att bekämpa ökad ojämlikhet och skydda sårbara konsumenter, konsumenter i avlägset belägna områden och konsumenter med nedsatt rörlighet, låginkomsttagare och små och medelstora företag, som har särskilt mycket att vinna på elektronisk handel. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar vikten av att övervinna de befintliga hindren för den gränsöverskridande elektroniska handeln inom EU. Parlamentet påpekar att det krävs en aktiv politik så att medborgarna och företagen fullständigt kan utnyttja detta verktyg, som ger dem högkvalitativa produkter och tjänster till konkurrenskraftiga priser. Parlamentet anser vidare att den elektroniska handeln kan fylla en central funktion under den rådande ekonomiska krisen och att den utgör ett mycket värdefullt bidrag till fullbordandet av den inre marknaden, eftersom den bidrar till att bekämpa ökad ojämlikhet och skydda sårbara konsumenter, konsumenter i avlägset belägna områden och konsumenter med nedsatt rörlighet, låginkomsttagare och små och medelstora företag, som har särskilt mycket att vinna på elektronisk handel.

| 23. | Europaparlamentet understryker möjligheterna för EU:s regioner att spela en viktig roll för att hjälpa kommissionen i dess strävan att skapa en digital inre marknad. Parlamentet betonar i detta sammanhang den vikt som bör fästas vid att använda de medel som står till förfogande för EU:s regioner för att råda bot på deras bristande utveckling när det gäller e-handel och e-tjänster, som kan vara viktiga källor för framtida tillväxt i regionerna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker möjligheterna för EU:s regioner att spela en viktig roll för att hjälpa kommissionen i dess strävan att skapa en digital inre marknad. Parlamentet betonar i detta sammanhang den vikt som bör fästas vid att använda de medel som står till förfogande för EU:s regioner för att råda bot på deras bristande utveckling när det gäller e-handel och e-tjänster, som kan vara viktiga källor för framtida tillväxt i regionerna.

| 24. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att se till att små och medelstora företag i full utsträckning kan utnyttja möjligheterna med e-handel i EU. Parlamentet beklagar att kommissionen inte kommer att lägga fram ett förslag om ett europeiskt system för tvistlösning på nätet för digitala transaktioner förrän 2012, tolv år efter det att parlamentet efterlyste ett sådant initiativ i september 2000 (9). |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att se till att små och medelstora företag i full utsträckning kan utnyttja möjligheterna med e-handel i EU. Parlamentet beklagar att kommissionen inte kommer att lägga fram ett förslag om ett europeiskt system för tvistlösning på nätet för digitala transaktioner förrän 2012, tolv år efter det att parlamentet efterlyste ett sådant initiativ i september 2000 (9).

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo genomföra det tredje posttjänstdirektivet (2008/6/EG). Parlamentet understryker att för att underlätta en effektiv distribuering och spårning av varor som köpts på nätet, vilket kommer att öka medborgarnas förtroende för gränsöverskridande handel, är det nödvändigt att garantera allmän tillgång till posttjänster av hög kvalitet, undvika social dumpning och främja driftskompabilitet och samarbete mellan postsystem och posttjänster. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo genomföra det tredje posttjänstdirektivet (2008/6/EG). Parlamentet understryker att för att underlätta en effektiv distribuering och spårning av varor som köpts på nätet, vilket kommer att öka medborgarnas förtroende för gränsöverskridande handel, är det nödvändigt att garantera allmän tillgång till posttjänster av hög kvalitet, undvika social dumpning och främja driftskompabilitet och samarbete mellan postsystem och posttjänster.

| 26. | Europaparlamentet betonar behovet av att inrätta en inre marknad för audiovisuella produkter på nätet genom att främja öppna IKT-standarder, och att stödja innovation och kreativitet genom effektiv förvaltning av upphovsrätter, bland annat inrättandet av ett EU-omfattande tillståndssystem, där ambitionen är att garantera att konsumenterna får bredare och mer rättvis tillgång till kulturella varor och tjänster, att rättighetsinnehavarna får lämplig ersättning för sina alster och att Internetanvändarnas grundläggande rättigheter respekteras. Parlamentet understryker att man behöver anpassa den lagstiftningen om immateriella rättigheter som finns på nätet till den som finns utanför nätet och därigenom öka konsumenternas och företagens förtroende för e-handel. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar behovet av att inrätta en inre marknad för audiovisuella produkter på nätet genom att främja öppna IKT-standarder, och att stödja innovation och kreativitet genom effektiv förvaltning av upphovsrätter, bland annat inrättandet av ett EU-omfattande tillståndssystem, där ambitionen är att garantera att konsumenterna får bredare och mer rättvis tillgång till kulturella varor och tjänster, att rättighetsinnehavarna får lämplig ersättning för sina alster och att Internetanvändarnas grundläggande rättigheter respekteras. Parlamentet understryker att man behöver anpassa den lagstiftningen om immateriella rättigheter som finns på nätet till den som finns utanför nätet och därigenom öka konsumenternas och företagens förtroende för e-handel.

| 27. | Europaparlamentet påpekar att kampen mot piratkopiering på nätet måste skärpas för att skydda upphovsmännen samtidigt som man respekterar konsumenternas grundläggande rättigheter. Parlamentet påpekar att aktörer och medborgare måste på lämpligt sätt informeras om följderna av varumärkesförfalskning och pirattillverkning. Parlamentet välkomnar kommissionens planerade initiativ för att bekämpa varumärkesförfalskning och pirattillverkning, i synnerhet de lagförslag som ska läggas fram under 2011 i syfte att anpassa regelverket till de nya Internet-utmaningarna och för att stärka tullmyndigheternas åtgärder på detta område. Parlamentet vill här peka på de synergieffekter som skulle kunna uppnås tillsammans med den planerade handlingsplanen för en stärkt marknadsövervakning inom EU. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påpekar att kampen mot piratkopiering på nätet måste skärpas för att skydda upphovsmännen samtidigt som man respekterar konsumenternas grundläggande rättigheter. Parlamentet påpekar att aktörer och medborgare måste på lämpligt sätt informeras om följderna av varumärkesförfalskning och pirattillverkning. Parlamentet välkomnar kommissionens planerade initiativ för att bekämpa varumärkesförfalskning och pirattillverkning, i synnerhet de lagförslag som ska läggas fram under 2011 i syfte att anpassa regelverket till de nya Internet-utmaningarna och för att stärka tullmyndigheternas åtgärder på detta område. Parlamentet vill här peka på de synergieffekter som skulle kunna uppnås tillsammans med den planerade handlingsplanen för en stärkt marknadsövervakning inom EU.

| 28. | Europaparlamentet understryker också att skyddet och tillämpningen av immateriella rättigheter bör ske i ett bredare perspektiv genom att man beaktar konsumenternas och EU-medborgarnas rättigheter och behov på ett sätt som inte strider mot EU:s övriga interna eller externa politik, till exempel främjande av informationssamhället, utbildning, hälso- och sjukvård, utveckling i tredjeländer och biologisk och kulturell mångfald på internationell nivå. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet understryker också att skyddet och tillämpningen av immateriella rättigheter bör ske i ett bredare perspektiv genom att man beaktar konsumenternas och EU-medborgarnas rättigheter och behov på ett sätt som inte strider mot EU:s övriga interna eller externa politik, till exempel främjande av informationssamhället, utbildning, hälso- och sjukvård, utveckling i tredjeländer och biologisk och kulturell mångfald på internationell nivå.

En företagsvänlig inre marknad

| 29. | Europaparlamentet betonar behovet av ett effektivt genomförande och slutförande av paketet för finansiell tillsyn när det gäller att få till stånd en hållbar inre marknad. Kommissionen uppmanas att göra en utvärdering för att se till att detta genomförande äger rum i hela EU, och att offentliggöra en jämförelsetabell varje år. I detta syfte bör man främja de bästa metoderna bland de nationella och europeiska tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar behovet av ett effektivt genomförande och slutförande av paketet för finansiell tillsyn när det gäller att få till stånd en hållbar inre marknad. Kommissionen uppmanas att göra en utvärdering för att se till att detta genomförande äger rum i hela EU, och att offentliggöra en jämförelsetabell varje år. I detta syfte bör man främja de bästa metoderna bland de nationella och europeiska tillsynsmyndigheterna.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra små och medelstora företags tillträde till kapitalmarknaderna genom att förenkla flödet av tillgänglig information om olika finansieringsmöjligheter inom EU, t.ex. via konkurrens- och innovationsprogrammet och Europeiska investeringsfonden, samt genom att göra finansieringsförfarandena enklare, snabbare och mindre byråkratiska. För det syftet rekommenderar parlamentet ett mer helhetsinriktat perspektiv på tilldelningen av medel, inte minst för att stödja övergången till en mer hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra små och medelstora företags tillträde till kapitalmarknaderna genom att förenkla flödet av tillgänglig information om olika finansieringsmöjligheter inom EU, t.ex. via konkurrens- och innovationsprogrammet och Europeiska investeringsfonden, samt genom att göra finansieringsförfarandena enklare, snabbare och mindre byråkratiska. För det syftet rekommenderar parlamentet ett mer helhetsinriktat perspektiv på tilldelningen av medel, inte minst för att stödja övergången till en mer hållbar ekonomi.

| 31. | Europaparlamentet anser att den europeiska bankmarknadens pluralistiska struktur spelar en viktig roll när det gäller att tillgodose de små och medelstora företagens finansieringsbehov. Mångfalden av rättsliga modeller och affärsmål förbättrar tillträdet till finansiering. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att den europeiska bankmarknadens pluralistiska struktur spelar en viktig roll när det gäller att tillgodose de små och medelstora företagens finansieringsbehov. Mångfalden av rättsliga modeller och affärsmål förbättrar tillträdet till finansiering.

| 32. | Europaparlamentet framhåller de små och medelstora företagens och mikroföretagens ekonomiska betydelse för EU-ekonomin. Parlamentet betonar att den princip om att prioritera småskalighet som förespråkas i initiativet till förmån för små och medelstora företag (Small Business Act) måste genomföras på lämpligt sätt och stöder kommissionens åtgärder för att undanröja onödiga administrativa börder för små och medelstora företag. Parlamentet anser att små och medelstora företag med en särskild tillväxtpotential, höga löner och goda arbetsförhållanden bör stödjas, och efterlyser en differentiering inom ramen för småföretagsakten så att den kan bringas i överensstämmelse med Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet framhåller de små och medelstora företagens och mikroföretagens ekonomiska betydelse för EU-ekonomin. Parlamentet betonar att den princip om att prioritera småskalighet som förespråkas i initiativet till förmån för små och medelstora företag (Small Business Act) måste genomföras på lämpligt sätt och stöder kommissionens åtgärder för att undanröja onödiga administrativa börder för små och medelstora företag. Parlamentet anser att små och medelstora företag med en särskild tillväxtpotential, höga löner och goda arbetsförhållanden bör stödjas, och efterlyser en differentiering inom ramen för småföretagsakten så att den kan bringas i överensstämmelse med Europa 2020-strategin.

| 33. | Europaparlamentet uppmärksammar de lokala företagens betydelse för sociala band, sysselsättning och dynamik i missgynnade områden, särskilt i stadsområden med problem eller glesbefolkade områden. Parlamentet kräver att de ska få ett relevant stöd inom ramen för unionens regionalpolitik. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmärksammar de lokala företagens betydelse för sociala band, sysselsättning och dynamik i missgynnade områden, särskilt i stadsområden med problem eller glesbefolkade områden. Parlamentet kräver att de ska få ett relevant stöd inom ramen för unionens regionalpolitik.

| 34. | Europaparlamentet betonar att de små och medelstora företagens kapacitet måste stärkas när det gäller projektutformning och förslagsskrivning, bland annat genom tekniskt stöd och lämpliga utbildningsprogram. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att de små och medelstora företagens kapacitet måste stärkas när det gäller projektutformning och förslagsskrivning, bland annat genom tekniskt stöd och lämpliga utbildningsprogram.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar till antagande av en stadga för europeiska privata företag för att underlätta små och medelstora företags etablering och gränsöverskridande verksamhet på den inre marknaden. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar till antagande av en stadga för europeiska privata företag för att underlätta små och medelstora företags etablering och gränsöverskridande verksamhet på den inre marknaden.

| 36. | Europaparlamentet anser att aktieinvesterare kommer att vara mer benägna att finansiera startfasen för småföretag och mikroföretag om det finns effektivare utträdesmöjligheter genom nationella eller EU-omfattande tillväxtbörser, som inte fungerar på lämpligt sätt för närvarande. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att aktieinvesterare kommer att vara mer benägna att finansiera startfasen för småföretag och mikroföretag om det finns effektivare utträdesmöjligheter genom nationella eller EU-omfattande tillväxtbörser, som inte fungerar på lämpligt sätt för närvarande.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att fullständigt genomföra lagstiftningspaketet om varor. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att fullständigt genomföra lagstiftningspaketet om varor.

| 38. | Europaparlamentet framhåller vikten av sammankopplade företagsregister och uppmanar kommissionen att utarbeta ett tydligt regelverk som garanterar att uppgifterna i sådana företagsregister är fullständiga och korrekta. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet framhåller vikten av sammankopplade företagsregister och uppmanar kommissionen att utarbeta ett tydligt regelverk som garanterar att uppgifterna i sådana företagsregister är fullständiga och korrekta.

| 39. | Europaparlamentet inser att detaljhandelssektorn i hög grad bidrar till tillväxt och nya arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa ett förslag om en europeisk handlingsplan för detaljhandelssektorn i inremarknadsakten, där man kartlägger och hanterar de många problem som detaljhandlare och leverantörer ställs inför på den inre marknaden. Parlamentet anser att handlingsplanen bör bygga på slutsatserna från dess pågående arbete med förslaget om en ”effektivare och mer rättvis detaljhandelsmarknad”. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet inser att detaljhandelssektorn i hög grad bidrar till tillväxt och nya arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa ett förslag om en europeisk handlingsplan för detaljhandelssektorn i inremarknadsakten, där man kartlägger och hanterar de många problem som detaljhandlare och leverantörer ställs inför på den inre marknaden. Parlamentet anser att handlingsplanen bör bygga på slutsatserna från dess pågående arbete med förslaget om en ”effektivare och mer rättvis detaljhandelsmarknad”.

| 40. | Europaparlamentet betonar vikten av att undanröja onödiga skattehinder, administrativa hinder och rättsliga hinder för gränsöverskridande verksamhet och anser att det behövs en tydligare momsram och tydligare rapporteringskrav för företag för att främja hållbara produktions- och konsumtionsmönster, begränsa anpassningskostnaderna, bekämpa momsbedrägeri och stärka EU-företagens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar vikten av att undanröja onödiga skattehinder, administrativa hinder och rättsliga hinder för gränsöverskridande verksamhet och anser att det behövs en tydligare momsram och tydligare rapporteringskrav för företag för att främja hållbara produktions- och konsumtionsmönster, begränsa anpassningskostnaderna, bekämpa momsbedrägeri och stärka EU-företagens konkurrenskraft.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att offentliggöra en grönbok om företagsstyrning och att inleda ett offentligt samråd om företagens information om sociala, miljömässiga och människorättsliga aspekter när det gäller investeringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag om privata investeringar för att skapa effektiva incitament för långsiktiga, hållbara och etiska investeringar, att förbättra samordningen av politiken för företagsbeskattning och att främja företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att offentliggöra en grönbok om företagsstyrning och att inleda ett offentligt samråd om företagens information om sociala, miljömässiga och människorättsliga aspekter när det gäller investeringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag om privata investeringar för att skapa effektiva incitament för långsiktiga, hållbara och etiska investeringar, att förbättra samordningen av politiken för företagsbeskattning och att främja företagens sociala ansvar.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar översynen av direktivet om energibeskattning – som bör återspegla klimatförändringsmålen bättre – förutsatt att skattebördan inte blir orimlig för utsatta konsumenter. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar översynen av direktivet om energibeskattning – som bör återspegla klimatförändringsmålen bättre – förutsatt att skattebördan inte blir orimlig för utsatta konsumenter.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar varmt kommissionens initiativ till ett direktiv om införande av ett gemensamt konsoliderat skatteunderlag för bolagsbeskattning och betonar att detta skulle kunna leda till såväl minskad skatteflykt och skatteundandragande som ökad insyn och jämförbarhet mellan skattesatser för bolag, och därmed minska hindren för gränsöverskridande verksamhet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet välkomnar varmt kommissionens initiativ till ett direktiv om införande av ett gemensamt konsoliderat skatteunderlag för bolagsbeskattning och betonar att detta skulle kunna leda till såväl minskad skatteflykt och skatteundandragande som ökad insyn och jämförbarhet mellan skattesatser för bolag, och därmed minska hindren för gränsöverskridande verksamhet.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra offentliga upphandlingsförfaranden mer effektiva och mindre byråkratiska i syfte att uppmuntra EU-företag att delta i gränsöverskridande offentliga upphandlingar. Parlamentet betonar att ytterligare förenklingar behövs, särskilt för små lokala och regionala myndigheter, och för att förbättra tillträdet till offentlig upphandling för små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla uppgifter om graden av insyn i den offentliga upphandlingen och att säkra ömsesidighet med andra industriländer och viktiga tillväxtekonomier. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka nya sätt att förbättra de europeiska företagens tillträde till offentliga upphandlingsmarknader utanför EU, för att säkra lika villkor för både europeiska och utländska företag som konkurrerar om offentliga kontrakt. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra offentliga upphandlingsförfaranden mer effektiva och mindre byråkratiska i syfte att uppmuntra EU-företag att delta i gränsöverskridande offentliga upphandlingar. Parlamentet betonar att ytterligare förenklingar behövs, särskilt för små lokala och regionala myndigheter, och för att förbättra tillträdet till offentlig upphandling för små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla uppgifter om graden av insyn i den offentliga upphandlingen och att säkra ömsesidighet med andra industriländer och viktiga tillväxtekonomier. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka nya sätt att förbättra de europeiska företagens tillträde till offentliga upphandlingsmarknader utanför EU, för att säkra lika villkor för både europeiska och utländska företag som konkurrerar om offentliga kontrakt.

| 45. | Europaparlamentet föreslår mer allmänt att framtida handelsavtal som unionen förhandlar fram bör innehålla ett kapitel om hållbar utveckling som bygger på principerna för företagens sociala ansvar i enlighet med definitionen i 2010 års uppdatering av OECD:s riktlinjer för multinationella företag. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet föreslår mer allmänt att framtida handelsavtal som unionen förhandlar fram bör innehålla ett kapitel om hållbar utveckling som bygger på principerna för företagens sociala ansvar i enlighet med definitionen i 2010 års uppdatering av OECD:s riktlinjer för multinationella företag.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka samordningen mellan åtgärder för små och medelstora företag på nationell och internationell nivå samt att synliggöra och främja små och medelstora företag med handelspotential. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör göra mer för att uppmuntra de små och medelstora företagens utnyttjande av befintliga initiativ och verktyg, till exempel databasen över marknadstillträde och exportrådgivningstjänsten. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka samordningen mellan åtgärder för små och medelstora företag på nationell och internationell nivå samt att synliggöra och främja små och medelstora företag med handelspotential. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör göra mer för att uppmuntra de små och medelstora företagens utnyttjande av befintliga initiativ och verktyg, till exempel databasen över marknadstillträde och exportrådgivningstjänsten.

| 47. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör förbättra sina insatser för att underlätta gränsöverskridande bankverksamhet genom att undanröja alla hinder för användning av konkurrerande system för clearing och avveckling och genom att införa gemensamma regler för värdepappershandel. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör förbättra sina insatser för att underlätta gränsöverskridande bankverksamhet genom att undanröja alla hinder för användning av konkurrerande system för clearing och avveckling och genom att införa gemensamma regler för värdepappershandel.

| 48. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör stödja ett europeiskt kunskapsutbyte varigenom små och medelstora företag kan dra nytta av de kunskaper som finns i större företag, vilket skulle främja synergieffekter och mentorskap. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör stödja ett europeiskt kunskapsutbyte varigenom små och medelstora företag kan dra nytta av de kunskaper som finns i större företag, vilket skulle främja synergieffekter och mentorskap.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till revidering av redovisningsdirektiven för att undvika en kostsam och ineffektiv överreglering, i synnerhet vad de små och medelstora företagen anbelangar, så att deras konkurrenskraft och tillväxtpotential kan utnyttjas bättre. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till revidering av redovisningsdirektiven för att undvika en kostsam och ineffektiv överreglering, i synnerhet vad de små och medelstora företagen anbelangar, så att deras konkurrenskraft och tillväxtpotential kan utnyttjas bättre.

En inre marknad för tjänster

| 50. | Europaparlamentet betonar att tjänstedirektivet måste genomföras fullständigt och ordentligt och att helt operativa gemensamma kontaktpunkter måste inrättas som gör det möjligt att slutföra förfaranden och formaliteter på nätet, vilket betydligt kan minska företagens operationella kostnader och ge den inre marknaden för tjänster ett uppsving. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta och gå vidare med utvecklingen av den inre marknaden för tjänster med utgångspunkt i processen för ömsesidig utvärdering. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt satsa på att utveckla den inre marknaden för tjänster på nätet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar att tjänstedirektivet måste genomföras fullständigt och ordentligt och att helt operativa gemensamma kontaktpunkter måste inrättas som gör det möjligt att slutföra förfaranden och formaliteter på nätet, vilket betydligt kan minska företagens operationella kostnader och ge den inre marknaden för tjänster ett uppsving. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta och gå vidare med utvecklingen av den inre marknaden för tjänster med utgångspunkt i processen för ömsesidig utvärdering. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt satsa på att utveckla den inre marknaden för tjänster på nätet.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja utvecklingen av sektorn för företagstjänster och att vidta nödvändiga lagstiftningsåtgärder för att skydda företag, särskilt små och medelstora företag, från större företags otillbörliga affärsmetoder inom detaljhandeln. Parlamentet uppmanar kommissionen att definiera ”uppenbart otillbörliga affärsmetoder” i detaljhandelssektorn, i samråd med intressenterna, och att föreslå ytterligare åtgärder för att förhindra otillbörliga affärsmetoder rörande konkurrens och avtalsfrihet. Parlamentet erinrar om sin resolution av den 16 december 2008 om vilseledande katalogföretag (10) och uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ett förslag för att motarbeta de bedrägliga metoder som tillämpas av vilseledande katalogföretag. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja utvecklingen av sektorn för företagstjänster och att vidta nödvändiga lagstiftningsåtgärder för att skydda företag, särskilt små och medelstora företag, från större företags otillbörliga affärsmetoder inom detaljhandeln. Parlamentet uppmanar kommissionen att definiera ”uppenbart otillbörliga affärsmetoder” i detaljhandelssektorn, i samråd med intressenterna, och att föreslå ytterligare åtgärder för att förhindra otillbörliga affärsmetoder rörande konkurrens och avtalsfrihet. Parlamentet erinrar om sin resolution av den 16 december 2008 om vilseledande katalogföretag (10) och uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ett förslag för att motarbeta de bedrägliga metoder som tillämpas av vilseledande katalogföretag.

| 52. | Europaparlamentet anser att varje lagförslag om tjänstekoncessioner bör innehålla ett regelverk som säkerställer insyn och effektivt rättsligt skydd för såväl ekonomiska aktörer som upphandlande myndigheter över hela EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att den innan den föreslår någon lagstiftning lägger fram bevis för att de allmänna principerna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (icke-diskriminering, likabehandling och insyn) inte tillämpas på ett tillfredsställande sätt på tjänstekoncessioner. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att varje lagförslag om tjänstekoncessioner bör innehålla ett regelverk som säkerställer insyn och effektivt rättsligt skydd för såväl ekonomiska aktörer som upphandlande myndigheter över hela EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att den innan den föreslår någon lagstiftning lägger fram bevis för att de allmänna principerna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (icke-diskriminering, likabehandling och insyn) inte tillämpas på ett tillfredsställande sätt på tjänstekoncessioner.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska kommissionens avsikt att föreslå en lagstiftningsreform för standardiseringsramen som även omfattar tjänster. Parlamentet framhåller att en standardiseringsram för tjänster skulle bidra till ett fullbordande av den inre marknaden, där så visat sig vara motiverat, och att framför allt de små och medelstora företagens behov måste beaktas fullt ut. Parlamentet erkänner produktstandardernas roll när det gäller att få till stånd en väl fungerande europeisk inre marknad, och ser standarderna som ett avgörande redskap för att uppnå hållbara varor och tjänster av hög kvalitet för konsumenter och företag. Parlamentet efterlyser åtgärder för insyn, minskade kostnader och ökad delaktighet för berörda parter. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska kommissionens avsikt att föreslå en lagstiftningsreform för standardiseringsramen som även omfattar tjänster. Parlamentet framhåller att en standardiseringsram för tjänster skulle bidra till ett fullbordande av den inre marknaden, där så visat sig vara motiverat, och att framför allt de små och medelstora företagens behov måste beaktas fullt ut. Parlamentet erkänner produktstandardernas roll när det gäller att få till stånd en väl fungerande europeisk inre marknad, och ser standarderna som ett avgörande redskap för att uppnå hållbara varor och tjänster av hög kvalitet för konsumenter och företag. Parlamentet efterlyser åtgärder för insyn, minskade kostnader och ökad delaktighet för berörda parter.

| 54. | Europaparlamentet understryker, i syfte att främja regionernas konkurrenskraft, vikten av en ”smart specialisering” av regioner. Parlamentet anser att EU:s inre marknad bara komma till sin rätt i sin helhet om alla aktörer och regioner – häribland små och medelstora företag i alla branscher inklusive den offentliga sektorn, den sociala ekonomin och medborgarna själva – är delaktiga. Vidare anser parlamentet att inte bara några få högteknologiska områden bör delta, utan alla EU:s regioner och varje medlemsstat, som var och en fokuserar på sina egna styrkeområden (”smart specialisering”) i Europa. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet understryker, i syfte att främja regionernas konkurrenskraft, vikten av en ”smart specialisering” av regioner. Parlamentet anser att EU:s inre marknad bara komma till sin rätt i sin helhet om alla aktörer och regioner – häribland små och medelstora företag i alla branscher inklusive den offentliga sektorn, den sociala ekonomin och medborgarna själva – är delaktiga. Vidare anser parlamentet att inte bara några få högteknologiska områden bör delta, utan alla EU:s regioner och varje medlemsstat, som var och en fokuserar på sina egna styrkeområden (”smart specialisering”) i Europa.

| 55. | Europaparlamentet betonar hur viktig den inre marknadens externa dimension är, i synnerhet lagstiftningssamarbetet med de viktigaste handelspartnerna på både bilateral och multilateral nivå, i syfte att göra reglerna mer enhetliga, bidra till att tredjeländernas system betraktas som likvärdiga och se till att internationella standarder tillämpas i högre utsträckning. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att granska de befintliga avtal med tredje parter som innebär att inremarknadsinslag utvidgas till att även gälla utanför den inre marknadens gränser, med avseende på avtalens effektivitet när det gäller att säkra rättssäkerhet för potentiella förmånstagare. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet betonar hur viktig den inre marknadens externa dimension är, i synnerhet lagstiftningssamarbetet med de viktigaste handelspartnerna på både bilateral och multilateral nivå, i syfte att göra reglerna mer enhetliga, bidra till att tredjeländernas system betraktas som likvärdiga och se till att internationella standarder tillämpas i högre utsträckning. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att granska de befintliga avtal med tredje parter som innebär att inremarknadsinslag utvidgas till att även gälla utanför den inre marknadens gränser, med avseende på avtalens effektivitet när det gäller att säkra rättssäkerhet för potentiella förmånstagare.

Huvudprioriteringar

Skapande av ett EU-patent och ett enhetligt system för patenttvister

| 56. | Europaparlamentet betonar att inrättandet av EU-patentet och ett enhetligt system för patenttvister samt ett förbättrat system för hantering av upphovsrätten är nödvändigt för att stödja innovation och kreativitet på den inre marknaden (inremarknadsaktsförslagen nr 1 och 2). |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar att inrättandet av EU-patentet och ett enhetligt system för patenttvister samt ett förbättrat system för hantering av upphovsrätten är nödvändigt för att stödja innovation och kreativitet på den inre marknaden (inremarknadsaktsförslagen nr 1 och 2).

Finansiering av innovation

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vederbörligen beakta innovationens betydelse för stark och mer hållbar tillväxt, och för skapandet av nya arbetstillfällen, och se till att innovationen får ordentlig finansiering, i första hand genom att inrätta europeiska projektobligationer, särskilt inom områden för energi, transport och telekommunikationer, till stöd för den ekologiska omvandlingen av våra ekonomier, och genom ett regelverk som uppmuntrar riskkapitalfonder att investera på ett effektivt sätt i hela EU. Parlamentet understryker att man bör införa incitament för långsiktiga investeringar i innovativa och sysselsättningsskapande sektorer (inremarknadsaktsförslagen nr 15 och 16). |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vederbörligen beakta innovationens betydelse för stark och mer hållbar tillväxt, och för skapandet av nya arbetstillfällen, och se till att innovationen får ordentlig finansiering, i första hand genom att inrätta europeiska projektobligationer, särskilt inom områden för energi, transport och telekommunikationer, till stöd för den ekologiska omvandlingen av våra ekonomier, och genom ett regelverk som uppmuntrar riskkapitalfonder att investera på ett effektivt sätt i hela EU. Parlamentet understryker att man bör införa incitament för långsiktiga investeringar i innovativa och sysselsättningsskapande sektorer (inremarknadsaktsförslagen nr 15 och 16).

Åtgärder för att stimulera e-handeln

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att öka företagens och konsumenternas förtroende för e-handel och stimulera dess utveckling på den inre marknaden. Parlamentet understryker att detta kräver en EU-handlingsplan mot varumärkesförfalskning och piratkopiering och ett ramdirektiv om förvaltning av upphovsrätt (inremarknadsaktsförslagen nr 2, 3 och 5). |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att öka företagens och konsumenternas förtroende för e-handel och stimulera dess utveckling på den inre marknaden. Parlamentet understryker att detta kräver en EU-handlingsplan mot varumärkesförfalskning och piratkopiering och ett ramdirektiv om förvaltning av upphovsrätt (inremarknadsaktsförslagen nr 2, 3 och 5).

Åtgärder för att förbättra små och medelstora företags deltagande på den inre marknaden

| 59. | Europaparlamentet understryker att ytterligare åtgärder krävs för att göra den inre marknaden till en bättre miljö för små och medelstora företag. Parlamentet anser bl.a. att åtgärder bör vidtas för att förbättra deras tillträde till kapitalmarknader, undanröja administrativa hinder och skattehinder för deras gränsöverskridande verksamhet genom att anta tydligare momsregler och ett gemensamt konsoliderat skatteunderlag för bolagsbeskattning, samt se över ramen för offentlig upphandling i syfte att göra de offentliga upphandlingsförfarandena flexiblare och mindre byråkratiska (inremarknadsaktsförslagen nr 12, 17, 19 och 20). |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet understryker att ytterligare åtgärder krävs för att göra den inre marknaden till en bättre miljö för små och medelstora företag. Parlamentet anser bl.a. att åtgärder bör vidtas för att förbättra deras tillträde till kapitalmarknader, undanröja administrativa hinder och skattehinder för deras gränsöverskridande verksamhet genom att anta tydligare momsregler och ett gemensamt konsoliderat skatteunderlag för bolagsbeskattning, samt se över ramen för offentlig upphandling i syfte att göra de offentliga upphandlingsförfarandena flexiblare och mindre byråkratiska (inremarknadsaktsförslagen nr 12, 17, 19 och 20).

Åtgärder för att rationalisera offentliga upphandlingsförfaranden

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över lagstiftningen om offentlig upphandling och offentlig-privata partnerskap och därmed lägga grunden till smart och hållbar tillväxt för alla på den inre marknaden och till gränsöverskridande offentlig upphandling. Parlamentet understryker behovet av en tydligare ram som garanterar rättssäkerheten för såväl ekonomiska aktörer som upphandlande myndigheter. Parlamentet uppmanar starkt medlemsstaterna att använda sig av förkommersiell offentlig upphandling för att stimulera marknaden för innovativ och miljövänlig teknik. Parlamentet framhåller att det är nödvändigt att säkra ömsesidighet med andra industriländer och viktiga tillväxtekonomier inom området offentlig upphandling (inremarknadsaktsförslagen nr 17 och 24). |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över lagstiftningen om offentlig upphandling och offentlig-privata partnerskap och därmed lägga grunden till smart och hållbar tillväxt för alla på den inre marknaden och till gränsöverskridande offentlig upphandling. Parlamentet understryker behovet av en tydligare ram som garanterar rättssäkerheten för såväl ekonomiska aktörer som upphandlande myndigheter. Parlamentet uppmanar starkt medlemsstaterna att använda sig av förkommersiell offentlig upphandling för att stimulera marknaden för innovativ och miljövänlig teknik. Parlamentet framhåller att det är nödvändigt att säkra ömsesidighet med andra industriländer och viktiga tillväxtekonomier inom området offentlig upphandling (inremarknadsaktsförslagen nr 17 och 24).

*

* *

| 61. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2010)0186.

(2)  Internet: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/business-environment/files/smes_access_to_public_procurement_final_report_2010_en.pdf

(3)  EUT L 176, 7.7.2009, s. 17.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2010)0320.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2010)0173.

(6)  EUT C 349 E, 22.10.2010, s. 25.

(7)  EUT C 67 E, 18.3.2010, s. 10.

(8)  EUT C 316 E, 22.12.2006, s. 378.

(9)  EUT C 146, 17.5.2001, s. 101.

(10)  EUT C 45 E, 23.2.2010, s. 17.

---

Torsdagen den 7 april 2011

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/81 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/81

---

Torsdagen den 7 april 2011Situationen i Syrien, Bahrain och Jemen

P7_TA(2011)0148

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om situationen i Syrien, Bahrain och Jemen

2012/C 296 E/11

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Syrien och Jemen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Syrien och Jemen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2011 om Europeiska unionens förbindelser med Gulfstaternas samarbetsråd (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2011 om Europeiska unionens förbindelser med Gulfstaternas samarbetsråd (1),

| — | med beaktande av sin resolution som innehåller Europaparlamentets rekommendation till rådet om ingående av ett Europa–Medelhavsavtal om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Syrien, å andra sidan, som antogs den 26 oktober 2006 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution som innehåller Europaparlamentets rekommendation till rådet om ingående av ett Europa–Medelhavsavtal om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Syrien, å andra sidan, som antogs den 26 oktober 2006 (2),

| — | med beaktande av uttalandet av den 23 mars 2011 av Europaparlamentets talman Jerzy Buzek om de dödliga attackerna mot oppositionella i Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 23 mars 2011 av Europaparlamentets talman Jerzy Buzek om de dödliga attackerna mot oppositionella i Syrien,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som Syrien och Jemen har anslutit sig till, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som Syrien och Jemen har anslutit sig till,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning från 1975, som Syrien och Jemen har anslutit sig till, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning från 1975, som Syrien och Jemen har anslutit sig till,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 24-25 mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 24-25 mars 2011,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 21 mars 2011 om Bahrain och Jemen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 21 mars 2011 om Bahrain och Jemen,

| — | med beaktande av vice ordföranden för kommissionen/den höga representantens uttalanden om Bahrain den 10, 15 och 17 mars 2011, om Syrien den 18, 22, 24 och 26 mars 2011 och om Jemen den 10, 12 och 18 mars 2011 och den 5 april 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av vice ordföranden för kommissionen/den höga representantens uttalanden om Bahrain den 10, 15 och 17 mars 2011, om Syrien den 18, 22, 24 och 26 mars 2011 och om Jemen den 10, 12 och 18 mars 2011 och den 5 april 2011,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 mars 2011 från den höga representanten och kommissionen om ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 mars 2011 från den höga representanten och kommissionen om ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare från 2004, uppdaterade 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare från 2004, uppdaterade 2008,

| — | med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Efter en liknande händelseutveckling i andra arabländer har demonstranter i Bahrain, Jemen och Syrien gett uttryck för legitima demokratiska strävanden och riktat ett starkt folkligt krav om politiska, ekonomiska och sociala reformer, för en genuin demokrati och mot korruption och nepotism, för att säkra respekt för rättsstatliga principer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt för att minska den sociala ojämlikheten och skapa bättre ekonomiska och sociala villkor. |
| --- | --- |

A.

Efter en liknande händelseutveckling i andra arabländer har demonstranter i Bahrain, Jemen och Syrien gett uttryck för legitima demokratiska strävanden och riktat ett starkt folkligt krav om politiska, ekonomiska och sociala reformer, för en genuin demokrati och mot korruption och nepotism, för att säkra respekt för rättsstatliga principer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt för att minska den sociala ojämlikheten och skapa bättre ekonomiska och sociala villkor.

| B. | Regeringarna i fråga har reagerat genom allt våldsammare tvångsåtgärder och genom att utlysa undantagstillstånd och införa lagstiftning mot terrorism för att kunna rättfärdiga allvarliga brott, även utomrättsliga avrättningar, bortföranden och försvinnanden, godtyckliga frihetsberövanden, tortyr och orättvisa rättegångar. |
| --- | --- |

B.

Regeringarna i fråga har reagerat genom allt våldsammare tvångsåtgärder och genom att utlysa undantagstillstånd och införa lagstiftning mot terrorism för att kunna rättfärdiga allvarliga brott, även utomrättsliga avrättningar, bortföranden och försvinnanden, godtyckliga frihetsberövanden, tortyr och orättvisa rättegångar.

| C. | Många har dödats, sårats och fängslats under säkerhetsstyrkornas övervåld mot demonstranter i Bahrain, Jemen och Syrien, ett övervåld som strider mot den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR) som dessa länder är anslutna till. |
| --- | --- |

C.

Många har dödats, sårats och fängslats under säkerhetsstyrkornas övervåld mot demonstranter i Bahrain, Jemen och Syrien, ett övervåld som strider mot den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR) som dessa länder är anslutna till.

| D. | Demonstrationerna i Syrien började i staden Dara i söder och har sedan spridit sig runtom i landet. De syriska myndigheterna har när de slagit ner mot demonstrationerna använt skarp ammunition för att skingra fredliga folksamlingar, gripit hundratals civila och mobiliserat regimvänliga demonstrationer i Damaskus och i andra städer. Den syriska regeringen avgick den 29 mars 2011 och Adel Safar har utsetts att bilda ny regering. Det tal som president Bashar al-Asad höll inför det syriska parlamentet den 30 mars 2011 infriade inte förväntningarna och förhoppningarna om viktiga reformer. |
| --- | --- |

D.

Demonstrationerna i Syrien började i staden Dara i söder och har sedan spridit sig runtom i landet. De syriska myndigheterna har när de slagit ner mot demonstrationerna använt skarp ammunition för att skingra fredliga folksamlingar, gripit hundratals civila och mobiliserat regimvänliga demonstrationer i Damaskus och i andra städer. Den syriska regeringen avgick den 29 mars 2011 och Adel Safar har utsetts att bilda ny regering. Det tal som president Bashar al-Asad höll inför det syriska parlamentet den 30 mars 2011 infriade inte förväntningarna och förhoppningarna om viktiga reformer.

| E. | I Syrien råder undantagstillstånd sedan 1963. Undantagslagarna begränsar i praktiken medborgarnas utövande av sina medborgerliga och politiska rättigheter samtidigt som den ger de syriska myndigheterna en kontinuerlig kontroll över rättssystemet. |
| --- | --- |

E.

I Syrien råder undantagstillstånd sedan 1963. Undantagslagarna begränsar i praktiken medborgarnas utövande av sina medborgerliga och politiska rättigheter samtidigt som den ger de syriska myndigheterna en kontinuerlig kontroll över rättssystemet.

| F. | Den syriska regeringen har i en rad offentliga uttalanden bundit sig vid att respektera yttrandefrihet och politiskt deltagande (genom att häva undantagslagarna, slopa artikel 8 i den syriska författningen enligt vilken staten och samhället leds av Baathpartiet, lösa problemet efter folkräkningen i al-Hasakah 1962 som resulterade i att hundratals kurder fråntogs sina pass och registrerades som utlänningar) men har ändå inte lyckats göra några konkreta framsteg i dessa frågor. Den framträdande syriska människorättsaktivisten och regeringskritikern Haitham al-Maleh frigavs från fängelset i mars 2011 och har uppmanat det internationella samfundet att utöva påtryckningar på den syriska regimen för att den ska respektera landets internationella skyldigheter när det gäller mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

F.

Den syriska regeringen har i en rad offentliga uttalanden bundit sig vid att respektera yttrandefrihet och politiskt deltagande (genom att häva undantagslagarna, slopa artikel 8 i den syriska författningen enligt vilken staten och samhället leds av Baathpartiet, lösa problemet efter folkräkningen i al-Hasakah 1962 som resulterade i att hundratals kurder fråntogs sina pass och registrerades som utlänningar) men har ändå inte lyckats göra några konkreta framsteg i dessa frågor. Den framträdande syriska människorättsaktivisten och regeringskritikern Haitham al-Maleh frigavs från fängelset i mars 2011 och har uppmanat det internationella samfundet att utöva påtryckningar på den syriska regimen för att den ska respektera landets internationella skyldigheter när det gäller mänskliga rättigheter.

| G. | Avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och Arabrepubliken Syrien å andra sidan, har ännu inte undertecknats. Undertecknandet av detta avtal har på Syriens begäran skjutits upp sedan i oktober 2009. Respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter utgör ett grundläggande element i detta avtal. |
| --- | --- |

G.

Avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och Arabrepubliken Syrien å andra sidan, har ännu inte undertecknats. Undertecknandet av detta avtal har på Syriens begäran skjutits upp sedan i oktober 2009. Respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter utgör ett grundläggande element i detta avtal.

| H. | I Bahrain inleddes demonstrationerna den 14 februari 2011 med att demonstranterna krävde politiska reformer, bland annat en konstitutionell monarki och en vald regering samt ett slut på korruptionen och marginaliseringen av shiiterna, som utgör över 60 procent av befolkningen. Situationen i Bahrain är fortfarande spänd, och mellan 50 och 100 personer har anmälts saknade under den gångna veckan. Enligt rapporter har sjukhuspersonal, människorättsförsvarare och politiska aktivister fängslats i Bahrain och sjukhus har tagits över av säkerhetsstyrkor. |
| --- | --- |

H.

I Bahrain inleddes demonstrationerna den 14 februari 2011 med att demonstranterna krävde politiska reformer, bland annat en konstitutionell monarki och en vald regering samt ett slut på korruptionen och marginaliseringen av shiiterna, som utgör över 60 procent av befolkningen. Situationen i Bahrain är fortfarande spänd, och mellan 50 och 100 personer har anmälts saknade under den gångna veckan. Enligt rapporter har sjukhuspersonal, människorättsförsvarare och politiska aktivister fängslats i Bahrain och sjukhus har tagits över av säkerhetsstyrkor.

| I. | På begäran av regeringen i Bahrain har Gulfstaternas samarbetsråds säkerhetsstyrkor från Saudiarabien, Förenade arabemiraten och Kuwait utplacerats i Bahrain. |
| --- | --- |

I.

På begäran av regeringen i Bahrain har Gulfstaternas samarbetsråds säkerhetsstyrkor från Saudiarabien, Förenade arabemiraten och Kuwait utplacerats i Bahrain.

| J. | Sedan januari 2011 har miljontals medborgare i Jemen demonstrerat övervägande fredligt och det sägs att nästan hundra personer har dödats, främst av säkerhetsstyrkorna som använder skarp ammunition mot folkmassor, och hundratals personer har sårats. I Jemen har säkerhetsstyrkorna hindrat ambulanser på väg till sjukhus med sårade regeringsmotståndare. |
| --- | --- |

J.

Sedan januari 2011 har miljontals medborgare i Jemen demonstrerat övervägande fredligt och det sägs att nästan hundra personer har dödats, främst av säkerhetsstyrkorna som använder skarp ammunition mot folkmassor, och hundratals personer har sårats. I Jemen har säkerhetsstyrkorna hindrat ambulanser på väg till sjukhus med sårade regeringsmotståndare.

| K. | President Ali Abdullah Saleh, som har styrt Jemen i 32 år, har lovat att avgå. Presidenten har dock hittills inte vidtagit några seriösa åtgärder för att uppfylla sina löften om en fredlig övergång till demokrati. |
| --- | --- |

K.

President Ali Abdullah Saleh, som har styrt Jemen i 32 år, har lovat att avgå. Presidenten har dock hittills inte vidtagit några seriösa åtgärder för att uppfylla sina löften om en fredlig övergång till demokrati.

| L. | Medlemmar av Gulfstaternas samarbetsråd har beslutat att inbjuda den jemenitiska regeringen och representanter för oppositionen till samtal i Riyadh för att finna en lösning på dödläget i samband med vissa specifika frågor. |
| --- | --- |

L.

Medlemmar av Gulfstaternas samarbetsråd har beslutat att inbjuda den jemenitiska regeringen och representanter för oppositionen till samtal i Riyadh för att finna en lösning på dödläget i samband med vissa specifika frågor.

| M. | Jemen är Mellanösterns fattigaste land med utbredd undernäring, sinande oljereserver, en växande befolkning, en svag central regering, allt större vattenbrist och få investeringar i landets ekonomi. Det råder en allvarlig oro för att Jemen ska upplösas. Sedan februari råder en bräcklig vapenvila med de shiitiska rebellerna i norra delen av landet, i landets södra del verkar en separatiströrelse och många al-Qaida-anhängare sägs använda Jemen som bas. |
| --- | --- |

M.

Jemen är Mellanösterns fattigaste land med utbredd undernäring, sinande oljereserver, en växande befolkning, en svag central regering, allt större vattenbrist och få investeringar i landets ekonomi. Det råder en allvarlig oro för att Jemen ska upplösas. Sedan februari råder en bräcklig vapenvila med de shiitiska rebellerna i norra delen av landet, i landets södra del verkar en separatiströrelse och många al-Qaida-anhängare sägs använda Jemen som bas.

| N. | Undantagstillstånd har nyligen utlysts i Bahrain och i Jemen. Europaparlamentet betonar att utlysande av undantagstillstånd i ett land inte fritar det landets regering från dess grundläggande skyldighet att respektera rättsstatliga principer och sina internationella åtaganden när det gäller mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

N.

Undantagstillstånd har nyligen utlysts i Bahrain och i Jemen. Europaparlamentet betonar att utlysande av undantagstillstånd i ett land inte fritar det landets regering från dess grundläggande skyldighet att respektera rättsstatliga principer och sina internationella åtaganden när det gäller mänskliga rättigheter.

| 1. | Europaparlamentet fördömer starkt säkerhetsstyrkornas användning av våld mot de fredliga demonstranterna i Bahrain, Syrien och Jemen och uttrycker sitt deltagande med offrens familjer. Parlamentet uttrycker sin solidaritet med folken i dessa länder, berömmer deras mod och beslutsamhet och stöder helhjärtat deras legitima strävan efter demokrati. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer starkt säkerhetsstyrkornas användning av våld mot de fredliga demonstranterna i Bahrain, Syrien och Jemen och uttrycker sitt deltagande med offrens familjer. Parlamentet uttrycker sin solidaritet med folken i dessa länder, berömmer deras mod och beslutsamhet och stöder helhjärtat deras legitima strävan efter demokrati.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Bahrain, Syrien och Jemen att avstå från att använda våld mot demonstranter och att respektera deras församlings- och yttrandefriheten. Parlamentet fördömer det faktum att de bahrainska och jemenitiska myndigheternas har hindrat tillhandahållande av medicinsk behandling och det faktum att myndigheterna förvägrat och begränsat tillträde till vårdinrättningar. Parlamentet betonar att de som bär skulden för att människor dödats och sårats måste hållas ansvariga och ställas inför rätta. Parlamentet uppmanar myndigheterna att omedelbart frige alla politiska fångar, människorättsförsvarare och alla dem som fängslats på grund av fredlig verksamhet i samband med protesterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Bahrain, Syrien och Jemen att avstå från att använda våld mot demonstranter och att respektera deras församlings- och yttrandefriheten. Parlamentet fördömer det faktum att de bahrainska och jemenitiska myndigheternas har hindrat tillhandahållande av medicinsk behandling och det faktum att myndigheterna förvägrat och begränsat tillträde till vårdinrättningar. Parlamentet betonar att de som bär skulden för att människor dödats och sårats måste hållas ansvariga och ställas inför rätta. Parlamentet uppmanar myndigheterna att omedelbart frige alla politiska fångar, människorättsförsvarare och alla dem som fängslats på grund av fredlig verksamhet i samband med protesterna.

| 3. | När en stat använder våld mot sin egen befolkning måste detta direkt återverka på dess bilaterala förbindelser med EU. Europaparlamentet påminner unionens höga representant/vice ordföranden för kommissionen om att EU har många verktyg till sitt förfogande för att avskräcka från sådana handlingar, till exempel frysning av tillgångar, reseförbud etc.. Parlamentet påminner dock om att befolkningen i stort aldrig får drabbas av en sådan omprövning av de bilaterala förbindelserna. |
| --- | --- |

3.

När en stat använder våld mot sin egen befolkning måste detta direkt återverka på dess bilaterala förbindelser med EU. Europaparlamentet påminner unionens höga representant/vice ordföranden för kommissionen om att EU har många verktyg till sitt förfogande för att avskräcka från sådana handlingar, till exempel frysning av tillgångar, reseförbud etc.. Parlamentet påminner dock om att befolkningen i stort aldrig får drabbas av en sådan omprövning av de bilaterala förbindelserna.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att till fullo beakta de senaste och pågående händelserna och den vidare händelseutvecklingen i Bahrain, Syrien och Jemen i de bilaterala förbindelserna med dessa länder och bland annat överväga att skjuta upp förhandlingarna om undertecknandet av avtalet om associering mellan EU och Syrien som ännu inte slutförts. Parlamentet anser att ingåendet av detta avtal bör villkoras med de syriska myndigheternas förmåga att genomföra motsedda demokratiska reformer på ett konkret sätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att till fullo beakta de senaste och pågående händelserna och den vidare händelseutvecklingen i Bahrain, Syrien och Jemen i de bilaterala förbindelserna med dessa länder och bland annat överväga att skjuta upp förhandlingarna om undertecknandet av avtalet om associering mellan EU och Syrien som ännu inte slutförts. Parlamentet anser att ingåendet av detta avtal bör villkoras med de syriska myndigheternas förmåga att genomföra motsedda demokratiska reformer på ett konkret sätt.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att stödja kraven på en oberoende utredning av attackerna mot demonstranter i dessa länder, med särskild hänsyn till den oberoende undersökning som ska genomföras av Förenta nationerna eller Internationella brottmålsdomstolen av angreppet på demonstranter den 18 mars 2011 i Sana i Jemen, där 54 människor dödades och över 300 sårades. Parlamentet uppmanar EU att omedelbart ta ledningen när det gäller att sammankalla ett extra möte i FN:s råd för mänskliga rättigheter för att behandla de övergrepp som begåtts i Bahrain, Syrien, och Jemen i samband med kraftåtgärderna mot demonstrationer och förtrycket av oppositionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att stödja kraven på en oberoende utredning av attackerna mot demonstranter i dessa länder, med särskild hänsyn till den oberoende undersökning som ska genomföras av Förenta nationerna eller Internationella brottmålsdomstolen av angreppet på demonstranter den 18 mars 2011 i Sana i Jemen, där 54 människor dödades och över 300 sårades. Parlamentet uppmanar EU att omedelbart ta ledningen när det gäller att sammankalla ett extra möte i FN:s råd för mänskliga rättigheter för att behandla de övergrepp som begåtts i Bahrain, Syrien, och Jemen i samband med kraftåtgärderna mot demonstrationer och förtrycket av oppositionen.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna i Bahrain, Syrien och Jemen att utan dröjsmål eller förhandsvillkor inleda en öppen och meningsfull politisk process och dialog, där alla demokratiska politiska krafter och det civila samhället deltar, i syfte att bana väg för en verklig demokrati, häva undantagstillståndet och genomföra reella, långtgående och betydande politiska, ekonomiska och sociala reformer, vilket är viktigt med tanke på den långsiktiga stabiliteten och utvecklingen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna i Bahrain, Syrien och Jemen att utan dröjsmål eller förhandsvillkor inleda en öppen och meningsfull politisk process och dialog, där alla demokratiska politiska krafter och det civila samhället deltar, i syfte att bana väg för en verklig demokrati, häva undantagstillståndet och genomföra reella, långtgående och betydande politiska, ekonomiska och sociala reformer, vilket är viktigt med tanke på den långsiktiga stabiliteten och utvecklingen.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de bahrainska, syriska och jemenitiska myndigheterna att leva upp till sina internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Parlamentet uppmanar myndigheterna i dessa länder att omedelbart upphäva undantagstillstånden, omedelbart frige alla politiska fångar, människorättsförsvarare, journalister och fredliga demonstranter, införa yttrandefrihet och församlingsfrihet i lagstiftning och praxis, intensifiera åtgärderna för bekämpning av korruption, garantera lika rättigheter för minoriteter, säkra tillgång till kommunikationsmedel, till exempel Internet och mobiltelefoni samt säkra tillgång till oberoende medier. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de bahrainska, syriska och jemenitiska myndigheterna att leva upp till sina internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Parlamentet uppmanar myndigheterna i dessa länder att omedelbart upphäva undantagstillstånden, omedelbart frige alla politiska fångar, människorättsförsvarare, journalister och fredliga demonstranter, införa yttrandefrihet och församlingsfrihet i lagstiftning och praxis, intensifiera åtgärderna för bekämpning av korruption, garantera lika rättigheter för minoriteter, säkra tillgång till kommunikationsmedel, till exempel Internet och mobiltelefoni samt säkra tillgång till oberoende medier.

| 8. | Europaparlamentet noterar att Syriens regering avgick den 29 mars 2011 men anser att detta inte räcker till för att hejda det syriska folkets växande frustration. Parlamentet uppmanar president Bashar al-Asad att upphöra med den repressiva politiken mot den politiska oppositionen och mot människorättsförsvarare, att på riktigt upphäva undantagstillståndet som infördes 1963, att främja övergången till demokrati i Syrien och fastställa en konkret agenda för politiska, ekonomiska och sociala reformer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att Syriens regering avgick den 29 mars 2011 men anser att detta inte räcker till för att hejda det syriska folkets växande frustration. Parlamentet uppmanar president Bashar al-Asad att upphöra med den repressiva politiken mot den politiska oppositionen och mot människorättsförsvarare, att på riktigt upphäva undantagstillståndet som infördes 1963, att främja övergången till demokrati i Syrien och fastställa en konkret agenda för politiska, ekonomiska och sociala reformer.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar regeringen i Bahrain och andra parter att inleda en meningsfull och konstruktiv dialog utan dröjsmål och utan förbehåll för att få till stånd reformer. Parlamentet välkomnar uttalandet från FN:s generalsekreterare om att FN står redo att bistå nationella strävanden om en sådan begäran skulle komma. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar regeringen i Bahrain och andra parter att inleda en meningsfull och konstruktiv dialog utan dröjsmål och utan förbehåll för att få till stånd reformer. Parlamentet välkomnar uttalandet från FN:s generalsekreterare om att FN står redo att bistå nationella strävanden om en sådan begäran skulle komma.

| 10. | Europaparlamentet är bekymrat över närvaron av utländska styrkor under Gulfstaternas samarbetsråds flagg i Bahrain. Europaparlamentet uppmanar Gulfstaternas samarbetsråd att använda sina resurser i egenskap av regional kollektiv aktör till att agera konstruktivt och medla till förmån för fredliga reformer i Bahrain. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet är bekymrat över närvaron av utländska styrkor under Gulfstaternas samarbetsråds flagg i Bahrain. Europaparlamentet uppmanar Gulfstaternas samarbetsråd att använda sina resurser i egenskap av regional kollektiv aktör till att agera konstruktivt och medla till förmån för fredliga reformer i Bahrain.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar president Saleh i Jemen att ta konkreta steg för att infria sitt löfte om att lämna över makten fredligt genom konstitutionella institutioner. Parlamentet uppmanar alla parter, även oppositionen, att agera ansvarsfullt och utan dröjsmål inleda en öppen och konstruktiv dialog för att åstadkomma en ordnad politisk övergång. I denna dialog bör alla partier och rörelser som företräder det jemenitiska folket ges möjlighet att delta. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar president Saleh i Jemen att ta konkreta steg för att infria sitt löfte om att lämna över makten fredligt genom konstitutionella institutioner. Parlamentet uppmanar alla parter, även oppositionen, att agera ansvarsfullt och utan dröjsmål inleda en öppen och konstruktiv dialog för att åstadkomma en ordnad politisk övergång. I denna dialog bör alla partier och rörelser som företräder det jemenitiska folket ges möjlighet att delta.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över nivåerna av fattigdom och arbetslöshet samt över den tilltagande politiska och ekonomiska instabiliteten i Jemen. Parlamentet insisterar på att löftena från givarkonferensen 2006 måste uppfyllas på plats i snabbare takt. Parlamentet uppmanar dessutom EU och Gulfstaternas samarbetsråd att göra en särskild insats i form av ekonomiskt och tekniskt stöd så snart som president Saleh är redo att öppna väg för en demokratiskt vald regering. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över nivåerna av fattigdom och arbetslöshet samt över den tilltagande politiska och ekonomiska instabiliteten i Jemen. Parlamentet insisterar på att löftena från givarkonferensen 2006 måste uppfyllas på plats i snabbare takt. Parlamentet uppmanar dessutom EU och Gulfstaternas samarbetsråd att göra en särskild insats i form av ekonomiskt och tekniskt stöd så snart som president Saleh är redo att öppna väg för en demokratiskt vald regering.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja de fredliga strävandena efter demokrati hos folken i Bahrain, Syrien och Jemen, att se över sin politik i förbindelse med dessa länder, respektera EU:s uppförandekod om vapenexport och vara beredda, om de nationella myndigheterna gör ett seriöst åtagande, att hjälpa till vid genomförandet av konkreta politiska, ekonomiska och sociala reformplaner i dessa länder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja de fredliga strävandena efter demokrati hos folken i Bahrain, Syrien och Jemen, att se över sin politik i förbindelse med dessa länder, respektera EU:s uppförandekod om vapenexport och vara beredda, om de nationella myndigheterna gör ett seriöst åtagande, att hjälpa till vid genomförandet av konkreta politiska, ekonomiska och sociala reformplaner i dessa länder.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullständigt och effektivt utnyttja det befintliga stöd som erbjuds av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter samt stabilitetsinstrumentet. Kommissionen uppmanas också att snarast ta fram konkreta förslag på hur EU:s ekonomiska bistånd i framtiden ska kunna ge ett bättre stöd till övergången mot demokrati och mänskliga rättigheter i länderna och de civila samhällena i Mellanöstern och vid Persiska viken. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullständigt och effektivt utnyttja det befintliga stöd som erbjuds av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter samt stabilitetsinstrumentet. Kommissionen uppmanas också att snarast ta fram konkreta förslag på hur EU:s ekonomiska bistånd i framtiden ska kunna ge ett bättre stöd till övergången mot demokrati och mänskliga rättigheter i länderna och de civila samhällena i Mellanöstern och vid Persiska viken.

| 15. | Europaparlamentet understryker de åtagandena som unionens höga representant för utrikes- och säkerhetspolitik och kommissionen gör i det gemensamma meddelandet om ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet, om att ge ytterligare stöd till den demokratiska omvandlingen och det civila samhället som en reaktion på de historiska händelser som nu utspelar sig i regionen. Parlamentet efterlyser EU:s stöd till demokratiprocessen i Medelhavsregionen och Gulfregionen för att säkra ett fullständigt deltagande i det politiska livet av alla medborgare – särskilt kvinnorna, som har spelat en avgörande roll i kraven på demokratisk förändring. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker de åtagandena som unionens höga representant för utrikes- och säkerhetspolitik och kommissionen gör i det gemensamma meddelandet om ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet, om att ge ytterligare stöd till den demokratiska omvandlingen och det civila samhället som en reaktion på de historiska händelser som nu utspelar sig i regionen. Parlamentet efterlyser EU:s stöd till demokratiprocessen i Medelhavsregionen och Gulfregionen för att säkra ett fullständigt deltagande i det politiska livet av alla medborgare – särskilt kvinnorna, som har spelat en avgörande roll i kraven på demokratisk förändring.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Konungariket Bahrains regering och parlament, Arabrepubliken Syriens regering och parlamentet samt Republiken Jemens regering och parlament. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Konungariket Bahrains regering och parlament, Arabrepubliken Syriens regering och parlamentet samt Republiken Jemens regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0109.

(2)  EUT C 313 E, 20.12.2006, s. 436.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/85 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/85

---

Torsdagen den 7 april 2011Fjärde FN-konferensen om de minst utvecklade länderna

P7_TA(2011)0149

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om FN:s fjärde konferens om de minst utvecklade länderna

2012/C 296 E/12

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av att FN 1971 konstaterade att de minst utvecklade länderna utgör den fattigaste och svagaste delen av det internationella samfundet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att FN 1971 konstaterade att de minst utvecklade länderna utgör den fattigaste och svagaste delen av det internationella samfundet,

| — | med beaktande av de kriterier som etablerats av FN:s kommitté för utvecklingspolitik för att fastställa vilka länder som är minst utvecklade länder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de kriterier som etablerats av FN:s kommitté för utvecklingspolitik för att fastställa vilka länder som är minst utvecklade länder,

| — | med beaktande av Parisförklaringen för de minst utvecklade länderna som antogs i september 1990, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisförklaringen för de minst utvecklade länderna som antogs i september 1990,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s generalsekreterare om genomförandet av åtgärdsprogrammet för de minst utvecklade länderna för årtiondet 2001–2010 (A/65/80), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s generalsekreterare om genomförandet av åtgärdsprogrammet för de minst utvecklade länderna för årtiondet 2001–2010 (A/65/80),

| — | med beaktande av resultaten från FN:s högnivåmöte om millennieutvecklingsmålen som hölls i september 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från FN:s högnivåmöte om millennieutvecklingsmålen som hölls i september 2010,

| — | med beaktande av åtgärdsprogrammet från Bryssel för de minst utvecklade länderna, vilket antogs vid FN:s tredje konferens om de minst utvecklade länderna (MUL-III) som hölls i Bryssel i maj 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av åtgärdsprogrammet från Bryssel för de minst utvecklade länderna, vilket antogs vid FN:s tredje konferens om de minst utvecklade länderna (MUL-III) som hölls i Bryssel i maj 2001,

| — | med beaktande av det beslut som FN:s generalförsamling fattade 2008 om att kalla till en fjärde FN-konferens om de minst utvecklade länderna (MUL-IV), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det beslut som FN:s generalförsamling fattade 2008 om att kalla till en fjärde FN-konferens om de minst utvecklade länderna (MUL-IV),

| — | med beaktande av att MUL-IV kommer att utvärdera resultaten av åtgärdsprogrammet från Bryssel eftersom det löper ut, och föreslå nya åtgärder för 2011–2020 för att uppmuntra utbyte av bästa praxis och erfarenheter och kartlägga vilka politiska beslut och utmaningar som de minst utvecklade länderna kommer att ställas inför under det kommande årtiondet, liksom vilka åtgärder som krävs. |
| --- | --- |

—

med beaktande av att MUL-IV kommer att utvärdera resultaten av åtgärdsprogrammet från Bryssel eftersom det löper ut, och föreslå nya åtgärder för 2011–2020 för att uppmuntra utbyte av bästa praxis och erfarenheter och kartlägga vilka politiska beslut och utmaningar som de minst utvecklade länderna kommer att ställas inför under det kommande årtiondet, liksom vilka åtgärder som krävs.

| — | med beaktande av FN:s förklaring från 1986 om rätt till utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring från 1986 om rätt till utveckling,

| — | med beaktande av millennieutvecklingsmålet om att halvera fattigdomen senast 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av millennieutvecklingsmålet om att halvera fattigdomen senast 2015,

| — | med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | För närvarande räknas 48 länder som minst utvecklade länder, varav 33 i Afrika, 14 i Asien och 1 i Latinamerika. 16 av länderna saknar kust och 12 är små öar. |
| --- | --- |

A.

För närvarande räknas 48 länder som minst utvecklade länder, varav 33 i Afrika, 14 i Asien och 1 i Latinamerika. 16 av länderna saknar kust och 12 är små öar.

| B. | 75 procent av de 800 miljoner invånare som bor i de minst utvecklade länderna lever på mindre än 2 dollar om dagen och antalet minst utvecklade länder har, sedan denna kategori inrättades av FN 1971, stigit från 25 till 48 (2011) och endast Botswana (1994), Kap Verde (2007) och Maldiverna (januari 2011) har lyckats lämna kategorin minst utvecklade länder. |
| --- | --- |

B.

75 procent av de 800 miljoner invånare som bor i de minst utvecklade länderna lever på mindre än 2 dollar om dagen och antalet minst utvecklade länder har, sedan denna kategori inrättades av FN 1971, stigit från 25 till 48 (2011) och endast Botswana (1994), Kap Verde (2007) och Maldiverna (januari 2011) har lyckats lämna kategorin minst utvecklade länder.

| C. | Mellan 2000 och 2010 steg det genomsnittliga indexvärdet för mänsklig utveckling i de minst utvecklade länderna endast från 0,34 till 0,39 och i genomsnitt är dessa länder på väg att uppnå endast två av de sju millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

C.

Mellan 2000 och 2010 steg det genomsnittliga indexvärdet för mänsklig utveckling i de minst utvecklade länderna endast från 0,34 till 0,39 och i genomsnitt är dessa länder på väg att uppnå endast två av de sju millennieutvecklingsmålen.

| D. | Sedan MUL-III hölls och åtgärdsprogrammet från Bryssel antogs har vissa framsteg gjorts, till exempel i form av initiativet Allt utom vapen, en ökning av det offentliga utvecklingsbiståndet som fördubblades mellan 2000 och 2008 och en ökning av de direkta utlandsinvesteringarna från 6 till 33 miljarder USD, vilket möjliggjort en tillväxttakt på 3 procent i 19 länder. |
| --- | --- |

D.

Sedan MUL-III hölls och åtgärdsprogrammet från Bryssel antogs har vissa framsteg gjorts, till exempel i form av initiativet Allt utom vapen, en ökning av det offentliga utvecklingsbiståndet som fördubblades mellan 2000 och 2008 och en ökning av de direkta utlandsinvesteringarna från 6 till 33 miljarder USD, vilket möjliggjort en tillväxttakt på 3 procent i 19 länder.

| E. | Rekommendationerna från MUL-IV kan bara förverkligas om frågor som grundläggande påverkar de minst utvecklade länderna, t.ex. politisk samordning av handel och utveckling, jordbruk, fiske, investeringar och klimatförändringen, behandlas på ett riktigt sätt samt om viktiga områden såsom styrelseformer och kampen mot korruption, särskilt idén om ett avtal om styrelseformer (som särskilt innehåller sociala tröskelvärden) mellan partner- och givarländer, och mänskliga resurser förs upp på agendan. |
| --- | --- |

E.

Rekommendationerna från MUL-IV kan bara förverkligas om frågor som grundläggande påverkar de minst utvecklade länderna, t.ex. politisk samordning av handel och utveckling, jordbruk, fiske, investeringar och klimatförändringen, behandlas på ett riktigt sätt samt om viktiga områden såsom styrelseformer och kampen mot korruption, särskilt idén om ett avtal om styrelseformer (som särskilt innehåller sociala tröskelvärden) mellan partner- och givarländer, och mänskliga resurser förs upp på agendan.

| F. | MUL-IV kommer att bekräfta det globala engagemanget för partnerskapet för att tackla de minst utvecklade ländernas behov. De pågående förberedelserna inför MUL-IV inbegriper nationella samråd, men regionala möten och konferenser har också ägt rum vilka engagerat ett brett spektrum av intressenter, såsom parlamentsledamöter, civilsamhället och den privata sektorn. |
| --- | --- |

F.

MUL-IV kommer att bekräfta det globala engagemanget för partnerskapet för att tackla de minst utvecklade ländernas behov. De pågående förberedelserna inför MUL-IV inbegriper nationella samråd, men regionala möten och konferenser har också ägt rum vilka engagerat ett brett spektrum av intressenter, såsom parlamentsledamöter, civilsamhället och den privata sektorn.

| G. | Stöd för hållbar utveckling omfattar stöd för hälsa och utbildning, främjande av demokrati och rättsstatsprincipen samt respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. Allt detta är grundläggande inslag i EU:s utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

G.

Stöd för hållbar utveckling omfattar stöd för hälsa och utbildning, främjande av demokrati och rättsstatsprincipen samt respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. Allt detta är grundläggande inslag i EU:s utvecklingspolitik.

| H. | Utöver de strukturella problem som redan råder har situationen i de minst utvecklade länderna förvärrats ytterligare på grund av de nyligen inträffade globala finans-, livsmedels-, klimatförändrings- och energikriserna. |
| --- | --- |

H.

Utöver de strukturella problem som redan råder har situationen i de minst utvecklade länderna förvärrats ytterligare på grund av de nyligen inträffade globala finans-, livsmedels-, klimatförändrings- och energikriserna.

| I. | Trots att jordbruket är grunden för många MUL-ekonomier och sysselsätter upp till 90 procent av arbetskraften är livsmedelsförsörjningen hotad. |
| --- | --- |

I.

Trots att jordbruket är grunden för många MUL-ekonomier och sysselsätter upp till 90 procent av arbetskraften är livsmedelsförsörjningen hotad.

| J. | Ingen påtaglig utveckling kan äga rum utan att staterna får en viktig roll genom förbättrad kapacitet att engagera sig i den ekonomiska utvecklingen, välståndsskapandet och den rättvisa omfördelningen av välståndet, offentlig-privata partnerskap och ordentligt planerade utländska investeringar, med full respekt för ILO:s grundläggande arbetsmiljöstandarder och miljöskyddsprinciperna. Staterna måste ta sitt ansvar för att tillhandahålla stabilitet och rättsliga ramar. |
| --- | --- |

J.

Ingen påtaglig utveckling kan äga rum utan att staterna får en viktig roll genom förbättrad kapacitet att engagera sig i den ekonomiska utvecklingen, välståndsskapandet och den rättvisa omfördelningen av välståndet, offentlig-privata partnerskap och ordentligt planerade utländska investeringar, med full respekt för ILO:s grundläggande arbetsmiljöstandarder och miljöskyddsprinciperna. Staterna måste ta sitt ansvar för att tillhandahålla stabilitet och rättsliga ramar.

| K. | Varje MUL måste fastställa de prioriteringar och finna de lösningar som lämpar sig bäst för det egna landet, baserat på befolkningens demokratiska deltagande i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

K.

Varje MUL måste fastställa de prioriteringar och finna de lösningar som lämpar sig bäst för det egna landet, baserat på befolkningens demokratiska deltagande i beslutsfattandet.

| L. | För att Istanbulkonferensen ska bli en framgång måste konkreta resultat uppnås (t.ex. avtal om styrelseformer, sociala tröskelvärden, skuldlättnader, utvecklingsbistånd, innovativ finansiering) och deltagarna bidra på ett positivt sätt. |
| --- | --- |

L.

För att Istanbulkonferensen ska bli en framgång måste konkreta resultat uppnås (t.ex. avtal om styrelseformer, sociala tröskelvärden, skuldlättnader, utvecklingsbistånd, innovativ finansiering) och deltagarna bidra på ett positivt sätt.

| 1. | Europaparlamentet anser att MUL-IV bör vara resultatorienterad, grundat på tydliga indikatorer och målet att antalet MUL bör ha reducerats till hälften senast år 2020, i kombination med effektiva och transparenta övervaknings- och uppföljningsmekanismer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att MUL-IV bör vara resultatorienterad, grundat på tydliga indikatorer och målet att antalet MUL bör ha reducerats till hälften senast år 2020, i kombination med effektiva och transparenta övervaknings- och uppföljningsmekanismer.

| 2. | Europaparlamentet betonar att EU:s bistånd till de minst utvecklade länderna i huvudsak bör inrikta sig på förmögenhetsbildning och utveckling av en marknadsekonomi, eftersom detta är grundläggande förutsättningar för att fattigdomen ska kunna utrotas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att EU:s bistånd till de minst utvecklade länderna i huvudsak bör inrikta sig på förmögenhetsbildning och utveckling av en marknadsekonomi, eftersom detta är grundläggande förutsättningar för att fattigdomen ska kunna utrotas.

| 3. | Europaparlamentet kräver att den ekonomiska tillväxten prioriteras, på grund av dess centrala betydelse för att de minst utvecklade länderna ska kunna utvecklas och för att fattigdomen där överlag ska kunna minskas. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet kräver att den ekonomiska tillväxten prioriteras, på grund av dess centrala betydelse för att de minst utvecklade länderna ska kunna utvecklas och för att fattigdomen där överlag ska kunna minskas.

| 4. | Europaparlamentet menar att MUL-IV bör fokusera på en konsekvent utvecklingspolitik vilket är en viktig faktor för en politisk förändring på såväl nationell som internationell nivå. Därför bör all politik – exempelvis rörande handel, fiske, miljö, jordbruk, klimatförändringar, energi, investeringar och ekonomi – stödja de minst utvecklade ländernas behov av utveckling, för att på så sätt bekämpa fattigdom och garantera en anständig inkomst och försörjning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet menar att MUL-IV bör fokusera på en konsekvent utvecklingspolitik vilket är en viktig faktor för en politisk förändring på såväl nationell som internationell nivå. Därför bör all politik – exempelvis rörande handel, fiske, miljö, jordbruk, klimatförändringar, energi, investeringar och ekonomi – stödja de minst utvecklade ländernas behov av utveckling, för att på så sätt bekämpa fattigdom och garantera en anständig inkomst och försörjning.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EU att fullgöra sina åtaganden i fråga om marknadstillträde och skuldlättnader, och bekräftar hur viktigt det är att nå målet om offentligt utvecklingsbistånd på 0,15–0,20 procent av BNI till de minst utvecklade länderna och att inhemska resurser avsätts för detta ändamål. Som en kompletterande åtgärd bör också innovativa finansieringsmekanismer införas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EU att fullgöra sina åtaganden i fråga om marknadstillträde och skuldlättnader, och bekräftar hur viktigt det är att nå målet om offentligt utvecklingsbistånd på 0,15–0,20 procent av BNI till de minst utvecklade länderna och att inhemska resurser avsätts för detta ändamål. Som en kompletterande åtgärd bör också innovativa finansieringsmekanismer införas.

| 6. | Europaparlamentet påminner om målet att länderna ska kunna arbeta sig upp från MUL-kategorin, och framhåller den ram som fastställdes vid toppmötet om millennieutvecklingsmålen i september 2010 för att påskynda utrotningen av fattigdom, skapa hållbar ekonomisk utveckling som syftar till att förbättra levnadsstandarden för befolkningarna i de minst utvecklade länderna, etablera god samhällsstyrning och främja kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om målet att länderna ska kunna arbeta sig upp från MUL-kategorin, och framhåller den ram som fastställdes vid toppmötet om millennieutvecklingsmålen i september 2010 för att påskynda utrotningen av fattigdom, skapa hållbar ekonomisk utveckling som syftar till att förbättra levnadsstandarden för befolkningarna i de minst utvecklade länderna, etablera god samhällsstyrning och främja kapacitetsuppbyggnad.

| 7. | Europaparlamentet betonar att det behövs nya åtgärder för att integrera de minst utvecklade länderna i världsekonomin och förbättra deras tillträde till EU:s marknader. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sitt handelsrelaterade bistånd för att hjälpa de fattigaste länderna att hantera den konkurrens som uppstår när marknaden liberaliseras. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att det behövs nya åtgärder för att integrera de minst utvecklade länderna i världsekonomin och förbättra deras tillträde till EU:s marknader. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sitt handelsrelaterade bistånd för att hjälpa de fattigaste länderna att hantera den konkurrens som uppstår när marknaden liberaliseras.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att fred och säkerhet är en förutsättning för utvecklingspolitiken. EU bör samordna sina åtgärder bättre för att komma till rätta med stabilitetsfrågorna i de minst utvecklade länderna och stödja deras arbete med att tillägna sig den kapacitet som behövs för att bygga upp fredliga, demokratiska och inkluderande stater. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om att fred och säkerhet är en förutsättning för utvecklingspolitiken. EU bör samordna sina åtgärder bättre för att komma till rätta med stabilitetsfrågorna i de minst utvecklade länderna och stödja deras arbete med att tillägna sig den kapacitet som behövs för att bygga upp fredliga, demokratiska och inkluderande stater.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att det är nödvändigt att prioritera en tryggad livsmedelsförsörjning, jordbruk, infrastruktur, kapacitetsuppbyggnad inklusive ekonomisk tillväxt, tillgång till teknik samt mänsklig och social utveckling i de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om att det är nödvändigt att prioritera en tryggad livsmedelsförsörjning, jordbruk, infrastruktur, kapacitetsuppbyggnad inklusive ekonomisk tillväxt, tillgång till teknik samt mänsklig och social utveckling i de minst utvecklade länderna.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser rättvisa och skäliga handelsregler och en integrerad politik som omfattar en rad olika ekonomiska, sociala och miljörelaterade frågor för att främja hållbar utveckling. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet efterlyser rättvisa och skäliga handelsregler och en integrerad politik som omfattar en rad olika ekonomiska, sociala och miljörelaterade frågor för att främja hållbar utveckling.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att det är nödvändigt att vidta verkningsfulla åtgärder när det gäller prisvolatilitet och pristransparens och bättre reglerade finansmarknader för att skydda de minst utvecklade länderna och minska deras sårbarhet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om att det är nödvändigt att vidta verkningsfulla åtgärder när det gäller prisvolatilitet och pristransparens och bättre reglerade finansmarknader för att skydda de minst utvecklade länderna och minska deras sårbarhet.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att det är nödvändigt att bidra till utvecklingen av nationella skattesystem och en sund skatteförvaltning, och uppmanar FN att etablera lämpliga mekanismer för detta syfte. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om att det är nödvändigt att bidra till utvecklingen av nationella skattesystem och en sund skatteförvaltning, och uppmanar FN att etablera lämpliga mekanismer för detta syfte.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att vid MUL-IV diskutera genomförandet av innovativa mekanismer för utvecklingsfinansiering, t.ex. en skatt på finansiella transaktioner. Parlamentet betonar att ODA-åtaganden och innovativa mekanismer för utvecklingsfinansiering måste betraktas som grundläggande och som komplement i kampen mot fattigdomen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att vid MUL-IV diskutera genomförandet av innovativa mekanismer för utvecklingsfinansiering, t.ex. en skatt på finansiella transaktioner. Parlamentet betonar att ODA-åtaganden och innovativa mekanismer för utvecklingsfinansiering måste betraktas som grundläggande och som komplement i kampen mot fattigdomen.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar FN och EU att vid MUL-IV verkligen ägna sig åt de negativa effekterna av jordbruksmarksförvärv, såsom expropriering av småskaliga jordbruk och ohållbar användning av mark och vatten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar FN och EU att vid MUL-IV verkligen ägna sig åt de negativa effekterna av jordbruksmarksförvärv, såsom expropriering av småskaliga jordbruk och ohållbar användning av mark och vatten.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att det långsiktiga målet för utvecklingssamarbetet måste vara att skapa förutsättningar för hållbar ekonomiskt utveckling och rättvis omfördelning av välståndet. Det är därför viktigt att urskilja de minst utvecklade ländernas behov och strategier samt diversifiera handeln genom att erbjuda rimligare priser för MUL-produktionen och att ta itu med begränsningar på utbudssidan för att förbättra de minst utvecklade ländernas handelskapacitet och förmåga att dra till sig investeringar, med beaktande av ILO:s grundläggande arbetsmiljöstandarder och skyddet för miljön. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om att det långsiktiga målet för utvecklingssamarbetet måste vara att skapa förutsättningar för hållbar ekonomiskt utveckling och rättvis omfördelning av välståndet. Det är därför viktigt att urskilja de minst utvecklade ländernas behov och strategier samt diversifiera handeln genom att erbjuda rimligare priser för MUL-produktionen och att ta itu med begränsningar på utbudssidan för att förbättra de minst utvecklade ländernas handelskapacitet och förmåga att dra till sig investeringar, med beaktande av ILO:s grundläggande arbetsmiljöstandarder och skyddet för miljön.

| 16. | Europaparlamentet är medvetet om att man inte helt och hållet har uppnått alla de ursprungliga målen med initiativet Allt utom vapen, och att kvaliteten på och omfattningen av handeln från de minst utvecklade länderna till EU:s marknad därför har varit lägre än förväntningarna, framför allt på grund av bristen på lämplig handelsrelaterad infrastruktur och hamninfrastruktur. Parlamentet anser att sådan infrastruktur bör utvecklas eftersom det är avgörande för att man ska kunna öka handelskapaciteten. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet är medvetet om att man inte helt och hållet har uppnått alla de ursprungliga målen med initiativet Allt utom vapen, och att kvaliteten på och omfattningen av handeln från de minst utvecklade länderna till EU:s marknad därför har varit lägre än förväntningarna, framför allt på grund av bristen på lämplig handelsrelaterad infrastruktur och hamninfrastruktur. Parlamentet anser att sådan infrastruktur bör utvecklas eftersom det är avgörande för att man ska kunna öka handelskapaciteten.

| 17. | Europaparlamentet understryker att utvecklingsbiståndet måste effektiviseras, i överensstämmelse med Parisdeklarationen och handlingsprogrammet från Accra. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker att utvecklingsbiståndet måste effektiviseras, i överensstämmelse med Parisdeklarationen och handlingsprogrammet från Accra.

| 18. | Europaparlamentet betonar den roll som parlamentet spelar samt sin nyckelroll vid antagandet av EU:s utvecklingsbudget. Därför behöver parlamentet bli mer involverat i utarbetandet av EU:s utvecklingsstrategi. Dessutom är det nödvändigt att inrätta en mekanism för tillbakarapportering. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar den roll som parlamentet spelar samt sin nyckelroll vid antagandet av EU:s utvecklingsbudget. Därför behöver parlamentet bli mer involverat i utarbetandet av EU:s utvecklingsstrategi. Dessutom är det nödvändigt att inrätta en mekanism för tillbakarapportering.

| 19. | Europaparlamentet anser att Förenta staternas nya lag om så kallade konfliktmineraler är ett stort steg framåt i kampen mot olaglig brytning av och handel med mineraler i Afrika, vilket är en hantering som underblåser inbördeskrig och konflikter. FN bör lägga fram ett liknande förslag så att importerade mineraler på världsmarknaden går att spåra. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att Förenta staternas nya lag om så kallade konfliktmineraler är ett stort steg framåt i kampen mot olaglig brytning av och handel med mineraler i Afrika, vilket är en hantering som underblåser inbördeskrig och konflikter. FN bör lägga fram ett liknande förslag så att importerade mineraler på världsmarknaden går att spåra.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser en riskbedömning av klimatförändringen för de relevanta aspekterna av planering och beslutsfattande inom utvecklingspolitiken, inklusive handel, jordbruk och livsmedelstrygghet samt begär att resultaten av denna bedömning används för att utarbeta tydliga riktlinjer för en politik för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet efterlyser en riskbedömning av klimatförändringen för de relevanta aspekterna av planering och beslutsfattande inom utvecklingspolitiken, inklusive handel, jordbruk och livsmedelstrygghet samt begär att resultaten av denna bedömning används för att utarbeta tydliga riktlinjer för en politik för utvecklingssamarbete.

| 21. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över den allt större risken för naturkatastrofer som orsakar omfattande migrationsströmmar och som gör det absolut nödvändigt med katastrofbistånd för att hjälpa denna nya kategori av hemlösa personer. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över den allt större risken för naturkatastrofer som orsakar omfattande migrationsströmmar och som gör det absolut nödvändigt med katastrofbistånd för att hjälpa denna nya kategori av hemlösa personer.

| 22. | Europaparlamentet framhåller vikten av regionalt samarbete och regional integration, och efterlyser stärkta regionala ramar som gör det möjligt för i första hand små länder att samla resurser, kunskaper och erfarenheter. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet framhåller vikten av regionalt samarbete och regional integration, och efterlyser stärkta regionala ramar som gör det möjligt för i första hand små länder att samla resurser, kunskaper och erfarenheter.

| 23. | Europaparlamentet betonar att bristen på framsteg vad gäller förvaltningen av de offentliga finanserna fortfarande hindrar de flesta av dessa länder från att få budgetstöd, som är en avgörande faktor för de enskilda ländernas kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att bristen på framsteg vad gäller förvaltningen av de offentliga finanserna fortfarande hindrar de flesta av dessa länder från att få budgetstöd, som är en avgörande faktor för de enskilda ländernas kapacitetsuppbyggnad.

| 24. | Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är för de minst utvecklade länderna att det utvecklas ett trilateralt samarbete, i synnerhet med tillväxtländer, i riktning mot ett mångsidigt samarbete för gemensamma fördelar och gemensam utveckling. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är för de minst utvecklade länderna att det utvecklas ett trilateralt samarbete, i synnerhet med tillväxtländer, i riktning mot ett mångsidigt samarbete för gemensamma fördelar och gemensam utveckling.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och FN:s generalsekreterare.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/89 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/89

---

Torsdagen den 7 april 20112010 års framstegsrapport om Island

P7_TA(2011)0150

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om 2010 års framstegsrapport om Island

2012/C 296 E/13

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning av den 31 maj 2010 genom vilken Island lades till i förteckningen över länder som kommer i fråga för EU:s föranslutningsstöd, som ska hjälpa kandidatländer att anpassa sig till unionsrätten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning av den 31 maj 2010 genom vilken Island lades till i förteckningen över länder som kommer i fråga för EU:s föranslutningsstöd, som ska hjälpa kandidatländer att anpassa sig till unionsrätten,

| — | med beaktande av kommissionens yttrande av den 24 februari 2010 om Islands ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (SEK(2010)0153), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande av den 24 februari 2010 om Islands ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (SEK(2010)0153),

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 17 juni 2010 om att inleda anslutningsförhandlingar med Island, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 17 juni 2010 om att inleda anslutningsförhandlingar med Island,

| — | med beaktande av EU:s respektive den isländska regeringens allmänna ståndpunkter, som antogs vid det ministermöte den 27 juli 2010 som inledde regeringskonferensen om Islands anslutning till Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s respektive den isländska regeringens allmänna ståndpunkter, som antogs vid det ministermöte den 27 juli 2010 som inledde regeringskonferensen om Islands anslutning till Europeiska unionen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om en strategi för utvidgningen och huvudfrågorna 2010–2011 (KOM(2010)0660) och 2010 års framstegsrapport om Island, som antogs den 9 november 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om en strategi för utvidgningen och huvudfrågorna 2010–2011 (KOM(2010)0660) och 2010 års framstegsrapport om Island, som antogs den 9 november 2010,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2009 om 2009 års strategidokument för utvidgningen gällande länderna på västra Balkan, Island och Turkiet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2009 om 2009 års strategidokument för utvidgningen gällande länderna på västra Balkan, Island och Turkiet (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2010 om Islands ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2010 om Islands ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (2),

| — | med beaktande av rekommendationerna från det första sammanträdet i den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Island, antagna i oktober 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från det första sammanträdet i den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Island, antagna i oktober 2010,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Island uppfyller Köpenhamnskriterierna, och anslutningsförhandlingarna med Island inleddes den 27 juli 2010 efter rådets godkännande. |
| --- | --- |

A.

Island uppfyller Köpenhamnskriterierna, och anslutningsförhandlingarna med Island inleddes den 27 juli 2010 efter rådets godkännande.

| B. | Genomgången av landets lagstiftning började den 15 november 2010 och väntas vara färdig den 17 juni 2011. |
| --- | --- |

B.

Genomgången av landets lagstiftning började den 15 november 2010 och väntas vara färdig den 17 juni 2011.

| C. | Såsom understryks i det förnyade samförståndet om utvidgningen gäller att varje lands framsteg i riktning mot medlemskap i EU är beroende av de resultat som landet själv kan uppvisa. |
| --- | --- |

C.

Såsom understryks i det förnyade samförståndet om utvidgningen gäller att varje lands framsteg i riktning mot medlemskap i EU är beroende av de resultat som landet själv kan uppvisa.

| D. | Som medlem i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och part i Schengenavtalen och Dublinförordningen har Island redan ett nära samarbete med EU och har redan införlivat en stor del av unionens regelverk. |
| --- | --- |

D.

Som medlem i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och part i Schengenavtalen och Dublinförordningen har Island redan ett nära samarbete med EU och har redan införlivat en stor del av unionens regelverk.

| E. | Island bidrar till sammanhållningen och solidariteten i Europa genom EES finansieringsmekanism, och landet samarbetar med EU i fredsbevarande insatser och krishanteringsinsatser. |
| --- | --- |

E.

Island bidrar till sammanhållningen och solidariteten i Europa genom EES finansieringsmekanism, och landet samarbetar med EU i fredsbevarande insatser och krishanteringsinsatser.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar inledandet av anslutningsförhandlingarna med Island i juli 2010. Det är väsentligt att det skapas förutsättningar för att anslutningsprocessen med Island ska kunna fullbordas och för att landets anslutning ska bli framgångsrik. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar inledandet av anslutningsförhandlingarna med Island i juli 2010. Det är väsentligt att det skapas förutsättningar för att anslutningsprocessen med Island ska kunna fullbordas och för att landets anslutning ska bli framgångsrik.

Politiska kriterier

| 2. | Europaparlamentet ser positivt på utsikten att få en ny EU-medlem med en stark demokratisk tradition och medborgarkultur. Parlamentet understryker att Islands anslutning till EU ytterligare kommer att stärka unionens roll som företrädare för och försvarare av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter runt om i världen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet ser positivt på utsikten att få en ny EU-medlem med en stark demokratisk tradition och medborgarkultur. Parlamentet understryker att Islands anslutning till EU ytterligare kommer att stärka unionens roll som företrädare för och försvarare av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter runt om i världen.

| 3. | Europaparlamentet lovordar Islands insatser till värn för de mänskliga rättigheterna och landets omfattande samarbete inom internationella mekanismer för skydd av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet lovordar Islands insatser till värn för de mänskliga rättigheterna och landets omfattande samarbete inom internationella mekanismer för skydd av mänskliga rättigheter.

| 4. | Europaparlamentet stöder det pågående arbetet med att stärka lagstiftningen med avseende på yttrandefriheten och rätten till information. I detta sammanhang välkomnar parlamentet ”Icelandic Modern Media Initiative”, ett initiativ som ger möjlighet till en styrkeposition för såväl Island som EU när det gäller det rättsliga skyddet av yttrande- och informationsfriheterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet stöder det pågående arbetet med att stärka lagstiftningen med avseende på yttrandefriheten och rätten till information. I detta sammanhang välkomnar parlamentet ”Icelandic Modern Media Initiative”, ett initiativ som ger möjlighet till en styrkeposition för såväl Island som EU när det gäller det rättsliga skyddet av yttrande- och informationsfriheterna.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Island i oktober 2010 och är övertygat om att detta forum kommer att bidra till att stärka samarbetet mellan Alltinget och Europaparlamentet under anslutningsprocessen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Island i oktober 2010 och är övertygat om att detta forum kommer att bidra till att stärka samarbetet mellan Alltinget och Europaparlamentet under anslutningsprocessen.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar starkt de isländska myndigheterna att harmonisera EU-medborgarnas rättigheter i fråga om rösträtten i lokala val på Island. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar starkt de isländska myndigheterna att harmonisera EU-medborgarnas rättigheter i fråga om rösträtten i lokala val på Island.

| 7. | Europaparlamentet noterar de betydande framsteg som har gjorts för att stärka rättsväsendets oberoende och välkomnar de mått och steg som de isländska myndigheterna vidtog i maj 2010 för att åtgärda justitieministerns dominerande ställning vid tillsättningen av höga poster inom rättsväsendet, liksom de ändringar i rättegångsbalken som stärker rättsväsendets oberoende. Parlamentet understryker dock samtidigt att dessa åtgärder måste genomföras på ett grundligt sätt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar de betydande framsteg som har gjorts för att stärka rättsväsendets oberoende och välkomnar de mått och steg som de isländska myndigheterna vidtog i maj 2010 för att åtgärda justitieministerns dominerande ställning vid tillsättningen av höga poster inom rättsväsendet, liksom de ändringar i rättegångsbalken som stärker rättsväsendets oberoende. Parlamentet understryker dock samtidigt att dessa åtgärder måste genomföras på ett grundligt sätt.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som det särskilda åklagarämbetet utfört, liksom rapporten från den särskilda undersökningskommission som det isländska parlamentet inrättade i december 2008 för att undersöka och analysera de processer som ledde till att banksystemet bröt samman. Parlamentet välkomnar också de steg som tagits för att ta itu med de politiska, institutionella och administrativa konsekvenserna av det isländska banksystemets sammanbrott, men konstaterar samtidigt att genomförandet av undersökningskommissionens rekommendationer fortfarande pågår och att rekommendationerna måste genomföras med ihärdighet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar det arbete som det särskilda åklagarämbetet utfört, liksom rapporten från den särskilda undersökningskommission som det isländska parlamentet inrättade i december 2008 för att undersöka och analysera de processer som ledde till att banksystemet bröt samman. Parlamentet välkomnar också de steg som tagits för att ta itu med de politiska, institutionella och administrativa konsekvenserna av det isländska banksystemets sammanbrott, men konstaterar samtidigt att genomförandet av undersökningskommissionens rekommendationer fortfarande pågår och att rekommendationerna måste genomföras med ihärdighet.

Ekonomiska kriterier

| 9. | Europaparlamentet gläds åt att Island i allmänhet lyckas väl med att uppfylla de skyldigheter som medlemskapet i EES medför och har förmågan att hantera konkurrens och marknadskrafter i EU. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet gläds åt att Island i allmänhet lyckas väl med att uppfylla de skyldigheter som medlemskapet i EES medför och har förmågan att hantera konkurrens och marknadskrafter i EU.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar dock att Eftas senaste resultattavla visar att landets införlivandeunderskott ökat något och att Island med sina 1,3 procent låg kvar över delmålet om en procent, även om eftersläpningen i införlivandet minskade. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar dock att Eftas senaste resultattavla visar att landets införlivandeunderskott ökat något och att Island med sina 1,3 procent låg kvar över delmålet om en procent, även om eftersläpningen i införlivandet minskade.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar det avtal som ingåtts mellan företrädare för Islands, Nederländernas och Storbritanniens regeringar om Icesave, särskilt när det gäller återbetalningen av de kostnader som uppstått i samband med utbetalningarna av insättningsgarantin till insättare i Landsbanki Íslands filialer i Storbritannien och Nederländerna. Det är glädjande att detta avtal godkändes med tre fjärdedels majoritet av det isländska parlamentet den 17 februari 2011. Parlamentet noterar beslutet av Islands president att hänskjuta frågan till en folkomröstning och hoppas på ett slut på det överträdelseförfarande som Eftas övervakningsmyndighet inledde mot Islands regering den 26 maj 2010. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar det avtal som ingåtts mellan företrädare för Islands, Nederländernas och Storbritanniens regeringar om Icesave, särskilt när det gäller återbetalningen av de kostnader som uppstått i samband med utbetalningarna av insättningsgarantin till insättare i Landsbanki Íslands filialer i Storbritannien och Nederländerna. Det är glädjande att detta avtal godkändes med tre fjärdedels majoritet av det isländska parlamentet den 17 februari 2011. Parlamentet noterar beslutet av Islands president att hänskjuta frågan till en folkomröstning och hoppas på ett slut på det överträdelseförfarande som Eftas övervakningsmyndighet inledde mot Islands regering den 26 maj 2010.

| 12. | Europaparlamentet ser positivt på att de institutionella bristerna i finanssektorn har åtgärdats och välkomnar de framsteg som har gjorts för att förbättra lagstiftnings- och tillsynsmetoderna inom banksektorn, särskilt i fråga om finansinspektionens befogenheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet ser positivt på att de institutionella bristerna i finanssektorn har åtgärdats och välkomnar de framsteg som har gjorts för att förbättra lagstiftnings- och tillsynsmetoderna inom banksektorn, särskilt i fråga om finansinspektionens befogenheter.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att Island delgett kommissionen sitt första ekonomiska program inför anslutningen, eftersom detta är ett viktigt steg i föranslutningsskedet, och hoppas att den aviserade årliga bilaterala ekonomiska dialogen kommer att befästa samarbetet mellan de båda parterna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar att Island delgett kommissionen sitt första ekonomiska program inför anslutningen, eftersom detta är ett viktigt steg i föranslutningsskedet, och hoppas att den aviserade årliga bilaterala ekonomiska dialogen kommer att befästa samarbetet mellan de båda parterna.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar de isländska myndigheterna att fortsätta arbetet med att ta fram en strategi för en liberalisering av kontrollerna av kapitalrörelser, vilket är ett viktigt krav för landets anslutning till EU. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar de isländska myndigheterna att fortsätta arbetet med att ta fram en strategi för en liberalisering av kontrollerna av kapitalrörelser, vilket är ett viktigt krav för landets anslutning till EU.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar den positiva fjärde översynen av IMF:s standby-program, som genomfördes nyligen och som innehåller en redogörelse för den viktigaste utvecklingen när det gäller budgetkonsolidering och ekonomisk konsolidering på Island. Parlamentet gläder sig även åt att Islands ekonomi, efter att ha krympt under sju kvartal i följd, nu har tagit sig ur recessionen och åt att BNP visade en tillväxt på 1,2 procent under perioden juli–september 2010 jämfört med föregående kvartal. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar den positiva fjärde översynen av IMF:s standby-program, som genomfördes nyligen och som innehåller en redogörelse för den viktigaste utvecklingen när det gäller budgetkonsolidering och ekonomisk konsolidering på Island. Parlamentet gläder sig även åt att Islands ekonomi, efter att ha krympt under sju kvartal i följd, nu har tagit sig ur recessionen och åt att BNP visade en tillväxt på 1,2 procent under perioden juli–september 2010 jämfört med föregående kvartal.

| 16. | Islands ekonomiska välstånd är långsiktigt beroende av att landets ekonomi diversifieras ytterligare, och Europaparlamentet välkomnar politiska initiativ i denna riktning. Parlamentet uppmuntrar de isländska myndigheterna att vidareutveckla turistnäringen, som anses vara en lovande tillväxtsektor på längre sikt och som överlag ökat sin andel i produktionen och sysselsättningen. |
| --- | --- |

16.

Islands ekonomiska välstånd är långsiktigt beroende av att landets ekonomi diversifieras ytterligare, och Europaparlamentet välkomnar politiska initiativ i denna riktning. Parlamentet uppmuntrar de isländska myndigheterna att vidareutveckla turistnäringen, som anses vara en lovande tillväxtsektor på längre sikt och som överlag ökat sin andel i produktionen och sysselsättningen.

| 17. | Europaparlamentet noterar Islands ståndpunkt i frågan om en anslutning till euroområdet, en målsättning som kan bli verklighet efter att landet blivit medlem i EU och uppfyllt alla de nödvändiga kraven. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar Islands ståndpunkt i frågan om en anslutning till euroområdet, en målsättning som kan bli verklighet efter att landet blivit medlem i EU och uppfyllt alla de nödvändiga kraven.

| 18. | Europaparlamentet är oroat över den höga arbetslösheten på Island, i synnerhet bland unga, och över nedgången i investeringar och i den inhemska konsumtionen till följd av den ekonomiska och finansiella krisen, även om parlamentet ser tecken på förbättringar inom vissa av dessa områden. Parlamentet konstaterar att den billiga gröna energi och miljövänliga energiteknik som Island producerar skulle kunna få en mer framträdande roll i den ekonomiska nystarten. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet är oroat över den höga arbetslösheten på Island, i synnerhet bland unga, och över nedgången i investeringar och i den inhemska konsumtionen till följd av den ekonomiska och finansiella krisen, även om parlamentet ser tecken på förbättringar inom vissa av dessa områden. Parlamentet konstaterar att den billiga gröna energi och miljövänliga energiteknik som Island producerar skulle kunna få en mer framträdande roll i den ekonomiska nystarten.

| 19. | Europaparlamentet berömmer Island för den höga nivån på investeringarna inom utbildning, forskning och utveckling samt för landets stöd till och delaktighet i Lissabonstrategin, vilket bland annat lett till att man antagit en isländsk 2020-strategi med tonvikten på utbildning, forskning och utveckling och med fastställda mätbara mål. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet berömmer Island för den höga nivån på investeringarna inom utbildning, forskning och utveckling samt för landets stöd till och delaktighet i Lissabonstrategin, vilket bland annat lett till att man antagit en isländsk 2020-strategi med tonvikten på utbildning, forskning och utveckling och med fastställda mätbara mål.

Förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att Island, som EES-medlem, har kommit långt när det gäller kraven i tio av förhandlingskapitlen och att landet till viss del uppfyller kraven i ytterligare elva kapitel. Parlamentet understryker att det är ett viktigt villkor för anslutningsförhandlingarna att Island uppfyller sina skyldigheter enligt EES-avtalet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att Island, som EES-medlem, har kommit långt när det gäller kraven i tio av förhandlingskapitlen och att landet till viss del uppfyller kraven i ytterligare elva kapitel. Parlamentet understryker att det är ett viktigt villkor för anslutningsförhandlingarna att Island uppfyller sina skyldigheter enligt EES-avtalet.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar Island att utöka förberedelserna för anpassningen till EU:s regelverk, särskilt på områden som inte omfattas av EES, och att se till att regelverket genomförs och tillämpas senast vid anslutningen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar Island att utöka förberedelserna för anpassningen till EU:s regelverk, särskilt på områden som inte omfattas av EES, och att se till att regelverket genomförs och tillämpas senast vid anslutningen.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar Island att förbereda sig för att delta i EU:s politik för jordbruk och landsbygdsutveckling och att särskilt öka sina ansträngningar för att införa de administrativa strukturer som behövs för att genomföra denna politik senast vid anslutningen. Parlamentet betonar dock det isländska ekosystemets egenart och uppmanar kommissionen och de isländska myndigheterna att nå en överenskommelse som är tillfredsställande för båda parter, med hänsyn till den isländska miljöns unika särdrag. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar Island att förbereda sig för att delta i EU:s politik för jordbruk och landsbygdsutveckling och att särskilt öka sina ansträngningar för att införa de administrativa strukturer som behövs för att genomföra denna politik senast vid anslutningen. Parlamentet betonar dock det isländska ekosystemets egenart och uppmanar kommissionen och de isländska myndigheterna att nå en överenskommelse som är tillfredsställande för båda parter, med hänsyn till den isländska miljöns unika särdrag.

| 23. | Eftersom den gemensamma fiskeripolitiken för närvarande ses över, och regelverket kan komma att ändras före Islands anslutning, uppmanar Europaparlamentet Island och EU att närma sig detta förhandlingskapitel på ett konstruktivt sätt, i syfte att finna en ömsesidigt tillfredsställande lösning i fråga om en hållbar förvaltning och ett hållbart utnyttjande av fiskbestånden. |
| --- | --- |

23.

Eftersom den gemensamma fiskeripolitiken för närvarande ses över, och regelverket kan komma att ändras före Islands anslutning, uppmanar Europaparlamentet Island och EU att närma sig detta förhandlingskapitel på ett konstruktivt sätt, i syfte att finna en ömsesidigt tillfredsställande lösning i fråga om en hållbar förvaltning och ett hållbart utnyttjande av fiskbestånden.

| 24. | Europaparlamentet noterar Islands goda resultat när det gäller att förvalta fiskbestånden på ett hållbart sätt och på grundval av vetenskapliga bedömningar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar Islands goda resultat när det gäller att förvalta fiskbestånden på ett hållbart sätt och på grundval av vetenskapliga bedömningar.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar de isländska myndigheterna att anpassa sin lagstiftning efter regelverket för den inre marknaden i fråga om etableringsfriheten, friheten att tillhandahålla tjänster samt den fria rörligheten för kapital inom fiskeriproduktions- och bearbetningssektorerna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar de isländska myndigheterna att anpassa sin lagstiftning efter regelverket för den inre marknaden i fråga om etableringsfriheten, friheten att tillhandahålla tjänster samt den fria rörligheten för kapital inom fiskeriproduktions- och bearbetningssektorerna.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar Island att fortsätta de konstruktiva samtalen med EU och Norge, i syfte att finna en lösning på makrilltvisten utifrån realistiska förslag som innebär att beståndets framtid säkras, att arbetstillfällena inom det pelagiska fisket bevaras och att ett långsiktigt hållbart fiske garanteras. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar Island att fortsätta de konstruktiva samtalen med EU och Norge, i syfte att finna en lösning på makrilltvisten utifrån realistiska förslag som innebär att beståndets framtid säkras, att arbetstillfällena inom det pelagiska fisket bevaras och att ett långsiktigt hållbart fiske garanteras.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att Island kan ge ett värdefullt bidrag till EU:s politik till följd av landets erfarenheter av förnybara energikällor, särskilt vad gäller utnyttjandet av geotermisk energi, miljöskydd och åtgärder för att hantera klimatförändringarna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att Island kan ge ett värdefullt bidrag till EU:s politik till följd av landets erfarenheter av förnybara energikällor, särskilt vad gäller utnyttjandet av geotermisk energi, miljöskydd och åtgärder för att hantera klimatförändringarna.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar dock att allvarliga meningsskiljaktigheter kvarstår mellan EU och Island i frågor som rör förvaltningen av det marina livet, framför allt valfångsten. Parlamentet påpekar att EU:s regelverk förbjuder valfångst, och efterlyser en bredare diskussion kring avskaffandet av valfångst och handel med valprodukter. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet konstaterar dock att allvarliga meningsskiljaktigheter kvarstår mellan EU och Island i frågor som rör förvaltningen av det marina livet, framför allt valfångsten. Parlamentet påpekar att EU:s regelverk förbjuder valfångst, och efterlyser en bredare diskussion kring avskaffandet av valfångst och handel med valprodukter.

| 29. | Europaparlamentet konstaterar att Island saknar eget försvar och inte har någon vapentillverkning. Parlamentet välkomnar Islands fortsatta stöd till civila GSFP-uppdrag och landets anpassning efter flertalet deklarationer och beslut på området för Gusp. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet konstaterar att Island saknar eget försvar och inte har någon vapentillverkning. Parlamentet välkomnar Islands fortsatta stöd till civila GSFP-uppdrag och landets anpassning efter flertalet deklarationer och beslut på området för Gusp.

| 30. | Europaparlamentet ser positivt på Islands utrikespolitiska tradition, som är väl förankrad i folkrätten, mänskliga rättigheter, jämställdhet och utvecklingssamarbete, liksom landets säkerhetspolitiska koncept, som bygger på medborgerliga värden. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet ser positivt på Islands utrikespolitiska tradition, som är väl förankrad i folkrätten, mänskliga rättigheter, jämställdhet och utvecklingssamarbete, liksom landets säkerhetspolitiska koncept, som bygger på medborgerliga värden.

Regionalt samarbete

| 31. | Europaparlamentet anser att Islands anslutning till EU skulle förbättra unionens möjligheter att spela en mer aktiv och konstruktiv roll i norra Europa och i Arktis och därmed bidra till den multilaterala styrningen och hållbara politiska lösningar i regionen. Parlamentet ser positivt på Islands deltagande i Nordiska rådet, i EU:s nordliga dimension, i Barentsrådet och i Arktiska rådet, som är det huvudsakliga multilaterala forumet för samarbete i Arktis. Parlamentet menar att Islands anslutning till EU ytterligare skulle stärka Europas närvaro i Arktiska rådet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att Islands anslutning till EU skulle förbättra unionens möjligheter att spela en mer aktiv och konstruktiv roll i norra Europa och i Arktis och därmed bidra till den multilaterala styrningen och hållbara politiska lösningar i regionen. Parlamentet ser positivt på Islands deltagande i Nordiska rådet, i EU:s nordliga dimension, i Barentsrådet och i Arktiska rådet, som är det huvudsakliga multilaterala forumet för samarbete i Arktis. Parlamentet menar att Islands anslutning till EU ytterligare skulle stärka Europas närvaro i Arktiska rådet.

| 32. | Europaparlament understryker behovet av en mer verkningsfull och samordnad politik för Arktis från EU:s sida och anser att Islands anslutning till EU skulle stärka den nordatlantiska dimensionen i unionens yttre politik. |
| --- | --- |

32.

Europaparlament understryker behovet av en mer verkningsfull och samordnad politik för Arktis från EU:s sida och anser att Islands anslutning till EU skulle stärka den nordatlantiska dimensionen i unionens yttre politik.

Den allmänna opinionen och stödet för utvidgningen

| 33. | Europaparlamentet uppmanar de isländska myndigheterna att bredda den offentliga debatten om anslutning till EU och att tänka på att det krävs ett starkt engagemang om förhandlingarna ska kunna bli framgångsrika. Parlamentet välkomnar att Island har inrättat den offentliga webbplatsen eu.mfa.is och välkomnar de tilltagande och mer balanserade diskussionerna i isländska medier om för- och nackdelarna med ett EU-medlemskap. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar de isländska myndigheterna att bredda den offentliga debatten om anslutning till EU och att tänka på att det krävs ett starkt engagemang om förhandlingarna ska kunna bli framgångsrika. Parlamentet välkomnar att Island har inrättat den offentliga webbplatsen eu.mfa.is och välkomnar de tilltagande och mer balanserade diskussionerna i isländska medier om för- och nackdelarna med ett EU-medlemskap.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bistå de isländska myndigheterna, om de så begär, med material och tekniskt stöd för att hjälpa dem att förbättra insynen i och ansvarstagandet för anslutningsprocessen, liksom att hjälpa till att organisera en uttömmande och omfattande informationskampanj i hela landet som bygger på tydlig, riktig och saklig information om konsekvenserna av ett EU-medlemskap, så att det isländska folket kan fatta ett välgrundat beslut i den kommande folkomröstningen om anslutning. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bistå de isländska myndigheterna, om de så begär, med material och tekniskt stöd för att hjälpa dem att förbättra insynen i och ansvarstagandet för anslutningsprocessen, liksom att hjälpa till att organisera en uttömmande och omfattande informationskampanj i hela landet som bygger på tydlig, riktig och saklig information om konsekvenserna av ett EU-medlemskap, så att det isländska folket kan fatta ett välgrundat beslut i den kommande folkomröstningen om anslutning.

| 35. | Europaparlamentet hoppas att en informerad allmänhet, bortom de olika politiska åsikterna, också kan ha en positiv inverkan på de isländska myndigheternas engagemang för ett EU-medlemskap. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet hoppas att en informerad allmänhet, bortom de olika politiska åsikterna, också kan ha en positiv inverkan på de isländska myndigheternas engagemang för ett EU-medlemskap.

| 36. | För Europaparlamentet är det mycket viktigt att EU:s invånare får tydlig, omfattande och saklig information om konsekvenserna av Islands anslutning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vinnlägga sig om att detta ska ske och anser att det är lika viktigt att man lyssnar och svarar på medborgarnas tankar och frågor och bemöter deras synpunkter och behov. |
| --- | --- |

36.

För Europaparlamentet är det mycket viktigt att EU:s invånare får tydlig, omfattande och saklig information om konsekvenserna av Islands anslutning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vinnlägga sig om att detta ska ske och anser att det är lika viktigt att man lyssnar och svarar på medborgarnas tankar och frågor och bemöter deras synpunkter och behov.

*

* *

| 37. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Alltingets talman och Islands regering. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Alltingets talman och Islands regering.

---

(1)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 47.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2010)0278.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/94 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/94

---

Torsdagen den 7 april 2011Framstegsrapporten 2010 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

P7_TA(2011)0151

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om framstegsrapporten 2010 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

2012/C 296 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 16 december 2005 att bevilja f.d. jugoslaviska republiken Makedonien status som kandidatland inför ett EU-medlemskap och ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten den 15–16 juni 2006 och den 14–15 december 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 16 december 2005 att bevilja f.d. jugoslaviska republiken Makedonien status som kandidatland inför ett EU-medlemskap och ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten den 15–16 juni 2006 och den 14–15 december 2006,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 845 (1993) och 817 (1993) samt interimsavtalet från 1995 mellan Republiken Grekland och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 845 (1993) och 817 (1993) samt interimsavtalet från 1995 mellan Republiken Grekland och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien,

| — | med beaktande av kommissionens framstegrapport 2010 om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (SEK(2010)1332) och kommissionens meddelande av den 9 november 2010 med titeln ”Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2010–2011” (KOM(2010)0660), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens framstegrapport 2010 om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (SEK(2010)1332) och kommissionens meddelande av den 9 november 2010 med titeln ”Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2010–2011” (KOM(2010)0660),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2010 om 2009 års framstegsrapport om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2010 om 2009 års framstegsrapport om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (1),

| — | med beaktande av rekommendationerna från den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–f.d. jugoslaviska republiken Makedonien av den 30 november 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–f.d. jugoslaviska republiken Makedonien av den 30 november 2010,

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/212/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapet för anslutning med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/212/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapet för anslutning med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets möten (allmänna frågor respektive utrikes frågor) den 13–14 december 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets möten (allmänna frågor respektive utrikes frågor) den 13–14 december 2010,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU:s utvidgningsprocess är en mäktig drivkraft till förmån för fred, stabilitet och försoning i regionen. |
| --- | --- |

A.

EU:s utvidgningsprocess är en mäktig drivkraft till förmån för fred, stabilitet och försoning i regionen.

| B. | Europeiska rådet beviljade 2005 f.d. jugoslaviska republiken Makedonien kandidatlandsstatus men har sedan dess ännu inte fastställt något datum för att inleda förhandlingar, trots de avsevärda framsteg detta land gjort på sin väg mot EU. Bilaterala frågor bör inte utgöra och användas som något hinder i anslutningsprocessen, även om de bör lösas före anslutningen. Att låta anslutningsprocessen fortsätta skulle bidra till stabiliteten i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och ytterligare stärka dialogen mellan de etniska grupperna i landet. |
| --- | --- |

B.

Europeiska rådet beviljade 2005 f.d. jugoslaviska republiken Makedonien kandidatlandsstatus men har sedan dess ännu inte fastställt något datum för att inleda förhandlingar, trots de avsevärda framsteg detta land gjort på sin väg mot EU. Bilaterala frågor bör inte utgöra och användas som något hinder i anslutningsprocessen, även om de bör lösas före anslutningen. Att låta anslutningsprocessen fortsätta skulle bidra till stabiliteten i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och ytterligare stärka dialogen mellan de etniska grupperna i landet.

| C. | Att intensifiera den ekonomiska dialogen och det ekonomiska samarbetet med utvidgningsländerna gör det möjligt för EU att tillsammans koncentrera sig på att klara av den ekonomiska krisen och bidrar till unionens globala konkurrenskraft. |
| --- | --- |

C.

Att intensifiera den ekonomiska dialogen och det ekonomiska samarbetet med utvidgningsländerna gör det möjligt för EU att tillsammans koncentrera sig på att klara av den ekonomiska krisen och bidrar till unionens globala konkurrenskraft.

| D. | I utvidgningsstrategin från 2010 understryks som prioriterade områden en reform av den offentliga förvaltningen och rättsväsendet, kampen mot organiserad brottslighet och korruption och dialogen mellan de politiska aktörerna. |
| --- | --- |

D.

I utvidgningsstrategin från 2010 understryks som prioriterade områden en reform av den offentliga förvaltningen och rättsväsendet, kampen mot organiserad brottslighet och korruption och dialogen mellan de politiska aktörerna.

| E. | EU använder sig av övergripande godkännandeförfaranden som ser till att nya medlemsstater tillåts ansluta sig endast om de uppfyllt alla krav och aktivt godkänts av EU:s institutioner och medlemsstater. |
| --- | --- |

E.

EU använder sig av övergripande godkännandeförfaranden som ser till att nya medlemsstater tillåts ansluta sig endast om de uppfyllt alla krav och aktivt godkänts av EU:s institutioner och medlemsstater.

| F. | Yttrandefriheten och mediernas oberoende ger fortsatt anledning till oro i de flesta utvidgningsländer. |
| --- | --- |

F.

Yttrandefriheten och mediernas oberoende ger fortsatt anledning till oro i de flesta utvidgningsländer.

Den politiska utvecklingen

| 1. | Europaparlamentet delar den bedömning som görs i kommissionens framstegsrapport 2010 om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och beklagar att rådet inte fattat något beslut om att inleda anslutningsförhandlingar, vilket för andra året i rad rekommenderats av kommissionen och överensstämmer med parlamentets tidigare resolutioner. Parlamentet påminner om sin tidigare rekommendation till rådet om att omedelbart påbörja förhandlingarna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar den bedömning som görs i kommissionens framstegsrapport 2010 om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och beklagar att rådet inte fattat något beslut om att inleda anslutningsförhandlingar, vilket för andra året i rad rekommenderats av kommissionen och överensstämmer med parlamentets tidigare resolutioner. Parlamentet påminner om sin tidigare rekommendation till rådet om att omedelbart påbörja förhandlingarna.

| 2. | Den senaste tidens politiska utveckling har lett till att valet tidigarelagts. Europaparlamentet uppmanar alla politiska partier att spela en aktiv och konstruktiv roll i förfarandet för förberedelse av valet. Ett fritt och rättvist val som genomförs på grundval av fullständig öppenhet och i överensstämmelse med internationell standard är ett viktigt element i en konsoliderad demokrati. Parlamentet uppmanar alla politiska partier att aktivt delta i valet. Parlamentet oroar sig över det aktuella politiska läget och uppmanar alla politiska ledare att sträva efter samförstånd på grundval av de demokratiska institutionerna. |
| --- | --- |

2.

Den senaste tidens politiska utveckling har lett till att valet tidigarelagts. Europaparlamentet uppmanar alla politiska partier att spela en aktiv och konstruktiv roll i förfarandet för förberedelse av valet. Ett fritt och rättvist val som genomförs på grundval av fullständig öppenhet och i överensstämmelse med internationell standard är ett viktigt element i en konsoliderad demokrati. Parlamentet uppmanar alla politiska partier att aktivt delta i valet. Parlamentet oroar sig över det aktuella politiska läget och uppmanar alla politiska ledare att sträva efter samförstånd på grundval av de demokratiska institutionerna.

| 3. | Bilaterala frågor måste lösas av de berörda parterna i god grannskapsanda och med beaktande av de övergripande EU-intressena. Europaparlamentet uppmanar alla centrala aktörer och berörda parter att öka sina insatser och visa ansvar och beslutsamhet när det gäller att lösa alla kvarstående frågor, som inte bara utgör ett hinder för kandidatlandets anslutningsprocess och EU:s egen politik i regionen utan också skulle kunna få återverkningar på förbindelserna mellan de etniska grupperna, den regionala stabiliteten och den ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

3.

Bilaterala frågor måste lösas av de berörda parterna i god grannskapsanda och med beaktande av de övergripande EU-intressena. Europaparlamentet uppmanar alla centrala aktörer och berörda parter att öka sina insatser och visa ansvar och beslutsamhet när det gäller att lösa alla kvarstående frågor, som inte bara utgör ett hinder för kandidatlandets anslutningsprocess och EU:s egen politik i regionen utan också skulle kunna få återverkningar på förbindelserna mellan de etniska grupperna, den regionala stabiliteten och den ekonomiska utvecklingen.

| 4. | Europaparlamentet gratulerar landet till tioårsdagen av ramavtalet i Ohrid, som fortfarande utgör hörnstenen i förbindelserna mellan de etniska grupperna i landet, och uppmanar regeringen och alla statliga institutioner att använda sig av denna milstolpe som ett sätt att uppmuntra till fortsatt främjande av samarbete och tillit mellan de etniska grupperna. Parlamentet är dock oroat över den ökande spänningen mellan de etniska grupperna till följd av byggnadsverksamheten på den plats i Skopje där fästningen Kale ligger. Parlamentet uppmanar alla politiska och religiösa ledare och medier att agera ansvarsfullt och avstå från åtgärder som skulle kunna öka spänningen mellan de etniska grupperna. Parlamentet oroar sig över risken för ett alltmer isolationistiskt tänkesätt, som skulle kunna utvecklas som ett politiskt substitut i brist på ett konkret EU-perspektiv. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet gratulerar landet till tioårsdagen av ramavtalet i Ohrid, som fortfarande utgör hörnstenen i förbindelserna mellan de etniska grupperna i landet, och uppmanar regeringen och alla statliga institutioner att använda sig av denna milstolpe som ett sätt att uppmuntra till fortsatt främjande av samarbete och tillit mellan de etniska grupperna. Parlamentet är dock oroat över den ökande spänningen mellan de etniska grupperna till följd av byggnadsverksamheten på den plats i Skopje där fästningen Kale ligger. Parlamentet uppmanar alla politiska och religiösa ledare och medier att agera ansvarsfullt och avstå från åtgärder som skulle kunna öka spänningen mellan de etniska grupperna. Parlamentet oroar sig över risken för ett alltmer isolationistiskt tänkesätt, som skulle kunna utvecklas som ett politiskt substitut i brist på ett konkret EU-perspektiv.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att främja en övergripande dialog mellan de etniska grupperna, ta full hänsyn till de känsliga frågorna hos alla befolkningsgrupper och minoriteter i sina beslut, exempelvis stadsplaneringen för ”Skopje 2014”, och undvika åtgärder och initiativ som syftar till att stärka den nationella identiteten på andra befolkningsgruppers bekostnad. Parlamentsutskottet för förbindelserna mellan de etniska grupperna måste fungera effektivt när det gäller att integrera minoriteterna i lagstiftningsprocessen, och det behövs ytterligare insatser för att driva på decentraliseringsprocessen i enlighet med ramavtalet i Ohrid. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar regeringen att främja en övergripande dialog mellan de etniska grupperna, ta full hänsyn till de känsliga frågorna hos alla befolkningsgrupper och minoriteter i sina beslut, exempelvis stadsplaneringen för ”Skopje 2014”, och undvika åtgärder och initiativ som syftar till att stärka den nationella identiteten på andra befolkningsgruppers bekostnad. Parlamentsutskottet för förbindelserna mellan de etniska grupperna måste fungera effektivt när det gäller att integrera minoriteterna i lagstiftningsprocessen, och det behövs ytterligare insatser för att driva på decentraliseringsprocessen i enlighet med ramavtalet i Ohrid.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att FN:s medlingsinsatser för att lösa namntvisten inte gett några konkreta resultat. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att FN:s medlingsinsatser för att lösa namntvisten inte gett några konkreta resultat.

Demokratin, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna

| 7. | En sund politisk kultur är grundvalen för demokrati. Europaparlamentet uppmanar oppositionspartierna att avsluta bojkotten mot det nationella parlamentet och återuppta den politiska dialogen inom institutionerna. Det är regeringens och oppositionens ansvar att säkra en omedelbar och öppen dialog om alla de aktuella utmaningar som landet står inför. Den politiska instabiliteten skulle kunna påverka den europeiska integrationsprocessen, som bör vara en gemensam prioritering för alla grupper i samhället. Parlamentet välkomnar antagandet av ändringarna i arbetsordningen för landets parlament som gör det möjligt för oppositionen att mer kraftfullt engagera sig i parlamentsarbetet. Det är dock oroande att dialogen mellan regeringen och oppositionen är otillräcklig och att det råder ett allmänt klimat av misstro och konfrontation. Parlamentet uppmanar med eftertryck båda sidor att främja ett klimat av förtroende och göra kraftfulla åtaganden för att använda den nya arbetsordningen för det nationella parlamentet i syfte att stärka den politiska dialogen och ett konstruktivt samarbete i lagstiftningsprocessen och i parlamentets granskning av regeringens verksamhet. |
| --- | --- |

7.

En sund politisk kultur är grundvalen för demokrati. Europaparlamentet uppmanar oppositionspartierna att avsluta bojkotten mot det nationella parlamentet och återuppta den politiska dialogen inom institutionerna. Det är regeringens och oppositionens ansvar att säkra en omedelbar och öppen dialog om alla de aktuella utmaningar som landet står inför. Den politiska instabiliteten skulle kunna påverka den europeiska integrationsprocessen, som bör vara en gemensam prioritering för alla grupper i samhället. Parlamentet välkomnar antagandet av ändringarna i arbetsordningen för landets parlament som gör det möjligt för oppositionen att mer kraftfullt engagera sig i parlamentsarbetet. Det är dock oroande att dialogen mellan regeringen och oppositionen är otillräcklig och att det råder ett allmänt klimat av misstro och konfrontation. Parlamentet uppmanar med eftertryck båda sidor att främja ett klimat av förtroende och göra kraftfulla åtaganden för att använda den nya arbetsordningen för det nationella parlamentet i syfte att stärka den politiska dialogen och ett konstruktivt samarbete i lagstiftningsprocessen och i parlamentets granskning av regeringens verksamhet.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar den politiska viljan att genomföra det sedan länge nödvändiga tillkännagivandet av namnen på agenter som tillhört de tidigare jugoslaviska säkerhetstjänsterna, vilket är ett stort steg i riktning mot att bryta med den gamla kommunisttiden. Framstegen i det fullständiga genomförandet av den därmed sammanhängande lagstiftningen är dock otillräckliga. Parlamentet uppmanar med eftertryck regeringen att utan dröjsmål avsluta reningsprocessen och undvika att selektivt använda den i politiska syften, till exempel för att förse sig själv med politisk legitimitet eller förtala politiska motståndare. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar den politiska viljan att genomföra det sedan länge nödvändiga tillkännagivandet av namnen på agenter som tillhört de tidigare jugoslaviska säkerhetstjänsterna, vilket är ett stort steg i riktning mot att bryta med den gamla kommunisttiden. Framstegen i det fullständiga genomförandet av den därmed sammanhängande lagstiftningen är dock otillräckliga. Parlamentet uppmanar med eftertryck regeringen att utan dröjsmål avsluta reningsprocessen och undvika att selektivt använda den i politiska syften, till exempel för att förse sig själv med politisk legitimitet eller förtala politiska motståndare.

| 9. | Europaparlamentet ger sitt erkännande åt det utmärkta arbete som utförts av EU:s avgående särskilda representant/EU-delegationschefen. Parlamentet fördömer de olämpliga attackerna från regeringspartiets politiker mot företrädare för EU och beklagar att regeringen inte otvetydigt och offentligt tagit avstånd från dessa förolämpningar. Dessa händelser är extremt skadliga för bilden av landet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet ger sitt erkännande åt det utmärkta arbete som utförts av EU:s avgående särskilda representant/EU-delegationschefen. Parlamentet fördömer de olämpliga attackerna från regeringspartiets politiker mot företrädare för EU och beklagar att regeringen inte otvetydigt och offentligt tagit avstånd från dessa förolämpningar. Dessa händelser är extremt skadliga för bilden av landet.

| 10. | Europaparlamentet uppmärksammar behovet av att förbättra vallagstiftningen för att anpassa den till OSSE/ODIHR och rekommendationerna från Venedigkommissionen i rapporten om presidentvalet och lokalvalet 2009. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmärksammar behovet av att förbättra vallagstiftningen för att anpassa den till OSSE/ODIHR och rekommendationerna från Venedigkommissionen i rapporten om presidentvalet och lokalvalet 2009.

| 11. | Europaparlamentet upprepar att fria och oberoende medier är en nödvändig förutsättning för att en stabil demokrati ska kunna utvecklas. Det finns en stor mångfald och blandning av offentliga och privata medier i landet. Det är dock oroande att medierna politiseras och att inblandningen i deras arbete ökar. Parlamentet är bekymrat över mediernas ekonomiska beroende och politiska maktkoncentration, som ofta leder till bristande redaktionell självständighet och låg journalistisk standard. Det är oroande att mediernas frihet i landet kraftigt försämrats, vilket framgår av att landets placering i pressrankningen från organisationen Reportrar utan gränser för 2010 sjunkit avsevärt (från plats 34 till plats 68). Inrikesministeriet offentliggjorde på sin webbplats en uppmaning till medborgarna att anmäla ”icke objektiv” rapportering i pressen. Parlamentet uppmanar journalisterna att upprätthålla en hög yrkesstandard i sitt arbete, ta avstånd från politisk påverkan och inrätta yrkesförbund för journalister, samtidigt som de ansvariga myndigheterna med eftertryck uppmanas att stärka mediernas oberoende och frihet, tillämpa likvärdiga normer på alla medier och öka öppenheten i ägandefrågan. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet upprepar att fria och oberoende medier är en nödvändig förutsättning för att en stabil demokrati ska kunna utvecklas. Det finns en stor mångfald och blandning av offentliga och privata medier i landet. Det är dock oroande att medierna politiseras och att inblandningen i deras arbete ökar. Parlamentet är bekymrat över mediernas ekonomiska beroende och politiska maktkoncentration, som ofta leder till bristande redaktionell självständighet och låg journalistisk standard. Det är oroande att mediernas frihet i landet kraftigt försämrats, vilket framgår av att landets placering i pressrankningen från organisationen Reportrar utan gränser för 2010 sjunkit avsevärt (från plats 34 till plats 68). Inrikesministeriet offentliggjorde på sin webbplats en uppmaning till medborgarna att anmäla ”icke objektiv” rapportering i pressen. Parlamentet uppmanar journalisterna att upprätthålla en hög yrkesstandard i sitt arbete, ta avstånd från politisk påverkan och inrätta yrkesförbund för journalister, samtidigt som de ansvariga myndigheterna med eftertryck uppmanas att stärka mediernas oberoende och frihet, tillämpa likvärdiga normer på alla medier och öka öppenheten i ägandefrågan.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar de många lagar som antagits för att genomföra en reform av rättsväsendet och efterlyser fler intensiva insatser i denna reform, så att man säkrar rättsväsendets yrkeskunnighet, effektivitet och oberoende av politiska påtryckningar. I detta syfte måste det befintliga rättsliga ramverket genomföras snabbt och effektivt. Det är oroande att justitieministeriet fortfarande har en roll i det rättsliga rådet och att regering och parlamentsledamöter kritiserar författningsdomstolen, vilket skapar en risk för att rättsväsendet utsätts för politisk inblandning. Icke desto mindre konstaterar parlamentet med tillfredsställelse att alla domar har genomförts trots dessa meningsskiljaktigheter. Parlamentet välkomnar insatserna för att öka domstolssystemets effektivitet och öppenhet, särskilt att eftersläpningen i målen vid de flesta domstolar minskar. Likaså välkomnas att lagen om rättshjälp trätt i kraft. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar de många lagar som antagits för att genomföra en reform av rättsväsendet och efterlyser fler intensiva insatser i denna reform, så att man säkrar rättsväsendets yrkeskunnighet, effektivitet och oberoende av politiska påtryckningar. I detta syfte måste det befintliga rättsliga ramverket genomföras snabbt och effektivt. Det är oroande att justitieministeriet fortfarande har en roll i det rättsliga rådet och att regering och parlamentsledamöter kritiserar författningsdomstolen, vilket skapar en risk för att rättsväsendet utsätts för politisk inblandning. Icke desto mindre konstaterar parlamentet med tillfredsställelse att alla domar har genomförts trots dessa meningsskiljaktigheter. Parlamentet välkomnar insatserna för att öka domstolssystemets effektivitet och öppenhet, särskilt att eftersläpningen i målen vid de flesta domstolar minskar. Likaså välkomnas att lagen om rättshjälp trätt i kraft.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar de fortsatta insatserna i kampen mot korruptionen, som bland annat visar sig i att den andra omgången rekommendationer från Greco genomförts och att ändringarna i strafflagen trätt i kraft. Parlamentet uppmanar myndigheterna att fortsätta att genomföra lagstiftning för korruptionsbekämpning och stärka rättsväsendets oberoende, effektivitet och resurser. Parlamentet påminner dock om att korruptionen fortfarande är utbredd och efterlyser ytterligare intensiva insatser för att utrota den. Det är brådskande att effektivt och opartiskt säkra efterlevnaden av lagstiftningen mot korruption, särskilt när det gäller finansiering av politiska partier och intressekonflikter. Det är viktigt att se till att domstolssystemet fungerar utan politisk inblandning. Parlamentet välkomnar insatserna för att öka domstolssystemets effektivitet och öppenhet. Man måste skapa en efterlevnadstabell över åtal och domar, som kan användas som måttstock för framstegen. Parlamentet kräver att rättspraxis ska göras enhetlig, så att man kan säkra ett förutsebart rättssystem och allmänhetens förtroende. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar de fortsatta insatserna i kampen mot korruptionen, som bland annat visar sig i att den andra omgången rekommendationer från Greco genomförts och att ändringarna i strafflagen trätt i kraft. Parlamentet uppmanar myndigheterna att fortsätta att genomföra lagstiftning för korruptionsbekämpning och stärka rättsväsendets oberoende, effektivitet och resurser. Parlamentet påminner dock om att korruptionen fortfarande är utbredd och efterlyser ytterligare intensiva insatser för att utrota den. Det är brådskande att effektivt och opartiskt säkra efterlevnaden av lagstiftningen mot korruption, särskilt när det gäller finansiering av politiska partier och intressekonflikter. Det är viktigt att se till att domstolssystemet fungerar utan politisk inblandning. Parlamentet välkomnar insatserna för att öka domstolssystemets effektivitet och öppenhet. Man måste skapa en efterlevnadstabell över åtal och domar, som kan användas som måttstock för framstegen. Parlamentet kräver att rättspraxis ska göras enhetlig, så att man kan säkra ett förutsebart rättssystem och allmänhetens förtroende.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, tillsammans med nästa framstegsrapport, förbereda en utvärdering av vilken inverkan de EU-medel som anslagits till reformen av rättsväsendet och bekämpningen av korruptionen har haft och vilka resultat som uppnåtts. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla rådet och parlamentet en mer detaljerad utvärdering av effektiviteten i de åtgärder mot korruption som f.d. jugoslaviska republiken Makedonien vidtagit när det gäller offentlig upphandling och bedrägerier och att lägga fram denna utvärdering tillsammans med nästa framstegsrapport. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, tillsammans med nästa framstegsrapport, förbereda en utvärdering av vilken inverkan de EU-medel som anslagits till reformen av rättsväsendet och bekämpningen av korruptionen har haft och vilka resultat som uppnåtts. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla rådet och parlamentet en mer detaljerad utvärdering av effektiviteten i de åtgärder mot korruption som f.d. jugoslaviska republiken Makedonien vidtagit när det gäller offentlig upphandling och bedrägerier och att lägga fram denna utvärdering tillsammans med nästa framstegsrapport.

| 15. | Europaparlamentet erkänner insatserna för en reform av den offentliga förvaltningen men efterlyser fler insatser på området, som fortfarande är politiserat och saknar kapacitet och yrkeskunnighet. Parlamentet välkomnar att regeringen antagit en nationell strategi för en reform av den offentliga förvaltningen och att det inrättats en underkommitté för en reform av den offentliga förvaltningen inom ramen för stabiliserings- och associeringsavtalet. Det är oroande att man på ett slutet sätt och från fall till fall omvandlar tillfälliga tjänster till fasta, vilket medför en ytterligare politisering inom förvaltningen. Parlamentet efterlyser att man utarbetar en tydlig strategi för personalresurser som fastställer förvaltningens behov i fråga om kapacitet och färdigheter samt genomför denna strategi genom meritgrundad rekrytering och karriärutveckling. Parlamentet välkomnar den ökande rekryteringen av personal från minoriteter men understryker att detta bör ske på grundval av en utvärdering av behoven inom förvaltningen, i syfte att se till att de nyanställdas färdigheter motsvarar kraven på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet erkänner insatserna för en reform av den offentliga förvaltningen men efterlyser fler insatser på området, som fortfarande är politiserat och saknar kapacitet och yrkeskunnighet. Parlamentet välkomnar att regeringen antagit en nationell strategi för en reform av den offentliga förvaltningen och att det inrättats en underkommitté för en reform av den offentliga förvaltningen inom ramen för stabiliserings- och associeringsavtalet. Det är oroande att man på ett slutet sätt och från fall till fall omvandlar tillfälliga tjänster till fasta, vilket medför en ytterligare politisering inom förvaltningen. Parlamentet efterlyser att man utarbetar en tydlig strategi för personalresurser som fastställer förvaltningens behov i fråga om kapacitet och färdigheter samt genomför denna strategi genom meritgrundad rekrytering och karriärutveckling. Parlamentet välkomnar den ökande rekryteringen av personal från minoriteter men understryker att detta bör ske på grundval av en utvärdering av behoven inom förvaltningen, i syfte att se till att de nyanställdas färdigheter motsvarar kraven på arbetsplatsen.

| 16. | Europaparlamentet berömmer de fortsatta framstegen på området för decentralisering. Tillräckliga budgetmedel bör dock åtfölja ansvarsöverföringen till underordnade myndigheter. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet berömmer de fortsatta framstegen på området för decentralisering. Tillräckliga budgetmedel bör dock åtfölja ansvarsöverföringen till underordnade myndigheter.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar framstegen i reformen av fängelsesystemet. Dock är parlamentet fortfarande allvarligt oroat över de allt sämre villkoren i vissa fängelser, särskilt överbeläggning och otillräcklig hälso- och sjukvård. Man måste följa principen att förvarstagna bör ges lämplig behandling i enlighet med FN:s principer. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar framstegen i reformen av fängelsesystemet. Dock är parlamentet fortfarande allvarligt oroat över de allt sämre villkoren i vissa fängelser, särskilt överbeläggning och otillräcklig hälso- och sjukvård. Man måste följa principen att förvarstagna bör ges lämplig behandling i enlighet med FN:s principer.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att lagen om folk- och bostadsräkningen 2011 antagits och framhåller behovet av att göra lämpliga förberedelser och organisera verksamheten, så att en korrekt räkning kan genomföras. Parlamentet uppmanar regeringen att avsätta lämpliga medel för att organisera räkningen och betonar vikten av att avpolitisera frågan för att kunna genomföra en opartisk räkning med största möjliga deltagande. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar att lagen om folk- och bostadsräkningen 2011 antagits och framhåller behovet av att göra lämpliga förberedelser och organisera verksamheten, så att en korrekt räkning kan genomföras. Parlamentet uppmanar regeringen att avsätta lämpliga medel för att organisera räkningen och betonar vikten av att avpolitisera frågan för att kunna genomföra en opartisk räkning med största möjliga deltagande.

| 19. | Det är av största vikt att se till att utbildningssystemet stöder den etniska integrationen. I detta syfte välkomnar Europaparlamentet strategin för integrerad utbildning och efterlyser att den genomförs snabbt, bland annat genom att man gradvis avvecklar segregeringen enligt etnisk tillhörighet och ökar inlärningen av alla officiella språk i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Parlamentet uppmanar regeringen att förbättra förfarandet för samråd med de olika befolkningsgrupperna och att nära samarbeta med dessa i genomförandet av strategin. |
| --- | --- |

19.

Det är av största vikt att se till att utbildningssystemet stöder den etniska integrationen. I detta syfte välkomnar Europaparlamentet strategin för integrerad utbildning och efterlyser att den genomförs snabbt, bland annat genom att man gradvis avvecklar segregeringen enligt etnisk tillhörighet och ökar inlärningen av alla officiella språk i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Parlamentet uppmanar regeringen att förbättra förfarandet för samråd med de olika befolkningsgrupperna och att nära samarbeta med dessa i genomförandet av strategin.

| 20. | Det finns en brist på framsteg när det gäller att gemensamt fira historiska händelser tillsammans med grannländer som är medlemsstater i EU med målet att bidra till en bättre historisk förståelse och goda grannförbindelser, vilket också framhölls i den föregående rapporten. Europaparlamentet uppmanar med eftertryck till att man ska införa skolböcker som inte innehåller några ideologiska historiska tolkningar. |
| --- | --- |

20.

Det finns en brist på framsteg när det gäller att gemensamt fira historiska händelser tillsammans med grannländer som är medlemsstater i EU med målet att bidra till en bättre historisk förståelse och goda grannförbindelser, vilket också framhölls i den föregående rapporten. Europaparlamentet uppmanar med eftertryck till att man ska införa skolböcker som inte innehåller några ideologiska historiska tolkningar.

| 21. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över situationen för den romska befolkningsgruppen som fortfarande upplever dåliga bostadsförhållanden och diskriminering i tillgången till arbetsmarknaden, hälso- och sjukvård och samhällstjänster. Situationen är särskilt svår för romska flickor och kvinnor som fortfarande utsätts för dubbel diskriminering på grundval av både etnisk tillhörighet och kön. Parlamentet uppmanar regeringen att göra kraftfullare åtaganden för att genomföra strategin för romer och handlingsplanen för årtiondet för romer. Här välkomnas regeringens verksamhet till förmån för politisk integrering av romerna, bland annat att det är en minister av romskt ursprung som ansvarar för frågor som har samband med den romska befolkningsgruppen. Parlamentet berömmer regeringen för att ha kallat till ett möte om integrering av romer under sitt ordförandeskap i Europarådet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet är allvarligt oroat över situationen för den romska befolkningsgruppen som fortfarande upplever dåliga bostadsförhållanden och diskriminering i tillgången till arbetsmarknaden, hälso- och sjukvård och samhällstjänster. Situationen är särskilt svår för romska flickor och kvinnor som fortfarande utsätts för dubbel diskriminering på grundval av både etnisk tillhörighet och kön. Parlamentet uppmanar regeringen att göra kraftfullare åtaganden för att genomföra strategin för romer och handlingsplanen för årtiondet för romer. Här välkomnas regeringens verksamhet till förmån för politisk integrering av romerna, bland annat att det är en minister av romskt ursprung som ansvarar för frågor som har samband med den romska befolkningsgruppen. Parlamentet berömmer regeringen för att ha kallat till ett möte om integrering av romer under sitt ordförandeskap i Europarådet.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar att lagen mot diskriminering antagits som ett viktigt steg i kampen mot diskriminerande praxis, som fortfarande är spridd, och efterlyser att denna lag ska genomföras snabbt och effektivt. Dock beklagar parlamentet att sexuell läggning, i motsats till EU-lagstiftningen, utelämnats ur lagen i egenskap av grundval för diskriminering. Parlamentet kräver att de nationella bestämmelserna på detta område snabbt ska anpassas till unionens regelverk och att övervakningsmekanismerna ska stärkas samt betonar att detta är en förutsättning för anslutning. Utvecklingen i urvalsförfarandet för ledamöter av kommittén för skydd mot diskriminering är oroande. Det är beklagligt att ingen företrädare för det civila samhället utsetts till ledamot av kommittén. Parlamentet efterlyser ytterligare insatser för kvinnors rättigheter, en ökning av deras deltagande på arbetsmarknaden och i beslutsprocessen inom politik och näringsliv samt skydd för kvinnor och barn mot våld i hemmen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar att lagen mot diskriminering antagits som ett viktigt steg i kampen mot diskriminerande praxis, som fortfarande är spridd, och efterlyser att denna lag ska genomföras snabbt och effektivt. Dock beklagar parlamentet att sexuell läggning, i motsats till EU-lagstiftningen, utelämnats ur lagen i egenskap av grundval för diskriminering. Parlamentet kräver att de nationella bestämmelserna på detta område snabbt ska anpassas till unionens regelverk och att övervakningsmekanismerna ska stärkas samt betonar att detta är en förutsättning för anslutning. Utvecklingen i urvalsförfarandet för ledamöter av kommittén för skydd mot diskriminering är oroande. Det är beklagligt att ingen företrädare för det civila samhället utsetts till ledamot av kommittén. Parlamentet efterlyser ytterligare insatser för kvinnors rättigheter, en ökning av deras deltagande på arbetsmarknaden och i beslutsprocessen inom politik och näringsliv samt skydd för kvinnor och barn mot våld i hemmen.

| 23. | Det behövs fler insatser på områdena jämställdhet mellan könen och kvinnors rättigheter. Europaparlamentet uppmuntrar myndigheterna att fullt ut genomföra lagen om lika möjligheter för kvinnor och män och att se till att den nationella handlingsplanen för jämställdhet mellan könen blir mer sammanhängande. Parlamentet välkomnar att strategin för kampen mot våld i hemmen antagits. Ett system för stöd till offren måste genomföras. Parlamentet uppmanar med eftertryck regeringen och övriga parter utanför regeringen att främja en ökad medvetenhet om dessa frågor. |
| --- | --- |

23.

Det behövs fler insatser på områdena jämställdhet mellan könen och kvinnors rättigheter. Europaparlamentet uppmuntrar myndigheterna att fullt ut genomföra lagen om lika möjligheter för kvinnor och män och att se till att den nationella handlingsplanen för jämställdhet mellan könen blir mer sammanhängande. Parlamentet välkomnar att strategin för kampen mot våld i hemmen antagits. Ett system för stöd till offren måste genomföras. Parlamentet uppmanar med eftertryck regeringen och övriga parter utanför regeringen att främja en ökad medvetenhet om dessa frågor.

| 24. | Europaparlamentet fördömer den senaste tidens fall av hot mot och direkta angrepp på det civila samhällets organisationer och personligt förtal av dess ledande aktivister. Parlamentet välkomnar att regeringen infört mekanismer för samråd med det civila samhällets organisationer, men oroar sig över att det saknas en systematisk och öppen mekanism för samråd med det civila samhället om nationell utvecklingspolitik, lagstiftning, program och övriga strategidokument. Det civila samhällets organisationer måste bli delaktiga i den politiska processen på ett icke-selektivt sätt, så att man kan stimulera till en effektiv offentlig debatt och få med de berörda parterna i landets anslutningsprocess. Parlamentet framhåller det civila samhällets viktiga roll när det gäller att bidra till ett förstärkt regionalt samarbete om sociala och politiska aspekter. Parlamentet ser det som positivt att den nya lagen om medborgarsammanslutningar antagits och uppmanar med eftertryck myndigheterna att genomföra bestämmelserna om ”allmännyttiga” organisationer genom att snarast möjligt skapa bidragssystem. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet fördömer den senaste tidens fall av hot mot och direkta angrepp på det civila samhällets organisationer och personligt förtal av dess ledande aktivister. Parlamentet välkomnar att regeringen infört mekanismer för samråd med det civila samhällets organisationer, men oroar sig över att det saknas en systematisk och öppen mekanism för samråd med det civila samhället om nationell utvecklingspolitik, lagstiftning, program och övriga strategidokument. Det civila samhällets organisationer måste bli delaktiga i den politiska processen på ett icke-selektivt sätt, så att man kan stimulera till en effektiv offentlig debatt och få med de berörda parterna i landets anslutningsprocess. Parlamentet framhåller det civila samhällets viktiga roll när det gäller att bidra till ett förstärkt regionalt samarbete om sociala och politiska aspekter. Parlamentet ser det som positivt att den nya lagen om medborgarsammanslutningar antagits och uppmanar med eftertryck myndigheterna att genomföra bestämmelserna om ”allmännyttiga” organisationer genom att snarast möjligt skapa bidragssystem.

| 25. | Det är tillfredsställande att stödet från föranslutningsinstrumentet fungerar väl i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Europaparlamentet uppmuntrar både landets regering och kommissionen att förenkla det administrativa förfarandet för bidrag från föranslutningsinstrumentet med målet att göra detta mer tillgängligt för mindre och icke-centraliserade samhällsorganisationer, fackförbund och andra mottagare. |
| --- | --- |

25.

Det är tillfredsställande att stödet från föranslutningsinstrumentet fungerar väl i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Europaparlamentet uppmuntrar både landets regering och kommissionen att förenkla det administrativa förfarandet för bidrag från föranslutningsinstrumentet med målet att göra detta mer tillgängligt för mindre och icke-centraliserade samhällsorganisationer, fackförbund och andra mottagare.

| 26. | Det ska framhållas att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ratificerat de åtta centrala ILO-konventionerna om arbetstagarnas rättigheter. Det är oroande att det gjorts endast begränsade framsteg på områdena för arbetstagarnas rättigheter och fackförbunden. Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att ytterligare stärka arbetstagarnas och fackförbundens rättigheter och uppmuntrar här också regeringen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien att säkra en tillräcklig administrativ kapacitet för korrekt genomförande och efterlevnad av arbetslagstiftningen. Parlamentet påpekar att dialogen mellan arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll och uppmuntrar regeringen att öka sin ambitionsnivå och inrätta en heltäckande dialog mellan arbetsmarknadens parter och berörda partner. |
| --- | --- |

26.

Det ska framhållas att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ratificerat de åtta centrala ILO-konventionerna om arbetstagarnas rättigheter. Det är oroande att det gjorts endast begränsade framsteg på områdena för arbetstagarnas rättigheter och fackförbunden. Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att ytterligare stärka arbetstagarnas och fackförbundens rättigheter och uppmuntrar här också regeringen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien att säkra en tillräcklig administrativ kapacitet för korrekt genomförande och efterlevnad av arbetslagstiftningen. Parlamentet påpekar att dialogen mellan arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll och uppmuntrar regeringen att öka sin ambitionsnivå och inrätta en heltäckande dialog mellan arbetsmarknadens parter och berörda partner.

| 27. | Europaparlamentet understryker vikten av att bevara och upprätthålla det kulturella arvet, som är en hörnsten i Europas värden och principer. Det är beklagligt att många begravningsplatser, inskriptioner på fresker och konstföremål som hör till det bulgariska kulturarvet helt har övergivits och ligger i ruiner. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker vikten av att bevara och upprätthålla det kulturella arvet, som är en hörnsten i Europas värden och principer. Det är beklagligt att många begravningsplatser, inskriptioner på fresker och konstföremål som hör till det bulgariska kulturarvet helt har övergivits och ligger i ruiner.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar landets framsteg i riktning mot en fungerande marknadsekonomi och en bred samsyn kring de grundläggande aspekterna i landets ekonomiska politik. Parlamentet berömmer regeringen för att ha upprätthållit den makroekonomiska stabiliteten trots den globala finanskrisens negativa verkningar och konstaterar att utsikterna till ekonomisk tillväxt de kommande åren är goda. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar landets framsteg i riktning mot en fungerande marknadsekonomi och en bred samsyn kring de grundläggande aspekterna i landets ekonomiska politik. Parlamentet berömmer regeringen för att ha upprätthållit den makroekonomiska stabiliteten trots den globala finanskrisens negativa verkningar och konstaterar att utsikterna till ekonomisk tillväxt de kommande åren är goda.

Den socioekonomiska utvecklingen

| 29. | Den ihållande och mycket höga arbetslösheten, särskilt bland yngre människor, oroar och är något som många av länderna i regionen har gemensamt. Europaparlamentet uppmanar regeringen att snabbt genomföra effektivare åtgärder för att främja offentliga investeringar som inriktas på arbetsmarknadspolitiken och på att anställa arbetskraften på arbetstillfällen som har hög kvalitet och är stabila och anständiga. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja myndigheterna genom ökade anslag från föranslutningsinstrumentet. |
| --- | --- |

29.

Den ihållande och mycket höga arbetslösheten, särskilt bland yngre människor, oroar och är något som många av länderna i regionen har gemensamt. Europaparlamentet uppmanar regeringen att snabbt genomföra effektivare åtgärder för att främja offentliga investeringar som inriktas på arbetsmarknadspolitiken och på att anställa arbetskraften på arbetstillfällen som har hög kvalitet och är stabila och anständiga. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja myndigheterna genom ökade anslag från föranslutningsinstrumentet.

| 30. | Företagsklimatet har förbättrats till följd av de ekonomiska reformerna under senare år, och det behövs fortsatta strukturreformer i landet. De utländska investeringarna har fortsatt att minska från en redan låg nivå, och läget förvärrades av den globala finanskrisen. Europaparlamentet uppmanar de statliga organ som ansvarar för att stimulera till utländska direktinvesteringar att öka sina insatser för att dra till sig potentiella utländska investerare. |
| --- | --- |

30.

Företagsklimatet har förbättrats till följd av de ekonomiska reformerna under senare år, och det behövs fortsatta strukturreformer i landet. De utländska investeringarna har fortsatt att minska från en redan låg nivå, och läget förvärrades av den globala finanskrisen. Europaparlamentet uppmanar de statliga organ som ansvarar för att stimulera till utländska direktinvesteringar att öka sina insatser för att dra till sig potentiella utländska investerare.

| 31. | Europaparlamentet gratulerar regeringen till att effektivt och smidigt ha genomfört stabiliserings- och associeringsavtalet med EU. I detta sammanhang välkomnar parlamentet regeringens nya beslut om att avskaffa tulltaxorna för fler än hundra olika produkter som ett steg i riktning mot full avreglering av handeln med EU. Förhoppningsvis kommer dessa förändringar att öka de inhemska tillverkarnas konkurrenskraft och därigenom stimulera till ökad ekonomisk tillväxt. Denna utveckling utgör en viktig milstolpe som är ett tecken på landets insatser för att stå emot den ökade konkurrens som det kommer att möta när det blir en av EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet gratulerar regeringen till att effektivt och smidigt ha genomfört stabiliserings- och associeringsavtalet med EU. I detta sammanhang välkomnar parlamentet regeringens nya beslut om att avskaffa tulltaxorna för fler än hundra olika produkter som ett steg i riktning mot full avreglering av handeln med EU. Förhoppningsvis kommer dessa förändringar att öka de inhemska tillverkarnas konkurrenskraft och därigenom stimulera till ökad ekonomisk tillväxt. Denna utveckling utgör en viktig milstolpe som är ett tecken på landets insatser för att stå emot den ökade konkurrens som det kommer att möta när det blir en av EU:s medlemsstater.

| 32. | Europaparlamentet betonar behovet av att tillämpa principerna för ett sunt styrelseskick i budgetutgifterna genom att förbättra den fria tillgången till offentliga uppgifter, samråda med berörda parter i budgetförfarandet och inrätta en mekanism för rapportering, så att man tar ansvar för de medel som används. Parlamentet påminner om att budgetutgifter som inte medger insyn leder till social utestängning och konflikter och ifrågasätter legitimiteten hos vissa nationella kampanjer. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar behovet av att tillämpa principerna för ett sunt styrelseskick i budgetutgifterna genom att förbättra den fria tillgången till offentliga uppgifter, samråda med berörda parter i budgetförfarandet och inrätta en mekanism för rapportering, så att man tar ansvar för de medel som används. Parlamentet påminner om att budgetutgifter som inte medger insyn leder till social utestängning och konflikter och ifrågasätter legitimiteten hos vissa nationella kampanjer.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar att energilagen nyligen antagits i syfte att avreglera landets energimarknad, vilket överensstämmer med de relevanta europeiska direktiven. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar att energilagen nyligen antagits i syfte att avreglera landets energimarknad, vilket överensstämmer med de relevanta europeiska direktiven.

| 34. | Det är viktigt att utveckla ett effektivt och tillförlitligt system för allmänna kommunikationer både inom landet och på regional nivå (däribland järnvägsförbindelsen mellan Sofia, Skopje och Tirana). Här upprepar Europaparlamentet sin uppmaning till myndigheterna att investera i underhåll och förbättring av järnvägsnätet som ett livskraftigt alternativ till vägnätet. Parlamentet beklagar regeringens beslut att minska investeringarna i det årliga programmet för järnvägsinfrastruktur och uppmanar kommissionen att tillhandahålla det nödvändiga tekniska och finansiella stödet inom ramen för föranslutningsinstrumentet. |
| --- | --- |

34.

Det är viktigt att utveckla ett effektivt och tillförlitligt system för allmänna kommunikationer både inom landet och på regional nivå (däribland järnvägsförbindelsen mellan Sofia, Skopje och Tirana). Här upprepar Europaparlamentet sin uppmaning till myndigheterna att investera i underhåll och förbättring av järnvägsnätet som ett livskraftigt alternativ till vägnätet. Parlamentet beklagar regeringens beslut att minska investeringarna i det årliga programmet för järnvägsinfrastruktur och uppmanar kommissionen att tillhandahålla det nödvändiga tekniska och finansiella stödet inom ramen för föranslutningsinstrumentet.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna + och Bulgarien att på nytt öppna den gränsöverskridande fotgängar- och cykelvägen mellan Staro Konjarevo och Gabrene för att förbättra avsnittet på järnridåvägen mellan Strumica och Petric. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna + och Bulgarien att på nytt öppna den gränsöverskridande fotgängar- och cykelvägen mellan Staro Konjarevo och Gabrene för att förbättra avsnittet på järnridåvägen mellan Strumica och Petric.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar att den nationella strategin för hållbar utveckling antagits, men efterlyser ökade insatser för genomförandet av lagstiftningen på miljöområdet och lämpliga resurser för detta ändamål. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt utmaningarna på områdena för vattenkvalitet, avfallshantering och naturskydd. Parlamentet efterlyser närmare samarbete i gränsöverskridande miljöfrågor på grundval av EU:s normer. Här upprepar parlamentet sitt krav på en effektiv övervakning av vattenkvaliteten och vattennivån i gränssjöarna Ohrid, Prespa och Dojran samt i floden Vardar. Initiativet att inrätta det trilaterala Euregio-området Prespasjön, där f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Grekland och Albanien deltar, välkomnas. Regeringen uppmanas att utvidga de framgångsrika erfarenheterna av uppsamlingssystemet för avloppsvatten i Ohrid till de övriga sjöarna i regionen. Vidare välkomnar parlamentet framstegen i arbetet med att bygga en anläggning för behandling av avloppsvatten i Gevgelia. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar att den nationella strategin för hållbar utveckling antagits, men efterlyser ökade insatser för genomförandet av lagstiftningen på miljöområdet och lämpliga resurser för detta ändamål. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt utmaningarna på områdena för vattenkvalitet, avfallshantering och naturskydd. Parlamentet efterlyser närmare samarbete i gränsöverskridande miljöfrågor på grundval av EU:s normer. Här upprepar parlamentet sitt krav på en effektiv övervakning av vattenkvaliteten och vattennivån i gränssjöarna Ohrid, Prespa och Dojran samt i floden Vardar. Initiativet att inrätta det trilaterala Euregio-området Prespasjön, där f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Grekland och Albanien deltar, välkomnas. Regeringen uppmanas att utvidga de framgångsrika erfarenheterna av uppsamlingssystemet för avloppsvatten i Ohrid till de övriga sjöarna i regionen. Vidare välkomnar parlamentet framstegen i arbetet med att bygga en anläggning för behandling av avloppsvatten i Gevgelia.

| 37. | Markföroreningarna i staden Veles, som av Världshälsoorganisationen förklarats vara en farlig plats att bo på, är djupt oroande. Europaparlamentet uppmanar regeringen att ta itu med denna fråga och vidta lämpliga åtgärder för att skydda folkhälsan i detta område. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga om medel från föranslutningsinstrumentet skulle kunna användas i detta särskilda fall. |
| --- | --- |

37.

Markföroreningarna i staden Veles, som av Världshälsoorganisationen förklarats vara en farlig plats att bo på, är djupt oroande. Europaparlamentet uppmanar regeringen att ta itu med denna fråga och vidta lämpliga åtgärder för att skydda folkhälsan i detta område. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga om medel från föranslutningsinstrumentet skulle kunna användas i detta särskilda fall.

Regionala frågor

| 38. | Europaparlamentet berömmer landet för dess fortsatt stabiliserande roll i regionen. Samtidigt som parlamentet betonar landets deltagande i EU:s civila och militära uppdrag påminns regeringen om sin skyldighet att hålla sig till de gemensamma ståndpunkterna inom Gusp, särskilt dem som hänvisar till restriktiva åtgärder, exempelvis specialfallet Zimbabwe. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet berömmer landet för dess fortsatt stabiliserande roll i regionen. Samtidigt som parlamentet betonar landets deltagande i EU:s civila och militära uppdrag påminns regeringen om sin skyldighet att hålla sig till de gemensamma ståndpunkterna inom Gusp, särskilt dem som hänvisar till restriktiva åtgärder, exempelvis specialfallet Zimbabwe.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar det beslut som nyligen tagits av myndigheterna i Serbien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om att avskaffa kravet på internationella pass för medborgare som reser mellan de båda staterna, i syfte att inrätta en gemensam kontroll av den gemensamma gränsen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar det beslut som nyligen tagits av myndigheterna i Serbien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om att avskaffa kravet på internationella pass för medborgare som reser mellan de båda staterna, i syfte att inrätta en gemensam kontroll av den gemensamma gränsen.

| 40. | Europaparlamentet beklagar djupt att namntvisten med Grekland fortfarande blockerar landets väg mot en EU-anslutning och påminner om sin rekommendation till rådet om att omedelbart påbörja anslutningsförhandlingarna. Det är viktigt att ha goda grannskapsförbindelser och förstå vilka frågor som är känsliga för grannländerna i denna process. Parlamentet uppmanar de berörda regeringarna att undvika åtbörder, kontroversiella handlingar och uttalanden som skulle kunna få negativa följder och överanstränga de goda grannskapsförbindelserna. Dialogen mellan de båda premiärministrarna har intensifierats, och parlamentet uppmuntrar dem att visa politisk klokskap och kompromissvilja och att snabbt hitta en lösning som tillfredsställer båda sidor. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet beklagar djupt att namntvisten med Grekland fortfarande blockerar landets väg mot en EU-anslutning och påminner om sin rekommendation till rådet om att omedelbart påbörja anslutningsförhandlingarna. Det är viktigt att ha goda grannskapsförbindelser och förstå vilka frågor som är känsliga för grannländerna i denna process. Parlamentet uppmanar de berörda regeringarna att undvika åtbörder, kontroversiella handlingar och uttalanden som skulle kunna få negativa följder och överanstränga de goda grannskapsförbindelserna. Dialogen mellan de båda premiärministrarna har intensifierats, och parlamentet uppmuntrar dem att visa politisk klokskap och kompromissvilja och att snabbt hitta en lösning som tillfredsställer båda sidor.

| 41. | Europaparlamentet påminner om att det är mycket viktigt att, i överensstämmelse med slutsatserna från rådets (allmänna frågor) möte den 14 december 2010, upprätthålla goda grannförbindelser, inklusive en framförhandlad och ömsesidigt accepterad lösning på namnfrågan under FN:s överinseende. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet påminner om att det är mycket viktigt att, i överensstämmelse med slutsatserna från rådets (allmänna frågor) möte den 14 december 2010, upprätthålla goda grannförbindelser, inklusive en framförhandlad och ömsesidigt accepterad lösning på namnfrågan under FN:s överinseende.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att påbörja utvecklingen av ett allmänt accepterat medlingsförfarande som syftar till att lösa bilaterala frågor mellan utvidgningsländer, mellan medlemsstater och utvidgningsländer samt mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att påbörja utvecklingen av ett allmänt accepterat medlingsförfarande som syftar till att lösa bilaterala frågor mellan utvidgningsländer, mellan medlemsstater och utvidgningsländer samt mellan medlemsstater.

| 43. | Europaparlamentet noterar med oro användningen av historiska argument i den aktuella debatten, bland annat förekomsten av så kallad antikisering, som hotar att öka spänningen mellan grannländerna och skapa nya inre skiljelinjer. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet noterar med oro användningen av historiska argument i den aktuella debatten, bland annat förekomsten av så kallad antikisering, som hotar att öka spänningen mellan grannländerna och skapa nya inre skiljelinjer.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar den höga representanten och kommissionsledamoten med ansvar för utvidgningen och den europeiska grannskapspolitiken att underlätta ett avtal om namnfrågan och erbjuda politisk vägledning, samtidigt som den pågående förhandlingsprocessen och bestämmelserna i FN-stadgan respekterar till fullo. Att snarast möjligt hitta en ömsesidigt acceptabel lösning utgör ett testfall för den gemensamma utrikespolitiken efter Lissabonfördraget och för unionens förmåga att lösa långvariga internationella tvister vid sina gränser. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar den höga representanten och kommissionsledamoten med ansvar för utvidgningen och den europeiska grannskapspolitiken att underlätta ett avtal om namnfrågan och erbjuda politisk vägledning, samtidigt som den pågående förhandlingsprocessen och bestämmelserna i FN-stadgan respekterar till fullo. Att snarast möjligt hitta en ömsesidigt acceptabel lösning utgör ett testfall för den gemensamma utrikespolitiken efter Lissabonfördraget och för unionens förmåga att lösa långvariga internationella tvister vid sina gränser.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fullgöra sina åtaganden gentemot tredjeländer och belöna framsteg och reforminsatser i de länder som uppfyller unionens krav. I annat fall kan dessa länders beredvillighet att reformera minska. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fullgöra sina åtaganden gentemot tredjeländer och belöna framsteg och reforminsatser i de länder som uppfyller unionens krav. I annat fall kan dessa länders beredvillighet att reformera minska.

| 46. | En ytterligare förlängning av nuläget i namnfrågan och andra olösta frågor i förbindelserna med grannländerna skulle kunna undergräva inte bara stabiliteten i landet och regionen utan också utvidgningspolitikens trovärdighet, och därför uppmanar Europaparlamentet alla berörda parter att visa god vilja, solidaritet och ansvar när det gäller att lösa de kvarstående frågorna. Här uppmanar parlamentet landets myndigheter att driva på initiativet för att inrätta gemensamma expertkommittéer om historia och utbildning tillsammans med Bulgarien och Grekland. |
| --- | --- |

46.

En ytterligare förlängning av nuläget i namnfrågan och andra olösta frågor i förbindelserna med grannländerna skulle kunna undergräva inte bara stabiliteten i landet och regionen utan också utvidgningspolitikens trovärdighet, och därför uppmanar Europaparlamentet alla berörda parter att visa god vilja, solidaritet och ansvar när det gäller att lösa de kvarstående frågorna. Här uppmanar parlamentet landets myndigheter att driva på initiativet för att inrätta gemensamma expertkommittéer om historia och utbildning tillsammans med Bulgarien och Grekland.

*

* *

| 47. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt regeringen och parlamentet i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt regeringen och parlamentet i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

---

(1)  EUT C 341 E, 16.12.2010, s. 54.

(2)  EUT L 80, 19.3.2008, s. 32.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/101 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/101

---

Torsdagen den 7 april 2011Situationen i Elfenbenskusten

P7_TA(2011)0152

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om situationen i Elfenbenskusten

2012/C 296 E/15

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Elfenbenskusten, särskilt resolutionen av den 16 december 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Elfenbenskusten, särskilt resolutionen av den 16 december 2010 (1),

| — | med beaktande av Bamakoförklaringen av den 3 november 2000 om demokrati, mänskliga rättigheter och friheter i den fransktalande delen av världen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bamakoförklaringen av den 3 november 2000 om demokrati, mänskliga rättigheter och friheter i den fransktalande delen av världen,

| — | med beaktande av de relevanta resolutionerna från FN:s säkerhetsråd om Elfenbenskusten, särskilt resolutionerna 1946 och 1951 (2010) samt resolutionerna 1967, 1968 och 1975 (2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de relevanta resolutionerna från FN:s säkerhetsråd om Elfenbenskusten, särskilt resolutionerna 1946 och 1951 (2010) samt resolutionerna 1967, 1968 och 1975 (2011),

| — | med beaktande av uttalandena av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor, Catherine Ashton, om situationen i Elfenbenskusten, särskilt uttalandena av den 3, 10, 12 och 19 mars samt den 1 april 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor, Catherine Ashton, om situationen i Elfenbenskusten, särskilt uttalandena av den 3, 10, 12 och 19 mars samt den 1 april 2011,

| — | med beaktande av de slutsatser om Elfenbenskusten som rådet (utrikes frågor) antog vid sitt 3065:e möte den 31 januari 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de slutsatser om Elfenbenskusten som rådet (utrikes frågor) antog vid sitt 3065:e möte den 31 januari 2011,

| — | med beaktande av rådets beslut 2011/18/Gusp och rådets förordning (EU) nr 25/2011 av den 14 januari 2011 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter mot bakgrund av situationen i Elfenbenskusten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2011/18/Gusp och rådets förordning (EU) nr 25/2011 av den 14 januari 2011 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter mot bakgrund av situationen i Elfenbenskusten,

| — | med beaktade av det beslut som Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd antog i Addis Abeba den 10 mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktade av det beslut som Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd antog i Addis Abeba den 10 mars 2011,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds uttalanden om Elfenbenskusten av den 3 och 11 mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds uttalanden om Elfenbenskusten av den 3 och 11 mars 2011,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalande som ordförandena i den gemensamma parlamentariska församlingen AVS–EU gjorde den 18 mars 2011 och i vilket de fördömde våldet och människorättskränkningarna i Elfenbenskusten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalande som ordförandena i den gemensamma parlamentariska församlingen AVS–EU gjorde den 18 mars 2011 och i vilket de fördömde våldet och människorättskränkningarna i Elfenbenskusten,

| — | med beaktande av det uttalande som Europaparlamentets talman, Jerzy Buzek, gjorde den 18 mars 2011 och i vilket han krävde att våldet mot civila i Elfenbenskusten skulle upphöra, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande som Europaparlamentets talman, Jerzy Buzek, gjorde den 18 mars 2011 och i vilket han krävde att våldet mot civila i Elfenbenskusten skulle upphöra,

| — | med beaktande av den resolution om situationen i Elfenbenskusten som antogs av stats- och regeringscheferna i Västafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Ecowas) den 25 mars 2011 i Abuja, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution om situationen i Elfenbenskusten som antogs av stats- och regeringscheferna i Västafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Ecowas) den 25 mars 2011 i Abuja,

| — | med beaktande av resolutionen om tillsättande av en internationell undersökningskommission för att utreda människorättskränkningar i Elfenbenskusten efter presidentvalet, som antogs av FN:s råd för mänskliga rättigheter den 25 mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen om tillsättande av en internationell undersökningskommission för att utreda människorättskränkningar i Elfenbenskusten efter presidentvalet, som antogs av FN:s råd för mänskliga rättigheter den 25 mars 2011,

| — | med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sedan fyra månader tillbaka befinner sig Elfenbenskusten i en djup politisk kris som har sitt ursprung i president Laurent Gbagbos vägran att överlämna makten till den legitime presidenten Alassane Ouattara, trots att Ouattara vann presidentvalet i november 2010 och erkändes som valets segrare av det internationella samfundet efter det att FN bekräftat valresultatet. |
| --- | --- |

A.

Sedan fyra månader tillbaka befinner sig Elfenbenskusten i en djup politisk kris som har sitt ursprung i president Laurent Gbagbos vägran att överlämna makten till den legitime presidenten Alassane Ouattara, trots att Ouattara vann presidentvalet i november 2010 och erkändes som valets segrare av det internationella samfundet efter det att FN bekräftat valresultatet.

| B. | Alla diplomatiska försök att få till stånd en fredlig lösning efter det politiska dödläge som uppstått efter valet, däribland de som gjorts av Afrikanska unionen, Ecowas och Sydafrikas president, har misslyckats. |
| --- | --- |

B.

Alla diplomatiska försök att få till stånd en fredlig lösning efter det politiska dödläge som uppstått efter valet, däribland de som gjorts av Afrikanska unionen, Ecowas och Sydafrikas president, har misslyckats.

| C. | Sedan mitten av februari har striderna intensifierats i både huvudstaden och landets västra delar, med oroväckande rapporter om en ökad användning av tungt artilleri mot civilbefolkningen. |
| --- | --- |

C.

Sedan mitten av februari har striderna intensifierats i både huvudstaden och landets västra delar, med oroväckande rapporter om en ökad användning av tungt artilleri mot civilbefolkningen.

| D. | De senaste dagarna har president Ouattaras regeringsstyrkor inlett en bred offensiv i syfte att ge presidenten auktoritet. Styrkorna har tagit kontrollen över flera viktiga områden, däribland den politiska huvudstaden Yamoussoukro och hamnstaden San Pédro, som är en nyckelhamn för landets kakaoexport. Ouattara-vänliga styrkor har nu tagit sig in i Abidjan, vilket har lett till intensiva strider med de styrkor som förklarat sin lojalitet till den tidigare presidenten. |
| --- | --- |

D.

De senaste dagarna har president Ouattaras regeringsstyrkor inlett en bred offensiv i syfte att ge presidenten auktoritet. Styrkorna har tagit kontrollen över flera viktiga områden, däribland den politiska huvudstaden Yamoussoukro och hamnstaden San Pédro, som är en nyckelhamn för landets kakaoexport. Ouattara-vänliga styrkor har nu tagit sig in i Abidjan, vilket har lett till intensiva strider med de styrkor som förklarat sin lojalitet till den tidigare presidenten.

| E. | Enligt FN-källor har hundratals människor mist livet i Elfenbenskusten sedan december 2010. Det faktiska antalet dödsoffer är troligen mycket större, eftersom det våld som äger rum i landets inre delar inte alltid rapporteras i medierna. |
| --- | --- |

E.

Enligt FN-källor har hundratals människor mist livet i Elfenbenskusten sedan december 2010. Det faktiska antalet dödsoffer är troligen mycket större, eftersom det våld som äger rum i landets inre delar inte alltid rapporteras i medierna.

| F. | Avsiktliga angrepp mot FN:s fredbevarande styrkor och institutioner utgör krigsbrott. FN:s fredsbevarande uppdrag i Elfenbenskusten (Onuci) har utsatts för upprepade hot och angrepp från Gbagbo-vänliga säkerhetsstyrkor, samtidigt som den tidigare presidenten har använt sig av hätsk retorik för att hetsa folket till våld mot FN-styrkor och utlänningar i landet. Flera personer i FN:s fredsbevarande styrkor har skadats allvarligt eller till och med dödats. |
| --- | --- |

F.

Avsiktliga angrepp mot FN:s fredbevarande styrkor och institutioner utgör krigsbrott. FN:s fredsbevarande uppdrag i Elfenbenskusten (Onuci) har utsatts för upprepade hot och angrepp från Gbagbo-vänliga säkerhetsstyrkor, samtidigt som den tidigare presidenten har använt sig av hätsk retorik för att hetsa folket till våld mot FN-styrkor och utlänningar i landet. Flera personer i FN:s fredsbevarande styrkor har skadats allvarligt eller till och med dödats.

| G. | Fruktansvärda övergrepp, som fördöms som brott mot mänskligheten, har begåtts i Elfenbenskusten, bland annat fall av sexuellt våld, påtvingade försvinnanden, utomrättsliga avrättningar och urskillningslöst övervåld mot civilbefolkningen. |
| --- | --- |

G.

Fruktansvärda övergrepp, som fördöms som brott mot mänskligheten, har begåtts i Elfenbenskusten, bland annat fall av sexuellt våld, påtvingade försvinnanden, utomrättsliga avrättningar och urskillningslöst övervåld mot civilbefolkningen.

| H. | I en förklaring som lämnades in av den ivorianska regeringen den 18 april 2003 i enlighet med artikel 12.3 i Romstadgan erkände Elfenbenskusten Internationella brottmåldomstolens behörighet att utreda brott som begåtts i landet efter den 19 september 2002. Internationella brottmålsdomstolens åklagarmyndighet genomför fortfarande preliminära utredningar i Elfenbenskusten. |
| --- | --- |

H.

I en förklaring som lämnades in av den ivorianska regeringen den 18 april 2003 i enlighet med artikel 12.3 i Romstadgan erkände Elfenbenskusten Internationella brottmåldomstolens behörighet att utreda brott som begåtts i landet efter den 19 september 2002. Internationella brottmålsdomstolens åklagarmyndighet genomför fortfarande preliminära utredningar i Elfenbenskusten.

| I. | Respekten för rättsstaten har fortsatt att urholkas i Elfenbenskusten, med allt större inskränkningar i yttrandefriheten och mediernas frihet. |
| --- | --- |

I.

Respekten för rättsstaten har fortsatt att urholkas i Elfenbenskusten, med allt större inskränkningar i yttrandefriheten och mediernas frihet.

| J. | Den ekonomiska situationen i Elfenbenskusten har kraftigt försämrats under de senaste fyra månaderna på grund av att Laurent Gbagbo genomdrivit olagliga förstatliganden av landets bank- och kakaosektor och godtyckligt beslagtagit pengar och privat egendom. Internationella valutafonden varnade nyligen för de allvarliga negativa ekonomiska konsekvenser som den nuvarande situationen i Elfenbenskusten skulle kunna få för hela Västafrika. |
| --- | --- |

J.

Den ekonomiska situationen i Elfenbenskusten har kraftigt försämrats under de senaste fyra månaderna på grund av att Laurent Gbagbo genomdrivit olagliga förstatliganden av landets bank- och kakaosektor och godtyckligt beslagtagit pengar och privat egendom. Internationella valutafonden varnade nyligen för de allvarliga negativa ekonomiska konsekvenser som den nuvarande situationen i Elfenbenskusten skulle kunna få för hela Västafrika.

| K. | På grund av den hätska stämning som råder i landet har uppskattningsvis en miljon människor tvingats på flykt, både inom landet och till grannländer som t.ex. Liberia, Ghana, Togo, Mali och Guinea. |
| --- | --- |

K.

På grund av den hätska stämning som råder i landet har uppskattningsvis en miljon människor tvingats på flykt, både inom landet och till grannländer som t.ex. Liberia, Ghana, Togo, Mali och Guinea.

| L. | Den 17 mars 2011 femdubblade kommissionen EU:s bistånd till Elfenbenskusten. |
| --- | --- |

L.

Den 17 mars 2011 femdubblade kommissionen EU:s bistånd till Elfenbenskusten.

| M. | I FN:s säkerhetsråds enhälligt antagna resolution 1975(2011) uppmanas Gbagbo med kraft att omedelbart stiga åt sidan. I resolutionen kräver man även ett omedelbart stopp för våldet mot civilbefolkningen, samtidigt som man inför riktade finansiella sanktioner mot och reseförbud för Gbagbo, hans fru och tre av hans medarbetare. |
| --- | --- |

M.

I FN:s säkerhetsråds enhälligt antagna resolution 1975(2011) uppmanas Gbagbo med kraft att omedelbart stiga åt sidan. I resolutionen kräver man även ett omedelbart stopp för våldet mot civilbefolkningen, samtidigt som man inför riktade finansiella sanktioner mot och reseförbud för Gbagbo, hans fru och tre av hans medarbetare.

| 1. | Europaparlamentet fördömer alla försök av den tidigare presidenten Gbagbo och hans anhängare att våldsamt motarbeta det ivorianska folkets vilja. Parlamentet uppmanar återigen Gbagbo att stiga åt sidan och att omedelbart överlämna makten till Alassane Ouattara. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang antagandet av resolution 1975(2011), i vilken FN:s säkerhetsråd gjorde sitt mest kraftfulla uttalande sedan krisen bröt ut efter presidentvalet och uppmanade Gbagbo att omedelbart stiga åt sidan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer alla försök av den tidigare presidenten Gbagbo och hans anhängare att våldsamt motarbeta det ivorianska folkets vilja. Parlamentet uppmanar återigen Gbagbo att stiga åt sidan och att omedelbart överlämna makten till Alassane Ouattara. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang antagandet av resolution 1975(2011), i vilken FN:s säkerhetsråd gjorde sitt mest kraftfulla uttalande sedan krisen bröt ut efter presidentvalet och uppmanade Gbagbo att omedelbart stiga åt sidan.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att ingen diplomatisk lösning, inbegripet de som förespråkades av Afrikanska unionen, kunnat nås och att krisen efter valet präglats av våld och väpnade konflikter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar att ingen diplomatisk lösning, inbegripet de som förespråkades av Afrikanska unionen, kunnat nås och att krisen efter valet präglats av våld och väpnade konflikter.

| 3. | Europaparlamentet lovordar de västafrikanska kvinnorna för deras krav på en fredlig lösning på den politiska konflikten i Elfenbenskusten och på att förövarna av våld mot civila i landet ställs inför rätta. Parlamentet beklagar att de insatser som gjorts av kvinnoorganisationer samt religiösa och lokala ledare inte har varit tillräckliga för att skapa inre påtryckningar och främja medling som ett sätt att nå en fredlig lösning på det politiska dödläget i landet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet lovordar de västafrikanska kvinnorna för deras krav på en fredlig lösning på den politiska konflikten i Elfenbenskusten och på att förövarna av våld mot civila i landet ställs inför rätta. Parlamentet beklagar att de insatser som gjorts av kvinnoorganisationer samt religiösa och lokala ledare inte har varit tillräckliga för att skapa inre påtryckningar och främja medling som ett sätt att nå en fredlig lösning på det politiska dödläget i landet.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att den enda källan till demokratisk legitimitet är allmänna val och att valet av Alassane Ouattara är ett uttryck för det ivorianska folkets självständiga vilja. Parlamentet uppmanar de ivorianska institutionerna, inklusive försvars- och säkerhetsstyrkorna, att omgående ansluta sig till den demokratiskt valde presidenten Ouattara och hans regering. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att den enda källan till demokratisk legitimitet är allmänna val och att valet av Alassane Ouattara är ett uttryck för det ivorianska folkets självständiga vilja. Parlamentet uppmanar de ivorianska institutionerna, inklusive försvars- och säkerhetsstyrkorna, att omgående ansluta sig till den demokratiskt valde presidenten Ouattara och hans regering.

| 5. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag det upptrappade våldet i Elfenbenskusten, särskilt användningen av tunga vapen mot civila, och det stora antalet dödsfall som följt av detta. Parlamentet uttrycker sin djupa medkänsla med alla oskyldiga offer för orättvisa och våld i Elfenbenskusten och med deras familjer. Parlamentet understryker att våld mot civilbefolkningen, däribland kvinnor, barn och internationellt fördrivna personer, inte kommer att tolereras och omedelbart måste upphöra. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag det upptrappade våldet i Elfenbenskusten, särskilt användningen av tunga vapen mot civila, och det stora antalet dödsfall som följt av detta. Parlamentet uttrycker sin djupa medkänsla med alla oskyldiga offer för orättvisa och våld i Elfenbenskusten och med deras familjer. Parlamentet understryker att våld mot civilbefolkningen, däribland kvinnor, barn och internationellt fördrivna personer, inte kommer att tolereras och omedelbart måste upphöra.

| 6. | Europaparlamentet fördömer kraftigt de brott mot de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt som ska begåtts mot civila, bland annat utomrättsliga avrättningar och sexuellt våld. Enligt FN:s säkerhetsråd kan dessa handlingar innebära brott mot mänskligheten. Parlamentet motsätter sig bestämt all användning av medier för att piska upp en hatstämning och kräver att alla begränsningar av yttrandefriheten undanröjs. Parlamentet fördömer bortförandet av fyra personer, varav två EU-medborgare, från ett hotell i Abidjan beläget i ett område som kontrolleras av Gbagbo-vänliga styrkor och kräver att de omedelbart friges. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet fördömer kraftigt de brott mot de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt som ska begåtts mot civila, bland annat utomrättsliga avrättningar och sexuellt våld. Enligt FN:s säkerhetsråd kan dessa handlingar innebära brott mot mänskligheten. Parlamentet motsätter sig bestämt all användning av medier för att piska upp en hatstämning och kräver att alla begränsningar av yttrandefriheten undanröjs. Parlamentet fördömer bortförandet av fyra personer, varav två EU-medborgare, från ett hotell i Abidjan beläget i ett område som kontrolleras av Gbagbo-vänliga styrkor och kräver att de omedelbart friges.

| 7. | Europaparlamentet insisterar på att det inte får finnas någon straffrihet och att alla medel bör tillgripas för att identifiera alla dem som har gjort sig skyldiga till brott mot civilbefolkningen och för att ställa dem inför rätta, även på internationell nivå. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att FN:s råd för mänskliga rättigheter tillsatt en undersökningskommission. Parlamentet noterar uppgifterna från FN:s säkerhetsråd att Internationella brottmålsdomstolen kommer att besluta huruvida den har behörighet i fråga om situationen i Elfenbenskusten. Parlamentet uppmanar samtliga aktörer i Elfenbenskusten att samarbeta med dessa organ så att rättvisa kan skipas. EU uppmanas att tillhandahålla allt nödvändigt stöd för dessa undersökningar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet insisterar på att det inte får finnas någon straffrihet och att alla medel bör tillgripas för att identifiera alla dem som har gjort sig skyldiga till brott mot civilbefolkningen och för att ställa dem inför rätta, även på internationell nivå. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att FN:s råd för mänskliga rättigheter tillsatt en undersökningskommission. Parlamentet noterar uppgifterna från FN:s säkerhetsråd att Internationella brottmålsdomstolen kommer att besluta huruvida den har behörighet i fråga om situationen i Elfenbenskusten. Parlamentet uppmanar samtliga aktörer i Elfenbenskusten att samarbeta med dessa organ så att rättvisa kan skipas. EU uppmanas att tillhandahålla allt nödvändigt stöd för dessa undersökningar.

| 8. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt hoten mot och motarbetandet av Onuci och EU. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt hoten mot och motarbetandet av Onuci och EU.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar de ytterligare riktade sanktioner, däribland viseringsförbud och spärrade tillgångar, som FN:s säkerhetsråd, Afrikanska unionen och Europeiska unionens råd har infört mot alla personer och enheter som motsätter sig den legitima presidentens auktoritet. Parlamentet välkomnar även Världsbankens och Internationella valutafondens beslut att inte samarbeta med den olagliga regeringen. Parlamentet understryker att dessa sanktioner ska vara i kraft till dess att de legitima myndigheterna tillträtt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar de ytterligare riktade sanktioner, däribland viseringsförbud och spärrade tillgångar, som FN:s säkerhetsråd, Afrikanska unionen och Europeiska unionens råd har infört mot alla personer och enheter som motsätter sig den legitima presidentens auktoritet. Parlamentet välkomnar även Världsbankens och Internationella valutafondens beslut att inte samarbeta med den olagliga regeringen. Parlamentet understryker att dessa sanktioner ska vara i kraft till dess att de legitima myndigheterna tillträtt.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att FN:s säkerhetsråd i sin resolution 1975(2011) bekräftade att Onuci får tillgripa alla nödvändiga medel för att fullgöra sitt mandat att skydda civilbefolkningen, inklusive förhindra ytterligare användning av tungt artilleri, och att säkerhetsrådet gav sitt fulla stöd till sådana insatser. Parlamentet kräver i detta sammanhang att Onucis kapacitet snabbt och avsevärt utökas, i syfte att garantera verkligt skydd för civilbefolkningen i Elfenbenskusten. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar att FN:s säkerhetsråd i sin resolution 1975(2011) bekräftade att Onuci får tillgripa alla nödvändiga medel för att fullgöra sitt mandat att skydda civilbefolkningen, inklusive förhindra ytterligare användning av tungt artilleri, och att säkerhetsrådet gav sitt fulla stöd till sådana insatser. Parlamentet kräver i detta sammanhang att Onucis kapacitet snabbt och avsevärt utökas, i syfte att garantera verkligt skydd för civilbefolkningen i Elfenbenskusten.

| 11. | Europaparlamentet noterar att Onuci, i enlighet med sitt mandat, redan har vidtagit åtgärder i Abidjan med hjälp av den franska Licorne-styrkan för att stoppa användningen av tunga vapen och skydda civila och FN:s personal på begäran av FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att Onuci, i enlighet med sitt mandat, redan har vidtagit åtgärder i Abidjan med hjälp av den franska Licorne-styrkan för att stoppa användningen av tunga vapen och skydda civila och FN:s personal på begäran av FN:s generalsekreterare.

| 12. | Europaparlamentet lovordar och stöder de medlingsinsatser som gjorts under överinseende av Afrikanska unionen och Ecowas för att undvika en konfrontation, och upprepar sin uppmaning till alla politiska aktörer i Elfenbenskusten att visa sin vilja att få till stånd en fredlig och demokratisk politisk övergång och därmed undvika ytterligare blodsutgjutelse. Parlamentet uttrycker sitt stöd för Afrikanska unionens strategi för en övergripande fredlig lösning på krisen och understryker att alla afrikanska länder måste visa enighet och agera samordnat, så att freden kan återupprättas i Elfenbenskusten. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet lovordar och stöder de medlingsinsatser som gjorts under överinseende av Afrikanska unionen och Ecowas för att undvika en konfrontation, och upprepar sin uppmaning till alla politiska aktörer i Elfenbenskusten att visa sin vilja att få till stånd en fredlig och demokratisk politisk övergång och därmed undvika ytterligare blodsutgjutelse. Parlamentet uttrycker sitt stöd för Afrikanska unionens strategi för en övergripande fredlig lösning på krisen och understryker att alla afrikanska länder måste visa enighet och agera samordnat, så att freden kan återupprättas i Elfenbenskusten.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar president Ouattara att underlätta fredsprocessen och en nationell försoning, men påminner samtidigt om att det inte finns någon lag om tidsfrister för krigsbrott och brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar president Ouattara att underlätta fredsprocessen och en nationell försoning, men påminner samtidigt om att det inte finns någon lag om tidsfrister för krigsbrott och brott mot mänskligheten.

| 14. | Europaparlamentet är djupt oroat över den förvärrade humanitära situationen i Elfenbenskusten och i grannländerna, särskilt i Liberia. Parlamentet uppmanar samtliga aktörer i Elfenbenskusten att garantera de humanitära organisationerna på plats säkert och obehindrat tillträde till alla delar av landet och välkomnar EU:s åtagande, som framförts av kommissionsledamoten Georgieva, att hjälpa till att lösa den humanitära krisen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet är djupt oroat över den förvärrade humanitära situationen i Elfenbenskusten och i grannländerna, särskilt i Liberia. Parlamentet uppmanar samtliga aktörer i Elfenbenskusten att garantera de humanitära organisationerna på plats säkert och obehindrat tillträde till alla delar av landet och välkomnar EU:s åtagande, som framförts av kommissionsledamoten Georgieva, att hjälpa till att lösa den humanitära krisen.

| 15. | Europaparlamentet understryker behovet av snabba internationella politiska åtgärder i syfte att ta itu med den humanitära situationen i Elfenbenskusten och undvika en ny flyktingkris i regionen, och uppmanar kommissionen och EU:s medlemsstater att samordna sina insatser med andra internationella givare. Parlamentet uppmanar det internationella samfundet att infria sina utfästelser om humanitärt bistånd för att möta de brådskande behoven hos befolkningen i Elfenbenskusten och i grannländerna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker behovet av snabba internationella politiska åtgärder i syfte att ta itu med den humanitära situationen i Elfenbenskusten och undvika en ny flyktingkris i regionen, och uppmanar kommissionen och EU:s medlemsstater att samordna sina insatser med andra internationella givare. Parlamentet uppmanar det internationella samfundet att infria sina utfästelser om humanitärt bistånd för att möta de brådskande behoven hos befolkningen i Elfenbenskusten och i grannländerna.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, Onuci, Afrikanska unionens institutioner, Ecowas, den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, EU-medlemsstaternas regeringar och Elfenbenskustens valde president Alassane Ouattara. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, Onuci, Afrikanska unionens institutioner, Ecowas, den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, EU-medlemsstaternas regeringar och Elfenbenskustens valde president Alassane Ouattara.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2010)0492.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/105 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/105

---

Torsdagen den 7 april 2011Översynen av den europeiska grannskapspolitiken - den östliga dimensionen

P7_TA(2011)0153

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken – den östliga dimensionen

2012/C 296 E/16

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av slutsatserna från mötet den 13 december 2010 med utrikesministrarna i de länder som omfattas av det östliga partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från mötet den 13 december 2010 med utrikesministrarna i de länder som omfattas av det östliga partnerskapet,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 19 januari 2006 om den europeiska grannskapspolitiken (1), av den 15 november 2007 om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (2), av den 6 juli 2006 om det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (3), av den 5 juni 2008 om rådets årliga rapport till Europaparlamentet om de viktigaste aspekterna och de grundläggande vägvalen när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) (4) och av den 19 februari 2009 om översynen av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (5), av den 17 januari 2008 om en strategi för regionalpolitiken vid Svarta havet (6) och av den 20 januari 2011 om en EU-strategi för Svarta havet (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 19 januari 2006 om den europeiska grannskapspolitiken (1), av den 15 november 2007 om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (2), av den 6 juli 2006 om det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (3), av den 5 juni 2008 om rådets årliga rapport till Europaparlamentet om de viktigaste aspekterna och de grundläggande vägvalen när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) (4) och av den 19 februari 2009 om översynen av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (5), av den 17 januari 2008 om en strategi för regionalpolitiken vid Svarta havet (6) och av den 20 januari 2011 om en EU-strategi för Svarta havet (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om behovet av en EU-strategi för Sydkaukasien (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om behovet av en EU-strategi för Sydkaukasien (8),

| — | med beaktande av den europeiska grannskapspolitikens utveckling sedan 2004, särskilt kommissionens framstegsrapporter om dess genomförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska grannskapspolitikens utveckling sedan 2004, särskilt kommissionens framstegsrapporter om dess genomförande,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Armenien, Azerbajdzjan, Vitryssland, Georgien, Moldavien och Ukraina, samt av rekommendationerna från de parlamentariska samarbetskommittéerna för dessa länder förutom Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Armenien, Azerbajdzjan, Vitryssland, Georgien, Moldavien och Ukraina, samt av rekommendationerna från de parlamentariska samarbetskommittéerna för dessa länder förutom Vitryssland,

| — | med beaktande av punkt 41 i sin resolution av den 15 november 2007 där det föreslogs att man skulle inrätta en parlamentarisk församling för partnerländerna i öst (Euronest), |
| --- | --- |

—

med beaktande av punkt 41 i sin resolution av den 15 november 2007 där det föreslogs att man skulle inrätta en parlamentarisk församling för partnerländerna i öst (Euronest),

| — | med beaktande av de handlingsplaner som har antagits med Armenien, Azerbajdzjan, Georgien och Moldavien samt den associeringsagenda som har antagits med Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de handlingsplaner som har antagits med Armenien, Azerbajdzjan, Georgien och Moldavien samt den associeringsagenda som har antagits med Ukraina,

| — | med beaktande av utrikesrådets slutsatser av den 26 juli 2010 om den europeiska grannskapspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utrikesrådets slutsatser av den 26 juli 2010 om den europeiska grannskapspolitiken,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaring som utfärdades vid toppmötet i Prag den 7 maj 2009 om det östliga partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaring som utfärdades vid toppmötet i Prag den 7 maj 2009 om det östliga partnerskapet,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 maj 2010 med titeln ”Utvärdering av den europeiska grannskapspolitiken” (KOM(2010)0207, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 maj 2010 med titeln ”Utvärdering av den europeiska grannskapspolitiken” (KOM(2010)0207,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 december 2008 med titeln ”Östligt partnerskap” (KOM(2008)0823), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 december 2008 med titeln ”Östligt partnerskap” (KOM(2008)0823),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 december 2007 med titeln ”En stark europeisk grannskapspolitik” (KOM(2007)0774), av den 4 december 2006 med titeln ”Stärkande av den europeiska grannskapspolitiken” (KOM(2006)0726), av den 12 maj 2004 med titeln ”Europeiska grannskapspolitiken – Strategidokument” (KOM(2004)0373) och av den av den 11 mars 2003 med titeln ”Ett utvidgat europeiskt grannskap: En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder” (KOM(2003)0104), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 december 2007 med titeln ”En stark europeisk grannskapspolitik” (KOM(2007)0774), av den 4 december 2006 med titeln ”Stärkande av den europeiska grannskapspolitiken” (KOM(2006)0726), av den 12 maj 2004 med titeln ”Europeiska grannskapspolitiken – Strategidokument” (KOM(2004)0373) och av den av den 11 mars 2003 med titeln ”Ett utvidgat europeiskt grannskap: En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder” (KOM(2003)0104),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (9),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 13/2010 med titeln ”Har det nya europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet införts på ett bra sätt och leder det till att resultat uppnås i Södra Kaukasien (Armenien, Azerbajdzjan och Georgien)?”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 13/2010 med titeln ”Har det nya europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet införts på ett bra sätt och leder det till att resultat uppnås i Södra Kaukasien (Armenien, Azerbajdzjan och Georgien)?”,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Lissabonfördraget har skapat förutsättningar för EU att förbättra effektiviteten och samstämdheten i sina förbindelser med aktörer och partnerländer, i synnerhet grannländer. |
| --- | --- |

A.

Lissabonfördraget har skapat förutsättningar för EU att förbättra effektiviteten och samstämdheten i sina förbindelser med aktörer och partnerländer, i synnerhet grannländer.

| B. | Enligt artikel 8 i fördraget om Europeiska unionen ska unionen utveckla särskilda förbindelser med närbelägna länder i syfte att skapa ett område med välstånd och god grannsämja som grundar sig på unionens värderingar och utmärks av nära och fredliga förbindelser som bygger på samarbete. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 8 i fördraget om Europeiska unionen ska unionen utveckla särskilda förbindelser med närbelägna länder i syfte att skapa ett område med välstånd och god grannsämja som grundar sig på unionens värderingar och utmärks av nära och fredliga förbindelser som bygger på samarbete.

| C. | Den europeiska grannskapspolitiken har sedan den infördes lett till stärkta förbindelser med partnerländer och till vissa påtagliga förbättringar. Några utmaningar kvarstår dock och man bör nu fokusera på genomförandet, som bör grunda sig på klart fastställda åtgärdsprioriteringar, tydliga riktmärken och resultatbaserad differentiering. |
| --- | --- |

C.

Den europeiska grannskapspolitiken har sedan den infördes lett till stärkta förbindelser med partnerländer och till vissa påtagliga förbättringar. Några utmaningar kvarstår dock och man bör nu fokusera på genomförandet, som bör grunda sig på klart fastställda åtgärdsprioriteringar, tydliga riktmärken och resultatbaserad differentiering.

| D. | Det östliga partnerskapet utgör en meningsfull politisk ram för att skapa fördjupade förbindelser med och bland partnerländerna utifrån principer om delaktighet och ansvar. För att stärkta förbindelser ska kunna uppnås krävs ett utökat gemensamt åtagande och påtagliga framsteg i fråga om god samhällsstyrning och demokratiska standarder. |
| --- | --- |

D.

Det östliga partnerskapet utgör en meningsfull politisk ram för att skapa fördjupade förbindelser med och bland partnerländerna utifrån principer om delaktighet och ansvar. För att stärkta förbindelser ska kunna uppnås krävs ett utökat gemensamt åtagande och påtagliga framsteg i fråga om god samhällsstyrning och demokratiska standarder.

| E. | Det östliga partnerskapet inriktas på fyra tematiska plattformar för samarbete, närmare bestämt: demokrati, goda styrelseformer och stabilitet; ekonomisk integration och konvergens med EU:s politik; miljöfrågor, klimatförändringar och energitrygghet, samt kontakter mellan människor. |
| --- | --- |

E.

Det östliga partnerskapet inriktas på fyra tematiska plattformar för samarbete, närmare bestämt: demokrati, goda styrelseformer och stabilitet; ekonomisk integration och konvergens med EU:s politik; miljöfrågor, klimatförändringar och energitrygghet, samt kontakter mellan människor.

| F. | Samarbetet inom den parlamentariska församlingen Euronest syftar till att skapa positiva effekter genom att tjäna som en plattform för att utbyta åsikter, skapa gemensamma synsätt på vår tids globala utmaningar i fråga om demokrati, politik, ekonomi, energitrygghet och sociala frågor samt stärka banden mellan länderna i regionen och EU, liksom de inbördes banden mellan de östliga partnerskapsländerna. |
| --- | --- |

F.

Samarbetet inom den parlamentariska församlingen Euronest syftar till att skapa positiva effekter genom att tjäna som en plattform för att utbyta åsikter, skapa gemensamma synsätt på vår tids globala utmaningar i fråga om demokrati, politik, ekonomi, energitrygghet och sociala frågor samt stärka banden mellan länderna i regionen och EU, liksom de inbördes banden mellan de östliga partnerskapsländerna.

| G. | EU bör främja och väsentligt stärka ett nedifrån-och-upp-förfarande (s.k. bottom-up-approach), öka sitt ekonomiska stöd till det civila samhället och främja pressfriheten och mötesfriheten för att stödja demokratiseringsprocesserna, vilket är en förutsättning för en långsiktig stabilisering. |
| --- | --- |

G.

EU bör främja och väsentligt stärka ett nedifrån-och-upp-förfarande (s.k. bottom-up-approach), öka sitt ekonomiska stöd till det civila samhället och främja pressfriheten och mötesfriheten för att stödja demokratiseringsprocesserna, vilket är en förutsättning för en långsiktig stabilisering.

| H. | Olösta regionala konflikter i Europeiska unionens grannskap underminerar en hållbar ekonomisk, social och politisk utveckling i de berörda länderna och utgör ett allvarligt hinder för regionalt samarbete, stabilitet och säkerhet. Utvecklingen av den europeiska grannskapspolitikens fulla potential och prioriteringar förhindras också allvarligt. Dessa konflikter underminerar utvecklingen av en genuin och effektiv multilateral dimension av den europeiska grannskapspolitiken. Den roll som det civila samhället skulle kunna spela i de berörda länderna undervärderas fortfarande. |
| --- | --- |

H.

Olösta regionala konflikter i Europeiska unionens grannskap underminerar en hållbar ekonomisk, social och politisk utveckling i de berörda länderna och utgör ett allvarligt hinder för regionalt samarbete, stabilitet och säkerhet. Utvecklingen av den europeiska grannskapspolitikens fulla potential och prioriteringar förhindras också allvarligt. Dessa konflikter underminerar utvecklingen av en genuin och effektiv multilateral dimension av den europeiska grannskapspolitiken. Den roll som det civila samhället skulle kunna spela i de berörda länderna undervärderas fortfarande.

| I. | Under den senaste tidens demonstrationer mot repressiva regimer i Vitryssland, Tunisien och Egypten har folken tydligt uttryckt sin rättmätiga längtan efter demokrati. |
| --- | --- |

I.

Under den senaste tidens demonstrationer mot repressiva regimer i Vitryssland, Tunisien och Egypten har folken tydligt uttryckt sin rättmätiga längtan efter demokrati.

| J. | EU:s och medlemsstaternas politik att stödja och samarbeta med odemokratiska regimer i Tunisien och Egypten har misslyckats. Det bör fungera som lärdom för EU:s förbindelser med Vitryssland, och EU:s övergripande grannskapspolitik bör baseras på värderingar. |
| --- | --- |

J.

EU:s och medlemsstaternas politik att stödja och samarbeta med odemokratiska regimer i Tunisien och Egypten har misslyckats. Det bör fungera som lärdom för EU:s förbindelser med Vitryssland, och EU:s övergripande grannskapspolitik bör baseras på värderingar.

| K. | Det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet har bidragit till att förenkla finansieringen av den europeiska grannskapspolitiken. Utformandet av efterföljande instrument bör återspegla slutsatserna från den strategiska översynen av den europeiska grannskapspolitiken och utföras genom omfattande samråd. |
| --- | --- |

K.

Det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet har bidragit till att förenkla finansieringen av den europeiska grannskapspolitiken. Utformandet av efterföljande instrument bör återspegla slutsatserna från den strategiska översynen av den europeiska grannskapspolitiken och utföras genom omfattande samråd.

Översyn av den europeiska grannskapspolitiken – allmänt

| 1. | Europaparlamentet välkomnar framstegen i förbindelserna mellan EU och grannländerna inom den europeiska grannskapspolitiken och bekräftar åter de värderingar, principer och åtaganden som ligger till grund för den europeiska grannskapspolitiken, däribland demokrati, rättsstatsprincipen, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, marknadsekonomi, hållbar utveckling samt god samhällsstyrning. Den europeiska grannskapspolitiken är fortfarande en strategiskt viktig ram för att fördjupa och stärka förbindelserna med våra närmaste partner, för att på så sätt stödja deras politiska, sociala och ekonomiska reformer. Parlamentet understryker vikten av att principen om gemensamt ansvar upprätthålls i utarbetandet och genomförandet av program och åtgärder. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar framstegen i förbindelserna mellan EU och grannländerna inom den europeiska grannskapspolitiken och bekräftar åter de värderingar, principer och åtaganden som ligger till grund för den europeiska grannskapspolitiken, däribland demokrati, rättsstatsprincipen, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, marknadsekonomi, hållbar utveckling samt god samhällsstyrning. Den europeiska grannskapspolitiken är fortfarande en strategiskt viktig ram för att fördjupa och stärka förbindelserna med våra närmaste partner, för att på så sätt stödja deras politiska, sociala och ekonomiska reformer. Parlamentet understryker vikten av att principen om gemensamt ansvar upprätthålls i utarbetandet och genomförandet av program och åtgärder.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar den pågående översynen av den europeiska grannskapspolitiken och understryker att denna process bör leda till att EU knyter ännu starkare band med grannländerna. Parlamentet betonar att alla grannländer har potential att bli EU:s nära politiskt allierade även om deras strävanden och mål kanske skiljer sig åt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar den pågående översynen av den europeiska grannskapspolitiken och understryker att denna process bör leda till att EU knyter ännu starkare band med grannländerna. Parlamentet betonar att alla grannländer har potential att bli EU:s nära politiskt allierade även om deras strävanden och mål kanske skiljer sig åt.

| 3. | Europaparlamentet noterar att den europeiska grannskapspolitikens två dimensioner (den södra och den östra) bör ses som integrerade delar av samma prioriterade politik. Parlamentet betonar att flexibilitet är nödvändig, att vår strategi måste differentieras mer gentemot enskilda partner och att pengarna måste användas bättre. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att den europeiska grannskapspolitikens två dimensioner (den södra och den östra) bör ses som integrerade delar av samma prioriterade politik. Parlamentet betonar att flexibilitet är nödvändig, att vår strategi måste differentieras mer gentemot enskilda partner och att pengarna måste användas bättre.

| 4. | Europaparlamentet betonar att den strategiska översynen av den europeiska grannskapspolitiken bör återspegla ett ökat politiskt åtagande från alla partner och stärka den prestationsbaserade differentieringen utifrån tydligt definierade riktmärken. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att den strategiska översynen av den europeiska grannskapspolitiken bör återspegla ett ökat politiskt åtagande från alla partner och stärka den prestationsbaserade differentieringen utifrån tydligt definierade riktmärken.

| 5. | Europaparlamentet anser det vara av särskild vikt att göra en regelbunden bedömning och utvärdering inte bara av de resultat som hittills uppnåtts via de genomförda programmen utan även av i vad mån de resurser som använts inom partnerskapet varit tillräckliga. På så vis kan man åtgärda eventuella framtida brister och olyckliga beslut. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser det vara av särskild vikt att göra en regelbunden bedömning och utvärdering inte bara av de resultat som hittills uppnåtts via de genomförda programmen utan även av i vad mån de resurser som använts inom partnerskapet varit tillräckliga. På så vis kan man åtgärda eventuella framtida brister och olyckliga beslut.

| 6. | Europaparlamentet betonar att man bör anamma de förändringar som Lissabonfördraget medfört, särskilt den förstärkta rollen för vice ordföranden/den höga representanten, inrättandet av Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten), en kommissionsportfölj för utvidgnings- och grannskapspolitiken samt Europaparlamentets nya befogenheter, för att EU:s utrikespolitik ska bli mer samstämd och dess externa dimension och verksamhet bli effektivare och legitimare. Parlamentet förväntar sig att medlemsstaterna låter bli att ta bilaterala initiativ med länder som medverkar i den europeiska grannskapspolitiken som skulle kunna underminera effektiviteten i EU:s agerande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att man bör anamma de förändringar som Lissabonfördraget medfört, särskilt den förstärkta rollen för vice ordföranden/den höga representanten, inrättandet av Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten), en kommissionsportfölj för utvidgnings- och grannskapspolitiken samt Europaparlamentets nya befogenheter, för att EU:s utrikespolitik ska bli mer samstämd och dess externa dimension och verksamhet bli effektivare och legitimare. Parlamentet förväntar sig att medlemsstaterna låter bli att ta bilaterala initiativ med länder som medverkar i den europeiska grannskapspolitiken som skulle kunna underminera effektiviteten i EU:s agerande.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och EU:s delegationer runt om i världen att ge sitt bidrag för att se till att mänskliga rättigheter och politiska principer på ett mer kraftfullt sätt integreras i analysen av den politiska situationen i tredjeländer och tas med i en eventuell förändringspolitik via biståndsprojekt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och EU:s delegationer runt om i världen att ge sitt bidrag för att se till att mänskliga rättigheter och politiska principer på ett mer kraftfullt sätt integreras i analysen av den politiska situationen i tredjeländer och tas med i en eventuell förändringspolitik via biståndsprojekt.

Den europeiska grannskapspolitiken i öster

| 8. | Europaparlamentet ställer sig positivt till inledandet av det östliga partnerskapet, som utgör en politisk ram för att utöka den europeiska grannskapspolitikens östliga dimension i syfte att fördjupa och stärka förbindelserna mellan EU och dess grannländer i öster, för att på så sätt främja politisk associering, ekonomisk integration och lagstiftningsmässig tillnärmning och samtidigt stödja politiska och socioekonomiska reformer i partnerländerna. Rådet, kommissionen och utrikestjänsten uppmanas att utarbeta tydliga riktmärken för övervakningen av reformarbetet, vilka bör ta hänsyn till de olika partnerländernas särskilda karaktär, inklusive deras olika målsättningar och möjligheter. Rådet, kommissionen och utrikestjänsten uppmanas att involvera Europaparlamentet när dessa riktmärken ska formuleras. Parlamentet betonar att ekonomiska reformer och politiska reformer måste gå hand i hand, och att goda styrelseformer endast kan bli verklighet genom en öppen och insynsvänlig beslutsprocess grundad på demokratiska institutioner. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet ställer sig positivt till inledandet av det östliga partnerskapet, som utgör en politisk ram för att utöka den europeiska grannskapspolitikens östliga dimension i syfte att fördjupa och stärka förbindelserna mellan EU och dess grannländer i öster, för att på så sätt främja politisk associering, ekonomisk integration och lagstiftningsmässig tillnärmning och samtidigt stödja politiska och socioekonomiska reformer i partnerländerna. Rådet, kommissionen och utrikestjänsten uppmanas att utarbeta tydliga riktmärken för övervakningen av reformarbetet, vilka bör ta hänsyn till de olika partnerländernas särskilda karaktär, inklusive deras olika målsättningar och möjligheter. Rådet, kommissionen och utrikestjänsten uppmanas att involvera Europaparlamentet när dessa riktmärken ska formuleras. Parlamentet betonar att ekonomiska reformer och politiska reformer måste gå hand i hand, och att goda styrelseformer endast kan bli verklighet genom en öppen och insynsvänlig beslutsprocess grundad på demokratiska institutioner.

| 9. | Europaparlamentet understryker vikten av att ytterligare främja stabilitet och ömsesidigt förtroendeskapande inom ramen för det östliga partnerskapet, vilket man enades om i den gemensamma förklaringen från toppmötet i Prag om det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker vikten av att ytterligare främja stabilitet och ömsesidigt förtroendeskapande inom ramen för det östliga partnerskapet, vilket man enades om i den gemensamma förklaringen från toppmötet i Prag om det östliga partnerskapet.

| 10. | Europaparlamentet understryker att ett europeiskt perspektiv, bland annat artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen, skulle kunna utgöra en drivkraft för reformer i dessa länder och ytterligare stärka ländernas åtaganden när det gäller gemensamma värderingar och principer, till exempel demokrati, rättstatsprincipen, respekt för mänskliga rättigheter och god förvaltning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att ett europeiskt perspektiv, bland annat artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen, skulle kunna utgöra en drivkraft för reformer i dessa länder och ytterligare stärka ländernas åtaganden när det gäller gemensamma värderingar och principer, till exempel demokrati, rättstatsprincipen, respekt för mänskliga rättigheter och god förvaltning.

| 11. | Europaparlamentet erinrar om att våra partnerländers prestationer även fortsättningsvis i första hand bör mätas utifrån de gemensamma grundläggande värdena, bl.a. demokrati, rättsstatsprincipen, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, ett oberoende domstolsväsen och korruptionsbekämpning, mediefrihet och främjande av icke-statliga organisationer som utgör grunden för den europeiska grannskapspolitiken och det östliga partnerskapet. Alla partnerländer inom den europeiska grannskapspolitiken uppmanas att ta konkreta steg i denna riktning. Kommissionen och utrikestjänsten uppmanas därför att höja ambitionsnivån för arbetet med att genomföra de årliga handlingsprogrammen på detta område. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet erinrar om att våra partnerländers prestationer även fortsättningsvis i första hand bör mätas utifrån de gemensamma grundläggande värdena, bl.a. demokrati, rättsstatsprincipen, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, ett oberoende domstolsväsen och korruptionsbekämpning, mediefrihet och främjande av icke-statliga organisationer som utgör grunden för den europeiska grannskapspolitiken och det östliga partnerskapet. Alla partnerländer inom den europeiska grannskapspolitiken uppmanas att ta konkreta steg i denna riktning. Kommissionen och utrikestjänsten uppmanas därför att höja ambitionsnivån för arbetet med att genomföra de årliga handlingsprogrammen på detta område.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att resultaten varit blandade sedan den europeiska grannskapspolitiken inleddes 2004. Medan utvecklingen har varit positiv vad gäller mänskliga rättigheter och demokratisering i några partnerländer har situationen försämrats på vissa områden i andra partnerländer, framför allt Vitryssland. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att resultaten varit blandade sedan den europeiska grannskapspolitiken inleddes 2004. Medan utvecklingen har varit positiv vad gäller mänskliga rättigheter och demokratisering i några partnerländer har situationen försämrats på vissa områden i andra partnerländer, framför allt Vitryssland.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att Vitryssland är det enda partnerlandet vars deltagande i den europeiska grannskapspolitiken och det östliga partnerskapets bilaterala sammanhang är begränsat och att dess framtida engagemang i dessa program kommer att bero på landets beredskap att ansluta sig till gemensamma värderingar och grundläggande principer. Parlamentet anser att den senaste utvecklingen i Vitryssland är en förolämpning mot EU:s vision om respekt för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättstatsprincipen. Parlamentet välkomnar rådets (utrikesministrarna) slutsatser om Vitryssland av den 31 januari 2011 och uppmanar EU att vidta alla åtgärder som krävs för att fullständigt omsätta dessa slutsatser i praktiken, bland annat genom att försöka engagera vanliga vitryssar i reformidén med hjälp av mindre byråkrati och lägre kostnader i samband med Schengenviseringen och genom att underlätta mellanmänskliga kontakter Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa EU:s viseringskod så flexibelt som möjligt vid utfärdandet av Schengenvisum. Parlamentet uppmanar Europeiska kommissionen och andra bidragsgivare att stödja utvecklingen av demokratiskt sinnade politiska partier i Vitryssland samt skapa större icke-statliga organisationer och organisationer inom det civila samhället samt understöda samhälleliga och civila initiativ i de vitryska regionerna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att Vitryssland är det enda partnerlandet vars deltagande i den europeiska grannskapspolitiken och det östliga partnerskapets bilaterala sammanhang är begränsat och att dess framtida engagemang i dessa program kommer att bero på landets beredskap att ansluta sig till gemensamma värderingar och grundläggande principer. Parlamentet anser att den senaste utvecklingen i Vitryssland är en förolämpning mot EU:s vision om respekt för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättstatsprincipen. Parlamentet välkomnar rådets (utrikesministrarna) slutsatser om Vitryssland av den 31 januari 2011 och uppmanar EU att vidta alla åtgärder som krävs för att fullständigt omsätta dessa slutsatser i praktiken, bland annat genom att försöka engagera vanliga vitryssar i reformidén med hjälp av mindre byråkrati och lägre kostnader i samband med Schengenviseringen och genom att underlätta mellanmänskliga kontakter Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa EU:s viseringskod så flexibelt som möjligt vid utfärdandet av Schengenvisum. Parlamentet uppmanar Europeiska kommissionen och andra bidragsgivare att stödja utvecklingen av demokratiskt sinnade politiska partier i Vitryssland samt skapa större icke-statliga organisationer och organisationer inom det civila samhället samt understöda samhälleliga och civila initiativ i de vitryska regionerna.

| 14. | I ett antal länder har ramverket kring parlamentsvalen och anordnandet av valen inte varit i överensstämmelse med internationella normer. Europaparlamentet insisterar på vikten av fria och rättvisa val i linje med internationella normer och åtaganden. |
| --- | --- |

14.

I ett antal länder har ramverket kring parlamentsvalen och anordnandet av valen inte varit i överensstämmelse med internationella normer. Europaparlamentet insisterar på vikten av fria och rättvisa val i linje med internationella normer och åtaganden.

| 15. | Europaparlamentet betonar att korruptionsbekämpningen, särskilt inom rättsväsendet och polisen, bör vara en fråga av högsta prioritet när EU ska utveckla sina förbindelser med de östliga partnerländerna och att detta bör återspeglas i det heltäckande programmet för institutionsuppbyggnad. Parlamentet betonar även vikten av att intensifiera kampen mot den organiserade brottslighetens internationella nätverk, och efterlyser ett ökat polisiärt och rättsligt samarbete med EU-organ. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att korruptionsbekämpningen, särskilt inom rättsväsendet och polisen, bör vara en fråga av högsta prioritet när EU ska utveckla sina förbindelser med de östliga partnerländerna och att detta bör återspeglas i det heltäckande programmet för institutionsuppbyggnad. Parlamentet betonar även vikten av att intensifiera kampen mot den organiserade brottslighetens internationella nätverk, och efterlyser ett ökat polisiärt och rättsligt samarbete med EU-organ.

| 16. | Europaparlamentet understryker vikten av att EU:s bilaterala förbindelser med de östliga partnerländerna kompletteras med en multilateral dimension genom ett ökat antal åtgärder och initiativ i de tematiska plattformarna, varvid man i synnerhet bör inrikta sig på att förstärka gränsöverskridande projekt, öka antalet program för möten mellan människor, utveckla incitament för regionalt samarbete och ytterligare främja en aktiv dialog med det civila samhället i syfte att främja det nödvändiga inrättandet av icke-statliga institutioner med möjlighet till insyn och stärka den sociala sammanhållningen. Parlamentet noterar dock att den bilaterala dimensionen fortfarande dominerar och efterlyser tydligare och rigorösare differentiering och villkorlighet där ambitioner och åtaganden åtföljs av genomförande och verkliga framsteg åtföljs av konkreta steg i riktning mot det europeiska perspektivet. Parlamentet är fast övertygat om att man, genom att knyta närmare band med de partnerländer som uppnått bäst resultat, kan påverka övriga partnerländer i positiv riktning och även stärka det multilaterala samarbetet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker vikten av att EU:s bilaterala förbindelser med de östliga partnerländerna kompletteras med en multilateral dimension genom ett ökat antal åtgärder och initiativ i de tematiska plattformarna, varvid man i synnerhet bör inrikta sig på att förstärka gränsöverskridande projekt, öka antalet program för möten mellan människor, utveckla incitament för regionalt samarbete och ytterligare främja en aktiv dialog med det civila samhället i syfte att främja det nödvändiga inrättandet av icke-statliga institutioner med möjlighet till insyn och stärka den sociala sammanhållningen. Parlamentet noterar dock att den bilaterala dimensionen fortfarande dominerar och efterlyser tydligare och rigorösare differentiering och villkorlighet där ambitioner och åtaganden åtföljs av genomförande och verkliga framsteg åtföljs av konkreta steg i riktning mot det europeiska perspektivet. Parlamentet är fast övertygat om att man, genom att knyta närmare band med de partnerländer som uppnått bäst resultat, kan påverka övriga partnerländer i positiv riktning och även stärka det multilaterala samarbetet.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet och kommissionen att se till att det erbjudande om viseringsliberalisering som riktats till länderna inom det östliga partnerskapet är minst lika generöst, i fråga om tidsplan och innehåll, som erbjudandena till deras grannländer, så att man undviker att skapa incitament för att bevilja utländska pass till medborgarna i de östliga partnerskapsländerna, vilket – till exempel i Georgien, Ukraina och Moldavien – skulle kunna destabilisera dessa länder och därigenom strida mot EU:s egen säkerhet och egna intressen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet och kommissionen att se till att det erbjudande om viseringsliberalisering som riktats till länderna inom det östliga partnerskapet är minst lika generöst, i fråga om tidsplan och innehåll, som erbjudandena till deras grannländer, så att man undviker att skapa incitament för att bevilja utländska pass till medborgarna i de östliga partnerskapsländerna, vilket – till exempel i Georgien, Ukraina och Moldavien – skulle kunna destabilisera dessa länder och därigenom strida mot EU:s egen säkerhet och egna intressen.

| 18. | Europaparlamentet betonar vikten av att ytterligare främja regionalt samarbete kring Svarta havet och förstärka EU:s politik gentemot Svartahavsområdet, till exempel genom att lansera en fullvärdig EU-strategi för Svarta havet och tillhandahålla tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser för ett effektivt genomförande av den. Parlamentet poängterar att EU:s Svartahavspolitik och det östliga partnerskapet kompletterar varandra och uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att på ett positivt sätt använda olikheterna i de båda initiativens betraktelsesätt och att på alla nivåer klargöra hur denna påtagliga potential till komplementaritet ska kunna utnyttjas. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar vikten av att ytterligare främja regionalt samarbete kring Svarta havet och förstärka EU:s politik gentemot Svartahavsområdet, till exempel genom att lansera en fullvärdig EU-strategi för Svarta havet och tillhandahålla tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser för ett effektivt genomförande av den. Parlamentet poängterar att EU:s Svartahavspolitik och det östliga partnerskapet kompletterar varandra och uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att på ett positivt sätt använda olikheterna i de båda initiativens betraktelsesätt och att på alla nivåer klargöra hur denna påtagliga potential till komplementaritet ska kunna utnyttjas.

| 19. | Europaparlamentet uppmuntrar länderna i området att samarbeta mer med varandra och att inleda en utökad och förlängd dialog, på alla berörda plan, om frågor som frihet, säkerhet och rättvisa, och framför allt gränsförvaltning, migration och asyl, bekämpning av organiserad brottslighet, människohandel, olaglig invandring, terrorism, penningtvätt och narkotikasmuggling samt polisiärt och rättsligt samarbete. Parlamentet påminner om att goda grannförbindelser är en av de viktigaste förutsättningarna för samtliga länder i den europeiska grannskapspolitiken som vill avancera mot ett EU-medlemskap. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmuntrar länderna i området att samarbeta mer med varandra och att inleda en utökad och förlängd dialog, på alla berörda plan, om frågor som frihet, säkerhet och rättvisa, och framför allt gränsförvaltning, migration och asyl, bekämpning av organiserad brottslighet, människohandel, olaglig invandring, terrorism, penningtvätt och narkotikasmuggling samt polisiärt och rättsligt samarbete. Parlamentet påminner om att goda grannförbindelser är en av de viktigaste förutsättningarna för samtliga länder i den europeiska grannskapspolitiken som vill avancera mot ett EU-medlemskap.

| 20. | Europaparlamentet betonar även att det fortfarande råder allvarliga problem i flera länder när det gäller yttrandefriheten, särskilt i medierna, och förenings- och mötesfriheten. Det utrymme som står till förfogande för samhällsaktörer och mänskliga rättigheter är ännu orimligt begränsat. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar även att det fortfarande råder allvarliga problem i flera länder när det gäller yttrandefriheten, särskilt i medierna, och förenings- och mötesfriheten. Det utrymme som står till förfogande för samhällsaktörer och mänskliga rättigheter är ännu orimligt begränsat.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar den aktiva roll som organisationerna i det civila samhället spelar när det gäller att främja de värden som ligger till grund för den europeiska grannskapspolitiken, framför allt mänskliga rättigheter, mediefrihet och demokratisering. Denna roll, liksom organisationernas delaktighet i genomförandet och övervakningen av olika projekt i anslutning till det östliga partnerskapet och handlingsplanerna för den europeiska grannskapspolitiken, bör främjas ytterligare genom att dessa organisationer tilldelas ekonomiskt och institutionellt stöd. Parlamentet välkomnar det faktum att organisationer inom det civila samhället, särskilt från partnerländerna, deltar aktivt i forumet för det civila samhället. Forumet för det civila samhället bör involveras i det östliga partnerskapets officiella plattformmöten och tematiska arbetsgrupper. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar den aktiva roll som organisationerna i det civila samhället spelar när det gäller att främja de värden som ligger till grund för den europeiska grannskapspolitiken, framför allt mänskliga rättigheter, mediefrihet och demokratisering. Denna roll, liksom organisationernas delaktighet i genomförandet och övervakningen av olika projekt i anslutning till det östliga partnerskapet och handlingsplanerna för den europeiska grannskapspolitiken, bör främjas ytterligare genom att dessa organisationer tilldelas ekonomiskt och institutionellt stöd. Parlamentet välkomnar det faktum att organisationer inom det civila samhället, särskilt från partnerländerna, deltar aktivt i forumet för det civila samhället. Forumet för det civila samhället bör involveras i det östliga partnerskapets officiella plattformmöten och tematiska arbetsgrupper.

| 22. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att göra en grundlig utvärdering av trovärdigheten inom alla organisationer i det civila samhället som är involverade i denna process, för att säkerställa legitimiteten och effektiviteten i vår verksamhet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att göra en grundlig utvärdering av trovärdigheten inom alla organisationer i det civila samhället som är involverade i denna process, för att säkerställa legitimiteten och effektiviteten i vår verksamhet.

| 23. | Europaparlamentet understryker de lokala myndigheternas betydelse för den demokratiska utvecklingen i partnerländerna, och uppmanar kommissionen att aktivt stödja dem i syfte att stärka lokaldemokratin och det lokala styret. Parlamentet efterlyser att vänortsprogrammen mellan lokala myndigheter i EU- respektive partnerländer utökas och att församlingen för lokala och regionala myndigheter i Östeuropa och Sydkaukasien inrättas. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker de lokala myndigheternas betydelse för den demokratiska utvecklingen i partnerländerna, och uppmanar kommissionen att aktivt stödja dem i syfte att stärka lokaldemokratin och det lokala styret. Parlamentet efterlyser att vänortsprogrammen mellan lokala myndigheter i EU- respektive partnerländer utökas och att församlingen för lokala och regionala myndigheter i Östeuropa och Sydkaukasien inrättas.

| 24. | Europaparlamentet betonar vikten av fackföreningar och den sociala dialogen som en del av den demokratiska utvecklingen i de östliga partnerländerna. Parlamentet understryker att de fackliga rättigheterna är begränsade och uppmanar de östliga partnerländerna att ytterligare stärka arbetstagarnas och fackföreningarnas rättigheter. Parlamentet uppmuntrar den sociala dialogen och vill se ett stärkt samråd med arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar vikten av fackföreningar och den sociala dialogen som en del av den demokratiska utvecklingen i de östliga partnerländerna. Parlamentet understryker att de fackliga rättigheterna är begränsade och uppmanar de östliga partnerländerna att ytterligare stärka arbetstagarnas och fackföreningarnas rättigheter. Parlamentet uppmuntrar den sociala dialogen och vill se ett stärkt samråd med arbetsmarknadens parter.

| 25. | Europaparlamentet betonar att yttrandefrihet, fria och oberoende medier, även på Internet, pressfrihet och oberoende medier är av stor betydelse för utvecklandet av demokratier och för att främja utbyte och kommunikation dels mellan olika samhällen i regionen, dels mellan dessa samhällen och EU. EU uppmanas att fortsätta att finansiera Belsat, Radyjo Racyja och European Radio for Belarus och att, exempelvis genom ekonomiskt stöd, bidra till att andra massmedier skapas och stärks, bland annat i syfte att främja direkta kommunikationskanaler mellan olika samhällen. Parlamentet betonar att stöd till kontrollerade, statsägda medier, som i exempelvis Vitryssland, måste dras tillbaka. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att yttrandefrihet, fria och oberoende medier, även på Internet, pressfrihet och oberoende medier är av stor betydelse för utvecklandet av demokratier och för att främja utbyte och kommunikation dels mellan olika samhällen i regionen, dels mellan dessa samhällen och EU. EU uppmanas att fortsätta att finansiera Belsat, Radyjo Racyja och European Radio for Belarus och att, exempelvis genom ekonomiskt stöd, bidra till att andra massmedier skapas och stärks, bland annat i syfte att främja direkta kommunikationskanaler mellan olika samhällen. Parlamentet betonar att stöd till kontrollerade, statsägda medier, som i exempelvis Vitryssland, måste dras tillbaka.

| 26. | Associeringsavtalen är viktiga instrument när det gäller att ge näring åt reformarbete. De bör innehålla konkreta villkor, tidtabeller och riktmärken för prestanda och bör åtföljas av en regelbunden övervakningsprocess för att på ett effektivt sätt och utifrån en helhetssyn fördjupa de bilaterala förbindelserna med EU och för att skapa en större samstämdhet mellan avtalens alla beståndsdelar, det vill säga de politiska, ekonomiska, sociala och kulturella beståndsdelarna samt de som avser respekt för mänskliga rättigheter. Europaparlamentet betonar att de heltäckande programmen för institutionsuppbyggnad behöver komma i gång snart och framhåller, med tanke på associeringsavtalens ambitiösa karaktär och deras avgörande roll för det östliga partnerskapets framtid, att EU bör stödja dessa länder genom tekniskt och ekonomiskt stöd som ger dem möjlighet att fullgöra sina åtaganden vad gäller genomförandet av avtalen. Kommissionen påminns om sitt ansvar att hålla parlamentet och de ansvariga föredragande vederbörligen informerade om förhandlingsmandaten för associeringsavtalen och om de faktiska förhandlingarna. |
| --- | --- |

26.

Associeringsavtalen är viktiga instrument när det gäller att ge näring åt reformarbete. De bör innehålla konkreta villkor, tidtabeller och riktmärken för prestanda och bör åtföljas av en regelbunden övervakningsprocess för att på ett effektivt sätt och utifrån en helhetssyn fördjupa de bilaterala förbindelserna med EU och för att skapa en större samstämdhet mellan avtalens alla beståndsdelar, det vill säga de politiska, ekonomiska, sociala och kulturella beståndsdelarna samt de som avser respekt för mänskliga rättigheter. Europaparlamentet betonar att de heltäckande programmen för institutionsuppbyggnad behöver komma i gång snart och framhåller, med tanke på associeringsavtalens ambitiösa karaktär och deras avgörande roll för det östliga partnerskapets framtid, att EU bör stödja dessa länder genom tekniskt och ekonomiskt stöd som ger dem möjlighet att fullgöra sina åtaganden vad gäller genomförandet av avtalen. Kommissionen påminns om sitt ansvar att hålla parlamentet och de ansvariga föredragande vederbörligen informerade om förhandlingsmandaten för associeringsavtalen och om de faktiska förhandlingarna.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar arbetet inom EU:s rådgivande högnivågrupp i Armenien, liksom inledandet av högnivågruppens arbete i Moldavien. Vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen uppmanas att diskutera möjligheten att erbjuda sådant stöd till andra östliga partnerländer. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar arbetet inom EU:s rådgivande högnivågrupp i Armenien, liksom inledandet av högnivågruppens arbete i Moldavien. Vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen uppmanas att diskutera möjligheten att erbjuda sådant stöd till andra östliga partnerländer.

| 28. | Europaparlamentet anser att ökad ekonomisk integration kan bli ett kraftfullt verktyg för samhälleliga och politiska förändringar. Europaparlamentet understryker att ett ingående av djupgående och omfattande frihandelsavtal med EU inte kan förverkligas förrän de nödvändiga villkoren har uppfyllts. Parlamentet betonar att dessa frihandelsavtal fortsättningsvis utgör ett av de viktigaste incitamenten för partnerländerna i det östliga partnerskapet och är ett starkt reformeringsincitament, förutsatt att man i god tid gör en fullständig bedömning av avtalens inverkan på samhället och miljön. Parlamentet erkänner å sin sida att konceptet djupgående och omfattande frihandelsavtal bör anpassas till de föränderliga förhållandena i vart och ett av de länder som deltar i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att ökad ekonomisk integration kan bli ett kraftfullt verktyg för samhälleliga och politiska förändringar. Europaparlamentet understryker att ett ingående av djupgående och omfattande frihandelsavtal med EU inte kan förverkligas förrän de nödvändiga villkoren har uppfyllts. Parlamentet betonar att dessa frihandelsavtal fortsättningsvis utgör ett av de viktigaste incitamenten för partnerländerna i det östliga partnerskapet och är ett starkt reformeringsincitament, förutsatt att man i god tid gör en fullständig bedömning av avtalens inverkan på samhället och miljön. Parlamentet erkänner å sin sida att konceptet djupgående och omfattande frihandelsavtal bör anpassas till de föränderliga förhållandena i vart och ett av de länder som deltar i det östliga partnerskapet.

| 29. | Europaparlamentet understryker vikten av ökat bilateralt och multilateralt ekonomiskt samarbete mellan partner i det östliga partnerskapet, eftersom det här medför påtagliga fördelar för medborgarna, förbättrar det politiska klimatet i området och främjar den ekonomiska utvecklingen i partnerländerna. Parlamentet uppmuntrar därför partnerländerna att ingå frihandelsavtal sinsemellan. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker vikten av ökat bilateralt och multilateralt ekonomiskt samarbete mellan partner i det östliga partnerskapet, eftersom det här medför påtagliga fördelar för medborgarna, förbättrar det politiska klimatet i området och främjar den ekonomiska utvecklingen i partnerländerna. Parlamentet uppmuntrar därför partnerländerna att ingå frihandelsavtal sinsemellan.

| 30. | Europaparlamentet noterar Kinas allt större ekonomiska närvaro i de östliga partnerländerna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet noterar Kinas allt större ekonomiska närvaro i de östliga partnerländerna.

| 31. | Europaparlamentet betonar vikten av att medborgarnas rörlighet främjas, kontakterna mellan människor upprätthålls och migrationsströmmarna hanteras, framför allt genom avtal om viseringslättnader och återtagandeavtal, i syfte att gradvis få till stånd en fullständig avreglering av viseringsbestämmelserna under förutsättning att alla villkor uppfylls. Parlamentet uppmanar EU att aktivt och snabbt gå vidare med förhandlingarna om detta och under tiden säkerställa ett bättre genomförande av överenskommelserna om viseringslättnader. Parlamentet efterlyser bilaterala avtal som innehåller bestämmelser om en uppdatering av grannskapsländernas migrationslagstiftningar, och kräver att man ser till att sådana avtal och strategier, särskilt vad gäller beviljandet av asyl, genomförs i fullständig överensstämmelse med internationella skyldigheter och åtaganden och med EU:s normer, särskilt i fråga om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar vikten av att medborgarnas rörlighet främjas, kontakterna mellan människor upprätthålls och migrationsströmmarna hanteras, framför allt genom avtal om viseringslättnader och återtagandeavtal, i syfte att gradvis få till stånd en fullständig avreglering av viseringsbestämmelserna under förutsättning att alla villkor uppfylls. Parlamentet uppmanar EU att aktivt och snabbt gå vidare med förhandlingarna om detta och under tiden säkerställa ett bättre genomförande av överenskommelserna om viseringslättnader. Parlamentet efterlyser bilaterala avtal som innehåller bestämmelser om en uppdatering av grannskapsländernas migrationslagstiftningar, och kräver att man ser till att sådana avtal och strategier, särskilt vad gäller beviljandet av asyl, genomförs i fullständig överensstämmelse med internationella skyldigheter och åtaganden och med EU:s normer, särskilt i fråga om mänskliga rättigheter.

| 32. | Europaparlamentet betonar vidare att viseringsliberaliseringen kan användas som ett kraftfullt incitament för att främja demokratisering och reformer på människorättsområdet i partnerländerna, liksom som ett sätt att uppmärksamma konkreta steg mot politisk associering och ekonomisk integrering med EU inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar vidare att viseringsliberaliseringen kan användas som ett kraftfullt incitament för att främja demokratisering och reformer på människorättsområdet i partnerländerna, liksom som ett sätt att uppmärksamma konkreta steg mot politisk associering och ekonomisk integrering med EU inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken.

| 33. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen offentliggör en årlig utvärderingsrapport om de europeiska återtagandeavtalen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen offentliggör en årlig utvärderingsrapport om de europeiska återtagandeavtalen.

| 34. | Europaparlamentet bedömer att det behövs ett utökat samarbete mellan länderna i den europeiska grannskapspolitiken och Frontex. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet bedömer att det behövs ett utökat samarbete mellan länderna i den europeiska grannskapspolitiken och Frontex.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i synnerhet uppmärksamma rörligheten för studenter, akademiker, forskare och affärsmän genom att tillhandahålla de resurser som behövs och stärka och utöka de befintliga stipendieprogrammen. I detta sammanhang betonar parlamentet vikten av att inom det östliga partnerskapet utveckla nya projekt med fokus på ett mer strukturerat samarbete på området högre utbildning och forskning, genom ett främjande av universitetsutbyten och offentlig-privata partnerskap på forskningsområdet. Rörlighetspartnerskapen med Moldavien och Georgien välkomnas. Sådana partnerskap bör ingås även med andra östliga partnerländer, som en del av EU:s övergripande strategi för migration. I detta avseende bör det handlingsutrymme som medges av Schengenkodexen om viseringar utnyttjas och tillämpas bättre, så att rörligheten för dessa personkategorier underlättas. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i synnerhet uppmärksamma rörligheten för studenter, akademiker, forskare och affärsmän genom att tillhandahålla de resurser som behövs och stärka och utöka de befintliga stipendieprogrammen. I detta sammanhang betonar parlamentet vikten av att inom det östliga partnerskapet utveckla nya projekt med fokus på ett mer strukturerat samarbete på området högre utbildning och forskning, genom ett främjande av universitetsutbyten och offentlig-privata partnerskap på forskningsområdet. Rörlighetspartnerskapen med Moldavien och Georgien välkomnas. Sådana partnerskap bör ingås även med andra östliga partnerländer, som en del av EU:s övergripande strategi för migration. I detta avseende bör det handlingsutrymme som medges av Schengenkodexen om viseringar utnyttjas och tillämpas bättre, så att rörligheten för dessa personkategorier underlättas.

| 36. | Europaparlamentet bekräftar sitt helhjärtade stöd till det gemenskapsfinansierade projektet för stipendier till studerande på masternivå från länderna i den europeiska grannskapspolitiken och EU vid Europeiska högskolan. Detta kommer att göra det möjligt att förbereda framtida samtalspartner från EU och dess grannländer, det vill säga personal för tjänster som är relaterade till EU och det östliga partnerskapet, och göra dem fullt insatta i innehållet och andan i EU:s politik, lagstiftning och institutioner. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet bekräftar sitt helhjärtade stöd till det gemenskapsfinansierade projektet för stipendier till studerande på masternivå från länderna i den europeiska grannskapspolitiken och EU vid Europeiska högskolan. Detta kommer att göra det möjligt att förbereda framtida samtalspartner från EU och dess grannländer, det vill säga personal för tjänster som är relaterade till EU och det östliga partnerskapet, och göra dem fullt insatta i innehållet och andan i EU:s politik, lagstiftning och institutioner.

| 37. | Samarbetet inom olika sektorer är av stor betydelse med tanke på det växande ömsesidiga beroendet, i synnerhet inom områden som energitrygghet, miljö och klimatförändringar, utbildning, informationsteknik, forskning, transport, social utveckling och social integration, sysselsättning och sysselsättningsskapande strategier samt hälso- och sjukvårdssamarbete. Europaparlamentet betonar att ett utökat samarbete inom de olika sektorerna skulle kunna bidra till synergieffekter mellan EU:s interna politik och den europeiska grannskapspolitiken. Därför bör fler partnerländer uppmuntras att ingå protokoll med EU om att delta i EU:s program och byråer. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang Moldaviens och Ukrainas anslutning till energigemenskapen. |
| --- | --- |

37.

Samarbetet inom olika sektorer är av stor betydelse med tanke på det växande ömsesidiga beroendet, i synnerhet inom områden som energitrygghet, miljö och klimatförändringar, utbildning, informationsteknik, forskning, transport, social utveckling och social integration, sysselsättning och sysselsättningsskapande strategier samt hälso- och sjukvårdssamarbete. Europaparlamentet betonar att ett utökat samarbete inom de olika sektorerna skulle kunna bidra till synergieffekter mellan EU:s interna politik och den europeiska grannskapspolitiken. Därför bör fler partnerländer uppmuntras att ingå protokoll med EU om att delta i EU:s program och byråer. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang Moldaviens och Ukrainas anslutning till energigemenskapen.

| 38. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att stärka samarbetet om energifrågor, energieffektivitet och främjande av förnybar energi, som kommer att höra till de främsta målen i samarbetet med de östliga partnerna i den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet vidhåller sin ståndpunkt om Nabuccoprojektets strategiska betydelse och snabba genomförande samt sin ståndpunkt om ledning av flytande naturgas i form av ett AGRI-projekt. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att stärka samarbetet om energifrågor, energieffektivitet och främjande av förnybar energi, som kommer att höra till de främsta målen i samarbetet med de östliga partnerna i den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet vidhåller sin ståndpunkt om Nabuccoprojektets strategiska betydelse och snabba genomförande samt sin ståndpunkt om ledning av flytande naturgas i form av ett AGRI-projekt.

| 39. | Europaparlamentet understryker att det behövs en adekvat nivå av EU finansiering för samarbetet med grannskapet och vill på nytt lyfta fram värdet av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet som finansieringsinstrument för den europeiska grannskapspolitiken. Denna finansiering bör utvecklas så att den på ett mer flexibelt sätt tillgodoser behoven i grannländerna och grannregionerna, garanterar en direkt koppling mellan grannskapspolitikens politiska mål och grannskaps- och partnerskapsinstrumentets programplanering samt återspeglar den framtida grannskapspolitikens prestationsgrundade karaktär. Det behövs dock mer flexibilitet och större respons på kriser samt ett bättre målinriktat stöd, särskilt riktat till det civila samhället och de lokala nivåerna, så att ett nedifrån-och-upp-förfarande kan garanteras och för att hindra omotiverad statlig inblandning i samband med det ekonomiska stödet. Parlamentet understryker värdet av att övervaka förvaltnings- och genomförandeprocesserna i de olika programmen inom det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet och framhåller att ett grundläggande kriterium för de projekt som finansieras måste vara det mervärde de tillför de lokala ekonomiernas utveckling, med beaktande av varje projekts faktiska kostnader och genuina bidrag. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att hålla tidiga samråd med parlamentet och det civila samhällets aktörer när det efterföljande instrumentet inom kort ska tas fram. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet understryker att det behövs en adekvat nivå av EU finansiering för samarbetet med grannskapet och vill på nytt lyfta fram värdet av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet som finansieringsinstrument för den europeiska grannskapspolitiken. Denna finansiering bör utvecklas så att den på ett mer flexibelt sätt tillgodoser behoven i grannländerna och grannregionerna, garanterar en direkt koppling mellan grannskapspolitikens politiska mål och grannskaps- och partnerskapsinstrumentets programplanering samt återspeglar den framtida grannskapspolitikens prestationsgrundade karaktär. Det behövs dock mer flexibilitet och större respons på kriser samt ett bättre målinriktat stöd, särskilt riktat till det civila samhället och de lokala nivåerna, så att ett nedifrån-och-upp-förfarande kan garanteras och för att hindra omotiverad statlig inblandning i samband med det ekonomiska stödet. Parlamentet understryker värdet av att övervaka förvaltnings- och genomförandeprocesserna i de olika programmen inom det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet och framhåller att ett grundläggande kriterium för de projekt som finansieras måste vara det mervärde de tillför de lokala ekonomiernas utveckling, med beaktande av varje projekts faktiska kostnader och genuina bidrag. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att hålla tidiga samråd med parlamentet och det civila samhällets aktörer när det efterföljande instrumentet inom kort ska tas fram.

| 40. | Europaparlamentet efterlyser ökad finansiering ur instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och framhåller behovet av att bättre utnyttja detta, i syfte att stärka det civila samhällets kapacitet att främja mänskliga rättigheter och demokratiska reformer, och ur instrumentet för icke-statliga aktörer till stöd för småskalig lokal utvecklingsverksamhet som organisationer inom det civila samhället, särskilt i Vitryssland, ska förverkliga. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet efterlyser ökad finansiering ur instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och framhåller behovet av att bättre utnyttja detta, i syfte att stärka det civila samhällets kapacitet att främja mänskliga rättigheter och demokratiska reformer, och ur instrumentet för icke-statliga aktörer till stöd för småskalig lokal utvecklingsverksamhet som organisationer inom det civila samhället, särskilt i Vitryssland, ska förverkliga.

| 41. | Europaparlamentet betonar vikten av att lämpliga finansieringsnivåer upprätthålls och finner det glädjande att se den förbättrade samordningen av de internationella finansinstitutens och andra givares arbete, eftersom det leder till förbättrad effektivitet och bidrar till synergieffekter. EU bör också bidra till en bättre användning av befintliga resurser bland partnerländerna. Detta bör ske genom att man i högre grad fokuserar på konkret samarbete i syfte att ge partnerländernas institutioner större möjligheter att genomföra de reformer och fullgöra de åtaganden som fastställts i de olika avtal som ingåtts med EU. Den direkta kopplingen mellan prestationer och ekonomiskt stöd (t.ex. mekanismen för gott styre inom det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet) behöver stärkas, särskilt i fråga om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar vikten av att lämpliga finansieringsnivåer upprätthålls och finner det glädjande att se den förbättrade samordningen av de internationella finansinstitutens och andra givares arbete, eftersom det leder till förbättrad effektivitet och bidrar till synergieffekter. EU bör också bidra till en bättre användning av befintliga resurser bland partnerländerna. Detta bör ske genom att man i högre grad fokuserar på konkret samarbete i syfte att ge partnerländernas institutioner större möjligheter att genomföra de reformer och fullgöra de åtaganden som fastställts i de olika avtal som ingåtts med EU. Den direkta kopplingen mellan prestationer och ekonomiskt stöd (t.ex. mekanismen för gott styre inom det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet) behöver stärkas, särskilt i fråga om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen.

| 42. | Budgetstöd skulle kunna diskuteras som ett användbart alternativ för att åstadkomma verkliga incitament i framtiden. Europaparlamentet anser emellertid att budgetstödet bör bygga på differentieringsprincipen och endast beviljas under vissa villkor, bland annat att mottagarländerna håller sig till principer om gemensamma värden, har en budgetförvaltning och kontrollförfaranden, låg korruption samt förmåga att använda stödet med öppenhet, effektivitet och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

42.

Budgetstöd skulle kunna diskuteras som ett användbart alternativ för att åstadkomma verkliga incitament i framtiden. Europaparlamentet anser emellertid att budgetstödet bör bygga på differentieringsprincipen och endast beviljas under vissa villkor, bland annat att mottagarländerna håller sig till principer om gemensamma värden, har en budgetförvaltning och kontrollförfaranden, låg korruption samt förmåga att använda stödet med öppenhet, effektivitet och ansvarsskyldighet.

| 43. | Europaparlamentet begär en avsevärd ökning av taket i rubrik 4 inom den totala budgeten, särskilt för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, eftersom mer behöver göras i takt med att nya utmaningar och samarbetsområden dyker upp, trots vissa framsteg under de senaste åren när det gäller främjande av ett stärkt samarbete och successiv ekonomisk integration mellan EU och partnerländerna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet begär en avsevärd ökning av taket i rubrik 4 inom den totala budgeten, särskilt för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, eftersom mer behöver göras i takt med att nya utmaningar och samarbetsområden dyker upp, trots vissa framsteg under de senaste åren när det gäller främjande av ett stärkt samarbete och successiv ekonomisk integration mellan EU och partnerländerna.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka det ekonomiska stödet – dock inte på bekostnad av finansieringen av unionen för Medelhavsområdet – till den östliga komponenten i den europeiska grannskapspolitiken, i syfte att uppfylla målen och säkerställa ett effektivt genomförande av det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka det ekonomiska stödet – dock inte på bekostnad av finansieringen av unionen för Medelhavsområdet – till den östliga komponenten i den europeiska grannskapspolitiken, i syfte att uppfylla målen och säkerställa ett effektivt genomförande av det östliga partnerskapet.

| 45. | Även om bistånd kan fungera som en hävstång för länderna i den europeiska grannskapspolitiken är det inte tillräckligt för att garantera en hållbar och bestående utveckling. Europaparlamentet uppmanar därför grannskapsländerna att stärka och mobilisera sina inhemska resurser och verkligen involvera den privata sektorn, de lokala myndigheterna och det civila samhället i agendan för den europeiska grannskapspolitiken. Dessutom bör de ta större ansvar för projekt inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

45.

Även om bistånd kan fungera som en hävstång för länderna i den europeiska grannskapspolitiken är det inte tillräckligt för att garantera en hållbar och bestående utveckling. Europaparlamentet uppmanar därför grannskapsländerna att stärka och mobilisera sina inhemska resurser och verkligen involvera den privata sektorn, de lokala myndigheterna och det civila samhället i agendan för den europeiska grannskapspolitiken. Dessutom bör de ta större ansvar för projekt inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken.

| 46. | Ett stärkande av ungdomsdimensionen i det östliga partnerskapet är en viktig investering i framtiden för förbindelserna mellan EU och de östra grannländerna, med en stor potential för många år framöver, liksom i demokratiseringen av dessa partnerländer och harmoniseringen av deras lagstiftning med EU-standard. Europaparlamentet upprepar att ytterligare en miljon euro som anslås till det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet för 2011 inom EU:s budget för samma år bör satsas av kommissionen på att stärka ungdomsdimensionen i det östliga partnerskapet genom






  a) | små bidrag som delas ut efter inbjudan från kommissionen eller en EU-delegation till ungdomsorganisationer i EU-länderna och de östliga partnerländerna om att lämna förslag på gemensamma projekt, |
| --- | --- | --- |

46.

Ett stärkande av ungdomsdimensionen i det östliga partnerskapet är en viktig investering i framtiden för förbindelserna mellan EU och de östra grannländerna, med en stor potential för många år framöver, liksom i demokratiseringen av dessa partnerländer och harmoniseringen av deras lagstiftning med EU-standard. Europaparlamentet upprepar att ytterligare en miljon euro som anslås till det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet för 2011 inom EU:s budget för samma år bör satsas av kommissionen på att stärka ungdomsdimensionen i det östliga partnerskapet genom

a)

små bidrag som delas ut efter inbjudan från kommissionen eller en EU-delegation till ungdomsorganisationer i EU-länderna och de östliga partnerländerna om att lämna förslag på gemensamma projekt,

| b) | stipendier för studerande från de östliga länderna i den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

b)

stipendier för studerande från de östliga länderna i den europeiska grannskapspolitiken.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar resultatet av givarkonferensen för Vitryssland den 2 februari 2011, vilket uppgick till omkring 87 miljoner euro som ska användas för att stödja förkämpar för de mänskliga rättigheterna, fackföreningar, forskningsinstanser och studentorganisationer. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar resultatet av givarkonferensen för Vitryssland den 2 februari 2011, vilket uppgick till omkring 87 miljoner euro som ska användas för att stödja förkämpar för de mänskliga rättigheterna, fackföreningar, forskningsinstanser och studentorganisationer.

| 48. | Europaparlamentet konstaterar att EU har utökat sitt engagemang i säkerhetsfrågorna i det östliga grannskapet genom att upprätta EUBAM i Moldavien och EUMM i Georgien. Vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten uppmanas att i högre grad delta i arbetet med att lösa de utdragna konflikterna i Transnistrien och Sydkaukasien på grundval av principerna i internationell rätt, inte minst principerna om icke-våld, självbestämmande och territoriell integritet, och genom att inta en mer aktiv politisk hållning, delta mer aktivt och axla en mer framträdande roll i permanenta och tillfälliga konfliktlösningsstrukturer, inklusive de förhandlingsformat som redan finns, särskilt inom OSSE. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet konstaterar att EU har utökat sitt engagemang i säkerhetsfrågorna i det östliga grannskapet genom att upprätta EUBAM i Moldavien och EUMM i Georgien. Vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten uppmanas att i högre grad delta i arbetet med att lösa de utdragna konflikterna i Transnistrien och Sydkaukasien på grundval av principerna i internationell rätt, inte minst principerna om icke-våld, självbestämmande och territoriell integritet, och genom att inta en mer aktiv politisk hållning, delta mer aktivt och axla en mer framträdande roll i permanenta och tillfälliga konfliktlösningsstrukturer, inklusive de förhandlingsformat som redan finns, särskilt inom OSSE.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att ta fram fler förtroendeskapande åtgärder och program och bland annat inleda nya uppdrag samt överväga olika pragmatiska initiativ och innovativa strategier, t.ex. informella kontakter och samråd med samhällen i utbrytarområdena, och samtidigt hålla fast vid EU:s politik om icke-erkännande, till stöd för civil kultur och samhällsdialog. Parlamentet understryker att den europeiska grannskapspolitiken, det östliga partnerskapet och förhandlingarna om associeringsavtalen måste bidra till att principen om goda grannförbindelser och utvecklingen av det regionala samarbetet stärks. Parlamentet anser att EU:s särskilda representanter fortfarande kommer att ha en viktig funktion, särskilt i de fall där deras mandat har en regional dimension, som i Sydkaukasien. Parlamentet anser att fler och bättre åtgärder bör genomföras i syfte att finna en lösning på regionens utdragna konflikter vilka hämmar den multilaterala dimensionen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att ta fram fler förtroendeskapande åtgärder och program och bland annat inleda nya uppdrag samt överväga olika pragmatiska initiativ och innovativa strategier, t.ex. informella kontakter och samråd med samhällen i utbrytarområdena, och samtidigt hålla fast vid EU:s politik om icke-erkännande, till stöd för civil kultur och samhällsdialog. Parlamentet understryker att den europeiska grannskapspolitiken, det östliga partnerskapet och förhandlingarna om associeringsavtalen måste bidra till att principen om goda grannförbindelser och utvecklingen av det regionala samarbetet stärks. Parlamentet anser att EU:s särskilda representanter fortfarande kommer att ha en viktig funktion, särskilt i de fall där deras mandat har en regional dimension, som i Sydkaukasien. Parlamentet anser att fler och bättre åtgärder bör genomföras i syfte att finna en lösning på regionens utdragna konflikter vilka hämmar den multilaterala dimensionen.

| 50. | Europaparlamentet fäster i detta sammanhang uppmärksamhet vid det faktum att den totala avsaknaden av framsteg när det gäller att finna en lösning på de olösta konflikterna i Sydkaukasus har hindrat alla former av samarbete i regionen, med undantag för det regionala miljöcentret, vilket följaktligen försvagat den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet anser att det är utomordentligt viktigt att identifiera samarbetsområden i vilka de tre länderna involveras, särskilt med tanke på dialogen mellan civila samhällen, ungdomsorganisationer och oberoende medieorgan samt med tanke på ekonomisk växelverkan. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att göra sitt yttersta för att också engagera Ryssland och Turkiet i detta initiativ. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet fäster i detta sammanhang uppmärksamhet vid det faktum att den totala avsaknaden av framsteg när det gäller att finna en lösning på de olösta konflikterna i Sydkaukasus har hindrat alla former av samarbete i regionen, med undantag för det regionala miljöcentret, vilket följaktligen försvagat den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet anser att det är utomordentligt viktigt att identifiera samarbetsområden i vilka de tre länderna involveras, särskilt med tanke på dialogen mellan civila samhällen, ungdomsorganisationer och oberoende medieorgan samt med tanke på ekonomisk växelverkan. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att göra sitt yttersta för att också engagera Ryssland och Turkiet i detta initiativ.

| 51. | För att lätta på arbetsbördan för EU:s delegationer i de aktuella länderna och öka EU:s engagemang i internationellt förhandlade lösningar av utdragna konflikter kan utnämningen av EU:s särskilda representanter vara ett värdefullt verktyg, särskilt i fallen Transnistrien och Sydkaukasien. Europaparlamentet betonar att vice ordföranden/den höga representanten bör samordna EU:s särskilda representanters arbete. |
| --- | --- |

51.

För att lätta på arbetsbördan för EU:s delegationer i de aktuella länderna och öka EU:s engagemang i internationellt förhandlade lösningar av utdragna konflikter kan utnämningen av EU:s särskilda representanter vara ett värdefullt verktyg, särskilt i fallen Transnistrien och Sydkaukasien. Europaparlamentet betonar att vice ordföranden/den höga representanten bör samordna EU:s särskilda representanters arbete.

| 52. | Europaparlamentet ser med oro på det faktum att tvångsförflyttade personer (både flyktingar och internflyktingar) fortfarande, som ett resultat av väpnade konflikter i partnerländerna, förvägras rättigheter, bland annat sin rätt att återvända, sina egendomsrättigheter och rätten till personlig säkerhet. Parlamentet uppmanar alla parter att entydigt och ovillkorligt erkänna dessa rättigheter och omedelbart omsätta dem i praktiken samt utan dröjsmål finna en lösning på detta problem i enlighet med principerna i internationell rätt. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang Europeiska kommissionen och EU:s medlemsstater att fortsätta med och utöka EU:s bistånd och ekonomiska stöd till de länder i det östliga partnerskapet som står inför denna situation, särskilt genom hjälp med renovering och uppförande av byggnader och vägar, infrastruktur för vatten och el, sjukhus och skolor. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet ser med oro på det faktum att tvångsförflyttade personer (både flyktingar och internflyktingar) fortfarande, som ett resultat av väpnade konflikter i partnerländerna, förvägras rättigheter, bland annat sin rätt att återvända, sina egendomsrättigheter och rätten till personlig säkerhet. Parlamentet uppmanar alla parter att entydigt och ovillkorligt erkänna dessa rättigheter och omedelbart omsätta dem i praktiken samt utan dröjsmål finna en lösning på detta problem i enlighet med principerna i internationell rätt. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang Europeiska kommissionen och EU:s medlemsstater att fortsätta med och utöka EU:s bistånd och ekonomiska stöd till de länder i det östliga partnerskapet som står inför denna situation, särskilt genom hjälp med renovering och uppförande av byggnader och vägar, infrastruktur för vatten och el, sjukhus och skolor.

Europaparlamentets roll

| 53. | Europaparlamentet spelar en nyckelroll när det gäller främjandet av den politiska debatten och bidrar även till ökad frihet och demokrati bland partnerländerna i grannskapsområdet, inklusive parlamentets valobservatörsuppdrag. Parlamentet understryker sitt åtagande för att göra arbetet inom de olika parlamentsorganen mer samstämt, förbättra sina förbindelser med det civila samhället och effektivisera sina organs verksamhet, bland annat genom en bättre användning av parlamentets delegationer till olika interparlamentariska organ. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet spelar en nyckelroll när det gäller främjandet av den politiska debatten och bidrar även till ökad frihet och demokrati bland partnerländerna i grannskapsområdet, inklusive parlamentets valobservatörsuppdrag. Parlamentet understryker sitt åtagande för att göra arbetet inom de olika parlamentsorganen mer samstämt, förbättra sina förbindelser med det civila samhället och effektivisera sina organs verksamhet, bland annat genom en bättre användning av parlamentets delegationer till olika interparlamentariska organ.

| 54. | Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt starka stöd för den gemensamma parlamentariska församlingen för EU och grannländerna i öster (Euronest) och understryker dess roll när det gäller att fördjupa demokrati och demokratiska institutioner samt dess roll som den parlamentariska dimensionen av det östliga partnerskapet. Parlamentet anser att den parlamentariska församlingens bidrag till genomförandet av ett förstärkt östligt partnerskap kommer att vara till nytta och tillföra mervärde för alla parter som är intresserade av att stärka samarbetet, solidariteten, det ömsesidiga förtroendet och främja bästa metoder. Parlamentet förklarar att de vitryska parlamentarikerna är välkomna att ansluta sig till den parlamentariska församlingen Euronest, men att detta inte kan ske förrän Vitrysslands parlament har utsetts genom demokratiskt val och erkänts av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt starka stöd för den gemensamma parlamentariska församlingen för EU och grannländerna i öster (Euronest) och understryker dess roll när det gäller att fördjupa demokrati och demokratiska institutioner samt dess roll som den parlamentariska dimensionen av det östliga partnerskapet. Parlamentet anser att den parlamentariska församlingens bidrag till genomförandet av ett förstärkt östligt partnerskap kommer att vara till nytta och tillföra mervärde för alla parter som är intresserade av att stärka samarbetet, solidariteten, det ömsesidiga förtroendet och främja bästa metoder. Parlamentet förklarar att de vitryska parlamentarikerna är välkomna att ansluta sig till den parlamentariska församlingen Euronest, men att detta inte kan ske förrän Vitrysslands parlament har utsetts genom demokratiskt val och erkänts av Europeiska unionen.

| 55. | Europaparlamentet spelar en viktig roll i samtliga skeden och på samtliga områden när det gäller den europeiska grannskapspolitikens utveckling, både när de strategiska valen ska fastställas och när genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken ska kontrolleras. Parlamentet upprepar sitt åtagande att fortsätta att utöva rätten till parlamentarisk kontroll vid genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken, bland annat genom regelbundna diskussioner med kommissionen om tillämpningen av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet. Parlamentet finner det emellertid beklagligt att tillgången till handlingar är begränsad och att även samråden vid utarbetandet av relevanta programplaneringsdokument är begränsade. Parlamentet begär dessutom tillgång till mandaten för alla internationella avtal under förhandling med partnerländerna i den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med artikel 218.10 i EUF-fördraget, där det anges att parlamentet omedelbart och fullständigt ska informeras i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet spelar en viktig roll i samtliga skeden och på samtliga områden när det gäller den europeiska grannskapspolitikens utveckling, både när de strategiska valen ska fastställas och när genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken ska kontrolleras. Parlamentet upprepar sitt åtagande att fortsätta att utöva rätten till parlamentarisk kontroll vid genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken, bland annat genom regelbundna diskussioner med kommissionen om tillämpningen av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet. Parlamentet finner det emellertid beklagligt att tillgången till handlingar är begränsad och att även samråden vid utarbetandet av relevanta programplaneringsdokument är begränsade. Parlamentet begär dessutom tillgång till mandaten för alla internationella avtal under förhandling med partnerländerna i den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med artikel 218.10 i EUF-fördraget, där det anges att parlamentet omedelbart och fullständigt ska informeras i alla skeden av förfarandet.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att sammankalla ett andra toppmöte om det östliga partnerskapet under andra hälften av 2011. EU:s medlemsstater uppmanas att utnyttja detta tillfälle för att stämma av vilka framsteg som gjorts och ännu en gång se över en strategi för det östliga partnerskapet, så att detta kan fortsätta att uppvisa väsentliga resultat även i framtiden. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att sammankalla ett andra toppmöte om det östliga partnerskapet under andra hälften av 2011. EU:s medlemsstater uppmanas att utnyttja detta tillfälle för att stämma av vilka framsteg som gjorts och ännu en gång se över en strategi för det östliga partnerskapet, så att detta kan fortsätta att uppvisa väsentliga resultat även i framtiden.

*

* *

| 57. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten, Regionkommittén, regeringarna och parlamenten i de länder som deltar i den europeiska grannskapspolitiken, OSSE och till Europarådet. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten, Regionkommittén, regeringarna och parlamenten i de länder som deltar i den europeiska grannskapspolitiken, OSSE och till Europarådet.

---

(1)  EUT C 287 E, 24.11.2006, s. 312.

(2)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 443.

(3)  EUT C 303 E, 13.12.2006, s. 760.

(4)  EUT C 285 E, 26.11.2009, s. 11.

(5)  EUT C 76 E, 25.3.2010, s. 83.

(6)  EUT C 41 E, 19.2.2009, s. 64.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2011)0025.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2010)0193.

(9)  EUT L 310, 9.11.2006, s. 1.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/114 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/114

---

Torsdagen den 7 april 2011Översyn av den europeiska grannskapspolitiken – den sydliga dimensionen

P7_TA(2011)0154

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken – den sydliga dimensionen

2012/C 296 E/17

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utvecklingen av den europeiska grannskapspolitiken sedan 2004, särskilt kommissionens framstegsrapporter om dess genomförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utvecklingen av den europeiska grannskapspolitiken sedan 2004, särskilt kommissionens framstegsrapporter om dess genomförande,

| — | med beaktande av de handlingsplaner som antagits gemensamt med Egypten, Israel, Jordanien, Libanon, Marocko, den palestinska myndigheten och Tunisien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de handlingsplaner som antagits gemensamt med Egypten, Israel, Jordanien, Libanon, Marocko, den palestinska myndigheten och Tunisien,

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden av den 11 mars 2003 om ett utvidgat europeiskt grannskap: en ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder (KOM(2003)0104), av den 12 maj 2004 om den europeiska grannskapspolitiken – strategidokument (KOM(2004)0373), av den 4 december 2006 om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2006)0726), av den 5 december 2007 om en stark europeisk grannskapspolitik (KOM(2007)0774) och av den 12 maj 2010 om utvärdering av den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2010)0207), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden av den 11 mars 2003 om ett utvidgat europeiskt grannskap: en ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder (KOM(2003)0104), av den 12 maj 2004 om den europeiska grannskapspolitiken – strategidokument (KOM(2004)0373), av den 4 december 2006 om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2006)0726), av den 5 december 2007 om en stark europeisk grannskapspolitik (KOM(2007)0774) och av den 12 maj 2010 om utvärdering av den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2010)0207),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 8 mars 2011 om ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet (KOM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 8 mars 2011 om ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet (KOM(2011)0200),

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 26 juli 2010 om den europeiska grannskapspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 26 juli 2010 om den europeiska grannskapspolitiken,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 19 januari 2006 om den europeiska grannskapspolitiken (1), av den 6 juli 2006 om det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (2), av den 15 november 2007 om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (3), av den 19 februari 2009 om Barcelonaprocessen: en union för Medelhavsområdet (4), av den 19 februari 2009 om översynen av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (5), av den 20 maj 2010 om en union för Medelhavet (6) och av den 9 september 2010 om situationen i Jordanfloden, särskilt det nedre flodområdet (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 19 januari 2006 om den europeiska grannskapspolitiken (1), av den 6 juli 2006 om det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (2), av den 15 november 2007 om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (3), av den 19 februari 2009 om Barcelonaprocessen: en union för Medelhavsområdet (4), av den 19 februari 2009 om översynen av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (5), av den 20 maj 2010 om en union för Medelhavet (6) och av den 9 september 2010 om situationen i Jordanfloden, särskilt det nedre flodområdet (7),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 3 februari 2011 om situationen i Tunisien (8), av den 17 februari 2011 om situationen i Egypten (9) och av den 10 mars 2011 om södra grannskapet, i synnerhet Libyen (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 3 februari 2011 om situationen i Tunisien (8), av den 17 februari 2011 om situationen i Egypten (9) och av den 10 mars 2011 om södra grannskapet, i synnerhet Libyen (10),

| — | med beaktande av slutsatserna från associeringsrådet EU–Marocko av den 13 oktober 2008, som gav Marocko en framskjuten ställning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från associeringsrådet EU–Marocko av den 13 oktober 2008, som gav Marocko en framskjuten ställning,

| — | med beaktande av slutsatserna från associeringsrådet EU–Jordanien av den 26 oktober 2010, som gav Jordanien en framskjuten ställning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från associeringsrådet EU–Jordanien av den 26 oktober 2010, som gav Jordanien en framskjuten ställning,

| — | med beaktande av Europeiska rådets godkännande av Barcelonaprocessen: en union för Medelhavsområdet, i Bryssel den 13–14 mars 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets godkännande av Barcelonaprocessen: en union för Medelhavsområdet, i Bryssel den 13–14 mars 2008,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2008 om Barcelonaprocessen: en union för Medelhavsområdet (KOM(2008)0319), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2008 om Barcelonaprocessen: en union för Medelhavsområdet (KOM(2008)0319),

| — | med beaktande av den slutförklaring som antogs vid konferensen mellan utrikesministrarna i unionen för Medelhavsområdet i Marseille den 3–4 november 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den slutförklaring som antogs vid konferensen mellan utrikesministrarna i unionen för Medelhavsområdet i Marseille den 3–4 november 2008,

| — | med beaktande av förklaringen från toppmötet för Medelhavsområdet, som hölls i Paris den 13 juli 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från toppmötet för Medelhavsområdet, som hölls i Paris den 13 juli 2008,

| — | med beaktande av Barcelonaförklaringen om upprättandet av ett partnerskap mellan Europa och Medelhavsområdet, som antogs vid utrikesministrarnas konferens om Europa–Medelhavsområdet den 27–28 november 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Barcelonaförklaringen om upprättandet av ett partnerskap mellan Europa och Medelhavsområdet, som antogs vid utrikesministrarnas konferens om Europa–Medelhavsområdet den 27–28 november 1995,

| — | med beaktande av uttalandena från presidiet för den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet vid dess möten i Paris (12 juli 2008), Kairo (20 november 2009), Rabat (22 januari 2010), Palermo (18 juni 2010) och Rom (12 november 2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från presidiet för den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet vid dess möten i Paris (12 juli 2008), Kairo (20 november 2009), Rabat (22 januari 2010), Palermo (18 juni 2010) och Rom (12 november 2010),

| — | med beaktande av den rekommendation som den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet (Empa) antog den 13 oktober 2008 i Amman och överlämnade till den första utrikesministerkonferensen i Barcelonaprocessen: en union för Medelhavsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rekommendation som den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet (Empa) antog den 13 oktober 2008 i Amman och överlämnade till den första utrikesministerkonferensen i Barcelonaprocessen: en union för Medelhavsområdet,

| — | med beaktande av de rekommendationer som antogs av kommittéerna i den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet vid dess sjätte sammanträdesperiod, som hölls i Amman den 13–14 mars 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de rekommendationer som antogs av kommittéerna i den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet vid dess sjätte sammanträdesperiod, som hölls i Amman den 13–14 mars 2010,

| — | med beaktande av slutsatserna från det inledande mötet i församlingen för regionala och lokala myndigheter i Europa–Medelhavsområdet (Arlem), som hölls i Barcelona den 21 januari 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från det inledande mötet i församlingen för regionala och lokala myndigheter i Europa–Medelhavsområdet (Arlem), som hölls i Barcelona den 21 januari 2010,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (11),

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 13 december 2010 om förhandlingarna om ett ramavtal mellan EU och Libyen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 13 december 2010 om förhandlingarna om ett ramavtal mellan EU och Libyen,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Respekten för och främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter, särskilt kvinnors rättigheter, rättsstatsprincipen, stärkandet av säkerhet, demokratisk stabilitet och välstånd, en rättvis fördelning av inkomster, rikedomar och möjligheter i samhället och, följaktligen, kampen mot korruption och främjandet av en god samhällsstyrning tillhör EU:s grundläggande principer och mål. De måste utgöra gemensamma värderingar som delas med partnerländerna i den europeiska grannskapspolitiken och bli några av den europeiska grannskapspolitikens främsta mål. |
| --- | --- |

A.

Respekten för och främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter, särskilt kvinnors rättigheter, rättsstatsprincipen, stärkandet av säkerhet, demokratisk stabilitet och välstånd, en rättvis fördelning av inkomster, rikedomar och möjligheter i samhället och, följaktligen, kampen mot korruption och främjandet av en god samhällsstyrning tillhör EU:s grundläggande principer och mål. De måste utgöra gemensamma värderingar som delas med partnerländerna i den europeiska grannskapspolitiken och bli några av den europeiska grannskapspolitikens främsta mål.

| B. | Översynen av den europeiska grannskapspolitiken bör ta hänsyn till demonstrationerna för frihet, demokrati och reformer i flera av EU:s södra grannländer, eftersom de gav uttryck för folkets starka önskan om verklig förändring och bättre levnadsvillkor i regionen. |
| --- | --- |

B.

Översynen av den europeiska grannskapspolitiken bör ta hänsyn till demonstrationerna för frihet, demokrati och reformer i flera av EU:s södra grannländer, eftersom de gav uttryck för folkets starka önskan om verklig förändring och bättre levnadsvillkor i regionen.

| C. | De inre oroligheterna, som bottnar i befolkningens allmänna missnöje med de styrande regimerna, har vuxit i hela regionen och beror till stor del på den ojämlika fördelningen av rikedomar och ekonomisk tillväxt samt avsaknaden av friheter. |
| --- | --- |

C.

De inre oroligheterna, som bottnar i befolkningens allmänna missnöje med de styrande regimerna, har vuxit i hela regionen och beror till stor del på den ojämlika fördelningen av rikedomar och ekonomisk tillväxt samt avsaknaden av friheter.

| D. | Följderna av den ekonomiska och finansiella krisen toppar de politiska, ekonomiska och sociala utmaningar som partnerländerna redan står inför, framför allt vad beträffar arbetslöshetsproblemet och prisstegringarna, som redan lett till uppror i regionen. |
| --- | --- |

D.

Följderna av den ekonomiska och finansiella krisen toppar de politiska, ekonomiska och sociala utmaningar som partnerländerna redan står inför, framför allt vad beträffar arbetslöshetsproblemet och prisstegringarna, som redan lett till uppror i regionen.

| E. | Händelserna i Tunisien, Egypten, Libyen, Syrien, Algeriet, Marocko, Jordanien och andra länder i behov av demokratiska reformer kräver att EU på lämpligt sätt anpassar den europeiska grannskapspolitiken så att den effektivt stöder den politiska, ekonomiska och sociala reformprocessen och att EU klart och tydligt fördömer användningen av våld som ett sätt att kväva fredliga demonstrationer. |
| --- | --- |

E.

Händelserna i Tunisien, Egypten, Libyen, Syrien, Algeriet, Marocko, Jordanien och andra länder i behov av demokratiska reformer kräver att EU på lämpligt sätt anpassar den europeiska grannskapspolitiken så att den effektivt stöder den politiska, ekonomiska och sociala reformprocessen och att EU klart och tydligt fördömer användningen av våld som ett sätt att kväva fredliga demonstrationer.

| F. | Den europeiska grannskapspolitiken har sedan den lanserades 2004 visat sig vara ineffektiv när det gäller att uppfylla målen om mänskliga rättigheter och demokrati. Den har heller inte lyckats åstadkomma de politiska, sociala och institutionella reformer som är nödvändiga. I sina förbindelser med regionen har EU försummat dialogen med det civila samhället och de demokratiska krafterna i södra Medelhavsområdet. Vissa brister och utmaningar kvarstår, och fokus bör nu läggas på genomförandet. Man bör då sträva efter att interagera med partner som är verkligt representativa för det civila samhället och med kritiska institutioner som är centrala för uppbyggnaden av demokrati. I detta sammanhang är det viktigt med tydligt definierade prioriteringar för åtgärder, tydliga riktmärken och differentiering utifrån prestationer och resultat. |
| --- | --- |

F.

Den europeiska grannskapspolitiken har sedan den lanserades 2004 visat sig vara ineffektiv när det gäller att uppfylla målen om mänskliga rättigheter och demokrati. Den har heller inte lyckats åstadkomma de politiska, sociala och institutionella reformer som är nödvändiga. I sina förbindelser med regionen har EU försummat dialogen med det civila samhället och de demokratiska krafterna i södra Medelhavsområdet. Vissa brister och utmaningar kvarstår, och fokus bör nu läggas på genomförandet. Man bör då sträva efter att interagera med partner som är verkligt representativa för det civila samhället och med kritiska institutioner som är centrala för uppbyggnaden av demokrati. I detta sammanhang är det viktigt med tydligt definierade prioriteringar för åtgärder, tydliga riktmärken och differentiering utifrån prestationer och resultat.

| G. | Det råder markanta ekonomiska, sociala och demografiska skillnader mellan de europeiska staterna och grannskapspolitikens sydliga stater och detta kräver genmälen som ligger i alla partners intresse. |
| --- | --- |

G.

Det råder markanta ekonomiska, sociala och demografiska skillnader mellan de europeiska staterna och grannskapspolitikens sydliga stater och detta kräver genmälen som ligger i alla partners intresse.

| H. | EU måste precisera sina strategiska mål och prioriteringar i sitt partnerskap med de östra och södra grannländerna och bör se till att frågor av detta slag får tillbörligt utrymme på den politiska agendan och i budgetplaneringen. |
| --- | --- |

H.

EU måste precisera sina strategiska mål och prioriteringar i sitt partnerskap med de östra och södra grannländerna och bör se till att frågor av detta slag får tillbörligt utrymme på den politiska agendan och i budgetplaneringen.

| I. | Den europeiska grannskapspolitiken bör innehålla ambitiösare och effektivare instrument för att man ska kunna uppmuntra och stödja politiska, ekonomiska och sociala reformer i EU:s grannskap. |
| --- | --- |

I.

Den europeiska grannskapspolitiken bör innehålla ambitiösare och effektivare instrument för att man ska kunna uppmuntra och stödja politiska, ekonomiska och sociala reformer i EU:s grannskap.

| J. | Lissabonfördraget har gett EU förutsättningar att göra sin politik och verksamhet effektivare och mer samstämmig, särskilt på området yttre förbindelser genom inrättandet av posten vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt Europeiska utrikestjänsten. Vice ordföranden/unionens höga representant bör se till att EU:s röst blir hörd på den internationella arenan. |
| --- | --- |

J.

Lissabonfördraget har gett EU förutsättningar att göra sin politik och verksamhet effektivare och mer samstämmig, särskilt på området yttre förbindelser genom inrättandet av posten vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt Europeiska utrikestjänsten. Vice ordföranden/unionens höga representant bör se till att EU:s röst blir hörd på den internationella arenan.

| K. | I artiklarna 3 och 21 i fördraget om Europeiska unionen vidareutvecklas målen för EU:s utrikespolitik, och i centrum för EU:s yttre åtgärder sätts främjandet av de mänskliga rättigheterna, närmare bestämt de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet. |
| --- | --- |

K.

I artiklarna 3 och 21 i fördraget om Europeiska unionen vidareutvecklas målen för EU:s utrikespolitik, och i centrum för EU:s yttre åtgärder sätts främjandet av de mänskliga rättigheterna, närmare bestämt de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet.

| L. | Enligt artikel 8 i fördraget om Europeiska unionen ska unionen utveckla särskilda förbindelser med närbelägna länder i syfte att skapa ett område med välstånd och god grannsämja som grundar sig på unionens värderingar och utmärks av nära och fredliga förbindelser som bygger på samarbete. |
| --- | --- |

L.

Enligt artikel 8 i fördraget om Europeiska unionen ska unionen utveckla särskilda förbindelser med närbelägna länder i syfte att skapa ett område med välstånd och god grannsämja som grundar sig på unionens värderingar och utmärks av nära och fredliga förbindelser som bygger på samarbete.

| M. | Olösta konflikter och brott mot internationell människorättslagstiftning utgör ett hinder mot genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken och försvårar den ekonomiska, sociala och politiska utvecklingen, liksom det regionala samarbetet och den regionala stabiliteten och säkerheten. |
| --- | --- |

M.

Olösta konflikter och brott mot internationell människorättslagstiftning utgör ett hinder mot genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken och försvårar den ekonomiska, sociala och politiska utvecklingen, liksom det regionala samarbetet och den regionala stabiliteten och säkerheten.

| N. | Strävan efter kortsiktig stabilitet har de senaste åren ofta prioriterats framför värderingar som demokrati, social rättvisa och mänskliga rättigheter i EU:s förbindelser med de södra grannländerna. |
| --- | --- |

N.

Strävan efter kortsiktig stabilitet har de senaste åren ofta prioriterats framför värderingar som demokrati, social rättvisa och mänskliga rättigheter i EU:s förbindelser med de södra grannländerna.

| O. | EU bör tillämpa ett nedifrån-och-upp-förfarande (s.k. bottom-up-approach) där man ökar sitt stöd till institutionsuppbyggnad, det civila samhället, viljan att inleda demokratiseringsprocesser, särskilt kvinnors deltagande, och socioekonomisk utveckling, vilket är en förutsättning för en långsiktig stabilisering. |
| --- | --- |

O.

EU bör tillämpa ett nedifrån-och-upp-förfarande (s.k. bottom-up-approach) där man ökar sitt stöd till institutionsuppbyggnad, det civila samhället, viljan att inleda demokratiseringsprocesser, särskilt kvinnors deltagande, och socioekonomisk utveckling, vilket är en förutsättning för en långsiktig stabilisering.

| P. | Respekten för mänskliga rättigheter, särskilt kvinnors mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen, däribland kampen mot tortyr och grym, omänsklig eller förnedrande behandling, samt motstånd mot dödsstraffet är grundläggande principer för EU. |
| --- | --- |

P.

Respekten för mänskliga rättigheter, särskilt kvinnors mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen, däribland kampen mot tortyr och grym, omänsklig eller förnedrande behandling, samt motstånd mot dödsstraffet är grundläggande principer för EU.

| Q. | Unionen för Medelhavsområdet är för närvarande vilande, särskilt till följd av att det andra toppmötet mellan stats- och regeringscheferna i unionen för Medelhavsområdet och ministermötena skjutits upp på obestämd tid och generalsekreteraren avgått. Unionen för Medelhavsområdet tar form i en regional kontext som präglas av territoriella konflikter, politiska kriser och ökade sociala spänningar som övergått i folkuppror i Tunisien, Egypten och andra länder i Medelhavsområdet och Mellanöstern. Allt detta försinkar såväl verksamheten för institutionerna i unionen för Medelhavsområdet som inledandet av de omfattande regionala integrationsprojekt som togs fram av stats- och regeringscheferna vid Paristoppmötet i juli 2008 och av utrikesministrarna i unionen för Medelhavsområdet vid mötet i Marseille den 3–4 november 2008. Unionen för Medelhavsområdet var avsedd att stärka EU:s politik i regionen men har visat sig otillräcklig för att dämpa den växande misstron bland den berörda befolkningen och tillgodose dess grundläggande behov. |
| --- | --- |

Q.

Unionen för Medelhavsområdet är för närvarande vilande, särskilt till följd av att det andra toppmötet mellan stats- och regeringscheferna i unionen för Medelhavsområdet och ministermötena skjutits upp på obestämd tid och generalsekreteraren avgått. Unionen för Medelhavsområdet tar form i en regional kontext som präglas av territoriella konflikter, politiska kriser och ökade sociala spänningar som övergått i folkuppror i Tunisien, Egypten och andra länder i Medelhavsområdet och Mellanöstern. Allt detta försinkar såväl verksamheten för institutionerna i unionen för Medelhavsområdet som inledandet av de omfattande regionala integrationsprojekt som togs fram av stats- och regeringscheferna vid Paristoppmötet i juli 2008 och av utrikesministrarna i unionen för Medelhavsområdet vid mötet i Marseille den 3–4 november 2008. Unionen för Medelhavsområdet var avsedd att stärka EU:s politik i regionen men har visat sig otillräcklig för att dämpa den växande misstron bland den berörda befolkningen och tillgodose dess grundläggande behov.

| R. | Inrättandet av unionen för Medelhavsområdet innebär en möjlighet för bilaterala strategier och regionala strategier att bättre komplettera varandra så att man på ett effektivare sätt ska kunna uppnå samarbetsmålen för EU och Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

R.

Inrättandet av unionen för Medelhavsområdet innebär en möjlighet för bilaterala strategier och regionala strategier att bättre komplettera varandra så att man på ett effektivare sätt ska kunna uppnå samarbetsmålen för EU och Medelhavsområdet.

| S. | Globala aktörer, särskilt Brasilien, Ryssland, Indien och Kina (Brik-länderna), har ytterligare stärkt sin ekonomiska närvaro och sitt politiska inflytande i EU:s södra grannländer. |
| --- | --- |

S.

Globala aktörer, särskilt Brasilien, Ryssland, Indien och Kina (Brik-länderna), har ytterligare stärkt sin ekonomiska närvaro och sitt politiska inflytande i EU:s södra grannländer.

| T. | Den politiska, ekonomiska, sociala och finansiella krisen späder på de politiska, ekonomiska och sociala utmaningar som de sydliga partnerländerna i den europeiska grannskapspolitiken redan är ställda inför. En annan utmaning i EU:s södra grannländer är kostnaden för reformer i samband med anpassning till EU:s regelverk samt anpassningen i enlighet med de allt närmare ekonomiska och sociala förbindelserna. I vissa länder har dessa faktorer bidragit kraftigt till de inre oroligheterna och kraven på demokratisering och reformer. |
| --- | --- |

T.

Den politiska, ekonomiska, sociala och finansiella krisen späder på de politiska, ekonomiska och sociala utmaningar som de sydliga partnerländerna i den europeiska grannskapspolitiken redan är ställda inför. En annan utmaning i EU:s södra grannländer är kostnaden för reformer i samband med anpassning till EU:s regelverk samt anpassningen i enlighet med de allt närmare ekonomiska och sociala förbindelserna. I vissa länder har dessa faktorer bidragit kraftigt till de inre oroligheterna och kraven på demokratisering och reformer.

| U. | Frågan om vattenförvaltning, särskilt om en rättvis vattenfördelning som tar hänsyn till behoven hos alla människor i regionen, är ytterst viktig för varaktig fred och stabilitet i Mellanöstern. |
| --- | --- |

U.

Frågan om vattenförvaltning, särskilt om en rättvis vattenfördelning som tar hänsyn till behoven hos alla människor i regionen, är ytterst viktig för varaktig fred och stabilitet i Mellanöstern.

| V. | Demografiska trender visar att folkmängden i EU:s medlemsstater kommer att vara stabil under de kommande tjugo åren, men med en åldrande befolkning. I de södra grannländerna kommer emellertid befolkningen att öka, särskilt befolkningen i arbetsför ålder. Det är inte säkert att den ekonomiska tillväxten och skapandet av arbetstillfällen i dessa länder kan hålla jämna steg med den förmodade befolkningsökningen, särskilt med tanke på att vissa länder redan står inför mycket hög arbetslöshet och ännu högre ungdomsarbetslöshet. |
| --- | --- |

V.

Demografiska trender visar att folkmängden i EU:s medlemsstater kommer att vara stabil under de kommande tjugo åren, men med en åldrande befolkning. I de södra grannländerna kommer emellertid befolkningen att öka, särskilt befolkningen i arbetsför ålder. Det är inte säkert att den ekonomiska tillväxten och skapandet av arbetstillfällen i dessa länder kan hålla jämna steg med den förmodade befolkningsökningen, särskilt med tanke på att vissa länder redan står inför mycket hög arbetslöshet och ännu högre ungdomsarbetslöshet.

| W. | Korruptionen i de södra grannländerna är fortfarande ett allvarligt problem, som omfattar stora delar av samhället och de statliga institutionerna. |
| --- | --- |

W.

Korruptionen i de södra grannländerna är fortfarande ett allvarligt problem, som omfattar stora delar av samhället och de statliga institutionerna.

| X. | Det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet har bidragit till att underlätta finansieringen av den europeiska grannskapspolitiken. Framtagandet av efterföljande instrument bör återspegla den senaste tidens händelser i regionen, särskilt befolkningens rättmätiga strävan efter demokrati och slutsatserna från den strategiska översynen av den europeiska grannskapspolitiken, och ske i samråd med samtliga aktörer, i synnerhet lokala aktörer. |
| --- | --- |

X.

Det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet har bidragit till att underlätta finansieringen av den europeiska grannskapspolitiken. Framtagandet av efterföljande instrument bör återspegla den senaste tidens händelser i regionen, särskilt befolkningens rättmätiga strävan efter demokrati och slutsatserna från den strategiska översynen av den europeiska grannskapspolitiken, och ske i samråd med samtliga aktörer, i synnerhet lokala aktörer.

Översynen av den europeiska grannskapspolitiken – allmänt

| 1. | Europaparlamentet bekräftar åter de värden, principer och åtaganden som ligger till grund för den europeiska grannskapspolitiken, däribland demokrati, rättsstatsprincipen, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och för kvinnors rättigheter, god samhällsstyrning, marknadsekonomi och hållbar utveckling. Parlamentet upprepar att den europeiska grannskapspolitiken måste bli en gångbar ram för fördjupade och stärkta förbindelser med våra närmaste partner så att vi kan uppmuntra och stödja deras politiska, sociala och ekonomiska reformer som syftar till att åstadkomma och befästa demokrati, framsteg samt sociala och ekonomiska möjligheter för alla. Parlamentet betonar vikten av att upprätthålla principerna om gemensamt ansvar och gemensamt ägande i utarbetandet och genomförandet av den europeiska grannskapspolitikens program. Sedan starten 2004 har den europeiska grannskapspolitiken som enhetlig politisk ram med prestationsgrundad differentiering och skräddarsytt bistånd lett till påtagliga fördelar såväl för partnerna i grannskapspolitiken som för EU. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet bekräftar åter de värden, principer och åtaganden som ligger till grund för den europeiska grannskapspolitiken, däribland demokrati, rättsstatsprincipen, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och för kvinnors rättigheter, god samhällsstyrning, marknadsekonomi och hållbar utveckling. Parlamentet upprepar att den europeiska grannskapspolitiken måste bli en gångbar ram för fördjupade och stärkta förbindelser med våra närmaste partner så att vi kan uppmuntra och stödja deras politiska, sociala och ekonomiska reformer som syftar till att åstadkomma och befästa demokrati, framsteg samt sociala och ekonomiska möjligheter för alla. Parlamentet betonar vikten av att upprätthålla principerna om gemensamt ansvar och gemensamt ägande i utarbetandet och genomförandet av den europeiska grannskapspolitikens program. Sedan starten 2004 har den europeiska grannskapspolitiken som enhetlig politisk ram med prestationsgrundad differentiering och skräddarsytt bistånd lett till påtagliga fördelar såväl för partnerna i grannskapspolitiken som för EU.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att den europeiska grannskapspolitiken har misslyckats med att främja och garantera mänskliga rättigheter i tredjeländer, detta mot bakgrund av de aktuella händelserna i södra Medelhavsområdet, särskilt i Tunisien, Egypten, Libyen, Syrien, Algeriet, Marocko, Jordanien och andra länder i behov av demokratiska reformer. Parlamentet uppmanar med kraft EU att dra lärdom av dessa händelser och se över sin politik till stöd för demokrati och mänskliga rättigheter genom att inrätta en mekanism för genomförande av den människorättsklausul som ingår i samtliga avtal med tredjeländer. Parlamentet insisterar på att man i översynen av grannskapspolitiken måste prioritera kriterierna för rättsväsendets oberoende, respekt för de grundläggande friheterna, mångfald inom pressen, pressfrihet och bekämpning av korruption. Parlamentet efterlyser en bättre samordning med EU:s övriga politik gentemot dessa länder. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att den europeiska grannskapspolitiken har misslyckats med att främja och garantera mänskliga rättigheter i tredjeländer, detta mot bakgrund av de aktuella händelserna i södra Medelhavsområdet, särskilt i Tunisien, Egypten, Libyen, Syrien, Algeriet, Marocko, Jordanien och andra länder i behov av demokratiska reformer. Parlamentet uppmanar med kraft EU att dra lärdom av dessa händelser och se över sin politik till stöd för demokrati och mänskliga rättigheter genom att inrätta en mekanism för genomförande av den människorättsklausul som ingår i samtliga avtal med tredjeländer. Parlamentet insisterar på att man i översynen av grannskapspolitiken måste prioritera kriterierna för rättsväsendets oberoende, respekt för de grundläggande friheterna, mångfald inom pressen, pressfrihet och bekämpning av korruption. Parlamentet efterlyser en bättre samordning med EU:s övriga politik gentemot dessa länder.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar EU att ge sitt starka stöd till den politiska och ekonomiska reformprocessen i regionen genom att använda alla befintliga instrument inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken och vid behov anta nya instrument för att på effektivast möjliga sätt underlätta övergången till demokrati. Respekten för grundläggande friheter, god samhällsstyrning, rättsväsendets oberoende och bekämpning av korruption bör då stå i fokus. På så vis kan man tillgodose behoven och uppfylla förväntningarna hos folket i de södra grannländerna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar EU att ge sitt starka stöd till den politiska och ekonomiska reformprocessen i regionen genom att använda alla befintliga instrument inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken och vid behov anta nya instrument för att på effektivast möjliga sätt underlätta övergången till demokrati. Respekten för grundläggande friheter, god samhällsstyrning, rättsväsendets oberoende och bekämpning av korruption bör då stå i fokus. På så vis kan man tillgodose behoven och uppfylla förväntningarna hos folket i de södra grannländerna.

| 4. | Europaparlamentet understryker behovet av att öka anslagen till den europeiska grannskapspolitiken i budgetramen för perioden efter 2013 och att mot bakgrund av den senaste tidens händelser prioritera den sydliga dimensionen av grannskapspolitiken. I den nya budgetramen bör hänsyn tas till särdragen och behoven i varje enskilt land. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker behovet av att öka anslagen till den europeiska grannskapspolitiken i budgetramen för perioden efter 2013 och att mot bakgrund av den senaste tidens händelser prioritera den sydliga dimensionen av grannskapspolitiken. I den nya budgetramen bör hänsyn tas till särdragen och behoven i varje enskilt land.

| 5. | Europaparlamentet betonar att ett konkret erbjudande om ett närmare politiskt partnerskap och ekonomisk integration måste presenteras för EU:s grannländer på grundval av principerna om öppenhet, gemensamt ansvar och villkorlighet. Erbjudandet bör vara skräddarsytt efter de olika behoven i de enskilda länderna och regionerna, så att de mest utvecklade partnerna snabbare kan uppfylla EU:s normer och värderingar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att ett konkret erbjudande om ett närmare politiskt partnerskap och ekonomisk integration måste presenteras för EU:s grannländer på grundval av principerna om öppenhet, gemensamt ansvar och villkorlighet. Erbjudandet bör vara skräddarsytt efter de olika behoven i de enskilda länderna och regionerna, så att de mest utvecklade partnerna snabbare kan uppfylla EU:s normer och värderingar.

| 6. | Europaparlamentet efterlyser ett ökat fokus på samarbete med organisationerna i det civila samhället, eftersom dessa har varit de främsta drivkrafterna bakom folkupproren i regionen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet efterlyser ett ökat fokus på samarbete med organisationerna i det civila samhället, eftersom dessa har varit de främsta drivkrafterna bakom folkupproren i regionen.

| 7. | Europaparlamentet understryker att det behövs en adekvat nivå av EU-finansiering för samarbetet med grannskapet, och vill på nytt lyfta fram värdet av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet som det främsta finansieringsinstrumentet i den europeiska grannskapspolitiken. Denna finansiering bör utvecklas så att den på ett mer flexibelt sätt tillgodoser de olika behoven i grannländerna och grannregionerna, garanterar en direkt koppling mellan grannskapspolitikens politiska mål och grannskaps- och partnerskapsinstrumentets programplanering samt återspeglar den framtida grannskapspolitikens prestationsgrundade karaktär. Det behövs dock ett mer målinriktat stöd, som särskilt riktar sig till det civila samhället och de lokala samhällena, i enlighet med nedifrån-och-upp-förfarandet. Parlamentet belyser värdet av övervaknings-, förvaltnings- och genomförandeprocesserna i de olika programmen inom det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att det behövs en adekvat nivå av EU-finansiering för samarbetet med grannskapet, och vill på nytt lyfta fram värdet av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet som det främsta finansieringsinstrumentet i den europeiska grannskapspolitiken. Denna finansiering bör utvecklas så att den på ett mer flexibelt sätt tillgodoser de olika behoven i grannländerna och grannregionerna, garanterar en direkt koppling mellan grannskapspolitikens politiska mål och grannskaps- och partnerskapsinstrumentets programplanering samt återspeglar den framtida grannskapspolitikens prestationsgrundade karaktär. Det behövs dock ett mer målinriktat stöd, som särskilt riktar sig till det civila samhället och de lokala samhällena, i enlighet med nedifrån-och-upp-förfarandet. Parlamentet belyser värdet av övervaknings-, förvaltnings- och genomförandeprocesserna i de olika programmen inom det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet.

| 8. | Europaparlamentet betonar att alla nödvändiga åtgärder, bland annat i form av finansiella, mänskliga och tekniska resurser, måste vidtas för att EU på lämpligt sätt ska kunna hantera en eventuell massmigration, i enlighet med artikel 80 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att alla nödvändiga åtgärder, bland annat i form av finansiella, mänskliga och tekniska resurser, måste vidtas för att EU på lämpligt sätt ska kunna hantera en eventuell massmigration, i enlighet med artikel 80 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 9. | Europaparlamentet betonar att man vid den strategiska översynen av den europeiska grannskapspolitiken på ett ordentligt sätt bör ta itu med bristerna i politiken och förespråka ett ökat politiskt åtagande från alla partner, samtidigt som man stärker den prestationsbaserade differentieringen utifrån tydligt definierade riktmärken. Parlamentet anser att man vid översynen också bör ägna stor uppmärksamhet åt det akuta behovet av att utveckla den multilaterala dimensionen i ett försök att skapa en förbättrad, kontinuerlig och omfattande politisk dialog med partnerländerna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att man vid den strategiska översynen av den europeiska grannskapspolitiken på ett ordentligt sätt bör ta itu med bristerna i politiken och förespråka ett ökat politiskt åtagande från alla partner, samtidigt som man stärker den prestationsbaserade differentieringen utifrån tydligt definierade riktmärken. Parlamentet anser att man vid översynen också bör ägna stor uppmärksamhet åt det akuta behovet av att utveckla den multilaterala dimensionen i ett försök att skapa en förbättrad, kontinuerlig och omfattande politisk dialog med partnerländerna.

| 10. | Europaparlamentet anser att det är särskilt viktigt att kontinuerligt utvärdera och bedöma inte bara de resultat som hittills uppnåtts via de genomförda programmen, utan även i vad mån de resurser som använts inom ramen för partnerskapet varit ändamålsenliga. På så vis kan man inför framtiden åtgärda eventuella brister och felaktiga beslut. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att det är särskilt viktigt att kontinuerligt utvärdera och bedöma inte bara de resultat som hittills uppnåtts via de genomförda programmen, utan även i vad mån de resurser som använts inom ramen för partnerskapet varit ändamålsenliga. På så vis kan man inför framtiden åtgärda eventuella brister och felaktiga beslut.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se över den europeiska grannskapspolitiken för de södra grannländerna i syfte att tillhandahålla de resurser och det stöd som behövs för en verklig övergång till demokrati samt lägga grunden för långtgående politiska, sociala och institutionella reformer. Parlamentet vidhåller att man vid översynen av grannskapspolitiken måste prioritera kriterierna för rättsväsendets oberoende, respekt för de grundläggande friheterna, däribland mediefriheten, och bekämpning av korruption. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se över den europeiska grannskapspolitiken för de södra grannländerna i syfte att tillhandahålla de resurser och det stöd som behövs för en verklig övergång till demokrati samt lägga grunden för långtgående politiska, sociala och institutionella reformer. Parlamentet vidhåller att man vid översynen av grannskapspolitiken måste prioritera kriterierna för rättsväsendets oberoende, respekt för de grundläggande friheterna, däribland mediefriheten, och bekämpning av korruption.

| 12. | Europaparlamentet erkänner och understryker skillnaden mellan å ena sidan ”de europeiska grannländerna”, som formellt sett kan bli EU-medlemmar efter att ha uppfyllt Köpenhamnskriterierna, och å andra sidan ”Europas grannländer”, som inte kan gå med i EU på grund av sitt geografiska läge. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet erkänner och understryker skillnaden mellan å ena sidan ”de europeiska grannländerna”, som formellt sett kan bli EU-medlemmar efter att ha uppfyllt Köpenhamnskriterierna, och å andra sidan ”Europas grannländer”, som inte kan gå med i EU på grund av sitt geografiska läge.

| 13. | Europaparlamentet anser därför att EU:s Medelhavsstrategi definitivt måste tänkas igenom på nytt och ses över och att denna nya strategi bör bereda ökat utrymme för politisk dialog och stöd till alla demokratiska och sociala krafter, bland annat det civila samhället. Rådet uppmanas i detta sammanhang att fastställa politiska kriterier som måste uppfyllas av de länder som medverkar i den europeiska grannskapspolitiken för att de ska kunna få en framskjuten ställning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser därför att EU:s Medelhavsstrategi definitivt måste tänkas igenom på nytt och ses över och att denna nya strategi bör bereda ökat utrymme för politisk dialog och stöd till alla demokratiska och sociala krafter, bland annat det civila samhället. Rådet uppmanas i detta sammanhang att fastställa politiska kriterier som måste uppfyllas av de länder som medverkar i den europeiska grannskapspolitiken för att de ska kunna få en framskjuten ställning.

| 14. | Europaparlamentet betonar behovet av att anamma och dra nytta av de förändringar som Lissabonfördraget medfört, särskilt den stärkta rollen för vice ordföranden/unionens höga representant, inrättandet av Europeiska utrikestjänsten samt parlamentets nya befogenheter, för att EU:s utrikespolitik ska bli mer samstämmig och dess externa dimension och verksamhet bli effektivare och mer legitim. Endast om rådet och kommissionen lyckas dra lärdom av tidigare och aktuella händelser och göra en noggrann och genomgripande analys av bristerna i den nuvarande europeiska grannskapspolitiken kommer EU att vara kapabelt att utforma en trovärdig och effektiv politik gentemot Medelhavspartnerna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar behovet av att anamma och dra nytta av de förändringar som Lissabonfördraget medfört, särskilt den stärkta rollen för vice ordföranden/unionens höga representant, inrättandet av Europeiska utrikestjänsten samt parlamentets nya befogenheter, för att EU:s utrikespolitik ska bli mer samstämmig och dess externa dimension och verksamhet bli effektivare och mer legitim. Endast om rådet och kommissionen lyckas dra lärdom av tidigare och aktuella händelser och göra en noggrann och genomgripande analys av bristerna i den nuvarande europeiska grannskapspolitiken kommer EU att vara kapabelt att utforma en trovärdig och effektiv politik gentemot Medelhavspartnerna.

| 15. | Europaparlamentet betonar vikten av ett partnerskap mellan EU och de södra grannländerna och poängterar att detta nära samarbete ligger i båda sidors intresse. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar vikten av ett partnerskap mellan EU och de södra grannländerna och poängterar att detta nära samarbete ligger i båda sidors intresse.

| 16. | Europaparlamentet anser att EU bör dra lärdom av den senaste tidens händelser i det södra grannskapet och att den europeiska grannskapspolitiken bör ses över mot bakgrund av detta, i syfte att upprätta ett partnerskap med samhällen och inte bara med stater. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att EU bör dra lärdom av den senaste tidens händelser i det södra grannskapet och att den europeiska grannskapspolitiken bör ses över mot bakgrund av detta, i syfte att upprätta ett partnerskap med samhällen och inte bara med stater.

Den sydliga dimensionen

| 17. | Europaparlamentet understryker vikten av att inrätta en arbetsgrupp där parlamentet ingår, för att tillmötesgå önskemålet från aktörerna för demokratisk förändring om att övergången till demokrati ska övervakas, särskilt i fråga om fria och demokratiska val och institutionsuppbyggnad, inbegripet ett oberoende rättsväsen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker vikten av att inrätta en arbetsgrupp där parlamentet ingår, för att tillmötesgå önskemålet från aktörerna för demokratisk förändring om att övergången till demokrati ska övervakas, särskilt i fråga om fria och demokratiska val och institutionsuppbyggnad, inbegripet ett oberoende rättsväsen.

| 18. | Europaparlamentet ger mot bakgrund av den senaste tidens händelser i regionen sitt fulla stöd till den rättmätiga förhoppning om demokrati som uttryckts av befolkningen i flera länder i EU:s södra grannskap, och uppmanar myndigheterna i dessa länder att så fort som möjligt få till stånd en fredlig övergång till verklig demokrati. Parlamentet betonar att den strategiska översynen av den europeiska grannskapspolitiken måste ta full hänsyn till och återspegla denna händelseutveckling. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet ger mot bakgrund av den senaste tidens händelser i regionen sitt fulla stöd till den rättmätiga förhoppning om demokrati som uttryckts av befolkningen i flera länder i EU:s södra grannskap, och uppmanar myndigheterna i dessa länder att så fort som möjligt få till stånd en fredlig övergång till verklig demokrati. Parlamentet betonar att den strategiska översynen av den europeiska grannskapspolitiken måste ta full hänsyn till och återspegla denna händelseutveckling.

| 19. | Europaparlamentet efterlyser i detta sammanhang betydande EU-stöd till den demokratiska omvandlingen i de södra grannländerna i partnerskap med de berörda samhällena genom att mobilisera, se över och anpassa befintliga instrument som syftar till att främja politiska, ekonomiska och sociala reformer. Rådet och kommissionen uppmanas i samband med detta att tillhandahålla kortsiktiga övergångsmekanismer för finansiellt stöd, inklusive lån, för de länder som uttrycker ett behov av sådana till följd av snabba demokratiska förändringar och en extraordinärt försvagad likviditet. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att så fort som möjligt se över de nationella vägledande programmen för Tunisien och Egypten för perioden 2011–2013 så att man beaktar de nya, akuta behov som dessa partner har när det gäller uppbyggnaden av demokrati. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet efterlyser i detta sammanhang betydande EU-stöd till den demokratiska omvandlingen i de södra grannländerna i partnerskap med de berörda samhällena genom att mobilisera, se över och anpassa befintliga instrument som syftar till att främja politiska, ekonomiska och sociala reformer. Rådet och kommissionen uppmanas i samband med detta att tillhandahålla kortsiktiga övergångsmekanismer för finansiellt stöd, inklusive lån, för de länder som uttrycker ett behov av sådana till följd av snabba demokratiska förändringar och en extraordinärt försvagad likviditet. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att så fort som möjligt se över de nationella vägledande programmen för Tunisien och Egypten för perioden 2011–2013 så att man beaktar de nya, akuta behov som dessa partner har när det gäller uppbyggnaden av demokrati.

| 20. | Europaparlamentet betonar vikten av att öka den politiska dialogen med EU:s södra grannländer och betonar återigen att stärkandet av demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer, bekämpning av korruption och respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter är viktiga inslag i denna dialog. Parlamentet betonar i detta hänseende vikten av respekt för samvets-, religions- och tankefrihet, yttrandefrihet, tryck- och mediefrihet, föreningsfrihet, kvinnors rättigheter och jämställdhet, skydd av minoriteter samt bekämpning av diskriminering på grund av sexuell läggning. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar vikten av att öka den politiska dialogen med EU:s södra grannländer och betonar återigen att stärkandet av demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer, bekämpning av korruption och respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter är viktiga inslag i denna dialog. Parlamentet betonar i detta hänseende vikten av respekt för samvets-, religions- och tankefrihet, yttrandefrihet, tryck- och mediefrihet, föreningsfrihet, kvinnors rättigheter och jämställdhet, skydd av minoriteter samt bekämpning av diskriminering på grund av sexuell läggning.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att en framskjuten ställning redan har beviljats till eller är under förhandling med några av partnerländerna. Parlamentet betonar att det är viktigt att använda ett öppnare och mer samstämmigt tillvägagångssätt i fråga om denna differentiering för att kunna skapa en verklig process som ger resultat. Likaså behöver det fastställas tydliga riktmärken för att undvika dubbelmoral i fråga om vilka kriterier som måste uppfyllas för att en framskjuten ställning ska beviljas. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet konstaterar att en framskjuten ställning redan har beviljats till eller är under förhandling med några av partnerländerna. Parlamentet betonar att det är viktigt att använda ett öppnare och mer samstämmigt tillvägagångssätt i fråga om denna differentiering för att kunna skapa en verklig process som ger resultat. Likaså behöver det fastställas tydliga riktmärken för att undvika dubbelmoral i fråga om vilka kriterier som måste uppfyllas för att en framskjuten ställning ska beviljas.

| 22. | Europaparlamentet understryker behovet av att anpassa Köpenhamnskriterierna till kraven för beviljande av en framskjuten ställning. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att ge tredjeländer en framskjuten ställning när de uppfyller de kriterierna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker behovet av att anpassa Köpenhamnskriterierna till kraven för beviljande av en framskjuten ställning. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att ge tredjeländer en framskjuten ställning när de uppfyller de kriterierna.

| 23. | Europaparlamentet betonar att kampen mot korruption, särskilt inom domstolsväsendet och polisen, bör vara en av EU:s topprioriteringar i utvecklingen av förbindelserna med de södra partnerländerna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att kampen mot korruption, särskilt inom domstolsväsendet och polisen, bör vara en av EU:s topprioriteringar i utvecklingen av förbindelserna med de södra partnerländerna.

| 24. | Europaparlamentet kräver att bli hört i alla skeden av beviljandet av en framskjuten ställning till partnerländerna och utarbetandet av den europeiska grannskapspolitikens handlingsplaner, i enlighet med parlamentets nya roll enligt Lissabonfördraget. Rådet och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att involvera parlamentet i beslutsprocessen om en framskjuten ställning genom att ta fram en tydlig samrådsmekanism som ska användas i alla skeden av förhandlingarna, bland annat när det gäller de kriterier som ska uppfyllas och fastställandet av de prioriteringar och riktlinjer som ingår i handlingsplanerna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet kräver att bli hört i alla skeden av beviljandet av en framskjuten ställning till partnerländerna och utarbetandet av den europeiska grannskapspolitikens handlingsplaner, i enlighet med parlamentets nya roll enligt Lissabonfördraget. Rådet och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att involvera parlamentet i beslutsprocessen om en framskjuten ställning genom att ta fram en tydlig samrådsmekanism som ska användas i alla skeden av förhandlingarna, bland annat när det gäller de kriterier som ska uppfyllas och fastställandet av de prioriteringar och riktlinjer som ingår i handlingsplanerna.

| 25. | Europaparlamentet betonar att ett effektivt partnerskap mellan EU och de södra grannländerna enbart kan bygga på samverkan mellan sammankopplade bilaterala och multilaterala dimensioner av denna samarbetsprocess. Parlamentet beklagar därför att man inom den europeiska grannskapspolitiken inte tar tillräcklig hänsyn till att den multilaterala dimensionen behöver stärkas. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att ett effektivt partnerskap mellan EU och de södra grannländerna enbart kan bygga på samverkan mellan sammankopplade bilaterala och multilaterala dimensioner av denna samarbetsprocess. Parlamentet beklagar därför att man inom den europeiska grannskapspolitiken inte tar tillräcklig hänsyn till att den multilaterala dimensionen behöver stärkas.

| 26. | Europaparlamentet hyllar modet hos den tunisiska, egyptiska och libyska befolkningen som har rest sig för att kräva demokrati och frihet, och uppmanar alla EU-institutioner att erbjuda sitt fulla stöd för övergången till demokrati i dessa länder. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet hyllar modet hos den tunisiska, egyptiska och libyska befolkningen som har rest sig för att kräva demokrati och frihet, och uppmanar alla EU-institutioner att erbjuda sitt fulla stöd för övergången till demokrati i dessa länder.

| 27. | Europaparlamentet beklagar dödsfallen under de fredliga upproren i Tunisien och Egypten och uppmanar myndigheterna att göra en noggrann utredning av händelserna och ställa förövarna inför rätta. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet beklagar dödsfallen under de fredliga upproren i Tunisien och Egypten och uppmanar myndigheterna att göra en noggrann utredning av händelserna och ställa förövarna inför rätta.

| 28. | Europaparlamentet anser att konflikten mellan Israel och Palestina är roten till de politiska spänningarna i Mellanöstern och i Medelhavsområdet som helhet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att konflikten mellan Israel och Palestina är roten till de politiska spänningarna i Mellanöstern och i Medelhavsområdet som helhet.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant att ta aktiv del i konfliktlösandet och förtroendeskapandet i regionen, för att se till att EU får en aktiv roll som handlingskraftig aktör och inte bara finansiär, särskilt i fredsprocessen i centrala Mellanöstern och även i konflikten i Västsahara. Parlamentet anser att konfliktlösning är nyckeln till politisk, ekonomisk och social utveckling i regionen, liksom till framsteg för den europeiska grannskapspolitikens regionala dimension och dess multilaterala samarbeten, såsom unionen för Medelhavsområdet. Om grannskapspolitiken ska lyckas är det avgörande att i enlighet med internationell rätt hitta en övergripande lösning på de olika konflikterna i EU:s södra grannskap, i synnerhet konflikten mellan araber och israeler. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant att ta aktiv del i konfliktlösandet och förtroendeskapandet i regionen, för att se till att EU får en aktiv roll som handlingskraftig aktör och inte bara finansiär, särskilt i fredsprocessen i centrala Mellanöstern och även i konflikten i Västsahara. Parlamentet anser att konfliktlösning är nyckeln till politisk, ekonomisk och social utveckling i regionen, liksom till framsteg för den europeiska grannskapspolitikens regionala dimension och dess multilaterala samarbeten, såsom unionen för Medelhavsområdet. Om grannskapspolitiken ska lyckas är det avgörande att i enlighet med internationell rätt hitta en övergripande lösning på de olika konflikterna i EU:s södra grannskap, i synnerhet konflikten mellan araber och israeler.

| 30. | Europaparlamentet anser att det är särskilt viktigt med en interkulturell dialog inom Medelhavsområdet om man ska kunna förbättra den ömsesidiga förståelsen, solidariteten, toleransen och välbefinnandet bland befolkningsgrupperna. Parlamentet förväntar sig att översynen kommer att beakta utvecklingsinstrument för detta ändamål. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att det är särskilt viktigt med en interkulturell dialog inom Medelhavsområdet om man ska kunna förbättra den ömsesidiga förståelsen, solidariteten, toleransen och välbefinnandet bland befolkningsgrupperna. Parlamentet förväntar sig att översynen kommer att beakta utvecklingsinstrument för detta ändamål.

| 31. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över att det andra toppmötet mellan stats- och regeringscheferna i unionen för Medelhavsområdet samt ministermöten är fortsatt uppskjutna på obestämd tid, eftersom detta sänder en negativ signal till områdets befolkning och institutioner. Generalsekreterarens avgång belyser behovet av ett klargörande av förfarandena och institutionerna inom unionen för Medelhavsområdet. Parlamentet påminner om att de politiska spänningarna och regionala konflikterna i Medelhavsområdet inte får försämra möjligheten att göra konkreta framsteg mot ett sektoriellt och multilateralt samarbete. Unionen för Medelhavsområdet kan med hjälp av omfattande integrationsprojekt och en öppen politisk dialog bidra till utvecklingen av ett förtroendeklimat som gör att man lättare kan uppnå gemensamma mål om rättvisa och säkerhet i en anda av solidaritet och fred. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet är djupt bekymrat över att det andra toppmötet mellan stats- och regeringscheferna i unionen för Medelhavsområdet samt ministermöten är fortsatt uppskjutna på obestämd tid, eftersom detta sänder en negativ signal till områdets befolkning och institutioner. Generalsekreterarens avgång belyser behovet av ett klargörande av förfarandena och institutionerna inom unionen för Medelhavsområdet. Parlamentet påminner om att de politiska spänningarna och regionala konflikterna i Medelhavsområdet inte får försämra möjligheten att göra konkreta framsteg mot ett sektoriellt och multilateralt samarbete. Unionen för Medelhavsområdet kan med hjälp av omfattande integrationsprojekt och en öppen politisk dialog bidra till utvecklingen av ett förtroendeklimat som gör att man lättare kan uppnå gemensamma mål om rättvisa och säkerhet i en anda av solidaritet och fred.

| 32. | Europaparlamentet beklagar bristen på finansiering till unionen för Medelhavsområdet och det svaga engagemanget från medlemsstaterna på båda sidor av Medelhavet. Parlamentet beklagar EU:s icke definierade tillvägagångssätt för Medelhavspolitiken och efterlyser ett långsiktigt strategiskt synsätt för utveckling och stabilisering av regionen. Parlamentet insisterar på behovet av att göra integrationsprocessen i Europa–Medelhavsområdet till en politisk prioritering på den europeiska agendan. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet beklagar bristen på finansiering till unionen för Medelhavsområdet och det svaga engagemanget från medlemsstaterna på båda sidor av Medelhavet. Parlamentet beklagar EU:s icke definierade tillvägagångssätt för Medelhavspolitiken och efterlyser ett långsiktigt strategiskt synsätt för utveckling och stabilisering av regionen. Parlamentet insisterar på behovet av att göra integrationsprocessen i Europa–Medelhavsområdet till en politisk prioritering på den europeiska agendan.

| 33. | Europaparlamentet är övertygat om att unionen för Medelhavsområdet bör lanseras på nytt så att hänsyn kan tas till den nya händelseutvecklingen i regionen. Denna nya union för Medelhavsområdet bör främja en sund ekonomisk, social och demokratisk utveckling samt lägga en stark och gemensam grund för närmare förbindelser mellan EU och dess södra grannländer. Detta nybildade förbund skulle också skapa nya möjligheter för hållbar fred i Mellanöstern, eftersom det skulle vara förankrat i de olika samhällena i regionen och inte bara vara beroende av den bräckliga politiska viljan hos de auktoritära ledarna i området. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet är övertygat om att unionen för Medelhavsområdet bör lanseras på nytt så att hänsyn kan tas till den nya händelseutvecklingen i regionen. Denna nya union för Medelhavsområdet bör främja en sund ekonomisk, social och demokratisk utveckling samt lägga en stark och gemensam grund för närmare förbindelser mellan EU och dess södra grannländer. Detta nybildade förbund skulle också skapa nya möjligheter för hållbar fred i Mellanöstern, eftersom det skulle vara förankrat i de olika samhällena i regionen och inte bara vara beroende av den bräckliga politiska viljan hos de auktoritära ledarna i området.

| 34. | Europaparlamentet konstaterar att man vid översynen bör ta itu med att unionen för Medelhavsområdet misslyckats med att leva upp till förväntningarna, och bedöma framtida utmaningar samt överväga nya sätt att stärka de bilaterala instrumenten inom den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet anser i detta hänseende att mer resurser bör avsättas till områden där påtagliga framsteg kan uppnås. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet konstaterar att man vid översynen bör ta itu med att unionen för Medelhavsområdet misslyckats med att leva upp till förväntningarna, och bedöma framtida utmaningar samt överväga nya sätt att stärka de bilaterala instrumenten inom den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet anser i detta hänseende att mer resurser bör avsättas till områden där påtagliga framsteg kan uppnås.

| 35. | Europaparlamentet är bekymrat över att läget i fråga om inrättandet av ett frihandelsområde i Europa–Medelhavsområdet förblir status quo. Parlamentet efterlyser gemensamma förhandlingar så snart villkoren har uppfyllts för djupgående och omfattande frihandelsområden avsedda att utgöra grunden för ett frihandelsområde i Europa–Medelhavsområdet, med vederbörlig hänsyn till den socioekonomiska situationen i vart och ett av partnerländerna och förutsatt att det i god tid görs en fullständig bedömning av dessa överenskommelsers inverkan på samhället och miljön. Parlamentet beklagar att de olika aktörerna inte gjort några riktiga framsteg för att skapa de nödvändiga förutsättningarna. Parlamentet uppmuntrar även till ett syd-sydligt bilateralt och multilateralt ekonomiskt samarbete, som skulle medföra påtagliga fördelar för de berörda ländernas medborgare och förbättra det politiska klimatet i området. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet är bekymrat över att läget i fråga om inrättandet av ett frihandelsområde i Europa–Medelhavsområdet förblir status quo. Parlamentet efterlyser gemensamma förhandlingar så snart villkoren har uppfyllts för djupgående och omfattande frihandelsområden avsedda att utgöra grunden för ett frihandelsområde i Europa–Medelhavsområdet, med vederbörlig hänsyn till den socioekonomiska situationen i vart och ett av partnerländerna och förutsatt att det i god tid görs en fullständig bedömning av dessa överenskommelsers inverkan på samhället och miljön. Parlamentet beklagar att de olika aktörerna inte gjort några riktiga framsteg för att skapa de nödvändiga förutsättningarna. Parlamentet uppmuntrar även till ett syd-sydligt bilateralt och multilateralt ekonomiskt samarbete, som skulle medföra påtagliga fördelar för de berörda ländernas medborgare och förbättra det politiska klimatet i området.

| 36. | Europaparlamentet understryker att man måste inrikta sig på de viktigaste specifika frågorna i vart och ett av de berörda länderna men upprepar att den socioekonomiska situationen, särskilt för den unga generationen, måste vara en särskilt angelägen fråga för den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker att man måste inrikta sig på de viktigaste specifika frågorna i vart och ett av de berörda länderna men upprepar att den socioekonomiska situationen, särskilt för den unga generationen, måste vara en särskilt angelägen fråga för den europeiska grannskapspolitiken.

| 37. | Europaparlamentet anser att ett ökat subregionalt samarbete mellan de medlemsstater och de länder i den europeiska grannskapspolitiken som har specifika gemensamma intressen, värderingar och angelägenheter skulle kunna skapa en positiv dynamik för hela Medelhavsområdet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka den variabla geometrins potential som samarbetsmönster och understryker att den framtida europeiska grannskapspolitiken bör underlätta och främja detta tillvägagångssätt, framför allt genom sitt regionala finansieringsanslag. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att ett ökat subregionalt samarbete mellan de medlemsstater och de länder i den europeiska grannskapspolitiken som har specifika gemensamma intressen, värderingar och angelägenheter skulle kunna skapa en positiv dynamik för hela Medelhavsområdet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka den variabla geometrins potential som samarbetsmönster och understryker att den framtida europeiska grannskapspolitiken bör underlätta och främja detta tillvägagångssätt, framför allt genom sitt regionala finansieringsanslag.

| 38. | Europaparlamentet anser att man inom ramen för den södra grannskapspolitiken måste ta itu med problemet med irreguljär invandring. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att följa genomförandet av avtalen med samtliga grannländer i syd och att övervaka genomförandet av befintliga bilaterala avtal mellan EU:s medlemsstater och samtliga regionala aktörer när det gäller invandringfrågorna och särskilt återtagande. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att man inom ramen för den södra grannskapspolitiken måste ta itu med problemet med irreguljär invandring. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att följa genomförandet av avtalen med samtliga grannländer i syd och att övervaka genomförandet av befintliga bilaterala avtal mellan EU:s medlemsstater och samtliga regionala aktörer när det gäller invandringfrågorna och särskilt återtagande.

| 39. | Europaparlamentet beklagar EU:s asymmetriska strategi gentemot dess östra och södra grannländer i fråga om rörlighet och viseringspolitiken. Parlamentet förespråkar i fråga om rörlighet förenklade viseringsförfaranden för de sydliga länderna i den europeiska grannskapspolitiken – särskilt för studenter, forskare och affärsmän – och antagandet av ett partnerskap mellan Europa och Medelhavsområdet i fråga om rörlighet. Parlamentet betonar den viktiga roll som vissa länder i grannskapspolitiken kan spela inom hanteringen av migrationsströmmar och understryker att samarbetet för att hantera migrationsströmmarna till fullo måste respektera EU:s värderingar och internationella rättsliga skyldigheter. Parlamentet insisterar på att återtagandeavtal med partnerländer endast ska kunna upprättas för irreguljära invandrare, vilket därmed exkluderar asylsökande, flyktingar eller personer i behov av skydd, samt upprepar att principen om ”non-refoulement” gäller alla personer som riskerar dödsstraff, omänsklig behandling eller tortyr. Parlamentet efterlyser ett fördjupat samarbete för att stoppa människohandeln och förbättra villkoren för migrerande arbetstagare i både EU och de sydliga länderna i den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet beklagar EU:s asymmetriska strategi gentemot dess östra och södra grannländer i fråga om rörlighet och viseringspolitiken. Parlamentet förespråkar i fråga om rörlighet förenklade viseringsförfaranden för de sydliga länderna i den europeiska grannskapspolitiken – särskilt för studenter, forskare och affärsmän – och antagandet av ett partnerskap mellan Europa och Medelhavsområdet i fråga om rörlighet. Parlamentet betonar den viktiga roll som vissa länder i grannskapspolitiken kan spela inom hanteringen av migrationsströmmar och understryker att samarbetet för att hantera migrationsströmmarna till fullo måste respektera EU:s värderingar och internationella rättsliga skyldigheter. Parlamentet insisterar på att återtagandeavtal med partnerländer endast ska kunna upprättas för irreguljära invandrare, vilket därmed exkluderar asylsökande, flyktingar eller personer i behov av skydd, samt upprepar att principen om ”non-refoulement” gäller alla personer som riskerar dödsstraff, omänsklig behandling eller tortyr. Parlamentet efterlyser ett fördjupat samarbete för att stoppa människohandeln och förbättra villkoren för migrerande arbetstagare i både EU och de sydliga länderna i den europeiska grannskapspolitiken.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att vid sina kontakter med de sydliga länderna i den europeiska grannskapspolitiken lyfta fram EU:s politiska prioriteringar om avskaffandet av dödsstraffet samt respekt för mänskliga rättigheter, inklusive kvinnors mänskliga rättigheter, och grundläggande friheter, däribland samvetsfrihet, religionsfrihet, föreningsfrihet och mediefrihet, respekt för rättsstatsprincipen, rättsväsendets oberoende, kampen mot tortyr och grym och omänsklig behandling, kampen mot straffrihet liksom ratificeringen av ett antal internationella rättsinstrument, däribland Internationella brottmålsdomstolens Romstadga och Genèvekonventionen från 1951 angående flyktingars rättsliga ställning. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att vid sina kontakter med de sydliga länderna i den europeiska grannskapspolitiken lyfta fram EU:s politiska prioriteringar om avskaffandet av dödsstraffet samt respekt för mänskliga rättigheter, inklusive kvinnors mänskliga rättigheter, och grundläggande friheter, däribland samvetsfrihet, religionsfrihet, föreningsfrihet och mediefrihet, respekt för rättsstatsprincipen, rättsväsendets oberoende, kampen mot tortyr och grym och omänsklig behandling, kampen mot straffrihet liksom ratificeringen av ett antal internationella rättsinstrument, däribland Internationella brottmålsdomstolens Romstadga och Genèvekonventionen från 1951 angående flyktingars rättsliga ställning.

| 41. | Europaparlamentet vill att man inom ramen för översynen av avtalen med de sydliga länderna i den europeiska grannskapspolitiken ska ägna ny uppmärksamhet åt den fulla respekten för religionsfrihet, särskilt för alla religiösa minoriteter, i alla berörda länder. Parlamentet understryker att religionsfrihet omfattar friheten att antingen enskilt eller i grupp, både offentligt och privat, utöva sin religion genom gudstjänst, undervisning, andaktsutövning eller deltagande och att sådana friheter även måste omfatta rätten att byta religion. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet vill att man inom ramen för översynen av avtalen med de sydliga länderna i den europeiska grannskapspolitiken ska ägna ny uppmärksamhet åt den fulla respekten för religionsfrihet, särskilt för alla religiösa minoriteter, i alla berörda länder. Parlamentet understryker att religionsfrihet omfattar friheten att antingen enskilt eller i grupp, både offentligt och privat, utöva sin religion genom gudstjänst, undervisning, andaktsutövning eller deltagande och att sådana friheter även måste omfatta rätten att byta religion.

| 42. | Europaparlamentet betonar att avtalsförbindelserna med samtliga länder i den europeiska grannskapspolitiken omfattar arrangemang för ett regelbundet forum där man kan ta itu med människorättsfrågor, i form av underkommittéer för mänskliga rättigheter. Europeiska utrikestjänsten uppmanas att utnyttja dessa bestämmelser fullt ut och att involvera de befintliga underkommittéerna i alla förhandlingar, kräva att de ska bli effektivare och mer resultatinriktade och se till att organisationer från det civila samhället och människorättsförsvarare medverkar. Parlamentet rekommenderar att den informella EU–Israel-arbetsgruppen för mänskliga rättigheter uppgraderas till en ordinarie underkommitté. Europeiska utrikestjänsten uppmanas att även delta i ett strukturellt samarbete mellan rådets arbetsgrupp för de mänskliga rättigheterna (Cohom) och Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar att avtalsförbindelserna med samtliga länder i den europeiska grannskapspolitiken omfattar arrangemang för ett regelbundet forum där man kan ta itu med människorättsfrågor, i form av underkommittéer för mänskliga rättigheter. Europeiska utrikestjänsten uppmanas att utnyttja dessa bestämmelser fullt ut och att involvera de befintliga underkommittéerna i alla förhandlingar, kräva att de ska bli effektivare och mer resultatinriktade och se till att organisationer från det civila samhället och människorättsförsvarare medverkar. Parlamentet rekommenderar att den informella EU–Israel-arbetsgruppen för mänskliga rättigheter uppgraderas till en ordinarie underkommitté. Europeiska utrikestjänsten uppmanas att även delta i ett strukturellt samarbete mellan rådets arbetsgrupp för de mänskliga rättigheterna (Cohom) och Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att aktivt främja och skydda kommunikationsfriheten och tillgången till information, även via Internet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att aktivt främja och skydda kommunikationsfriheten och tillgången till information, även via Internet.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att stärka rollen hos det civila samhällets organisationer, med särskild hänsyn till människorättsorganisationer och kvinnoorganisationer, inom politisk övervakning samt programplanering och genomförande av stöd genom en särskild facilitet för kapacitetsuppbyggnad. Parlamentet belyser i detta hänseende behovet av att öka kvinnors inflytande, och uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att systematiskt analysera hur deras projekt och program påverkar jämställdheten och att förespråka kvinnors rättigheter och jämställdhet i samband med reformen av konstitutioner, strafflagar, familjerätt och annan civilrätt samt inom den dialog om mänskliga rättigheter som förs med partnerländerna i den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet insisterar på att vice ordföranden/unionens höga representant, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen inte bör stärka förbindelserna mellan EU och tredjeländer om dessa länder inte involverar det civila samhällets organisationer i tillräcklig utsträckning i sin politik. Det civila samhällets organisationer är EU:s trognaste och mäktigaste allierade i främjandet av demokratiska värden, god samhällsstyrning och mänskliga rättigheter i partnerländerna. Parlamentet vill att regionala och lokala myndigheter liksom branschorganisationer och arbetsmarknadens parter involveras i högre grad i EU:s samarbete med de södra grannländerna. Rådet och kommissionen uppmanas i detta hänseende att ytterligare stärka och mer effektivt använda det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att stärka rollen hos det civila samhällets organisationer, med särskild hänsyn till människorättsorganisationer och kvinnoorganisationer, inom politisk övervakning samt programplanering och genomförande av stöd genom en särskild facilitet för kapacitetsuppbyggnad. Parlamentet belyser i detta hänseende behovet av att öka kvinnors inflytande, och uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att systematiskt analysera hur deras projekt och program påverkar jämställdheten och att förespråka kvinnors rättigheter och jämställdhet i samband med reformen av konstitutioner, strafflagar, familjerätt och annan civilrätt samt inom den dialog om mänskliga rättigheter som förs med partnerländerna i den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet insisterar på att vice ordföranden/unionens höga representant, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen inte bör stärka förbindelserna mellan EU och tredjeländer om dessa länder inte involverar det civila samhällets organisationer i tillräcklig utsträckning i sin politik. Det civila samhällets organisationer är EU:s trognaste och mäktigaste allierade i främjandet av demokratiska värden, god samhällsstyrning och mänskliga rättigheter i partnerländerna. Parlamentet vill att regionala och lokala myndigheter liksom branschorganisationer och arbetsmarknadens parter involveras i högre grad i EU:s samarbete med de södra grannländerna. Rådet och kommissionen uppmanas i detta hänseende att ytterligare stärka och mer effektivt använda det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter.

| 45. | Europaparlamentet betonar behovet av att tillämpa jämställdhetsintegrering och att stödja särskilda åtgärder för att uppnå en effektiv och systematisk jämställdhetsstrategi i länderna i den europeiska grannskapspolitiken, och uppmanar med kraft regeringarna och det civila samhället att öka kvinnors sociala delaktighet, bekämpa analfabetismen bland kvinnor och främja sysselsättningen bland kvinnor för att se till att kvinnor representeras på ett meningsfullt sätt på alla nivåer. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar behovet av att tillämpa jämställdhetsintegrering och att stödja särskilda åtgärder för att uppnå en effektiv och systematisk jämställdhetsstrategi i länderna i den europeiska grannskapspolitiken, och uppmanar med kraft regeringarna och det civila samhället att öka kvinnors sociala delaktighet, bekämpa analfabetismen bland kvinnor och främja sysselsättningen bland kvinnor för att se till att kvinnor representeras på ett meningsfullt sätt på alla nivåer.

| 46. | Europaparlamentet betonar vikten av ett strukturerat samarbete inom högre utbildning och forskning som främjar ett ömsesidigt erkännande av kvalifikationer och utbildningssystem, för att framför allt öka rörligheten för studenter, forskare och lärare, tillsammans med åtgärder för att bekämpa kunskapsflykt. Parlamentet ser därför positivt på Tempus stöd inom högre utbildning och utbytena genom Erasmus Mundus åtgärd 2 samt inrättandet av Europa–Medelhavsuniversitetet (Emuni), som omfattar ett nätverk av universitet på båda sidor av Medelhavet inom ramen för Europa-Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar vikten av ett strukturerat samarbete inom högre utbildning och forskning som främjar ett ömsesidigt erkännande av kvalifikationer och utbildningssystem, för att framför allt öka rörligheten för studenter, forskare och lärare, tillsammans med åtgärder för att bekämpa kunskapsflykt. Parlamentet ser därför positivt på Tempus stöd inom högre utbildning och utbytena genom Erasmus Mundus åtgärd 2 samt inrättandet av Europa–Medelhavsuniversitetet (Emuni), som omfattar ett nätverk av universitet på båda sidor av Medelhavet inom ramen för Europa-Medelhavsområdet.

| 47. | Europaparlamentet understryker de lokala myndigheternas betydelse för den demokratiska utvecklingen i våra partnerländer och ser gärna att vänortsprogrammen mellan lokala myndigheter i EU och partnerländer utökas. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet understryker de lokala myndigheternas betydelse för den demokratiska utvecklingen i våra partnerländer och ser gärna att vänortsprogrammen mellan lokala myndigheter i EU och partnerländer utökas.

| 48. | Europaparlamentet betonar vikten av fackföreningar och en dialog mellan arbetsmarknadens parter som en del av den demokratiska utvecklingen i de södra partnerländerna. Parlamentet uppmuntrar dessa länder att stärka arbetstagar- och fackföreningsrättigheterna. Parlamentet påpekar den viktiga roll som dialogen mellan arbetsmarknadens parter kan spela med hänsyn till de socioekonomiska utmaningarna i denna region. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar vikten av fackföreningar och en dialog mellan arbetsmarknadens parter som en del av den demokratiska utvecklingen i de södra partnerländerna. Parlamentet uppmuntrar dessa länder att stärka arbetstagar- och fackföreningsrättigheterna. Parlamentet påpekar den viktiga roll som dialogen mellan arbetsmarknadens parter kan spela med hänsyn till de socioekonomiska utmaningarna i denna region.

| 49. | Europaparlamentet insisterar på vikten av att sammanföra investeringar, utbildning, forskning och innovation, med särskilt fokus på utbildning som är anpassad efter arbetsmarknadens behov, för att man ska kunna bemästra de socioekonomiska utmaningarna i denna region. Särskild hänsyn bör tas till kvinnor och missgynnade grupper, såsom ungdomar. Parlamentet betonar samtidigt att det är ytterst viktigt att ytterligare stödja projekt för lokal utveckling så att man bidrar till en revitalisering av de mest utsatta städerna och regionerna. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet insisterar på vikten av att sammanföra investeringar, utbildning, forskning och innovation, med särskilt fokus på utbildning som är anpassad efter arbetsmarknadens behov, för att man ska kunna bemästra de socioekonomiska utmaningarna i denna region. Särskild hänsyn bör tas till kvinnor och missgynnade grupper, såsom ungdomar. Parlamentet betonar samtidigt att det är ytterst viktigt att ytterligare stödja projekt för lokal utveckling så att man bidrar till en revitalisering av de mest utsatta städerna och regionerna.

| 50. | Europaparlamentet betonar att ett välfungerande, effektivt och säkert transportsystem med flera transportmedel är en grundläggande och absolut nödvändig förutsättning för ekonomisk tillväxt och utveckling som främjar handel och integration mellan EU och dess sydliga Medelhavspartner. Kommissionen uppmanas att lägga fram en halvtidsbedömning av den regionala transporthandlingsplanen (2007–2013) för Medelhavet och att beakta resultatet i eventuella framtida transporthandlingsplaner. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar att ett välfungerande, effektivt och säkert transportsystem med flera transportmedel är en grundläggande och absolut nödvändig förutsättning för ekonomisk tillväxt och utveckling som främjar handel och integration mellan EU och dess sydliga Medelhavspartner. Kommissionen uppmanas att lägga fram en halvtidsbedömning av den regionala transporthandlingsplanen (2007–2013) för Medelhavet och att beakta resultatet i eventuella framtida transporthandlingsplaner.

| 51. | Europaparlamentet anser att hållbar utveckling bör vara en övergripande princip för översynen av den europeiska grannskapspolitiken, där man framför allt fokuserar på ett förbättrat miljöskydd, utveckling av den stora potentialen för förnybar energi i regionen samt främjande av strategier och projekt för en bättre användning av knappa vattenresurser. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att hållbar utveckling bör vara en övergripande princip för översynen av den europeiska grannskapspolitiken, där man framför allt fokuserar på ett förbättrat miljöskydd, utveckling av den stora potentialen för förnybar energi i regionen samt främjande av strategier och projekt för en bättre användning av knappa vattenresurser.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar återigen rådet, kommissionen och EU:s medlemsstater att uppmuntra och stödja en omfattande plan för att avhjälpa förstörelsen av Jordanfloden och att fortsätta med sitt ekonomiska och tekniska stöd för att återställa floden, i synnerhet dess nedre del, även inom unionen för Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar återigen rådet, kommissionen och EU:s medlemsstater att uppmuntra och stödja en omfattande plan för att avhjälpa förstörelsen av Jordanfloden och att fortsätta med sitt ekonomiska och tekniska stöd för att återställa floden, i synnerhet dess nedre del, även inom unionen för Medelhavsområdet.

| 53. | Europaparlamentet understryker den stora samarbetspotentialen inom energi och förnybara energikällor såsom vind-, sol- och vågkraft. Parlamentet stöder ett samordnat genomförande av solenergiplanen för Medelhavsområdet och initiativ inom industrin, som bör inriktas på att tillgodose partnerländernas primära behov, liksom antagandet av en energieffektivitetsstrategi för Europa–Medelhavsområdet. Parlamentet betonar hur viktigt det är att främja sammankopplingar i elektricitets-, gas- och oljesektorerna i Europa–Medelhavsområdet i syfte att förbättra energitryggheten genom införandet av smarta nät som kopplar samman hela Europa–Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet understryker den stora samarbetspotentialen inom energi och förnybara energikällor såsom vind-, sol- och vågkraft. Parlamentet stöder ett samordnat genomförande av solenergiplanen för Medelhavsområdet och initiativ inom industrin, som bör inriktas på att tillgodose partnerländernas primära behov, liksom antagandet av en energieffektivitetsstrategi för Europa–Medelhavsområdet. Parlamentet betonar hur viktigt det är att främja sammankopplingar i elektricitets-, gas- och oljesektorerna i Europa–Medelhavsområdet i syfte att förbättra energitryggheten genom införandet av smarta nät som kopplar samman hela Europa–Medelhavsområdet.

| 54. | Europaparlamentet påminner om betydelsen av jordbruk som gynnar lokala jordbrukare, landsbygdsutveckling, en tryggad livsmedelsförsörjning, livmedelssuveränitet, anpassning till klimatförändringarna, tillgång till vatten, en rationell användning av vatten och tillgång till energi. Parlamentet rekommenderar att jordbruksamarbetet görs till en prioritering i den europeiska grannskapspolitiken, som ett stöd till Europa–Medelhavsavtalets färdplan för jordbruk och som ett sätt att stabilisera livsmedelspriserna på nationell, regional och global nivå. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet påminner om betydelsen av jordbruk som gynnar lokala jordbrukare, landsbygdsutveckling, en tryggad livsmedelsförsörjning, livmedelssuveränitet, anpassning till klimatförändringarna, tillgång till vatten, en rationell användning av vatten och tillgång till energi. Parlamentet rekommenderar att jordbruksamarbetet görs till en prioritering i den europeiska grannskapspolitiken, som ett stöd till Europa–Medelhavsavtalets färdplan för jordbruk och som ett sätt att stabilisera livsmedelspriserna på nationell, regional och global nivå.

| 55. | Europaparlamentet efterlyser återigen inrättandet av en räddningstjänststyrka för Europa–Medelhavsområdet med tanke på att de allt större och allt fler naturkatastroferna kräver att relevanta medel anslås och eftersom ett sådant initiativ skulle stärka solidariteten mellan människor i Europa–Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet efterlyser återigen inrättandet av en räddningstjänststyrka för Europa–Medelhavsområdet med tanke på att de allt större och allt fler naturkatastroferna kräver att relevanta medel anslås och eftersom ett sådant initiativ skulle stärka solidariteten mellan människor i Europa–Medelhavsområdet.

| 56. | Europaparlamentet understryker vikten av ett starkare samarbete med multilaterala organisationer i sydliga regioner, framför allt Arabförbundet men även Afrikanska unionen, för att arbetet med utmaningarna i ovannämnda områden ska kunna leda till önskade resultat. Kommissionen uppmanas att överväga en ny strukturerad dialog med dessa forum under översynen av den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet understryker vikten av ett starkare samarbete med multilaterala organisationer i sydliga regioner, framför allt Arabförbundet men även Afrikanska unionen, för att arbetet med utmaningarna i ovannämnda områden ska kunna leda till önskade resultat. Kommissionen uppmanas att överväga en ny strukturerad dialog med dessa forum under översynen av den europeiska grannskapspolitiken.

| 57. | Europaparlamentet upprepar värdet av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet som finansieringsinstrument för den europeiska grannskapspolitiken. Det behövs dock mer flexibilitet och ett bättre målinriktat stöd, som särskilt riktar sig till det civila samhället och lokala nivåer, så att man kan tillämpa ett nedifrån-och-upp-förfarande. Parlamentet efterlyser även en heltäckande analys av hur effektivt det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet är, i syfte att förbättra användningen av de finansieringsinstrument som finns tillgängliga för EU:s förbindelser med de södra grannländerna och att se till att utvecklingsbiståndet och utvecklingsstödet används på rätt sätt i mottagarländerna. Parlamentet anser att det är avgörande att finansieringen är öppen för insyn och att finansieringsinstrumenten inbegriper mekanismer mot korruption. Parlamentet understryker värdet av övervaknings-, förvaltnings- och genomförandeprocesserna i de olika programmen inom det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet. Parlamentet betonar hur viktigt det är att stärka gränsöverskridande projekt, öka omfattningen på programmen för att underlätta kontakter människor emellan och ge incitament till regionalt samarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att hålla tidiga samråd med parlamentet och det civila samhällets aktörer i samband med de kommande förberedelserna inför det efterföljande instrumentet. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet upprepar värdet av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet som finansieringsinstrument för den europeiska grannskapspolitiken. Det behövs dock mer flexibilitet och ett bättre målinriktat stöd, som särskilt riktar sig till det civila samhället och lokala nivåer, så att man kan tillämpa ett nedifrån-och-upp-förfarande. Parlamentet efterlyser även en heltäckande analys av hur effektivt det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet är, i syfte att förbättra användningen av de finansieringsinstrument som finns tillgängliga för EU:s förbindelser med de södra grannländerna och att se till att utvecklingsbiståndet och utvecklingsstödet används på rätt sätt i mottagarländerna. Parlamentet anser att det är avgörande att finansieringen är öppen för insyn och att finansieringsinstrumenten inbegriper mekanismer mot korruption. Parlamentet understryker värdet av övervaknings-, förvaltnings- och genomförandeprocesserna i de olika programmen inom det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet. Parlamentet betonar hur viktigt det är att stärka gränsöverskridande projekt, öka omfattningen på programmen för att underlätta kontakter människor emellan och ge incitament till regionalt samarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att hålla tidiga samråd med parlamentet och det civila samhällets aktörer i samband med de kommande förberedelserna inför det efterföljande instrumentet.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar rådet att anta lagstiftningsförslaget om ändring av artikel 23 i förordningen om det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet. Förslaget lades fram av kommissionen i maj 2008 och antogs av parlamentet den 8 juli 2008. Det skulle möjliggöra en återinvestering av medel från tidigare verksamhet och på så vis ge EU ett välbehövligt verktyg för att mildra konsekvenserna av den nuvarande finansiella krisen för den reala ekonomin och av de eskalerande livsmedelspriserna för grannregionen, särskilt den södra. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar rådet att anta lagstiftningsförslaget om ändring av artikel 23 i förordningen om det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet. Förslaget lades fram av kommissionen i maj 2008 och antogs av parlamentet den 8 juli 2008. Det skulle möjliggöra en återinvestering av medel från tidigare verksamhet och på så vis ge EU ett välbehövligt verktyg för att mildra konsekvenserna av den nuvarande finansiella krisen för den reala ekonomin och av de eskalerande livsmedelspriserna för grannregionen, särskilt den södra.

| 59. | Europaparlamentet betonar att det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet inte är det enda instrumentet för att finansiera program och åtgärder i den europeiska grannskapspolitiken och insisterar följaktligen på behovet av ett konsekvent tillvägagångssätt för användningen av alla finansieringsinstrument. Därför uppmanas Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att presentera en tydlig översikt över vilka medel som tilldelats varje mottagarland, inklusive en uppdelning per instrument. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet betonar att det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet inte är det enda instrumentet för att finansiera program och åtgärder i den europeiska grannskapspolitiken och insisterar följaktligen på behovet av ett konsekvent tillvägagångssätt för användningen av alla finansieringsinstrument. Därför uppmanas Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att presentera en tydlig översikt över vilka medel som tilldelats varje mottagarland, inklusive en uppdelning per instrument.

| 60. | Europaparlamentet understryker behovet av att öka anslagen till den sydliga dimensionen av den europeiska grannskapspolitiken i EU:s kommande budgetram för 2014–2020 för att finansieringen ska matcha den politiska ambitionen och för att bestämmelserna om en framskjuten ställning ska kunna genomföras utan att det påverkar den europeiska grannskapspolitikens övriga prioriteringar. Parlamentet framhåller vikten av att respektera den överenskommelse som gjordes efter kommissionens uttalande i samband med Coreper 2006, enligt vilken två tredjedelar av den totala summan av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet ska gå till de sydliga länderna och en tredjedel till de östliga länderna, i enlighet med demografisk viktning. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet understryker behovet av att öka anslagen till den sydliga dimensionen av den europeiska grannskapspolitiken i EU:s kommande budgetram för 2014–2020 för att finansieringen ska matcha den politiska ambitionen och för att bestämmelserna om en framskjuten ställning ska kunna genomföras utan att det påverkar den europeiska grannskapspolitikens övriga prioriteringar. Parlamentet framhåller vikten av att respektera den överenskommelse som gjordes efter kommissionens uttalande i samband med Coreper 2006, enligt vilken två tredjedelar av den totala summan av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet ska gå till de sydliga länderna och en tredjedel till de östliga länderna, i enlighet med demografisk viktning.

| 61. | Europaparlamentet understryker dock att en ökning av tilldelade medel bör baseras på en korrekt bedömning av behov och motsvaras av ökad effektivitet i de genomförda programmen, och på ett adekvat sätt anpassas och prioriteras efter mottagarlandets behov. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet understryker dock att en ökning av tilldelade medel bör baseras på en korrekt bedömning av behov och motsvaras av ökad effektivitet i de genomförda programmen, och på ett adekvat sätt anpassas och prioriteras efter mottagarlandets behov.

| 62. | Europaparlamentet ser positivt på de insatser som gjorts av Europeiska investeringsbankens facilitet för investering och partnerskap för Europa–Medelhavsområdet (EIB-Femip) men betonar behovet av samverkan med andra internationella finansinstitut som också är aktiva i regionen. Parlamentet föreslår på nytt att ett finansinstitut för gemensam utveckling i Europa–Medelhavsområdet inrättas, med EIB som största delägare. Parlamentet stöder en höjning av taket för EIB:s garanti så att banken kan fortsätta sin verksamhet i regionen med samma intensitet under de kommande åren. Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) uppmanas att ändra sina stadgar så att den också kan delta i denna process för finansiellt stöd. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet ser positivt på de insatser som gjorts av Europeiska investeringsbankens facilitet för investering och partnerskap för Europa–Medelhavsområdet (EIB-Femip) men betonar behovet av samverkan med andra internationella finansinstitut som också är aktiva i regionen. Parlamentet föreslår på nytt att ett finansinstitut för gemensam utveckling i Europa–Medelhavsområdet inrättas, med EIB som största delägare. Parlamentet stöder en höjning av taket för EIB:s garanti så att banken kan fortsätta sin verksamhet i regionen med samma intensitet under de kommande åren. Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) uppmanas att ändra sina stadgar så att den också kan delta i denna process för finansiellt stöd.

Europaparlamentets roll

| 63. | Europaparlamentet betonar sin stora betydelse när det gäller att se till att Europas stabilitet och framgångar är nära kopplade till demokratiskt styre och ekonomiska och sociala framsteg i de sydliga länderna i den europeiska grannskapspolitiken och när det gäller att främja den politiska debatten, friheter utan begränsningar, demokratiska reformer och rättsstatsprincipen i grannpartnerländerna, särskilt genom de interparlamentariska delegationerna och den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar sin stora betydelse när det gäller att se till att Europas stabilitet och framgångar är nära kopplade till demokratiskt styre och ekonomiska och sociala framsteg i de sydliga länderna i den europeiska grannskapspolitiken och när det gäller att främja den politiska debatten, friheter utan begränsningar, demokratiska reformer och rättsstatsprincipen i grannpartnerländerna, särskilt genom de interparlamentariska delegationerna och den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet.

| 64. | Europaparlamentet upprepar sitt åtagande att fortsätta att utöva rätten till parlamentarisk kontroll vid genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken, även genom att ha regelbundna diskussioner med kommissionen om tillämpningen av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet. Parlamentet ser positivt på kommissionens och Europeiska utrikestjänstens breda samråd om översynen av den europeiska grannskapspolitiken och hoppas att kommissionen och Europeiska utrikestjänsten även kommer att se till att det sker ett strukturellt och fullständigt samråd med Europaparlamentet vid utarbetandet av relevanta dokument, såsom handlingsplanerna för den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet begär dessutom tillgång till förhandlingsmandaten för alla internationella avtal som håller på att ingås med partnerländerna i den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där det anges att parlamentet omedelbart och fullständigt ska informeras i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet upprepar sitt åtagande att fortsätta att utöva rätten till parlamentarisk kontroll vid genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken, även genom att ha regelbundna diskussioner med kommissionen om tillämpningen av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet. Parlamentet ser positivt på kommissionens och Europeiska utrikestjänstens breda samråd om översynen av den europeiska grannskapspolitiken och hoppas att kommissionen och Europeiska utrikestjänsten även kommer att se till att det sker ett strukturellt och fullständigt samråd med Europaparlamentet vid utarbetandet av relevanta dokument, såsom handlingsplanerna för den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet begär dessutom tillgång till förhandlingsmandaten för alla internationella avtal som håller på att ingås med partnerländerna i den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där det anges att parlamentet omedelbart och fullständigt ska informeras i alla skeden av förfarandet.

*

* *

| 65. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaternas regeringar och parlament, länderna i den europeiska grannskapspolitiken samt generalsekreteraren för unionen för Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaternas regeringar och parlament, länderna i den europeiska grannskapspolitiken samt generalsekreteraren för unionen för Medelhavsområdet.

---

(1)  EUT C 287 E, 24.11.2006, s. 312.

(2)  EUT C 303 E, 13.12.2006, s. 760.

(3)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 443.

(4)  EUT C 76 E, 25.3.2010, s. 76.

(5)  EUT C 76 E, 25.3.2010, s. 83.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2010)0192.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2010)0314.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2011)0038.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2011)0064.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2011)0095.

(11)  EUT L 310, 9.11.2006, s. 1.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/126 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/126

---

Torsdagen den 7 april 2011Användningen av sexuellt våld i konflikter i Nordafrika och Mellanöstern

P7_TA(2011)0155

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om användningen av sexuellt våld i konflikter i Nordafrika och Mellanöstern

2012/C 296 E/18

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2008 om situationen i Demokratiska republiken Kongo och våldtäkt som en krigsförbrytelse (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2008 om situationen i Demokratiska republiken Kongo och våldtäkt som en krigsförbrytelse (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2009 om avskaffande av våld mot kvinnor (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2009 om avskaffande av våld mot kvinnor (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om 10:e årsdagen av resolution 1325 från FN:s säkerhetsråd om kvinnor, fred och säkerhet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om 10:e årsdagen av resolution 1325 från FN:s säkerhetsråd om kvinnor, fred och säkerhet (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2011 om situationen i Egypten (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2011 om situationen i Egypten (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2011 om södra grannskapet, i synnerhet Libyen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2011 om södra grannskapet, i synnerhet Libyen (5),

| — | med beaktande av uttalandet av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, å EU:s vägnar på Internationella dagen för avskaffande av våld mot kvinnor den 25 november 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, å EU:s vägnar på Internationella dagen för avskaffande av våld mot kvinnor den 25 november 2010,

| — | med beaktande av uttalandet av vice ordföranden/den höga representanten, Catherine Ashton, å EU:s vägnar på Internationella kvinnodagen den 8 mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av vice ordföranden/den höga representanten, Catherine Ashton, å EU:s vägnar på Internationella kvinnodagen den 8 mars 2011,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000) och 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet samt FN:s säkerhetsråds resolution 1888 (2009) om sexuellt våld mot kvinnor och barn i situationer av väpnad konflikt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000) och 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet samt FN:s säkerhetsråds resolution 1888 (2009) om sexuellt våld mot kvinnor och barn i situationer av väpnad konflikt,

| — | med beaktande av att det i mars 2010 utsetts en särskild representant för FN:s generalsekreterare för frågor om sexuellt våld vid väpnade konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att det i mars 2010 utsetts en särskild representant för FN:s generalsekreterare för frågor om sexuellt våld vid väpnade konflikter,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om våld mot och diskriminering av flickor och kvinnor och EU:s riktlinjer om barn och väpnade konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om våld mot och diskriminering av flickor och kvinnor och EU:s riktlinjer om barn och väpnade konflikter,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling av den 10 december 1984 och av FN:s generalförsamlings förklaring 3318 om skydd av kvinnor och barn i krissituationer och väpnade konflikter av den 14 december 1974, särskilt dess punkt 4 där det efterlyses effektiva åtgärder mot förföljelse och tortyr av kvinnor, våld mot dem samt förnedrande behandling av dem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling av den 10 december 1984 och av FN:s generalförsamlings förklaring 3318 om skydd av kvinnor och barn i krissituationer och väpnade konflikter av den 14 december 1974, särskilt dess punkt 4 där det efterlyses effektiva åtgärder mot förföljelse och tortyr av kvinnor, våld mot dem samt förnedrande behandling av dem,

| — | med beaktande av föreskrifterna i FN:s rättsliga instrument om mänskliga rättigheter, framför allt de som handlar om kvinnors rättigheter, såsom FN-stadgan, FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, de internationella konventionerna om medborgerliga och politiska rättigheter och om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen om undertryckande av människohandel och utnyttjande av prostituering av andra, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och dess fakultativa protokoll, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling samt 1951 års konvention angående flyktingars rättsliga ställning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av föreskrifterna i FN:s rättsliga instrument om mänskliga rättigheter, framför allt de som handlar om kvinnors rättigheter, såsom FN-stadgan, FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, de internationella konventionerna om medborgerliga och politiska rättigheter och om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen om undertryckande av människohandel och utnyttjande av prostituering av andra, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och dess fakultativa protokoll, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling samt 1951 års konvention angående flyktingars rättsliga ställning,

| — | med beaktande av andra FN-instrument om våld mot kvinnor, som Wiendeklarationen och -handlingsprogrammet av den 25 juni 1993, som antogs vid världskonferensen om mänskliga rättigheter (A/CONF. 157/23) och FN:s deklaration om avskaffande av våld mot kvinnor av den 20 december 1993 (A/RES/48/104), |
| --- | --- |

—

med beaktande av andra FN-instrument om våld mot kvinnor, som Wiendeklarationen och -handlingsprogrammet av den 25 juni 1993, som antogs vid världskonferensen om mänskliga rättigheter (A/CONF. 157/23) och FN:s deklaration om avskaffande av våld mot kvinnor av den 20 december 1993 (A/RES/48/104),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner av den 12 december 1997 om åtgärder för att förebygga brott samt om straffrättsliga åtgärder för att avskaffa våld mot kvinnor (A/RES/52/86), av den 18 december 2002 om åtgärder för att avskaffa brott mot kvinnor som begås under hederns täckmantel (A/RES/57/179) och av den 22 december 2003 om avskaffande av våld mot kvinnor i hemmet (A/RES/58/147), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner av den 12 december 1997 om åtgärder för att förebygga brott samt om straffrättsliga åtgärder för att avskaffa våld mot kvinnor (A/RES/52/86), av den 18 december 2002 om åtgärder för att avskaffa brott mot kvinnor som begås under hederns täckmantel (A/RES/57/179) och av den 22 december 2003 om avskaffande av våld mot kvinnor i hemmet (A/RES/58/147),

| — | med beaktande av den förklaring och den handlingsplattform som antogs av den fjärde internationella kvinnokonferensen i Peking den 15 september 1995 samt av sina resolutioner av den 18 maj 2000 om uppföljningen av handlingsplattformen från Peking (6), av den 10 mars 2005 om uppföljningen av handlingsprogrammet från FN:s fjärde kvinnokonferens (Beijing + 10) (7), och av den 25 februari 2010 om Peking +15 – FN:s handlingsplan för jämställdhet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring och den handlingsplattform som antogs av den fjärde internationella kvinnokonferensen i Peking den 15 september 1995 samt av sina resolutioner av den 18 maj 2000 om uppföljningen av handlingsplattformen från Peking (6), av den 10 mars 2005 om uppföljningen av handlingsprogrammet från FN:s fjärde kvinnokonferens (Beijing + 10) (7), och av den 25 februari 2010 om Peking +15 – FN:s handlingsplan för jämställdhet (8),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 19 december 2006 om ökade insatser för att utrota alla former av våld mot kvinnor (A/RES/61/143), och av säkerhetsrådets resolutioner 1325 och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 19 december 2006 om ökade insatser för att utrota alla former av våld mot kvinnor (A/RES/61/143), och av säkerhetsrådets resolutioner 1325 och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen som antogs 1998, och särskilt artiklarna 7 och 8 enligt vilka våldtäkt, sexuellt slaveri, påtvingad prostitution, påtvingat havandeskap, påtvingad sterilisering och varje form av sexuellt våld utgör brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser och likställs med tortyr och en allvarlig krigsförbrytelse, oavsett om sådana företeelser utförs systematiskt eller ej vid internationella eller inbördes konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen som antogs 1998, och särskilt artiklarna 7 och 8 enligt vilka våldtäkt, sexuellt slaveri, påtvingad prostitution, påtvingat havandeskap, påtvingad sterilisering och varje form av sexuellt våld utgör brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser och likställs med tortyr och en allvarlig krigsförbrytelse, oavsett om sådana företeelser utförs systematiskt eller ej vid internationella eller inbördes konflikter,

| — | med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kvinnor har deltagit aktivt i upproren för mer demokrati, rättigheter och frihet i Nordafrika och Mellanöstern. |
| --- | --- |

A.

Kvinnor har deltagit aktivt i upproren för mer demokrati, rättigheter och frihet i Nordafrika och Mellanöstern.

| B. | De sittande regimerna i Libyen och Egypten har tagit till sexuellt våld mot i synnerhet kvinnor som en del av konflikten i dessa revolutioner, vilket gör kvinnorna sårbara. |
| --- | --- |

B.

De sittande regimerna i Libyen och Egypten har tagit till sexuellt våld mot i synnerhet kvinnor som en del av konflikten i dessa revolutioner, vilket gör kvinnorna sårbara.

| C. | Sexuellt våld verkar användas som ett sätt att injaga skräck i kvinnor och förnedra dem, också i flyktingläger, och det maktvakuum som uppstått kan leda till att situationen för kvinnors och flickors rättigheter blir sämre. |
| --- | --- |

C.

Sexuellt våld verkar användas som ett sätt att injaga skräck i kvinnor och förnedra dem, också i flyktingläger, och det maktvakuum som uppstått kan leda till att situationen för kvinnors och flickors rättigheter blir sämre.

| D. | En libysk kvinna, Iman al-Obeidi, som på ett hotell i Tripoli berättade för journalister att hon utsatts för en gruppvåldtäkt och övergrepp från soldater, fängslades den 26 mars 2011 på okänd plats och stäms nu för förtal av de män som hon anklagar för våldtäkt. |
| --- | --- |

D.

En libysk kvinna, Iman al-Obeidi, som på ett hotell i Tripoli berättade för journalister att hon utsatts för en gruppvåldtäkt och övergrepp från soldater, fängslades den 26 mars 2011 på okänd plats och stäms nu för förtal av de män som hon anklagar för våldtäkt.

| E. | I Egypten hävdar kvinnliga demonstranter att de av militären tvingades genomgå ”oskuldstester” sedan de gripits på Tahrirtorget den 9 mars 2011, och att de därefter utsattes för tortyr och våldtäkt, och att ”oskuldstesterna” utfördes och fotograferades i närvaro av manliga soldater. Somliga egyptiska kvinnor kommer att ställas inför militärdomstolar eftersom deras oskuld inte påvisats vid testerna och somliga har hotats med åtal för prostitution. |
| --- | --- |

E.

I Egypten hävdar kvinnliga demonstranter att de av militären tvingades genomgå ”oskuldstester” sedan de gripits på Tahrirtorget den 9 mars 2011, och att de därefter utsattes för tortyr och våldtäkt, och att ”oskuldstesterna” utfördes och fotograferades i närvaro av manliga soldater. Somliga egyptiska kvinnor kommer att ställas inför militärdomstolar eftersom deras oskuld inte påvisats vid testerna och somliga har hotats med åtal för prostitution.

| F. | När våldtäkt och sexuellt slaveri utövas i utbredd omfattning och systematiskt erkänns det enligt Genèvekonventionen som brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser som bör kunna tas upp till rättslig prövning inför Internationella brottmålsdomstolen. Numera erkänns våldtäkt också som ett inslag i brottet folkmord när den begås i avsikt att helt eller delvis förstöra en utpekad grupp. EU bör stödja arbetet med att få slut på straffriheten för dem som begår sexuellt våld mot kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

F.

När våldtäkt och sexuellt slaveri utövas i utbredd omfattning och systematiskt erkänns det enligt Genèvekonventionen som brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser som bör kunna tas upp till rättslig prövning inför Internationella brottmålsdomstolen. Numera erkänns våldtäkt också som ett inslag i brottet folkmord när den begås i avsikt att helt eller delvis förstöra en utpekad grupp. EU bör stödja arbetet med att få slut på straffriheten för dem som begår sexuellt våld mot kvinnor och flickor.

| G. | Väpnade konflikter har bevisligen en oproportionerlig och unik inverkan på kvinnor. Genom deltagande, förebyggande och skydd ska kvinnornas roll vid fredsskapande och konfliktförebyggande stärkas och kvinnor och barn ska beredas bättre skydd i regioner med krig och konflikter. |
| --- | --- |

G.

Väpnade konflikter har bevisligen en oproportionerlig och unik inverkan på kvinnor. Genom deltagande, förebyggande och skydd ska kvinnornas roll vid fredsskapande och konfliktförebyggande stärkas och kvinnor och barn ska beredas bättre skydd i regioner med krig och konflikter.

| H. | Det är av gemensamt intresse och ett ansvar för varje FN-medlemsstat att fullgöra åtagandena i FN:s säkerhetsråds resolutioner 1820, 1888, 1889 och 1325, antingen staten är konfliktdrabbad eller givare eller annan. Parlamentet betonar i detta sammanhang antagandet i december 2008 av EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och flickor och EU:s riktlinjer om barn och väpnade konflikter samt om bekämpning av alla former av diskriminering mot dem, vilket innebär en kraftig politisk signal om att unionen prioriterar dessa frågor. |
| --- | --- |

H.

Det är av gemensamt intresse och ett ansvar för varje FN-medlemsstat att fullgöra åtagandena i FN:s säkerhetsråds resolutioner 1820, 1888, 1889 och 1325, antingen staten är konfliktdrabbad eller givare eller annan. Parlamentet betonar i detta sammanhang antagandet i december 2008 av EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och flickor och EU:s riktlinjer om barn och väpnade konflikter samt om bekämpning av alla former av diskriminering mot dem, vilket innebär en kraftig politisk signal om att unionen prioriterar dessa frågor.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaternas regeringar att kraftigt motsätta sig användningen av sexuellt våld och hotelser mot kvinnor i Libyen och Egypten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaternas regeringar att kraftigt motsätta sig användningen av sexuellt våld och hotelser mot kvinnor i Libyen och Egypten.

| 2. | Europaparlamentet fördömer skarpt de ”oskuldstester” som kvinnliga demonstranter som gripits på Tahrirtorget utsatts för av den egyptiska armén, och anser att denna metod är oacceptabel eftersom den utgör en form av tortyr. Parlamentet uppmanar Egyptens militärråd att omedelbart vidta åtgärder för att stoppa denna förnedrande behandling och se till att alla säkerhetsstyrkor och militära styrkor tydligt informeras om att tortyr och misshandel, inbegripet påtvingade ”oskuldstester”, inte längre kan tolereras och kommer att fullständigt utredas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer skarpt de ”oskuldstester” som kvinnliga demonstranter som gripits på Tahrirtorget utsatts för av den egyptiska armén, och anser att denna metod är oacceptabel eftersom den utgör en form av tortyr. Parlamentet uppmanar Egyptens militärråd att omedelbart vidta åtgärder för att stoppa denna förnedrande behandling och se till att alla säkerhetsstyrkor och militära styrkor tydligt informeras om att tortyr och misshandel, inbegripet påtvingade ”oskuldstester”, inte längre kan tolereras och kommer att fullständigt utredas.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att vidta brådskande åtgärder för att få ett slut på tortyren, utreda alla fall där fredliga demonstranter har misshandlats samt sluta att ställa civilpersoner inför militärdomstol. Parlamentet är särskilt oroat över rapporter från människorättsorganisationer om att minderåriga har gripits och dömts av militärdomstolar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att vidta brådskande åtgärder för att få ett slut på tortyren, utreda alla fall där fredliga demonstranter har misshandlats samt sluta att ställa civilpersoner inför militärdomstol. Parlamentet är särskilt oroat över rapporter från människorättsorganisationer om att minderåriga har gripits och dömts av militärdomstolar.

| 4. | Europaparlamentet rekommenderar att en oberoende undersökning utförs för att ställa förövarna till svars enligt Internationella brottmålsdomstolens villkor, och att särskilt de brott som Gadaffi begått måste utredas. De som befunnits ansvariga för dessa handlingar måste ställas inför rätta och de modiga kvinnor som anmält dessa övergrepp måste skyddas från repressalier. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet rekommenderar att en oberoende undersökning utförs för att ställa förövarna till svars enligt Internationella brottmålsdomstolens villkor, och att särskilt de brott som Gadaffi begått måste utredas. De som befunnits ansvariga för dessa handlingar måste ställas inför rätta och de modiga kvinnor som anmält dessa övergrepp måste skyddas från repressalier.

| 5. | Europaparlamentet betonar att alla ska kunna uttrycka sin åsikt om en demokratisk framtid i sitt land utan att fängslas, torteras eller utsättas för förnedrande och diskriminerande behandling. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att alla ska kunna uttrycka sin åsikt om en demokratisk framtid i sitt land utan att fängslas, torteras eller utsättas för förnedrande och diskriminerande behandling.

| 6. | Europaparlamentet är fast övertygat om att de pågående förändringarna i Nordafrika och Mellanöstern måste bidra till ett slut på diskriminering av kvinnor och till ett samhälle där kvinnor kan delta till fullo på samma villkor som män och i enlighet med FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är fast övertygat om att de pågående förändringarna i Nordafrika och Mellanöstern måste bidra till ett slut på diskriminering av kvinnor och till ett samhälle där kvinnor kan delta till fullo på samma villkor som män och i enlighet med FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att det är nödvändigt att garantera kvinnors rättigheter överlag i de nya demokratiska och rättsliga strukturerna i dessa samhällen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller att det är nödvändigt att garantera kvinnors rättigheter överlag i de nya demokratiska och rättsliga strukturerna i dessa samhällen.

| 8. | Europaparlamentet betonar att den roll som kvinnor spelar under revolutioner och demokratiseringsprocesser bör erkännas, men betonar de specifika faror de utsätts för och att deras rättigheter måste stödjas och försvaras. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att den roll som kvinnor spelar under revolutioner och demokratiseringsprocesser bör erkännas, men betonar de specifika faror de utsätts för och att deras rättigheter måste stödjas och försvaras.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att aktivt och varaktigt och med politiska och ekonomiska medel verka för att FN:s säkerhetsråds resolution 1325 oinskränkt genomförs samt för att det på europeisk nivå och inom FN inrättas institutioner och mekanismer för övervakning av det slag som avses i resolution 1325 för att resolutionen verkligen ska genomföras på alla internationella plan. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att aktivt och varaktigt och med politiska och ekonomiska medel verka för att FN:s säkerhetsråds resolution 1325 oinskränkt genomförs samt för att det på europeisk nivå och inom FN inrättas institutioner och mekanismer för övervakning av det slag som avses i resolution 1325 för att resolutionen verkligen ska genomföras på alla internationella plan.

| 10. | Europaparlamentet betonar att mänskliga rättigheter måste prioriteras inom den europeiska grannskapspolitiken såsom en integrerad del av demokratiseringsprocessen och betonar att man måste dela med sig av EU:s erfarenheter av jämställdhetspolitik och bekämpning av könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att mänskliga rättigheter måste prioriteras inom den europeiska grannskapspolitiken såsom en integrerad del av demokratiseringsprocessen och betonar att man måste dela med sig av EU:s erfarenheter av jämställdhetspolitik och bekämpning av könsrelaterat våld.

| 11. | Europaparlamentet betonar att man måste tillämpa jämställdhetsprincipen och stödja särskilda åtgärder för att uppnå en effektiv och systematisk jämställdhetsstrategi i länderna inom den europeiska grannskapspolitiken. och uppmanar med kraft regeringarna och det civila samhället att öka kvinnors sociala delaktighet, också genom att bekämpa analfabetismen och främja sysselsättningen tillika med att verka för kvinnors ekonomiska självständighet för att se till att kvinnor representeras på ett meningsfullt sätt på alla nivåer. Parlamentet anser att jämställdheten måste bli en integrerad del av demokratiseringsprocessen och att utbildning av kvinnor och flickor dessutom bör prioriteras, inbegripet utbildning och ökad medvetenhet om deras rättigheter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att man måste tillämpa jämställdhetsprincipen och stödja särskilda åtgärder för att uppnå en effektiv och systematisk jämställdhetsstrategi i länderna inom den europeiska grannskapspolitiken. och uppmanar med kraft regeringarna och det civila samhället att öka kvinnors sociala delaktighet, också genom att bekämpa analfabetismen och främja sysselsättningen tillika med att verka för kvinnors ekonomiska självständighet för att se till att kvinnor representeras på ett meningsfullt sätt på alla nivåer. Parlamentet anser att jämställdheten måste bli en integrerad del av demokratiseringsprocessen och att utbildning av kvinnor och flickor dessutom bör prioriteras, inbegripet utbildning och ökad medvetenhet om deras rättigheter.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att högst upp på agendan för samtalen med de sydliga länderna i den europeiska grannskapspolitiken sätta EU:s politiska prioriteringar om avskaffande av dödsstraffet, respekten för de mänskliga rättigheterna, inbegripet kvinnors mänskliga rättigheter, respekten för grundläggande friheter och ratificeringen av ett antal internationella rättsliga instrument, däribland Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen och 1951 års konvention angående flyktingars rättsliga ställning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att högst upp på agendan för samtalen med de sydliga länderna i den europeiska grannskapspolitiken sätta EU:s politiska prioriteringar om avskaffande av dödsstraffet, respekten för de mänskliga rättigheterna, inbegripet kvinnors mänskliga rättigheter, respekten för grundläggande friheter och ratificeringen av ett antal internationella rättsliga instrument, däribland Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen och 1951 års konvention angående flyktingars rättsliga ställning.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik.

---

(1)  EUT C 41 E, 19.2.2009, s. 83.

(2)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 53.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2010)0439.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0064.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0095.

(6)  EUT C 59, 23.2.2001, s. 258.

(7)  EUT C 320 E, 15.12.2005, s. 247.

(8)  EUT C 348 E, 21.12.2010, s. 11.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/130 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/130

---

Torsdagen den 7 april 2011Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2009

P7_TA(2011)0156

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om Europeiska investeringsbankens årsrapport för 2009 (2010/2248(INI))

2012/C 296 E/19

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av EIB-gruppens årsredovisning för 2009 (verksamhetsberättelse och rapport om företagsansvar, finansiell och statistisk rapport), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens årsredovisning för 2009 (verksamhetsberättelse och rapport om företagsansvar, finansiell och statistisk rapport),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 maj 2010 om Europeiska investeringsbankens (EIB) årsredovisning för 2008 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 maj 2010 om Europeiska investeringsbankens (EIB) årsredovisning för 2008 (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2009 om årsrapporterna för 2007 för Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2009 om årsrapporterna för 2007 för Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 juni 2010 om EU 2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 juni 2010 om EU 2020 (3),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från budgetkontrollutskottet (A7-0073/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från budgetkontrollutskottet (A7-0073/2011).

EIB:s nya stadga

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de ändringar som införts genom Lissabonfördraget och som bidrar till ökad flexibilitet i finansieringen av EIB, inbegripet kapitalinvesteringar som ett komplement till bankens ordinära verksamhet samt möjligheten att grunda dotterbolag och andra enheter, att reglera så kallad särskild verksamhet och att tillhandahålla mer omfattande tekniska assistanstjänster samt stärkandet av revisionskommitténs roll. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar de ändringar som införts genom Lissabonfördraget och som bidrar till ökad flexibilitet i finansieringen av EIB, inbegripet kapitalinvesteringar som ett komplement till bankens ordinära verksamhet samt möjligheten att grunda dotterbolag och andra enheter, att reglera så kallad särskild verksamhet och att tillhandahålla mer omfattande tekniska assistanstjänster samt stärkandet av revisionskommitténs roll.

| 2. | Europaparlamentet påminner om de ändringar som införts genom Lissabonfördraget och som innebär ett klargörande av målen för EIB:s finansiering i tredjeländer, vilka måste utgå från de övergripande principerna för EU:s förbindelser med den övriga världen, i enlighet med artikel 3.5 i EU-fördraget, och under garantin stödja målen för EU:s yttre åtgärder i enlighet med artikel 21 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om de ändringar som införts genom Lissabonfördraget och som innebär ett klargörande av målen för EIB:s finansiering i tredjeländer, vilka måste utgå från de övergripande principerna för EU:s förbindelser med den övriga världen, i enlighet med artikel 3.5 i EU-fördraget, och under garantin stödja målen för EU:s yttre åtgärder i enlighet med artikel 21 i EU-fördraget.

| 3. | Europaparlamentet är medvetet om att vissa medlemsstater uppmanat EIB att ta större risker i sina finansiella operationer, men påpekar att detta inte bör äventyra EIB:s kreditbetyg AAA, eftersom detta är en viktig faktor för att göra det möjligt för banken att tillhandahålla sina lån till bästa möjliga villkor. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är medvetet om att vissa medlemsstater uppmanat EIB att ta större risker i sina finansiella operationer, men påpekar att detta inte bör äventyra EIB:s kreditbetyg AAA, eftersom detta är en viktig faktor för att göra det möjligt för banken att tillhandahålla sina lån till bästa möjliga villkor.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att EIB:s mål är att stödja EU:s policymål och att banken är ansvarsskyldig inför revisionsrätten, Olaf och EU:s medlemsstater samt, på frivillig basis, inför Europaparlamentet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att EIB:s mål är att stödja EU:s policymål och att banken är ansvarsskyldig inför revisionsrätten, Olaf och EU:s medlemsstater samt, på frivillig basis, inför Europaparlamentet.

| 5. | Europaparlamentet rekommenderar dock att man överväger förslaget att införa tillsynskontroll med avseende på kvaliteten på EIB:s finansiella situation, exakt vilka resultat som uppnåtts och om reglerna för god yrkespraxis respekteras. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet rekommenderar dock att man överväger förslaget att införa tillsynskontroll med avseende på kvaliteten på EIB:s finansiella situation, exakt vilka resultat som uppnåtts och om reglerna för god yrkespraxis respekteras.

| 6. | Europaparlamentet föreslår att denna tillsynskontroll ska






  — | utföras av Europeiska centralbanken på grundval av artikel 127.6 i EUF-fördraget, |
| --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet föreslår att denna tillsynskontroll ska

—

utföras av Europeiska centralbanken på grundval av artikel 127.6 i EUF-fördraget,

| — | eller, åtminstone och genom att EIB själv tar initiativet, utföras under ledning av Europeiska bankmyndigheten med eller utan medverkan av en eller flera nationella tillsynsmyndigheter eller av en oberoende revisor. |
| --- | --- |

—

eller, åtminstone och genom att EIB själv tar initiativet, utföras under ledning av Europeiska bankmyndigheten med eller utan medverkan av en eller flera nationella tillsynsmyndigheter eller av en oberoende revisor.

| 7. | Europaparlamentet begär att kommissionen senast den 30 november 2011 ska tillhandahålla parlamentet en rättslig analys av möjliga alternativ för tillsyn över EIB. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet begär att kommissionen senast den 30 november 2011 ska tillhandahålla parlamentet en rättslig analys av möjliga alternativ för tillsyn över EIB.

| 8. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen, med tanke på EIB:s kompetenta personal och bankens erfarenhet av finansiering av viktig infrastruktur, i samarbete med EIB utarbetar strategier för finansieringen av investeringar och då beaktar alla tänkbara alternativ: subventioner, frigörelse av medlemsstaternas tecknade andelar i EIB:s kapital, EU:s tecknande av andelar i EIB:s kapital, innovativa instrument, finansieringslösningar anpassade till långsiktiga projekt som inte omedelbart är lönsamma, utarbetande av garantisystem, införande av ett investeringsavsnitt i EU:s budget, finansiella konsortier mellan europeiska, nationella och lokala myndigheter, offentlig-privata partnerskap etc. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen, med tanke på EIB:s kompetenta personal och bankens erfarenhet av finansiering av viktig infrastruktur, i samarbete med EIB utarbetar strategier för finansieringen av investeringar och då beaktar alla tänkbara alternativ: subventioner, frigörelse av medlemsstaternas tecknade andelar i EIB:s kapital, EU:s tecknande av andelar i EIB:s kapital, innovativa instrument, finansieringslösningar anpassade till långsiktiga projekt som inte omedelbart är lönsamma, utarbetande av garantisystem, införande av ett investeringsavsnitt i EU:s budget, finansiella konsortier mellan europeiska, nationella och lokala myndigheter, offentlig-privata partnerskap etc.

| 9. | Europaparlamentet påminner dock om sina varningar och sin oro över det faktum att en del av EIB:s förvaltning i samband med EU-program och EU-anslag har undantagits från ansvarsfrihetsförfarandet, vilket skapar speciella krav på samordning mellan kommissionen och EIB och försvårar en fullständig överblick över de uppnådda resultaten. Parlamentet står fast vid sin begäran till EIB att banken ska överlämna fullständig information om sina resultat: fastställda och uppnådda mål, orsaker till eventuella brister och resultat av genomförda utvärderingar. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla detaljerade upplysningar om förfarandena för samordning med EIB och effektiviteten i dessa. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner dock om sina varningar och sin oro över det faktum att en del av EIB:s förvaltning i samband med EU-program och EU-anslag har undantagits från ansvarsfrihetsförfarandet, vilket skapar speciella krav på samordning mellan kommissionen och EIB och försvårar en fullständig överblick över de uppnådda resultaten. Parlamentet står fast vid sin begäran till EIB att banken ska överlämna fullständig information om sina resultat: fastställda och uppnådda mål, orsaker till eventuella brister och resultat av genomförda utvärderingar. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla detaljerade upplysningar om förfarandena för samordning med EIB och effektiviteten i dessa.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att få ett uttalande från EIB avseende verksamheter med stora multiplikatoreffekter vilka garanteras genom EU-budgeten. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att få ett uttalande från EIB avseende verksamheter med stora multiplikatoreffekter vilka garanteras genom EU-budgeten.

| 11. | Europaparlamentet betonar att EU-budgetgarantier i slutet av 2009 hade nått ett belopp på 19,2 miljarder EUR för lån som beviljats av EIB. Parlamentet understryker att detta belopp inte är försumbart för EU-budgeten, och väntar sig en detaljerad redovisning av de medföljande riskerna. Parlamentet anser vidare att EIB också bör förklara hur de låneräntor som uppstår genom dessa betydande garantier används. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att EU-budgetgarantier i slutet av 2009 hade nått ett belopp på 19,2 miljarder EUR för lån som beviljats av EIB. Parlamentet understryker att detta belopp inte är försumbart för EU-budgeten, och väntar sig en detaljerad redovisning av de medföljande riskerna. Parlamentet anser vidare att EIB också bör förklara hur de låneräntor som uppstår genom dessa betydande garantier används.

| 12. | Europaparlamentet efterfrågar en förklaring av den detaljerade administrationsavgift som EIB fick från EU-budgeten. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet efterfrågar en förklaring av den detaljerade administrationsavgift som EIB fick från EU-budgeten.

| 13. | Europaparlamentet upprepar sitt förslag enligt vilket Europeiska unionen skulle kunna bli medlem av EIB. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet upprepar sitt förslag enligt vilket Europeiska unionen skulle kunna bli medlem av EIB.

EIB:s finansiering i EU

Den globala finanskrisen och dess följder för EIB

| 14. | Europaparlamentet välkomnar bankens fokusering på de tre områden där Europa drabbats allvarligast av krisen, dvs. små och medelstora företag, konvergensregioner och klimatåtgärder. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar bankens fokusering på de tre områden där Europa drabbats allvarligast av krisen, dvs. små och medelstora företag, konvergensregioner och klimatåtgärder.

| 15. | Europaparlamentet erkänner den avgörande roll som EIB spelar när det gäller att ge stöd till små och medelstora företag, särskilt när det råder finanskris och konjunkturnedgång, och uppmanar EIB att underlätta samspelet mellan bankens program för globala lån och medlen från strukturfonderna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet erkänner den avgörande roll som EIB spelar när det gäller att ge stöd till små och medelstora företag, särskilt när det råder finanskris och konjunkturnedgång, och uppmanar EIB att underlätta samspelet mellan bankens program för globala lån och medlen från strukturfonderna.

| 16. | Europaparlamentet påpekar de små och medelstora företagens betydelse för den europeiska ekonomin och välkomnar därför ökningen av EIB:s finansiering till små och medelstora företag mellan 2008 och 2010 till ett totalbelopp på 30,8 miljarder EUR och konstaterar att detta belopp överstiger det årliga målbeloppet på 7,5 miljarder EUR för denna period. Parlamentet välkomnar inrättandet av det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet i mars 2010, vilket kommissionen och banken finansierat med ett belopp på ca 200 miljoner EUR. Parlamentet uppmärksammar emellertid de små och medelstora företagens svårigheter när det gäller att få krediter och uppmanar därför EIB att fortsatt öka transparensen i sin utlåning genom finansiella mellanhänder. Parlamentet begär därför att det fastställs klara finansieringsvillkor och striktare kriterier för utlåningseffektivitet för finansiella mellanhänder. Parlamentet anser att EIB bör åläggas att årligen rapportera om de lån man beviljar små och medelstora företag, inbegripet en utvärdering av hur tillgängliga och effektiva dessa lån är samt åtgärder inriktade på att höja nivån på utnyttjandet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar de små och medelstora företagens betydelse för den europeiska ekonomin och välkomnar därför ökningen av EIB:s finansiering till små och medelstora företag mellan 2008 och 2010 till ett totalbelopp på 30,8 miljarder EUR och konstaterar att detta belopp överstiger det årliga målbeloppet på 7,5 miljarder EUR för denna period. Parlamentet välkomnar inrättandet av det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet i mars 2010, vilket kommissionen och banken finansierat med ett belopp på ca 200 miljoner EUR. Parlamentet uppmärksammar emellertid de små och medelstora företagens svårigheter när det gäller att få krediter och uppmanar därför EIB att fortsatt öka transparensen i sin utlåning genom finansiella mellanhänder. Parlamentet begär därför att det fastställs klara finansieringsvillkor och striktare kriterier för utlåningseffektivitet för finansiella mellanhänder. Parlamentet anser att EIB bör åläggas att årligen rapportera om de lån man beviljar små och medelstora företag, inbegripet en utvärdering av hur tillgängliga och effektiva dessa lån är samt åtgärder inriktade på att höja nivån på utnyttjandet.

| 17. | Europaparlamentet rekommenderar att EIB:s roll ska vara mer fokuserad, selektiv, effektiv och resultatorienterad. För att nå de små och medelstora företagen bör banken särskilt samarbeta med transparenta och ansvarsfulla finansiella mellanhänder som är knutna till den lokala ekonomin. När det gäller EIB:s utlåning till små och medelstora företag bör banken aktivt offentliggöra information på sin webbplats, i synnerhet om de belopp som utbetalats, antalet lån som beviljats hittills samt de regioner och branscher som erhållit lån. Parlamentet anser att information om de villkor som den finansiella mellanhanden bör uppfylla också bör lämnas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet rekommenderar att EIB:s roll ska vara mer fokuserad, selektiv, effektiv och resultatorienterad. För att nå de små och medelstora företagen bör banken särskilt samarbeta med transparenta och ansvarsfulla finansiella mellanhänder som är knutna till den lokala ekonomin. När det gäller EIB:s utlåning till små och medelstora företag bör banken aktivt offentliggöra information på sin webbplats, i synnerhet om de belopp som utbetalats, antalet lån som beviljats hittills samt de regioner och branscher som erhållit lån. Parlamentet anser att information om de villkor som den finansiella mellanhanden bör uppfylla också bör lämnas.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att EIB:s tillgång till ECB:s likviditet via den luxemburgska centralbanken har överenskommits i syfte att underlätta EIB:s låneprogram och likviditetsförvaltning. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar att EIB:s tillgång till ECB:s likviditet via den luxemburgska centralbanken har överenskommits i syfte att underlätta EIB:s låneprogram och likviditetsförvaltning.

| 19. | Europaparlamentet noterar att konvergensmålet i EU:s sammanhållningspolitik är ett av EIB:s huvudmål. Parlamentet betonar mervärdet av EIB:s gemensamma åtgärder med kommissionen på området tekniskt stöd (Jaspers) som ger ytterligare stöd och kraft till strukturfondsinsatserna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar att konvergensmålet i EU:s sammanhållningspolitik är ett av EIB:s huvudmål. Parlamentet betonar mervärdet av EIB:s gemensamma åtgärder med kommissionen på området tekniskt stöd (Jaspers) som ger ytterligare stöd och kraft till strukturfondsinsatserna.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar EIB att i större utsträckning tillhandahålla regioner som omfattas av konvergensmålet den tekniska assistans och medfinansiering som de behöver för att kunna utnyttja en större andel tillgängliga medel, särskilt för projekt inom prioriterade sektorer, såsom transportinfrastruktur, samt andra tillväxt- och sysselsättningsstärkande projekt och projekt som ingår i Europa 2020-strategin, i överensstämmelse med höga standarder för miljöhänsyn och transparens samt höga sociala standarder. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar EIB att i större utsträckning tillhandahålla regioner som omfattas av konvergensmålet den tekniska assistans och medfinansiering som de behöver för att kunna utnyttja en större andel tillgängliga medel, särskilt för projekt inom prioriterade sektorer, såsom transportinfrastruktur, samt andra tillväxt- och sysselsättningsstärkande projekt och projekt som ingår i Europa 2020-strategin, i överensstämmelse med höga standarder för miljöhänsyn och transparens samt höga sociala standarder.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar EIB att till fullo anpassa sin verksamhet till EU:s mål om en snabb övergång till en koldioxidsnål ekonomi och att anta en plan för utfasning av utlåning till fossila bränsleprojekt, inbegripet utlåning till koleldade kraftverk, samt att fördubbla insatserna för att påskynda övergången till förnybar energi och energieffektiv teknik. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar EIB att till fullo anpassa sin verksamhet till EU:s mål om en snabb övergång till en koldioxidsnål ekonomi och att anta en plan för utfasning av utlåning till fossila bränsleprojekt, inbegripet utlåning till koleldade kraftverk, samt att fördubbla insatserna för att påskynda övergången till förnybar energi och energieffektiv teknik.

| 22. | Europaparlamentet är avseende skattekonsekvenserna oroat över den bristande transparensen vid tilldelning och uppföljning av globala lån, och anser därför att det är nödvändigt att se till att låntagarna inte utnyttjar skatteparadis eller andra skatteundandragande metoder. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet är avseende skattekonsekvenserna oroat över den bristande transparensen vid tilldelning och uppföljning av globala lån, och anser därför att det är nödvändigt att se till att låntagarna inte utnyttjar skatteparadis eller andra skatteundandragande metoder.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser ökad samstämdhet mellan EIB:s och EIF:s verksamhet, särskilt för att i större utsträckning styra in EIF mot Europa 2020-målen, och begär i detta sammanhang att en arbetsfördelning görs mellan enheterna och att utnyttjandet av deras respektive balansräkningar optimeras. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet efterlyser ökad samstämdhet mellan EIB:s och EIF:s verksamhet, särskilt för att i större utsträckning styra in EIF mot Europa 2020-målen, och begär i detta sammanhang att en arbetsfördelning görs mellan enheterna och att utnyttjandet av deras respektive balansräkningar optimeras.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar beslutet av EIB-gruppen att samarbeta närmare med kommissionen inom ramen för sammanhållningspolitiken med avseende på de tre gemensamma initiativen Jessica, Jeremie och Jasmine som syftar till att göra sammanhållningspolitiken effektivare och mer ändamålsenlig samt att öka strukturfondernas hävstångseffekt. Parlamentet erkänner att ovannämnda samarbete har visat sig vara användbart och fördelaktigt, särskilt i samband med den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar beslutet av EIB-gruppen att samarbeta närmare med kommissionen inom ramen för sammanhållningspolitiken med avseende på de tre gemensamma initiativen Jessica, Jeremie och Jasmine som syftar till att göra sammanhållningspolitiken effektivare och mer ändamålsenlig samt att öka strukturfondernas hävstångseffekt. Parlamentet erkänner att ovannämnda samarbete har visat sig vara användbart och fördelaktigt, särskilt i samband med den ekonomiska krisen.

EIB:s finansiering efter 2013

| 25. | Europaparlamentet anser att tiden är inne för att avsevärt utöka de strategiska långsiktiga investeringarna i Europa, med särskild inriktning på nyckelområden inom europeisk infrastruktur och sammanhållning. I detta hänseende efterfrågar parlamentet






  — | mer transparens i bankens verksamheter gentemot Europaparlamentet, |
| --- | --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att tiden är inne för att avsevärt utöka de strategiska långsiktiga investeringarna i Europa, med särskild inriktning på nyckelområden inom europeisk infrastruktur och sammanhållning. I detta hänseende efterfrågar parlamentet

—

mer transparens i bankens verksamheter gentemot Europaparlamentet,

| — | tydlig redovisningsskyldighet från EIB:s sida gentemot Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

tydlig redovisningsskyldighet från EIB:s sida gentemot Europaparlamentet,

| — | riktad användning av finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

—

riktad användning av finansieringsinstrument.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar EIB att utveckla sin operativa strategi för tiden efter 2013 i linje med Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar EIB att utveckla sin operativa strategi för tiden efter 2013 i linje med Europa 2020-strategin.

| 27. | Europaparlamentet anser att inställningen till finansiella instrument i Europa 2020-strategin är intressant och positiv. I syfte att öka de finansiella instrumentens effektivitet uppmanas EIB och kommissionen att ta hänsyn till följande mål: förenkling av förfaranden samt maximering av multiplikatoreffekter och EIB-gruppens katalysatoreffekt i syfte att locka investerare från den offentliga och privata sektorn. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att inställningen till finansiella instrument i Europa 2020-strategin är intressant och positiv. I syfte att öka de finansiella instrumentens effektivitet uppmanas EIB och kommissionen att ta hänsyn till följande mål: förenkling av förfaranden samt maximering av multiplikatoreffekter och EIB-gruppens katalysatoreffekt i syfte att locka investerare från den offentliga och privata sektorn.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar EIB att fortsätta låta de gemensamma initiativen med kommissionen spela en viktig roll inom ramen för samarbetet med kommissionen, särskilt när det gäller sammanhållningspolitiken. Parlamentet erkänner den roll dessa initiativ spelar som en katalysator för den fortsatta utvecklingen, bland annat när det gäller förberedelsen av nästa programplaneringsperiod efter 2013. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar EIB att fortsätta låta de gemensamma initiativen med kommissionen spela en viktig roll inom ramen för samarbetet med kommissionen, särskilt när det gäller sammanhållningspolitiken. Parlamentet erkänner den roll dessa initiativ spelar som en katalysator för den fortsatta utvecklingen, bland annat när det gäller förberedelsen av nästa programplaneringsperiod efter 2013.

| 29. | Europaparlamentet uppmuntrar EIB att fastställa en prioritetsordning i sina investeringsprojekt med hjälp av metoder såsom kostnads- och nyttoanalyser för att uppnå största möjliga multiplikatoreffekt för BNP. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmuntrar EIB att fastställa en prioritetsordning i sina investeringsprojekt med hjälp av metoder såsom kostnads- och nyttoanalyser för att uppnå största möjliga multiplikatoreffekt för BNP.

| 30. | Europaparlamentet stöder investeringsaktörer som EIB som gör högkvalitativa investeringar bland annat tack vare sin sakkunskap i användningen av innovativa instrument som exempelvis faciliteten för strukturerad finansiering, finansieringsfaciliteten med riskdelning och den europeiska resursen för rena transporter. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet stöder investeringsaktörer som EIB som gör högkvalitativa investeringar bland annat tack vare sin sakkunskap i användningen av innovativa instrument som exempelvis faciliteten för strukturerad finansiering, finansieringsfaciliteten med riskdelning och den europeiska resursen för rena transporter.

| 31. | Europaparlamentet uppmuntrar till en förlängning av metoden att kombinera EU-bidrag med EIB-lån såsom ett sätt att öka de tillgängliga resursernas verkan, under förutsättning att de nya finansiella instrumenten är smarta, integrerade och flexibla. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmuntrar till en förlängning av metoden att kombinera EU-bidrag med EIB-lån såsom ett sätt att öka de tillgängliga resursernas verkan, under förutsättning att de nya finansiella instrumenten är smarta, integrerade och flexibla.

| 32. | Europaparlamentet anser att den omfattande erfarenheten av att ha skapat och använt finansiella instrument under den nuvarande programplaneringsperioden bör göra det möjligt för både kommissionen och EIB att gå utanför det nuvarande tillämpningsområdet för och den nuvarande användningen av dessa instrument och att vara innovativa genom att utöka de produkttyper som erbjuds. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att den omfattande erfarenheten av att ha skapat och använt finansiella instrument under den nuvarande programplaneringsperioden bör göra det möjligt för både kommissionen och EIB att gå utanför det nuvarande tillämpningsområdet för och den nuvarande användningen av dessa instrument och att vara innovativa genom att utöka de produkttyper som erbjuds.

| 33. | Europaparlamentet anser att tydliga och separata mål och rättsliga regelverk behövs för obligationer som emitteras av EIB och för dess egenfinansiering samt för framtida ”projektobligationer”. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att tydliga och separata mål och rättsliga regelverk behövs för obligationer som emitteras av EIB och för dess egenfinansiering samt för framtida ”projektobligationer”.

| 34. | Europaparlamentet påpekar att EIB är självfinansierande genom att framgångsrikt utfärda gemensamma obligationer med stöd av samtliga EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påpekar att EIB är självfinansierande genom att framgångsrikt utfärda gemensamma obligationer med stöd av samtliga EU-medlemsstater.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar idén med ”projektobligationer” som syftar till att förbättra kreditvärderingen för obligationer som emitteras av företagen själva inom ramen för Europa 2020-strategin, och används för att finansiera europeisk transport-, energi- och IT-infrastruktur och skapa en miljövänligare ekonomi. Parlamentet anser att en sådan emission av projektobligationer skulle kunna inverka positivt på tillgången till kapital för tillväxt- och sysselsättningsstärkande hållbara investeringar, genom att komplettera nationella investeringar och investeringar via Sammanhållningsfonden. Parlamentet anser att detta instrument bör förbättra kreditvärderingen för utvalda projekt och dra till sig privat finansiering för att komplettera nationella investeringar och investeringar från Sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar idén med ”projektobligationer” som syftar till att förbättra kreditvärderingen för obligationer som emitteras av företagen själva inom ramen för Europa 2020-strategin, och används för att finansiera europeisk transport-, energi- och IT-infrastruktur och skapa en miljövänligare ekonomi. Parlamentet anser att en sådan emission av projektobligationer skulle kunna inverka positivt på tillgången till kapital för tillväxt- och sysselsättningsstärkande hållbara investeringar, genom att komplettera nationella investeringar och investeringar via Sammanhållningsfonden. Parlamentet anser att detta instrument bör förbättra kreditvärderingen för utvalda projekt och dra till sig privat finansiering för att komplettera nationella investeringar och investeringar från Sammanhållningsfonden.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen och EIB att lägga fram konkreta förslag om att inrätta ”projektobligationer”. Parlamentet understryker att parlamentet till fullo måste delta i inrättandet av sådana instrument, och anser att man bör överväga möjligheten att utnyttja EU-budgeten för nästa fleråriga budgetram som en första riskbuffert vid förluster, med EIB som en andrahandsfinansiär. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen och EIB att lägga fram konkreta förslag om att inrätta ”projektobligationer”. Parlamentet understryker att parlamentet till fullo måste delta i inrättandet av sådana instrument, och anser att man bör överväga möjligheten att utnyttja EU-budgeten för nästa fleråriga budgetram som en första riskbuffert vid förluster, med EIB som en andrahandsfinansiär.

| 37. | Europaparlamentet anser att det finns ett tydligt behov av ytterligare stöd från EIB på följande områden: små och medelstora företag, förenklade utlåningsförfaranden för medelstora företag (”midcaps”) och infrastruktur och andra centrala tillväxt- och sysselsättningsstärkande projekt som en del av Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att det finns ett tydligt behov av ytterligare stöd från EIB på följande områden: små och medelstora företag, förenklade utlåningsförfaranden för medelstora företag (”midcaps”) och infrastruktur och andra centrala tillväxt- och sysselsättningsstärkande projekt som en del av Europa 2020-strategin.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EIB att investera i godstransporter i den europeiska järnvägssektorn samt i andra transeuropeiska nät för godstransporter med fokusering på hamnarna i Medelhavet, Svarta havet och Östersjön, i syfte att koppla ihop dem definitivt med de europeiska marknaderna. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EIB att investera i godstransporter i den europeiska järnvägssektorn samt i andra transeuropeiska nät för godstransporter med fokusering på hamnarna i Medelhavet, Svarta havet och Östersjön, i syfte att koppla ihop dem definitivt med de europeiska marknaderna.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EIB att ge mer stöd till inrättandet av TEN-T-nätet med syftet att skapa en hävstångseffekt för ytterligare investeringar, både från den offentliga och den privata sektorn. Parlamentet anser att projektobligationer även här kan fungera som kompletterande investeringsinstrument vid sidan av budgeten för TEN-T-fonden. Parlamentet begär att framtida investeringar koncentreras till gränsöverskridande avsnitt av TEN-T-nätet i syfte att optimera det europeiska mervärde som skapas. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EIB att ge mer stöd till inrättandet av TEN-T-nätet med syftet att skapa en hävstångseffekt för ytterligare investeringar, både från den offentliga och den privata sektorn. Parlamentet anser att projektobligationer även här kan fungera som kompletterande investeringsinstrument vid sidan av budgeten för TEN-T-fonden. Parlamentet begär att framtida investeringar koncentreras till gränsöverskridande avsnitt av TEN-T-nätet i syfte att optimera det europeiska mervärde som skapas.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar EIB att investera i gasledningsprojektet Nabucco och andra viktiga TEN-E-projeket som gör det möjligt att tillgodose EU:s framtida energiefterfrågan genom att diversifiera gruppen av leverantörsländer, förbättra EU:s policymix och bidra till att uppfylla unionens miljöåtaganden. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar EIB att investera i gasledningsprojektet Nabucco och andra viktiga TEN-E-projeket som gör det möjligt att tillgodose EU:s framtida energiefterfrågan genom att diversifiera gruppen av leverantörsländer, förbättra EU:s policymix och bidra till att uppfylla unionens miljöåtaganden.

EIB:s finansiering utanför EU

EIB:s roll i anslutningsländerna

| 41. | Europaparlamentet anser att EIB som en del av verksamheten i anslutningsländerna i ökad utsträckning bör rikta in sig på energieffektivitetsåtgärder, förnybar energi och miljöinfrastruktur, TEN, TEN-E och offentlig-privata partnerskap i överensstämmelse med höga standarder för miljöhänsyn och transparens samt höga sociala standarder, och att EIB i linje med EU:s klimatmål bör prioritera hållbara transportsätt, särskilt järnvägstransporter. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att EIB som en del av verksamheten i anslutningsländerna i ökad utsträckning bör rikta in sig på energieffektivitetsåtgärder, förnybar energi och miljöinfrastruktur, TEN, TEN-E och offentlig-privata partnerskap i överensstämmelse med höga standarder för miljöhänsyn och transparens samt höga sociala standarder, och att EIB i linje med EU:s klimatmål bör prioritera hållbara transportsätt, särskilt järnvägstransporter.

| 42. | Europaparlamentet anser att EIB bör tillhandhålla anslutningsländerna teknisk assistans i enlighet med bestämmelserna i nya artikel 18 i bankens stadgar. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att EIB bör tillhandhålla anslutningsländerna teknisk assistans i enlighet med bestämmelserna i nya artikel 18 i bankens stadgar.

EIB:s roll på utvecklingsområdet

| 43. | Europaparlamentet välkomnar ändringen till följd av Lissabonfördraget i artikel 209 i EG-fördraget (jämförd med artikel 208 i EG-fördraget), där det förskrivs att EIB, enligt villkoren i sin stadga, ska bidra till att genomföra de åtgärder som krävs för att främja målen i gemenskapens politik för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet välkomnar ändringen till följd av Lissabonfördraget i artikel 209 i EG-fördraget (jämförd med artikel 208 i EG-fördraget), där det förskrivs att EIB, enligt villkoren i sin stadga, ska bidra till att genomföra de åtgärder som krävs för att främja målen i gemenskapens politik för utvecklingssamarbete.

| 44. | Europaparlamentet påminner om att EIB:s finansieringsstrategi och transaktioner bör bidra till de allmänna principer som ligger till grund för EU:s yttre åtgärder, enligt artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen, nämligen målet att utveckla och befästa demokratin och rättsstaten, målet att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt efterlevnaden av de internationella miljöavtal där Europeiska unionen eller dess medlemsstater är parter. Parlamentet påminner om att EIB under de olika projektetapperna måste garantera efterlevnad av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påminner om att EIB:s finansieringsstrategi och transaktioner bör bidra till de allmänna principer som ligger till grund för EU:s yttre åtgärder, enligt artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen, nämligen målet att utveckla och befästa demokratin och rättsstaten, målet att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt efterlevnaden av de internationella miljöavtal där Europeiska unionen eller dess medlemsstater är parter. Parlamentet påminner om att EIB under de olika projektetapperna måste garantera efterlevnad av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar slutsatserna från styrkommittén med ”visa personer” om att man bör överväga möjligheten att utveckla en EU-plattform för externt samarbete och extern utveckling, men uppmanar med kraft EIB och andra EU-institutioner att noggrant överväga genomförbarheten av denna nya strategi och dess konsekvenser på längre sikt när det gäller ändamålsenligheten för alla EU:s yttre åtgärder, för att undvika att övergripande mål för utvecklingspolitiken begränsas genom inrättandet av instrument utan att någon preliminär bedömning görs av deras mål och prioriteringar. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar slutsatserna från styrkommittén med ”visa personer” om att man bör överväga möjligheten att utveckla en EU-plattform för externt samarbete och extern utveckling, men uppmanar med kraft EIB och andra EU-institutioner att noggrant överväga genomförbarheten av denna nya strategi och dess konsekvenser på längre sikt när det gäller ändamålsenligheten för alla EU:s yttre åtgärder, för att undvika att övergripande mål för utvecklingspolitiken begränsas genom inrättandet av instrument utan att någon preliminär bedömning görs av deras mål och prioriteringar.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar det föreslagna nya beslutet som skulle stärka EIB:s kapacitet att främja EU:s utvecklingsmål, ersätta regionala mål med övergripande högnivåmål och utarbeta operativa riktlinjer för varje region inom ramen för det externa mandatet. Parlamentet påminner om behovet av att fastställa tydliga prioriteringar, som inbegriper förnybar energi, stadsinfrastruktur, utveckling av kommuner och lokalt ägda finansinstitut. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar det föreslagna nya beslutet som skulle stärka EIB:s kapacitet att främja EU:s utvecklingsmål, ersätta regionala mål med övergripande högnivåmål och utarbeta operativa riktlinjer för varje region inom ramen för det externa mandatet. Parlamentet påminner om behovet av att fastställa tydliga prioriteringar, som inbegriper förnybar energi, stadsinfrastruktur, utveckling av kommuner och lokalt ägda finansinstitut.

| 47. | Europaparlamentet rekommenderar följande åtgärder för att stärka EIB:s roll på utvecklingsområdet:






  — | Tilldelning av ett ökat antal engagerade och specialiserade personer med erfarenhet av utvecklingsfrågor och utvecklingsländer, samt en ökning av lokalt anställda i tredjeländer. |
| --- | --- | --- |

47.

Europaparlamentet rekommenderar följande åtgärder för att stärka EIB:s roll på utvecklingsområdet:

—

Tilldelning av ett ökat antal engagerade och specialiserade personer med erfarenhet av utvecklingsfrågor och utvecklingsländer, samt en ökning av lokalt anställda i tredjeländer.

| — | Öka de lokala aktörernas delaktighet i projekten. |
| --- | --- |

—

Öka de lokala aktörernas delaktighet i projekten.

| — | Avsättning av ytterligare kapital för projekt inriktade på utveckling. |
| --- | --- |

—

Avsättning av ytterligare kapital för projekt inriktade på utveckling.

| — | Tilldelning av mer bidrag. |
| --- | --- |

—

Tilldelning av mer bidrag.

| — | Utforskning av möjligheten att sammanföra EIB:s verksamhet i tredje länder till en enda separat enhet. |
| --- | --- |

—

Utforskning av möjligheten att sammanföra EIB:s verksamhet i tredje länder till en enda separat enhet.

| 48. | Europaparlamentet rekommenderar EIB att koncentrera sig på att investera i projekt för förnybar energi i utvecklingsländerna, med särskild tonvikt vid Afrika söder om Sahara. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet rekommenderar EIB att koncentrera sig på att investera i projekt för förnybar energi i utvecklingsländerna, med särskild tonvikt vid Afrika söder om Sahara.

Samarbete mellan EIB och internationella, regionala och nationella finansinstitut

| 49. | Europaparlamentet inser att samarbetet mellan EIB och multilaterala utvecklingsbanker, regionala utvecklingsbanker, europeiska bilaterala utvecklingsinstitut samt offentliga och privata finansinstitut från utvecklingsländerna bör utökas till stöd för EU:s politik. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet inser att samarbetet mellan EIB och multilaterala utvecklingsbanker, regionala utvecklingsbanker, europeiska bilaterala utvecklingsinstitut samt offentliga och privata finansinstitut från utvecklingsländerna bör utökas till stöd för EU:s politik.

| 50. | Europaparlamentet anser att ett ökat samarbete enligt samma villkor och baserat på ömsesidighet med regionala och nationella finansinstitut behövs för att trygga ett mer effektivt utnyttjande av resurser och fokusering på särskilda lokala behov. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att ett ökat samarbete enligt samma villkor och baserat på ömsesidighet med regionala och nationella finansinstitut behövs för att trygga ett mer effektivt utnyttjande av resurser och fokusering på särskilda lokala behov.

| 51. | Europaparlamentet stöder ett undertecknande av det samförståndsavtal som för närvarande förhandlas fram mellan EIB, EBRD och kommissionen i syfte att öka samarbetet i alla länder där man gemensamt har verksamhet utanför EU med målet att dels samordna utlåningspolitiken sinsemellan och dels göra den förenlig med EU:s politiska mål såsom social sammanhållning och miljöskydd. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet stöder ett undertecknande av det samförståndsavtal som för närvarande förhandlas fram mellan EIB, EBRD och kommissionen i syfte att öka samarbetet i alla länder där man gemensamt har verksamhet utanför EU med målet att dels samordna utlåningspolitiken sinsemellan och dels göra den förenlig med EU:s politiska mål såsom social sammanhållning och miljöskydd.

Finansiella offshore-centrum (skattefria zoner)

| 52. | Europaparlamentet uppmanar EIB att fastställa klara finansieringsvillkor för finansiella mellanhänder och att rapportera om framstegen när det gäller transparens och ökad redovisningsskyldighet, i synnerhet i samband med utlåning genom finansiella mellanhänder. EIB bör uppdatera och strama åt sin politik om finansiella offshore-centrum och kräva mer än den befintliga nivån i OECD-förteckningar och beakta alla jurisdiktioner som kanske tillåter skatteundandragande eller skatteflykt. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar EIB att fastställa klara finansieringsvillkor för finansiella mellanhänder och att rapportera om framstegen när det gäller transparens och ökad redovisningsskyldighet, i synnerhet i samband med utlåning genom finansiella mellanhänder. EIB bör uppdatera och strama åt sin politik om finansiella offshore-centrum och kräva mer än den befintliga nivån i OECD-förteckningar och beakta alla jurisdiktioner som kanske tillåter skatteundandragande eller skatteflykt.

| 53. | Europaparlamentet anser att det inte räcker att förlita sig på OECD:s förteckning över finansiella offshore-centrum, och att samtliga internationellt erkända förteckningar bör gälla fram till dess att EU upprättat en egen förteckning. Parlamentet anser dock att EIB bör göra egna oberoende bedömningar och övervaka relevanta icke samarbetsvilliga jurisdiktioner samt regelbundet offentliggöra sina resultat, vilket skulle komplettera analyser från internationella referenslistor och EU-referenslistor. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att det inte räcker att förlita sig på OECD:s förteckning över finansiella offshore-centrum, och att samtliga internationellt erkända förteckningar bör gälla fram till dess att EU upprättat en egen förteckning. Parlamentet anser dock att EIB bör göra egna oberoende bedömningar och övervaka relevanta icke samarbetsvilliga jurisdiktioner samt regelbundet offentliggöra sina resultat, vilket skulle komplettera analyser från internationella referenslistor och EU-referenslistor.

| 54. | Europaparlamentet anser att EIB inte bör delta i några transaktioner som genomförs genom en jurisdiktion som definierats som icke samarbetsvillig av OECD, arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) eller andra relevanta internationella organisationer, samt av sin egen oberoende bedömning och övervakning. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att EIB inte bör delta i några transaktioner som genomförs genom en jurisdiktion som definierats som icke samarbetsvillig av OECD, arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) eller andra relevanta internationella organisationer, samt av sin egen oberoende bedömning och övervakning.

| 55. | Europaparlamentet anser att EIB bör tillämpa sin uppdaterade och offentliggjorda policy för icke samarbetsvilliga jurisdiktioner och finansiella offshore-centrum på ett mycket strikt sätt för att garantera att bankens finansieringsverksamhet inte bidrar till någon form av skatteflykt eller penningtvätt. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser att EIB bör tillämpa sin uppdaterade och offentliggjorda policy för icke samarbetsvilliga jurisdiktioner och finansiella offshore-centrum på ett mycket strikt sätt för att garantera att bankens finansieringsverksamhet inte bidrar till någon form av skatteflykt eller penningtvätt.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar EIB att i sin årsrapport till Europaparlamentet ta med uppgifter om genomförandet av bankens politik när det gäller finansiella offshore-centrum, särskilt genom att rapportera antalet ansökningar som avvisats på grund av att kraven inte uppfyllts och antalet omlokaliseringar som begärts och genomförts i syfte att uppfylla kraven. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar EIB att i sin årsrapport till Europaparlamentet ta med uppgifter om genomförandet av bankens politik när det gäller finansiella offshore-centrum, särskilt genom att rapportera antalet ansökningar som avvisats på grund av att kraven inte uppfyllts och antalet omlokaliseringar som begärts och genomförts i syfte att uppfylla kraven.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar EIB att ytterligare främja proaktiv projektinformation i rätt tid, som även inbegriper en egen bedömning av projektets miljömässiga och sociala konsekvenser samt följder för mänskliga rättigheter och utveckling, samt övervakningsrapporter och utvärderingsrapporter i efterhand. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar EIB att ytterligare främja proaktiv projektinformation i rätt tid, som även inbegriper en egen bedömning av projektets miljömässiga och sociala konsekvenser samt följder för mänskliga rättigheter och utveckling, samt övervakningsrapporter och utvärderingsrapporter i efterhand.

*

* *

| 58. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska investeringsbanken, Världsbanksgruppen, alla regionala utvecklingsbanker samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska investeringsbanken, Världsbanksgruppen, alla regionala utvecklingsbanker samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 81 E, 15.3.2011, s. 135.

(2)  EUT C 117E, 6.5.2010, s. 147.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2010)0223.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/137 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/137

---

Torsdagen den 7 april 2011Fallet Ai Weiwei i Kina

P7_TA(2011)0157

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om fallet Ai Weiwei

2012/C 296 E/20

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner under den nuvarande valperioden om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner under den nuvarande valperioden om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Kina,

| — | med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | En våg av upprop på Internet för en kinesisk Jasminrevolution (inspirerad av de politiska händelserna i Tunisien, Egypten och Libyen) har lett till en rad aktioner och allmänna kraftåtgärder mot människorättsaktivister och dissidenter från de kinesiska myndigheternas sida. |
| --- | --- |

A.

En våg av upprop på Internet för en kinesisk Jasminrevolution (inspirerad av de politiska händelserna i Tunisien, Egypten och Libyen) har lett till en rad aktioner och allmänna kraftåtgärder mot människorättsaktivister och dissidenter från de kinesiska myndigheternas sida.

| B. | Den världsberömde konstnären och regimkritikern Ai Weiwei har varit försvunnen sedan söndagen den 3 april 2011, då han greps på vägen genom säkerhetskontrollen på Pekings flygplats. |
| --- | --- |

B.

Den världsberömde konstnären och regimkritikern Ai Weiwei har varit försvunnen sedan söndagen den 3 april 2011, då han greps på vägen genom säkerhetskontrollen på Pekings flygplats.

| C. | Förutom gripandet ska hans ateljé ha genomsökts av polis, som beslagtog flera föremål. |
| --- | --- |

C.

Förutom gripandet ska hans ateljé ha genomsökts av polis, som beslagtog flera föremål.

| D. | Ai Weiwei hindrades nyligen från att åka till Oslo i samband med utdelningen av Nobels fredspris. Han hölls även i husarrest efter att hans utställning med solrosfrön i London öppnats, och hans ateljé i Shanghai genomsöktes. |
| --- | --- |

D.

Ai Weiwei hindrades nyligen från att åka till Oslo i samband med utdelningen av Nobels fredspris. Han hölls även i husarrest efter att hans utställning med solrosfrön i London öppnats, och hans ateljé i Shanghai genomsöktes.

| E. | Ai Weiwei är mycket berömd utanför Kina men hindras från att ställa ut sin konst i Kina, trots att hans arbete har blivit känt efter hans medverkan i utformningen av Pekings olympiska stadion ”Fågelboet”. |
| --- | --- |

E.

Ai Weiwei är mycket berömd utanför Kina men hindras från att ställa ut sin konst i Kina, trots att hans arbete har blivit känt efter hans medverkan i utformningen av Pekings olympiska stadion ”Fågelboet”.

| F. | Ai Weiwei blev berömd, både nationellt och internationellt, när han publicerade namnen på de barn som fallit offer för jordbävningen i Sichuan. Han misshandlades därefter av okända personer och hamnade på sjukhus i Tyskand. |
| --- | --- |

F.

Ai Weiwei blev berömd, både nationellt och internationellt, när han publicerade namnen på de barn som fallit offer för jordbävningen i Sichuan. Han misshandlades därefter av okända personer och hamnade på sjukhus i Tyskand.

| G. | Ai Weiwei är en av de mest framstående undertecknarna av Charta 2008, ett upprop där Kina uppmanas att påskynda arbetet med politiska reformer och skydd av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

G.

Ai Weiwei är en av de mest framstående undertecknarna av Charta 2008, ett upprop där Kina uppmanas att påskynda arbetet med politiska reformer och skydd av de mänskliga rättigheterna.

| 1. | Europaparlamentet fördömer det omotiverade och oacceptabla gripandet av den världsberömde konstnären och regimkritikern Ai Weiwei. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer det omotiverade och oacceptabla gripandet av den världsberömde konstnären och regimkritikern Ai Weiwei.

| 2. | Europaparlamentet kräver ett omedelbart och ovillkorligt frigivande av Ai Weiwei och uttrycker sin solidaritet med hans fredliga arbete och initiativ för demokratiska reformer och skydd av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet kräver ett omedelbart och ovillkorligt frigivande av Ai Weiwei och uttrycker sin solidaritet med hans fredliga arbete och initiativ för demokratiska reformer och skydd av de mänskliga rättigheterna.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att polisen har vägrat att lämna ut några uppgifter till Ai Weiweis fru om varför han har gripits. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller att polisen har vägrat att lämna ut några uppgifter till Ai Weiweis fru om varför han har gripits.

| 4. | Europaparlamentet betonar att Ai Weiweis gripande är ett typiskt exempel på de kraftåtgärder som vidtagits nyligen mot människorättsaktivister och dissidenter i Kina, med flera gripanden, överdrivet långa fängelsedomar, ökad personövervakning och alltmer repressiva åtgärder mot utländska journalister. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att Ai Weiweis gripande är ett typiskt exempel på de kraftåtgärder som vidtagits nyligen mot människorättsaktivister och dissidenter i Kina, med flera gripanden, överdrivet långa fängelsedomar, ökad personövervakning och alltmer repressiva åtgärder mot utländska journalister.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, Catherine Ashton, att fortsätta ta upp frågan om brott mot de mänskliga rättigheterna på högsta nivå i sina kontakter med de kinesiska myndigheterna, bland annat fängelsedomarna mot Liu Xianbin och Liu Xiaobo på 10 respektive 11 år samt fallen med exempelvis Liu Xia, Chen Guangcheng, Gao Zhisheng, Liu Xianbin, Hu Jia, Tang Jitian, Jiang Tianyong, Teng Biao, Liu Shihui, Tang Jingling, Li Tiantian, Ran Yunfei, Ding Mao och Chen Wei. Parlamentet ser också med oro på det förtryck som deras makar/makor och familjer lever under, och uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att rapportera om dessa fall till Europaparlamentet efter den kommande politiska högnivådialogen mellan EU och Kina, där hon kommer att delta. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, Catherine Ashton, att fortsätta ta upp frågan om brott mot de mänskliga rättigheterna på högsta nivå i sina kontakter med de kinesiska myndigheterna, bland annat fängelsedomarna mot Liu Xianbin och Liu Xiaobo på 10 respektive 11 år samt fallen med exempelvis Liu Xia, Chen Guangcheng, Gao Zhisheng, Liu Xianbin, Hu Jia, Tang Jitian, Jiang Tianyong, Teng Biao, Liu Shihui, Tang Jingling, Li Tiantian, Ran Yunfei, Ding Mao och Chen Wei. Parlamentet ser också med oro på det förtryck som deras makar/makor och familjer lever under, och uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att rapportera om dessa fall till Europaparlamentet efter den kommande politiska högnivådialogen mellan EU och Kina, där hon kommer att delta.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att Kinas facit på människorättsområdet fortsatt ger anledning till allvarlig oro. Parlamentet understryker behovet av en allmän bedömning av människorättsdialogen mellan EU och Kina, inklusive det rättsliga seminariet om mänskliga rättigheter mellan EU och Kina, för att utvärdera den metod som används och de framsteg som har gjorts. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att Kinas facit på människorättsområdet fortsatt ger anledning till allvarlig oro. Parlamentet understryker behovet av en allmän bedömning av människorättsdialogen mellan EU och Kina, inklusive det rättsliga seminariet om mänskliga rättigheter mellan EU och Kina, för att utvärdera den metod som används och de framsteg som har gjorts.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar delegationen för förbindelserna med Folkrepubliken Kina att vid nästa interparlamentariska sammanträde ta upp och på allvar ta itu med frågan om brott mot mänskliga rättigheter, särskilt de fall som nämns i denna resolution. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar delegationen för förbindelserna med Folkrepubliken Kina att vid nästa interparlamentariska sammanträde ta upp och på allvar ta itu med frågan om brott mot mänskliga rättigheter, särskilt de fall som nämns i denna resolution.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att tänka om vad gäller denna dialog för att den ska bli effektiv och resultatinriktad samt att vidta de åtgärder som krävs för att smidigt kunna organisera nästa dialog om mänskliga rättigheter, där dessa fall såväl som andra människorättskränkningar som parlamentet nämner i sin resolution kommer att tas upp. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att tänka om vad gäller denna dialog för att den ska bli effektiv och resultatinriktad samt att vidta de åtgärder som krävs för att smidigt kunna organisera nästa dialog om mänskliga rättigheter, där dessa fall såväl som andra människorättskränkningar som parlamentet nämner i sin resolution kommer att tas upp.

| 9. | Europaparlamentet erinrar om att Kina har styrts av ett och samma parti sedan 1949 och att politiska partier i EU bör ompröva förbindelserna med Kina mot bakgrund av den senaste politiska utvecklingen och den försämrade situationen för de mänskliga rättigheterna i Kina. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet erinrar om att Kina har styrts av ett och samma parti sedan 1949 och att politiska partier i EU bör ompröva förbindelserna med Kina mot bakgrund av den senaste politiska utvecklingen och den försämrade situationen för de mänskliga rättigheterna i Kina.

| 10. | Europaparlamentet anser att förbindelserna mellan EU och Kina måste utvecklas i takt med utvecklingen av en genuin, givande och ändamålsenlig politisk dialog och att respekten för de mänskliga rättigheterna bör utgöra en integrerad del i det nya ramavtal som för närvarande förhandlas fram med Kina. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att förbindelserna mellan EU och Kina måste utvecklas i takt med utvecklingen av en genuin, givande och ändamålsenlig politisk dialog och att respekten för de mänskliga rättigheterna bör utgöra en integrerad del i det nya ramavtal som för närvarande förhandlas fram med Kina.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden/den höga representanten, den tjänstgörande ordföranden för Europeiska unionens råd, kommissionen samt Folkrepubliken Kinas president, premiärminister och nationella folkkongress. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden/den höga representanten, den tjänstgörande ordföranden för Europeiska unionens råd, kommissionen samt Folkrepubliken Kinas president, premiärminister och nationella folkkongress.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/138 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/138

---

Torsdagen den 7 april 2011Förbud mot valen till den tibetanska exilregeringen i Nepal

P7_TA(2011)0158

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om förbudet i Nepal mot att rösta i valet till den tibetanska exilregeringen

2012/C 296 E/21

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution om Nepal av den 17 juni 2010 (1) och sin resolution om Tibet av den 26 oktober 2006 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution om Nepal av den 17 juni 2010 (1) och sin resolution om Tibet av den 26 oktober 2006 (2),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av FN-generalsekreteraren Ban Ki Moons uttalande av den 29 maj 2010 om den politiska situationen i Nepal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-generalsekreteraren Ban Ki Moons uttalande av den 29 maj 2010 om den politiska situationen i Nepal,

| — | med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Folkrepubliken Kinas ockupation av Tibet hindrar tibetanerna från att demokratiskt välja sina representanter på Tibets territorium. |
| --- | --- |

A.

Folkrepubliken Kinas ockupation av Tibet hindrar tibetanerna från att demokratiskt välja sina representanter på Tibets territorium.

| B. | Den 20 mars 2011 inbjöds över 82 000 exiltibetaner runtom i världen att välja ny Kalon Tripa (premiärminister) till Tibets exilregering. |
| --- | --- |

B.

Den 20 mars 2011 inbjöds över 82 000 exiltibetaner runtom i världen att välja ny Kalon Tripa (premiärminister) till Tibets exilregering.

| C. | Flera tusen tibetaner i Nepal fick inte tillstånd att rösta av de nepalesiska myndigheterna i Katmandu efter tilltagande påtryckningar från den kinesiska regeringen. |
| --- | --- |

C.

Flera tusen tibetaner i Nepal fick inte tillstånd att rösta av de nepalesiska myndigheterna i Katmandu efter tilltagande påtryckningar från den kinesiska regeringen.

| D. | Redan i samband med en tidigare valomgång i Nepal den 3 oktober 2010 beslagtog polisen i Katmandu valurnor och stängde den tibetanska befolkningsgruppens vallokaler. |
| --- | --- |

D.

Redan i samband med en tidigare valomgång i Nepal den 3 oktober 2010 beslagtog polisen i Katmandu valurnor och stängde den tibetanska befolkningsgruppens vallokaler.

| E. | Den 10 mars 2011 meddelade Dalai lama att han hade för avsikt att formellt avsäga sig det politiska ledarskapet för den tibetanska exilregeringen i Dharamsala i Indien för att stärka den tibetanska rörelsens demokratiska struktur inför valet, där en ny generation tibetanska politiska ledare skulle väljas. |
| --- | --- |

E.

Den 10 mars 2011 meddelade Dalai lama att han hade för avsikt att formellt avsäga sig det politiska ledarskapet för den tibetanska exilregeringen i Dharamsala i Indien för att stärka den tibetanska rörelsens demokratiska struktur inför valet, där en ny generation tibetanska politiska ledare skulle väljas.

| F. | Nepals regering har tillkännagivit att demonstrationer av tibetaner strider mot landets politik ”för ett enat Kina” och upprepat sin avsikt att inte tillåta någon ”Pekingfientlig verksamhet” på landets territorium. På så vis har den nepalesiska regeringen totalförbjudit tibetanska gruppers verksamhet i ett försök att vara den kinesiska regeringen till lags. |
| --- | --- |

F.

Nepals regering har tillkännagivit att demonstrationer av tibetaner strider mot landets politik ”för ett enat Kina” och upprepat sin avsikt att inte tillåta någon ”Pekingfientlig verksamhet” på landets territorium. På så vis har den nepalesiska regeringen totalförbjudit tibetanska gruppers verksamhet i ett försök att vara den kinesiska regeringen till lags.

| G. | De nepalesiska myndigheterna, i synnerhet polisen, uppges vid upprepade tillfällen ha förvägrat exiltibetaner i Nepal grundläggande mänskliga rättigheter som yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. Alla människor i Nepal är garanterade dessa rättigheter i kraft av internationella människorättskonventioner som Nepal har anslutit sig till, exempelvis den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

G.

De nepalesiska myndigheterna, i synnerhet polisen, uppges vid upprepade tillfällen ha förvägrat exiltibetaner i Nepal grundläggande mänskliga rättigheter som yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. Alla människor i Nepal är garanterade dessa rättigheter i kraft av internationella människorättskonventioner som Nepal har anslutit sig till, exempelvis den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

| H. | Situationen för många flyktingar i Nepal, särskilt tibetaner, är i det stora hela oroväckande. |
| --- | --- |

H.

Situationen för många flyktingar i Nepal, särskilt tibetaner, är i det stora hela oroväckande.

| I. | EU bekräftade sin avsikt att stödja en demokratisk och inkluderande samhällsstyrning i sina yttre förbindelser i och med att rådet den 17 november 2009 antog sina slutsatser om demokratistöd i EU:s yttre förbindelser. |
| --- | --- |

I.

EU bekräftade sin avsikt att stödja en demokratisk och inkluderande samhällsstyrning i sina yttre förbindelser i och med att rådet den 17 november 2009 antog sina slutsatser om demokratistöd i EU:s yttre förbindelser.

| 1. | Europaparlamentet understryker att rätten att delta i demokratiska val är en grundläggande rättighet för alla medborgare och att den måste respekteras, skyddas och garanteras i alla demokratiska stater. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att rätten att delta i demokratiska val är en grundläggande rättighet för alla medborgare och att den måste respekteras, skyddas och garanteras i alla demokratiska stater.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar den nepalesiska regeringen att respektera de demokratiska rättigheterna för det tibetanska folket, vars unika interna valprocess är i kraft sedan 1960, och tillåta tibetanerna att anordna och delta i demokratiska val. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar den nepalesiska regeringen att respektera de demokratiska rättigheterna för det tibetanska folket, vars unika interna valprocess är i kraft sedan 1960, och tillåta tibetanerna att anordna och delta i demokratiska val.

| 3. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av fredliga demokratiska val för att stärka och bevara den tibetanska identiteten både inom och utanför Tibets territorium. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av fredliga demokratiska val för att stärka och bevara den tibetanska identiteten både inom och utanför Tibets territorium.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de nepalesiska myndigheterna att respektera Nepaltibetanernas rätt till yttrande-, mötes- och föreningsfrihet, som alla människor i Nepal är garanterade i kraft av internationella människorättskonventioner som Nepal har anslutit sig till. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de nepalesiska myndigheterna att respektera Nepaltibetanernas rätt till yttrande-, mötes- och föreningsfrihet, som alla människor i Nepal är garanterade i kraft av internationella människorättskonventioner som Nepal har anslutit sig till.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att avstå från förebyggande gripanden och inskränkningar i demonstrations- och yttrandefriheten, som frånkänner människor rätten till legitima och fredliga viljeyttringar och sammankomster, i samband med all verksamhet som Nepals tibetanska befolkningsgrupp bedriver i Nepal. Parlamentet uppmanar med kraft den nepalesiska regeringen att skriva in dessa rättigheter och garantera religionsfriheten i Nepals nya författning, som enligt planerna ska antas den 28 maj 2011. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att avstå från förebyggande gripanden och inskränkningar i demonstrations- och yttrandefriheten, som frånkänner människor rätten till legitima och fredliga viljeyttringar och sammankomster, i samband med all verksamhet som Nepals tibetanska befolkningsgrupp bedriver i Nepal. Parlamentet uppmanar med kraft den nepalesiska regeringen att skriva in dessa rättigheter och garantera religionsfriheten i Nepals nya författning, som enligt planerna ska antas den 28 maj 2011.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar de nepalesiska myndigheterna att fullgöra sina internationella åtaganden på människorättsområdet och efterleva sina egna nationella lagar i kontakterna med den tibetanska befolkningsgruppen. Parlamentet uppmanar med kraft den tibetanska regeringen att stå emot de påtryckningar som den kinesiska regeringen utövar i ett försök att tysta den tibetanska befolkningsgruppen i Nepal med hjälp av inskränkningar som inte bara är obefogade utan även olagliga i enlighet med inhemsk och internationell lagstiftning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar de nepalesiska myndigheterna att fullgöra sina internationella åtaganden på människorättsområdet och efterleva sina egna nationella lagar i kontakterna med den tibetanska befolkningsgruppen. Parlamentet uppmanar med kraft den tibetanska regeringen att stå emot de påtryckningar som den kinesiska regeringen utövar i ett försök att tysta den tibetanska befolkningsgruppen i Nepal med hjälp av inskränkningar som inte bara är obefogade utan även olagliga i enlighet med inhemsk och internationell lagstiftning.

| 7. | Europaparlamentet anser att de nepalesiska myndigheterna måste fortsätta att tillämpa överenskommelsen (”Gentlemen's Agreement”) om de tibetanska flyktingarna fullt ut för att kontakterna mellan FN:s flyktingkommissariat och de tibetanska befolkningsgrupperna ska kunna upprätthållas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att de nepalesiska myndigheterna måste fortsätta att tillämpa överenskommelsen (”Gentlemen's Agreement”) om de tibetanska flyktingarna fullt ut för att kontakterna mellan FN:s flyktingkommissariat och de tibetanska befolkningsgrupperna ska kunna upprätthållas.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att via sin delegation i Katmandu noga övervaka den politiska situationen i Nepal, särskilt behandlingen av tibetanska flyktingar och respekten för deras författningsenliga och internationellt förankrade rättigheter. Parlamentet uppmanar EU:s höga representant att i kontakterna med de nepalesiska och kinesiska myndigheterna ta upp oron över de åtgärder som den nepalesiska regeringen har vidtagit för att blockera det tibetanska valet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att via sin delegation i Katmandu noga övervaka den politiska situationen i Nepal, särskilt behandlingen av tibetanska flyktingar och respekten för deras författningsenliga och internationellt förankrade rättigheter. Parlamentet uppmanar EU:s höga representant att i kontakterna med de nepalesiska och kinesiska myndigheterna ta upp oron över de åtgärder som den nepalesiska regeringen har vidtagit för att blockera det tibetanska valet.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Nepals regering och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Nepals regering och FN:s generalsekreterare.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2010)0245.

(2)  EUT C 313 E, 20.12.2006, s. 463.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/140 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/140

---

Torsdagen den 7 april 2011Zimbabwe

P7_TA(2011)0159

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2011 om Zimbabwe

2012/C 296 E/22

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Zimbabwe, senast den 21 oktober 2010 om tvångsförflyttningar i Zimbabwe (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Zimbabwe, senast den 21 oktober 2010 om tvångsförflyttningar i Zimbabwe (1),

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2011/101/Gusp (2) av den 15 februari 2011 om förlängning av de restriktiva åtgärder mot Zimbabwe som infördes genom gemensam ståndpunkt 2004/161/Gusp (3), till och med den 20 februari 2012, samt av kommissionens förordning (EG) nr 1226/2008 (4) av den 8 december 2008 om ändring av rådets förordning (EG) nr 314/2004 om vissa restriktiva åtgärder mot Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2011/101/Gusp (2) av den 15 februari 2011 om förlängning av de restriktiva åtgärder mot Zimbabwe som infördes genom gemensam ståndpunkt 2004/161/Gusp (3), till och med den 20 februari 2012, samt av kommissionens förordning (EG) nr 1226/2008 (4) av den 8 december 2008 om ändring av rådets förordning (EG) nr 314/2004 om vissa restriktiva åtgärder mot Zimbabwe,

| — | med beaktande av uttalandet av den höga representanten på Europeiska unionens vägnar om Zimbabwe den 15 februari 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den höga representanten på Europeiska unionens vägnar om Zimbabwe den 15 februari 2011,

| — | med beaktande av Livingstonekommunikén från toppmötet för organet trojkan inom Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC) om samarbetet om politik, försvar och säkerhet den 31 mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Livingstonekommunikén från toppmötet för organet trojkan inom Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC) om samarbetet om politik, försvar och säkerhet den 31 mars 2011,

| — | med beaktande av den politiska helhetsuppgörelsen som skapade Zimbabwes enhetsregering i februari 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den politiska helhetsuppgörelsen som skapade Zimbabwes enhetsregering i februari 2009,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, vilken ratificerats av Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, vilken ratificerats av Zimbabwe,

| — | med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Under de senaste månaderna har antalet fall då politiska meningsmotståndare till Zanu-PF utsatts för skrämseltaktik, godtyckligt arresterats eller försvunnit markant ökat. Bland offren märks många medlemmar av MDC, flera parlamentsledamöter från MDC och prominenta personer i ledningen för MDC såsom energiminister Elton Mangoma, medinrikesminister Theresa Makone och den avsatta talmannen för Zimbabwes parlament, Lovemore Moyo. |
| --- | --- |

A.

Under de senaste månaderna har antalet fall då politiska meningsmotståndare till Zanu-PF utsatts för skrämseltaktik, godtyckligt arresterats eller försvunnit markant ökat. Bland offren märks många medlemmar av MDC, flera parlamentsledamöter från MDC och prominenta personer i ledningen för MDC såsom energiminister Elton Mangoma, medinrikesminister Theresa Makone och den avsatta talmannen för Zimbabwes parlament, Lovemore Moyo.

| B. | Zimbabwes premiärminister Morgan Tsvangirai har själv bekräftat att president Robert Mugabe och partiet Zanu-PF inte uppfyllt villkoren i den politiska helhetsuppgörelsen från 2009 och att de bedriver en våldsam skrämseltaktik mot de ledamöter av Zimbabwes nationella enhetsregering som tillhör MDC-T och MDC-M. |
| --- | --- |

B.

Zimbabwes premiärminister Morgan Tsvangirai har själv bekräftat att president Robert Mugabe och partiet Zanu-PF inte uppfyllt villkoren i den politiska helhetsuppgörelsen från 2009 och att de bedriver en våldsam skrämseltaktik mot de ledamöter av Zimbabwes nationella enhetsregering som tillhör MDC-T och MDC-M.

| C. | Under de två gångna åren har Zimbabwes nationella enhetsregering kämpat för att stabilisera landet och misslyckats med att bana väg för en demokratisk övergång via trovärdiga val, till följd av att Zanu-PF medvetet ridit spärr mot detta. Situationen i Zimbabwe är redan skrämmande ur politisk, ekonomisk och humanitär synvinkel och har blivit åtskilligt värre sedan december 2010. |
| --- | --- |

C.

Under de två gångna åren har Zimbabwes nationella enhetsregering kämpat för att stabilisera landet och misslyckats med att bana väg för en demokratisk övergång via trovärdiga val, till följd av att Zanu-PF medvetet ridit spärr mot detta. Situationen i Zimbabwe är redan skrämmande ur politisk, ekonomisk och humanitär synvinkel och har blivit åtskilligt värre sedan december 2010.

| D. | Zimbabwes säkerhetstjänster slog nyligen till mot ett flertal icke-statliga organisationers kontor (Human Rights NGO Forum, Crisis in Zimbabwe Coalition), liksom också mot MDC:s högkvarter. De beslagtog icke-statliga organisationers handlingar och grep godtyckligt personal från icke-statliga organisationer och partiet MDC för förhör, bara för att senare släppa de gripna utan att de anklagats för någonting. |
| --- | --- |

D.

Zimbabwes säkerhetstjänster slog nyligen till mot ett flertal icke-statliga organisationers kontor (Human Rights NGO Forum, Crisis in Zimbabwe Coalition), liksom också mot MDC:s högkvarter. De beslagtog icke-statliga organisationers handlingar och grep godtyckligt personal från icke-statliga organisationer och partiet MDC för förhör, bara för att senare släppa de gripna utan att de anklagats för någonting.

| E. | Två ledare för civilsamhällesorganisationen Women of Zimbabwe Arise (WOZA), nämligen Jenni Williams och Magodonga Mahlangu har liksom direktören för Zimbabwe Human Rights NGO Forum, Abel Chikomo, och andra försvarare av de mänskliga rättigheterna, utsatts för systematiska trakasserier från polisens sida. |
| --- | --- |

E.

Två ledare för civilsamhällesorganisationen Women of Zimbabwe Arise (WOZA), nämligen Jenni Williams och Magodonga Mahlangu har liksom direktören för Zimbabwe Human Rights NGO Forum, Abel Chikomo, och andra försvarare av de mänskliga rättigheterna, utsatts för systematiska trakasserier från polisens sida.

| F. | Den 19 februari 2011 greps 46 aktivister inom det civila samhället av säkerhetstjänsterna. De anklagades för förräderi för att de anordnat en offentlig förevisning av en video av den senaste tidens folkresningar i Nordafrika och Mellanöstern. Under den tid de hölls i förvar blev somliga av dessa aktivister misshandlade och torterade och hållna i isoleringscell. |
| --- | --- |

F.

Den 19 februari 2011 greps 46 aktivister inom det civila samhället av säkerhetstjänsterna. De anklagades för förräderi för att de anordnat en offentlig förevisning av en video av den senaste tidens folkresningar i Nordafrika och Mellanöstern. Under den tid de hölls i förvar blev somliga av dessa aktivister misshandlade och torterade och hållna i isoleringscell.

| G. | Zimbabwes säkerhetstjänster har begränsat MDC:s rätt att hålla politiska möten medan Zanu-PF fortfarande fritt får hålla politiska möten, något som direkt strider mot Zimbabwes statsförfattning. |
| --- | --- |

G.

Zimbabwes säkerhetstjänster har begränsat MDC:s rätt att hålla politiska möten medan Zanu-PF fortfarande fritt får hålla politiska möten, något som direkt strider mot Zimbabwes statsförfattning.

| H. | Zanu-PF bedriver just nu en våldsam nationell kampanj för att tvinga Zimbabwes medborgare att underteckna en framställning som vill få bort de internationella restriktiva åtgärderna mot prominenta medlemmar av Mugabeklicken. De som vägrat underteckna framställningen har blivit brutalt misshandlade eller arresterats. |
| --- | --- |

H.

Zanu-PF bedriver just nu en våldsam nationell kampanj för att tvinga Zimbabwes medborgare att underteckna en framställning som vill få bort de internationella restriktiva åtgärderna mot prominenta medlemmar av Mugabeklicken. De som vägrat underteckna framställningen har blivit brutalt misshandlade eller arresterats.

| I. | EU:s ”restriktiva åtgärder” inriktar sig direkt mot 163 prominenta medlemmar av Mugaberegimen som hänsynslöst utnyttjar folket samt mot dem som hjälpt till att hålla den vid makten, och de påverkar inte Zimbabwes folk överlag eller Zimbabwes ekonomi. |
| --- | --- |

I.

EU:s ”restriktiva åtgärder” inriktar sig direkt mot 163 prominenta medlemmar av Mugaberegimen som hänsynslöst utnyttjar folket samt mot dem som hjälpt till att hålla den vid makten, och de påverkar inte Zimbabwes folk överlag eller Zimbabwes ekonomi.

| J. | EU, Förenta staterna, Australien och Kanada delar fortfarande oron över situationen för de mänskliga rättigheterna i diamantfälten Chiadzwa (Marange), framför allt över de brott mot de mänskliga rättigheterna som förövats av Zimbabwes säkerhetstjänster och följaktligen vill länderna inte bevilja certifiering i enlighet med Kimberleyprocessen till diamanter som utvunnits i Chiadzwa. |
| --- | --- |

J.

EU, Förenta staterna, Australien och Kanada delar fortfarande oron över situationen för de mänskliga rättigheterna i diamantfälten Chiadzwa (Marange), framför allt över de brott mot de mänskliga rättigheterna som förövats av Zimbabwes säkerhetstjänster och följaktligen vill länderna inte bevilja certifiering i enlighet med Kimberleyprocessen till diamanter som utvunnits i Chiadzwa.

| K. | Zimbabwe är fortfarande ett utarmat land efter åratals ekonomiskt vanstyre från Mugaberegimens sida och tar fortfarande emot stora mängder humanitärt och annat bistånd, både från EU och från Storbritannien, Nederländerna, Tyskland, Frankrike och Danmark, liksom också från Förenta staterna, Australien och Norge, vilka tillsammans tillgodoser de mest grundläggande behoven hos en stor del av landets befolkning. |
| --- | --- |

K.

Zimbabwe är fortfarande ett utarmat land efter åratals ekonomiskt vanstyre från Mugaberegimens sida och tar fortfarande emot stora mängder humanitärt och annat bistånd, både från EU och från Storbritannien, Nederländerna, Tyskland, Frankrike och Danmark, liksom också från Förenta staterna, Australien och Norge, vilka tillsammans tillgodoser de mest grundläggande behoven hos en stor del av landets befolkning.

| L. | Zimbabwes premiärminister har med eftertryck uppmanat EU att inte bevilja ackreditering som ambassadör åt Margaret Muchada, som utsetts till landets EU-ambassadör, eftersom utnämningen gjorts ensidigt av president Mugabe och detta strider både mot Zimbabwes statsförfattning och mot villkoren i den politiska helhetsuppgörelsen. |
| --- | --- |

L.

Zimbabwes premiärminister har med eftertryck uppmanat EU att inte bevilja ackreditering som ambassadör åt Margaret Muchada, som utsetts till landets EU-ambassadör, eftersom utnämningen gjorts ensidigt av president Mugabe och detta strider både mot Zimbabwes statsförfattning och mot villkoren i den politiska helhetsuppgörelsen.

| 1. | Europaparlamentet kräver ett omedelbart slut på alla politiskt motiverade trakasserier och gripanden och allt politiskt motiverat våld från Zimbabwes statliga säkerhetstjänsters och milisstyrkors sida, antingen de direkt kontrolleras av eller är lojala mot Mugabe och partiet Zanu-PF. Parlamentet betonar att de som är ansvariga för sådana övergrepp och kränkningar måste ställas till svars. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet kräver ett omedelbart slut på alla politiskt motiverade trakasserier och gripanden och allt politiskt motiverat våld från Zimbabwes statliga säkerhetstjänsters och milisstyrkors sida, antingen de direkt kontrolleras av eller är lojala mot Mugabe och partiet Zanu-PF. Parlamentet betonar att de som är ansvariga för sådana övergrepp och kränkningar måste ställas till svars.

| 2. | Europaparlamentet vidhåller kravet på yttrande- och mötesfrihet för Zimbabwes folk samt att det måste bli slut på all skrämseltaktik mot politiker och aktivister inom det civila samhället (framför allt mot människorättsaktivister) samt att alla folkvalda företrädare, oavsett politisk åskådning, tillsammans med icke-statliga organisationer, politiska aktivister, pressen och vanliga medborgare fritt bör få uttrycka sina åsikter utan fruktan för våldsam förföljelse, godtyckliga fängslanden eller tortyr. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet vidhåller kravet på yttrande- och mötesfrihet för Zimbabwes folk samt att det måste bli slut på all skrämseltaktik mot politiker och aktivister inom det civila samhället (framför allt mot människorättsaktivister) samt att alla folkvalda företrädare, oavsett politisk åskådning, tillsammans med icke-statliga organisationer, politiska aktivister, pressen och vanliga medborgare fritt bör få uttrycka sina åsikter utan fruktan för våldsam förföljelse, godtyckliga fängslanden eller tortyr.

| 3. | Europaparlamentet kräver att alla som godtyckligt gripits omedelbart och villkorslöst ska försättas på fri fot, framför allt funktionärer inom och anhängare till MDC. Parlamentet fördömer alla sådana förhållanden i samband med gripande och förvar som strider mot internationella konventioner om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet kräver att alla som godtyckligt gripits omedelbart och villkorslöst ska försättas på fri fot, framför allt funktionärer inom och anhängare till MDC. Parlamentet fördömer alla sådana förhållanden i samband med gripande och förvar som strider mot internationella konventioner om de mänskliga rättigheterna.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet, kommissionen och medlemsstaterna att aktivt engagera sig tillsammans med Afrikanska unionen och SADC och framför allt med Sydafrika, för att se till att det inte förekommer skrämseltaktik och våld vid framtida val i Zimbabwe. Parlamentet anser dock att ett förtida val inte skulle lösa de aktuella politiska och ekonomiska reformfrågorna. Parlamentet anser vidare att alla val måste grunda sig på internationella normer, bland dem respekt för de mänskliga rättigheterna samt för yttrande- och rörelsefriheten, samt att det omedelbart måste bli slut på trakasserierna och på att personer tas i förvar för sina politiska åsikters skull. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet, kommissionen och medlemsstaterna att aktivt engagera sig tillsammans med Afrikanska unionen och SADC och framför allt med Sydafrika, för att se till att det inte förekommer skrämseltaktik och våld vid framtida val i Zimbabwe. Parlamentet anser dock att ett förtida val inte skulle lösa de aktuella politiska och ekonomiska reformfrågorna. Parlamentet anser vidare att alla val måste grunda sig på internationella normer, bland dem respekt för de mänskliga rättigheterna samt för yttrande- och rörelsefriheten, samt att det omedelbart måste bli slut på trakasserierna och på att personer tas i förvar för sina politiska åsikters skull.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar Livingstonekommunikén från SADC-trojkan den 31 mars 2011 och uppmanar SADC att inta en ledande roll genom att se till att rekommendationerna i kommunikén oinskränkt genomförs av alla parter i Zimbabwe för att fria och rättvisa val ska kunna hållas i landet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar Livingstonekommunikén från SADC-trojkan den 31 mars 2011 och uppmanar SADC att inta en ledande roll genom att se till att rekommendationerna i kommunikén oinskränkt genomförs av alla parter i Zimbabwe för att fria och rättvisa val ska kunna hållas i landet.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar alla politiska partier i Zimbabwe att komma överens om en färdplan för fria och rättvisa, internationellt övervakade val i Zimbabwe. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar alla politiska partier i Zimbabwe att komma överens om en färdplan för fria och rättvisa, internationellt övervakade val i Zimbabwe.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft alla politiska partier i Zimbabwe att helt och fullt förnya sitt engagemang i det pågående arbetet med en reform av statsförfattningen för att Zimbabwe innan nästa val hålls ska få en ny statsförfattning som kan godtas av landets folk. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar med kraft alla politiska partier i Zimbabwe att helt och fullt förnya sitt engagemang i det pågående arbetet med en reform av statsförfattningen för att Zimbabwe innan nästa val hålls ska få en ny statsförfattning som kan godtas av landets folk.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar att EU:s förteckning över förbudsbelagda personer och enheter med kopplingar till Mugaberegimen nyligen förnyats (i februari 2011) och framhåller att dessa restriktiva åtgärder riktar sig endast mot dem som gjort Zimbabwe till ett tjuvsamhälle och på intet sätt kommer att påverka Zimbabwes folk som helhet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar att EU:s förteckning över förbudsbelagda personer och enheter med kopplingar till Mugaberegimen nyligen förnyats (i februari 2011) och framhåller att dessa restriktiva åtgärder riktar sig endast mot dem som gjort Zimbabwe till ett tjuvsamhälle och på intet sätt kommer att påverka Zimbabwes folk som helhet.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att ha kvar sina restriktiva åtgärder mot personer och enheter med kopplingar till Mugaberegimen till dess vi fått seriösa belägg för en förändring till det bättre i landet. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att i Zimbabwe och internationellt förklara det faktiska situationssammanhanget samt att bli mer aktiva med att utverka stöd för en snabb förändring i riktning mot verklig demokrati och verkliga ekonomiska framsteg i Zimbabwe. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att ha kvar sina restriktiva åtgärder mot personer och enheter med kopplingar till Mugaberegimen till dess vi fått seriösa belägg för en förändring till det bättre i landet. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att i Zimbabwe och internationellt förklara det faktiska situationssammanhanget samt att bli mer aktiva med att utverka stöd för en snabb förändring i riktning mot verklig demokrati och verkliga ekonomiska framsteg i Zimbabwe.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att vägra godkänna någon EU-ambassadör från Zimbabwe som inte utnämnts i vederbörlig ordning enligt statsförfattningen och i enlighet med den politiska helhetsuppgörelsen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att vägra godkänna någon EU-ambassadör från Zimbabwe som inte utnämnts i vederbörlig ordning enligt statsförfattningen och i enlighet med den politiska helhetsuppgörelsen.

| 11. | Europaparlamentet vidhåller att Zimbabwe ska fullgöra sina åligganden enligt Kimberleyprocessen, fullständigt demilitarisera diamantfälten Marange och införa insyn i intäkterna från diamantproduktionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet vidhåller att Zimbabwe ska fullgöra sina åligganden enligt Kimberleyprocessen, fullständigt demilitarisera diamantfälten Marange och införa insyn i intäkterna från diamantproduktionen.

| 12. | Europaparlamentet berömmer EU och de medlemsstater och andra länder som fortsätter ge direkt ekonomiskt stöd till Zimbabwes folk och understryker att det måste ses till att detta stöd fortsätter att ges via seriösa icke-statliga organisationer, riktar sig till rätt mottagare och redovisas ordentligt och inte går via regeringsorgan. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet berömmer EU och de medlemsstater och andra länder som fortsätter ge direkt ekonomiskt stöd till Zimbabwes folk och understryker att det måste ses till att detta stöd fortsätter att ges via seriösa icke-statliga organisationer, riktar sig till rätt mottagare och redovisas ordentligt och inte går via regeringsorgan.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, G8-ländernas regeringar, regeringarna och parlamenten i Zimbabwe och Sydafrika, Brittiska samväldets generalsekreterare, FN:s generalsekreterare, ordförandena för Afrikanska unionens kommission och råd, det panafrikanska parlamentet och SADC:s generalsekreterare och regeringar samt dess parlamentariska forum. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, G8-ländernas regeringar, regeringarna och parlamenten i Zimbabwe och Sydafrika, Brittiska samväldets generalsekreterare, FN:s generalsekreterare, ordförandena för Afrikanska unionens kommission och råd, det panafrikanska parlamentet och SADC:s generalsekreterare och regeringar samt dess parlamentariska forum.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2010)0388.

(2)  EUT L 42, 16.2.2011, s. 6.

(3)  EUT L 50, 20.2.2004, s. 66.

(4)  EUT L 331, 10.12.2008, s. 11.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 5 april 2011

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/144 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/144

---

Tisdagen den 5 april 2011Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Polen – Podkarpackie – maskintillverkning

P7_TA(2011)0120

Europaparlamentets resolution av den 5 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/013 PL/Podkarpackie – maskintillverkning från Polen) (KOM(2011)0062 – C7-0056/2011 – 2011/2045(BUD))

2012/C 296 E/23

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0062 – C7-0056/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0062 – C7-0056/2011),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0059/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0059/2011), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) har utvidgats tillfälligt, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) har utvidgats tillfälligt, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit övertaliga bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit övertaliga bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande.

| D. | Polen har ansökt om stöd till följd av 594 uppsägningar (varav 200 berörs av stödåtgärder) i tre företag som är verksamma inom sektorn Nace rev 2 huvudgrupp 28 (tillverkning av maskiner och utrustning) i Nuts II-regionen Podkarpackie i Polen. |
| --- | --- |

D.

Polen har ansökt om stöd till följd av 594 uppsägningar (varav 200 berörs av stödåtgärder) i tre företag som är verksamma inom sektorn Nace rev 2 huvudgrupp 28 (tillverkning av maskiner och utrustning) i Nuts II-regionen Podkarpackie i Polen.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att fonden snarast ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar i detta avseende det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter en begäran från parlamentet om att snabba på frigörandet av bidrag i syfte att inför budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av berättigandet av en ansökan till fonden tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar i förfarandet kommer att nås inom ramen för kommande översyner av fonden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att fonden snarast ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar i detta avseende det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter en begäran från parlamentet om att snabba på frigörandet av bidrag i syfte att inför budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av berättigandet av en ansökan till fonden tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar i förfarandet kommer att nås inom ramen för kommande översyner av fonden.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet påpekar att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. Parlamentet efterlyser dock en utvärdering av det direkta resultatet av de åtgärder som finansieras av fonden på den långsiktiga integreringen av dessa arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet påpekar att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. Parlamentet efterlyser dock en utvärdering av det direkta resultatet av de åtgärder som finansieras av fonden på den långsiktiga integreringen av dessa arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 3. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit övertaliga. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit övertaliga. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att budgeten för 2011, efter att parlamentet begärt detta upprepade gånger, för första gången visar betalningsbemyndiganden på 47 608 950 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att den därför förtjänar ett målinriktat anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, något som inträffade tidigare, och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av de olika målen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att budgeten för 2011, efter att parlamentet begärt detta upprepade gånger, för första gången visar betalningsbemyndiganden på 47 608 950 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att den därför förtjänar ett målinriktat anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, något som inträffade tidigare, och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av de olika målen.

| 6. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Tisdagen den 5 april 2011BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/013 PL/Podkarpackie – maskiner)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2011/249/EU.)

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/146 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/146

---

Tisdagen den 5 april 2011Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Tjeckien - Unilever

P7_TA(2011)0124

Europaparlamentets resolution av den 5 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/010 CZ/Unilever från Tjeckien) (KOM(2011)0061 – C7-0055/2011 – 2011/2044(BUD))

2012/C 296 E/24

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0061 – C7-0055/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0061 – C7-0055/2011),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2),

| — | med beaktande av brevet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av brevet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0060/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0060/2011), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nean kallad fonden) har utvidgats tillfälligt, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nean kallad fonden) har utvidgats tillfälligt, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit övertaliga bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit övertaliga bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande.

| D. | Tjeckien har ansökt om stöd från fonden till följd av 634 uppsägningar (samtliga uppsagda omfattas av stöd) i företaget Unilever ČR, spol.sr.o som verkar inom detaljhandelssektorn i Nuts II-regionen Střední Čechy. |
| --- | --- |

D.

Tjeckien har ansökt om stöd från fonden till följd av 634 uppsägningar (samtliga uppsagda omfattas av stöd) i företaget Unilever ČR, spol.sr.o som verkar inom detaljhandelssektorn i Nuts II-regionen Střední Čechy.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att fonden snarast ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar i detta avseende det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter en begäran från parlamentet om att snabba på frigörandet av bidrag i syfte att inför budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av berättigandet av en ansökan till fonden tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar i förfarandet kommer att göras inom ramen för kommande översyn av fonden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att fonden snarast ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar i detta avseende det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter en begäran från parlamentet om att snabba på frigörandet av bidrag i syfte att inför budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av berättigandet av en ansökan till fonden tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar i förfarandet kommer att göras inom ramen för kommande översyn av fonden.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet påpekar att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. Parlamentet efterlyser dock en utvärdering av det direkta resultatet av de åtgärder som finansieras av fonden på den långsiktiga integreringen av dessa arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet påpekar att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. Parlamentet efterlyser dock en utvärdering av det direkta resultatet av de åtgärder som finansieras av fonden på den långsiktiga integreringen av dessa arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 3. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit övertaliga. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit övertaliga. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för närvarande inte kräver en undersökning av den finansiella hälsan, eventuellt skatteundandragande eller statsstödssituationen när det gäller multinationella företag vars omstrukturering motiverar att fonden ingriper. Parlamentet anser att detta bör tas upp i den kommande omarbetningen av fondens förordning, utan att övertaliga arbetstagares tillgång till fonden äventyras. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar att förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för närvarande inte kräver en undersökning av den finansiella hälsan, eventuellt skatteundandragande eller statsstödssituationen när det gäller multinationella företag vars omstrukturering motiverar att fonden ingriper. Parlamentet anser att detta bör tas upp i den kommande omarbetningen av fondens förordning, utan att övertaliga arbetstagares tillgång till fonden äventyras.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att budgeten för 2011, efter att parlamentet begärt detta upprepade gånger, för första gången visar betalningsbemyndiganden på 47 608 950 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att den därför förtjänar ett målinriktat anslag, som innebär at man undviker överföringar från andra budgetposter, något som inträffade tidigare, och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av de olika målen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att budgeten för 2011, efter att parlamentet begärt detta upprepade gånger, för första gången visar betalningsbemyndiganden på 47 608 950 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att den därför förtjänar ett målinriktat anslag, som innebär at man undviker överföringar från andra budgetposter, något som inträffade tidigare, och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av de olika målen.

| 7. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Tisdagen den 5 april 2011BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2010/010 CZ/Unilever från Tjeckien)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2011/233/EU.)

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/148 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/148

---

Tisdagen den 5 april 2011Produkter och teknik med dubbla användningsområden ***I

P7_TA(2011)0125

Europaparlamentets ändringar antagna den 5 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1334/2000 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden (KOM(2008)0854 – C7-0062/2010 – 2008/0249(COD))

2012/C 296 E/25

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Förslaget ändrades enligt följande (1):

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till förordning – ändringsakt


  Titeln |
| | |
| Ändring 2 |
| Förslag till förordning – ändringsakt


  Skäl 1 |
| (1) | Enligt rådets förordning (EG) nr 1334/2000 av den 22 juni 2000 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter
  och teknik
  med dubbla användningsområden ska produkter med dubbla användningsområden (inbegripet programvara och teknik) omfattas av en effektiv kontroll vid export från
  gemenskapen
  . |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning – ändringsakt

Titeln

Ändring 2

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 1

(1)

Enligt rådets förordning (EG) nr 1334/2000 av den 22 juni 2000 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter
  och teknik
  med dubbla användningsområden ska produkter med dubbla användningsområden (inbegripet programvara och teknik) omfattas av en effektiv kontroll vid export från
  gemenskapen
  .

| (1) | Enligt rådets förordning (EG) nr 1334/2000 av den 22 juni 2000
  , ändrad genom rådets förordning (EG) nr 428/2009 av den 5 maj 2009
  om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export
  , överföring, förmedling och transitering
  av produkter med dubbla användningsområden (2) ska produkter med dubbla användningsområden (inbegripet programvara och teknik) omfattas av en effektiv kontroll vid export från
  eller transitering genom unionen, eller levereras till ett tredje land som ett resultat av förmedlingsverksamhet som tillhandahålls av en förmedlare som är bosatt eller etablerad i unionen
  . |
| --- | --- |

(1)

Enligt rådets förordning (EG) nr 1334/2000 av den 22 juni 2000
  , ändrad genom rådets förordning (EG) nr 428/2009 av den 5 maj 2009
  om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export
  , överföring, förmedling och transitering
  av produkter med dubbla användningsområden (2) ska produkter med dubbla användningsområden (inbegripet programvara och teknik) omfattas av en effektiv kontroll vid export från
  eller transitering genom unionen, eller levereras till ett tredje land som ett resultat av förmedlingsverksamhet som tillhandahålls av en förmedlare som är bosatt eller etablerad i unionen
  .

Ändring 3

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 2

| (2) | En enhetlig och konsekvent tillämpning av kontrollen bör uppnås i hela
  gemenskapen
  för att undvika illojal konkurrens mellan
  gemenskapsexportörer
  och ombesörja effektiva säkerhetskontroller i
  gemenskapen
  . |
| --- | --- |

(2)

En enhetlig och konsekvent tillämpning av kontrollen bör uppnås i hela
  gemenskapen
  för att undvika illojal konkurrens mellan
  gemenskapsexportörer
  och ombesörja effektiva säkerhetskontroller i
  gemenskapen
  .

| (2) | En enhetlig och konsekvent tillämpning av kontrollen bör uppnås i hela
  unionen
  för att undvika illojal konkurrens mellan
  exportörer i unionen, harmonisera de generella exporttillståndens omfattning och villkoren för deras tillämpning
  och ombesörja effektiva säkerhetskontroller i
  unionen
  . |
| --- | --- |

(2)

En enhetlig och konsekvent tillämpning av kontrollen bör uppnås i hela
  unionen
  för att undvika illojal konkurrens mellan
  exportörer i unionen, harmonisera de generella exporttillståndens omfattning och villkoren för deras tillämpning
  och ombesörja effektiva säkerhetskontroller i
  unionen
  .

Ändring 4

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 3

| (3) | I sitt meddelande av den 18 december 2006 föreslog därför kommissionen att nya generella
  gemenskapens
  exporttillstånd skulle inrättas för att förenkla det rådande rättsläget, stärka industrins konkurrenskraft och skapa lika spelregler för alla
  gemenskapsexportörer
  när de exporterar vissa produkter till vissa
  destinationer
  . |
| --- | --- |

(3)

I sitt meddelande av den 18 december 2006 föreslog därför kommissionen att nya generella
  gemenskapens
  exporttillstånd skulle inrättas för att förenkla det rådande rättsläget, stärka industrins konkurrenskraft och skapa lika spelregler för alla
  gemenskapsexportörer
  när de exporterar vissa produkter till vissa
  destinationer
  .

| (3) | I sitt meddelande av den 18 december 2006 föreslog därför kommissionen att nya generella
  unionens
  exporttillstånd skulle inrättas för att förenkla det rådande rättsläget, stärka industrins konkurrenskraft och skapa lika spelregler för alla
  exportörer i unionen
  när de exporterar vissa produkter till vissa
  destinationsländer
  . |
| --- | --- |

(3)

I sitt meddelande av den 18 december 2006 föreslog därför kommissionen att nya generella
  unionens
  exporttillstånd skulle inrättas för att förenkla det rådande rättsläget, stärka industrins konkurrenskraft och skapa lika spelregler för alla
  exportörer i unionen
  när de exporterar vissa produkter till vissa
  destinationsländer
  .

Ändring 5

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 3a (nytt)

| (3a) | Den 5 maj 2009 antog rådet förordning (EG) nr 428/2009. I enlighet med detta upphörde förordning (EG) nr 1334/2000 att gälla från och med den 27 augusti 2009. De relevanta bestämmelserna i förordning (EG) nr 1334/2000 fortsätter att gälla enbart ansökningar om exporttillstånd som gjorts före den 27 augusti 2009. |
| --- | --- |

(3a)

Den 5 maj 2009 antog rådet förordning (EG) nr 428/2009. I enlighet med detta upphörde förordning (EG) nr 1334/2000 att gälla från och med den 27 augusti 2009. De relevanta bestämmelserna i förordning (EG) nr 1334/2000 fortsätter att gälla enbart ansökningar om exporttillstånd som gjorts före den 27 augusti 2009.

Ändring 6

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 4

| (4) | För att inrätta nya
  gemenskapens
  generella exporttillstånd för export av vissa
  icke-känsliga
  produkter med dubbla användningsområden till vissa
  icke-känsliga
  länder bör de relevanta bestämmelserna i
  förordning (EG) nr 1334/2000
  kompletteras med nya bilagor. |
| --- | --- |

(4)

För att inrätta nya
  gemenskapens
  generella exporttillstånd för export av vissa
  icke-känsliga
  produkter med dubbla användningsområden till vissa
  icke-känsliga
  länder bör de relevanta bestämmelserna i
  förordning (EG) nr 1334/2000
  kompletteras med nya bilagor.

| (4) | För att inrätta nya
  unionens
  generella exporttillstånd för export av vissa
  specifika
  produkter med dubbla användningsområden till vissa
  specifika
  länder bör de relevanta bestämmelserna i
  förordning (EG) nr 428/2009
  kompletteras med nya bilagor. |
| --- | --- |

(4)

För att inrätta nya
  unionens
  generella exporttillstånd för export av vissa
  specifika
  produkter med dubbla användningsområden till vissa
  specifika
  länder bör de relevanta bestämmelserna i
  förordning (EG) nr 428/2009
  kompletteras med nya bilagor.

Ändring 7

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 5

| (5) | De behöriga myndigheterna i de medlemsstater där exportören är etablerad bör ges möjlighet att förbjuda användning av sådana
  gemenskapens
  generella exporttillstånd som föreskrivs i denna förordning, om exportören ådömts sanktioner till följd av exportrelaterade överträdelser där påföljden är att rätten att använda sådana tillstånd återkallas. |
| --- | --- |

(5)

De behöriga myndigheterna i de medlemsstater där exportören är etablerad bör ges möjlighet att förbjuda användning av sådana
  gemenskapens
  generella exporttillstånd som föreskrivs i denna förordning, om exportören ådömts sanktioner till följd av exportrelaterade överträdelser där påföljden är att rätten att använda sådana tillstånd återkallas.

| (5) | De behöriga myndigheterna i de medlemsstater där exportören är etablerad bör ges möjlighet att förbjuda användning av sådana
  unionens
  generella exporttillstånd som föreskrivs i denna förordning, om exportören ådömts sanktioner till följd av exportrelaterade överträdelser där påföljden är att rätten att använda sådana tillstånd återkallas. |
| --- | --- |

(5)

De behöriga myndigheterna i de medlemsstater där exportören är etablerad bör ges möjlighet att förbjuda användning av sådana
  unionens
  generella exporttillstånd som föreskrivs i denna förordning, om exportören ådömts sanktioner till följd av exportrelaterade överträdelser där påföljden är att rätten att använda sådana tillstånd återkallas.

Ändring 9

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 6

| (6) | Förordning (EG) nr 1334/2000
  bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EG) nr 1334/2000
  bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | Förordning (EG) nr 428/2009
  bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EG) nr 428/2009
  bör därför ändras i enlighet med detta.

Ändring 10

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 2a (nytt)

Förordning (EG) nr 428/2009

Artikel 13 – punkt 6

| (2a) | I artikel 13 ska punkt 3er sättas med följande:



  ”6.   Alla anmälningar som krävs enligt denna artikel ska göras via säkra elektroniska medel, inbegripet [...] ett säkert system som ska upprättas i enlighet med artikel 19.4.” |
| --- | --- |

(2a)

I artikel 13 ska punkt 3er sättas med följande:

”6.   Alla anmälningar som krävs enligt denna artikel ska göras via säkra elektroniska medel, inbegripet [...] ett säkert system som ska upprättas i enlighet med artikel 19.4.”

Ändring 11

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 2b (nytt)

Förordning (EG) nr 428/2009

Artikel 19 – punkt 4

| (2b) | I artikel 19 ska punkt 4 ersättas med följande:



  ”4.   Ett säkert och krypterat system för informationsutbyte mellan medlemsstaterna, och i tillämpliga fall kommissionen, ska upprättas av kommissionen i samråd med den samordningsgrupp för produkter med dubbla användningsområden som inrättats enligt artikel 23. Europaparlamentet ska informeras om budgeten, utveckling, provisorisk och slutgiltig installering och funktion, och nätverkskostnaderna för systemet.” |
| --- | --- |

(2b)

I artikel 19 ska punkt 4 ersättas med följande:

”4.   Ett säkert och krypterat system för informationsutbyte mellan medlemsstaterna, och i tillämpliga fall kommissionen, ska upprättas av kommissionen i samråd med den samordningsgrupp för produkter med dubbla användningsområden som inrättats enligt artikel 23. Europaparlamentet ska informeras om budgeten, utveckling, provisorisk och slutgiltig installering och funktion, och nätverkskostnaderna för systemet.”

Ändring 12

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 2c (nytt)

Förordning (EG) nr 428/2009

Artikel 23

| (2c) | I artikel 23 ska en ny punkt läggas till efter punkt 2:




  ”2a.
     
  Ordföranden för samordningsgruppen för produkter med dubbla användningsområden ska lägga fram en årlig rapport inför Europaparlamentet om sina verksamheter, frågor som undersökts och samråd och en förteckning över exportörer, förmedlare och intressenter som har konsulterats.” |
| --- | --- |

(2c)

I artikel 23 ska en ny punkt läggas till efter punkt 2:

”2a.
     
  Ordföranden för samordningsgruppen för produkter med dubbla användningsområden ska lägga fram en årlig rapport inför Europaparlamentet om sina verksamheter, frågor som undersökts och samråd och en förteckning över exportörer, förmedlare och intressenter som har konsulterats.”

Ändring 13

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 2d (nytt)

Förordning (EG) nr 428/2009

Artikel 25

| (2d) | Artikel 25 ska ersättas med följande:



  ”Artikel 25


  Översyn och rapportering



  1.
     Varje medlemsstat ska informera kommissionen om de lagar och andra författningar som antas för genomförandet av denna förordning, inbegripet de åtgärder som avses i artikel 24. Kommissionen ska vidarebefordra dessa uppgifter till övriga medlemsstater.


  2.   Vart tredje år ska kommissionen se över tillämpningen av den här förordningen och lägga fram en heltäckande rapport om genomförandet och en bedömning av effekterna till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen, vilken kan innehålla ändringsförslag. Medlemsstaterna ska förse kommissionen med alla relevanta uppgifter som den behöver för att utarbeta denna rapport.


  De särskilda avsnitten i rapporten ska behandla









  a) | samordningsgruppen för produkter med dubbla användningsområden och täcka dess verksamhet, frågor som undersökts och samråd och en förteckning över de exportörer, förmedlare och intressenter som konsulterats, |
| --- | --- | --- |

(2d)

Artikel 25 ska ersättas med följande:

”Artikel 25

Översyn och rapportering

1.
     Varje medlemsstat ska informera kommissionen om de lagar och andra författningar som antas för genomförandet av denna förordning, inbegripet de åtgärder som avses i artikel 24. Kommissionen ska vidarebefordra dessa uppgifter till övriga medlemsstater.

2.   Vart tredje år ska kommissionen se över tillämpningen av den här förordningen och lägga fram en heltäckande rapport om genomförandet och en bedömning av effekterna till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen, vilken kan innehålla ändringsförslag. Medlemsstaterna ska förse kommissionen med alla relevanta uppgifter som den behöver för att utarbeta denna rapport.

a)

samordningsgruppen för produkter med dubbla användningsområden och täcka dess verksamhet, frågor som undersökts och samråd och en förteckning över de exportörer, förmedlare och intressenter som konsulterats,

| b) | genomförandet av artikel 19.4, och ska innehålla en rapport om det skede man nått i installeringen av det säkra och krypterade system för utbyte av information mellan medlemsstaterna och kommissionen, |
| --- | --- |

b)

genomförandet av artikel 19.4, och ska innehålla en rapport om det skede man nått i installeringen av det säkra och krypterade system för utbyte av information mellan medlemsstaterna och kommissionen,

| c) | genomförandet av artikel 15.1, som föreskriver att bilaga I ska uppdateras i enlighet med relevanta skyldigheter och åtaganden, och eventuella justeringar av dessa, som medlemsstaterna har godtagit som medlemmar av de internationella systemen för ickespridning och exportkontroll, eller genom ratificering av relevanta internationella avtal, inklusive Australiengruppen, kontrollsystemet för missilteknik, gruppen av länder som levererar kärnmaterial, Wassenaar-arrangemanget och konventionen om kemiska vapen, |
| --- | --- |

c)

genomförandet av artikel 15.1, som föreskriver att bilaga I ska uppdateras i enlighet med relevanta skyldigheter och åtaganden, och eventuella justeringar av dessa, som medlemsstaterna har godtagit som medlemmar av de internationella systemen för ickespridning och exportkontroll, eller genom ratificering av relevanta internationella avtal, inklusive Australiengruppen, kontrollsystemet för missilteknik, gruppen av länder som levererar kärnmaterial, Wassenaar-arrangemanget och konventionen om kemiska vapen,

| d) | genomförandet av artikel 15.2, som föreskriver att bilaga IV, som en underavdelning till bilaga I, ska uppdateras med hänvisning till artikel 36 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, nämligen medlemsstaternas intressen i fråga om allmän ordning och allmän säkerhet. |
| --- | --- |

d)

genomförandet av artikel 15.2, som föreskriver att bilaga IV, som en underavdelning till bilaga I, ska uppdateras med hänvisning till artikel 36 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, nämligen medlemsstaternas intressen i fråga om allmän ordning och allmän säkerhet.

Ett särskilt avsnitt i rapporten ska innehålla heltäckande uppgifter om påföljder, inklusive straffrättsliga påföljder, för allvarliga överträdelser av bestämmelserna i denna förordning, till exempel uppsåtlig export avsedd för användning i ett program för utveckling eller tillverkning av kemiska vapen, biologiska vapen, kärnvapen eller missiler som kan tjäna som bärare för sådana vapen utan det tillstånd som krävs enligt denna förordning, eller förfalskning eller utelämnande av information i syfte att beviljas ett tillstånd som annars skulle ha vägrats.

4.
     
  Europaparlamentet eller rådet får inom en månad kalla kommissionen till ett extra sammanträde med Europaparlamentets eller rådets ansvariga utskott respektive kommitté, för att kommissionen där ska lägga fram och belysa eventuella frågor om tillämpningen av denna förordning.”

Ändring 14

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 2e (nytt)

Förordning (EG) nr 428/2009

Artikel 25a (ny)

| (2e) | Följande artikel ska läggas till:



  ”Artikel 25a


  Internationellt samarbete



  Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i överenskommelser om ömsesidigt administrativt bistånd eller protokoll avseende tullfrågor som ingåtts mellan unionen och tredjeländer, får kommissionen förhandla om avtal med tredjeländer om ömsesidigt erkännande av exportkontroller avseende sådana produkter med dubbla användningsområden som omfattas av denna förordning, särskilt för att avskaffa krav på tillstånd för återexport inom unionens territorium. Sådana förhandlingar ska föras i enlighet med de förfaranden som anges i artikel 207.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och de relevanta bestämmelserna i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.




  I förekommande fall och när projekt finansierade av unionen berörs kan kommissionen lägga fram förslag inom ramen för relevant unionslagstiftning eller arrangemang med tredjeländer, om inrättande av ensärskild kommitté med samtliga behöriga myndigheter i medlemsstaterna med uppgift att besluta om att bevilja de exporttillstånd som krävs för att säkerställa att de projekt som omfattar produkter eller teknik med dubbla användningsområden fungerar på ett korrekt sätt.” |
| --- | --- |

(2e)

Följande artikel ska läggas till:

”Artikel 25a

Internationellt samarbete

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i överenskommelser om ömsesidigt administrativt bistånd eller protokoll avseende tullfrågor som ingåtts mellan unionen och tredjeländer, får kommissionen förhandla om avtal med tredjeländer om ömsesidigt erkännande av exportkontroller avseende sådana produkter med dubbla användningsområden som omfattas av denna förordning, särskilt för att avskaffa krav på tillstånd för återexport inom unionens territorium. Sådana förhandlingar ska föras i enlighet med de förfaranden som anges i artikel 207.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och de relevanta bestämmelserna i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

I förekommande fall och när projekt finansierade av unionen berörs kan kommissionen lägga fram förslag inom ramen för relevant unionslagstiftning eller arrangemang med tredjeländer, om inrättande av ensärskild kommitté med samtliga behöriga myndigheter i medlemsstaterna med uppgift att besluta om att bevilja de exporttillstånd som krävs för att säkerställa att de projekt som omfattar produkter eller teknik med dubbla användningsområden fungerar på ett korrekt sätt.”

Ändring 15

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IIb – del 3 – punkt 5

| 5. | I detta tillstånd avses med sändning av lågt värde produkter som ingår i en enda
  exportbeställning
  och sänds av en exportör till en namngiven mottagare i en eller flera sändningar vars sammanlagda värde inte överstiger
  5 000 euro
  . I detta sammanhang menas med värde det pris som mottagaren faktureras. Om mottagare eller fastställbart pris inte anges används det statistiska värdet. |
| --- | --- |

5.

I detta tillstånd avses med sändning av lågt värde produkter som ingår i en enda
  exportbeställning
  och sänds av en exportör till en namngiven mottagare i en eller flera sändningar vars sammanlagda värde inte överstiger
  5 000 euro
  . I detta sammanhang menas med värde det pris som mottagaren faktureras. Om mottagare eller fastställbart pris inte anges används det statistiska värdet.

| 5. | I detta tillstånd avses med sändning av lågt värde produkter som ingår i en enda
  exportavtal
  och sänds av en exportör till en namngiven mottagare i en eller flera sändningar vars sammanlagda värde inte överstiger
  EUR 3 000
  .
  Om en transaktion eller handling visar sig utgöra en del i en samlad ekonomisk transaktion ska värdet av hela transaktionen beaktas vid beräkningen av värdet av detta tillstånd.
  I detta sammanhang menas med värde det pris som mottagaren faktureras. Om mottagare eller fastställbart pris inte anges används det statistiska värdet.
  För beräkningen av det statistiska värdet tillämpas artiklarna 28–36 i förordning (EEG) nr 2913/92. Om värdet inte går att fastställa ska tillstånd inte beviljas.




  Extrakostnader såsom förpacknings- och transportkostnader kan endast undantas från beräkningen av värdet om










  (a) | de anges separat på fakturan; och |
| --- | --- | --- |

5.

I detta tillstånd avses med sändning av lågt värde produkter som ingår i en enda
  exportavtal
  och sänds av en exportör till en namngiven mottagare i en eller flera sändningar vars sammanlagda värde inte överstiger
  EUR 3 000
  .
  Om en transaktion eller handling visar sig utgöra en del i en samlad ekonomisk transaktion ska värdet av hela transaktionen beaktas vid beräkningen av värdet av detta tillstånd.
  I detta sammanhang menas med värde det pris som mottagaren faktureras. Om mottagare eller fastställbart pris inte anges används det statistiska värdet.
  För beräkningen av det statistiska värdet tillämpas artiklarna 28–36 i förordning (EEG) nr 2913/92. Om värdet inte går att fastställa ska tillstånd inte beviljas.

Extrakostnader såsom förpacknings- och transportkostnader kan endast undantas från beräkningen av värdet om

(a)

de anges separat på fakturan; och

| (b) | de inte innehåller några ytterligare faktorer som påverkar varans värde. |
| --- | --- |

(b)

de inte innehåller några ytterligare faktorer som påverkar varans värde.

Ändring 16

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IIb – del 3 – punkt 5a (ny)

| 5a. | Beloppet i euro, som det anges i artikel 5, ska ses över årligen med början den 31 oktober 2012, för att beakta ändringar i de harmoniserade konsumentprisindexen i samtliga medlemsstater som de offentliggjorts av Europeiska kommissionen (Eurostat). Detta belopp ska justeras automatiskt, genom att man ökar basbeloppet i euro med den procentuella förändringen i detta index under perioden mellan den 31 december 2010 och översynsdatumet.



  Kommissionen ska informera Europaparlamentet och rådet årligen om översynen och det justerade belopp som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

5a.

Kommissionen ska informera Europaparlamentet och rådet årligen om översynen och det justerade belopp som avses i punkt 1.

Ändring 17

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IIc – del 1 – Produkter

| 1-1) | Detta är ett generellt exporttillstånd enligt
  artikel 6.1
  som omfattar följande produkter: |
| --- | --- |

1-1)

Detta är ett generellt exporttillstånd enligt
  artikel 6.1
  som omfattar följande produkter:

| 1-1) | Detta är ett generellt exporttillstånd enligt
  artikel 9.1
  som omfattar följande produkter: |
| --- | --- |

1-1)

Detta är ett generellt exporttillstånd enligt
  artikel 9.1
  som omfattar följande produkter:

Alla produkter med dubbla användningsområden som anges under någon post i bilaga I, utom de produkter som anges i punkt 1-2 nedan.

Alla produkter med dubbla användningsområden som anges under någon post i bilaga I, utom de produkter som anges i punkt 1-2 nedan.

| a. | om produkterna importerades till
  Europeiska gemenskapens territorium
  för underhåll
  eller
  reparationer och
  exporteras
  till mottagarlandet utan ändring av ursprungsegenskaperna, eller |
| --- | --- |

a.

om produkterna importerades till
  Europeiska gemenskapens territorium
  för underhåll
  eller
  reparationer och
  exporteras
  till mottagarlandet utan ändring av ursprungsegenskaperna, eller

| a. | om produkterna
  återimporterades
  till
  unionens tullterritorium
  för underhåll
  ,
  reparationer
  eller för att ersättas
  och
  återföras
  till mottagarlandet utan ändring av ursprungsegenskaperna
  inom en period på fem år från det datum då det ursprungliga exporttillståndet beviljades
  , eller |
| --- | --- |

a.

om produkterna
  återimporterades
  till
  unionens tullterritorium
  för underhåll
  ,
  reparationer
  eller för att ersättas
  och
  återföras
  till mottagarlandet utan ändring av ursprungsegenskaperna
  inom en period på fem år från det datum då det ursprungliga exporttillståndet beviljades
  , eller

| b. | om produkterna exporteras till mottagarlandet som ersättning för produkter av samma kvalitet och antal som återfördes till
  Europeiska gemenskapens territorium
  för reparation eller ersättning
  enligt garanti
  . |
| --- | --- |

b.

om produkterna exporteras till mottagarlandet som ersättning för produkter av samma kvalitet och antal som återfördes till
  Europeiska gemenskapens territorium
  för reparation eller ersättning
  enligt garanti
  .

| b. | om produkterna exporteras till mottagarlandet som ersättning för produkter av samma kvalitet och antal som återfördes till
  unionens tullterritorium
  för
  underhåll,
  reparation eller ersättning
  inom en period på fem år efter det datum då det ursprungliga exporttillståndet beviljats
  . |
| --- | --- |

b.

om produkterna exporteras till mottagarlandet som ersättning för produkter av samma kvalitet och antal som återfördes till
  unionens tullterritorium
  för
  underhåll,
  reparation eller ersättning
  inom en period på fem år efter det datum då det ursprungliga exporttillståndet beviljats
  .

Ändring 18

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IIc – del 2 – Destinationsländer

Algeriet, Andorra, Antigua och Barbuda,
  Argentina,
  Aruba, Bahamas, Bahrain, Bangladesh, Barbados, Belize, Benin, Bhutan, Bolivia, Botswana,
  Brasilien,
  Brittiska Jungfruöarna, Brunei, Kamerun, Kap Verde,
  Chile
  , Kina, Komorerna, Costa Rica, Djibouti, Dominica, Dominikanska republiken, Ecuador, Egypten, El Salvador, Ekvatorialguinea, Falklandsöarna, Färöarna, Fiji, Franska Guyana, Franska utomeuropeiska territorier, Gabon, Gambia, Gibraltar, Grönland, Grenada, Guadeloupe, Guam, Guatemala, Ghana, Guinea Bissau, Guyana, Honduras, den särskilda administrativa regionen Hong Kong,
  Island, Indien,
  Indonesien,
  Israel,
  Jordanien, Kuwait, Lesotho, Liechtenstein, Macau, Madagaskar, Malawi, Malaysia, Maldiverna, Mali, Martinique, Mauritius,
  Mexiko,
  Monaco, Montserrat,
  Marocko,
  Namibia, Nederländska Antillerna, Nya Kaledonien, Nicaragua, Niger, Nigeria, Oman, Panama, Papua Nya Guinea, Peru, Filippinerna, Puerto Rico, Qatar,
  Ryssland,
  Samoa, San Marino, São Tomé och Principe, Saudiarabien, Senegal, Seychellerna,
  Singapore,
  Salomonöarna,
  Sydafrika, Sydkorea,
  Sri Lanka, St. Helena, St. Christopher och Nevis, St. Vincent, Surinam, Swaziland, Taiwan, Thailand, Togo, Trinidad och Tobago,
  Tunisien, Turkiet,
  Turks- och Caicosöarna,
  Förenade Arabemiraten,
  Uruguay, Amerikanska Jungfruöarna, Vanuatu, Venezuela
  .

Albanien,
  Argentina,
  Bosnien och Hercegovina,
  Brasilien, Chile,
  Franska utomeuropeiska territorier,
  Förenade Arabemiraten, Indien, Island, Israel,
  Kazakstan
  ,
  Kina (inklusive Hong Kong och Macao), Kroatien, före detta jugoslaviska republiken Makedonien,
  Marocko, Mexiko,
  Montenegro
  , Ryssland,
  Serbien
  , Singapore, Sydafrika, Sydkorea, Tunisien, Turkiet,
  Ukraina
  .

Ändring 19

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IIc – del 3 – punkt 1

| 1. | Det generella
  tillståndet får bara användas när den inledande exporten har ägt rum enligt ett
  gemenskapens
  generella exporttillstånd eller när ett inledande exporttillstånd har utfärdats av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där den urpsrungliga exportören var etablerad avseende export av produkter som senare återförts till
  gemenskapens
  tullterritorium för reparation eller ersättning
  enligt garanti, enligt definitionen nedan
  . |
| --- | --- |

1.

Det generella
  tillståndet får bara användas när den inledande exporten har ägt rum enligt ett
  gemenskapens
  generella exporttillstånd eller när ett inledande exporttillstånd har utfärdats av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där den urpsrungliga exportören var etablerad avseende export av produkter som senare återförts till
  gemenskapens
  tullterritorium för reparation eller ersättning
  enligt garanti, enligt definitionen nedan
  .

| 1. | Tillståndet får bara användas när den inledande exporten har ägt rum enligt ett
  unionens
  generella exporttillstånd eller när ett inledande exporttillstånd har utfärdats av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där den ursprungliga exportören var etablerad avseende export av produkter som senare återförts till
  unionens
  tullterritorium för
  underhåll,
  reparation eller ersättning.
  Detta generella tillstånd gäller endast för export till ursprungliga slutanvändare. |
| --- | --- |

1.

Tillståndet får bara användas när den inledande exporten har ägt rum enligt ett
  unionens
  generella exporttillstånd eller när ett inledande exporttillstånd har utfärdats av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där den ursprungliga exportören var etablerad avseende export av produkter som senare återförts till
  unionens
  tullterritorium för
  underhåll,
  reparation eller ersättning.
  Detta generella tillstånd gäller endast för export till ursprungliga slutanvändare.

Ändring 20

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IIc – del 3 – punkt 2 – led 4

| (4) | för en väsentligen identisk transaktion där
  det initiala tillståndet har återkallats. |
| --- | --- |

(4)

för en väsentligen identisk transaktion där
  det initiala tillståndet har återkallats.

| (4) | när
  det initiala tillståndet har
  upphävts, skjutits upp, ändrats eller
  återkallats. |
| --- | --- |

(4)

när
  det initiala tillståndet har
  upphävts, skjutits upp, ändrats eller
  återkallats.

Ändring 21

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IIc – del 3 – punkt 2 – led 4a (nytt)

| (4a) | om produkterna i fråga har en annan slutanvändning än den som specificeras i det ursprungliga exporttillståndet. |
| --- | --- |

(4a)

om produkterna i fråga har en annan slutanvändning än den som specificeras i det ursprungliga exporttillståndet.

Ändring 22

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IIc – del 3 – punkt 3 – led 2

| (2) | på begäran förse tulltjänstemän med handlingar som styrker dag för import av produkterna till
  Europeiska gemenskapen
  , eventuella reparationer av produkterna utförda i
  Europeiska gemenskapen
  och det förhållandet att produkterna återbördas till den
  person
  och det land från vilka de importerades till
  Europeiska gemenskapen
  . |
| --- | --- |

(2)

på begäran förse tulltjänstemän med handlingar som styrker dag för import av produkterna till
  Europeiska gemenskapen
  , eventuella reparationer av produkterna utförda i
  Europeiska gemenskapen
  och det förhållandet att produkterna återbördas till den
  person
  och det land från vilka de importerades till
  Europeiska gemenskapen
  .

| (2) | på begäran förse tulltjänstemän med handlingar som styrker dag för import av produkterna till
  unionen
  , eventuella reparationer av produkterna utförda i
  unionen
  och det förhållandet att produkterna återbördas till den
  slutanvändare
  och det land från vilka de importerades till
  unionen
  . |
| --- | --- |

(2)

på begäran förse tulltjänstemän med handlingar som styrker dag för import av produkterna till
  unionen
  , eventuella reparationer av produkterna utförda i
  unionen
  och det förhållandet att produkterna återbördas till den
  slutanvändare
  och det land från vilka de importerades till
  unionen
  .

Ändring 48

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IIc – del 3 – punkt 4

| 4. | Alla exportörer som använder detta tillstånd ska underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han är etablerad (enligt definitionen i artikel 6.6) om den första användningen av
  tillståndet
  senast 30 dagar efter dagen för den första exporten. |
| --- | --- |

4.

Alla exportörer som använder detta tillstånd ska underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han är etablerad (enligt definitionen i artikel 6.6) om den första användningen av
  tillståndet
  senast 30 dagar efter dagen för den första exporten.

| 4. | Alla exportörer som använder detta tillstånd ska underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han är etablerad (enligt definitionen i artikel 6.6) om den första användningen av
  detta tillstånd
  senast 30 dagar efter dagen för den första exporten
  eller, alternativt, och i enlighet medett krav från myndigheten i den medlemsstat där exportören är etablerad, före den första användningen av detta allmänna exporttillstånd
  .
  Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om den rapporteringsmekanism som valts för detta generella exporttillstånd. Kommissionen ska offentliggöra de uppgifter som den underättats om i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning.




  De rapporteringskrav som är knutna till användningen av detta tillstånd och ytterligare uppgifter som eventuellt krävs av den medlemsstat från vilken exporten görs om produkter som exporteras enligt detta tillstånd ska fastställas av medlemsstaterna.




  En medlemsstat kan kräva att den exportör som är etablerad i den medlemsstaten registrerar sig före den första användningen av detta tillstånd. Registreringen ska vara automatisk och bekräftas av de behöriga myndigheterna till exportören utan dröjsmål, och under alla omständigheter inom tio arbetsdagar från mottagandet av ansökan om registrering.




  I förekommande fall ska de krav som anges i det andra och tredje stycket baseras på de krav som fastställts för användningen av nationella generella exporttillstånd som beviljas av de medlemsstater som tillhandahåller sådana tillstånd. |
| --- | --- |

4.

Alla exportörer som använder detta tillstånd ska underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han är etablerad (enligt definitionen i artikel 6.6) om den första användningen av
  detta tillstånd
  senast 30 dagar efter dagen för den första exporten
  eller, alternativt, och i enlighet medett krav från myndigheten i den medlemsstat där exportören är etablerad, före den första användningen av detta allmänna exporttillstånd
  .
  Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om den rapporteringsmekanism som valts för detta generella exporttillstånd. Kommissionen ska offentliggöra de uppgifter som den underättats om i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning.

De rapporteringskrav som är knutna till användningen av detta tillstånd och ytterligare uppgifter som eventuellt krävs av den medlemsstat från vilken exporten görs om produkter som exporteras enligt detta tillstånd ska fastställas av medlemsstaterna.

En medlemsstat kan kräva att den exportör som är etablerad i den medlemsstaten registrerar sig före den första användningen av detta tillstånd. Registreringen ska vara automatisk och bekräftas av de behöriga myndigheterna till exportören utan dröjsmål, och under alla omständigheter inom tio arbetsdagar från mottagandet av ansökan om registrering.

I förekommande fall ska de krav som anges i det andra och tredje stycket baseras på de krav som fastställts för användningen av nationella generella exporttillstånd som beviljas av de medlemsstater som tillhandahåller sådana tillstånd.

Ändring 24

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IId – del 2 – Destinationsländer

Argentina,
  Bahrain, Bolivia,
  Brasilien,
  Brunei,
  Chile, Kina,
  Ecuador, Egypten, Den särskilda administrativa regionen Hong Kong,
  Island,
  Jordanien, Kuwait, Malaysia, Mauritius
  , Mexiko, Marocko,
  Oman, Filippinerna, Qatar,
  Ryssland,
  Saudiarabien,
  Singapore, Sydafrika, Sydkorea, Tunisien, Turkiet, Ukraina.

Albanien,
  Argentina,
  Bosnien och Hercegovina
  , Brasilien, Chile,
  Franska utomeuropeiska territorier
  ,
  Förenade Arabemiraten, Indien,
  Island,
  Israel, Kazakstan
  , Kina
  (inklusive Hong Kong och Macao), Kroatien, före detta jugoslaviska republiken Makedonien,
  Marocko, Mexiko,
  Montenegro
  , Ryssland,
  Serbien
  , Singapore, Sydafrika, Sydkorea, Tunisien, Turkiet, Ukraina.

Ändring 26

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IId – del 3 – punkt 1 – led 4a (nytt)

| (4a) | om exportören inte kan garantera att produkterna kan återbördas i sitt ursprungliga skick utan att komponenter eller programvara har avlägsnats, kopierats eller spridits eller om en överföring av teknik är kopplad till en presentation. |
| --- | --- |

(4a)

om exportören inte kan garantera att produkterna kan återbördas i sitt ursprungliga skick utan att komponenter eller programvara har avlägsnats, kopierats eller spridits eller om en överföring av teknik är kopplad till en presentation.

Ändring 27

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IId – del 3 – punkt 1 – led 4b (nytt)

| (4b) | om produkterna i fråga ska exporteras för privat presentation eller demonstration (exempelvis i företagsinterna utställningslokaler). |
| --- | --- |

(4b)

om produkterna i fråga ska exporteras för privat presentation eller demonstration (exempelvis i företagsinterna utställningslokaler).

Ändring 28

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IId – del 3 – punkt 1 – led 4c (nytt)

| (4c) | om produkterna i fråga ska ingå i en produktionsprocess. |
| --- | --- |

(4c)

om produkterna i fråga ska ingå i en produktionsprocess.

Ändring 29

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IId – del 3 – punkt 1 – led 4d (nytt)

| (4d) | om produkterna i fråga ska användas för sitt avsedda ändamål, förutom i den minsta mån som krävs för en effektiv demonstration, och där specifika testresultat inte görs tillgängliga för tredje parter. |
| --- | --- |

(4d)

om produkterna i fråga ska användas för sitt avsedda ändamål, förutom i den minsta mån som krävs för en effektiv demonstration, och där specifika testresultat inte görs tillgängliga för tredje parter.

Ändring 30

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IId – del 3 – punkt 1 – led 4e (nytt)

| (4e) | om exporten ska ske som resultat av en affärstransaktion, i synnerhet när det gäller försäljning, hyra eller leasing av produkterna i fråga. |
| --- | --- |

(4e)

om exporten ska ske som resultat av en affärstransaktion, i synnerhet när det gäller försäljning, hyra eller leasing av produkterna i fråga.

Ändring 31

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IId – del 3 – punkt 1 – led 4f (nytt)

| (4f) | om produkterna ska förvaras vid en utställning eller mässa endast i syfte att säljas, hyras eller leasas utan att presenteras eller demonstreras. |
| --- | --- |

(4f)

om produkterna ska förvaras vid en utställning eller mässa endast i syfte att säljas, hyras eller leasas utan att presenteras eller demonstreras.

Ändring 32

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IId – del 3 – punkt 1 – led 4g (nytt)

| (4g) | om exportören vidtar någon åtgärd som skulle kunna hindra honom från att ha produkterna i fråga under sin kontroll under hela perioden för den tillfälliga exporten. |
| --- | --- |

(4g)

om exportören vidtar någon åtgärd som skulle kunna hindra honom från att ha produkterna i fråga under sin kontroll under hela perioden för den tillfälliga exporten.

Ändring 25

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IId – del 3 – punkt 1a (ny)

| 1a. | Detta generella tillstånd medger export av de produkter som nämns i del 1, under förutsättning att exporten är tillfällig för utställningar eller mässor och att produkterna i sin helhet och utan ändringar återimporteras inom 120 dagar efter den initiala exporten till unionens tullområde. |
| --- | --- |

1a.

Ändring 49

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IId – del 3 – punkt 3

| 3. | Alla exportörer som använder detta
  generella
  tillstånd ska underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han är etablerad (enligt definitionen i artikel 6.6) om den första användningen av tillståndet senast 30 dagar efter dagen för den första exporten. |
| --- | --- |

3.

Alla exportörer som använder detta
  generella
  tillstånd ska underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han är etablerad (enligt definitionen i artikel 6.6) om den första användningen av tillståndet senast 30 dagar efter dagen för den första exporten.

| 3. | Alla exportörer som använder detta tillstånd ska underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han är etablerad (enligt definitionen i artikel 6.6) om den första användningen av tillståndet senast 30 dagar efter dagen för den första exporten
  eller, alternativt, och i enlighet med ett krav från myndigheten i den medlemsstat där exportören är etablerad, före den första användningen av detta allmänna exporttillstånd
  .
  Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om den rapporteringsmekanism som valts för detta generella exporttillstånd. Kommissionen ska offentliggöra de uppgifter som den underättats om i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning.




  De rapporteringskrav som är knutna till användningen av detta tillstånd och ytterligare uppgifter som eventuellt krävs av den medlemsstat från vilken exporten görs om produkter som exporteras enligt detta tillstånd ska fastställas av medlemsstaterna.




  En medlemsstat kan kräva att den exportör som är etablerad i den medlemsstaten registrerar sig före den första användningen av detta tillstånd. Registreringen ska vara automatisk och bekräftas av de behöriga myndigheterna till exportören utan dröjsmål, och under alla omständigheter inom tio arbetsdagar från mottagandet av ansökan om registrering.




  I förekommande fall ska de krav som anges i det andra och tredje stycket baseras på de krav som fastställts för användningen av nationella generella exporttillstånd som beviljas av de medlemsstater som tillhandahåller sådana tillstånd. |
| --- | --- |

3.

Alla exportörer som använder detta tillstånd ska underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han är etablerad (enligt definitionen i artikel 6.6) om den första användningen av tillståndet senast 30 dagar efter dagen för den första exporten
  eller, alternativt, och i enlighet med ett krav från myndigheten i den medlemsstat där exportören är etablerad, före den första användningen av detta allmänna exporttillstånd
  .
  Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om den rapporteringsmekanism som valts för detta generella exporttillstånd. Kommissionen ska offentliggöra de uppgifter som den underättats om i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning.

De rapporteringskrav som är knutna till användningen av detta tillstånd och ytterligare uppgifter som eventuellt krävs av den medlemsstat från vilken exporten görs om produkter som exporteras enligt detta tillstånd ska fastställas av medlemsstaterna.

En medlemsstat kan kräva att den exportör som är etablerad i den medlemsstaten registrerar sig före den första användningen av detta tillstånd. Registreringen ska vara automatisk och bekräftas av de behöriga myndigheterna till exportören utan dröjsmål, och under alla omständigheter inom tio arbetsdagar från mottagandet av ansökan om registrering.

I förekommande fall ska de krav som anges i det andra och tredje stycket baseras på de krav som fastställts för användningen av nationella generella exporttillstånd som beviljas av de medlemsstater som tillhandahåller sådana tillstånd.

Ändring 34

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IId – del 3 – punkt 4

| 4. | I detta tillstånd menas med utställning
  alla handels- och industriutställningar samt mässor eller offentliga visningar av liknande karaktär under vilka produkterna kvarstår under tullkontroll, dock med undantag för sådana som i butiker eller affärslokaler i privat syfte anordnas för försäljning av utländska produkter
  . |
| --- | --- |

4.

I detta tillstånd menas med utställning
  alla handels- och industriutställningar samt mässor eller offentliga visningar av liknande karaktär under vilka produkterna kvarstår under tullkontroll, dock med undantag för sådana som i butiker eller affärslokaler i privat syfte anordnas för försäljning av utländska produkter
  .

| 4. | I detta tillstånd menas med utställning
  eller mässa ett kommersiellt evenemang som pågår under en begränsad tidsperiod där flera utställare visar upp sina produkter för besökare från företag eller allmänheten
  . |
| --- | --- |

4.

I detta tillstånd menas med utställning
  eller mässa ett kommersiellt evenemang som pågår under en begränsad tidsperiod där flera utställare visar upp sina produkter för besökare från företag eller allmänheten
  .

Ändring 35

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IIe

BILAGA IIe

GEMENSKAPENS GENERELLA EXPORTTILLSTÅND NR EU005

Datorer och datorrelaterad utrustning

Utfärdande myndighet: Europeiska gemenskapen

Del 1

Detta är ett exporttillstånd enligt artikel 6.1 som omfattar följande produkter:

| 1. | Digitala datorer enligt 4A003a eller 4A003b med ”justerad topprestanda” på högst 0,8 vägda teraflops. |
| --- | --- |

1.

Digitala datorer enligt 4A003a eller 4A003b med ”justerad topprestanda” på högst 0,8 vägda teraflops.

| 2. | Elektroniska sammansättningar enligt 4A003c särskilt konstruerade eller modifierade för att öka prestanda genom sammankoppling av processorer så att sammansättningens ”justerade topprestanda” på högst 0,8 vägda teraflops inte överskrids. |
| --- | --- |

2.

Elektroniska sammansättningar enligt 4A003c särskilt konstruerade eller modifierade för att öka prestanda genom sammankoppling av processorer så att sammansättningens ”justerade topprestanda” på högst 0,8 vägda teraflops inte överskrids.

| 3. | Reservdelar, inklusive mikroprocessorer för ovanstående utrustning, om dessa uteslutande specificeras i 4A003a, 4A003b eller 4A003c och inte höjer utrustningens prestanda till ”justerad topprestanda” på mer än 0,8 vägda teraflops. |
| --- | --- |

3.

Reservdelar, inklusive mikroprocessorer för ovanstående utrustning, om dessa uteslutande specificeras i 4A003a, 4A003b eller 4A003c och inte höjer utrustningens prestanda till ”justerad topprestanda” på mer än 0,8 vägda teraflops.

| 4. | Produkter som beskrivs i posterna 3A001.a.5, 4A003.e, 4A003.g. |
| --- | --- |

4.

Produkter som beskrivs i posterna 3A001.a.5, 4A003.e, 4A003.g.

Del 2 –
     
  Destinationsländer

Detta exporttillstånd är giltigt inom hela gemenskapen för export till följande destinationer:

Algeriet, Andorra, Antigua och Barbuda, Argentina, Aruba, Bahamas, Bahrain, Barbados, Belize, Benin, Bhutan, Bolivia, Botswana, Brasilien, Brittiska Jungfruöarna, Brunei, Kamerun, Kap Verde, Chile, Komorerna, Costa Rica, Kroatien, Djibouti, Dominica, Dominikanska republiken, Ecuador, Egypten, El Salvador, Ekvatorialguinea, Falklandsöarna, Färöarna, Fiji, Franska Guyana, Franska utomeuropeiska territorier, Gabon, Gambia, Gibraltar, Grönland, Grenada, Guadeloupe, Guam, Guatemala, Ghana, Guinea Bissau, Guyana, Honduras, den särskilda administrativa regionen Hong Kong, Island, Indien, Jordanien, Kuwait, Lesotho, Liechtenstein, Madagaskar, Malawi, Malaysia, Maldiverna, Mali, Martinique, Mauritius, Mexiko, Moldavien, Monaco, Mongoliet, Montserrat, Marocko, Namibia, Nederländska Antillerna, Nya Kaledonien, Nicaragua, Niger, Oman, Panama, Papua Nya Guinea, Peru, Filippinerna, Puerto Rico, Qatar, Ryssland, Samoa, San Marino, São Tomé och Principe, Saudiarabien, Senegal, Seychellerna, Singapore, Salomonöarna, Sydafrika, Sydkorea, St. Helena, St. Christopher och Nevis, St. Vincent, Surinam, Swaziland, Togo, Trinidad och Tobago, Tunisien, Turkiet, Turks- och Caicosöarna, Förenade Arabemiraten, Ukraina, Uruguay, Amerikanska Jungfruöarna, Vanuatu.

Del 3 –
     
  Villkor och krav för användningen av detta tillstånd

| 1. | Detta tillstånd medger inte export av produkter









  (1) | om exportören av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han är etablerad har informerats om att de är eller kan vara avsedda att helt eller delvis










  (a) | användas i samband med utveckling, produktion, hantering, drift, underhåll, lagring, detektion, identifikation eller spridning av kemiska, biologiska eller nukleära vapen eller andra nukleära spränganordningar, eller utveckling, produktion, underhåll eller lagring av missiler som kan bestyckas med sådana vapen, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(1)

om exportören av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han är etablerad har informerats om att de är eller kan vara avsedda att helt eller delvis

(a)

användas i samband med utveckling, produktion, hantering, drift, underhåll, lagring, detektion, identifikation eller spridning av kemiska, biologiska eller nukleära vapen eller andra nukleära spränganordningar, eller utveckling, produktion, underhåll eller lagring av missiler som kan bestyckas med sådana vapen,

| (b) | slutanvändas militärt, när köparlandet eller destinationslandet är föremål för ett vapenembargo infört genom en gemensam ståndpunkt eller en gemensam åtgärd antagen av Europeiska unionens råd eller ett beslut av OSSE eller infört genom en bindande resolution antagen av Förenta nationernas säkerhetsråd, eller |
| --- | --- |

(b)

slutanvändas militärt, när köparlandet eller destinationslandet är föremål för ett vapenembargo infört genom en gemensam ståndpunkt eller en gemensam åtgärd antagen av Europeiska unionens råd eller ett beslut av OSSE eller infört genom en bindande resolution antagen av Förenta nationernas säkerhetsråd, eller

| (c) | användas som delar eller komponenter i militära produkter som anges i nationella militära förteckningar som exporterats från den aktuella medlemsstatens territorium utan tillstånd eller i strid mot ett tillstånd som föreskrivs i den medlemsstatens nationella lagstiftning, |
| --- | --- |

(c)

användas som delar eller komponenter i militära produkter som anges i nationella militära förteckningar som exporterats från den aktuella medlemsstatens territorium utan tillstånd eller i strid mot ett tillstånd som föreskrivs i den medlemsstatens nationella lagstiftning,

| (2) | om exportören känner till att produkterna ifråga är avsedda helt eller delvis för något av de användningsområden som anges i artikel 4.1 och 4.2, |
| --- | --- |

(2)

om exportören känner till att produkterna ifråga är avsedda helt eller delvis för något av de användningsområden som anges i artikel 4.1 och 4.2,

| (3) | eller om de berörda produkterna exporteras till ett tullfrihetsområde eller ett fritt lager på en bestämmelseort som omfattas av detta tillstånd. |
| --- | --- |

(3)

eller om de berörda produkterna exporteras till ett tullfrihetsområde eller ett fritt lager på en bestämmelseort som omfattas av detta tillstånd.

| 2. | Varje exportör som använder detta tillstånd måste göra följande:









  (1) | Underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han är etablerad (enligt definitionen i artikel 6.6) om den första användningen av tillståndet senast 30 dagar efter dagen för den första exporten. |
| --- | --- | --- |

2.

(1)

Underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han är etablerad (enligt definitionen i artikel 6.6) om den första användningen av tillståndet senast 30 dagar efter dagen för den första exporten.

| (2) | Före export underrätta den utländske köparen om att de föremål han avser exportera enligt detta tillstånd inte får vidareexporteras till en slutdestination i ett land som inte är en medlemsstat i Europeiska gemenskapen eller ett franskt utomeuropeiskt territorium och inte omnämns i del 2 i detta tillstånd. |
| --- | --- |

(2)

Före export underrätta den utländske köparen om att de föremål han avser exportera enligt detta tillstånd inte får vidareexporteras till en slutdestination i ett land som inte är en medlemsstat i Europeiska gemenskapen eller ett franskt utomeuropeiskt territorium och inte omnämns i del 2 i detta tillstånd.

utgår

Ändring 36

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IIf – del 1 – punkterna 3 och 4

| 3. | Produkter, inklusive särskilt konstruerade eller utvecklade komponenter och tillbehör till dessa enligt specifikationen i kategori 5 del 2 A–D (Informationssäkerhet), enligt följande:









  (a) | Produkter som anges i följande poster, utom om deras kryptografiska funktioner har konstruerats eller ändrats för offentliga slutanvändare inom Europeiska gemenskapen:








  — | 5A002a1; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

(a)

Produkter som anges i följande poster, utom om deras kryptografiska funktioner har konstruerats eller ändrats för offentliga slutanvändare inom Europeiska gemenskapen:

—

5A002a1;

| — | programvara enligt 5D002c.1 som har samma egenskaper eller kan utföra eller simulera funktionen hos utrustning som omfattas av 5A002.a.2. |
| --- | --- |

—

programvara enligt 5D002c.1 som har samma egenskaper eller kan utföra eller simulera funktionen hos utrustning som omfattas av 5A002.a.2.

| (b) | Utrustning enligt 5B002 för produkter som avses i a. |
| --- | --- |

(b)

Utrustning enligt 5B002 för produkter som avses i a.

| (c) | Programvara som en del av utrustning vars egenskaper eller funktioner anges i b. |
| --- | --- |

(c)

Programvara som en del av utrustning vars egenskaper eller funktioner anges i b.

| 4. | Teknik för användning av de produkter som anges i 3a–3c. |
| --- | --- |

4.

utgår

Ändring 37

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IIf – del 2 – Destinationsländer

Argentina, Kroatien, Ryssland, Sydafrika, Sydkorea, Turkiet, Ukraina.

Argentina,
  Indien
  ,
  Island, Kina (inklusive Hong Kong och Macao)
  , Kroatien, Ryssland, Sydafrika, Sydkorea, Turkiet, Ukraina.

Ändring 39

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IIf – del 3 – punkt 1 – led 1 – led cb (nytt)

| (cb) | för användning i samband med kränkningar av de mänskliga rättigheterna, de demokratiska principerna eller yttrandefriheten enligt definitionen i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen hänvisar till genom användning av avlyssningsteknik och anordningar för digital dataöverföring med inriktning på övervakning av mobiltelefonsamtal och textmeddelanden och riktad övervakning av Internetanvändningen (t.ex. via övervakningscentrum och lagliga avlyssningsportar), |
| --- | --- |

(cb)

för användning i samband med kränkningar av de mänskliga rättigheterna, de demokratiska principerna eller yttrandefriheten enligt definitionen i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen hänvisar till genom användning av avlyssningsteknik och anordningar för digital dataöverföring med inriktning på övervakning av mobiltelefonsamtal och textmeddelanden och riktad övervakning av Internetanvändningen (t.ex. via övervakningscentrum och lagliga avlyssningsportar),

Ändring 40

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IIf – del 3 – punkt 1 – led 2

| (2) | om exportören känner till att produkterna ifråga är avsedda helt eller delvis för något av de användningsområden som anges i
  artikel 4.1 och 4.2
  . |
| --- | --- |

(2)

om exportören känner till att produkterna ifråga är avsedda helt eller delvis för något av de användningsområden som anges i
  artikel 4.1 och 4.2
  .

| (2) | om exportören känner till att produkterna ifråga är avsedda helt eller delvis för något av de användningsområden som anges i
  punkt 1
  . |
| --- | --- |

(2)

om exportören känner till att produkterna ifråga är avsedda helt eller delvis för något av de användningsområden som anges i
  punkt 1
  .

Ändring 41

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IIf – del 3 – punkt 1 – led 2a (nytt)

| (2a) | om exportören är medveten om att produkterna ska återexporteras till en annan destination än de som anges i del 2 av detta tillstånd, del 2 i EU 001 i gemenskapens generella exporttillstånd eller medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(2a)

om exportören är medveten om att produkterna ska återexporteras till en annan destination än de som anges i del 2 av detta tillstånd, del 2 i EU 001 i gemenskapens generella exporttillstånd eller medlemsstaterna.

Ändring 50

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IIf – del 3 – punkt 3 – led 1

| (1) | Underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han är etablerad (enligt definitionen i artikel 6.6) om den första användningen av
  tillståndet
  senast 30 dagar efter dagen
  för
  den första exporten. |
| --- | --- |

(1)

Underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han är etablerad (enligt definitionen i artikel 6.6) om den första användningen av
  tillståndet
  senast 30 dagar efter dagen
  för
  den första exporten.

| (1) | Underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han är etablerad (enligt definitionen i artikel 6.6) om den första användningen av
  detta tillstånd
  senast 30 dagar efter dagen
  då
  den första exporten
  ägt rum eller, alternativt, och i enlighet med ett krav från myndigheten i den medlemsstat där exportören är etablerad, före den första användningen av detta allmänna exporttillstånd
  .
  Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om den rapporteringsmekanism som valts för detta generella exporttillstånd. Kommissionen ska offentliggöra de uppgifter som den underättats om i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning.



  De rapporteringskrav som är knutna till användningen av detta tillstånd och ytterligare uppgifter som eventuellt krävs av den medlemsstat från vilken exporten görs om produkter som exporteras enligt detta tillstånd ska fastställas av medlemsstaterna.


  En medlemsstat kan kräva att den exportör som är etablerad i den medlemsstaten registrerar sig före den första användningen av detta tillstånd. Registreringen ska vara automatisk och bekräftas av de behöriga myndigheterna till exportören utan dröjsmål, och under alla omständigheter inom tio arbetsdagar från mottagandet av ansökan om registrering.


  I förekommande fall ska de krav som anges i det andra och tredje stycket baseras på de krav som fastställts för användningen av nationella generella exporttillstånd som beviljas av de medlemsstater som tillhandahåller sådana tillstånd. |
| --- | --- |

(1)

Underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han är etablerad (enligt definitionen i artikel 6.6) om den första användningen av
  detta tillstånd
  senast 30 dagar efter dagen
  då
  den första exporten
  ägt rum eller, alternativt, och i enlighet med ett krav från myndigheten i den medlemsstat där exportören är etablerad, före den första användningen av detta allmänna exporttillstånd
  .
  Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om den rapporteringsmekanism som valts för detta generella exporttillstånd. Kommissionen ska offentliggöra de uppgifter som den underättats om i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning.

Ändring 43

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IIg – del 2 – Destinationsländer

Argentina
  Bangladesh, Belize, Benin, Bolivia, Brasilien, Kamerun, Chile, Cooköarna, Costa Rica, Dominica, Ecuador, El Salvador, Fiji, Georgien, Guatemala, Guyana, Indien, Lesotho, Maldiverna, Mauritius, Mexiko, Namibia, Nicaragua, Oman, Panama, Paraguay, Ryssland, St. Lucia, Seychellerna, Peru, Sri Lanka, Sydafrika, Swaziland,
  Turkiet,
  Uruguay,
  Ukraina
  , Sydkorea
  .

Argentina,

Island,

Kroatien,

Sydkorea,

Turkiet,

Ukraina.

Ändring 44

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IIg – del 3 – punkt 1 – led 2

| (2) | om
  exportören känner till att
  produkterna ifråga är avsedda helt eller delvis för något av de användningsområden som anges i artikel 4.1 och 4.2. |
| --- | --- |

(2)

om
  exportören känner till att
  produkterna ifråga är avsedda helt eller delvis för något av de användningsområden som anges i artikel 4.1 och 4.2.

| (2) | om produkterna ifråga är avsedda helt eller delvis för något av de användningsområden som anges i artikel 4.1 och 4.2. |
| --- | --- |

(2)

om produkterna ifråga är avsedda helt eller delvis för något av de användningsområden som anges i artikel 4.1 och 4.2.

Ändring 45

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IIg – del 3 – punkt 1 – led 2a (nytt)

| (2a) | om exportören är medveten om att produkterna ska återexporteras till en annan destination än de som anges i del 2 av detta tillstånd, del 2 i EU001 i gemenskapens generella exporttillstånd eller medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(2a)

om exportören är medveten om att produkterna ska återexporteras till en annan destination än de som anges i del 2 av detta tillstånd, del 2 i EU001 i gemenskapens generella exporttillstånd eller medlemsstaterna.

Ändring 51

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Förordning (EG) nr 428/2009

Bilaga IIg – del 3 – punkt 4 – led 1

| (1) | Underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han är etablerad (enligt definitionen i artikel 6.6) om den första användningen av
  tillståndet
  senast 30 dagar efter dagen
  för
  den första exporten. |
| --- | --- |

(1)

Underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han är etablerad (enligt definitionen i artikel 6.6) om den första användningen av
  tillståndet
  senast 30 dagar efter dagen
  för
  den första exporten.

| (1) | Underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han är etablerad (enligt definitionen i artikel 6.6) om den första användningen av
  detta tillstånd
  senast 30 dagar efter dagen
  då
  den första exporten
  ägt rum eller, alternativt, och i enlighet med ett krav från myndigheten i den medlemsstat där exportören är etablerad, före den första användningen av detta allmänna exporttillstånd
  .
  Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om den rapporteringsmekanism som valts för detta generella exporttillstånd. Kommissionen ska offentliggöra de uppgifter som den underättats om i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning.



  De rapporteringskrav som är knutna till användningen av detta tillstånd och ytterligare uppgifter som eventuellt krävs av den medlemsstat från vilken exporten görs om produkter som exporteras enligt detta tillstånd ska fastställas av medlemsstaterna.


  En medlemsstat kan kräva att den exportör som är etablerad i den medlemsstaten registrerar sig före den första användningen av detta tillstånd. Registreringen ska vara automatisk och bekräftas av de behöriga myndigheterna till exportören utan dröjsmål, och under alla omständigheter inom tio arbetsdagar från mottagandet av ansökan om registrering.


  I förekommande fall ska de krav som anges i det andra och tredje stycket baseras på de krav som fastställts för användningen av nationella generella exporttillstånd som beviljas av de medlemsstater som tillhandahåller sådana tillstånd. |
| --- | --- |

(1)

Underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han är etablerad (enligt definitionen i artikel 6.6) om den första användningen av
  detta tillstånd
  senast 30 dagar efter dagen
  då
  den första exporten
  ägt rum eller, alternativt, och i enlighet med ett krav från myndigheten i den medlemsstat där exportören är etablerad, före den första användningen av detta allmänna exporttillstånd
  .
  Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om den rapporteringsmekanism som valts för detta generella exporttillstånd. Kommissionen ska offentliggöra de uppgifter som den underättats om i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning.

---

(1)  Ärendet återförvisades sedan till utskottet enligt artikel 57.2 andra stycket (A7-0028/2011).

(2)  

  OJ L 134, 29.5.2009, p. 1.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/165 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/165

---

Tisdagen den 5 april 2011Statsstödda exportkrediter ***I

P7_TA(2011)0126

Europaparlamentets ändringar antagna den 5 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpningen av vissa riktlinjer för statsstödda exportkrediter (KOM(2006)0456 – C7-0050/2010 – 2006/0167(COD))

2012/C 296 E/26

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Förslaget ändrades enligt följande (1):

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till förordning


  Skäl 2a (nytt) |
| | (2a) | Consensusöverenskommelsen har bidragit till att minska effekten av den nuvarande ekonomiska och finansiella krisen genom skapande av arbetstillfällen genom stöd till handel och investeringar i företag som annars inte skulle beviljas krediter i den privata sektorn. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

(2a)

Consensusöverenskommelsen har bidragit till att minska effekten av den nuvarande ekonomiska och finansiella krisen genom skapande av arbetstillfällen genom stöd till handel och investeringar i företag som annars inte skulle beviljas krediter i den privata sektorn.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 2b (nytt)

| (2b) | Exportkreditinstituten bör beakta och respektera unionens mål och politik. Vid stöd till EU-baserade företag bör dessa institut följa och främja unionens principer och normer på sådana områden som befästande av demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och samstämmighet mellan olika politikområden för att åstadkomma utveckling. |
| --- | --- |

(2b)

Exportkreditinstituten bör beakta och respektera unionens mål och politik. Vid stöd till EU-baserade företag bör dessa institut följa och främja unionens principer och normer på sådana områden som befästande av demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och samstämmighet mellan olika politikområden för att åstadkomma utveckling.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 2c (nytt)

| (2c) | Medlemsstaternas exportkreditinstitut bör emellertid noga granska de ansökningar de fått in med beaktande av att det statsstöd som tillhandahålls som exportkrediter på medellång och lång sikt kan bidra till deras medlemsstats budgetunderskott, särskilt med tanke på den ökade risken för inställda betalningar i efterdyningarna av finanskrisen. |
| --- | --- |

(2c)

Medlemsstaternas exportkreditinstitut bör emellertid noga granska de ansökningar de fått in med beaktande av att det statsstöd som tillhandahålls som exportkrediter på medellång och lång sikt kan bidra till deras medlemsstats budgetunderskott, särskilt med tanke på den ökade risken för inställda betalningar i efterdyningarna av finanskrisen.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 2d (nytt)

| (2d) | Exportkreditinstitut bör noga undersöka inlämnade ansökningar för att maximera fördelarna med det statliga stöd som lämnas med beaktande av att välriktade exportkrediter bidrar till möjligheter till tillträde på nya marknader för företag i unionen, särskilt små och medelstora företag, samtidigt som man främjar öppen och rättvis handel och tillväxt som är gynnsam för båda parter i krisens efterdyningar. |
| --- | --- |

(2d)

Exportkreditinstitut bör noga undersöka inlämnade ansökningar för att maximera fördelarna med det statliga stöd som lämnas med beaktande av att välriktade exportkrediter bidrar till möjligheter till tillträde på nya marknader för företag i unionen, särskilt små och medelstora företag, samtidigt som man främjar öppen och rättvis handel och tillväxt som är gynnsam för båda parter i krisens efterdyningar.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 2e (nytt)

| (2e) | OECD kräver redovisning av information om exportkrediter från sina medlemmar för att hindra beteende som är protektionistiskt eller snedvrider marknaden. Inom unionen bör transparens säkerställas för att garantera lika villkor för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(2e)

OECD kräver redovisning av information om exportkrediter från sina medlemmar för att hindra beteende som är protektionistiskt eller snedvrider marknaden. Inom unionen bör transparens säkerställas för att garantera lika villkor för medlemsstaterna.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 2f (nytt)

| (2f) | Exportkreditinstitut har blivit den största statliga finansieringskällan för utvecklingsländerna. Skulder till dessa organ utgör därför den största delen av utvecklingsländernas skulder till statliga organ. En betydande del av de projekt exportkreditinstituten finansierar i utvecklingsländerna är koncentrerad till branscher som transport, olja, gas och gruvdrift samt storskaliga infrastrukturprojekt, såsom dammbyggen. |
| --- | --- |

(2f)

Exportkreditinstitut har blivit den största statliga finansieringskällan för utvecklingsländerna. Skulder till dessa organ utgör därför den största delen av utvecklingsländernas skulder till statliga organ. En betydande del av de projekt exportkreditinstituten finansierar i utvecklingsländerna är koncentrerad till branscher som transport, olja, gas och gruvdrift samt storskaliga infrastrukturprojekt, såsom dammbyggen.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 2 g (nytt)

| (2 g) | Parterna i consensusöverenskommelsen medverkar i en kontinuerlig process avsedd att minimera snedvridningen av marknaden och upprätta lika konkurrensvillkor där de premier som tas ut av OECD-medlemmars statsstödda exportkreditinstitut är riskbaserade och täcker deras långfristiga operativa kostnader och förluster. För att uppnå detta mål krävs öppenhet och redovisning från de statsstödda exportkreditinstitutens sida. |
| --- | --- |

(2 g)

Parterna i consensusöverenskommelsen medverkar i en kontinuerlig process avsedd att minimera snedvridningen av marknaden och upprätta lika konkurrensvillkor där de premier som tas ut av OECD-medlemmars statsstödda exportkreditinstitut är riskbaserade och täcker deras långfristiga operativa kostnader och förluster. För att uppnå detta mål krävs öppenhet och redovisning från de statsstödda exportkreditinstitutens sida.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 2h (nytt)

| (2h) | För att stödja det pågående arbetet inom OECD mot högre standarder för öppenhet och redovisning för OECD-medlemmarnas statsstödda exportkreditinstitut och annorstädes bör unionen vidta ytterligare åtgärder för öppenhet och redovisning för statsstödda exportkreditinstitut med säte i unionen enligt bilaga 1a till denna förordning. |
| --- | --- |

(2h)

För att stödja det pågående arbetet inom OECD mot högre standarder för öppenhet och redovisning för OECD-medlemmarnas statsstödda exportkreditinstitut och annorstädes bör unionen vidta ytterligare åtgärder för öppenhet och redovisning för statsstödda exportkreditinstitut med säte i unionen enligt bilaga 1a till denna förordning.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 2i (nytt)

| (2i) | Att utveckla och konsolidera demokratin samt respektera mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, enligt vad som föreskrivs i artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen FEU och som avses i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, liksom miljöprinciper och de allmänna principerna för företagens sociala ansvar, som kompletteras av andra exempel av internationell god praxis, bör användas som vägledning för alla projekt som finansieras av statsstödda exportkreditinstitut med säte i unionen, och bör omfatta sociala och miljömässiga konsekvensanalyser, vilket även inbegriper mänskliga rättigheter och de standarder som finns inom unionens miljö- och sociallagstiftning och som är relevanta för de branscher och projekt som finansieras av exportkreditinstituten. OECD:s ”gemensamma hållningar” i sin nuvarande ordalydelse innehåller redan en uttrycklig möjlighet att använda Europeiska gemenskapens standarder för mutor, hållbar utlåning och miljö som ett riktmärke i samband med projektöversyner. En användning av denna möjlighet bör ytterligare uppmuntras men man bör beakta att projektsponsorer, exportörer, finansinstitut och exportkreditinstitut har olika roller, ansvar och inflytande när det gäller projekt som åtnjuter statsstöd. |
| --- | --- |

(2i)

Att utveckla och konsolidera demokratin samt respektera mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, enligt vad som föreskrivs i artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen FEU och som avses i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, liksom miljöprinciper och de allmänna principerna för företagens sociala ansvar, som kompletteras av andra exempel av internationell god praxis, bör användas som vägledning för alla projekt som finansieras av statsstödda exportkreditinstitut med säte i unionen, och bör omfatta sociala och miljömässiga konsekvensanalyser, vilket även inbegriper mänskliga rättigheter och de standarder som finns inom unionens miljö- och sociallagstiftning och som är relevanta för de branscher och projekt som finansieras av exportkreditinstituten. OECD:s ”gemensamma hållningar” i sin nuvarande ordalydelse innehåller redan en uttrycklig möjlighet att använda Europeiska gemenskapens standarder för mutor, hållbar utlåning och miljö som ett riktmärke i samband med projektöversyner. En användning av denna möjlighet bör ytterligare uppmuntras men man bör beakta att projektsponsorer, exportörer, finansinstitut och exportkreditinstitut har olika roller, ansvar och inflytande när det gäller projekt som åtnjuter statsstöd.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 2j (nytt)

| (2j) | Europeiska unionens och dess medlemsstaters klimatmål, uttryckt i deras åtaganden i unionen eller internationellt, bör vägleda alla projekt som finansieras av statsstödda exportkreditinstitut med säte i unionen. Dessa omfattar följande: slutdeklarationen från stats- och regeringscheferna vid G20-toppmötet i Pittsburgh den 24–25 september 2009 om att gradvis avveckla stödet till fossila bränslen, unionens mål att minska växthusgasutsläppen med 30 procent jämfört med 1990 års nivåer, att öka energieffektiviteten med 20 procent och att 20 procent av unionens energiförbrukning ska komma från förnybara källor senast 2020, samt unionens mål att minska sina växthusgasutsläpp med 80–95 procent framtill 2050. Avvecklandet av stödet till fossila bränslen bör åtföljas av åtgärder som garanterar att levnadsstandarden för arbetstagare och fattiga inte påverkas på ett negativt sätt. |
| --- | --- |

(2j)

Europeiska unionens och dess medlemsstaters klimatmål, uttryckt i deras åtaganden i unionen eller internationellt, bör vägleda alla projekt som finansieras av statsstödda exportkreditinstitut med säte i unionen. Dessa omfattar följande: slutdeklarationen från stats- och regeringscheferna vid G20-toppmötet i Pittsburgh den 24–25 september 2009 om att gradvis avveckla stödet till fossila bränslen, unionens mål att minska växthusgasutsläppen med 30 procent jämfört med 1990 års nivåer, att öka energieffektiviteten med 20 procent och att 20 procent av unionens energiförbrukning ska komma från förnybara källor senast 2020, samt unionens mål att minska sina växthusgasutsläpp med 80–95 procent framtill 2050. Avvecklandet av stödet till fossila bränslen bör åtföljas av åtgärder som garanterar att levnadsstandarden för arbetstagare och fattiga inte påverkas på ett negativt sätt.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 2k (nytt)

| (2k) | Principerna för företagens sociala ansvar, som till fullo erkänns på internationell nivå, bland annat av OECD, ILO och FN, gäller det ansvariga beteende som förväntas av företagen och förutsätter först och främst efterlevnad av gällande lagstiftning, särskilt på områdena för sysselsättning, arbetsmarknadsparternas relationer, mänskliga rättigheter, miljö, konsumentintressen och öppenhet gentemot konsumenter, bekämpning av korruption samt beskattning. Dessutom måste de små och medelstora företagens specifika situation och kapacitet beaktas. |
| --- | --- |

(2k)

Principerna för företagens sociala ansvar, som till fullo erkänns på internationell nivå, bland annat av OECD, ILO och FN, gäller det ansvariga beteende som förväntas av företagen och förutsätter först och främst efterlevnad av gällande lagstiftning, särskilt på områdena för sysselsättning, arbetsmarknadsparternas relationer, mänskliga rättigheter, miljö, konsumentintressen och öppenhet gentemot konsumenter, bekämpning av korruption samt beskattning. Dessutom måste de små och medelstora företagens specifika situation och kapacitet beaktas.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 2l (nytt)

| (2l) | Mot bakgrund av den intensifierade konkurrenssituationen på världsmarknaderna och för att undvika konkurrensnackdelar för unionens företag bör kommissionen och medlemsstaterna stödja OECD:s insatser att nå ut till dem som inte deltagit i consensusöverenskommelsen och använda bilaterala och multilaterala förhandlingar för att upprätta globala standarder för statsstödda exportkrediter. Globala standarder på området är en förutsättning för lika konkurrensvillkor i världshandeln. |
| --- | --- |

(2l)

Mot bakgrund av den intensifierade konkurrenssituationen på världsmarknaderna och för att undvika konkurrensnackdelar för unionens företag bör kommissionen och medlemsstaterna stödja OECD:s insatser att nå ut till dem som inte deltagit i consensusöverenskommelsen och använda bilaterala och multilaterala förhandlingar för att upprätta globala standarder för statsstödda exportkrediter. Globala standarder på området är en förutsättning för lika konkurrensvillkor i världshandeln.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 2 m (nytt)

| (2 m) | Medan OECD-länderna får vägledning genom consensusöverenskommelsen, deltar icke-OECD-länder och i synnerhet tillväxtekonomier inte i consensusöverenskommelsen, vilket kan leda till en orättvis fördel för exportörer från dessa länder. Dessa länder bör därför uppmuntras att ansluta sig till OECD och delta i consensusöverenskommelsen. |
| --- | --- |

(2 m)

Medan OECD-länderna får vägledning genom consensusöverenskommelsen, deltar icke-OECD-länder och i synnerhet tillväxtekonomier inte i consensusöverenskommelsen, vilket kan leda till en orättvis fördel för exportörer från dessa länder. Dessa länder bör därför uppmuntras att ansluta sig till OECD och delta i consensusöverenskommelsen.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 2n (nytt)

| (2n) | Med tanke på EU:s politik för bättre lagstiftning som syftar till att förenkla och förbättra befintlig lagstiftning, bör kommissionen och medlemsstaterna, i kommande översyner av consensusöverenskommelsen, inrikta sig på att minska de administrativa bördorna för företag och nationella förvaltningar, bland annat exportkreditinstitut. |
| --- | --- |

(2n)

Med tanke på EU:s politik för bättre lagstiftning som syftar till att förenkla och förbättra befintlig lagstiftning, bör kommissionen och medlemsstaterna, i kommande översyner av consensusöverenskommelsen, inrikta sig på att minska de administrativa bördorna för företag och nationella förvaltningar, bland annat exportkreditinstitut.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 2o (nytt)

| (2o) | Vid förbättringar i consensusöverenskommelsen måste man se till att de till fullo följer artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) för att bidra till att förverkliga det allmänna målet om att utveckla och förstärka demokratin och rättsstaten samt respektera mänskliga och grundläggande rättigheter. Ytterligare åtgärder måste därför vidtas inom unionen när consensusöverenskommelsen införs i unionslagstiftningen, för att kunna garantera att överenskommelsen blir förenlig med lagstiftningen. |
| --- | --- |

(2o)

Vid förbättringar i consensusöverenskommelsen måste man se till att de till fullo följer artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) för att bidra till att förverkliga det allmänna målet om att utveckla och förstärka demokratin och rättsstaten samt respektera mänskliga och grundläggande rättigheter. Ytterligare åtgärder måste därför vidtas inom unionen när consensusöverenskommelsen införs i unionslagstiftningen, för att kunna garantera att överenskommelsen blir förenlig med lagstiftningen.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 2p (nytt)

| (2p) | De sociala och miljömässiga konsekvensanalysmetoder som används för att se till att exportkreditorganens krav uppfylls måste vara fullständigt samstämmiga med principerna i unionens strategi för hållbar utveckling, Cotonouavtalet och det europeiska samförståndet om utveckling, och bör återspegla unionens åtaganden och förpliktelser inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar, FN:s konvention om biologisk mångfald och FN:s millenniemål, samt de social-, arbets- och miljöstandarder som finns i internationella avtal. |
| --- | --- |

(2p)

De sociala och miljömässiga konsekvensanalysmetoder som används för att se till att exportkreditorganens krav uppfylls måste vara fullständigt samstämmiga med principerna i unionens strategi för hållbar utveckling, Cotonouavtalet och det europeiska samförståndet om utveckling, och bör återspegla unionens åtaganden och förpliktelser inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar, FN:s konvention om biologisk mångfald och FN:s millenniemål, samt de social-, arbets- och miljöstandarder som finns i internationella avtal.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 4

| (4) | Beslut 2001/76/EG bör följaktligen upphöra att gälla och ersättas med detta beslut, vars
  bilaga
  innehåller den konsoliderade och reviderade texten till consensusöverenskommelsen, och beslut 2001/77/EG bör upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2001/76/EG bör följaktligen upphöra att gälla och ersättas med detta beslut, vars
  bilaga
  innehåller den konsoliderade och reviderade texten till consensusöverenskommelsen, och beslut 2001/77/EG bör upphöra att gälla.

| (4) | Beslut 2001/76/EG bör följaktligen upphöra att gälla och ersättas med denna förordning, vars
  bilaga 1
  innehåller den konsoliderade och reviderade texten till consensusöverenskommelsen, och beslut 2001/77/EG bör upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2001/76/EG bör följaktligen upphöra att gälla och ersättas med denna förordning, vars
  bilaga 1
  innehåller den konsoliderade och reviderade texten till consensusöverenskommelsen, och beslut 2001/77/EG bör upphöra att gälla.

Ändring 18

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1

De riktlinjer som anges i consensusöverenskommelsen om riktlinjer för statsstödda exportkrediter skall tillämpas i
  gemenskapen
  .

De riktlinjer som anges i consensusöverenskommelsen om riktlinjer för statsstödda exportkrediter skall tillämpas i
  unionen
  .

Ändring 19

Förslag till förordning

Artikel 1a (ny)

Artikel 1a

Kommissionen ska till Europaparlamentet och rådet översända ett förslag till en ny förordning om att dra tillbaka och ersätta denna förordning så snart som möjligt när OECD:s deltagarländer väl har kommit överens om en ny version av consensusöverenskommelsen, dock senast två månader efter att den har trätt i kraft.

Ändring 20

Förslag till förordning

Artikel 1b (ny)

Artikel 1b

De ytterligare åtgärder för transparens och redovisning som ska vidtas i unionen återfinns i bilaga 1a till denna förordning.

Ändring 21

Förslag till förordning

Artikel 1c (ny)

Artikel 1c

Rådet ska varje år rapportera till Europaparlamentet och kommissionen om varje medlemsstats genomförande av consensusöverenskommelsen om riktlinjer för statsstödda exportkrediter.

Ändring 22

Förslag till förordning

Artikel 1d (ny)

Artikel 1d

Balansräkningen för exportkreditinstitut i medlemsstaterna ska ge en full överblick över institutets tillgångar och skulder. Exportkreditinstitutens användning av finansiella instrument som inte är medtagna i balansräkningen bör göras fullständigt transparent.

Med undantag för små och medelstora företag ska företag som drar nytta av exportkrediter varje år redovisa räkenskaper per land.

Ändring 23

Förslag till förordning

Bilaga 1a (ny)

Bilaga 1a

| 1) | Utan att det påverkar befogenheterna för de medlemsstatsinstitutioner som utövar tillsyn över nationella exportkreditprogram, ska varje medlemsstat överlämna en årlig verksamhetsrapport till Europaparlamentet och kommissionen.



  Denna årliga verksamhetsrapport ska innehålla följande information:








  — | En granskning av alla nationella instrument och program för vilka consensusöverenskommelsen är tillämplig och av deras förenlighet med consensusöverenskommelsen, i synnerhet kraven på att premierna är riskbaserade och täcker långfristiga operativa kostnader. |
| --- | --- | --- |

1)

Denna årliga verksamhetsrapport ska innehålla följande information:

—

En granskning av alla nationella instrument och program för vilka consensusöverenskommelsen är tillämplig och av deras förenlighet med consensusöverenskommelsen, i synnerhet kraven på att premierna är riskbaserade och täcker långfristiga operativa kostnader.

| — | En översikt över större förändringar i verksamheten under rapportperioden och deras förenlighet med consensusöverenskommelsen(förteckning över nya åtaganden, exponering, premier, utbetalda fordringar och återkrav samt mekanismer för att kostnadsberäkna miljörisker). |
| --- | --- |

—

En översikt över större förändringar i verksamheten under rapportperioden och deras förenlighet med consensusöverenskommelsen(förteckning över nya åtaganden, exponering, premier, utbetalda fordringar och återkrav samt mekanismer för att kostnadsberäkna miljörisker).

| — | En presentation av medlemsstaternas politik för att garantera att unionens utvecklingsmål och politik vägleder verksamheterna på områdena för exportkrediter i samband med miljö- och socialfrågor, mänskliga rättigheter, hållbar utlåning och bekämpning av mutor. |
| --- | --- |

—

En presentation av medlemsstaternas politik för att garantera att unionens utvecklingsmål och politik vägleder verksamheterna på områdena för exportkrediter i samband med miljö- och socialfrågor, mänskliga rättigheter, hållbar utlåning och bekämpning av mutor.

| 2) | Kommissionen ska till Europaparlamentet överlämna en analys av den årliga verksamhetsrapporten och då bedöma om medlemsstaternas politik är förenlig med unionens utvecklingspolitik samt lämna synpunkter om allmänna utvecklingstendenser inom politikområdet. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kommissionen ska till Europaparlamentet överlämna en årlig rapport om de insatser som gjorts i olika forum för internationellt samarbete, bland annat OECD och G-20, och i bilaterala möten med tredjeländer, bland annat toppmöten och förhandlingar om partnerskapsavtal och frihandelsavtal, för att tredjeländer, särskilt de framväxande ekonomierna, inför riktlinjer avseende transparensen vid deras exportkreditinstitut som åtminstone är jämförbara med OECD:s gemensamma hållningar. |
| --- | --- |

3)

---

(1)  Ärendet återförvisades sedan till utskottet enligt artikel 57.2 andra stycket (A7-0364/2010).

---

Onsdagen den 6 april 2011

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/172 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/172

---

Onsdagen den 6 april 2011Förslag till ändringsbudget nr 1/2011 - Avsnitt III - Kommissionen

P7_TA(2011)0128

Europaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2011 för budgetåret 2011, avsnitt III – kommissionen (07704/2011 – C7-0072/2011 – 2011/2022(BUD))

2012/C 296 E/27

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2011, slutgiltigt antagen den 15 december 2010 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2011, slutgiltigt antagen den 15 december 2010 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3) (nedan kallat ”det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3) (nedan kallat ”det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006”),

| — | med beaktande av förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2011 för budgetåret 2011 som kommissionen lade fram den 14 januari 2011 (KOM(2011)0009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2011 för budgetåret 2011 som kommissionen lade fram den 14 januari 2011 (KOM(2011)0009),

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2011 som rådet fastställde den 15 mars 2011 (07704/2011 – C7-0072/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2011 som rådet fastställde den 15 mars 2011 (07704/2011 – C7-0072/2011),

| — | med beaktande artikel 75b och 75e i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande artikel 75b och 75e i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0115/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0115/2011), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 1/2011 till den allmänna budgeten för 2011 syftar till att ta EU:s solidaritetsfond i anspråk för ett belopp på 182,4 miljoner EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden i syfte att lindra effekterna av översvämningarna till följd av de kraftiga regnen i Polen, Slovakien, Tjeckien, Ungern, Kroatien och Rumänien. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 1/2011 till den allmänna budgeten för 2011 syftar till att ta EU:s solidaritetsfond i anspråk för ett belopp på 182,4 miljoner EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden i syfte att lindra effekterna av översvämningarna till följd av de kraftiga regnen i Polen, Slovakien, Tjeckien, Ungern, Kroatien och Rumänien.

| B. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 1/2011 är att formellt föra in denna budgetjustering i budgeten för 2011. |
| --- | --- |

B.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 1/2011 är att formellt föra in denna budgetjustering i budgeten för 2011.

| C. | Enligt det gemensamma uttalandet om betalningsbemyndiganden som bifogades budgeten för budgetåret 2011 ska en ändringsbudget läggas fram om ”bemyndigandena i budgeten för 2011 inte räcker för att täcka utgifterna”. |
| --- | --- |

C.

Enligt det gemensamma uttalandet om betalningsbemyndiganden som bifogades budgeten för budgetåret 2011 ska en ändringsbudget läggas fram om ”bemyndigandena i budgeten för 2011 inte räcker för att täcka utgifterna”.

| D. | Rådet har beslutat att upprätta en ”negativ reserv” enligt artikel 44 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

D.

Rådet har beslutat att upprätta en ”negativ reserv” enligt artikel 44 i budgetförordningen.

| E. | Detta rådets beslut är enbart pragmatiskt, tillhandahåller inte en hållbar och finansiellt sund lösning för potentiella kommande oförutsedda behov och bör därför betraktas som en engångslösning. |
| --- | --- |

E.

Detta rådets beslut är enbart pragmatiskt, tillhandahåller inte en hållbar och finansiellt sund lösning för potentiella kommande oförutsedda behov och bör därför betraktas som en engångslösning.

| F. | Rådet uppmanade kommissionen att ”så snart som möjligt” lägga fram ett förslag om utnyttjande av den negativa reserven. |
| --- | --- |

F.

Rådet uppmanade kommissionen att ”så snart som möjligt” lägga fram ett förslag om utnyttjande av den negativa reserven.

| G. | Det kommande förslaget till ändringsbudget avseende budgeteringen av överskottet från budgetåret 2010 kommer att erbjuda ett lämpligt och tidsmässigt passande tillfälle att utnyttja den negativa reserven. |
| --- | --- |

G.

Det kommande förslaget till ändringsbudget avseende budgeteringen av överskottet från budgetåret 2010 kommer att erbjuda ett lämpligt och tidsmässigt passande tillfälle att utnyttja den negativa reserven.

| 1. | Europaparlamentet har tagit del av förslaget till ändringsbudget nr 1/2011. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet har tagit del av förslaget till ändringsbudget nr 1/2011.

| 2. | Europaparlamentet anser att EU:s solidaritetsfond bör tas i anspråk så snart som möjligt efter en naturkatastrof och att ansökningar om ekonomiskt stöd, utvärderingar och upprättande av förslag bör hanteras på ett effektivt och snabbt sätt, liksom antagandet av relevanta budget- och lagstiftningsakter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att EU:s solidaritetsfond bör tas i anspråk så snart som möjligt efter en naturkatastrof och att ansökningar om ekonomiskt stöd, utvärderingar och upprättande av förslag bör hanteras på ett effektivt och snabbt sätt, liksom antagandet av relevanta budget- och lagstiftningsakter.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, utan att detta påverkar dennas initiativrätt, att använda sig av förslaget till ändringsbudget avseende budgeteringen av överskottet från budgetåret 2010, enligt artikel 15 i budgetförordningen, för att utnyttja den negativa reserven. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, utan att detta påverkar dennas initiativrätt, att använda sig av förslaget till ändringsbudget avseende budgeteringen av överskottet från budgetåret 2010, enligt artikel 15 i budgetförordningen, för att utnyttja den negativa reserven.

| 4. | Europaparlamentet godkänner utan ändringar rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2011 och uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 1/2011 slutgiltigt antagen samt att se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet godkänner utan ändringar rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2011 och uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 1/2011 slutgiltigt antagen samt att se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 68, 15.3.2011.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/173 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/173

---

Onsdagen den 6 april 2011Användning av EU:s solidaritetsfond - Översvämningar 2010 i Polen, Slovakien, Ungern, Tjeckien, Kroatien och Rumänien

P7_TA(2011)0129

Europaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om användning av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2011)0010 – C7-0023/2011 – 2011/2021(BUD))

2012/C 296 E/28

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0010 – C7-0023/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0010 – C7-0023/2011),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 26, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 26,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid medlingssammanträdet den 17 juli 2008, om solidaritetsfonden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid medlingssammanträdet den 17 juli 2008, om solidaritetsfonden,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A7-0114/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A7-0114/2011), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att det i punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 föreskrivs att om det finns möjlighet att omfördela anslag under den rubrik där behovet av ytterligare medel uppstår, ska kommissionen beakta detta när vederbörligt förslag utformas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att det i punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 föreskrivs att om det finns möjlighet att omfördela anslag under den rubrik där behovet av ytterligare medel uppstår, ska kommissionen beakta detta när vederbörligt förslag utformas.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen, genom att begära ytterligare åtaganden och betalningar för att täcka behoven för Europeiska unionens solidaritetsfond så tidigt under året, inte fann någon möjlighet att omfördela anslag inom och mellan de berörda rubrikerna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen, genom att begära ytterligare åtaganden och betalningar för att täcka behoven för Europeiska unionens solidaritetsfond så tidigt under året, inte fann någon möjlighet att omfördela anslag inom och mellan de berörda rubrikerna.

| 4. | Europaparlamentet är berett att beakta den övergripande betalningssituationen inom ramen för genomförandet av 2010 års budget. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är berett att beakta den övergripande betalningssituationen inom ramen för genomförandet av 2010 års budget.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

---

Onsdagen den 6 april 2011BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om användning av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2011/286/EU.)

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/174 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/174

---

Onsdagen den 6 april 2011De fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan EG och Komorerna ***

P7_TA(2011)0130

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Unionen Komorerna (15572/2010 – C7-0020/2011 – 2010/0287(NLE))

2012/C 296 E/29

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (15572/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (15572/2010),

| — | med beaktande av förslaget till ett protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Unionen Komorerna (15571/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till ett protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Unionen Komorerna (15571/2010),

| — | med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 43.2 och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0020/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 43.2 och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0020/2011),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för utveckling (A7-0056/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för utveckling (A7-0056/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet slutsatserna från de möten och överläggningar som hållits i den gemensamma kommitté som avses i artikel 9 om partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Unionen Komorerna i avtalet (1) samt det fleråriga sektorsprogram som nämns i artikel 7.2 i protokollet tillsammans med resultaten av de årliga utvärderingarna. Parlamentet begär att dess företrädare ska få delta som observatörer i de möten och överläggningar som hålls i den gemensamma kommitté som avses i artikel 9 i avtalet. Parlamentet uppmanar kommissionen att under protokollets sista giltighetsår, och innan förhandlingar om att förnya avtalet inleds, förelägga parlamentet och rådet en rapport om avtalets tillämpning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet slutsatserna från de möten och överläggningar som hållits i den gemensamma kommitté som avses i artikel 9 om partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Unionen Komorerna i avtalet (1) samt det fleråriga sektorsprogram som nämns i artikel 7.2 i protokollet tillsammans med resultaten av de årliga utvärderingarna. Parlamentet begär att dess företrädare ska få delta som observatörer i de möten och överläggningar som hålls i den gemensamma kommitté som avses i artikel 9 i avtalet. Parlamentet uppmanar kommissionen att under protokollets sista giltighetsår, och innan förhandlingar om att förnya avtalet inleds, förelägga parlamentet och rådet en rapport om avtalets tillämpning.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Unionen Komorerna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Unionen Komorerna.

---

(1)  Godkänt genom rådets förordning (EG) nr 1563/2006 av den 5 oktober 2006 (EUT L 290, 20.10.2006, s. 6).

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/175 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/175

---

Onsdagen den 6 april 2011Ingående av ett avtal i form av ett protokoll mellan EU och Jordanien ***

P7_TA(2011)0131

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal i form av ett protokoll mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien i syfte att inrätta en tvistelösningsmekanism som ska tillämpas på tvister under handelsbestämmelserna i Europa–Medelhavsavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan (13758/2010 – C7-0057/2011 – 2010/0173(NLE))

2012/C 296 E/30

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (13758/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (13758/2010),

| — | med beaktande av förslaget till avtal i form av ett protokoll mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien i syfte att inrätta en tvistelösningsmekanism som ska tillämpas på tvister under handelsbestämmelserna i Europa–Medelhavsavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan (13974/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till avtal i form av ett protokoll mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien i syfte att inrätta en tvistelösningsmekanism som ska tillämpas på tvister under handelsbestämmelserna i Europa–Medelhavsavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och dess medlemsstater, å ena sidan, och Hashemitiska konungariket Jordanien, å andra sidan (13974/2010),

| — | med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 första stycket och 218.6 andra stycket led av i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0057/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 första stycket och 218.6 andra stycket led av i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0057/2011),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0067/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0067/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Hashemitiska konungariket Jordanien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Hashemitiska konungariket Jordanien.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/176 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/176

---

Onsdagen den 6 april 2011Ingående av ett avtal mellan EU och Marocko om inrättande av en tvistelösningsmekanism ***

P7_TA(2011)0132

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om inrättande av en tvistelösningsmekanism (13754/2010 – C7-0431/2010 – 2010/0181(NLE))

2012/C 296 E/31

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (13754/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (13754/2010),

| — | med beaktande av förslaget till avtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om inrättande av en tvistelösningsmekanism (13973/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till avtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om inrättande av en tvistelösningsmekanism (13973/2010),

| — | med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 första stycket och 218.6 andra stycket led av i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0431/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 första stycket och 218.6 andra stycket led av i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0431/2010),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0066/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0066/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Konungariket Marocko. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Konungariket Marocko.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/176 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/176

---

Onsdagen den 6 april 2011Ingående av ett avtal i form av ett protokoll mellan EU och Arabrepubliken Egypten ***

P7_TA(2011)0133

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal i form av ett protokoll mellan Europeiska unionen och Arabrepubliken Egypten om inrättande av en tvistlösningsmekanism för handelsbestämmelserna i Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan (13762/2010 – C7-0372/2010 – 2010/0229(NLE))

2012/C 296 E/32

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (13762/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (13762/2010),

| — | med beaktande av utkastet till avtal i form av ett protokoll mellan Europeiska unionen och Arabrepubliken Egypten om inrättande av en tvistlösningsmekanism för handelsbestämmelserna i Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan (13975/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal i form av ett protokoll mellan Europeiska unionen och Arabrepubliken Egypten om inrättande av en tvistlösningsmekanism för handelsbestämmelserna i Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan (13975/2010),

| — | med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 första stycket och 218.6 andra stycket led av i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0372/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 första stycket och 218.6 andra stycket led av i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0372/2010),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0068/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0068/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Arabrepubliken Egypten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Arabrepubliken Egypten.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/177 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/177

---

Onsdagen den 6 april 2011Ukrainas deltagande i unionsprogram ***

P7_TA(2011)0134

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Ukraina om de allmänna principerna för Ukrainas deltagande i unionsprogram (13604/2010 – C7-0401/2010 – 2010/0218(NLE))

2012/C 296 E/33

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (13604/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (13604/2010),

| — | med beaktande av utkastet till protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, som ingicks den 14 juni 1994 (1), om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Ukraina om de allmänna principerna för Ukrainas deltagande i unionsprogram (13962/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, som ingicks den 14 juni 1994 (1), om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Ukraina om de allmänna principerna för Ukrainas deltagande i unionsprogram (13962/2010),

| — | med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 114, 168, 169, 172, 173.3, 188, 192 och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0401/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 114, 168, 169, 172, 173.3, 188, 192 och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0401/2010),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 och 46.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 och 46.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A7-0063/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A7-0063/2011).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Ukraina. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Ukraina.

---

(1)  EUT L 49, 19.2.1998, s. 3.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/178 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/178

---

Onsdagen den 6 april 2011Import av fiskeriprodukter, levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor från Grönland ***I

P7_TA(2011)0135

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om förslaget till rådets beslut om regler för import till Europeiska unionen av fiskeriprodukter, levande musslor, tagghudingar, manteldjur, marina snäckor och biprodukter av dessa från Grönland (KOM(2010)0176 – C7-0136/2010 – 2010/0097(COD))

2012/C 296 E/34

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2010)0176), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2010)0176),

| — | med beaktande av artikel 203 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0136/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 203 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0136/2010),

| — | med beaktande av artiklarna 294.3, 43.2 och 204 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.3, 43.2 och 204 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den enda artikeln i protokoll (nr 34) om en särskild ordning för Grönland, vilket bifogats fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den enda artikeln i protokoll (nr 34) om en särskild ordning för Grönland, vilket bifogats fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av det motiverade yttrandet om att utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, vilket av Italiens senat framlagts med stöd av protokoll (nr 2) om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrandet om att utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, vilket av Italiens senat framlagts med stöd av protokoll (nr 2) om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0057/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0057/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

Onsdagen den 6 april 2011P7_TC1-COD(2010)0097

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 april 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om regler för import till Europeiska unionen av fiskeriprodukter, levande musslor, tagghudingar, manteldjur, marina snäckor och biprodukter av dessa från Grönland [Ändring 1]

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt
  artiklarna 43.2 och 204
  , [Ändring 2]

med beaktande av den enda artikeln i protokoll (nr 34) om en särskild ordning för Grönland, vilket bifogats fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, [Ändring 3]

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2)
  [Ändring 2], och

av följande skäl:

| (1) | Grönland ingår i den förteckning över utomeuropeiska länder och territorier som fastställts i bilaga II till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Enligt artikel 198 i EUF-fördraget är syftet med associeringen att främja den ekonomiska och sociala utvecklingen i de utomeuropeiska länderna och territorierna samt att upprätta nära ekonomiska förbindelser mellan dem och unionen som helhet. |
| --- | --- |

(1)

Grönland ingår i den förteckning över utomeuropeiska länder och territorier som fastställts i bilaga II till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Enligt artikel 198 i EUF-fördraget är syftet med associeringen att främja den ekonomiska och sociala utvecklingen i de utomeuropeiska länderna och territorierna samt att upprätta nära ekonomiska förbindelser mellan dem och unionen som helhet.

| (2) | Danmark och Grönland har begärt att handel mellan unionen och Grönland med fiskeriprodukter, musslor, tagghudingar, manteldjur, marina snäckor och biprodukter av dessa som har sitt ursprung i Grönland i enlighet med bilaga III i rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (3) ska tillåtas i enlighet med bestämmelserna om handel inom unionen. |
| --- | --- |

(2)

Danmark och Grönland har begärt att handel mellan unionen och Grönland med fiskeriprodukter, musslor, tagghudingar, manteldjur, marina snäckor och biprodukter av dessa som har sitt ursprung i Grönland i enlighet med bilaga III i rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (3) ska tillåtas i enlighet med bestämmelserna om handel inom unionen.

| (3) | Sådan handel bör ske i överensstämmelse med bestämmelserna om djurhälsa och livsmedelssäkerhet i unionslagstiftningen och bestämmelserna om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

(3)

Sådan handel bör ske i överensstämmelse med bestämmelserna om djurhälsa och livsmedelssäkerhet i unionslagstiftningen och bestämmelserna om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter.

| (4) | Danmark och Grönland bör därför garantera att sändningar av produkter som sänds till Europeiska unionen från Grönland överensstämmer med gällande unionsbestämmelser om djurhälsa, livsmedelssäkerhet och den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter. Foder- och livsmedelsföretagare som uppfyller kraven bör registreras och förtecknas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (4). |
| --- | --- |

(4)

Danmark och Grönland bör därför garantera att sändningar av produkter som sänds till Europeiska unionen från Grönland överensstämmer med gällande unionsbestämmelser om djurhälsa, livsmedelssäkerhet och den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter. Foder- och livsmedelsföretagare som uppfyller kraven bör registreras och förtecknas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (4).

| (5) | Den behöriga myndigheten i Grönland har till kommissionen lämnat officiella garantier om tillsyn av att de berörda produkterna uppfyller unionsbestämmelserna och djurhälsokraven. Dessa garantier omfattar särskilt de tillämpliga bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (5), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (6) och rådets direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (7), och innefattar ett åtagande om att upprätthålla efterlevnad av bestämmelserna om handel inom unionen. |
| --- | --- |

(5)

Den behöriga myndigheten i Grönland har till kommissionen lämnat officiella garantier om tillsyn av att de berörda produkterna uppfyller unionsbestämmelserna och djurhälsokraven. Dessa garantier omfattar särskilt de tillämpliga bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (5), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (6) och rådets direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (7), och innefattar ett åtagande om att upprätthålla efterlevnad av bestämmelserna om handel inom unionen.

| (6) | I rådets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter framställda därav (8) krävs det att det upprättas nationella kontrollplaner för vattenbruksdjur. Dessa bestämmelser bör därför även gälla för Grönland. |
| --- | --- |

(6)

I rådets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter framställda därav (8) krävs det att det upprättas nationella kontrollplaner för vattenbruksdjur. Dessa bestämmelser bör därför även gälla för Grönland.

| (7) | För att import från Grönland till Europeiska unionen av produkter enligt unionslagstiftningens bestämmelser om handel inom unionen ska tillåtas, bör Danmark och Grönland förbinda sig att införliva och genomföra de relevanta bestämmelserna i Grönland före den dag då
  denna förordning
  antas [Ändring 1]. Danmark och Grönland bör förbinda sig att se till att import av de berörda produkterna till Grönland från tredjeländer uppfyller unionens bestämmelser om djurhälsa och livsmedelssäkerhet. Veterinärkontroller bör utföras vid gränskontrollstationerna i Grönland i enlighet med rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (9). Veterinärkontroller vid gränskontrollstationer utförs i nära samarbete med tulltjänstemän. För att underlätta detta bör de behöriga myndigheterna få tillgång till relevanta hänvisningar till den kombinerade nomenklaturen (KN) som anges i bilaga I till kommissionens beslut 2007/275/EG av den 17 april 2007 om förteckningar över djur och produkter som skall undersökas vid gränskontrollstationer enligt rådets direktiv 91/496/EEG och 97/78/EG (10). |
| --- | --- |

(7)

För att import från Grönland till Europeiska unionen av produkter enligt unionslagstiftningens bestämmelser om handel inom unionen ska tillåtas, bör Danmark och Grönland förbinda sig att införliva och genomföra de relevanta bestämmelserna i Grönland före den dag då
  denna förordning
  antas [Ändring 1]. Danmark och Grönland bör förbinda sig att se till att import av de berörda produkterna till Grönland från tredjeländer uppfyller unionens bestämmelser om djurhälsa och livsmedelssäkerhet. Veterinärkontroller bör utföras vid gränskontrollstationerna i Grönland i enlighet med rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (9). Veterinärkontroller vid gränskontrollstationer utförs i nära samarbete med tulltjänstemän. För att underlätta detta bör de behöriga myndigheterna få tillgång till relevanta hänvisningar till den kombinerade nomenklaturen (KN) som anges i bilaga I till kommissionens beslut 2007/275/EG av den 17 april 2007 om förteckningar över djur och produkter som skall undersökas vid gränskontrollstationer enligt rådets direktiv 91/496/EEG och 97/78/EG (10).

| (8) | Enligt rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (11) ska det införas ett datoriserat system som länkar samman veterinärmyndigheterna, framförallt i syfte att underlätta ett snabbt utbyte av information beträffande djurhälsa och djurskydd mellan de behöriga myndigheterna (Traces). I kommissionens beslut 2004/292/EG av den 30 mars 2004 om idrifttagande av systemet Traces (12) fastställs att medlemsstaterna ska använda Traces från och med den 1 april 2004. Traces är väsentligt för effektiv övervakning av handeln med djur och produkter av animaliskt ursprung och bör därför användas för överföring av uppgifter om förflyttningar av och handel med produkterna i Grönland. |
| --- | --- |

(8)

Enligt rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (11) ska det införas ett datoriserat system som länkar samman veterinärmyndigheterna, framförallt i syfte att underlätta ett snabbt utbyte av information beträffande djurhälsa och djurskydd mellan de behöriga myndigheterna (Traces). I kommissionens beslut 2004/292/EG av den 30 mars 2004 om idrifttagande av systemet Traces (12) fastställs att medlemsstaterna ska använda Traces från och med den 1 april 2004. Traces är väsentligt för effektiv övervakning av handeln med djur och produkter av animaliskt ursprung och bör därför användas för överföring av uppgifter om förflyttningar av och handel med produkterna i Grönland.

| (9) | Utbrott av de djursjukdomar som förtecknas i rådets direktiv 82/894/EEG av den 21 december 1982 om anmälan av djursjukdomar inom gemenskapen (13) ska rapporteras till kommissionen via systemet för anmälan av djursjukdomar (ADNS-systemet) enligt kommissionens beslut 2005/176/EG av den 1 mars 2005 om fastställande av den kodade formen och koderna för anmälan av djursjukdomar enligt rådets direktiv 82/894/EEG (14). När det gäller de berörda produkterna bör dessa bestämmelser också gälla för Grönland. |
| --- | --- |

(9)

Utbrott av de djursjukdomar som förtecknas i rådets direktiv 82/894/EEG av den 21 december 1982 om anmälan av djursjukdomar inom gemenskapen (13) ska rapporteras till kommissionen via systemet för anmälan av djursjukdomar (ADNS-systemet) enligt kommissionens beslut 2005/176/EG av den 1 mars 2005 om fastställande av den kodade formen och koderna för anmälan av djursjukdomar enligt rådets direktiv 82/894/EEG (14). När det gäller de berörda produkterna bör dessa bestämmelser också gälla för Grönland.

| (10) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (15) inrättas ett system för snabb varning för anmälningar om att livsmedel eller foder innebär en direkt eller indirekt risk för människors hälsa (RASFF). När det gäller de berörda produkterna bör dessa bestämmelser också gälla för Grönland. |
| --- | --- |

(10)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (15) inrättas ett system för snabb varning för anmälningar om att livsmedel eller foder innebär en direkt eller indirekt risk för människors hälsa (RASFF). När det gäller de berörda produkterna bör dessa bestämmelser också gälla för Grönland.

| (11) | Innan Grönland kan utföra veterinärkontroller av produkter som förs in till Grönland från tredjeländer bör man genom en EU-inspektion kontrollera att gränskontrollstationen eller -stationerna i Grönland uppfyller kraven i direktiv 97/78/EG och kommissionens förordning (EG) nr 136/2004 av den 22 januari 2004 om veterinärkontroller av produkter från tredje land vid gemenskapens gränskontrollstationer (16) och kommissionens beslut 2001/812/EG av den 21 november 2001 om villkor för godkännande av gränskontrollstationer som ansvarar för veterinärkontroll av produkter som förs in till gemenskapen från tredje länder (17). |
| --- | --- |

(11)

Innan Grönland kan utföra veterinärkontroller av produkter som förs in till Grönland från tredjeländer bör man genom en EU-inspektion kontrollera att gränskontrollstationen eller -stationerna i Grönland uppfyller kraven i direktiv 97/78/EG och kommissionens förordning (EG) nr 136/2004 av den 22 januari 2004 om veterinärkontroller av produkter från tredje land vid gemenskapens gränskontrollstationer (16) och kommissionens beslut 2001/812/EG av den 21 november 2001 om villkor för godkännande av gränskontrollstationer som ansvarar för veterinärkontroll av produkter som förs in till gemenskapen från tredje länder (17).

| (12) | Om resultatet av inspektionen är positivt bör gränskontrollstationen eller -stationerna i Grönland införas i förteckningen i kommissionens beslut 2009/821/EG av den 28 september 2009 om upprättande av en förteckning över godkända gränskontrollstationer, om fastställande av vissa regler för inspektioner som utförs av kommissionens veterinärexperter och om fastställande av veterinärenheter i Traces (18). För att säkerställa en effektiv kontroll av de fiskeriprodukter som införs till Grönland och till Europeiska unionen bör
  denna förordning [Ändring 1] tillämpas från den tidpunkt då gränskontrollstationen eller gränskontrollstationerna i Grönland förtecknas i beslut 2009/821/EG. |
| --- | --- |

(12)

Om resultatet av inspektionen är positivt bör gränskontrollstationen eller -stationerna i Grönland införas i förteckningen i kommissionens beslut 2009/821/EG av den 28 september 2009 om upprättande av en förteckning över godkända gränskontrollstationer, om fastställande av vissa regler för inspektioner som utförs av kommissionens veterinärexperter och om fastställande av veterinärenheter i Traces (18). För att säkerställa en effektiv kontroll av de fiskeriprodukter som införs till Grönland och till Europeiska unionen bör
  denna förordning [Ändring 1] tillämpas från den tidpunkt då gränskontrollstationen eller gränskontrollstationerna i Grönland förtecknas i beslut 2009/821/EG.

| (13) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra
  denna förordning [Ändring 1] bör antas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (19). |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra
  denna förordning [Ändring 1] bör antas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (19).

HÄRIGENOM ANTAS
  DENNA FÖRORDNING [Ändring 1]:

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

Denna förordning [Ändring 1] ska tillämpas på fiskeriprodukter, musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor samt på biprodukter av dessa (nedan kallade produkterna) med ursprung i Grönland eller som införs till Grönland och därefter till Europeiska unionen.

Artikel 2

Definitioner

I
  denna förordning [Ändring 1] avses med

a)   ”musslor”: musslor enligt definitionen i punkt 2.1 i bilaga I till förordning (EG) nr 853/2004,

b)   ”fiskeriprodukter”: produkter enligt definitionen i punkt 3.1 i bilaga I till förordning (EG) nr 853/2004,

c)   ”biprodukter”: animaliska biprodukter enligt artikel 2.1 a i förordning (EG) nr 1774/2002 som härrör från fiskeriprodukter, musslor, tagghudingar, manteldjur eller marina snäckor,

d)   ”produkter med ursprung i Grönland”: produkter enligt definitionen i bilaga III till beslut 2001/822/EG.

Artikel 3

Allmänna bestämmelser om handel med fiskeriprodukter, levande musslor, tagghudingar, manteldjur, marina snäckor och biprodukter av dessa mellan Europeiska unionen och Grönland

1.   Medlemsstaterna ska tillåta import till Europeiska unionen av produkterna med ursprung i Grönland i enlighet med unionsrättsakterna om handel inom unionen.

2.   För import av produkterna till unionen gäller följande villkor:

| a) | Gällande unionsrättsakter om djurhälsa, livsmedelssäkerhet och den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter med avseende på produkterna införlivas och genomförs effektivt i Grönland. |
| --- | --- |

a)

Gällande unionsrättsakter om djurhälsa, livsmedelssäkerhet och den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter med avseende på produkterna införlivas och genomförs effektivt i Grönland.

| b) | Den behöriga myndigheten i Danmark och Grönland upprättar och aktualiserar i enlighet med artikel 31 förordning (EG) nr 882/2004 en förteckning över foder- och livsmedelsföretagare som har registrerats. |
| --- | --- |

b)

Den behöriga myndigheten i Danmark och Grönland upprättar och aktualiserar i enlighet med artikel 31 förordning (EG) nr 882/2004 en förteckning över foder- och livsmedelsföretagare som har registrerats.

| c) | Sändningar av produkter som sänds till Europeiska unionen från Grönland överensstämmer med gällande unionsrättsakter om djurhälsa, livsmedelssäkerhet och den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

c)

Sändningar av produkter som sänds till Europeiska unionen från Grönland överensstämmer med gällande unionsrättsakter om djurhälsa, livsmedelssäkerhet och den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter.

| d) | Unionsrättsakterna om djurhälsa, livsmedelssäkerhet och den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter tillämpas korrekt vid införsel av produkterna till Grönland. |
| --- | --- |

d)

Unionsrättsakterna om djurhälsa, livsmedelssäkerhet och den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter tillämpas korrekt vid införsel av produkterna till Grönland.

Artikel 4

Kontrollplaner för vattenbruksdjur

Danmark och Grönland ska lägga fram kontrollplaner för påvisande av restsubstanser och ämnen i vattenbruksdjur i Grönland i enlighet med direktiv 96/23/EG till kommissionen för godkännande.

Artikel 5

Kontroller av produkter som importeras till Grönland från tredjeländer

1.   Veterinärkontroller ska utföras på sändningar av produkter som införs till Grönland från tredjeländer i enlighet med bestämmelserna i direktiv 97/78/EG.

För att underlätta dessa veterinärkontroller kommer kommissionen att ge de behöriga myndigheterna i Danmark och Grönland hänvisningar till produkternas KN-nummer enligt förteckningen i bilaga I till kommissionens beslut 2007/275/EG.

2.   Förslag till gränskontrollstationer i Grönland ska lämnas in till kommissionen för godkännande enligt artikel 6.2 i direktiv 97/78/EG.

Förteckningen över gränskontrollstationer som har godkänts för Grönland ska tas med i den förteckning över gränskontrollstationer i medlemsstaterna som godkänts i enlighet med direktiven 91/496/EEG och 97/78/EG.

Artikel 6

Informationssystem

1.   Uppgifter om förflyttningar av och handel med produkterna i Grönland ska överföras på danska via Traces i enlighet med beslut 2004/292/EG.

2.   Anmälan om sjukdomar hos vattenlevande djur i Grönland som rör produkterna ska överföras via ADNS-systemet i enlighet med direktiv 82/894/EEG och beslut 2005/176/EG.

3.   Anmälningar om direkta eller indirekta risker för människors hälsa som härrör från produkterna i Grönland ska överföras via RASFF som inrättats genom förordning (EG) nr 178/2002.

Artikel 7

Identifieringsmärke

Sändningar av produkterna som sänds till Europeiska unionen från Grönland ska vara märkta med Grönlands identifieringsmärke ”GL” enligt bestämmelserna i avsnitt I B i bilaga II till förordning (EG) nr 853/2004.

Artikel 8

Bekräftelse av att villkoren i
  denna förordning [Ändring 1] är uppfyllda

Danmark och Grönland ska före den dag då
  denna förordning [Ändring 1] enligt artikel 11 börjar tillämpas lämna en skriftlig bekräftelse på att de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra
  denna förordning [Ändring 1] har vidtagits.

Artikel 9

Genomförandeåtgärder

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra
  denna förordning [Ändring 1] ska antas i enlighet med förfarandet i artikel 10.

Artikel 10

Kommitté

1.   Kommissionen ska bistås av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa som inrättades genom artikel 58 i förordning (EG) nr 178/2002.

2.   När hänvisning sker till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 gälla.

Artikel 11

Ikraftträdande och tillämplighet

Denna förordning [Ändring 1] träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning
  är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater [Ändring 1].

Det ska tillämpas från den dag då den första gränskontrollstationen i Grönland införs i förteckningen i beslut 2009/821/EG.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT ...

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 6 april 2011.

2

(3)  EGT L 314, 30.11.2001, s. 1.

3

(4)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

4

(5)  EGT L 273, 10.10.2002, s. 1.

5

(6)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 55.

6

(7)  EUT L 328, 24.11.2006, s. 14.

7

(8)  EGT L 125, 23.5.1996, s. 10.

8

(9)  EGT L 24, 30.1.1998, s. 9.

9

(10)  EUT L 116, 4.5.2007, s. 9.

10

(11)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

11

(12)  EUT L 94, 31.3.2004, s. 63.

12

(13)  EGT L 378, 31.12.1982, s. 58.

13

(14)  EUT L 59, 5.3.2005, s. 40.

14

(15)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

15

(16)  EUT L 21, 28.1.2004, s. 11.

16

(17)  EGT L 306, 23.11.2001, s. 28.

17

(18)  EUT L 296, 12.11.2009, s. 1.

18

(19)  EGT L 55, 28.2.2011, s. 13.

19

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/184 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/184

---

Onsdagen den 6 april 2011Miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla internationellt skydd ***I

P7_TA(2011)0136

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla internationellt skydd (omarbetning) (KOM(2009)0554 – C7-0248/2009 – 2009/0165(COD))

2012/C 296 E/35

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2009)0554), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2009)0554),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 63 första stycket leden 1 d och 2 a i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C7-0248/2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 63 första stycket leden 1 d och 2 a i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C7-0248/2009),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665),

| — | med beaktande av artiklarna 294.3 och 78.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.3 och 78.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 april 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 april 2010 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2009 om framtiden för det gemensamma europeiska asylsystemet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2009 om framtiden för det gemensamma europeiska asylsystemet (3),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 2 februari 2010 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 2 februari 2010 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0085/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0085/2011), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 18, 19.1.2011, s. 85.

(2)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

(3)  EUT C 87 E, 1.4.2010, s. 10.

---

Onsdagen den 6 april 2011P7_TC1-COD(2009)0165

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 april 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011.../EU om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla internationellt skydd (omarbetning)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 78.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Ett antal väsentliga ändringar ska göras i rådets direktiv 2005/85/EG av den 1 december 2005 om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för beviljande eller återkallande av flyktingstatus (3). Detta direktiv bör omarbetas av tydlighetsskäl. |
| --- | --- |

(1)

Ett antal väsentliga ändringar ska göras i rådets direktiv 2005/85/EG av den 1 december 2005 om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för beviljande eller återkallande av flyktingstatus (3). Detta direktiv bör omarbetas av tydlighetsskäl.

| (2) | En gemensam asylpolitik, som omfattar ett gemensamt europeiskt asylsystem, är en del av Europeiska unionens mål att gradvis inrätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa som är öppet för personer som tvingade av omständigheterna söker skydd inom unionen på laglig väg. |
| --- | --- |

(2)

En gemensam asylpolitik, som omfattar ett gemensamt europeiskt asylsystem, är en del av Europeiska unionens mål att gradvis inrätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa som är öppet för personer som tvingade av omständigheterna söker skydd inom unionen på laglig väg.

| (3) | Europeiska rådet enades vid sitt särskilda möte i Tammerfors den 15 och 16 oktober 1999 om att arbeta för att ett gemensamt europeiskt asylsystem skapas, grundat på en fullständig och absolut tillämpning av Genèvekonventionen om flyktingars rättsliga ställning av den 28 juli 1951, ändrad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967 (”Genèvekonventionen”), och på så sätt garantera att ingen skickas tillbaka för att bli utsatt för förföljelse, det vill säga att non-refoulement-principen bekräftas. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska rådet enades vid sitt särskilda möte i Tammerfors den 15 och 16 oktober 1999 om att arbeta för att ett gemensamt europeiskt asylsystem skapas, grundat på en fullständig och absolut tillämpning av Genèvekonventionen om flyktingars rättsliga ställning av den 28 juli 1951, ändrad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967 (”Genèvekonventionen”), och på så sätt garantera att ingen skickas tillbaka för att bli utsatt för förföljelse, det vill säga att non-refoulement-principen bekräftas.

| (4) | I slutsatserna från Tammerfors fastställs att ett gemensamt europeiskt asylsystem på kort sikt bör omfatta gemensamma normer för rättvisa och effektiva asylförfaranden i medlemsstaterna och, på längre sikt, gemenskapsbestämmelser som leder till ett gemensamt asylförfarande i hela Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

(4)

I slutsatserna från Tammerfors fastställs att ett gemensamt europeiskt asylsystem på kort sikt bör omfatta gemensamma normer för rättvisa och effektiva asylförfaranden i medlemsstaterna och, på längre sikt, gemenskapsbestämmelser som leder till ett gemensamt asylförfarande i hela Europeiska gemenskapen.

| (5) | Direktiv 2005/85/EG var en första åtgärd i fråga om asylförfaranden. |
| --- | --- |

(5)

Direktiv 2005/85/EG var en första åtgärd i fråga om asylförfaranden.

| (6) | Den första etappen i inrättandet av ett gemensamt europeiskt asylsystem har nu fullbordats. Vid sitt möte den 4 november 2004 antog Europeiska rådet Haagprogrammet, som fastställer de mål som ska nås på området frihet, säkerhet och rättvisa under perioden 2005–2010. I Haagprogrammet uppmanades kommissionen att slutföra utvärderingen av den första etappens rättsliga instrument och att förelägga rådet och Europaparlamentet den andra etappens instrument och åtgärder så att de kan antas före 2010. Enligt Haagprogrammet är syftet med det gemensamma europeiska asylsystemet att fastställa ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig ställning för dem som beviljas internationellt skydd, vilken ska gälla inom hela EU. |
| --- | --- |

(6)

Den första etappen i inrättandet av ett gemensamt europeiskt asylsystem har nu fullbordats. Vid sitt möte den 4 november 2004 antog Europeiska rådet Haagprogrammet, som fastställer de mål som ska nås på området frihet, säkerhet och rättvisa under perioden 2005–2010. I Haagprogrammet uppmanades kommissionen att slutföra utvärderingen av den första etappens rättsliga instrument och att förelägga rådet och Europaparlamentet den andra etappens instrument och åtgärder så att de kan antas före 2010. Enligt Haagprogrammet är syftet med det gemensamma europeiska asylsystemet att fastställa ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig ställning för dem som beviljas internationellt skydd, vilken ska gälla inom hela EU.

| (7) | I den europeiska pakten för invandring och asyl som antogs den 16 oktober 2008 noterade Europeiska rådet att skillnaderna fortfarande är stora mellan medlemsstaterna när det gäller beviljande av skydd. Rådet uttalade att tiden är mogen för nya initiativ, däribland förslag för att inrätta ett enda asylförfarande med gemensamma garantier och därmed genomföra det gemensamma europeiska asylsystemet som Haagprogrammet hänvisar till. |
| --- | --- |

(7)

I den europeiska pakten för invandring och asyl som antogs den 16 oktober 2008 noterade Europeiska rådet att skillnaderna fortfarande är stora mellan medlemsstaterna när det gäller beviljande av skydd. Rådet uttalade att tiden är mogen för nya initiativ, däribland förslag för att inrätta ett enda asylförfarande med gemensamma garantier och därmed genomföra det gemensamma europeiska asylsystemet som Haagprogrammet hänvisar till.

| (8) | Det är nödvändigt att
  Europeiska flyktingfonden och Europeiska stödkontoret för asylfrågor
  bidrar
  med resurser för att
  bland annat
  stödja medlemsstaternas insatser för att genomföra normerna i den andra etappen av det gemensamma europeiska asylsystemet, särskilt i sådana medlemsstater vars asylsystem är utsatta för särskilt och oproportionerligt hårt tryck, i synnerhet på grund av det geografiska läget eller den demografiska situationen.
  I sådana medlemsstater som får ett oproportionerligt stort antal asylansökningar i förhållande till sin befolkningsmängd krävs det att Europeiska flyktingfonden och Europeiska stödkontoret för asylfrågor omgående bidrar med finansiellt och administrativt/tekniskt stöd så att länderna får möjlighet att rätta sig efter detta direktiv. [Ändring 1] |
| --- | --- |

(8)

Det är nödvändigt att
  Europeiska flyktingfonden och Europeiska stödkontoret för asylfrågor
  bidrar
  med resurser för att
  bland annat
  stödja medlemsstaternas insatser för att genomföra normerna i den andra etappen av det gemensamma europeiska asylsystemet, särskilt i sådana medlemsstater vars asylsystem är utsatta för särskilt och oproportionerligt hårt tryck, i synnerhet på grund av det geografiska läget eller den demografiska situationen.
  I sådana medlemsstater som får ett oproportionerligt stort antal asylansökningar i förhållande till sin befolkningsmängd krävs det att Europeiska flyktingfonden och Europeiska stödkontoret för asylfrågor omgående bidrar med finansiellt och administrativt/tekniskt stöd så att länderna får möjlighet att rätta sig efter detta direktiv. [Ändring 1]

| (9) | För att säkra en uttömmande och effektiv prövning av de sökandes behov av internationellt skydd i den mening som avses i direktiv [.../.../EG] [om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (skyddsdirektivet)] bör unionens ramverk för hur internationellt skydd beviljas utgå från begreppet ett enda asylförfarande. |
| --- | --- |

(9)

För att säkra en uttömmande och effektiv prövning av de sökandes behov av internationellt skydd i den mening som avses i direktiv [.../.../EG] [om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (skyddsdirektivet)] bör unionens ramverk för hur internationellt skydd beviljas utgå från begreppet ett enda asylförfarande.

| (10) | Huvudsyftet med det här direktivet är att utveckla ytterligare miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för beviljande eller återkallande av internationellt skydd för att inrätta ett gemensamt europeiskt asylsystem i unionen. |
| --- | --- |

(10)

Huvudsyftet med det här direktivet är att utveckla ytterligare miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för beviljande eller återkallande av internationellt skydd för att inrätta ett gemensamt europeiskt asylsystem i unionen.

| (11) | Tillnärmningen av reglerna om förfaranden för beviljande eller återkallande av internationellt skydd bör bidra till att begränsa sekundära förflyttningar av personer som sökt internationellt skydd mellan medlemsstaterna, när sådana förflyttningar motiveras av skillnader i de rättsliga ramarna, och att skapa likvärdiga villkor för medlemsstaternas tillämpning av direktiv [..../.../EU] [skyddsdirektivet]. |
| --- | --- |

(11)

Tillnärmningen av reglerna om förfaranden för beviljande eller återkallande av internationellt skydd bör bidra till att begränsa sekundära förflyttningar av personer som sökt internationellt skydd mellan medlemsstaterna, när sådana förflyttningar motiveras av skillnader i de rättsliga ramarna, och att skapa likvärdiga villkor för medlemsstaternas tillämpning av direktiv [..../.../EU] [skyddsdirektivet].

| (12) | Det ligger i miniminormernas natur att medlemsstaterna bör ha befogenhet att införa eller behålla förmånligare bestämmelser för tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som ansöker om internationellt skydd i en medlemsstat, om en sådan ansökan anses bygga på förutsättningen att personen i fråga är i behov av internationellt skydd i den mening som avses i direktiv [..../.../EU] [skyddsdirektivet]. |
| --- | --- |

(12)

Det ligger i miniminormernas natur att medlemsstaterna bör ha befogenhet att införa eller behålla förmånligare bestämmelser för tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som ansöker om internationellt skydd i en medlemsstat, om en sådan ansökan anses bygga på förutsättningen att personen i fråga är i behov av internationellt skydd i den mening som avses i direktiv [..../.../EU] [skyddsdirektivet].

| (13) | Detta direktiv respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som särskilt fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Direktivet syftar i synnerhet till att främja tillämpningen av
  artiklarna 1, 4,
  18, 19, 21, 24 och 47 i stadgan och bör genomföras i enlighet med detta. [Ändring 2] |
| --- | --- |

(13)

Detta direktiv respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som särskilt fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Direktivet syftar i synnerhet till att främja tillämpningen av
  artiklarna 1, 4,
  18, 19, 21, 24 och 47 i stadgan och bör genomföras i enlighet med detta. [Ändring 2]

| (14) | När det gäller behandlingen av personer som omfattas av detta direktiv är medlemsstaterna bundna av sina skyldigheter enligt de internationella rättsliga instrument som de är parter i. |
| --- | --- |

(14)

När det gäller behandlingen av personer som omfattas av detta direktiv är medlemsstaterna bundna av sina skyldigheter enligt de internationella rättsliga instrument som de är parter i.

| (15) | Medlemsstaterna är skyldiga att till fullo respektera principen om non-refoulement och asylrätten, som inbegriper tillgång till asylförfarandet för alla personer som vill söka asyl och som befinner sig inom deras jurisdiktion, vilket även gäller personer som befinner sig under faktisk kontroll av ett unionsorgan eller av ett organ i en medlemsstat
  . [Ändring 3] |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstaterna är skyldiga att till fullo respektera principen om non-refoulement och asylrätten, som inbegriper tillgång till asylförfarandet för alla personer som vill söka asyl och som befinner sig inom deras jurisdiktion, vilket även gäller personer som befinner sig under faktisk kontroll av ett unionsorgan eller av ett organ i en medlemsstat
  . [Ändring 3]

| (16) | Det är av yttersta vikt att beslut om alla ansökningar om internationellt skydd fattas på grundval av fakta och, i första instans, av myndigheter vars personal har lämpliga kunskaper
  och
  erhåller den utbildning som behövs om asyl- och flyktingfrågor. [Ändring 4] |
| --- | --- |

(16)

Det är av yttersta vikt att beslut om alla ansökningar om internationellt skydd fattas på grundval av fakta och, i första instans, av myndigheter vars personal har lämpliga kunskaper
  och
  erhåller den utbildning som behövs om asyl- och flyktingfrågor. [Ändring 4]

| (17) | Det gynnar såväl medlemsstaterna som dem som ansökt om internationellt skydd att man så fort som möjligt beslutar om internationellt skydd, utan att det hindrar en lämplig och uttömmande utredning. |
| --- | --- |

(17)

Det gynnar såväl medlemsstaterna som dem som ansökt om internationellt skydd att man så fort som möjligt beslutar om internationellt skydd, utan att det hindrar en lämplig och uttömmande utredning.

| (18) | Begreppet allmän ordning kan bland annat omfatta en fällande dom för ett allvarligt brott. |
| --- | --- |

(18)

Begreppet allmän ordning kan bland annat omfatta en fällande dom för ett allvarligt brott.

| (19) | För att personer som verkligen behöver skydd enligt artikel 1 i Genèvekonventionen ska erkännas som flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att få subsidiärt skydd, bör alla asylsökande få faktisk tillgång till asylförfarandet, möjlighet att samarbeta och effektivt kommunicera med de behöriga myndigheterna för att lägga fram alla relevanta omständigheter i sitt ärende och
  effektiva
  rättssäkerhetsgarantier under förfarandet för att de ska kunna föra sin talan genom alla skeden av förfarandet. Dessutom bör förfarandet vid prövning av en ansökan om internationellt skydd åtminstone ge sökanden rätt att stanna kvar i avvaktan på
  slutgiltigt
  beslut av behörig myndighet,
  även under den tid som krävs för att en asylsökande ska kunna överklaga ett beslut om avslag, och under så lång tid som en behörig domstol tillåter detta. Sökanden bör även ges
  rätt till tolk för att kunna lägga fram sin sak när de hörs av myndigheterna, möjlighet att meddela sig med en företrädare för Förenta nationernas flyktingkommissariat och med organisationer som ger råd och stöd till dem som söker internationellt skydd, rätt till korrekt delgivning av beslut, rätt till en saklig och rättslig motivering av beslutet, möjlighet att rådgöra med en juridisk rådgivare eller annan rådgivare, rätt att under avgörande skeden i förfarandet informeras om sin rättsliga ställning på ett språk som de
  förstår eller
  rimligen kan förväntas förstå och ifall ansökan avslås rätt till ett effektivt rättsmedel för omprövning i domstol. [Ändring 5] |
| --- | --- |

(19)

För att personer som verkligen behöver skydd enligt artikel 1 i Genèvekonventionen ska erkännas som flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att få subsidiärt skydd, bör alla asylsökande få faktisk tillgång till asylförfarandet, möjlighet att samarbeta och effektivt kommunicera med de behöriga myndigheterna för att lägga fram alla relevanta omständigheter i sitt ärende och
  effektiva
  rättssäkerhetsgarantier under förfarandet för att de ska kunna föra sin talan genom alla skeden av förfarandet. Dessutom bör förfarandet vid prövning av en ansökan om internationellt skydd åtminstone ge sökanden rätt att stanna kvar i avvaktan på
  slutgiltigt
  beslut av behörig myndighet,
  även under den tid som krävs för att en asylsökande ska kunna överklaga ett beslut om avslag, och under så lång tid som en behörig domstol tillåter detta. Sökanden bör även ges
  rätt till tolk för att kunna lägga fram sin sak när de hörs av myndigheterna, möjlighet att meddela sig med en företrädare för Förenta nationernas flyktingkommissariat och med organisationer som ger råd och stöd till dem som söker internationellt skydd, rätt till korrekt delgivning av beslut, rätt till en saklig och rättslig motivering av beslutet, möjlighet att rådgöra med en juridisk rådgivare eller annan rådgivare, rätt att under avgörande skeden i förfarandet informeras om sin rättsliga ställning på ett språk som de
  förstår eller
  rimligen kan förväntas förstå och ifall ansökan avslås rätt till ett effektivt rättsmedel för omprövning i domstol. [Ändring 5]

| (20) | För att säkerställa faktisk tillgång till prövning bör tjänstemän som först kommer i kontakt med personer som söker internationellt skydd, i synnerhet tjänstemän som övervakar land- eller sjögränser eller som utför gränskontroller, få instruktioner och nödvändig utbildning i hur man känner igen
  , diarieför
  och
  till den behöriga beslutande myndigheten överlämnar
  ansökningar om internationellt skydd. De bör kunna förse sådana tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som befinner sig på medlemsstaternas territorium – även i gränszoner, i territorialvatten eller i transitzoner – och som önskar ansöka om internationellt skydd med alla relevanta upplysningar om var och hur ansökningar om internationellt skydd kan lämnas in. Om sökanden befinner sig på medlemsstatens territorialvatten bör denne föras i land och få ansökan prövad i enlighet med det här direktivet. [Ändring 6] |
| --- | --- |

(20)

För att säkerställa faktisk tillgång till prövning bör tjänstemän som först kommer i kontakt med personer som söker internationellt skydd, i synnerhet tjänstemän som övervakar land- eller sjögränser eller som utför gränskontroller, få instruktioner och nödvändig utbildning i hur man känner igen
  , diarieför
  och
  till den behöriga beslutande myndigheten överlämnar
  ansökningar om internationellt skydd. De bör kunna förse sådana tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som befinner sig på medlemsstaternas territorium – även i gränszoner, i territorialvatten eller i transitzoner – och som önskar ansöka om internationellt skydd med alla relevanta upplysningar om var och hur ansökningar om internationellt skydd kan lämnas in. Om sökanden befinner sig på medlemsstatens territorialvatten bör denne föras i land och få ansökan prövad i enlighet med det här direktivet. [Ändring 6]

| (21) | Särskilda rättssäkerhetsgarantier bör införas för att se till att särskilt utsatta sökande, såsom underåriga, ensamkommande barn,
  gravida kvinnor,
  personer som utsatts för tortyr, våldtäkt eller andra allvarliga former av våld
  , exempelvis könsrelaterat våld och våld på grund av skadliga traditionella seder,
  eller personer med funktionshinder, har förutsättningar att faktiskt få tillgång till förfarandena och lägga fram de underlag som behövs för att styrka ansökan om internationellt skydd. [Ändring 7] |
| --- | --- |

(21)

Särskilda rättssäkerhetsgarantier bör införas för att se till att särskilt utsatta sökande, såsom underåriga, ensamkommande barn,
  gravida kvinnor,
  personer som utsatts för tortyr, våldtäkt eller andra allvarliga former av våld
  , exempelvis könsrelaterat våld och våld på grund av skadliga traditionella seder,
  eller personer med funktionshinder, har förutsättningar att faktiskt få tillgång till förfarandena och lägga fram de underlag som behövs för att styrka ansökan om internationellt skydd. [Ändring 7]

| (22) | Nationella åtgärder för att identifiera och dokumentera symptom på tortyr eller andra allvarliga former av fysiskt eller psykiskt våld, däribland sexuellt våld, i förfaranden som omfattas av detta direktiv bör bland annat bygga på principerna för effektiv utredning och dokumentation av tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (Istanbulprotokollet). |
| --- | --- |

(22)

Nationella åtgärder för att identifiera och dokumentera symptom på tortyr eller andra allvarliga former av fysiskt eller psykiskt våld, däribland sexuellt våld, i förfaranden som omfattas av detta direktiv bör bland annat bygga på principerna för effektiv utredning och dokumentation av tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (Istanbulprotokollet).

| (23) | För att åstadkomma verklig jämställdhet mellan manliga och kvinnliga sökande bör prövningen ta hänsyn till könsrelaterade aspekter. I synnerhet bör de personliga intervjuerna anordnas på ett sätt som tillåter både manliga och kvinnliga sökande att tala om sina erfarenheter avseende könsrelaterad förföljelse
  , på begäran med en intervjuare av samma kön som är utbildad i att genomföra intervjuer om könsrelaterad förföljelse
  . Komplexa könsrelaterade aspekter bör tillmätas vederbörlig vikt i förfaranden som avser begreppen säkert tredjeland, säkert ursprungsland eller efterföljande ansökan. [Ändring 8] |
| --- | --- |

(23)

För att åstadkomma verklig jämställdhet mellan manliga och kvinnliga sökande bör prövningen ta hänsyn till könsrelaterade aspekter. I synnerhet bör de personliga intervjuerna anordnas på ett sätt som tillåter både manliga och kvinnliga sökande att tala om sina erfarenheter avseende könsrelaterad förföljelse
  , på begäran med en intervjuare av samma kön som är utbildad i att genomföra intervjuer om könsrelaterad förföljelse
  . Komplexa könsrelaterade aspekter bör tillmätas vederbörlig vikt i förfaranden som avser begreppen säkert tredjeland, säkert ursprungsland eller efterföljande ansökan. [Ändring 8]

| (24) | I överensstämmelse med FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989 bör barnets bästa komma i främsta rummet när medlemsstaterna genomför detta direktiv. |
| --- | --- |

(24)

I överensstämmelse med FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989 bör barnets bästa komma i främsta rummet när medlemsstaterna genomför detta direktiv.

| (25) | Förfaranden för att pröva behovet av internationellt skydd bör anordnas på ett sätt som tillåter de
  beslutande
  myndigheterna att göra en noggrann prövning av ansökningar om internationellt skydd. [Ändring 9] |
| --- | --- |

(25)

Förfaranden för att pröva behovet av internationellt skydd bör anordnas på ett sätt som tillåter de
  beslutande
  myndigheterna att göra en noggrann prövning av ansökningar om internationellt skydd. [Ändring 9]

| (26) | Om en person gör en efterföljande ansökan utan att nya bevis eller skäl läggs fram, skulle det vara orimligt om medlemsstaterna vore skyldiga att genomföra ett nytt fullständigt prövningsförfarande. I dessa fall bör medlemsstaterna få avvisa ansökan i enlighet med res judicata-principen. |
| --- | --- |

(26)

Om en person gör en efterföljande ansökan utan att nya bevis eller skäl läggs fram, skulle det vara orimligt om medlemsstaterna vore skyldiga att genomföra ett nytt fullständigt prövningsförfarande. I dessa fall bör medlemsstaterna få avvisa ansökan i enlighet med res judicata-principen.

| (27) | Många ansökningar om internationellt skydd görs vid gränsen eller i en transitzon i en medlemsstat före ett beslut om den sökandes inresa. Medlemsstaterna bör kunna införa rutiner för bedömingen av om ansökan ska prövas eller ej samt för prövningen i sak som gör det möjligt att fatta beslut om ansökningar som gjorts vid gränsen eller transitzoner. |
| --- | --- |

(27)

Många ansökningar om internationellt skydd görs vid gränsen eller i en transitzon i en medlemsstat före ett beslut om den sökandes inresa. Medlemsstaterna bör kunna införa rutiner för bedömingen av om ansökan ska prövas eller ej samt för prövningen i sak som gör det möjligt att fatta beslut om ansökningar som gjorts vid gränsen eller transitzoner.

| (28) | En nyckelfråga när det gäller att bedöma hur välgrundad en ansökan om internationellt skydd är, är den sökandes säkerhet i det egna ursprungslandet. Om ett tredjeland kan anses vara ett säkert ursprungsland bör medlemsstaterna kunna fastställa dess säkerhet och förutsätta att det är säkert för en särskild sökande, såvida han eller hon inte lägger fram motbevis. |
| --- | --- |

(28)

En nyckelfråga när det gäller att bedöma hur välgrundad en ansökan om internationellt skydd är, är den sökandes säkerhet i det egna ursprungslandet. Om ett tredjeland kan anses vara ett säkert ursprungsland bör medlemsstaterna kunna fastställa dess säkerhet och förutsätta att det är säkert för en särskild sökande, såvida han eller hon inte lägger fram motbevis.

| (29) | Med tanke på den harmoniseringsnivå som nåtts för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska betraktas som flyktingar, bör gemensamma kriterier för att fastställa tredjeländer som säkra ursprungsländer upprättas. |
| --- | --- |

(29)

Med tanke på den harmoniseringsnivå som nåtts för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska betraktas som flyktingar, bör gemensamma kriterier för att fastställa tredjeländer som säkra ursprungsländer upprättas.

| (30) | Fastställande av ett tredjeland som säkert ursprungsland i enlighet med detta direktiv garanterar inte någon absolut säkerhet för medborgare i dessa länder. Det ligger i sakens natur att vid den bedömning som ligger till grund för detta fastställande kan hänsyn tas endast till de allmänna civila, rättsliga och politiska förhållandena i landet samt till huruvida aktörer som utövar förföljelse, tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, i praktiken åläggs sanktioner om de befinns skyldiga i det berörda landet. Om en sökande visar att det föreligger giltiga skäl till att anse att landet inte är säkert när det gäller hans eller hennes särskilda omständigheter är det därför viktigt att fastställandet av landet som säkert inte längre kan anses vara relevant för honom eller henne. |
| --- | --- |

(30)

Fastställande av ett tredjeland som säkert ursprungsland i enlighet med detta direktiv garanterar inte någon absolut säkerhet för medborgare i dessa länder. Det ligger i sakens natur att vid den bedömning som ligger till grund för detta fastställande kan hänsyn tas endast till de allmänna civila, rättsliga och politiska förhållandena i landet samt till huruvida aktörer som utövar förföljelse, tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, i praktiken åläggs sanktioner om de befinns skyldiga i det berörda landet. Om en sökande visar att det föreligger giltiga skäl till att anse att landet inte är säkert när det gäller hans eller hennes särskilda omständigheter är det därför viktigt att fastställandet av landet som säkert inte längre kan anses vara relevant för honom eller henne.

| (31) | Medlemsstaterna bör pröva alla ansökningar i sak, det vill säga bedöma om sökanden i fråga har rätt till internationellt skydd i enlighet med direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet], förutom då det här direktivet föreskriver något annat, särskilt om det kan
  säkerställas
  att ett annat land skulle göra prövningen eller lämna
  verkningsfullt
  skydd. Medlemsstaterna bör i synnerhet inte vara skyldiga att bedöma sakskälen i en ansökan om internationellt skydd om ett första asylland har beviljat sökanden flyktingstatus eller
  tillgängligt och verkningsfullt
  skydd av annat slag och sökanden kommer att åter släppas in i detta land.
  Medlemsstaterna bör gå vidare på denna grund endast om den sökande i fråga skulle vara säker i det berörda tredjelandet. [Ändring 10] |
| --- | --- |

(31)

Medlemsstaterna bör pröva alla ansökningar i sak, det vill säga bedöma om sökanden i fråga har rätt till internationellt skydd i enlighet med direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet], förutom då det här direktivet föreskriver något annat, särskilt om det kan
  säkerställas
  att ett annat land skulle göra prövningen eller lämna
  verkningsfullt
  skydd. Medlemsstaterna bör i synnerhet inte vara skyldiga att bedöma sakskälen i en ansökan om internationellt skydd om ett första asylland har beviljat sökanden flyktingstatus eller
  tillgängligt och verkningsfullt
  skydd av annat slag och sökanden kommer att åter släppas in i detta land.
  Medlemsstaterna bör gå vidare på denna grund endast om den sökande i fråga skulle vara säker i det berörda tredjelandet. [Ändring 10]

| (32) | Medlemsstaterna bör inte heller vara skyldiga att bedöma en ansökan om internationellt skydd i sak om sökanden på grund av tillräcklig anknytning till ett tredjeland enligt definitionen i nationell lagstiftning rimligtvis kan förväntas söka skydd i detta tredjeland, och det finns anledning att anta att den sökande kommer att få resa in eller resa in på nytt i det landet. Medlemsstaterna bör endast gå vidare på denna grund om denna särskilda sökande skulle vara säker i det berörda tredjelandet. För att undvika sekundära förflyttningar bland sökande bör gemensamma principer för medlemsstaternas övervägande eller fastställande av säkra ursprungsländer upprättas.
  ▐ [Ändring 11] |
| --- | --- |

(32)

Medlemsstaterna bör inte heller vara skyldiga att bedöma en ansökan om internationellt skydd i sak om sökanden på grund av tillräcklig anknytning till ett tredjeland enligt definitionen i nationell lagstiftning rimligtvis kan förväntas söka skydd i detta tredjeland, och det finns anledning att anta att den sökande kommer att få resa in eller resa in på nytt i det landet. Medlemsstaterna bör endast gå vidare på denna grund om denna särskilda sökande skulle vara säker i det berörda tredjelandet. För att undvika sekundära förflyttningar bland sökande bör gemensamma principer för medlemsstaternas övervägande eller fastställande av säkra ursprungsländer upprättas.

▐ [Ändring 11]

| (33) | När det gäller återkallande av flyktingstatus eller subsidiärt skydd bör medlemsstaterna se till att de personer som beviljats internationellt skydd vederbörligen informeras om en eventuell ny bedömning av deras status och får tillfälle att lägga fram sina synpunkter innan myndigheterna fattar ett motiverat beslut att återkalla skyddet. |
| --- | --- |

(33)

När det gäller återkallande av flyktingstatus eller subsidiärt skydd bör medlemsstaterna se till att de personer som beviljats internationellt skydd vederbörligen informeras om en eventuell ny bedömning av deras status och får tillfälle att lägga fram sina synpunkter innan myndigheterna fattar ett motiverat beslut att återkalla skyddet.

| (34) | En grundläggande princip i unionsrätten återspeglas i det faktum att beslut som fattats om en ansökan om internationellt skydd och om återkallande av flyktingstatus eller subsidiärt skydd är föremål för ett effektivt rättsmedel inför domstol. |
| --- | --- |

(34)

En grundläggande princip i unionsrätten återspeglas i det faktum att beslut som fattats om en ansökan om internationellt skydd och om återkallande av flyktingstatus eller subsidiärt skydd är föremål för ett effektivt rättsmedel inför domstol.

| (35) | I enlighet med artikel 72 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt påverkar detta direktiv inte medlemsstaternas ansvar för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten. |
| --- | --- |

(35)

I enlighet med artikel 72 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt påverkar detta direktiv inte medlemsstaternas ansvar för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten.

| (36) | Detta direktiv reglerar inte mellanstatliga förfaranden som omfattas av förordning (EU) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller statslös person har gett in i någon medlemsstat (Dublinförordningen).]. |
| --- | --- |

(36)

Detta direktiv reglerar inte mellanstatliga förfaranden som omfattas av förordning (EU) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller statslös person har gett in i någon medlemsstat (Dublinförordningen).].

| (37) | Sökande på vilka förordning (EU) nr [.../...] [Dublinförordningen] är tillämplig bör få tillgång till de grundläggande principer och garantier som fastställs i det här direktivet och särskilda garantier i enlighet med den förordningen. |
| --- | --- |

(37)

Sökande på vilka förordning (EU) nr [.../...] [Dublinförordningen] är tillämplig bör få tillgång till de grundläggande principer och garantier som fastställs i det här direktivet och särskilda garantier i enlighet med den förordningen.

| (38) | Genomförandet av detta direktiv bör utvärderas regelbundet. |
| --- | --- |

(38)

Genomförandet av detta direktiv bör utvärderas regelbundet.

| (39) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att införa miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för beviljande eller återkallande av internationellt skydd, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(39)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att införa miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för beviljande eller återkallande av internationellt skydd, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (40) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som därför varken är bindande för eller tillämpligt i Danmark. |
| --- | --- |

(40)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som därför varken är bindande för eller tillämpligt i Danmark.

| (41) | Skyldigheten att införliva detta direktiv med nationell lagstiftning bör endast gälla de bestämmelser som innebär en innehållsmässig ändring i förhållande till direktiv 2005/85/EG. Skyldigheten att införliva de oförändrade bestämmelserna följer av direktiv 2005/85/EG. |
| --- | --- |

(41)

Skyldigheten att införliva detta direktiv med nationell lagstiftning bör endast gälla de bestämmelser som innebär en innehållsmässig ändring i förhållande till direktiv 2005/85/EG. Skyldigheten att införliva de oförändrade bestämmelserna följer av direktiv 2005/85/EG.

| (42) | Detta direktiv får inte påverka medlemsstaternas skyldigheter avseende den tidsfrist för införlivande av direktivet i nationell lagstiftning som anges i bilaga II del B. |
| --- | --- |

(42)

Detta direktiv får inte påverka medlemsstaternas skyldigheter avseende den tidsfrist för införlivande av direktivet i nationell lagstiftning som anges i bilaga II del B.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

Syftet med detta direktiv är att fastställa miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för beviljande eller återkallande av internationellt skydd i enlighet med direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet].

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definitioner:

a)   ”Genèvekonventionen”: konventionen av den 28 juli 1951 om flyktingars rättsliga ställning, ändrad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967.

b)   ”ansökan eller ansökan om internationellt skydd”: en ansökan om skydd som ges in till en medlemsstat av en tredjelandsmedborgare eller statslös person och där det finns skäl att anta att personen söker flyktingstatus eller subsidiärt skydd och att denne inte uttryckligen ansöker om en annan typ av skydd som ligger utanför tillämpningsområdet för direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet] och som kan omfattas av en separat ansökan.

c)   ”sökande” eller ”sökande av internationellt skydd”: en tredjelandsmedborgare eller statslös person som har ansökt om internationellt skydd och vars ansökan ännu inte har lett till ett slutligt beslut.

d)   ”sökande med särskilda behov”: sökande som på grund av ålder, kön,
  sexuell läggning, könsidentitet,
  funktionshinder,
  fysiska eller psykiska sjukdomar
  eller sviter av tortyr, våldtäkt eller andra allvarliga former av psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld behöver särskilda garantier för att kunna utnyttja de rättigheter eller uppfylla de skyldigheter som följer av detta direktiv. [Ändring 13]

e)   ”slutligt beslut”: ett beslut om huruvida en tredjelandsmedborgare eller statslös person ska beviljas flyktingstatus eller internationellt skydd i enlighet med direktiv [..../.../EU] [skyddsdirektivet] och som inte längre kan överklagas i enlighet med kapitel V i det här direktivet, oberoende av om ett sådant överklagande innebär att sökandena får stanna i de berörda medlemsstaterna i avvaktan på resultatet.

f)   ”beslutande myndighet”: en myndighet med domstolsliknande uppgifter eller en administrativ myndighet i en medlemsstat som är ansvarig för att pröva ansökningar om internationellt skydd och behörig att fatta beslut i första instans i sådana ärenden, med förbehåll för bilaga I.

g)   ”flykting”: en tredjelandsmedborgare eller statslös person som uppfyller kraven enligt artikel 2d i direktiv [..../.../EU] [skyddsdirektivet].

h)   ”person som uppfyller kraven för att beviljas subsidiärt skydd”: en tredjelandsmedborgare eller statslös person som uppfyller kraven enligt artikel 2f i direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet].

i)   ”internationellt skydd”: en medlemsstats erkännande av en tredjelandsmedborgare eller en statslös person som flykting eller som en person som uppfyller kraven för att beviljas subsidiärt skydd.

j)   ”flyktingstatus”: en medlemsstats erkännande av en tredjelandsmedborgare eller en statslös person som flykting.

k)   ”status som subsidiärt skyddsbehövande”: en medlemsstats erkännande av en tredjelandsmedborgare eller en statslös person som en person som uppfyller kraven för att beviljas subsidiärt skydd.

l)   ”underårig”: en tredjelandsmedborgare eller en statslös person under arton år.

m)   ”ensamkommande barn”: en underårig enligt definitionen i artikel 2.l i direktiv [..../.../EU] [skyddsdirektivet];

n)   ”företrädare”: en person som utsetts av behöriga myndigheter för att i egenskap av förmyndare bistå och företräda ett ensamkommande barn med barnets bästa för ögonen och för att vid behov företräda barnet rättsligt.

o)   ”återkallande av internationellt skydd”: ett beslut av en behörig myndighet om att återkalla, upphäva eller vägra att förnya en persons flyktingstatus eller status som subsidiärt skyddsbehövande i enlighet med direktiv [..../.../EU] [skyddsdirektivet].

p)   ”stanna kvar i medlemsstaten”: att stanna kvar på den medlemsstats territorium där ansökan om internationellt skydd har lämnats in eller håller på att prövas, inbegripet vid gränsen eller i denna medlemsstats transitzoner.

q)
     nya uppgifter och omständigheter:

Artikel 3

Tillämpningsområde

1.   Detta direktiv är tillämpligt på alla ansökningar om internationellt skydd som lämnas in på medlemsstaternas territorium, inbegripet vid gränsen, på territorialvattnet eller i deras transitzoner, samt på återkallande av internationellt skydd.

2.   Detta direktiv är inte tillämpligt på ansökningar om diplomatisk eller territoriell asyl som lämnas in till medlemsstaternas beskickningar.

3.   Medlemsstaterna får besluta att tillämpa detta direktiv på förfaranden för att fatta beslut om ansökningar om alla typer av internationellt skydd som inte ingår i tillämpningsområdet för direktiv [..../.../EU] [skyddsdirektivet].

Artikel 4

Ansvariga myndigheter

1.   Medlemsstaterna ska för alla förfaranden utse en beslutande myndighet som ska ansvara för en korrekt prövning av ansökningarna enligt detta direktiv, särskilt artikel 8.2 och artikel 9. Medlemsstaterna ska se till att myndigheten har tillräckligt många kompetenta och specialiserade medarbetare för att utföra arbetsuppgifterna inom föreskriven tid. Medlemsstaterna ska därför sörja för att den personal som prövar ansökningarna och fattar beslut om internationellt skydd får grundläggande utbildning och fortbildning.

2.   Den utbildning och fortbildning som nämns i punkt 1 ska särskilt omfatta följande:

| a) | Materiella bestämmelser och förfarandebestämmelser om internationellt skydd och mänskliga rättigheter, däribland principen om non-refoulement och diskrimineringsförbudet i relevanta internationella och unionsrättsliga instrument. |
| --- | --- |

a)

Materiella bestämmelser och förfarandebestämmelser om internationellt skydd och mänskliga rättigheter, däribland principen om non-refoulement och diskrimineringsförbudet i relevanta internationella och unionsrättsliga instrument.

| b) | Sökande med särskilda behov, enligt definitionen i artikel 2 d. [Ändring 16] |
| --- | --- |

b)

Sökande med särskilda behov, enligt definitionen i artikel 2 d. [Ändring 16]

| c) | Genus-, trauma- och åldersaspekter
  samt aspekter som gäller sexuell läggning, med särskild uppmärksamhet på ensamkommande barn
  . [Ändring 17] |
| --- | --- |

c)

Genus-, trauma- och åldersaspekter
  samt aspekter som gäller sexuell läggning, med särskild uppmärksamhet på ensamkommande barn
  . [Ändring 17]

| d) | Användningen av upplysningar om ursprungsland. |
| --- | --- |

d)

Användningen av upplysningar om ursprungsland.

| e) | Intervjuteknik, däribland interkulturell kommunikation. |
| --- | --- |

e)

Intervjuteknik, däribland interkulturell kommunikation.

| f) | Identifiering och dokumentering av tecken eller symptom på tortyr. |
| --- | --- |

f)

Identifiering och dokumentering av tecken eller symptom på tortyr.

| g) | Bevisprövning, däribland principen om att hellre fria än fälla (in dubio pro reo). |
| --- | --- |

g)

Bevisprövning, däribland principen om att hellre fria än fälla (in dubio pro reo).

| h) | Rättspraxis som är relevant för prövning av ansökningar om internationellt skydd. |
| --- | --- |

h)

Rättspraxis som är relevant för prövning av ansökningar om internationellt skydd.

3.   Medlemsstaterna får dock föreskriva att en annan myndighet skall vara ansvarig då syftet är att handlägga ärenden enligt förordning (EU) nr .../... [Dublinförordningen].

4.   Om en myndighet utses enligt punkt 3 skall medlemsstaterna se till att personalen vid myndigheten har lämpliga kunskaper
  och
  får den utbildning som krävs för att kunna fullgöra sina skyldigheter vid genomförandet av detta direktiv. [Ändring 18]

5.   Ansökningar om internationellt skydd som lämnas in i en medlemsstat till myndigheterna i en annan medlemsstat som utför inresekontroller i den förstnämnda medlemsstaten ska behandlas av den medlemsstat på vars territorium ansökan lämnas in.

Artikel 5

Förmånligare bestämmelser

Medlemsstaterna får införa eller bibehålla förmånligare normer för förfaranden för beviljande och återkallande av flyktingstatus, förutsatt att de normerna är förenliga med detta direktiv.

KAPITEL II

GRUNDLÄGGANDE PRINCIPER OCH GARANTIER

Artikel 6

Rätt till prövning av ansökan

1.   Medlemsstaterna ska utse behöriga myndigheter som ska ansvara för att ta emot och diarieföra ansökningar om internationellt skydd. Utan att det hindrar tillämpningen av punkt 5, 6, 7 eller 8, får medlemsstaterna ställa som krav att ansökan om internationellt skydd ska lämnas in personligen av den som ansökan gäller och/eller på en angiven plats.

2.   Medlemsstaterna ska se till att den som vill ansöka om internationellt skydd får faktisk möjlighet att lämna in en ansökan till den behöriga myndigheten så snart som möjligt.
  Om de sökande inte kan lämna in sin ansökan personligen ska medlemsstaterna se till att en rättslig företrädare kan lämna in en ansökan på deras vägnar.[Ändring 19]

3.   Medlemsstaterna ska se till att varje enskild myndig person med rättskapacitet har rätt att lämna in en ansökan om internationellt skydd för sin egen räkning.

4.   Medlemsstaterna får föreskriva att en asylsökande får lämna in asylansökningar för personer som är beroende av honom eller henne för sin försörjning. I sådana fall skall medlemsstaterna säkerställa att myndiga personer som är beroende av sökanden för sin försörjning samtycker till att en ansökan lämnas in för deras räkning och, om de inte skulle godta detta, att de ges möjlighet att själva lämna in en ansökan.

Samtycke ska begäras när ansökan lämnas in, eller senast i samband med den personliga intervjun med den myndiga person som är beroende av sökanden för sin försörjning. Innan samtycke begärs ska alla myndiga personer som är beroende av sökanden för sin försörjning enskilt informeras om de relevanta följderna och om deras rätt att göra en separat ansökan om internationellt skydd.

5.   Medlemsstaterna ska se till att underåriga har rätt att ansöka om internationellt skydd antingen
  själva – om den nationella lagstiftningen ger dem rättskapacitet –
  eller
  i annat fall
  via sina
  rättsliga företrädare
  eller
  dessas fullmaktsinnehavare. I övrigt ska punkt 6 tillämpas
  . [Ändring 20]

6.   Medlemsstaterna ska se till att de organ som avses i artikel 10 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/115/EG av den 16 december 2008 om gemensamma normer och förfaranden för återanvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (4) har rätt att lämna in en ansökan om internationellt skydd för ensamkommande barn, om organen efter en individuell prövning av barnets situation anser att barnet kan ha sådant behov av skydd som avses i direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet].

7.   Medlemsstaterna får genom nationell lagstiftning fastställa

| a) | i vilka fall en underårig har rätt att lämna in en asylansökan för sin egen räkning, |
| --- | --- |

a)

i vilka fall en underårig har rätt att lämna in en asylansökan för sin egen räkning,

| b) | i vilka fall en ansökan för ett ensamkommande barn måste lämnas in av en företrädare enligt artikel 21.1 a. |
| --- | --- |

b)

i vilka fall en ansökan för ett ensamkommande barn måste lämnas in av en företrädare enligt artikel 21.1 a.

▐ [Ändring 21]

8.   Medlemsstaterna ska se till att gränsvakter, polis och immigrationsmyndigheter samt personal vid anläggningar för kvarhållande i förvar får instruktioner och nödvändig utbildning för att
  känna igen, diarieföra och överlämna
  ansökningar om internationellt skydd. Om dessa myndigheter utsetts till behöriga myndigheter enligt punkt 1 ska instruktionerna omfatta ett krav på att diarieföra ansökan. I övriga fall ska instruktionerna kräva att ansökan, tillsammans med alla relevanta upplysningar, överlämnas till den myndighet som är behörig att diarieföra den. [Ändring 22]

Medlemsstaterna ska se till att övriga myndigheter som en person som önskar lämna in en asylansökan kan komma att vända sig till är i stånd att informera personen om hur och var ansökan kan lämna in och medlemsstaterna får även kräva att dessa myndigheter ska vidarebefordra ansökan till den behöriga myndigheten.

9.   En ansökan om internationellt skydd ska diarieföras av den behöriga myndigheten inom 72 timmar från det att önskan om att ansöka om internationellt skydd uttryckts, i enlighet med punkt 8 första stycket.

Artikel 7

Information och rådgivning vid gränsövergångsställen och anläggningar för kvarhållande i förvar

1.   Medlemsstaterna ska se till att upplysningar om de förfaranden som ska följas för att ansökan om internationellt skydd ställs till förfogande

| a) | vid gränsövergångsställen, däribland transitzoner, vid yttre gränser och |
| --- | --- |

a)

vid gränsövergångsställen, däribland transitzoner, vid yttre gränser och

| b) | i anläggningar för kvarhållande i förvar. |
| --- | --- |

b)

i anläggningar för kvarhållande i förvar.

2.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla tolkning för att etablera kommunikationen mellan personer som vill ansöka om internationellt skydd och gränsvakter eller personal vid anläggningar för kvarhållande i förvar.

3.   Medlemsstaterna ska se till att organisationer som
  tillhandahåller
  personer som söker internationellt skydd
  rättsligt bistånd och/eller biträde skyndsamt ges
  tillträde till gränsövergångsställen, däribland transitzoner, och anläggningar för kvarhållande i förvar. [Ändring 23]

Medlemsstaterna får anta bestämmelser om sådana organisationers närvaro på de områden som avses i denna artikel
  , så länge de inte begränsar de sökandes tillgång till råd och stöd
  . [Ändring 24]

Artikel 8

Rätt att stanna kvar i medlemsstaten under prövningen av ansökan

1.   De sökande ska ha rätt att stanna kvar i medlemsstaten enbart så länge som förfarandet pågår till dess att den beslutande myndigheten har fattat
  ett slutgiltigt
  beslut
  , även
  i
  de fall då den sökande överklagar och under så lång tid
  som
  en behörig domstol tillåter detta
  . Rätten att stanna kvar ska inte utgöra ett berättigande till uppehållstillstånd.

2.   Medlemsstaterna får avvika från denna regel endast när en efterföljande ansökan görs i enlighet med artikel 34.7 eller när de kommer att överlämna eller i förekommande fall utlämna en person antingen till en annan medlemsstat enligt skyldigheter i enlighet med rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna (5) eller på annat sätt, eller till ett tredjeland, som dock inte får vara den sökandes ursprungsland, eller till internationella brottmålsdomstolar eller tribunaler.

3.   En medlemsstat får utlämna en sökande till tredjeland i enlighet med punkt 2 endast om ett utlämningsbeslut inte kommer att resultera i direkt eller indirekt refoulement i strid med medlemsstatens internationella åtaganden
  och inte leder till omänsklig eller förnedrande behandling av den sökande vid ankomsten till tredjeland
  . [Ändring 26]

Artikel 9

Krav som ställs på prövningen av ansökningar

1.   Medlemsstaterna ska se till att ansökningar om internationellt skydd inte avslås eller nekas prövning enbart på den grunden att de inte har lämnats in så snart som möjligt.

2.   Ansökningar om internationellt skydd ska först prövas för att utreda om den sökande är att anse som flykting. Om inte, ska ansökan prövas för att se om den sökande kan beviljas subsidiärt skydd.

3.   Medlemsstaterna ska se till att den beslutande myndigheten fattar sina beslut om ansökningar om internationellt skydd efter en korrekt prövning. Medlemsstaterna ska därför se till att

| a) | ansökningar prövas och beslut fattas individuellt, objektivt och opartiskt, |
| --- | --- |

a)

ansökningar prövas och beslut fattas individuellt, objektivt och opartiskt,

| b) | exakt och aktuell information erhålls från olika källor, t.ex. från Förenta nationernas flyktingkommissariat (UNHCR), Europeiska stödkontoret för asylfrågor
  eller internationella människorättsorganisationer
  , om den allmänna situation som råder i de sökandes ursprungsländer och, vid behov, i de länder som de asylsökande har rest igenom, och att denna information görs tillgänglig för den personal som ansvarar för att pröva asylansökningar och fatta beslut om dessa samt för den sökande och dennes juridiska rådgivare om den beslutande myndigheten väger in dessa uppgifter när beslutet ska fattas, [Ändring 27] |
| --- | --- |

b)

exakt och aktuell information erhålls från olika källor, t.ex. från Förenta nationernas flyktingkommissariat (UNHCR), Europeiska stödkontoret för asylfrågor
  eller internationella människorättsorganisationer
  , om den allmänna situation som råder i de sökandes ursprungsländer och, vid behov, i de länder som de asylsökande har rest igenom, och att denna information görs tillgänglig för den personal som ansvarar för att pröva asylansökningar och fatta beslut om dessa samt för den sökande och dennes juridiska rådgivare om den beslutande myndigheten väger in dessa uppgifter när beslutet ska fattas, [Ändring 27]

| c) | den personal som har att pröva ansökningar och fatta beslut om dessa har kunskaper om tillämpliga normer på området för asyl- och flyktinglagstiftning
  samt människorättslagstiftning och har slutfört de program för grundläggande utbildning och fortbildning som avses i artikel 4.1
  , [Ändring 28] |
| --- | --- |

c)

den personal som har att pröva ansökningar och fatta beslut om dessa har kunskaper om tillämpliga normer på området för asyl- och flyktinglagstiftning
  samt människorättslagstiftning och har slutfört de program för grundläggande utbildning och fortbildning som avses i artikel 4.1
  , [Ändring 28]

| d) | den personal som har att pröva ansökningar och fatta beslut om dessa får instruktioner och har möjlighet att vid behov inhämta råd från experter i särskilda frågor, t.ex. medicinska spörsmål, frågor om kulturella förhållanden, barn
  ,
  könsrelaterade frågor
  eller frågor som gäller religion eller sexuell läggning
  . [Ändring 29] |
| --- | --- |

d)

den personal som har att pröva ansökningar och fatta beslut om dessa får instruktioner och har möjlighet att vid behov inhämta råd från experter i särskilda frågor, t.ex. medicinska spörsmål, frågor om kulturella förhållanden, barn
  ,
  könsrelaterade frågor
  eller frågor som gäller religion eller sexuell läggning
  . [Ändring 29]

| e) | den sökande och dennes juridiska rådgivare ska få tillgång till informationen från de experter som avses i led d.

  [Ändring 30] |
| --- | --- |

e)

den sökande och dennes juridiska rådgivare ska få tillgång till informationen från de experter som avses i led d.

  [Ändring 30]

4.   De myndigheter som anges i kapitel V ska, genom den beslutande myndigheten, genom sökanden eller på annat sätt, få tillgång till den information som avses i punkt 3b, när denna behövs för att de ska kunna utföra sitt arbete.

5.   Medlemsstaterna ska föreskriva regler för översättning av handlingar som är relevanta för prövningen av ansökningar.

Artikel 10

Krav som ställs på beslut av den beslutande myndigheten

1.   Medlemsstaterna ska se till att beslut om internationellt skydd meddelas skriftligen.

2.   När en ansökan om flyktingstatus eller subsidiärt skydd avslås
  eller beviljas
  ska medlemsstaterna dessutom se till att de faktiska och rättsliga skälen för detta
  tydligt
  anges i beslutet och att det
  vid tidpunkten för beslutet
  ges skriftlig information
  , som ska undertecknas av den sökande vid mottagandet,
  om hur ett beslut som går sökanden emot kan överklagas. [Ändring 31]

▐ [Ändring 32]

3.   För de ändamål som avses i artikel 6.4, och när ansökan grundar sig på samma skäl, får medlemsstaterna fatta ett enda beslut som omfattar samtliga personer som är beroende av sökanden för sin försörjning.

4.   Punkt 3 ska inte tillämpas på ärenden där det faktum att en persons individuella förhållanden röjs för dennes familjemedlemmar kan innebära fara för personens intressen, bland annat vid förföljelse
  på grund av kön, sexuell läggning, könsidentitet och/eller ålder
  . I sådana fall ska ett separat beslut fattas om den berörda personen.

Artikel 11

Garantier för den som söker internationellt skydd

1.   Medlemsstaterna ska se till att alla som sökt internationellt skydd omfattas av följande garantier i samband med de förfaranden som föreskrivs i kapitel III:

| a) | Sökandena ska upplysas på ett språk som de
  förstår eller
  rimligen kan förväntas förstå om det förfarande som ska följas och om sina rättigheter och skyldigheter under detta förfarande och de tänkbara konsekvenserna av att inte uppfylla sina skyldigheter och inte samarbeta med myndigheterna. De ska upplysas om den tidsram och de medel som står till deras förfogande för att uppfylla skyldigheten att lägga fram de fakta som avses i artikel 4 i direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet]. Informationen ska tillhandahållas i så god tid att de kan utöva de rättigheter som garanteras genom det här direktivet och uppfylla de skyldigheter som anges i artikel 12. [Ändring 34] |
| --- | --- |

a)

Sökandena ska upplysas på ett språk som de
  förstår eller
  rimligen kan förväntas förstå om det förfarande som ska följas och om sina rättigheter och skyldigheter under detta förfarande och de tänkbara konsekvenserna av att inte uppfylla sina skyldigheter och inte samarbeta med myndigheterna. De ska upplysas om den tidsram och de medel som står till deras förfogande för att uppfylla skyldigheten att lägga fram de fakta som avses i artikel 4 i direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet]. Informationen ska tillhandahållas i så god tid att de kan utöva de rättigheter som garanteras genom det här direktivet och uppfylla de skyldigheter som anges i artikel 12. [Ändring 34]

| b) | Sökandena ska närhelst så är nödvändigt få hjälp av en tolk som kan framföra deras argument till de behöriga myndigheterna. Medlemsstaterna ska anse det vara nödvändigt att tillhandahålla tolk åtminstone när den beslutande myndigheten kallar sökanden till en intervju i enlighet med artiklarna 13, 14, 15, 16 och 31 och adekvat kommunikation inte kan säkerställas utan sådana tjänster. I detta fall, liksom i andra situationer då de behöriga myndigheterna kallar in sökanden, ska kostnaderna för tolken täckas med offentliga medel. |
| --- | --- |

b)

Sökandena ska närhelst så är nödvändigt få hjälp av en tolk som kan framföra deras argument till de behöriga myndigheterna. Medlemsstaterna ska anse det vara nödvändigt att tillhandahålla tolk åtminstone när den beslutande myndigheten kallar sökanden till en intervju i enlighet med artiklarna 13, 14, 15, 16 och 31 och adekvat kommunikation inte kan säkerställas utan sådana tjänster. I detta fall, liksom i andra situationer då de behöriga myndigheterna kallar in sökanden, ska kostnaderna för tolken täckas med offentliga medel.

| c) | Sökandena får inte nekas möjlighet att meddela sig med UNHCR eller någon annan organisation som lämnar juridisk rådgivning eller stöd till asylsökande i enlighet med den nationella lagstiftningen i medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

Sökandena får inte nekas möjlighet att meddela sig med UNHCR eller någon annan organisation som lämnar juridisk rådgivning eller stöd till asylsökande i enlighet med den nationella lagstiftningen i medlemsstaten.

| d) | Sökandena ska inom skälig tid underrättas om vilket beslut den beslutande myndigheten har fattat om deras ansökan om internationellt skydd. Om en juridisk rådgivare eller annan rådgivare rättsligt företräder sökanden, får medlemsstaterna välja att underrätta honom eller henne om beslutet i stället för den som sökt internationellt skydd. |
| --- | --- |

d)

Sökandena ska inom skälig tid underrättas om vilket beslut den beslutande myndigheten har fattat om deras ansökan om internationellt skydd. Om en juridisk rådgivare eller annan rådgivare rättsligt företräder sökanden, får medlemsstaterna välja att underrätta honom eller henne om beslutet i stället för den som sökt internationellt skydd.

| e) | Sökandena ska på ett språk som de
  förstår eller
  rimligen kan förväntas förstå informeras om resultatet av det beslut som fattats av den beslutande myndigheten, om de inte biträds eller företräds av en juridisk rådgivare eller annan rådgivare. Denna information ska i enlighet med bestämmelserna i artikel 10.2 innefatta upplysningar om möjligheterna att överklaga ett beslut som går dem emot. [Ändring 35] |
| --- | --- |

e)

Sökandena ska på ett språk som de
  förstår eller
  rimligen kan förväntas förstå informeras om resultatet av det beslut som fattats av den beslutande myndigheten, om de inte biträds eller företräds av en juridisk rådgivare eller annan rådgivare. Denna information ska i enlighet med bestämmelserna i artikel 10.2 innefatta upplysningar om möjligheterna att överklaga ett beslut som går dem emot. [Ändring 35]

2.   Medlemsstaterna ska i fråga om de förfaranden som föreskrivs i kapitel V se till att alla sökande omfattas av garantier motsvarande dem som anges i punkt 1 led b, c och d i denna artikel.

Artikel 12

De sökandes skyldigheter

1.   De som söker internationellt skydd
  är skyldiga att så långt deras fysiska och psykiska förmåga medger detta medverka till att de faktiska förhållandena klargörs och inför
  de behöriga myndigheterna
  redogöra för sin
  identitet
  , sin nationalitet
  och andra uppgifter som avses i artikel 4.2 i direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet].
  Den sökande som saknar giltigt pass eller motsvarighet till pass är skyldig att medverka till anskaffning av identitetshandlingar. En sökande, som omfattas av internationellt skydd och får stanna i en medlemsstat under den tid som prövningen av ansökan pågår, är inte skyldig att ta kontakt med myndigheterna i sitt ursprungsland om detta innebär risk för statlig förföljelse.
  Medlemsstaterna får ålägga de sökande övriga skyldigheter att samarbeta med de behöriga myndigheterna i den utsträckning behandlingen av ansökan kräver. [Ändring 36]

2.   Medlemsstaterna får särskilt föreskriva att

| a) | de sökande ska rapportera till de behöriga myndigheterna eller infinna sig där personligen, antingen genast eller vid en angiven tidpunkt, |
| --- | --- |

a)

de sökande ska rapportera till de behöriga myndigheterna eller infinna sig där personligen, antingen genast eller vid en angiven tidpunkt,

| b) | de sökande måste överlämna handlingar de innehar som är av betydelse för prövning av ansökan, t.ex. egna pass, |
| --- | --- |

b)

de sökande måste överlämna handlingar de innehar som är av betydelse för prövning av ansökan, t.ex. egna pass,

| c) | de sökande ska informera de behöriga myndigheterna om sin aktuella bostadsort eller adress samt om ändringar av dessa snarast möjligt. Medlemsstaterna får föreskriva att sökanden måste ta emot eventuella underrättelser på den senaste bostadsort eller adress som han eller hon har uppgivit, |
| --- | --- |

c)

de sökande ska informera de behöriga myndigheterna om sin aktuella bostadsort eller adress samt om ändringar av dessa snarast möjligt. Medlemsstaterna får föreskriva att sökanden måste ta emot eventuella underrättelser på den senaste bostadsort eller adress som han eller hon har uppgivit,

| d) | de behöriga myndigheterna får kroppsvisitera sökanden och söka igenom de föremål han eller hon bär med sig, men visitationen ska utföras av någon av samma kön som den sökande
  samt med lyhördhet för den sökandes ålder och kulturella ursprung och med full respekt för principen om människans värdighet och kroppsliga och psykiska integritet
  , [Ändring 37] |
| --- | --- |

d)

de behöriga myndigheterna får kroppsvisitera sökanden och söka igenom de föremål han eller hon bär med sig, men visitationen ska utföras av någon av samma kön som den sökande
  samt med lyhördhet för den sökandes ålder och kulturella ursprung och med full respekt för principen om människans värdighet och kroppsliga och psykiska integritet
  , [Ändring 37]

| e) | de behöriga myndigheterna får ta ett fotografi av sökanden, och |
| --- | --- |

e)

de behöriga myndigheterna får ta ett fotografi av sökanden, och

| f) | de behöriga myndigheterna får registrera sökandens muntliga utsagor, förutsatt att han eller hon blivit upplyst om detta i förväg. |
| --- | --- |

f)

de behöriga myndigheterna får registrera sökandens muntliga utsagor, förutsatt att han eller hon blivit upplyst om detta i förväg.

Artikel 13

Personlig intervju

1.   Innan den beslutande myndigheten fattar något beslut ska den sökande ges tillfälle att höras om sin ansökan om internationellt skydd av en person som är behörig att utföra en sådan intervju enligt nationell lagstiftning
  på ett språk som den sökande förstår
  . Intervjuer
  såväl
  om
  giltigheten av en ansökan om internationellt skydd som om
  innehållet i en ansökan om internationellt skydd ska alltid utföras av personal vid den beslutande myndigheten. [Ändring 38]

Om den sökande har ansökt om internationellt skydd även för personer som är beroende av sökanden, ska alla vuxna bland dessa personer ges tillfälle att uttrycka sin åsikt enskilt och intervjuas om sin ansökan.

Medlemsstaterna
  ska
  genom nationell lagstiftning fastställa i vilka fall en underårig ska ges möjlighet till en personlig intervju
  , med vederbörlig hänsyn till barnets bästa och särskilda behov
  . [Ändring 39]

2.   Den personliga intervjun om innehållet i ansökan behöver inte genomföras om

| a) | den beslutande myndigheten kan fatta ett positivt beslut om flyktingstatus på grundval av tillgänglig bevisning, eller |
| --- | --- |

a)

den beslutande myndigheten kan fatta ett positivt beslut om flyktingstatus på grundval av tillgänglig bevisning, eller

| b) | den
  beslutande
  myndigheten anser att sökanden inte bör eller kan höras på grund av varaktiga omständigheter som ligger utanför hans eller hennes kontroll. Om oklarhet råder ska den
  beslutande
  myndigheten anlita en medicinsk sakkunnig för att fastställa om tillståndet är övergående eller permanent. [Ändring 40] |
| --- | --- |

b)

den
  beslutande
  myndigheten anser att sökanden inte bör eller kan höras på grund av varaktiga omständigheter som ligger utanför hans eller hennes kontroll. Om oklarhet råder ska den
  beslutande
  myndigheten anlita en medicinsk sakkunnig för att fastställa om tillståndet är övergående eller permanent. [Ändring 40]

Om
  den beslutande myndigheten
  inte erbjuder den sökande möjlighet till en personlig intervju i enlighet med led b eller, vid behov, till en intervju för personer som är beroende av den sökande för sin försörjning, ska
  den beslutande myndigheten
  ge sökanden eller personer som är beroende av sökanden för sin försörjning möjlighet
  att ändra tidpunkten för den personliga intervjun och
  att lämna ytterligare upplysningar. [Ändring 41]

▐ [Ändring 42]

3.   Även om någon personlig intervju enligt punkt 2 b inte har genomförts, ska detta inte påverka den beslutande myndighetens beslut i negativ riktning.

4.   Oberoende av artikel 25.1 får medlemsstaterna när de fattar beslut om internationellt skydd beakta att sökanden inte har infunnit sig för en personlig intervju, såvida inte han eller hon haft godtagbara skäl för att inte infinna sig.

Artikel 14

Krav på den personliga intervjun

1.   Personliga intervjuer ska normalt äga rum utan att familjemedlemmar är närvarande såvida inte den beslutande myndigheten finner det nödvändigt för en korrekt prövning att andra familjemedlemmar är närvarande.

2.   En personlig intervju ska genomföras under förhållanden som garanterar tillbörlig sekretess.

3.   Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att se till att personliga intervjuer genomförs under sådana förhållanden att sökandena kan lägga fram skälen för sina ansökningar på ett heltäckande sätt. Medlemsstaterna ska därför

| a) | se till att intervjuaren är
  kvalificerad, utbildad och
  kompetent att beakta de personliga och allmänna omständigheter som ligger bakom ansökan, inklusive sökandens kulturella ursprung, kön,
  sexuella läggning, könsidentitet
  eller utsatta ställning, [Ändring 43] |
| --- | --- |

a)

se till att intervjuaren är
  kvalificerad, utbildad och
  kompetent att beakta de personliga och allmänna omständigheter som ligger bakom ansökan, inklusive sökandens kulturella ursprung, kön,
  sexuella läggning, könsidentitet
  eller utsatta ställning, [Ändring 43]

| b) | om möjligt se till att den sökande på begäran intervjuas av en person av samma kön, |
| --- | --- |

b)

om möjligt se till att den sökande på begäran intervjuas av en person av samma kön,

| c) | utse en kunnig tolk som kan garantera en fungerande kommunikation mellan sökanden och intervjuaren
  och är skyldig att iaktta en uppförandekod som definierar tolkars rättigheter och skyldigheter
  . Det är dock inte nödvändigt att kommunikationen äger rum på det språk som sökanden föredrar, om det finns något annat språk som han eller hon förstår och som han eller hon kan kommunicera väl på. Om möjligt ska medlemsstaterna på begäran från den sökande tillhandahålla en tolk av samma kön. [Ändring 44] |
| --- | --- |

c)

utse en kunnig tolk som kan garantera en fungerande kommunikation mellan sökanden och intervjuaren
  och är skyldig att iaktta en uppförandekod som definierar tolkars rättigheter och skyldigheter
  . Det är dock inte nödvändigt att kommunikationen äger rum på det språk som sökanden föredrar, om det finns något annat språk som han eller hon förstår och som han eller hon kan kommunicera väl på. Om möjligt ska medlemsstaterna på begäran från den sökande tillhandahålla en tolk av samma kön. [Ändring 44]

| d) | se till att den som intervjuar en person som ansökt om internationellt skydd om innehållet i ansökan inte är uniformerad, |
| --- | --- |

d)

se till att den som intervjuar en person som ansökt om internationellt skydd om innehållet i ansökan inte är uniformerad,

| e) | se till att intervjuer med underåriga sker på ett barntillvänt sätt
  och genomförs av en person med nödvändig kunskap om underårigas särskilda behov och rättigheter
  . [Ändring 45] |
| --- | --- |

e)

se till att intervjuer med underåriga sker på ett barntillvänt sätt
  och genomförs av en person med nödvändig kunskap om underårigas särskilda behov och rättigheter
  . [Ändring 45]

4.   Medlemsstaterna får fastställa regler för tredje parts närvaro vid den personliga intervjun.

Artikel 15

Den personliga intervjuns innehåll

När den beslutande myndigheten genomför en personlig intervju om innehållet i en ansökan om internationellt skydd ska myndigheten se till att den sökande har lämpliga möjligheter att lägga fram underlag som behövs för att styrka ansökan om internationellt skydd i enlighet med artikel 4.1 och 4.2 i direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet]. Medlemsstaterna ska därför se till att

| a) | frågor som ställs till den sökande är relevanta för bedömningen av huruvida han eller hon är i behov av internationellt skydd i enlighet med direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet], |
| --- | --- |

a)

frågor som ställs till den sökande är relevanta för bedömningen av huruvida han eller hon är i behov av internationellt skydd i enlighet med direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet],

| b) | den sökande har lämpliga möjligheter att förklara sig angående sådant underlag som behövs för att styrka ansökan men som saknas och eventuella inkonsekvenser eller självmotsägelser i sina uttalanden. |
| --- | --- |

b)

den sökande har lämpliga möjligheter att förklara sig angående sådant underlag som behövs för att styrka ansökan men som saknas och eventuella inkonsekvenser eller självmotsägelser i sina uttalanden.

Artikel 16

Protokoll och rapport från den personliga intervjun

1.   Medlemsstaterna ska se till att protokoll förs över alla personliga intervjuer.

2.   Medlemsstaterna ska begära att sökanden godkänner innehållet i protokollet från den personliga intervjun. Medlemsstaterna ska därför ge den sökande möjlighet att kommentera eller förtydliga eventuella felöversättningar eller missuppfattningar i protokollet.

3.   Om en sökande vägrar godkänna innehållet i protokollet, ska skälen till denna vägran införas i sökandens akt.

Om en sökande vägrar godkänna innehållet i protokollet, ska detta inte hindra den beslutande myndigheten från att fatta beslut om ansökan.

4.   Utan hinder av punkt 1 och 2 får medlemsstaterna se till att det upprättas en skriftlig rapport från en personlig intervju som åtminstone ska innehålla de uppgifter från sökanden som är väsentliga för ansökan. I sådana fall ska medlemsstaterna se till att protokollet från den personliga intervjun bifogas till rapporten i en bilaga.

5.   Medlemsstaterna ska se till att de sökande i god tid innan den beslutande myndigheten fattar sitt beslut får tillgång till protokollet, och i förekommande fall rapporten, från den personliga intervjun.

Artikel 17

Rättsmedicinska rapporter

1.   Medlemsstaterna ska tillåta att sökande på begäran genomgår läkarundersökning för att styrka påståenden om tidigare förföljelse eller allvarlig skada. Medlemsstaterna ska därför ge sökanden en rimlig tidsfrist för att lämna in ett läkarintyg till den beslutande myndigheten.

2.   Utan hinder av punkt 1 ska den beslutande myndigheten med den sökandes medgivande se till att läkarundersökning genomförs om det finns rimlig anledning att anta att den sökande lider av posttraumatisk stress.

3.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att opartiska och kvalificerade medicinska experter är tillgängliga för att utföra sådana läkarundersökningar som avses i punkt 2
  och att en mindre invasiv läkarundersökning väljs om den sökande är underårig
  . [Ändring 46]

4.   Medlemsstaterna ska anta ytterligare regler och vidta ytterligare åtgärder för att identifiera och dokumentera symptom på tortyr och andra former av fysiskt, sexuellt eller psykiskt våld som är relevanta för tillämpningen av denna artikel.

5.   Medlemsstaterna ska se till att personer som intervjuar sökande i enlighet med det här direktivet får utbildning i hur man känner igen symptom på tortyr.

6.   Resultaten av de läkarundersökningar som avses i punkt 1 och 2 ska vägas in i den beslutande myndighetens bedömning tillsammans med övriga inslag i ansökan. Särskild hänsyn ska tas till uppgifterna när man fastställer om den sökandes påståenden är trovärdiga och tillräckliga.

Artikel 18

Rätt till
  rådgivning om förfaranderelaterade och rättsliga aspekter och till
  rättsligt bistånd och biträde
  [Ändring 47]

1.   Den som söker internationellt skydd ska få möjlighet att rådgöra med en juridisk rådgivare eller annan enligt den nationella lagstiftningen godkänd eller tillåten rådgivare i frågor som rör ansökan om internationellt skydd i alla stadier av förfarandet, även efter ett negativt besked.

2.   Medlemsstaterna ska se till att kostnadsfritt rättsligt bistånd eller biträde beviljas på begäran, med förbehåll för bestämmelserna i punkt 3. Medlemsstaterna ska därför

| a) | tillhandahålla
  kostnadsfri rådgivning om förfaranderelaterade och rättsliga aspekter
  i förfaranden i enlighet med kapitel III. Detta ska åtminstone omfatta information till den sökande om förfarandet mot bakgrund av hans eller hennes särskilda situation
  , utarbetande av de nödvändiga inlagorna, inbegripet vid de personliga intervjuerna,
  och en förklaring av de rättsliga och faktiska omständigheter som har legat till grund för ett eventuellt avslag
  . Sådan rådgivning får tillhandahållas av en kvalificerad icke-statlig organisation eller av kvalificerade yrkesverksamma inom området
  , [Ändring 48] |
| --- | --- |

a)

tillhandahålla
  kostnadsfri rådgivning om förfaranderelaterade och rättsliga aspekter
  i förfaranden i enlighet med kapitel III. Detta ska åtminstone omfatta information till den sökande om förfarandet mot bakgrund av hans eller hennes särskilda situation
  , utarbetande av de nödvändiga inlagorna, inbegripet vid de personliga intervjuerna,
  och en förklaring av de rättsliga och faktiska omständigheter som har legat till grund för ett eventuellt avslag
  . Sådan rådgivning får tillhandahållas av en kvalificerad icke-statlig organisation eller av kvalificerade yrkesverksamma inom området
  , [Ändring 48]

| b) | tillhandahålla kostnadsfritt rättsligt bistånd och biträde i förfaranden i enlighet med kapitel V. Detta ska åtminstone omfatta utarbetande av de nödvändiga inlagorna och deltagande i förhandlingarna i domstol i första instans på den sökandes vägnar. |
| --- | --- |

b)

tillhandahålla kostnadsfritt rättsligt bistånd och biträde i förfaranden i enlighet med kapitel V. Detta ska åtminstone omfatta utarbetande av de nödvändiga inlagorna och deltagande i förhandlingarna i domstol i första instans på den sökandes vägnar.

3.   Medlemsstaterna får i sin nationella lagstiftning föreskriva att kostnadsfritt rättsligt bistånd och/eller biträde ska beviljas

| a) | endast för personer som saknar tillräckliga tillgångar, och/eller |
| --- | --- |

a)

endast för personer som saknar tillräckliga tillgångar, och/eller

| b) | endast
  för de tjänster som tillhandahålls av
  juridiska rådgivare eller andra rådgivare som genom nationell lagstiftning särskilt har utsetts att bistå och/eller företräda personer som söker internationellt skydd. [Ändring 50] |
| --- | --- |

b)

endast
  för de tjänster som tillhandahålls av
  juridiska rådgivare eller andra rådgivare som genom nationell lagstiftning särskilt har utsetts att bistå och/eller företräda personer som söker internationellt skydd. [Ändring 50]

Med avseende på de förfaranden som avses i kapitel V får medlemsstaterna välja att endast tillhandahålla kostnadsfritt rättsligt bistånd och/eller biträde till sökande om sådant bistånd krävs för att säkerställa en faktisk tillgång till rättslig prövning. Medlemsstaterna ska se till att rättsligt bistånd och/eller biträde som beviljas enligt denna punkt inte godtyckligt begränsas.
  Medlemsstaterna får välja att bevilja sådant rättsligt bistånd och/eller biträde endast om utsikterna till framgång är tillräckligt goda enligt domstolen.

  [Ändring 51]

4.   Medlemsstaterna får fastställa närmare föreskrifter för hur en sådan begäran om rättsligt bistånd och/eller biträde ska lämnas in och handläggas.

5.   Medlemsstaterna
  ska tillåta och underlätta för
  icke-statliga organisationer att lämna kostnadsfritt rättsligt bistånd och/eller biträde till personer som söker internationellt skydd i förfaranden som avses i kapitel III och/eller kapitel V. [Ändring 52]

6.   Medlemsstaterna får även

| a) | införa belopps- och/eller tidsgränser för tillhandahållandet av kostnadsfritt rättsligt bistånd och/eller biträde, förutsatt att dessa gränser inte innebär att tillgången till rättsligt bistånd och/eller biträde godtyckligt begränsas, |
| --- | --- |

a)

införa belopps- och/eller tidsgränser för tillhandahållandet av kostnadsfritt rättsligt bistånd och/eller biträde, förutsatt att dessa gränser inte innebär att tillgången till rättsligt bistånd och/eller biträde godtyckligt begränsas,

| b) | när det gäller avgifter och andra kostnader, föreskriva att behandlingen inte ska vara mer förmånlig än den behandling som de egna medborgarna vanligtvis får i frågor som gäller rättsligt bistånd. |
| --- | --- |

b)

när det gäller avgifter och andra kostnader, föreskriva att behandlingen inte ska vara mer förmånlig än den behandling som de egna medborgarna vanligtvis får i frågor som gäller rättsligt bistånd.

7.   Medlemsstaterna får begära att helt eller delvis få ersättning för beviljade utgifter om och när sökandens ekonomiska situation avsevärt har förbättrats eller om beslutet att bevilja sådana förmåner fattades på grundval av falska uppgifter från sökanden.

Artikel 19

Räckvidden för rättsligt bistånd och biträde

1.   Medlemsstaterna ska se till att en juridisk rådgivare eller en annan, enligt den nationella lagstiftningen godkänd eller tillåten, rådgivare som i enlighet med villkoren i nationell lagstiftning bistår eller företräder en person som sökt internationellt skydd har tillgång till den information i sökandens akt som ligger eller kan komma att ligga till grund för beslutet.

Medlemsstaterna får göra undantag för sådana fall där offentliggörande av uppgifter eller källor skulle äventyra den nationella säkerheten, säkerheten för de organisationer eller den eller de personer som tillhandahöll uppgifterna eller säkerheten för den eller de personer som uppgifterna hänför sig till eller där utredningar i samband med medlemsstaternas behöriga myndigheters behandling av ansökningar om internationellt skydd eller medlemsstaternas internationella relationer skulle äventyras. I dessa fall ska medlemsstaterna

| a) | bevilja åtminstone juridiska rådgivare eller andra rådgivare som genomgått säkerhetskontroll tillgång till uppgifterna eller källorna i fråga, i den mån uppgifterna är relevanta för prövningen av ansökan eller beslutet om att återkalla internationellt skydd. |
| --- | --- |

a)

bevilja åtminstone juridiska rådgivare eller andra rådgivare som genomgått säkerhetskontroll tillgång till uppgifterna eller källorna i fråga, i den mån uppgifterna är relevanta för prövningen av ansökan eller beslutet om att återkalla internationellt skydd.

| b) | bevilja de myndigheter som avses i kapitel V tillgång till de berörda uppgifterna eller källorna. |
| --- | --- |

b)

bevilja de myndigheter som avses i kapitel V tillgång till de berörda uppgifterna eller källorna.

2.   Medlemsstaterna ska se till att den juridiska rådgivaren eller en annan rådgivare som bistår eller företräder en person som söker internationellt skydd har tillträde till områden med begränsat tillträde som förvarsenheter och transitzoner för att kunna rådgöra med denne.

Medlemsstaterna får endast begränsa möjligheterna att besöka asylsökande inom områden med begränsat tillträde, om denna begränsning enligt nationell lagstiftning är objektivt nödvändig av hänsyn till säkerheten, den allmänna ordningen eller den administrativa verksamheten på området eller för att sörja för en effektiv prövning av ansökan, och under förutsättning att den juridiska rådgivarens eller en annan rådgivares tillträde inte därigenom begränsas avsevärt eller omöjliggörs.

3.   Medlemsstaterna ska tillåta att sökanden till den personliga intervjun tar med sig en juridisk rådgivare eller annan, enligt den nationella lagstiftningen godkänd, rådgivare
  eller en kvalificerad yrkesverksam
  . [Ändring 53]

4.   Medlemsstaterna får föreskriva regler för juridiska rådgivares eller andra rådgivares närvaro vid alla intervjuer under asylförfarandet, utan att det påverkar tillämpningen av denna artikel eller artikel 21.1 b.

Medlemsstaterna får begära att sökanden är närvarande vid den personliga intervjun även om han eller hon i enlighet med villkoren i nationell lagstiftning företräds av en juridisk rådgivare eller annan rådgivare och får kräva att sökanden personligen besvarar de frågor som ställs.

Frånvaron av juridisk rådgivare eller annan rådgivare ska inte hindra den beslutande myndigheten från att genomföra den personliga intervjun med sökanden, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 21.1 b.

Artikel 20

Sökande med särskilda behov

1.
     
  Enligt artikel 21 i direktiv [.../.../EU] om miniminormer för mottagande av asylsökande (direktivet om mottagningsvillkor) ska medlemsstaterna i sin nationella lagstiftning fastställa förfaranden för att, så snart som en ansökan om internationellt skydd har lämnats in, bedöma om den sökande har särskilda behov samt vilka. [Ändring 54]

2.   Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att se till att sökande med särskilda behov får tillfälle att så fullständigt som möjligt lägga fram de omständigheter som stödjer ansökan och styrka dessa med all tillgänglig bevisning. Vid behov ska den sökande beviljas extra tid för att kunna lämna in underlag eller vidta andra nödvändiga åtgärder i förfarandet.

3.   Om den beslutande myndigheten tror att en sökande utsatts för tortyr, våldtäkt eller andra allvarliga former av sådant psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld som avses i artikel 21 i direktiv [.../.../EU] (direktivet om mottagningsvillkoren)] ska den sökande beviljas tillräcklig tid och relevant stöd för att förbereda sig för en personlig intervju om innehållet i ansökan.
  Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt sökande som inte har nämnt sin sexuella läggning från början.

  [Ändring 55]

4.   Artiklarna 28.6 och 28.7 ska inte tillämpas på de sökande som avses i punkt 3 i denna artikel.

5.
     
  På de villkor som anges i artikel 18 åtnjuter sökande med särskilda behov kostnadsfritt rättsligt bistånd i alla förfaranden enligt detta direktiv. [Ändring 56]

Artikel 21

Garantier för ensamkommande barn

1.   När det gäller alla förfaranden som fastställs i detta direktiv ska medlemsstaterna, utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 13, 14 och 15,

| a) | snarast möjligt vidta åtgärder för att säkerställa att en företrädare företräder och biträder det ensamkommande barnet i samband med inlämnandet och prövningen av ansökan. Företrädaren ska vara oberoende och ha relevanta kunskaper om barns rättigheter och behov. Denna företrädare kan också vara den företrädare som avses i direktiv [.../.../EU] [direktivet om mottagningsvillkoren], |
| --- | --- |

a)

snarast möjligt vidta åtgärder för att säkerställa att en företrädare företräder och biträder det ensamkommande barnet i samband med inlämnandet och prövningen av ansökan. Företrädaren ska vara oberoende och ha relevanta kunskaper om barns rättigheter och behov. Denna företrädare kan också vara den företrädare som avses i direktiv [.../.../EU] [direktivet om mottagningsvillkoren],

| b) | se till att företrädaren ges tillfälle att informera det ensamkommande barnet om innebörden och de tänkbara konsekvenserna av den personliga intervjun och, i förekommande fall, om hur han eller hon kan förbereda sig inför den personliga intervjun. Medlemsstaterna ska se till att en företrädare och/eller juridisk rådgivare eller annan, enligt den nationella lagstiftningen godkänd, rådgivare
  eller kvalificerad yrkesverksam
  närvarar vid denna intervju och har möjlighet att ställa frågor och lämna synpunkter, inom en av intervjuaren fastställd ram. [Ändring 58] |
| --- | --- |

b)

se till att företrädaren ges tillfälle att informera det ensamkommande barnet om innebörden och de tänkbara konsekvenserna av den personliga intervjun och, i förekommande fall, om hur han eller hon kan förbereda sig inför den personliga intervjun. Medlemsstaterna ska se till att en företrädare och/eller juridisk rådgivare eller annan, enligt den nationella lagstiftningen godkänd, rådgivare
  eller kvalificerad yrkesverksam
  närvarar vid denna intervju och har möjlighet att ställa frågor och lämna synpunkter, inom en av intervjuaren fastställd ram. [Ändring 58]

Medlemsstaterna får kräva att det ensamkommande barnet ska närvara vid den personliga intervjun, även om företrädaren är närvarande.

▐ [Ändring 59]

2.   Medlemsstaterna ska se till att

| a) | Om ett ensamkommande barn intervjuas om sin ansökan om internationellt skydd i enlighet med artiklarna 13, 14 och 15, ska denna intervju utföras av en person som har nödvändiga kunskaper om underårigas särskilda behov
  och rättigheter
  . [Ändring 60] |
| --- | --- |

a)

Om ett ensamkommande barn intervjuas om sin ansökan om internationellt skydd i enlighet med artiklarna 13, 14 och 15, ska denna intervju utföras av en person som har nödvändiga kunskaper om underårigas särskilda behov
  och rättigheter
  . [Ändring 60]

| b) | Den beslutande myndighetens beslut om en asylansökan från ett ensamkommande barn ska förberedas av en tjänsteman med nödvändiga kunskaper om underårigas särskilda behov
  och rättigheter
  . [Ändring 61] |
| --- | --- |

b)

Den beslutande myndighetens beslut om en asylansökan från ett ensamkommande barn ska förberedas av en tjänsteman med nödvändiga kunskaper om underårigas särskilda behov
  och rättigheter
  . [Ändring 61]

3.   Ensamkommande barn
  och deras förordnade företrädare
  ska på de villkor som anges i artikel 18 beviljas
  kostnadsfri rättslig rådgivning om förfaranderelaterade och rättsliga aspekter samt
  kostnadsfritt rättsligt
  biträde
  i alla förfaranden enligt det här direktivet. [Ändring 62]

4.   Medlemsstaterna får använda sig av läkarundersökningar för att fastställa åldern på ensamkommande barn i samband med prövningen av en ansökan om internationellt skydd i de fall där medlemsstaterna efter sökandens allmänna uttalanden eller annan relevant bevisning fortfarande tvivlar på den sökandes ålder.
  Om tvivlen kvarstår efter läkarundersökningen ska alla beslut utan undantag fattas i det ensamkommande barnets intresse.

  [Ändring 63]

Alla läkarundersökningar ska ske med full respekt för den personliga värdigheten, och
  de mest tillförlitliga undersökningarna
  och mindre invasiva undersökningar bör föredras
  och utföras av kvalificerade och opartiska specialistläkare
  . [Ändring 65]

Vid läkarundersökning ska medlemsstaterna se till att

| a) | ensamkommande barn före prövningen av ansökan om internationellt skydd informeras om att en åldersbestämning genom en läkarundersökning kan komma att göras och att denna information ges på ett språk
  som
  de
  rimligen kan förväntas förstå
  . Denna information ska innehålla upplysningar om undersökningsmetoden och eventuella konsekvenser som resultatet av läkarundersökningen kan få för prövningen av ansökan om internationellt skydd och också om konsekvenserna av en vägran från det ensamkommande barnet att genomgå en läkarundersökning, [Ändring 66] |
| --- | --- |

a)

ensamkommande barn före prövningen av ansökan om internationellt skydd informeras om att en åldersbestämning genom en läkarundersökning kan komma att göras och att denna information ges på ett språk
  som
  de
  rimligen kan förväntas förstå
  . Denna information ska innehålla upplysningar om undersökningsmetoden och eventuella konsekvenser som resultatet av läkarundersökningen kan få för prövningen av ansökan om internationellt skydd och också om konsekvenserna av en vägran från det ensamkommande barnet att genomgå en läkarundersökning, [Ändring 66]

| b) | ensamkommande barn och/eller deras företrädare ger sitt samtycke till att en undersökning görs för att fastställa de berörda underårigas ålder, och |
| --- | --- |

b)

ensamkommande barn och/eller deras företrädare ger sitt samtycke till att en undersökning görs för att fastställa de berörda underårigas ålder, och

| c) | ett beslut om avslag på en ansökan om internationellt skydd från ett ensamkommande barn som har vägrat att undergå en sådan läkarundersökning inte baserar sig på denna vägran. [Ändring 67] |
| --- | --- |

c)

ett beslut om avslag på en ansökan om internationellt skydd från ett ensamkommande barn som har vägrat att undergå en sådan läkarundersökning inte baserar sig på denna vägran. [Ändring 67]

Det faktum att ett ensamkommande barn har vägrat att genomgå läkarundersökningen ska inte vara ett hinder för den beslutande myndigheten att fatta beslut om ansökan om internationellt skydd.

5.   Artikel 28.6 och 28.7, artikel 30.2 c och artikel 36 ska inte vara tillämpliga på ensamkommande barn.

6.   Barnets bästa ska komma i första hand när medlemsstaterna genomför bestämmelserna i denna artikel.

Artikel 22

Kvarhållande

1.   Medlemsstaterna får inte hålla en person i förvar endast av det skälet att han eller hon ansökt om internationellt skydd. Skäl och villkor för kvarhållandet samt garantier för kvarhållna personer som sökt internationellt skydd ska utformas i enlighet med direktiv [.../.../EU] [direktivet om mottagningsvillkor].

2.   I de fall en person som ansökt om internationellt skydd hålls i förvar ska medlemsstaterna säkerställa att det finns en möjlighet till påskyndad rättslig prövning i enlighet med direktiv [.../.../EU] [direktivet om mottagningsvillkor].

Artikel 23

Kvarhållande i förvar av underåriga

Kvarhållande i förvar av underåriga ska vara strängt förbjudet under alla omständigheter. [Ändring 68]

Artikel 24

Förfarande när ansökan återkallas

1.   I den mån som medlemsstaterna i sin nationella lagstiftning föreskriver en möjlighet att uttryckligen återkalla ansökan skall de se till att den beslutande myndigheten fattar beslut om att avbryta prövningen om en sökande uttryckligen återkallar ansökan om internationellt skydd
  och för den sökande förklara konsekvenserna av återkallandet
  . [Ändring 69]

2.   Medlemsstaterna får också bestämma att den beslutande myndigheten ska ha rätt att avbryta prövningen utan att fatta beslut. I så fall ska medlemsstaterna se till att den beslutande myndigheten inför en tjänsteanteckning i sökandens akt.

Artikel 25

Förfarande om den sökande implicit återkallar eller avstår från sin ansökan

1.   Om det finns skälig grund att anta att en person som ansökt om internationellt skydd implicit
  och utan skälig grund
  har återkallat eller avstått från sin ansökan om internationellt skydd, ska medlemsstaterna se till att den beslutande myndigheten fattar beslut om att
  antingen
  avbryta prövningen
  eller avslå asylansökan på grund av att sökanden inte har styrkt att han eller hon enligt direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet] har rätt till flyktingstatus, om vederbörande utöver ovannämnda skäl

| — | vägrat att samarbeta, eller |
| --- | --- |

—

vägrat att samarbeta, eller

| — | avvikit i strid med gällande regler, eller |
| --- | --- |

—

avvikit i strid med gällande regler, eller

| — | med största sannolikhet inte har rätt till internationellt skydd, eller |
| --- | --- |

—

med största sannolikhet inte har rätt till internationellt skydd, eller

| — | kommer från eller har rest igenom ett säkert tredjeland i enlighet med artikel 37
  . [Ändring 103] |
| --- | --- |

—

kommer från eller har rest igenom ett säkert tredjeland i enlighet med artikel 37
  . [Ändring 103]

Medlemsstaterna får förutsätta att sökanden implicit har återkallat eller avstått från sin ansökan om internationellt skydd i synnerhet om det har kunnat fastställas att

| a) | sökanden har underlåtit att besvara en begäran om att lämna information av betydelse för ansökan i enlighet med artikel 4 i direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet] eller har underlåtit att infinna sig till en personlig intervju enligt artiklarna 13, 14, 15 och 16, om inte sökanden inom rimlig tid kan visa att hans eller hennes underlåtenhet beror på omständigheter som han eller hon inte rådde över. |
| --- | --- |

a)

sökanden har underlåtit att besvara en begäran om att lämna information av betydelse för ansökan i enlighet med artikel 4 i direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet] eller har underlåtit att infinna sig till en personlig intervju enligt artiklarna 13, 14, 15 och 16, om inte sökanden inom rimlig tid kan visa att hans eller hennes underlåtenhet beror på omständigheter som han eller hon inte rådde över.

| b) | sökanden har avvikit eller utan tillstånd lämnat den plats där han eller hon bodde eller hölls i förvar utan att inom skälig tid kontakta den behöriga myndigheten, eller sökanden har underlåtit att inom skälig tid fullgöra sin anmälningsskyldighet eller annan skyldighet att meddela sig. |
| --- | --- |

b)

sökanden har avvikit eller utan tillstånd lämnat den plats där han eller hon bodde eller hölls i förvar utan att inom skälig tid kontakta den behöriga myndigheten, eller sökanden har underlåtit att inom skälig tid fullgöra sin anmälningsskyldighet eller annan skyldighet att meddela sig.

För att genomföra dessa bestämmelser får medlemsstaterna fastställa tidsfrister eller riktlinjer.

2.   Medlemsstaterna ska se till att en sökande som efter ett beslut om att avbryta prövningen enligt punkt 1 åter anmäler sig hos den behöriga myndigheten har möjlighet att begära att asylärendet tas upp på nytt.
  I ett asylförfarande kan begäran om att asylärendet tas upp på nytt lämnas bara en gång. [Ändring 70]

Medlemsstaterna ska se till att en sådan person inte avlägsnas i strid med principen om non-refoulement.

Medlemsstaterna får föreskriva att den beslutande myndigheten ska kunna återuppta prövningen i det skede där prövningen av ansökan avbröts.

3.   Bestämmelserna i denna artikel ska inte påverka tillämpningen av förordning (EU) nr .../.... [Dublinförordningen].

Artikel 26

UNHCR:s roll

1.   Medlemsstaterna ska ge Förenta nationernas flyktingkommissariat (UNHCR) möjlighet att

| a) | ta kontakt med personer som söker internationellt skydd, även de som hålls i förvar eller i transitzoner på flygplatser eller i hamnar, |
| --- | --- |

a)

ta kontakt med personer som söker internationellt skydd, även de som hålls i förvar eller i transitzoner på flygplatser eller i hamnar,

| b) | få tillgång till information om enskilda ansökningar om internationellt skydd, om förfarandets gång och om vilka beslut som har fattats, under förutsättning att den sökande samtycker till detta, |
| --- | --- |

b)

få tillgång till information om enskilda ansökningar om internationellt skydd, om förfarandets gång och om vilka beslut som har fattats, under förutsättning att den sökande samtycker till detta,

| c) | vid utövandet av sin tillsyn enligt artikel 35 i Genèvekonventionen lägga fram synpunkter till vilken behörig myndighet som helst i fråga om enskilda ansökningar om internationellt skydd i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

c)

vid utövandet av sin tillsyn enligt artikel 35 i Genèvekonventionen lägga fram synpunkter till vilken behörig myndighet som helst i fråga om enskilda ansökningar om internationellt skydd i alla skeden av förfarandet.

2.   Punkt 1 ska även vara tillämplig på organisationer som för flyktingkommissariatets räkning verkar i den berörda medlemsstaten i enlighet med ett avtal med medlemsstaten i fråga.

Artikel 27

Insamling av uppgifter om enskilda ärenden

Medlemsstaterna får inte vid prövning av enskilda ärenden

| a) | röja uppgifter om enskilda ansökningar om internationellt skydd, eller det faktum att en ansökan har lämnats in, till (en) sådan(a) aktör(er) som hävdas ha förföljt eller åsamkat den sökande allvarlig skada, |
| --- | --- |

a)

röja uppgifter om enskilda ansökningar om internationellt skydd, eller det faktum att en ansökan har lämnats in, till (en) sådan(a) aktör(er) som hävdas ha förföljt eller åsamkat den sökande allvarlig skada,

| b) | från aktör(er) som hävdas ha förföljt eller åsamkat den sökande allvarlig skada inhämta uppgifter på ett sätt som skulle leda till att dessa aktörer får information om att en ansökan har lämnats in av sökanden i fråga, och som skulle äventyra den fysiska integriteten hos sökanden och hos personer som är beroende av honom eller henne för sin försörjning, eller skulle äventyra friheten och säkerheten för hans eller hennes familjemedlemmar som bor kvar i ursprungslandet. [Ändring 71] |
| --- | --- |

b)

från aktör(er) som hävdas ha förföljt eller åsamkat den sökande allvarlig skada inhämta uppgifter på ett sätt som skulle leda till att dessa aktörer får information om att en ansökan har lämnats in av sökanden i fråga, och som skulle äventyra den fysiska integriteten hos sökanden och hos personer som är beroende av honom eller henne för sin försörjning, eller skulle äventyra friheten och säkerheten för hans eller hennes familjemedlemmar som bor kvar i ursprungslandet. [Ändring 71]

KAPITEL III

FÖRFARANDEN I FÖRSTA INSTANS

AVSNITT I

Artikel 28

Prövningsförfarande

1.   Medlemsstaterna ska handlägga ansökningar om internationellt skydd genom ett prövningsförfarande i enlighet med de grundläggande principerna och garantierna i kapitel II.

2.   Medlemsstaterna ska se till att ett sådant förfarande avslutas så snart som möjligt utan att åsidosätta en lämplig och fullständig prövning.

3.   Medlemsstaterna ska se till att förfarandet avslutas inom sex månader från det att ansökan gjordes.

Medlemsstaterna får förlänga prövningstiden i högst ytterligare sex månader i enskilda ärenden som involverar komplexa rättsliga och faktiska omständigheter.

4.   Om inget beslut kan fattas inom den tid som avses i punkt 3 första stycket, ska medlemsstaterna se till att sökanden

| a) | blir informerad om förseningen, och |
| --- | --- |

a)

blir informerad om förseningen, och

| b) | på begäran erhåller information om den tidsfrist inom vilken beslutet om ansökan är att vänta. |
| --- | --- |

b)

på begäran erhåller information om den tidsfrist inom vilken beslutet om ansökan är att vänta.

Följderna av att inget beslut kunnat fattas inom den tidsfrist som anges i punkt 3 ska fastställas i enlighet med nationell lag.

5.   
  De beslutande myndigheterna
  får prioritera en prövning av en ansökan om internationellt skydd i enlighet med de grundläggande principerna och garantierna i kapitel II. [Ändring 73]

| a) | om ansökan kan förväntas vara välgrundad, |
| --- | --- |

a)

om ansökan kan förväntas vara välgrundad,

| b) | om den sökande
  , särskilt ensamkommande barn,
  har särskilda behov, [Ändring 74] |
| --- | --- |

b)

om den sökande
  , särskilt ensamkommande barn,
  har särskilda behov, [Ändring 74]

| c) | i övriga fall, med undantag för sådana ansökningar som avses i punkt 6. |
| --- | --- |

c)

i övriga fall, med undantag för sådana ansökningar som avses i punkt 6.

6.   Medlemsstaterna får föreskriva att ett prövningsförfarande i enlighet med de grundläggande principerna och garantierna i kapitel II ska påskyndas om

| a) | sökanden vid inlämnandet av ansökan och framläggandet av de faktiska omständigheterna endast tagit med uppgifter som saknar betydelse för prövningen av sökandens rätt till flyktingstatus eller subsidiärt skydd direktiv [..../.../EU] [skyddsdirektivet], eller |
| --- | --- |

a)

sökanden vid inlämnandet av ansökan och framläggandet av de faktiska omständigheterna endast tagit med uppgifter som saknar betydelse för prövningen av sökandens rätt till flyktingstatus eller subsidiärt skydd direktiv [..../.../EU] [skyddsdirektivet], eller

| b) | det klart framgår att sökanden inte har rätt att betraktas som flykting eller rätt till flyktingstatus enligt direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet], eller [Ändring 105] |
| --- | --- |

b)

det klart framgår att sökanden inte har rätt att betraktas som flykting eller rätt till flyktingstatus enligt direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet], eller [Ändring 105]

| c) | sökanden kommer från ett säkert ursprungsland enligt, det här direktivet, eller |
| --- | --- |

c)

sökanden kommer från ett säkert ursprungsland enligt, det här direktivet, eller

| d) | sökanden har vilselett myndigheterna genom att lämna oriktiga uppgifter eller falska handlingar eller genom att undanhålla relevanta uppgifter eller handlingar som rör hans eller hennes identitet och/eller medborgarskap och som kunde ha påverkat beslutet i negativ riktning, eller |
| --- | --- |

d)

sökanden har vilselett myndigheterna genom att lämna oriktiga uppgifter eller falska handlingar eller genom att undanhålla relevanta uppgifter eller handlingar som rör hans eller hennes identitet och/eller medborgarskap och som kunde ha påverkat beslutet i negativ riktning, eller

| e) | det är troligt att han eller hon i ond tro har förstört eller gjort sig av med en identitets- eller resehandling som skulle ha bidragit till att fastställa hans eller hennes identitet eller medborgarskap, eller |
| --- | --- |

e)

det är troligt att han eller hon i ond tro har förstört eller gjort sig av med en identitets- eller resehandling som skulle ha bidragit till att fastställa hans eller hennes identitet eller medborgarskap, eller

| f) | sökanden har lämnat in uppenbart inkonsekventa, motsägelsefulla, osannolika, otillräckliga eller falska uppgifter som gör att hans eller hennes påstående om att ha varit utsatt för förföljelse enligt direktiv [..../.../EU] [skyddsdirektivet] uppenbart är föga övertygande, eller [Ändring 75] |
| --- | --- |

f)

sökanden har lämnat in uppenbart inkonsekventa, motsägelsefulla, osannolika, otillräckliga eller falska uppgifter som gör att hans eller hennes påstående om att ha varit utsatt för förföljelse enligt direktiv [..../.../EU] [skyddsdirektivet] uppenbart är föga övertygande, eller [Ändring 75]

| g) | sökanden har lämnat in en efterföljande ansökan som uppenbarligen inte innehåller några nya uppgifter som är relevanta för hans eller hennes särskilda omständigheter eller för situationen i hans eller hennes ursprungsland, eller [Ändring 107] |
| --- | --- |

g)

sökanden har lämnat in en efterföljande ansökan som uppenbarligen inte innehåller några nya uppgifter som är relevanta för hans eller hennes särskilda omständigheter eller för situationen i hans eller hennes ursprungsland, eller [Ändring 107]

| h) | sökanden utan skälig grund har underlåtit att lämna in sin ansökan tidigare, trots att tillfälle funnits, eller [Ändring 108]

  ▐ [Ändring 76] |
| --- | --- |

h)

sökanden utan skälig grund har underlåtit att lämna in sin ansökan tidigare, trots att tillfälle funnits, eller [Ändring 108]

▐ [Ändring 76]

| i) | sökanden lämnar in en ansökan enbart för att försena eller hindra verkställigheten av ett redan fattat eller förestående beslut som skulle leda till att sökanden avvisas eller utvisas. |
| --- | --- |

i)

sökanden lämnar in en ansökan enbart för att försena eller hindra verkställigheten av ett redan fattat eller förestående beslut som skulle leda till att sökanden avvisas eller utvisas.

| j) | sökanden utan goda skäl har åsidosatt den skyldighet att medverka för att klarlägga de faktiska omständigheterna och sin identitet som anges i artikel 4.1 och 4.2 i direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet], eller i artikel 12.1 och 12.2 a–c samt artikel 25.1 i det här direktivet, eller [Ändring 109] |
| --- | --- |

j)

sökanden utan goda skäl har åsidosatt den skyldighet att medverka för att klarlägga de faktiska omständigheterna och sin identitet som anges i artikel 4.1 och 4.2 i direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet], eller i artikel 12.1 och 12.2 a–c samt artikel 25.1 i det här direktivet, eller [Ändring 109]

| k) | sökanden olagligen reste in på medlemsstatens territorium eller olagligen förlängde sin vistelse och, utan goda skäl, varken har anmält sig till myndigheterna eller lämnat in en asylansökan så snart som möjligt med tanke på omständigheterna kring inresan, eller [Ändring 110] |
| --- | --- |

k)

sökanden olagligen reste in på medlemsstatens territorium eller olagligen förlängde sin vistelse och, utan goda skäl, varken har anmält sig till myndigheterna eller lämnat in en asylansökan så snart som möjligt med tanke på omständigheterna kring inresan, eller [Ändring 110]

| l) | sökanden av tungt vägande skäl anses utgöra en fara för den inre säkerheten i den aktuella medlemsstaten eller har med tvång utvisats som ett allvarligt hot mot den allmänna säkerheten och allmänna ordningen enligt nationell lag. [Ändring 77] |
| --- | --- |

l)

sökanden av tungt vägande skäl anses utgöra en fara för den inre säkerheten i den aktuella medlemsstaten eller har med tvång utvisats som ett allvarligt hot mot den allmänna säkerheten och allmänna ordningen enligt nationell lag. [Ändring 77]

7.   Om ansökan är ogrundad enligt artikel 29 och någon av de omständigheter som anges i punkt 6 i denna artikel är tillämpliga, får medlemsstaterna avslå ansökan såsom uppenbarligen ogrundad efter lämplig och fullständig prövning.

8.   Medlemsstaterna ska fastställa rimliga tidsfrister för att fatta ett beslut i första instans i enlighet med punkt 6.

9.   Att en ansökan om internationellt skydd lämnats in efter otillåten inresa på territoriet eller vid gränsen, även i transitzoner, eller i avsaknad av handlingar
  vid inresan
  eller efter användning av falska handlingar, ska inte i sig automatiskt medföra påskyndad handläggning. [Ändring 78]

Artikel 29

Ogrundade ansökningar

Medlemsstaterna
  får
  anse en ansökan om internationellt skydd som ogrundad endast om den beslutande myndigheten har konstaterat att sökanden inte har rätt till internationellt skydd enligt direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet]. [Ändring 79]

AVSNITT II

Artikel 30

Ansökningar som nekas prövning

1.   Utöver de fall då en ansökan inte prövas enligt förordning (EU) [nr .../....] [Dublinförordningen] behöver inte medlemsstaterna pröva om sökanden har rätt till internationellt skydd i enlighet med direktiv ..../.../EU [skyddsdirektivet], om en ansökan nekas prövning enligt denna artikel.

2.   Medlemsstaterna får neka att pröva en ansökan om internationellt skydd endast om

| a) | en annan medlemsstat har beviljat flyktingstatus, |
| --- | --- |

a)

en annan medlemsstat har beviljat flyktingstatus,

| b) | ett land som inte är en medlemsstat betraktas som första asylland för sökanden enligt artikel 32, |
| --- | --- |

b)

ett land som inte är en medlemsstat betraktas som första asylland för sökanden enligt artikel 32,

| c) | ett land som inte är en medlemsstat betraktas som ett säkert tredjeland för sökanden enligt artikel 37, |
| --- | --- |

c)

ett land som inte är en medlemsstat betraktas som ett säkert tredjeland för sökanden enligt artikel 37,

| d) | sökanden har lämnat in en identisk ansökan efter ett slutligt beslut, |
| --- | --- |

d)

sökanden har lämnat in en identisk ansökan efter ett slutligt beslut,

| e) | en person som är beroende av sökanden för sin försörjning lämnar in en ansökan efter det att han eller hon enligt artikel 6.4 har godtagit att det egna ärendet skall utgöra en del av en ansökan som lämnats in på hans eller hennes vägnar och det inte finns några omständigheter kring den beroende personens situation som motiverar en separat ansökan. |
| --- | --- |

e)

en person som är beroende av sökanden för sin försörjning lämnar in en ansökan efter det att han eller hon enligt artikel 6.4 har godtagit att det egna ärendet skall utgöra en del av en ansökan som lämnats in på hans eller hennes vägnar och det inte finns några omständigheter kring den beroende personens situation som motiverar en separat ansökan.

Artikel 31

Särskilda bestämmelser om en intervju för att avgöra om ansökan ska upptas till prövning

1.   Medlemsstaterna ska tillåta att de sökande lägger fram sina synpunkter på tillämpningen av de grunder som anges i artikel 30 i deras fall, innan man beslutar att neka prövning av ansökan.
  Den beslutande myndigheten
  ska därför genomföra en personlig intervju för att avgöra om ansökan ska upptas till prövning. Medlemsstaterna får göra undantag från detta i enlighet med artikel 35 endast vid efterföljande ansökningar. [Ändring 80]

2.   Bestämmelserna i punkt 1 ska inte påverka tillämpningen av artikel 5 i förordning (EU) nr .../.... [Dublinförordningen].

3.
     
  Medlemsstaterna ska se till att den tjänsteman vid den beslutsfattande myndigheten som genomför intervjun för att avgöra om ansökan ska upptas till prövning inte bär uniform. [Ändring 81]

Artikel 32

Begreppet första asylland

Ett land kan betraktas som första asylland för en enskild person som söker internationellt skydd, om

| a) | han eller hon har erkänts som flykting i landet och fortfarande kan erhålla detta skydd, eller |
| --- | --- |

a)

han eller hon har erkänts som flykting i landet och fortfarande kan erhålla detta skydd, eller

| b) | han eller hon åtnjuter annat
  verkningsfullt
  skydd i landet, inbegripet enligt principen om non-refoulement, [Ändring 82] |
| --- | --- |

b)

han eller hon åtnjuter annat
  verkningsfullt
  skydd i landet, inbegripet enligt principen om non-refoulement, [Ändring 82]

förutsatt att han eller hon åter kommer att släppas in i landet.

När medlemsstaterna tillämpar begreppet första asylland på de särskilda omständigheterna för en person som ansökt om internationellt skydd
  ska
  de ta hänsyn till artikel 37.1.

Den sökande får överklaga tillämpningen av begreppet första asylland med anledning av att det första asyllandet i fråga inte är säkert med tanke på den sökandes särskilda situation. [Ändring 83]

▐
  [Ändring 84]

AVSNITT III

▐ [Ändring 85]

Artikel 33

Begreppet säkert ursprungsland

1.   Om det fastställs att ett tredjeland är ett säkert ursprungsland enligt detta direktiv kan landet, efter en enskild prövning av ansökan, betraktas som ett säkert ursprungsland för en enskild sökande endast om

| a) | han eller hon är medborgare i det landet, eller |
| --- | --- |

a)

han eller hon är medborgare i det landet, eller

| b) | han eller hon är en statslös person som tidigare hade sitt hemvist i det landet, |
| --- | --- |

b)

han eller hon är en statslös person som tidigare hade sitt hemvist i det landet,

| c) | och han eller hon inte har lagt fram några allvarliga skäl för att landet inte skall anses som ett säkert ursprungsland med hänsyn till hans eller hennes särskilda omständigheter när det gäller hans eller hennes rätt till flyktingstatus eller subsidiärt skydd i enlighet med [direktiv ..../.../EU] [skyddsdirektivet]. |
| --- | --- |

c)

och han eller hon inte har lagt fram några allvarliga skäl för att landet inte skall anses som ett säkert ursprungsland med hänsyn till hans eller hennes särskilda omständigheter när det gäller hans eller hennes rätt till flyktingstatus eller subsidiärt skydd i enlighet med [direktiv ..../.../EU] [skyddsdirektivet].

2.   Medlemsstaterna ska i den nationella lagstiftningen fastställa närmare regler och föreskrifter för tillämpningen av begreppet säkert ursprungsland.

AVSNITT IV

Artikel 34

Efterföljande ansökan

1.   När en person som har ansökt om internationellt skydd i en medlemsstat lämnar ytterligare utsagor eller en efterföljande ansökan i samma medlemsstat ska medlemsstaten pröva dessa ytterligare utsagor eller fakta i den efterföljande ansökan i samband med prövningen av den tidigare ansökan eller i samband med prövningen av det omprövade beslutet eller överklagandet i den mån
  den beslutande myndigheten
  kan beakta och pröva alla fakta som utgör grund för dessa ytterligare utsagor eller den efterföljande ansökan inom denna ram. [Ändring 87]

2.   När beslut fattas enligt artikel 30.2 d om att pröva en ansökan om internationellt skydd, får medlemsstaterna tillämpa ett särskilt förfarande enligt punkt 3 i denna artikel, om en person ger in en efterföljande ansökan om internationellt skydd

| a) | efter det att en tidigare ansökan har återkallats enligt artikel 24, |
| --- | --- |

a)

efter det att en tidigare ansökan har återkallats enligt artikel 24,

| b) | sedan ett slutgiltigt beslut har fattats om den tidigare ansökan. |
| --- | --- |

b)

sedan ett slutgiltigt beslut har fattats om den tidigare ansökan.

3.   Efter det att den tidigare ansökan har återkallats, eller efter det att beslutet enligt punkt 2 b om denna ansökan har fattats, ska en efterföljande ansökan om internationellt skydd först bli föremål för en preliminär prövning om nya fakta eller uppgifter vad avser sökandens rätt att erhålla flyktingstatus eller subsidiärt skydd enligt direktiv [..../.../EU] [skyddsdirektivet] har framkommit eller har lagts fram av sökanden.

4.   Om, efter den preliminära prövningen enligt punkt 3, nya fakta eller uppgifter framkommer eller läggs fram av sökanden vilka på ett avgörande sätt bidrar till sökandens möjligheter till rätt till flyktingstatus eller subsidiärt skydd enligt direktiv [..../.../EU] [skyddsdirektivet] ska ansökan prövas på nytt enligt kapitel II.

5.   Medlemsstaterna får, i enlighet med nationell lagstiftning, gå vidare med prövningen av en efterföljande ansökan om det finns andra skäl som motiverar att förfarandet tas upp på nytt.

▐ [Ändring 88]

6.   Det förfarande som avses i denna artikel får också tillämpas på en person som är beroende av sökanden för sin försörjning och som lämnat en ansökan efter det att han eller hon enligt artikel 6.4 har godtagit att det egna ärendet ska utgöra en del av en ansökan som lämnats på hans eller hennes vägnar. I detta fall ska man vid den preliminära prövningen enligt punkt 3 i denna artikel utröna om det finns fakta avseende ifrågavarande persons situation som motiverar en separat ansökan.

7.   Om den berörda personen
  , efter det att förfarandet om den första ansökan enligt punkt 2 har avslutats och innan avlägsnandet har verkställts, i samma medlemsstat
  lämnar in en ny ansökan om internationellt skydd
  och denna nya ansökan inte leder till vidare prövning enligt denna artikel
  får medlemsstaten [Ändring 113]

| a) | göra ett undantag från rätten att stanna inom territoriet, på villkor att den beslutande myndigheten är säker på att avlägsnandet inte direkt eller indirekt resulterar i refoulement i strid med medlemsstatens internationella och gemenskapsrättsliga åtaganden, och/eller |
| --- | --- |

a)

göra ett undantag från rätten att stanna inom territoriet, på villkor att den beslutande myndigheten är säker på att avlägsnandet inte direkt eller indirekt resulterar i refoulement i strid med medlemsstatens internationella och gemenskapsrättsliga åtaganden, och/eller

| b) | bestämma att ansökan i enlighet med denna artikel och artikel 30 ska underställas ett beslut om huruvida ansökan överhuvudtaget ska prövas, och/eller |
| --- | --- |

b)

bestämma att ansökan i enlighet med denna artikel och artikel 30 ska underställas ett beslut om huruvida ansökan överhuvudtaget ska prövas, och/eller

| c) | fatta beslut om påskyndad prövning i enlighet med artikel 28.6 i. |
| --- | --- |

c)

fatta beslut om påskyndad prövning i enlighet med artikel 28.6 i.

I de fall som avses i led b och c i första stycket får medlemsstaterna bevilja undantag från de tidsfrister som normalt är tillämpliga på beslut om huruvida ansökan ska prövas och/eller påskyndad prövning, i enlighet med nationell lag.

8.   Om en person avseende vilken ett beslut om överföring ska verkställas i enlighet med förordning (EU) [nr .../...] [Dublinförordningen] gör ytterligare framställningar eller lämnar in en påföljande ansökan i den medlemsstat som ska verkställa överföringen, ska dessa framställningar eller efterföljande ansökningar utredas av den ansvariga medlemsstat som avses i den förordningen i enlighet med detta direktiv.

Artikel 35

Förfaranderegler

1.   Medlemsstaterna ska se till att sökande vilkas ansökningar om internationellt skydd är föremål för en preliminär prövning enligt artikel 34 omfattas av de garantier som anges i artikel 11.1.

2.   Medlemsstaterna får i nationell lagstiftning föreskriva bestämmelser om den preliminära prövningen enligt artikel 34. Dessa bestämmelser får bland annat

| a) | ålägga sökanden att ange de sakförhållanden och lägga fram de bevis som motiverar ett nytt förfarande, |
| --- | --- |

a)

ålägga sökanden att ange de sakförhållanden och lägga fram de bevis som motiverar ett nytt förfarande,

| b) | tillåta att den preliminära prövningen genomförs enbart på grundval av skriftliga inlagor utan krav på att sökanden ska intervjuas personligen, förutom i de fall som anges i artikel 34.6. |
| --- | --- |

b)

tillåta att den preliminära prövningen genomförs enbart på grundval av skriftliga inlagor utan krav på att sökanden ska intervjuas personligen, förutom i de fall som anges i artikel 34.6.

Dessa villkor får inte göra det omöjligt för en sökande att få tillgång till ett nytt förfarande och de får inte heller innebära att tillgången till ett nytt förfarande i praktiken sätts ur spel eller allvarligt inskränks.

3.   Medlemsstaterna ska se till att

| a) | sökanden informeras på lämpligt sätt om utfallet av den preliminära prövningen och, om ansökan inte kommer att prövas vidare, skälen till detta och möjligheterna att överklaga eller ompröva det beslutet, |
| --- | --- |

a)

sökanden informeras på lämpligt sätt om utfallet av den preliminära prövningen och, om ansökan inte kommer att prövas vidare, skälen till detta och möjligheterna att överklaga eller ompröva det beslutet,

| b) | den beslutande myndigheten, om en av de situationer som anges i artikel 34.3 är för handen, så snart som möjligt prövar den efterföljande ansökan i enlighet med bestämmelserna i kapitel II. |
| --- | --- |

b)

den beslutande myndigheten, om en av de situationer som anges i artikel 34.3 är för handen, så snart som möjligt prövar den efterföljande ansökan i enlighet med bestämmelserna i kapitel II.

AVSNITT V

Artikel 36

Gränsförfaranden

1.   Medlemsstaterna får föreskriva förfaranden, i enlighet med de grundläggande principerna och garantierna i kapitel II, för att vid medlemsstatens gräns eller i transitzoner besluta om

| a) | prövning av ansökningar
  – i enlighet med artikel 30 –
  som lämnas in där; och/eller [Ändring 89] |
| --- | --- |

a)

prövning av ansökningar
  – i enlighet med artikel 30 –
  som lämnas in där; och/eller [Ändring 89]

| b) | innehållet i en ansökan vid påskyndad prövning i enlighet med artikel 28.6. |
| --- | --- |

b)

innehållet i en ansökan vid påskyndad prövning i enlighet med artikel 28.6.

2.   Medlemsstaterna ska se till att ett beslut inom ramen för de förfaranden som föreskrivs i punkt 1 fattas inom rimlig tid. Om ett beslut inte har fattats inom fyra veckor, skall den sökande beviljas inresa till medlemsstatens territorium så att hans eller hennes ansökan kan handläggas i enlighet med andra bestämmelser i detta direktiv.
  Att hålla kvar sökande vid medlemsstaternas gränser eller i deras transitzoner är jämförbart med kvarhållande enligt artikel 22. [Ändring 90]

3.   I händelse av ankomster som omfattar ett stort antal tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som lämnar ansökningar om internationellt skydd vid gränsen eller i en transitzon, vilket gör det praktiskt omöjligt att där tillämpa bestämmelserna i punkt 1, får dessa förfaranden även tillämpas om och under den tid dessa tredjelandsmedborgare eller statslösa personer normalt är förlagda på platser i närheten av gränsen eller i transitzonen.

AVSNITT VI

Artikel 37

Begreppet ▐ säkra tredjeländer

▐

1.
     Ett tredjeland kan anses vara ett säkert tredjeland endast om
  en person som söker internationellt skydd kommer att behandlas i enlighet med följande principer och villkor i det berörda tredjelandet:

| a) | den sökandes liv och frihet är inte hotade på grund av ras, religion, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller politisk övertygelse, |
| --- | --- |

a)

den sökandes liv och frihet är inte hotade på grund av ras, religion, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller politisk övertygelse,

| b) | det finns ingen risk för sådan allvarlig skada som avses i [direktiv .../.../EU] [skyddsdirektivet], |
| --- | --- |

b)

det finns ingen risk för sådan allvarlig skada som avses i [direktiv .../.../EU] [skyddsdirektivet],

| c) | principen om non-refoulement iakttas i enlighet med Genèvekonventionen, |
| --- | --- |

c)

principen om non-refoulement iakttas i enlighet med Genèvekonventionen,

| d) | tredjelandet iakttar förbudet mot varje återsändande som innebär åsidosättande av förbudet mot tortyr och grym, omänsklig eller förnedrande behandling i enlighet med folkrätten, |
| --- | --- |

d)

tredjelandet iakttar förbudet mot varje återsändande som innebär åsidosättande av förbudet mot tortyr och grym, omänsklig eller förnedrande behandling i enlighet med folkrätten,

| e) | det är möjligt att ansöka om flyktingstatus eller något annat slags kompletterande skydd liknande det som ges enligt [direktiv .../.../EU] [skyddsdirektivet] och, om någon sådan status eller något sådant skydd beviljas, erhålla skydd liknande det som ges enligt direktivet, |
| --- | --- |

e)

det är möjligt att ansöka om flyktingstatus eller något annat slags kompletterande skydd liknande det som ges enligt [direktiv .../.../EU] [skyddsdirektivet] och, om någon sådan status eller något sådant skydd beviljas, erhålla skydd liknande det som ges enligt direktivet,

| f) | tredjelandet har ratificerat och följer bestämmelserna i Genèvekonventionen utan geografiska begränsningar, |
| --- | --- |

f)

tredjelandet har ratificerat och följer bestämmelserna i Genèvekonventionen utan geografiska begränsningar,

| g) | tredjelandet har inrättat ett lagstadgat asylförfarande, |
| --- | --- |

g)

tredjelandet har inrättat ett lagstadgat asylförfarande,

| h) | tredjelandet har betecknats som sådant av Europaparlamentet och rådet i enlighet med punkt 2. |
| --- | --- |

h)

tredjelandet har betecknats som sådant av Europaparlamentet och rådet i enlighet med punkt 2.

2.
     
  Europaparlamentet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet anta eller ändra en gemensam förteckning över tredjeländer som ska anses vara säkra tredjeländer enligt punkt 1.

3.   De berörda medlemsstaterna ska i nationell lagstiftning fastställa villkoren för genomförande av bestämmelserna i punkt 1 och
  regler som kräver

| a) | att den person som söker internationellt skydd måste ha en anknytning till det berörda tredjelandet som gör att det skulle vara rimligt för denne att resa till det landet, |
| --- | --- |

a)

att den person som söker internationellt skydd måste ha en anknytning till det berörda tredjelandet som gör att det skulle vara rimligt för denne att resa till det landet,

| b) | metoder med vars hjälp de behöriga myndigheterna säkerställer att begreppet säkert tredjeland kan tillämpas på ett enskilt land eller en enskild sökande. Dessa metoder ska inbegripa bedömningar i varje enskilt fall av frågan huruvida landet är säkert för en enskild sökande, |
| --- | --- |

b)

metoder med vars hjälp de behöriga myndigheterna säkerställer att begreppet säkert tredjeland kan tillämpas på ett enskilt land eller en enskild sökande. Dessa metoder ska inbegripa bedömningar i varje enskilt fall av frågan huruvida landet är säkert för en enskild sökande,

| c) | bestämmelser i enlighet med internationell rätt som gör det möjligt att genom en enskild prövning fastställa huruvida det berörda tredjelandet är säkert för en enskild sökande och som minst ska göra det möjligt för sökanden att överklaga tillämpningen av begreppet säkert tredjeland med anledning av att tredjelandet i fråga inte är säkert med tanke på den sökandes särskilda situation. Den sökande ska också tillåtas att invända mot sin anknytning till tredjelandet i enlighet med led a. |
| --- | --- |

c)

bestämmelser i enlighet med internationell rätt som gör det möjligt att genom en enskild prövning fastställa huruvida det berörda tredjelandet är säkert för en enskild sökande och som minst ska göra det möjligt för sökanden att överklaga tillämpningen av begreppet säkert tredjeland med anledning av att tredjelandet i fråga inte är säkert med tanke på den sökandes särskilda situation. Den sökande ska också tillåtas att invända mot sin anknytning till tredjelandet i enlighet med led a.

4.   Vid genomförande av ett beslut som enbart grundas på denna artikel ska de berörda medlemsstaterna informera sökanden om detta.

5.   Om det säkra tredjelandet inte återtar den asylsökande ska medlemsstaterna se till att det ges möjlighet till ett förfarande i enlighet med de grundläggande principer och garantier som anges i kapitel II.

6.
     
  Medlemsstaterna ska inte ange vare sig nationella förteckningar över säkra ursprungsländer eller nationella förteckningar över säkra tredjeländer. [Ändring 91]

KAPITEL IV

FÖRFARANDEN FÖR ÅTERKALLANDE AV INTERNATIONELLT SKYDD

Artikel 38

Återkallande av internationellt skydd

Medlemsstaterna ska se till att en utredning får inledas om att återkalla en persons internationella skydd så snart det framkommer nya fakta eller uppgifter som tyder på att det finns skäl att ompröva giltigheten av hans eller hennes internationella skydd.

Artikel 39

Förfaranderegler

1.   Medlemsstaterna ska se till att när den behöriga myndigheten överväger att återkalla en tredjelandsmedborgares eller en statslös persons internationella skydd enligt artikel 14 eller artikel 19 i direktiv [..../.../EU] [skyddsdirektivet], ska denna person åtnjuta följande garantier:

| a) | Han eller hon ska underrättas skriftligen om att den behöriga myndigheten omprövar hans eller hennes rätt till internationellt skydd och skälen för en sådan omprövning. och |
| --- | --- |

a)

Han eller hon ska underrättas skriftligen om att den behöriga myndigheten omprövar hans eller hennes rätt till internationellt skydd och skälen för en sådan omprövning. och

| b) | Han eller hon ska få möjlighet att i en personlig intervju enligt artikel 11.1 b och artiklarna 13, 14 och 15 eller i en skriftlig förklaring ange sina skäl till varför hans eller hennes internationella skydd inte bör återkallas. |
| --- | --- |

b)

Han eller hon ska få möjlighet att i en personlig intervju enligt artikel 11.1 b och artiklarna 13, 14 och 15 eller i en skriftlig förklaring ange sina skäl till varför hans eller hennes internationella skydd inte bör återkallas.

Dessutom ska medlemsstaterna inom ramen för ett sådant förfarande se till att

| a) | den behöriga myndigheten kan erhålla korrekta och uppdaterade uppgifter från olika källor, vid behov t.ex. från Förenta nationernas flyktingkommissariat (UNHCR) och europeiska byrån för samarbete i asylfrågor om den allmänna situationen i de berörda personernas ursprungsländer, och |
| --- | --- |

a)

den behöriga myndigheten kan erhålla korrekta och uppdaterade uppgifter från olika källor, vid behov t.ex. från Förenta nationernas flyktingkommissariat (UNHCR) och europeiska byrån för samarbete i asylfrågor om den allmänna situationen i de berörda personernas ursprungsländer, och

| b) | om uppgifter samlas i ett enskilt fall för att ompröva en persons rätt till internationellt skydd, får dessa inte inhämtas från en aktör som utövar förföljelse eller har vållat allvarlig skada på ett sådant sätt att en sådan aktör får direkt information om att den berörda personen åtnjuter internationellt skydd men att denna status är under omprövning, eller att den fysiska integriteten för den berörda personen och de personer som är beroende av honom eller henne för sin försörjning eller friheten och säkerheten för de familjemedlemmar som fortfarande är bosatta i ursprungslandet äventyras. |
| --- | --- |

b)

om uppgifter samlas i ett enskilt fall för att ompröva en persons rätt till internationellt skydd, får dessa inte inhämtas från en aktör som utövar förföljelse eller har vållat allvarlig skada på ett sådant sätt att en sådan aktör får direkt information om att den berörda personen åtnjuter internationellt skydd men att denna status är under omprövning, eller att den fysiska integriteten för den berörda personen och de personer som är beroende av honom eller henne för sin försörjning eller friheten och säkerheten för de familjemedlemmar som fortfarande är bosatta i ursprungslandet äventyras.

2.   Medlemsstaterna ska se till att den behöriga myndighetens beslut att återkalla internationellt skydd lämnas skriftligen. De faktiska och rättsliga skälen ska anges i beslutet och information om hur beslutet kan överklagas ska lämnas skriftligen.

3.   Så snart den behöriga myndigheten har fattat ett beslut om att återkalla internationellt skydd ska artiklarna 18.2 och 19.1 samt artikel 26 även vara tillämpliga.

4.   Genom avvikelse från punkterna 1, 2 och 3 i denna artikel får medlemsstaterna besluta att det internationella skyddet upphör genom lag om den person som åtnjuter internationellt skydd otvetydigt avsagt sig sitt erkännande som skyddsbehövande.

KAPITEL V

ÖVERKLAGANDE

Artikel 40

Rätten till ett effektivt rättsmedel

1.   Medlemsstaterna ska se till att personer som söker internationellt skydd har rätt till ett effektivt rättsmedel inför domstol mot följande beslut:

| a) | Ett beslut som fattats om en ansökan om internationellt skydd, inbegripet ett beslut






  i) | att anse en ansökan ogrundad med avseende på flyktingstatus och/eller subsidiärt skydd, |
| --- | --- | --- |

a)

Ett beslut som fattats om en ansökan om internationellt skydd, inbegripet ett beslut

i)

att anse en ansökan ogrundad med avseende på flyktingstatus och/eller subsidiärt skydd,

| ii) | att en ansökan ska nekas prövning enligt artikel 30, |
| --- | --- |

ii)

att en ansökan ska nekas prövning enligt artikel 30,

| iii) | som fattas vid gränsen eller i en medlemsstats transitzoner enligt artikel 36.1. |
| --- | --- |

iii)

som fattas vid gränsen eller i en medlemsstats transitzoner enligt artikel 36.1.

| iv) | att inte pröva en ansökan enligt artikel 37. |
| --- | --- |

iv)

att inte pröva en ansökan enligt artikel 37.

| b) | En vägran att ta upp prövningen av en asylansökan på nytt efter det att den har avbrutits i enlighet med artiklarna 24 och 25. |
| --- | --- |

b)

En vägran att ta upp prövningen av en asylansökan på nytt efter det att den har avbrutits i enlighet med artiklarna 24 och 25.

| c) | Ett beslut att återkalla internationellt skydd enligt artikel 39. |
| --- | --- |

c)

Ett beslut att återkalla internationellt skydd enligt artikel 39.

2.   Medlemsstaterna ska se till att personer som av den beslutande myndigheten ansetts ha rätt till subsidiärt skydd tillförsäkras rätt till ett sådant effektivt rättsmedel som avses i punkt 1 mot beslut som innebär att ansökan betraktas som ogrundad med avseende på flyktingstatus. Den berörda personen ska tillförsäkras de rättigheter och förmåner som personer som beviljats subsidiärt skydd åtnjuter i enlighet med direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet] i avvaktan på resultatet av omprövningen.

3.   Medlemsstaterna ska se till att det effektiva rättsmedel som avses i punkt 1 medför full omprövning av såväl de faktiska som de rättsliga omständigheterna, däribland en prövning av det aktuella behovet av internationellt skydd i enlighet med direktiv [.../.../EU] [skyddsdirektivet], åtminstone när omprövningen sker vid domstol i första instans.

4.   Medlemsstaterna ska fastställa
  minsta
  tidsfrister och andra nödvändiga bestämmelser så att sökanden kan utöva sin rätt till effektiva rättsmedel enligt punkt 1. [Ändring 92]

Medlemsstaterna ska fastställa en minsta tidsfrist på 45 arbetsdagar under vilken de sökande får utöva sin rätt till effektiva rättsmedel. När det gäller de sökande som omfattas av det påskyndade förfarande som avses i artikel 28.6 ska medlemsstaterna fastställa en minsta tidsfrist på 30 arbetsdagar.
  Tidsfristerna får inte göra det omöjligt eller orimligt svårt för de sökande att få tillgång till ett sådant effektivt rättsmedel som avses i punkt 1. Medlemsstaten får även föreskriva att beslut som fattats i enlighet med artikel 36 ska bli föremål för granskning på eget initiativ. [Ändring 93]

5.   Utan hinder av punkt 6 ska det rättsmedel som avses i punkt 1 i denna artikel medföra att de sökande får stanna i medlemsstaten i avvaktan på resultatet.

6.   Vid beslut som fattats efter påskyndad prövning i enlighet med artikel 28.6 eller beslut om att vägra pröva ansökan i enlighet med artikel 30.2 d ska en nationell domstol, antingen på begäran från sökanden eller på eget initiativ, ha rätt att avgöra om den sökande får stanna i medlemsstaten i avvaktan på resultatet av omprövningen eller inte, om inte denna rätt regleras i nationell lag
  i dessa fall
  . [Ändring 94]

Denna punkt ska inte tillämpas på de förfaranden som anges i artikel 36.

7.   Medlemsstaterna ska tillåta den sökande att stanna på deras territorium i avvaktan på resultatet av det förfarande som avses i punkt 6
  ; ett undantag kan göras för efterföljande ansökningar som inte leder till vidare prövning enligt artiklarna 34 och 35 om ett beslut om återvändande enligt artikel 3.4 i direktiv 2008/115/EG finns, och för beslut inom det förfarande som avses i artikel 37, om detta föreskrivs i nationella bestämmelser
  . [Ändring 117]

8.   Bestämmelserna i punkterna 5, 6 och 7 i denna artikel ska inte påverka tillämpningen av artikel 26 i förordning (EU) nr [.../....] [Dublinförordningen].

9.   Medlemsstaterna ska fastställa tidsfrister för domstolen enligt punkt 1 för att pröva den beslutande myndighetens beslut.

10.   Om en sökande har beviljats en status som enligt nationell lagstiftning och unionslagstiftning ger samma rättigheter och förmåner som flyktingstatus enligt direktiv [..../.../EU] [skyddsdirektivet], får sökanden anses ha ett effektivt rättsmedel om en domstol beslutar att rättsmedlet enligt punkt 1 inte är godtagbart eller sannolikt inte kommer att ge något resultat på grund av otillräckligt intresse från sökandens sida att fullfölja förfarandet.

11.   Medlemsstaterna får även i nationell lagstiftning fastställa under vilka förhållanden det kan anses att en sökande implicit har återkallat eller avstått från sitt rättsmedel enligt punkt 1, tillsammans med regler om det förfarande som ska följas.

KAPITEL VI

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 41

Överklagande från offentliga myndigheter

Genom detta direktiv påverkas inte offentliga myndigheters möjlighet att överklaga administrativa och/eller rättsliga beslut enligt nationell lagstiftning.

Artikel 42

Konfidentialitet

Medlemsstaterna ska se till att de myndigheter som genomför detta direktiv är bundna av tystnadsplikt enligt nationell lagstiftning vad avser alla uppgifter de får kännedom om i samband med sitt arbete.

Artikel 43

Samarbete

Varje medlemsstat ska utse en nationell kontaktpunkt och meddela dess adress till kommissionen. Kommissionen ska överlämna dessa upplysningar till de övriga medlemsstaterna.

Medlemsstaterna ska i samarbete med kommissionen vidta alla lämpliga åtgärder för att inrätta ett direkt samarbete, som även omfattar utbyte av information mellan behöriga myndigheter.

Artikel 44

Rapport

Senast den [...] ska kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av
  och kostnaderna för
  detta direktiv i medlemsstaterna och föreslå eventuella ändringar som krävs. Medlemsstaterna ska till kommissionen översända alla
  ekonomiska och andra
  uppgifter som behövs för att utarbeta rapporten. Efter det att rapporten har lagts fram ska kommissionen minst en gång
  vartannat år
  rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta direktiv i medlemsstaterna. [Ändring 95]

Artikel 45

Införlivande

Medlemsstaterna ska sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artiklarna [...] senast den [...]. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och detta direktiv.

Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artikel 28.3 senast den ... (6). De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och detta direktiv. [Ändring 96]

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. De ska även innehålla en uppgift om att hänvisningar i befintliga lagar och andra författningar till det direktiv som upphävs genom detta direktiv ska anses som hänvisningar till detta direktiv. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras och om hur uppgiften ska formuleras ska varje medlemsstat själv utfärda.

Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som omfattas av detta direktiv tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

Artikel 46

Övergångsbestämmelser

Medlemsstaterna ska tillämpa de bestämmelser i lagar och andra författningar som anges i artikel 45 första stycket på ansökningar om internationellt skydd som lämnades in efter den [...] och på förfaranden för återkallande av internationellt skydd som inleddes efter den [...]. Ansökningar som lämnats in före den [...] och förfaranden för återkallande av flyktingstatus som inletts före den [...] ska omfattas av de lagar och andra författningar som anges i direktiv 2005/85/EG.

Medlemsstaterna ska tillämpa de lagar och författningar som avses i artikel 45.2 på ansökningar om internationellt skydd som lämnats in efter den [...]. Ansökningar som lämnats in före den [...] ska styras av de lagar och andra författningar som anges i direktiv 2005/85/EG.

Artikel 47

Upphävande

Direktiv 2005/85/EG ska upphöra att gälla från och med [dagen efter det datum som anges i artikel 45 första stycket i detta direktiv] utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande av direktivet i nationell lagstiftning som anges i bilaga II del B.

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till detta direktiv och läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga III.

Artikel 48

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artiklarna [...] ska tillämpas från och med [dagen efter den dag som anges i artikel 45 första stycket].

Artikel 49

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EGT C 18, 19.1.2011, s. 85.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 6 april 2011.

2

(3)  EUT L 326, 13.12.2005, s. 13.

3

(4)  EUT L 348, 24.12.2008, s. 98.

4

(5)  EGT L 190, 18.7.2002, s. 1.

5

(6)  
  Två år
  från dagen för genomförandet av detta direktiv.

6

Två år

Onsdagen den 6 april 2011BILAGA I

Fastställande av ”beslutande myndighet”

När det gäller bestämmelserna i paragraf 17.1 i Refugee Act 1996 (flyktinglagen), inklusive ändringar, får Irland när landet genomför direktivet fastställa att

| — | ”beslutande myndighet” enligt artikel 2 e i detta direktiv ska vara ”Office of the Refugee Applications Commissioner” när det gäller att pröva om en sökande bör eller, beroende på omständigheterna, inte bör förklaras vara flykting, och |
| --- | --- |

—

”beslutande myndighet” enligt artikel 2 e i detta direktiv ska vara ”Office of the Refugee Applications Commissioner” när det gäller att pröva om en sökande bör eller, beroende på omständigheterna, inte bör förklaras vara flykting, och

| — | ”beslut i första instans” enligt artikel 2 e i detta direktiv ska inbegripa rekommendationer från ”Refugee Applications Commissioner” om en sökande bör eller, beroende på omständigheterna, inte bör förklaras vara flykting. |
| --- | --- |

—

”beslut i första instans” enligt artikel 2 e i detta direktiv ska inbegripa rekommendationer från ”Refugee Applications Commissioner” om en sökande bör eller, beroende på omständigheterna, inte bör förklaras vara flykting.

Irland ska underrätta kommissionen om varje ändring av bestämmelserna i paragraf 17.1 i Refugee Act 1996 (inklusive ändringar).

▐ [AM 85]

Onsdagen den 6 april 2011BILAGA II

Del A

Upphävt direktiv

(hänvisning i artikel 47)

| Rådets direktiv 2005/85/EG | (EUT L 326, 13.12.2005, s. 13) |
| --- | --- |

Rådets direktiv 2005/85/EG

(EUT L 326, 13.12.2005, s. 13)

Del B

Tidsfrist för införlivande med nationell lagstiftning

(hänvisning i artikel 47)

| Direktiv | Tidsfrist för införlivande |
| --- | --- |
| 2005/85/EG | Första datum: 1 december 2007
  Andra datum: 1 december 2008 |

Direktiv

Tidsfrist för införlivande

2005/85/EG

Första datum: 1 december 2007

Andra datum: 1 december 2008

Onsdagen den 6 april 2011BILAGA III

JÄMFÖRELSETABELL (1)

| Direktiv 2005/85/EG | Detta direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2 a | Artikel 2 a |
| Artikel 2 b | Artikel 2 b |
| Artikel 2 c | Artikel 2 c |
| — | Artikel 2 d |
| Artikel 2 d | Artikel 2 e |
| Artikel 2 e | Artikel 2 f |
| Artikel 2 f | Artikel 2 g |
| — | Artikel 2 h |
| — | Artikel 2 i |
| Artikel 2 g | Artikel 2 j |
| — | Artikel 2 k |
| — | Artikel 2 l |
| Artikel 2 h | Artikel 2 m |
| Artikel 2 i | Artikel 2 n |
| Artikel 2 j | Artikel 2 o |
| Artikel 2 k | Artikel 2 p |
| Artikel 3.1 | Artikel 3.1 |
| Artikel 3.2 | Artikel 3.2 |
| Artikel 3.3 | — |
| Artikel 3.4 | Artikel 3.3 |
| Artikel 4.1 första stycket | Artikel 4.1 första stycket |
| Artikel 4.1 andra stycket | — |
| — | Artikel 4.2 |
| Artikel 4.2 | Artikel 4.3 |
| Artikel 4.3 | Artikel 4.4 |
| — | Artikel 4.5 |
| Artikel 5 | Artikel 5 |
| Artikel 6.1 | — |
| — | Artikel 6.1 |
| — | Artikel 6.2 |
| Artikel 6.2 | Artikel 6.3 |
| Artikel 6.3 | Artikel 6.4 |
| — | Artikel 6.5 |
| — | Artikel 6.6 |
| Artikel 6.4 | Artikel 6.7 |
| Artikel 6.5 | — |
| — | Artikel 6.8 |
| — | Artikel 6.9 |
| — | Artikel 7.1–7.3 |
| Artikel 7.1 | Artikel 8.1 |
| Artikel 7.2 | Artikel 8.2 |
| — | Artikel 8.3 |
| Artikel 8.1 | Artikel 9.1 |
| — | Artikel 9.2 |
| Artikel 8.2 a | Artikel 9.3 a |
| Artikel 8.2 b | Artikel 9.3 b |
| Artikel 8.2 c | Artikel 9.3 c |
| — | Artikel 9.3 d |
| Artikel 8.3 | Artikel 9.4 |
| Artikel 8.5 | Artikel 9.5 |
| Artikel 9.1 | Artikel 10.1 |
| Artikel 9.2 första stycket | Artikel 10.2 första stycket |
| Artikel 9.2 andra stycket | — |
| Artikel 9.3 | Artikel 10.3 |
| — | Artikel 10.4 |
| Artikel 10 | Artikel 11 |
| Artikel 11 | Artikel 12 |
| Artikel 12.1 | Artikel 13.1 |
| Artikel 12.2 a | Artikel 13.2 a |
| Artikel 12.2 b | — |
| Artikel 12.2 c | — |
| Artikel 12.3 | Artikel 13.2 b |
| Artikel 12.4–12.6 | Artikel 13.3–13.5 |
| Artikel 13.1 och 13.2 | Artikel 14.1 och14.2 |
| Artikel 13.3 a | Artikel 14.3 a |
| — | Artikel 14.3 b |
| Artikel 13.3 b | Artikel 14.3 c |
| — | Artikel 14.3 d |
| — | Artikel 14.3 e |
| Artikel 13.4 | Artikel 14.4 |
| Artikel 13.5 | — |
| — | Artikel 15 |
| Artikel 14 | — |
| — | Artikel 16 |
| — | Artikel 17 |
| Artikel 15.1, 15.2 och 15.3 första stycket | Artikel 18.1, 18.2 och 18.3 första stycket |
| Artikel 15.3 a | — |
| Artikel 15.3 b | Artikel 18.3 a |
| Artikel 15.3 c | Artikel 18.3 b |
| Artikel 15.3 d | — |
| Artikel 15.3 andra stycket | — |
| — | Artikel 18.3 andra stycket |
| Artikel 15.4 | Artikel 18.4 |
| — | Artikel 18.5 |
| Artikel 15.5 | Artikel 18.6 |
| Artikel 15.6 | Artikel 18.7 |
| Artikel 16.1 | Artikel 19.1 |
| Artikel 16.2 | Artikel 19.2 |
| — | Artikel 19.3 |
| Artikel 16.3 | Artikel 19.4 |
| Artikel 16.4 | Artikel 19.4 |
| — | Artikel 20.1–20.3 |
| Artikel 17.1 | Artikel 21.1 |
| Artikel 17.2 a | Artikel 21.2 a |
| Artikel 17.2 b | — |
| Artikel 17.2 c | Artikel 21.2 b |
| Artikel 17.3 | — |
| Artikel 17.4 | Artikel 21.3 |
| — | Artikel 21.4 |
| Artikel 17.5 | Artikel 21.5 |
| — | Artikel 21.6 |
| Artikel 17.6 | Artikel 21.7 |
| Artikel 18 | Artikel 22 |
| Artikel 19 | Artikel 23 |
| Artikel 20 | Artikel 24 |
| Artikel 20.1 a och b | Artikel 24.1 a och b |
| Artikel 20.2 | Artikel 24.2 |
| — | Artikel 24.3 |
| Artikel 21 | Artikel 25 |
| Artikel 22 | Artikel 26 |
| Artikel 23 | Artikel 27 |
| Artikel 23.1 | Artikel 27.1 |
| Artikel 23.2 första stycket | Artikel 27.2 |
| Artikel 23.2 andra stycket | — |
| — | Artikel 27.3 |
| — | Artikel 27.4 |
| Artikel 23.3 | Artikel 27.5 |
| Artikel 23.4 | Artikel 27.6 |
| Artikel 23.4 a | Artikel 27.6 a |
| Artikel 23.4 b | — |
| Artikel 23.4 c led i | Artikel 27.6 b |
| Artikel 23.4 c led ii | — |
| Artikel 23.4 d | Artikel 27.6 c |
| Artikel 23.4 e | — |
| Artikel 23.4 f | Artikel 27.6 d |
| Artikel 23.4 g | — |
| Artikel 23.4 h | — |
| Artikel 23.4 i | — |
| Artikel 23.4 j | Artikel 27.6 f |
| Artikel 23.4 k–n | — |
| Artikel 23.4 o | Artikel 27.6 e |
| — | Artikel 27.7 |
| — | Artikel 27.8 |
| — | Artikel 27.9 |
| — | Artikel 28 |
| Artikel 24 | — |
| Artikel 25 | Artikel 29 |
| Artikel 25.1 | Artikel 29.1 |
| Artikel 25.2 a–c | Artikel 29.2 a–c |
| Artikel 25.2 d och e | — |
| Artikel 25.2 f och g | Artikel 29.2 d och e |
| — | Artikel 30 |
| Artikel 26 | Artikel 31 |
| Artikel 27 | Artikel 32 |
| Artikel 27.1 a | Artikel 32.1 a |
| — | Artikel 32.1 b |
| Artikel 27.1 b–d | Artikel 32.1 c–e |
| Artikel 27.2–27.5 | Artikel 32.2–32.5 |
| Artikel 28 | — |
| Artikel 29 | — |
| Artikel 30 | Artikel 33 |
| Artikel 30.2–32.4 | — |
| — | Artikel 33.2 |
| Artikel 30.5 | Artikel 33.3 |
| Artikel 30.6 | Artikel 33.4 |
| Artikel 31 | Artikel 34 |
| Artikel 31.2 | — |
| Artikel 31.3 | Artikel 34.2 |
| Artikel 32.1–32.7 | Artikel 35.1–35.7 |
| — | Artikel 35.8 och 35.9 |
| Artikel 33 | — |
| Artikel 34 | Artikel 36 |
| Artikel 34.1 och 34.2 a | Artikel 36.1 och 36.2 a |
| Artikel 34.2 b | — |
| Artikel 34.2 c | Artikel 36.2 b |
| Artikel 34.3 a och b | Artikel 36.3 a och b |
| Artikel 35.1 | Artikel 37.1 a |
| — | Artikel 37.1 b |
| Artikel 35.2 och 35.3 a–f | — |
| Artikel 35.4 | Artikel 37.2 |
| Artikel 35.5 | Artikel 37.3 |
| Artikel 36.1–36.2c | Artikel 38.1–38.2c |
| Artikel 36.2d | — |
| Artikel 36.3 | — |
| Artikel 36.4 | Artikel 38.3 |
| Artikel 36.5 | Artikel 38.4 |
| Artikel 36.6 | Artikel 38.5 |
| Artikel 36.7 | — |
| Artikel 37 | Artikel 39 |
| Artikel 38 | Artikel 40 |
| Artikel 39 | Artikel 41 |
| Artikel 39.1 a | Artikel 41.1 a |
| — | Artikel 41.1 a led i |
| Artikel 39.1 a led i | Artikel 41.1 a led ii |
| Artikel 39.1 a led ii | Artikel 41.1 a led iii |
| Artikel 39.1 a led iii | — |
| Artikel 39.1 b | Artikel 41.1 b |
| Artikel 39.1 c och d | — |
| Artikel 39.1 e | Artikel 41.1 c |
| — | Artikel 41.2 och 3 |
| Artikel 39.2 | Artikel 41.4 |
| Artikel 39.3 | — |
| — | Artikel 41.5–41.8 |
| Artikel 39.4 | Artikel 41.9 |
| Artikel 39.5 | Artikel 41.10 |
| Artikel 39.6 | Artikel 41.11 |
| Artikel 40 | Artikel 42 |
| Artikel 41 | Artikel 43 |
| — | Artikel 44 |
| Artikel 42 | Artikel 45 |
| Artikel 43 | Artikel 46 |
| Artikel 44 | Artikel 47 |
| — | Artikel 48 |
| Artikel 45 | Artikel 49 |
| Artikel 46 | Artikel 50 |
| Bilaga I | Bilaga I |
| Bilaga II | Bilaga II |
| Bilaga III | — |
| — | Bilaga III |
| — | Bilaga IV |

Direktiv 2005/85/EG

Detta direktiv

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2 a

Artikel 2 a

Artikel 2 b

Artikel 2 b

Artikel 2 c

Artikel 2 c

—

Artikel 2 d

Artikel 2 d

Artikel 2 e

Artikel 2 e

Artikel 2 f

Artikel 2 f

Artikel 2 g

—

Artikel 2 h

—

Artikel 2 i

Artikel 2 g

Artikel 2 j

—

Artikel 2 k

—

Artikel 2 l

Artikel 2 h

Artikel 2 m

Artikel 2 i

Artikel 2 n

Artikel 2 j

Artikel 2 o

Artikel 2 k

Artikel 2 p

Artikel 3.1

Artikel 3.1

Artikel 3.2

Artikel 3.2

Artikel 3.3

—

Artikel 3.4

Artikel 3.3

Artikel 4.1 första stycket

Artikel 4.1 första stycket

Artikel 4.1 andra stycket

—

—

Artikel 4.2

Artikel 4.2

Artikel 4.3

Artikel 4.3

Artikel 4.4

—

Artikel 4.5

Artikel 5

Artikel 5

Artikel 6.1

—

—

Artikel 6.1

—

Artikel 6.2

Artikel 6.2

Artikel 6.3

Artikel 6.3

Artikel 6.4

—

Artikel 6.5

—

Artikel 6.6

Artikel 6.4

Artikel 6.7

Artikel 6.5

—

—

Artikel 6.8

—

Artikel 6.9

—

Artikel 7.1–7.3

Artikel 7.1

Artikel 8.1

Artikel 7.2

Artikel 8.2

—

Artikel 8.3

Artikel 8.1

Artikel 9.1

—

Artikel 9.2

Artikel 8.2 a

Artikel 9.3 a

Artikel 8.2 b

Artikel 9.3 b

Artikel 8.2 c

Artikel 9.3 c

—

Artikel 9.3 d

Artikel 8.3

Artikel 9.4

Artikel 8.5

Artikel 9.5

Artikel 9.1

Artikel 10.1

Artikel 9.2 första stycket

Artikel 10.2 första stycket

Artikel 9.2 andra stycket

—

Artikel 9.3

Artikel 10.3

—

Artikel 10.4

Artikel 10

Artikel 11

Artikel 11

Artikel 12

Artikel 12.1

Artikel 13.1

Artikel 12.2 a

Artikel 13.2 a

Artikel 12.2 b

—

Artikel 12.2 c

—

Artikel 12.3

Artikel 13.2 b

Artikel 12.4–12.6

Artikel 13.3–13.5

Artikel 13.1 och 13.2

Artikel 14.1 och14.2

Artikel 13.3 a

Artikel 14.3 a

—

Artikel 14.3 b

Artikel 13.3 b

Artikel 14.3 c

—

Artikel 14.3 d

—

Artikel 14.3 e

Artikel 13.4

Artikel 14.4

Artikel 13.5

—

—

Artikel 15

Artikel 14

—

—

Artikel 16

—

Artikel 17

Artikel 15.1, 15.2 och 15.3 första stycket

Artikel 18.1, 18.2 och 18.3 första stycket

Artikel 15.3 a

—

Artikel 15.3 b

Artikel 18.3 a

Artikel 15.3 c

Artikel 18.3 b

Artikel 15.3 d

—

Artikel 15.3 andra stycket

—

—

Artikel 18.3 andra stycket

Artikel 15.4

Artikel 18.4

—

Artikel 18.5

Artikel 15.5

Artikel 18.6

Artikel 15.6

Artikel 18.7

Artikel 16.1

Artikel 19.1

Artikel 16.2

Artikel 19.2

—

Artikel 19.3

Artikel 16.3

Artikel 19.4

Artikel 16.4

Artikel 19.4

—

Artikel 20.1–20.3

Artikel 17.1

Artikel 21.1

Artikel 17.2 a

Artikel 21.2 a

Artikel 17.2 b

—

Artikel 17.2 c

Artikel 21.2 b

Artikel 17.3

—

Artikel 17.4

Artikel 21.3

—

Artikel 21.4

Artikel 17.5

Artikel 21.5

—

Artikel 21.6

Artikel 17.6

Artikel 21.7

Artikel 18

Artikel 22

Artikel 19

Artikel 23

Artikel 20

Artikel 24

Artikel 20.1 a och b

Artikel 24.1 a och b

Artikel 20.2

Artikel 24.2

—

Artikel 24.3

Artikel 21

Artikel 25

Artikel 22

Artikel 26

Artikel 23

Artikel 27

Artikel 23.1

Artikel 27.1

Artikel 23.2 första stycket

Artikel 27.2

Artikel 23.2 andra stycket

—

—

Artikel 27.3

—

Artikel 27.4

Artikel 23.3

Artikel 27.5

Artikel 23.4

Artikel 27.6

Artikel 23.4 a

Artikel 27.6 a

Artikel 23.4 b

—

Artikel 23.4 c led i

Artikel 27.6 b

Artikel 23.4 c led ii

—

Artikel 23.4 d

Artikel 27.6 c

Artikel 23.4 e

—

Artikel 23.4 f

Artikel 27.6 d

Artikel 23.4 g

—

Artikel 23.4 h

—

Artikel 23.4 i

—

Artikel 23.4 j

Artikel 27.6 f

Artikel 23.4 k–n

—

Artikel 23.4 o

Artikel 27.6 e

—

Artikel 27.7

—

Artikel 27.8

—

Artikel 27.9

—

Artikel 28

Artikel 24

—

Artikel 25

Artikel 29

Artikel 25.1

Artikel 29.1

Artikel 25.2 a–c

Artikel 29.2 a–c

Artikel 25.2 d och e

—

Artikel 25.2 f och g

Artikel 29.2 d och e

—

Artikel 30

Artikel 26

Artikel 31

Artikel 27

Artikel 32

Artikel 27.1 a

Artikel 32.1 a

—

Artikel 32.1 b

Artikel 27.1 b–d

Artikel 32.1 c–e

Artikel 27.2–27.5

Artikel 32.2–32.5

Artikel 28

—

Artikel 29

—

Artikel 30

Artikel 33

Artikel 30.2–32.4

—

—

Artikel 33.2

Artikel 30.5

Artikel 33.3

Artikel 30.6

Artikel 33.4

Artikel 31

Artikel 34

Artikel 31.2

—

Artikel 31.3

Artikel 34.2

Artikel 32.1–32.7

Artikel 35.1–35.7

—

Artikel 35.8 och 35.9

Artikel 33

—

Artikel 34

Artikel 36

Artikel 34.1 och 34.2 a

Artikel 36.1 och 36.2 a

Artikel 34.2 b

—

Artikel 34.2 c

Artikel 36.2 b

Artikel 34.3 a och b

Artikel 36.3 a och b

Artikel 35.1

Artikel 37.1 a

—

Artikel 37.1 b

Artikel 35.2 och 35.3 a–f

—

Artikel 35.4

Artikel 37.2

Artikel 35.5

Artikel 37.3

Artikel 36.1–36.2c

Artikel 38.1–38.2c

Artikel 36.2d

—

Artikel 36.3

—

Artikel 36.4

Artikel 38.3

Artikel 36.5

Artikel 38.4

Artikel 36.6

Artikel 38.5

Artikel 36.7

—

Artikel 37

Artikel 39

Artikel 38

Artikel 40

Artikel 39

Artikel 41

Artikel 39.1 a

Artikel 41.1 a

—

Artikel 41.1 a led i

Artikel 39.1 a led i

Artikel 41.1 a led ii

Artikel 39.1 a led ii

Artikel 41.1 a led iii

Artikel 39.1 a led iii

—

Artikel 39.1 b

Artikel 41.1 b

Artikel 39.1 c och d

—

Artikel 39.1 e

Artikel 41.1 c

—

Artikel 41.2 och 3

Artikel 39.2

Artikel 41.4

Artikel 39.3

—

—

Artikel 41.5–41.8

Artikel 39.4

Artikel 41.9

Artikel 39.5

Artikel 41.10

Artikel 39.6

Artikel 41.11

Artikel 40

Artikel 42

Artikel 41

Artikel 43

—

Artikel 44

Artikel 42

Artikel 45

Artikel 43

Artikel 46

Artikel 44

Artikel 47

—

Artikel 48

Artikel 45

Artikel 49

Artikel 46

Artikel 50

Bilaga I

Bilaga I

Bilaga II

Bilaga II

Bilaga III

—

—

Bilaga III

—

Bilaga IV

---

(1)  Jämförelsetabellen har inte uppdaterats.

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/223 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/223

---

Onsdagen den 6 april 2011Europeisk statistik om turism ***I

P7_TA(2011)0137

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeisk statistik om turism (KOM(2010)0117 – C7-0085/2010 – 2010/0063(COD))

2012/C 296 E/36

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0117), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0117),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0085/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0085/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de bidrag som lämnats av det portugisiska parlamentet och den italienska senaten avseende utkastet till lagstiftningsakt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de bidrag som lämnats av det portugisiska parlamentet och den italienska senaten avseende utkastet till lagstiftningsakt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 22 mars 2011 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 22 mars 2011 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0329/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0329/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

Onsdagen den 6 april 2011P7_TC1-COD(2010)0063

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 april 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om europeisk statistik om turism och om upphävande av rådets direktiv 95/57/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 692/2011.)

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/224 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/224

---

Onsdagen den 6 april 2011Gemenskapens finansieringsåtgärder för genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken och havsrättsligt arbete ***I

P7_TA(2011)0138

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 861/2006 om gemenskapens finansieringsåtgärder för genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken och havsrättsligt arbete (KOM(2010)0145 – C7-0107/2010 – 2010/0080(COD))

2012/C 296 E/37

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0145), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0145),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0107/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0107/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av bidragen från Portugals parlament och Italiens senat till förslaget till lagstiftningsakt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bidragen från Portugals parlament och Italiens senat till förslaget till lagstiftningsakt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 juli 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 juli 2010 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 mars 2011 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 mars 2011 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0017/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0017/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 44, 11.2.2011, s. 171.

---

Onsdagen den 6 april 2011P7_TC1-COD(2010)0080

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 april 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 861/2006 om gemenskapens finansieringsåtgärder för genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken och havsrättsligt arbete

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 693/2011)

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/225 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/225

---

Onsdagen den 6 april 2011Fiske – tekniska övergångsbestämmelser ***I

P7_TA(2011)0139

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1288/2009 om fastställande av tekniska övergångsbestämmelser för perioden 1 januari 2010–30 juni 2011 (KOM(2010)0488 – C7-0282/2010 – 2010/0255(COD))

2012/C 296 E/38

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0488), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0488),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0282/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0282/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 januari 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 januari 2011 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 9 mars 2011 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 9 mars 2011 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0024/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0024/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 84, 17.3.2011, s. 47.

---

Onsdagen den 6 april 2011P7_TC1-COD(2010)0255

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 april 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 850/98 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer och rådets förordning (EG) nr 1288/2009 om fastställande av tekniska övergångsbestämmelser för perioden 1 januari 2010–30 juni 2011

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 579/2011.)

---

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/226 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/226

---

Onsdagen den 6 april 2011Beräkning av inkomster och utgifter för budgetåret 2012 – avsnitt I – parlamentet

P7_TA(2011)0140

Europaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2012 (2011/2018(BUD))

2012/C 296 E/39

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artikel 31, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artikel 31,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om riktlinjerna för budgetförfarandet 2012 – avsnitten I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX och X (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om riktlinjerna för budgetförfarandet 2012 – avsnitten I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX och X (3),

| — | med beaktande av generalsekreterarens rapport till presidiet inför upprättandet av det preliminära förslaget till parlamentets budgetberäkning för budgetåret 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av generalsekreterarens rapport till presidiet inför upprättandet av det preliminära förslaget till parlamentets budgetberäkning för budgetåret 2012,

| — | med beaktande av det preliminära förslag till budgetberäkning som presidiet upprättade den 23 mars 2011 i enlighet med artiklarna 23.7 och 79.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslag till budgetberäkning som presidiet upprättade den 23 mars 2011 i enlighet med artiklarna 23.7 och 79.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till budgetberäkning som budgetutskottet upprättat i enlighet med artikel 79.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till budgetberäkning som budgetutskottet upprättat i enlighet med artikel 79.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 79 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 79 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0087/2011), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0087/2011), och av följande skäl:

| A. | Den nuvarande finansiella, ekonomiska och sociala situationen i unionen tvingar institutionerna att agera med den kvalitet och effektivitet som krävs, och att tillämpa strikta förvaltningsrutiner som bör leda till inbesparingar. Sådana besparingar bör inbegripa sådana budgetposter som berör Europaparlamentets ledamöter. |
| --- | --- |

A.

Den nuvarande finansiella, ekonomiska och sociala situationen i unionen tvingar institutionerna att agera med den kvalitet och effektivitet som krävs, och att tillämpa strikta förvaltningsrutiner som bör leda till inbesparingar. Sådana besparingar bör inbegripa sådana budgetposter som berör Europaparlamentets ledamöter.

| B. | Institutionerna bör tilldelas tillräckliga resurser även om dessa resurser under nuvarande ekonomiska förhållanden måste förvaltas på ett rigoröst och effektivt sätt. |
| --- | --- |

B.

Institutionerna bör tilldelas tillräckliga resurser även om dessa resurser under nuvarande ekonomiska förhållanden måste förvaltas på ett rigoröst och effektivt sätt.

| C. | Det är särskilt önskvärt att budgetutskottet och presidiet fortsätter det utökade samarbetet under hela budgetförfarandet, i enlighet med artiklarna 23 och 79 i parlamentets arbetsordning, där det fastställs att presidiet är ansvarigt för att avgöra ekonomiska, organisatoriska och administrativa ärenden som rör parlamentets interna organisation samt för att utarbeta det preliminära förslaget till parlamentets budgetberäkning, och att budgetutskottet är ansvarigt för betänkandet till plenarsammanträdet om parlamentets förslag till budgetberäkning inom ramen för det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

C.

Det är särskilt önskvärt att budgetutskottet och presidiet fortsätter det utökade samarbetet under hela budgetförfarandet, i enlighet med artiklarna 23 och 79 i parlamentets arbetsordning, där det fastställs att presidiet är ansvarigt för att avgöra ekonomiska, organisatoriska och administrativa ärenden som rör parlamentets interna organisation samt för att utarbeta det preliminära förslaget till parlamentets budgetberäkning, och att budgetutskottet är ansvarigt för betänkandet till plenarsammanträdet om parlamentets förslag till budgetberäkning inom ramen för det årliga budgetförfarandet.

| D. | Parlamentets behörighet att anta budgetberäkningen och den slutliga budgeten kommer att bibehållas fullt ut i enlighet med fördraget och arbetsordningen. |
| --- | --- |

D.

Parlamentets behörighet att anta budgetberäkningen och den slutliga budgeten kommer att bibehållas fullt ut i enlighet med fördraget och arbetsordningen.

| E. | Ett inledande medlingssammanträde med presidiets och budgetutskottets delegationer ägde rum den 15 och 22 mars 2011. |
| --- | --- |

E.

Ett inledande medlingssammanträde med presidiets och budgetutskottets delegationer ägde rum den 15 och 22 mars 2011.

| F. | Den budgetansvarige kommissionsledamoten uppmanade nyligen i en skrivelse samtliga institutioner att vid utarbetandet av de egna utgiftsberäkningarna inför förslaget till budget för 2012 göra sitt yttersta för att begränsa utgifterna. |
| --- | --- |

F.

Den budgetansvarige kommissionsledamoten uppmanade nyligen i en skrivelse samtliga institutioner att vid utarbetandet av de egna utgiftsberäkningarna inför förslaget till budget för 2012 göra sitt yttersta för att begränsa utgifterna.

De allmänna ramarna och den totala budgeten

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det hittills goda samarbetet mellan presidium och budgetutskottet under det pågående budgetförfarandet och avtalet mellan presidiet och budgetutskottet under det förberedande medlingssammanträdet den 22 mars 2011. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det hittills goda samarbetet mellan presidium och budgetutskottet under det pågående budgetförfarandet och avtalet mellan presidiet och budgetutskottet under det förberedande medlingssammanträdet den 22 mars 2011.

| 2. | Europaparlamentet noterar att det preliminära förslaget till budgetberäkning för 2012, enligt generalsekreterarens förslag till presidiet, uppgår till 1 773 560 543 EUR, vilket utgör 20,26 procent av rubrik 5 i den fleråriga budgetramen. Den föreslagna ökningen är 5,20 procent jämfört med budgeten för 2011. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att det preliminära förslaget till budgetberäkning för 2012, enligt generalsekreterarens förslag till presidiet, uppgår till 1 773 560 543 EUR, vilket utgör 20,26 procent av rubrik 5 i den fleråriga budgetramen. Den föreslagna ökningen är 5,20 procent jämfört med budgeten för 2011.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att presidium antog besparingar jämfört med vad som ursprungligen föreslogs i den preliminära budgetberäkningen för 2012 vilken antogs vid sammanträdet den 23 mars 2011 efter det förberedande medlingssammanträdet med budgetutskottet. Parlamentet bekräftar presidiets förslag och fastställer den övergripande nivån för förslaget till budgetberäkning för 2012 till 1 724 575 043 EUR, vilket motsvara 19,70 % av rubrik 5 i den fleråriga budgetramen. Parlamentet konstaterar att den föreslagna ökningen är 2,30 % över budgeten för 2011. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att presidium antog besparingar jämfört med vad som ursprungligen föreslogs i den preliminära budgetberäkningen för 2012 vilken antogs vid sammanträdet den 23 mars 2011 efter det förberedande medlingssammanträdet med budgetutskottet. Parlamentet bekräftar presidiets förslag och fastställer den övergripande nivån för förslaget till budgetberäkning för 2012 till 1 724 575 043 EUR, vilket motsvara 19,70 % av rubrik 5 i den fleråriga budgetramen. Parlamentet konstaterar att den föreslagna ökningen är 2,30 % över budgeten för 2011.

| 4. | Europaparlamentet efterlyser en långsiktig översyn av sin budget. Framtida potentiella besparingar måste identifieras för att man ska kunna minska kostnaderna och skapa resurser för den långsiktiga förvaltningen av parlamentet som del av den lagstiftande myndigheten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet efterlyser en långsiktig översyn av sin budget. Framtida potentiella besparingar måste identifieras för att man ska kunna minska kostnaderna och skapa resurser för den långsiktiga förvaltningen av parlamentet som del av den lagstiftande myndigheten.

| 5. | Mot bakgrund av de svåra ekonomiska och budgetmässiga förhållandena i medlemsstaterna upprepar Europaparlamentet att det bör visa prov på sitt budgetansvar och sin återhållsamhet genom att hålla sig under den nuvarande inflationstakten (4). I överensstämmelse med den interinstitutionella hållningen ska de utvidgningsrelaterade behoven integreras genom antingen en ändringsskrivelse eller en ändringsbudget. Även behoven för de 18 nya ledamöter som tillkommer genom Lissabonfördraget ska integreras genom en ändringsskrivelse eller ändringsbudget. |
| --- | --- |

5.

Mot bakgrund av de svåra ekonomiska och budgetmässiga förhållandena i medlemsstaterna upprepar Europaparlamentet att det bör visa prov på sitt budgetansvar och sin återhållsamhet genom att hålla sig under den nuvarande inflationstakten (4). I överensstämmelse med den interinstitutionella hållningen ska de utvidgningsrelaterade behoven integreras genom antingen en ändringsskrivelse eller en ändringsbudget. Även behoven för de 18 nya ledamöter som tillkommer genom Lissabonfördraget ska integreras genom en ändringsskrivelse eller ändringsbudget.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar dessutom administrationen att presentera en objektiv utvärdering av parlamentets budget med syftet att hitta besparingsmöjligheter överallt, och att presentera denna utvärdering för budgetutskottet i god tid innan budgetförfarandet avslutas. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar dessutom administrationen att presentera en objektiv utvärdering av parlamentets budget med syftet att hitta besparingsmöjligheter överallt, och att presentera denna utvärdering för budgetutskottet i god tid innan budgetförfarandet avslutas.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att taket för rubrik 5 i den fleråriga budgetramen för unionens budget 2012 är 8 754 miljoner EUR. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att taket för rubrik 5 i den fleråriga budgetramen för unionens budget 2012 är 8 754 miljoner EUR.

| 8. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att parlamentet och de övriga institutionerna, utan att undergräva målet om hög kvalitet på lagstiftningen, visar prov på budgetansvar och återhållsamhet i tider av ekonomisk kris, hög offentlig skuldsättning, åtstramningar och pågående nationella budgetkonsolideringsinsatser. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att parlamentet och de övriga institutionerna, utan att undergräva målet om hög kvalitet på lagstiftningen, visar prov på budgetansvar och återhållsamhet i tider av ekonomisk kris, hög offentlig skuldsättning, åtstramningar och pågående nationella budgetkonsolideringsinsatser.

Specifika frågor

| 9. | Europaparlamentet uppmuntrar presidiet att föra en stram personalpolitik innan man inrättar nya tjänster inom parlamentet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmuntrar presidiet att föra en stram personalpolitik innan man inrättar nya tjänster inom parlamentet.

| 10. | Europaparlamentet anser att de pågående ansträngningarna att modernisera och rationalisera administrationen samt förslagen avseende 2012 bör bidra till en minskning av de tjänster som tillhandahålls av externa tjänsteleverantörer, och förväntar sig att man inom detta område kan göra väsentliga besparingar så att man åtminstone når en utgiftsnivå som är jämförbar med 2010. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att de pågående ansträngningarna att modernisera och rationalisera administrationen samt förslagen avseende 2012 bör bidra till en minskning av de tjänster som tillhandahålls av externa tjänsteleverantörer, och förväntar sig att man inom detta område kan göra väsentliga besparingar så att man åtminstone når en utgiftsnivå som är jämförbar med 2010.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar generalsekreterarens förslag att fortsätta genomförandet av parlamentets miljöpolitik, inleda en informationskampanj, bistå med stöd för den fleråriga IKT-strategin och fortsätta att modernisera och rationalisera förvaltningen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar generalsekreterarens förslag att fortsätta genomförandet av parlamentets miljöpolitik, inleda en informationskampanj, bistå med stöd för den fleråriga IKT-strategin och fortsätta att modernisera och rationalisera förvaltningen.

| 12. | Europaparlamentet anser att ansträngningarna att modernisera och rationalisera administrationen också måste omfatta parlamentets säkerhet. Parlamentet begär att det inrättas en reserv på 3 miljoner EUR som kan tas i anspråk när ett genomförbart koncept för förbättringar och en kostnadsplan har presenterats. Parlamentet påminner om sin ovannämnda resolution av den 9 mars 2011 om riktlinjerna för budgetförfarandet 2012 - övriga avsnitt, och pläderade för att man grundligt borde undersöka om EU-medborgarnas rätt att träffa sina EU-företrädare på ett effektivare sätt skulle kunna anpassas till det akuta behovet av att garantera säkerheten för dem som arbetar inom institutionerna. Generalsekreteraren uppmanas att lämna in en rapport om denna fråga senast den 30 juni 2011. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att ansträngningarna att modernisera och rationalisera administrationen också måste omfatta parlamentets säkerhet. Parlamentet begär att det inrättas en reserv på 3 miljoner EUR som kan tas i anspråk när ett genomförbart koncept för förbättringar och en kostnadsplan har presenterats. Parlamentet påminner om sin ovannämnda resolution av den 9 mars 2011 om riktlinjerna för budgetförfarandet 2012 - övriga avsnitt, och pläderade för att man grundligt borde undersöka om EU-medborgarnas rätt att träffa sina EU-företrädare på ett effektivare sätt skulle kunna anpassas till det akuta behovet av att garantera säkerheten för dem som arbetar inom institutionerna. Generalsekreteraren uppmanas att lämna in en rapport om denna fråga senast den 30 juni 2011.

| 13. | Europaparlamentet påminner om vikten av alla de punkter som omnämndes i riktlinjerna för budgeten 2012, såsom modernisering av dataapplikationer, inbegripet den digitala strategin när det gäller Web 2.0-verktyg och sociala nätverk, system med ”datormoln” och trådlös nätanslutning, informations- och kommunikationspolitik, system för kunskapshantering, översättning och tolkning, miljöpolitik och Emas och en aktiv icke-diskrimineringspolitik. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om vikten av alla de punkter som omnämndes i riktlinjerna för budgeten 2012, såsom modernisering av dataapplikationer, inbegripet den digitala strategin när det gäller Web 2.0-verktyg och sociala nätverk, system med ”datormoln” och trådlös nätanslutning, informations- och kommunikationspolitik, system för kunskapshantering, översättning och tolkning, miljöpolitik och Emas och en aktiv icke-diskrimineringspolitik.

| 14. | Europaparlamentet anser att man i genomförandet av budgeten för 2012 bör göra ytterligare besparingar genom att minska förbrukningen av framför allt vatten, el och papper och att man bör göra insatser för att minska transportkostnaderna avseende tjänsteresor och övrigt resande. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att man i genomförandet av budgeten för 2012 bör göra ytterligare besparingar genom att minska förbrukningen av framför allt vatten, el och papper och att man bör göra insatser för att minska transportkostnaderna avseende tjänsteresor och övrigt resande.

| 15. | Europaparlamentet understryker behovet av ständig och jämnt distribuerad information till Europas medborgare, och uppmanar sin administration att ständigt följa upp nuvarande och potentiella platser för informationskontoren, särskilt när lokaler erbjuds gratis. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker behovet av ständig och jämnt distribuerad information till Europas medborgare, och uppmanar sin administration att ständigt följa upp nuvarande och potentiella platser för informationskontoren, särskilt när lokaler erbjuds gratis.

| 16. | Europaparlamentet begär att det görs en noggrann översyn av de nuvarande kopplingarna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten, så att det blir tydligt hur sektorskontakterna mellan Europaparlamentets och de nationella parlamentens parlamentsutskott skulle kunna förbättras för att skapa en verklig och mer tillfredsställande dialog. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet begär att det görs en noggrann översyn av de nuvarande kopplingarna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten, så att det blir tydligt hur sektorskontakterna mellan Europaparlamentets och de nationella parlamentens parlamentsutskott skulle kunna förbättras för att skapa en verklig och mer tillfredsställande dialog.

Byggprojekt

| 17. | Europaparlamentet påminner om sin ståndpunkt som uttrycktes i ovannämnda resolution av den 9 mars 2011 om riktlinjerna för budgetförfarandet för 2012. Målsättningen att minska finansieringskostnaderna genom förtida betalning är alltjämt en av de viktigaste prioriteringarna inför framtiden. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang optimalt utnyttjande av budgetmedlen, utveckling av en strategi på medellång till lång sikt för att finna den bästa lösningen, och beaktande av behovet av utvärdering av olika alternativ och alternativa finansieringsmöjligheter samtidigt som man respekterar principen om insyn och sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner om sin ståndpunkt som uttrycktes i ovannämnda resolution av den 9 mars 2011 om riktlinjerna för budgetförfarandet för 2012. Målsättningen att minska finansieringskostnaderna genom förtida betalning är alltjämt en av de viktigaste prioriteringarna inför framtiden. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang optimalt utnyttjande av budgetmedlen, utveckling av en strategi på medellång till lång sikt för att finna den bästa lösningen, och beaktande av behovet av utvärdering av olika alternativ och alternativa finansieringsmöjligheter samtidigt som man respekterar principen om insyn och sund ekonomisk förvaltning.

| 18. | Parlamentet upprepar att man kommer att överväga ytterligare finansiering endast mot bakgrund av nödvändig information om 1) beloppet samt källorna för den planerade finansieringen, 2) ytterligare information om de rättsliga konsekvenserna, och under förutsättning att 3) alla beslut i samband med projektet fattas inom ramen för en ordentlig förfarande för beslutsfattande som garanterar öppen debatt och transparens. Parlamentet noterar den uppskattade totala kostnaden för inrättandet av Europeiska historiens hus, de uppskattade driftskostnaderna och personalbehoven. Parlamentet uppmanar presidiet att minska de uppskattade driftskostnaderna. För att kunna vidmakthålla en transparent och givande dialog med de involverade parterna begär parlamentet att få en verksamhetsplan som innehåller den långsiktiga affärsstrategin för ”Europeiska historiens hus”, och begär att så snart som möjligt bli informerat om byggprojektet enligt artikel 179.3 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

18.

Parlamentet upprepar att man kommer att överväga ytterligare finansiering endast mot bakgrund av nödvändig information om 1) beloppet samt källorna för den planerade finansieringen, 2) ytterligare information om de rättsliga konsekvenserna, och under förutsättning att 3) alla beslut i samband med projektet fattas inom ramen för en ordentlig förfarande för beslutsfattande som garanterar öppen debatt och transparens. Parlamentet noterar den uppskattade totala kostnaden för inrättandet av Europeiska historiens hus, de uppskattade driftskostnaderna och personalbehoven. Parlamentet uppmanar presidiet att minska de uppskattade driftskostnaderna. För att kunna vidmakthålla en transparent och givande dialog med de involverade parterna begär parlamentet att få en verksamhetsplan som innehåller den långsiktiga affärsstrategin för ”Europeiska historiens hus”, och begär att så snart som möjligt bli informerat om byggprojektet enligt artikel 179.3 i budgetförordningen.

| 19. | Europaparlamentet stöder inte inrättande av en ny budgetpost i detta skede särskilt för Europeiska historiens hus. Parlamentet begär därför att de 1 miljoner euro som anslagits till den nya budgetposten ”3247” (Europeiska historiens hus) överförs till kapitel 10 1 (reserv för oförutsedda utgifter). Parlamentet anser dock att ett eventuellt inrättande av en sådan post bör vara del av ett öppet förfarande och godkännas av budgetmyndigheten. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet stöder inte inrättande av en ny budgetpost i detta skede särskilt för Europeiska historiens hus. Parlamentet begär därför att de 1 miljoner euro som anslagits till den nya budgetposten ”3247” (Europeiska historiens hus) överförs till kapitel 10 1 (reserv för oförutsedda utgifter). Parlamentet anser dock att ett eventuellt inrättande av en sådan post bör vara del av ett öppet förfarande och godkännas av budgetmyndigheten.

Slutanmärkningar

| 20. | Europaparlamentet antar budgetberäkningen för budgetåret 2012 och påminner om att antagandet av parlamentets ståndpunkt om rådets ändrade förslag till budget kommer att äga rum i oktober 2011, i enlighet med det förfarande som anges i fördraget. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet antar budgetberäkningen för budgetåret 2012 och påminner om att antagandet av parlamentets ståndpunkt om rådets ändrade förslag till budget kommer att äga rum i oktober 2011, i enlighet med det förfarande som anges i fördraget.

*

* *

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och budgetberäkningen till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och budgetberäkningen till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0088.

(4)  Pressmeddelande nr 41/2011 från Eurostat, den 16 mars 2011.

---

Torsdagen den 7 april 2011

| 2.10.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 296/230 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 296/230

---

Torsdagen den 7 april 2011Vaccinering mot bluetongue ***I

P7_TA(2011)0147

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 april 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2000/75/EG vad gäller vaccinering mot bluetongue (KOM(2010)0666 – 05499/2011 – C7-0032/2011 – 2010/0326(COD))

2012/C 296 E/40

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2010)0666), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2010)0666),

| — | med beaktande av rådets skrivelse av den 26 januari 2011, i vilken rådet konstaterade att den rättsliga grunden bör ändras och uppmanade Europaparlamentet att anta rådets ståndpunkt om kommissionens förslag på grundval av artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (05499/2011 – C7-0032/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets skrivelse av den 26 januari 2011, i vilken rådet konstaterade att den rättsliga grunden bör ändras och uppmanade Europaparlamentet att anta rådets ståndpunkt om kommissionens förslag på grundval av artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (05499/2011 – C7-0032/2011),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 mars 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 mars 2011 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0121/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0121/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

Torsdagen den 7 april 2011P7_TC1-COD(2010)0326

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 april 2011 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om ändring av direktiv 2000/75/EG vad gäller vaccinering mot bluetongue

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
  särskilt artikel 43.2,

▐

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | I rådets direktiv 2000/75/EG av den 20 november 2000 om fastställande av särskilda bestämmelser om åtgärder för bekämpning och utrotning av bluetongue (3) fastställs kontrollregler och åtgärder för bekämpning och utrotning av bluetongue, inklusive regler för fastställande av skydds- och övervakningsområden samt vaccinering mot bluetongue. |
| --- | --- |

(1)

I rådets direktiv 2000/75/EG av den 20 november 2000 om fastställande av särskilda bestämmelser om åtgärder för bekämpning och utrotning av bluetongue (3) fastställs kontrollregler och åtgärder för bekämpning och utrotning av bluetongue, inklusive regler för fastställande av skydds- och övervakningsområden samt vaccinering mot bluetongue.

| (2) | Tidigare har endast sporadiska introduktioner av vissa serotyper av bluetonguevirus rapporterats, främst i de södra delarna av unionen. Efter antagandet av direktiv 2000/75/EG, och särskilt efter det att serotyperna 1 och 8 av bluetonguevirus infördes i unionen under 2006 och 2007, har viruset blivit mer utbrett i unionen och riskerar att bli endemiskt i vissa områden. Det har därför blivit svårt att bekämpa spridningen av viruset. |
| --- | --- |

(2)

Tidigare har endast sporadiska introduktioner av vissa serotyper av bluetonguevirus rapporterats, främst i de södra delarna av unionen. Efter antagandet av direktiv 2000/75/EG, och särskilt efter det att serotyperna 1 och 8 av bluetonguevirus infördes i unionen under 2006 och 2007, har viruset blivit mer utbrett i unionen och riskerar att bli endemiskt i vissa områden. Det har därför blivit svårt att bekämpa spridningen av viruset.

| (3) | Reglerna för vaccinering mot bluetongue i direktiv 2000/75/EG bygger på erfarenheter från användning av så kallat modifierat levande vaccin eller levande, försvagat vaccin, som var de enda vacciner som fanns när det direktivet antogs. Användningen av dessa vacciner kan medföra oönskad lokal cirkulation av vaccinviruset hos ovaccinerade djur. |
| --- | --- |

(3)

Reglerna för vaccinering mot bluetongue i direktiv 2000/75/EG bygger på erfarenheter från användning av så kallat modifierat levande vaccin eller levande, försvagat vaccin, som var de enda vacciner som fanns när det direktivet antogs. Användningen av dessa vacciner kan medföra oönskad lokal cirkulation av vaccinviruset hos ovaccinerade djur.

| (4) | Under de senaste åren har ny teknik gjort det möjligt att utveckla inaktiverat vaccin mot bluetongue som inte medför den risken för ovaccinerade djur. Den utbredda användningen av sådant vaccin under vaccinationskampanjen under 2008 och 2009 har lett till en markant förbättring av sjukdomssituationen. Det är nu allmänt accepterat att vaccinering med inaktiverat vaccin är den lämpligaste metoden för att bekämpa bluetongue och förebygga klinisk sjukdom i unionen. |
| --- | --- |

(4)

Under de senaste åren har ny teknik gjort det möjligt att utveckla inaktiverat vaccin mot bluetongue som inte medför den risken för ovaccinerade djur. Den utbredda användningen av sådant vaccin under vaccinationskampanjen under 2008 och 2009 har lett till en markant förbättring av sjukdomssituationen. Det är nu allmänt accepterat att vaccinering med inaktiverat vaccin är den lämpligaste metoden för att bekämpa bluetongue och förebygga klinisk sjukdom i unionen.

| (5) | För att säkerställa en bättre kontroll av spridningen av bluetongueviruset och för att minska den belastning som sjukdomen innebär för jordbrukssektorn, bör de nuvarande vaccinationsreglerna i direktiv 2000/75/EG anpassas till den senaste tekniska utvecklingen inom vaccinframställning. |
| --- | --- |

(5)

För att säkerställa en bättre kontroll av spridningen av bluetongueviruset och för att minska den belastning som sjukdomen innebär för jordbrukssektorn, bör de nuvarande vaccinationsreglerna i direktiv 2000/75/EG anpassas till den senaste tekniska utvecklingen inom vaccinframställning.

| (6) | För att 2011 års vaccinationssäsong ska kunna dra fördel av de nya bestämmelsernabör detta direktiv träda i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(6)

För att 2011 års vaccinationssäsong ska kunna dra fördel av de nya bestämmelsernabör detta direktiv träda i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

| (7) | Ändringarna i detta direktiv bör göra vaccinationsreglerna mer flexibla och också ta hänsyn till att det nu finns inaktiverat vaccin som också med framgång kan användas utanför områden som omfattas av restriktioner för djurförflyttningar. |
| --- | --- |

(7)

Ändringarna i detta direktiv bör göra vaccinationsreglerna mer flexibla och också ta hänsyn till att det nu finns inaktiverat vaccin som också med framgång kan användas utanför områden som omfattas av restriktioner för djurförflyttningar.

| (8) | Dessutom, och under förutsättning att lämpliga försiktighetsåtgärder vidtas, bör användningen av levande, försvagat vaccin inte uteslutas eftersom det under särskilda omständigheter fortfarande kan vara nödvändigt att använda sådant vaccin, t.ex. när en ny serotyp av bluetonguevirus introduceras, mot vilken det kanske inte finns något inaktiverat vaccin. |
| --- | --- |

(8)

Dessutom, och under förutsättning att lämpliga försiktighetsåtgärder vidtas, bör användningen av levande, försvagat vaccin inte uteslutas eftersom det under särskilda omständigheter fortfarande kan vara nödvändigt att använda sådant vaccin, t.ex. när en ny serotyp av bluetonguevirus introduceras, mot vilken det kanske inte finns något inaktiverat vaccin.

| (9) | Direktiv 2000/75/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Direktiv 2000/75/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2000/75/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2 ska följande led läggas till:






  ”j) | ’levande, försvagat vaccin’: vaccin som framställs genom att fältisolat av bluetonguevirus anpassas genom upprepade passager i vävnadskultur eller i embryonerade hönsägg.”. |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 2 ska följande led läggas till:

”j)

’levande, försvagat vaccin’: vaccin som framställs genom att fältisolat av bluetonguevirus anpassas genom upprepade passager i vävnadskultur eller i embryonerade hönsägg.”.

| 2. | Artikel 5 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 5

  1.   Den behöriga myndigheten i en medlemsstat får besluta att tillåta vaccinering mot bluetongue under förutsättning att






  a) | beslutet fattas på grundval av en särskild riskbedömning som utförts av den behöriga myndigheten, |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 5 ska ersättas med följande:

”Artikel 5

1.   Den behöriga myndigheten i en medlemsstat får besluta att tillåta vaccinering mot bluetongue under förutsättning att

a)

beslutet fattas på grundval av en särskild riskbedömning som utförts av den behöriga myndigheten,

| b) | kommissionen underrättas innan vaccineringen utförs. |
| --- | --- |

b)

kommissionen underrättas innan vaccineringen utförs.

2.   När levande, försvagat vaccin används ska medlemsstaterna se till att den behöriga myndigheten fastställer följande:

| a) | Ett skyddsområde som åtminstone omfattar vaccinationsområdet. |
| --- | --- |

a)

Ett skyddsområde som åtminstone omfattar vaccinationsområdet.

| b) | Ett övervakningsområde som består av en del av unionens territorium och sträcker sig minst 50 km utanför skyddsområdet.”. |
| --- | --- |

b)

Ett övervakningsområde som består av en del av unionens territorium och sträcker sig minst 50 km utanför skyddsområdet.”.

| 3. | Artikel 6.1 d ska ersättas med följande:






  ”d) | Genomföra de åtgärder som beslutats i enlighet med förfarandet i artikel 20.2, särskilt när det gäller genomförandet av ett eventuellt vaccineringsprogram eller andra alternativa åtgärder.”. |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 6.1 d ska ersättas med följande:

”d)

Genomföra de åtgärder som beslutats i enlighet med förfarandet i artikel 20.2, särskilt när det gäller genomförandet av ett eventuellt vaccineringsprogram eller andra alternativa åtgärder.”.

| 4. | Artikel 8.2 b ska ersättas med följande:






  ”b) | Övervakningsområdet ska bestå av en del av unionens territorium och sträcka sig minst 50 km utanför skyddsområdet, där ingen vaccinering mot bluetongue med levande, försvagat vaccin har utförts under de senaste 12 månaderna.”. |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 8.2 b ska ersättas med följande:

”b)

Övervakningsområdet ska bestå av en del av unionens territorium och sträcka sig minst 50 km utanför skyddsområdet, där ingen vaccinering mot bluetongue med levande, försvagat vaccin har utförts under de senaste 12 månaderna.”.

| 5. | Artikel 10.2 ska ersättas med följande:






  ”2. | All vaccinering mot bluetongue med levande, försvagat vaccin ska vara förbjuden inom övervakningsområdet.”. |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 10.2 ska ersättas med följande:

”2.

All vaccinering mot bluetongue med levande, försvagat vaccin ska vara förbjuden inom övervakningsområdet.”.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den
  30 juni 2011
  anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dem och detta direktiv.

De ska tillämpa dessa bestämmelser
  senast
  från och med den
  1 juli 2011
  .

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft ▐ dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 15.3.2011 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 7 april 2011.

2

(3)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 74.

3

---