# Den Europæiske Unions C 411/27.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 411 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 63. årgang27. november 2020 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 411

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

63. årgang27. november 2020

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2018-2019Mødeperioden fra den 14. til 17. januar 2019
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 337 af 9.10.2020 .

  Den vedtagne tekst af 16. januar 2019 om decharge for regnskabsåret 2016 er offentliggjort i  EUT L 160 af 18.6.2019 .
  VEDTAGNE TEKSTERMødeperioden fra den 30. til den 31. januar 2019
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 356 af 23.10.2020 .
  VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2018-2019Mødeperioden fra den 14. til 17. januar 2019
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 337 af 9.10.2020 .

  Den vedtagne tekst af 16. januar 2019 om decharge for regnskabsåret 2016 er offentliggjort i  EUT L 160 af 18.6.2019 .
  VEDTAGNE TEKSTERMødeperioden fra den 30. til den 31. januar 2019
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 356 af 23.10.2020 .
  VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 337 af 9.10.2020 .

Den vedtagne tekst af 16. januar 2019 om decharge for regnskabsåret 2016 er offentliggjort i  EUT L 160 af 18.6.2019 .

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 356 af 23.10.2020 .

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 15. januar 2019 |
| 2020/C 411/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2019 om selvkørende biler i europæisk transport (2018/2089(INI)) | 2 |
| 2020/C 411/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2019 om integration af ligestillingsaspektet i Europa-Parlamentet (2018/2162(INI)) | 13 |
| 2020/C 411/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2019 om det europæiske fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling (2018/2222(INI)) | 24 |
| 2020/C 411/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2019 om vurdering af, hvordan EU-budgettet anvendes i forbindelse med reformen af den offentlige sektor (2018/2086(INI)) | 27 |
| 2020/C 411/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2019 om EU's retningslinjer og mandatet for EU's særlige udsending til fremme af religions- og trosfrihed uden for EU (2018/2155(INI)) | 30 |
| 2020/C 411/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2019 om ligestilling og beskatning i EU (2018/2095(INI)) | 38 |
| | Onsdag den 16. januar 2019 |
| 2020/C 411/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2019 om Unionens godkendelsesprocedure for pesticider (2018/2153(INI)) | 48 |
| 2020/C 411/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2019 om gennemførelsen af handelssøjlen i associeringsaftalen med Mellemamerika (2018/2106(INI)) | 68 |
| 2020/C 411/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2019 om ECB's årsberetning for 2017 (2018/2101(INI)) | 74 |
| 2020/C 411/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2019 om Bankunionen — Årsberetning 2018 (2018/2100(INI)) | 82 |
| 2020/C 411/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2019 om gennemførelse af handelsaftalen mellem Den Europæiske Union og Colombia og Peru (2018/2010(INI)) | 88 |
| 2020/C 411/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2019 om situationen for de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union 2017 (2018/2103(INI)) | 94 |
| | Torsdag den 17. januar 2019 |
| 2020/C 411/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om Aserbajdsjan, navnlig sagen om Mehman Huseynov (2019/2511(RSP)) | 107 |
| 2020/C 411/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om Sudan (2019/2512(RSP)) | 110 |
| 2020/C 411/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om årlig rapport om kontrol med EIB's finansielle aktiviteter for 2017 (2018/2151(INI)) | 114 |
| 2020/C 411/16 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om grænseoverskridende krav om tilbagelevering af kunstværker og kulturgenstande erhvervet ved plyndringer under væbnede konflikter og krige (2017/2023(INI)) | 125 |
| 2020/C 411/17 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om gennemførelsen af direktiv 2011/7/EU om bekæmpelse af forsinket betaling i handelstransaktioner (2018/2056(INI)) | 131 |
| 2020/C 411/18 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om årsberetning om Den Europæiske Investeringsbanks finansielle aktiviteter (2018/2161(INI)) | 137 |
| 2020/C 411/19 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om differentieret integration (2018/2093(INI)) | 145 |
| 2020/C 411/20 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om Ombudsmandens strategiske undersøgelse OI/2/2017 af gennemsigtigheden af de lovgivningsmæssige drøftelser i de forberedende organer til Rådet for Den Europæiske Union (2018/2096(INI)) | 149 |
| | Torsdag den 31. januar 2019 |
| 2020/C 411/21 | Europa-Parlamentets beslutning af 31. januar 2019 om årsberetningen 2017 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig (2018/2152(INI)) | 153 |
| 2020/C 411/22 | Europa-Parlamentets beslutning af 31. januar 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om ændring af gennemførelsesafgørelse 2013/327/EU for så vidt angår forlængelse af tilladelsen til at markedsføre foderstoffer, der indeholder eller består af genetisk modificeret Ms8-, Rf3- og Ms8 × Rf3-raps, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D059688/02 — 2019/2521(RSP)) | 163 |
| 2020/C 411/23 | Europa-Parlamentets beslutning af 31. januar 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 5307 (SYN-Ø53Ø7-1(, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D059689/02 — 2019/2522(RSP)) | 168 |
| 2020/C 411/24 | Europa-Parlamentets beslutning af 31. januar 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87403 (MON-874Ø3-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D059691/02 — 2019/2523(RSP)) | 173 |
| 2020/C 411/25 | Europa-Parlamentets beslutning af 31. januar 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB614 x LLCotton25 × MON 15985, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D059692/02 — 2019/2524(RSP)) | 178 |
| 2020/C 411/26 | Europa-Parlamentets beslutning af 31. januar 2019 om situationen i Venezuela (2019/2543(RSP)) | 185 |
| 2020/C 411/27 | Europa-Parlamentets beslutning af 31. januar 2019 om den årlige beretning om konkurrencepolitikken (2018/2102(INI)) | 187 |
| | HENSTILLINGER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 15. januar 2019 |
| 2020/C 411/28 | Europa-Parlamentets henstilling af 15. januar 2019 til Rådet, Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om den omfattende aftale mellem EU og Den Kirgisiske Republik (2018/2118(INI)) | 199 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 15. januar 2019

2020/C 411/01

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2019 om selvkørende biler i europæisk transport (2018/2089(INI))

2

2020/C 411/02

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2019 om integration af ligestillingsaspektet i Europa-Parlamentet (2018/2162(INI))

13

2020/C 411/03

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2019 om det europæiske fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling (2018/2222(INI))

24

2020/C 411/04

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2019 om vurdering af, hvordan EU-budgettet anvendes i forbindelse med reformen af den offentlige sektor (2018/2086(INI))

27

2020/C 411/05

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2019 om EU's retningslinjer og mandatet for EU's særlige udsending til fremme af religions- og trosfrihed uden for EU (2018/2155(INI))

30

2020/C 411/06

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2019 om ligestilling og beskatning i EU (2018/2095(INI))

38

Onsdag den 16. januar 2019

2020/C 411/07

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2019 om Unionens godkendelsesprocedure for pesticider (2018/2153(INI))

48

2020/C 411/08

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2019 om gennemførelsen af handelssøjlen i associeringsaftalen med Mellemamerika (2018/2106(INI))

68

2020/C 411/09

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2019 om ECB's årsberetning for 2017 (2018/2101(INI))

74

2020/C 411/10

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2019 om Bankunionen — Årsberetning 2018 (2018/2100(INI))

82

2020/C 411/11

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2019 om gennemførelse af handelsaftalen mellem Den Europæiske Union og Colombia og Peru (2018/2010(INI))

88

2020/C 411/12

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2019 om situationen for de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union 2017 (2018/2103(INI))

94

Torsdag den 17. januar 2019

2020/C 411/13

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om Aserbajdsjan, navnlig sagen om Mehman Huseynov (2019/2511(RSP))

107

2020/C 411/14

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om Sudan (2019/2512(RSP))

110

2020/C 411/15

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om årlig rapport om kontrol med EIB's finansielle aktiviteter for 2017 (2018/2151(INI))

114

2020/C 411/16

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om grænseoverskridende krav om tilbagelevering af kunstværker og kulturgenstande erhvervet ved plyndringer under væbnede konflikter og krige (2017/2023(INI))

125

2020/C 411/17

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om gennemførelsen af direktiv 2011/7/EU om bekæmpelse af forsinket betaling i handelstransaktioner (2018/2056(INI))

131

2020/C 411/18

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om årsberetning om Den Europæiske Investeringsbanks finansielle aktiviteter (2018/2161(INI))

137

2020/C 411/19

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om differentieret integration (2018/2093(INI))

145

2020/C 411/20

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om Ombudsmandens strategiske undersøgelse OI/2/2017 af gennemsigtigheden af de lovgivningsmæssige drøftelser i de forberedende organer til Rådet for Den Europæiske Union (2018/2096(INI))

149

Torsdag den 31. januar 2019

2020/C 411/21

Europa-Parlamentets beslutning af 31. januar 2019 om årsberetningen 2017 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig (2018/2152(INI))

153

2020/C 411/22

Europa-Parlamentets beslutning af 31. januar 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om ændring af gennemførelsesafgørelse 2013/327/EU for så vidt angår forlængelse af tilladelsen til at markedsføre foderstoffer, der indeholder eller består af genetisk modificeret Ms8-, Rf3- og Ms8 × Rf3-raps, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D059688/02 — 2019/2521(RSP))

163

2020/C 411/23

Europa-Parlamentets beslutning af 31. januar 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 5307 (SYN-Ø53Ø7-1(, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D059689/02 — 2019/2522(RSP))

168

2020/C 411/24

Europa-Parlamentets beslutning af 31. januar 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87403 (MON-874Ø3-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D059691/02 — 2019/2523(RSP))

173

2020/C 411/25

Europa-Parlamentets beslutning af 31. januar 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB614 x LLCotton25 × MON 15985, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D059692/02 — 2019/2524(RSP))

178

2020/C 411/26

Europa-Parlamentets beslutning af 31. januar 2019 om situationen i Venezuela (2019/2543(RSP))

185

2020/C 411/27

Europa-Parlamentets beslutning af 31. januar 2019 om den årlige beretning om konkurrencepolitikken (2018/2102(INI))

187

HENSTILLINGER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 15. januar 2019

2020/C 411/28

Europa-Parlamentets henstilling af 15. januar 2019 til Rådet, Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om den omfattende aftale mellem EU og Den Kirgisiske Republik (2018/2118(INI))

199

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Torsdag den 31. januar 2019 |
| 2020/C 411/29 | Europa-Parlamentets afgørelse af 31. januar 2019 om ændringer til Europa-Parlamentets forretningsorden, der vedrører kapitel 1 og 4 under afsnit I; kapitel 3 under afsnit V; kapitel 4 og 5 under afsnit VII; kapitel 1 under afsnit VIII; afsnit XII; afsnit XIV og bilag II (2018/2170(REG)) | 204 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Torsdag den 31. januar 2019

2020/C 411/29

Europa-Parlamentets afgørelse af 31. januar 2019 om ændringer til Europa-Parlamentets forretningsorden, der vedrører kapitel 1 og 4 under afsnit I; kapitel 3 under afsnit V; kapitel 4 og 5 under afsnit VII; kapitel 1 under afsnit VIII; afsnit XII; afsnit XIV og bilag II (2018/2170(REG))

204

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 15. januar 2019 |
| 2020/C 411/30 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 15. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om instrumentet for finansiel støtte til toldkontroludstyr som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning (COM(2018)0474 — C8-0273/2018 — 2018/0258(COD)) | 230 |
| 2020/C 411/31 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2019 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af statusaftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Albanien om tiltag, som gennemføres af Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning i Republikken Albanien (10302/2018 — C8-0433/2018 — 2018/0241(NLE)) | 256 |
| 2020/C 411/32 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2019 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens og medlemsstaternes vegne af protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Kirgisiske Republik på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (12564/2017 — C8-0033/2018 — 2017/0185(NLE)) | 257 |
| 2020/C 411/33 | P8_TA(2019)0006Anvendelse af udlejningskøretøjer uden fører til godstransport ad landevej ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/1/EF om anvendelse af udlejningskøretøjer uden fører til godstransport ad landevej (COM(2017)0282 — C8-0172/2017 — 2017/0113(COD))P8_TC1-COD(2017)0113Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/... om ændring af direktiv 2006/1/EF om anvendelse af udlejningskøretøjer uden fører til godstransport ad landevej(EØS-relevant tekst) | 258 |
| 2020/C 411/34 | P8_TA(2019)0007Midlertidig tilbagetrækning af præferencer i visse aftaler mellem EU og visse tredjelande ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om iværksættelse af beskyttelsesklausuler og andre mekanismer for midlertidig tilbagetrækning af præferencer i visse aftaler mellem Den Europæiske Union og visse tredjelande (COM(2018)0206 — C8-0158/2018 — 2018/0101(COD))P8_TC1-COD(2018)0101Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om iværksættelse af bilaterale beskyttelsesklausuler og andre mekanismer for midlertidig tilbagetrækning af præferencer i visse handelsaftaler mellem Den Europæiske Union og tredjelande | 263 |
| 2020/C 411/35 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 15. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af toldprogrammet for samarbejde på toldområdet (COM(2018)0442 — C8-0261/2018 — 2018/0232(COD)) | 265 |
| 2020/C 411/36 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2019 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af EIB's vedtægter (13166/2018 — C8-0464/2018 — 2018/0811(CNS)) | 291 |
| | Onsdag den 16. januar 2019 |
| 2020/C 411/37 | Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden side om ændring af protokol nr. 1 og protokol nr. 4 i Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden side (10593/2018 — C8-0463/2018 — 2018/0256M(NLE)) | 292 |
| 2020/C 411/38 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko om ændring af protokol nr. 1 og protokol nr. 4 i Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden side (10593/2018 — C8-0463/2018 — 2018/0256(NLE)) | 298 |
| 2020/C 411/39 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Folkerepublikken Kina i forbindelse med DS492 Den Europæiske Union — Foranstaltninger, der har betydning for toldindrømmelser for visse fjerkrækødprodukter (10882/2018 — C8-0496/2018 — 2018/0281(NLE)) | 299 |
| 2020/C 411/40 | P8_TA(2019)0019Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) (COM(2018)0380 — C8-0231/2018 — 2018/0202(COD))P8_TC1-COD(2018)0202Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../... om Den Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) | 300 |
| 2020/C 411/41 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 16. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) (COM(2018)0382 — C8-0232/2018 — 2018/0206(COD)) | 324 |
| 2020/C 411/42 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 16. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg), der støttes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og de eksterne finansieringsinstrumenter (COM(2018)0374 — C8-0229/2018 — 2018/0199(COD)) | 425 |
| 2020/C 411/43 | P8_TA(2019)0022Fordelingen af toldkontingenter opført på Den Europæiske Unions WTO-liste under henvisning til Det Forenede Kongeriges udtræden af EU ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fordelingen af toldkontingenter opført på Den Europæiske Unions WTO-liste under henvisning til Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 32/2000 (COM(2018)0312 — C8-0202/2018 — 2018/0158(COD))P8_TC1-COD(2018)0158Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om fordelingen af toldkontingenter opført på Unionens WTO-liste efter Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 32/2000 | 492 |
| 2020/C 411/44 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af et særskilt finansielt program til dekommissionering af nukleare anlæg og håndtering af radioaktivt affald og om ophævelse af Rådets forordning (Euratom) nr. 1368/2013 (COM(2018)0467 — C8-0314/2018 — 2018/0252(NLE)) | 494 |
| 2020/C 411/45 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 16. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af InvestEU-programmet (COM(2018)0439 — C8-0257/2018 — 2018/0229(COD)) | 500 |
| 2020/C 411/46 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om forslag til Rådets direktiv om indførelse af et EU-nødpas og om ophævelse af afgørelse 96/409/FUSP (COM(2018)0358 — C8-0386/2018 — 2018/0186(CNS)) | 548 |
| 2020/C 411/47 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og uddannelsesprogram for perioden 2021-2025, som komplementerer Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (COM(2018)0437 — C8-0380/2018 — 2018/0226(NLE)) | 552 |
| | Torsdag den 17. januar 2019 |
| 2020/C 411/48 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2019 om forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af programmet for nuklear dekommissionering af Ignalina-atomkraftværket i Litauen (Ignalina-programmet) og om ophævelse af Rådets forordning (EU) nr. 1369/2013 (COM(2018)0466 — C8-0394/2018 — 2018/0251(NLE)) | 565 |
| 2020/C 411/49 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 17. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet (COM(2018)0324 — C8-0178/2018 — 2018/0136(COD)) | 574 |
| 2020/C 411/50 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 17. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af Fiscalisprogrammet for samarbejde på beskatningsområdet (COM(2018)0443 — C8-0260/2018 — 2018/0233(COD)) | 603 |
| 2020/C 411/51 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 17. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet for rettigheder og værdier (COM(2018)0383 — C8-0234/2018 — 2018/0207(COD)) | 618 |
| 2020/C 411/52 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2019 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af et europæisk instrument for nuklear sikkerhed, der supplerer instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde på grundlag af Euratomtraktaten (COM(2018)0462 — C8-0315/2018 — 2018/0245(NLE)) | 671 |
| | Torsdag den 31. januar 2019 |
| 2020/C 411/53 | P8_TA(2019)0047EU-toldkodeksen: medtagelse af den italienske kommune Campione d'Italia og den italienske del af Luganosøen i Unionens toldområde ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (COM(2018)0259 — C8–0180/2018 — 2018/0123(COD))P8_TC1-COD(2018)0123Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om ændring af forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen | 692 |
| 2020/C 411/54 | P8_TA(2019)0048Visse regler om direkte betalinger og støtte til udvikling af landdistrikterne for årene 2019 og 2020 ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1305/2013 og (EU) nr. 1307/2013 for så vidt angår visse regler om direkte betalinger og støtte til udvikling af landdistrikterne for årene 2019 og 2020 (COM(2018)0817 — C8–0506/2018 — 2018/0414(COD))P8_TC1-COD(2018)0414Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om ændring af forordning (EU) nr. 1305/2013 og (EU) nr. 1307/2013 for så vidt angår visse regler om direkte betalinger og støtte til udvikling af landdistrikterne for årene 2019 og 2020 | 693 |
| 2020/C 411/55 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Østrig, Cypern, Kroatien, Luxembourg, Portugal, Rumænien og Det Forenede Kongerige til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Den Dominikanske Republiks tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2018)0526 — C8-0376/2018 — 2018/0276(NLE)) | 694 |
| 2020/C 411/56 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Østrig til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Ecuadors og Ukraines tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2018)0527 — C8-0375/2018 — 2018/0277(NLE)) | 695 |
| 2020/C 411/57 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Østrig og Rumænien til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Honduras' tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2018)0528 — C8-0377/2018 — 2018/0278(NLE)) | 696 |
| 2020/C 411/58 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Østrig, Luxembourg og Rumænien til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Hvideruslands og Usbekistans tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2018)0530 — C8-0378/2018 — 2018/0279(NLE)) | 697 |
| 2020/C 411/59 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Rådets afgørelse om associering af de oversøiske lande og territorier med Den Europæiske Union, herunder forbindelser mellem Den Europæiske Union på den ene side og Grønland og Kongeriget Danmark på den anden side (associeringsafgørelsen) (COM(2018)0461 — C8-0379/2018 — 2018/0244(CNS)) | 698 |
| 2020/C 411/60 | P8_TA(2019)0055Implementering af topdomænenavnet .eu og dets funktion ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om implementering af topdomænenavnet .eu og dets funktion og om ophævelse af forordning (EF) nr. 733/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 874/2004 (COM(2018)0231 — C8-0170/2018 — 2018/0110(COD))P8_TC1-COD(2018)0110Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om gennemførelse af topdomænet .eu og dets funktion, om ændring og ophævelse af forordning (EF) nr. 733/2002 og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 874/2004 | 737 |
| 2020/C 411/61 | P8_TA(2019)0056Harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (BNI-forordningen) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (BNI-forordningen) og om ophævelse af Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 (COM(2017)0329 — C8-0192/2017 — 2017/0134(COD))P8_TC1-COD(2017)0134Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser og om ophævelse af Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 (BNI-forordningen) | 738 |

III   Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 15. januar 2019

2020/C 411/30

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 15. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om instrumentet for finansiel støtte til toldkontroludstyr som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning (COM(2018)0474 — C8-0273/2018 — 2018/0258(COD))

230

2020/C 411/31

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2019 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af statusaftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Albanien om tiltag, som gennemføres af Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning i Republikken Albanien (10302/2018 — C8-0433/2018 — 2018/0241(NLE))

256

2020/C 411/32

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2019 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens og medlemsstaternes vegne af protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Kirgisiske Republik på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (12564/2017 — C8-0033/2018 — 2017/0185(NLE))

257

2020/C 411/33

P8_TA(2019)0006Anvendelse af udlejningskøretøjer uden fører til godstransport ad landevej ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/1/EF om anvendelse af udlejningskøretøjer uden fører til godstransport ad landevej (COM(2017)0282 — C8-0172/2017 — 2017/0113(COD))P8_TC1-COD(2017)0113Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/... om ændring af direktiv 2006/1/EF om anvendelse af udlejningskøretøjer uden fører til godstransport ad landevej(EØS-relevant tekst)

258

2020/C 411/34

P8_TA(2019)0007Midlertidig tilbagetrækning af præferencer i visse aftaler mellem EU og visse tredjelande ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om iværksættelse af beskyttelsesklausuler og andre mekanismer for midlertidig tilbagetrækning af præferencer i visse aftaler mellem Den Europæiske Union og visse tredjelande (COM(2018)0206 — C8-0158/2018 — 2018/0101(COD))P8_TC1-COD(2018)0101Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om iværksættelse af bilaterale beskyttelsesklausuler og andre mekanismer for midlertidig tilbagetrækning af præferencer i visse handelsaftaler mellem Den Europæiske Union og tredjelande

263

2020/C 411/35

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 15. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af toldprogrammet for samarbejde på toldområdet (COM(2018)0442 — C8-0261/2018 — 2018/0232(COD))

265

2020/C 411/36

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2019 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af EIB's vedtægter (13166/2018 — C8-0464/2018 — 2018/0811(CNS))

291

Onsdag den 16. januar 2019

2020/C 411/37

Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden side om ændring af protokol nr. 1 og protokol nr. 4 i Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden side (10593/2018 — C8-0463/2018 — 2018/0256M(NLE))

292

2020/C 411/38

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko om ændring af protokol nr. 1 og protokol nr. 4 i Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden side (10593/2018 — C8-0463/2018 — 2018/0256(NLE))

298

2020/C 411/39

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Folkerepublikken Kina i forbindelse med DS492 Den Europæiske Union — Foranstaltninger, der har betydning for toldindrømmelser for visse fjerkrækødprodukter (10882/2018 — C8-0496/2018 — 2018/0281(NLE))

299

2020/C 411/40

P8_TA(2019)0019Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) (COM(2018)0380 — C8-0231/2018 — 2018/0202(COD))P8_TC1-COD(2018)0202Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../... om Den Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF)

300

2020/C 411/41

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 16. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) (COM(2018)0382 — C8-0232/2018 — 2018/0206(COD))

324

2020/C 411/42

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 16. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg), der støttes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og de eksterne finansieringsinstrumenter (COM(2018)0374 — C8-0229/2018 — 2018/0199(COD))

425

2020/C 411/43

P8_TA(2019)0022Fordelingen af toldkontingenter opført på Den Europæiske Unions WTO-liste under henvisning til Det Forenede Kongeriges udtræden af EU ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fordelingen af toldkontingenter opført på Den Europæiske Unions WTO-liste under henvisning til Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 32/2000 (COM(2018)0312 — C8-0202/2018 — 2018/0158(COD))P8_TC1-COD(2018)0158Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om fordelingen af toldkontingenter opført på Unionens WTO-liste efter Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 32/2000

492

2020/C 411/44

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af et særskilt finansielt program til dekommissionering af nukleare anlæg og håndtering af radioaktivt affald og om ophævelse af Rådets forordning (Euratom) nr. 1368/2013 (COM(2018)0467 — C8-0314/2018 — 2018/0252(NLE))

494

2020/C 411/45

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 16. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af InvestEU-programmet (COM(2018)0439 — C8-0257/2018 — 2018/0229(COD))

500

2020/C 411/46

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om forslag til Rådets direktiv om indførelse af et EU-nødpas og om ophævelse af afgørelse 96/409/FUSP (COM(2018)0358 — C8-0386/2018 — 2018/0186(CNS))

548

2020/C 411/47

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og uddannelsesprogram for perioden 2021-2025, som komplementerer Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (COM(2018)0437 — C8-0380/2018 — 2018/0226(NLE))

552

Torsdag den 17. januar 2019

2020/C 411/48

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2019 om forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af programmet for nuklear dekommissionering af Ignalina-atomkraftværket i Litauen (Ignalina-programmet) og om ophævelse af Rådets forordning (EU) nr. 1369/2013 (COM(2018)0466 — C8-0394/2018 — 2018/0251(NLE))

565

2020/C 411/49

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 17. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet (COM(2018)0324 — C8-0178/2018 — 2018/0136(COD))

574

2020/C 411/50

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 17. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af Fiscalisprogrammet for samarbejde på beskatningsområdet (COM(2018)0443 — C8-0260/2018 — 2018/0233(COD))

603

2020/C 411/51

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 17. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet for rettigheder og værdier (COM(2018)0383 — C8-0234/2018 — 2018/0207(COD))

618

2020/C 411/52

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2019 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af et europæisk instrument for nuklear sikkerhed, der supplerer instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde på grundlag af Euratomtraktaten (COM(2018)0462 — C8-0315/2018 — 2018/0245(NLE))

671

Torsdag den 31. januar 2019

2020/C 411/53

P8_TA(2019)0047EU-toldkodeksen: medtagelse af den italienske kommune Campione d'Italia og den italienske del af Luganosøen i Unionens toldområde ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (COM(2018)0259 — C8–0180/2018 — 2018/0123(COD))P8_TC1-COD(2018)0123Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om ændring af forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen

692

2020/C 411/54

P8_TA(2019)0048Visse regler om direkte betalinger og støtte til udvikling af landdistrikterne for årene 2019 og 2020 ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1305/2013 og (EU) nr. 1307/2013 for så vidt angår visse regler om direkte betalinger og støtte til udvikling af landdistrikterne for årene 2019 og 2020 (COM(2018)0817 — C8–0506/2018 — 2018/0414(COD))P8_TC1-COD(2018)0414Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om ændring af forordning (EU) nr. 1305/2013 og (EU) nr. 1307/2013 for så vidt angår visse regler om direkte betalinger og støtte til udvikling af landdistrikterne for årene 2019 og 2020

693

2020/C 411/55

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Østrig, Cypern, Kroatien, Luxembourg, Portugal, Rumænien og Det Forenede Kongerige til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Den Dominikanske Republiks tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2018)0526 — C8-0376/2018 — 2018/0276(NLE))

694

2020/C 411/56

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Østrig til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Ecuadors og Ukraines tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2018)0527 — C8-0375/2018 — 2018/0277(NLE))

695

2020/C 411/57

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Østrig og Rumænien til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Honduras' tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2018)0528 — C8-0377/2018 — 2018/0278(NLE))

696

2020/C 411/58

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Østrig, Luxembourg og Rumænien til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Hvideruslands og Usbekistans tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2018)0530 — C8-0378/2018 — 2018/0279(NLE))

697

2020/C 411/59

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Rådets afgørelse om associering af de oversøiske lande og territorier med Den Europæiske Union, herunder forbindelser mellem Den Europæiske Union på den ene side og Grønland og Kongeriget Danmark på den anden side (associeringsafgørelsen) (COM(2018)0461 — C8-0379/2018 — 2018/0244(CNS))

698

2020/C 411/60

P8_TA(2019)0055Implementering af topdomænenavnet .eu og dets funktion ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om implementering af topdomænenavnet .eu og dets funktion og om ophævelse af forordning (EF) nr. 733/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 874/2004 (COM(2018)0231 — C8-0170/2018 — 2018/0110(COD))P8_TC1-COD(2018)0110Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om gennemførelse af topdomænet .eu og dets funktion, om ændring og ophævelse af forordning (EF) nr. 733/2002 og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 874/2004

737

2020/C 411/61

P8_TA(2019)0056Harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (BNI-forordningen) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (BNI-forordningen) og om ophævelse af Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 (COM(2017)0329 — C8-0192/2017 — 2017/0134(COD))P8_TC1-COD(2017)0134Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser og om ophævelse af Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 (BNI-forordningen)

738

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i 
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

27.11.2020

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2018-2019

Mødeperioden fra den 14. til 17. januar 2019

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 337 af 9.10.2020.

Den vedtagne tekst af 16. januar 2019 om decharge for regnskabsåret 2016 er offentliggjort i EUT L 160 af 18.6.2019.

VEDTAGNE TEKSTER

Mødeperioden fra den 30. til den 31. januar 2019

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 356 af 23.10.2020.

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 15. januar 2019

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/2

---

P8_TA(2019)0005

Selvkørende biler i europæisk transport

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2019 om selvkørende biler i europæisk transport (2018/2089(INI))

(2020/C 411/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. maj 2018 med titlen »På vej til automatiseret mobilitet: En EU-strategi for fremtidens mobilitet« (COM(2018)0283), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. maj 2018 med titlen »På vej til automatiseret mobilitet: En EU-strategi for fremtidens mobilitet« (COM(2018)0283),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. november 2016 om »En europæisk strategi for samarbejdende intelligente transportsystemer — en milepæl hen imod samarbejdende, opkoblet og automatiseret mobilitet« (COM(2016)0766), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. november 2016 om »En europæisk strategi for samarbejdende intelligente transportsystemer — en milepæl hen imod samarbejdende, opkoblet og automatiseret mobilitet« (COM(2016)0766),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. juni 2017 om internetkonnektivitet med henblik på vækst, konkurrencedygtighed og samhørighed: et europæisk gigabitsamfund og 5G (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. juni 2017 om internetkonnektivitet med henblik på vækst, konkurrencedygtighed og samhørighed: et europæisk gigabitsamfund og 5G (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2018 om en europæisk strategi for samarbejdende intelligente transportsystemer (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2018 om en europæisk strategi for samarbejdende intelligente transportsystemer (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelser fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Retsudvalget og Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0425/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelser fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Retsudvalget og Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0425/2018),

| A. | der henviser til, at EU-strategien for opkoblet og automatiseret mobilitet er tæt forbundet med Kommissionens politiske prioriteter, navnlig prioriteterne for dens dagsordener for beskæftigelse, vækst og investeringer, forskning og innovation, miljø og klimaændringer, ren og sikker mobilitet og transport, trafiksikkerhed og bekæmpelse af trafikal overbelastning, det digitale indre marked og energiunionen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU-strategien for opkoblet og automatiseret mobilitet er tæt forbundet med Kommissionens politiske prioriteter, navnlig prioriteterne for dens dagsordener for beskæftigelse, vækst og investeringer, forskning og innovation, miljø og klimaændringer, ren og sikker mobilitet og transport, trafiksikkerhed og bekæmpelse af trafikal overbelastning, det digitale indre marked og energiunionen;

| B. | der henviser til, at den hastige teknologiske udvikling, både inden for transportsektoren og inden for robotteknologi og kunstig intelligens, har en betydelig indvirkning på økonomien og samfundet; der henviser til, at selvkørende køretøjer i væsentlig grad vil ændre vores dagligdag, bestemme fremtiden for den globale vejtransport, reducere transportomkostningerne, forbedre vejsikkerheden, øge mobiliteten og reducere miljøbelastningen; der henviser til, at vejtransportsektoren kan bane vejen for nye tjenester og nye transportformer og dermed tilfredsstille efterspørgslen efter mobilitet for personer og varer og endda bidrage til at revolutionere byplanlægningen; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den hastige teknologiske udvikling, både inden for transportsektoren og inden for robotteknologi og kunstig intelligens, har en betydelig indvirkning på økonomien og samfundet; der henviser til, at selvkørende køretøjer i væsentlig grad vil ændre vores dagligdag, bestemme fremtiden for den globale vejtransport, reducere transportomkostningerne, forbedre vejsikkerheden, øge mobiliteten og reducere miljøbelastningen; der henviser til, at vejtransportsektoren kan bane vejen for nye tjenester og nye transportformer og dermed tilfredsstille efterspørgslen efter mobilitet for personer og varer og endda bidrage til at revolutionere byplanlægningen;

| C. | der henviser til, at Kommissionen har til hensigt at halvere antallet af trafikdræbte i EU inden 2020 i forhold til 2010 i overensstemmelse med ambitionen om nul trafikdræbte; der henviser til, at de fremskridt, der er gjort med at nedbringe det samlede antal dræbte og tilskadekomne, synes at være stagneret på det seneste, idet mere end 25 000 mennesker mistede livet på vejene i EU i 2016, og yderligere 135 000 mennesker kom alvorligt til skade; der henviser til, at der er betydelige mobilitetsproblemer i vores byer, og at de forstærkes af forurening og klimaændringer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen har til hensigt at halvere antallet af trafikdræbte i EU inden 2020 i forhold til 2010 i overensstemmelse med ambitionen om nul trafikdræbte; der henviser til, at de fremskridt, der er gjort med at nedbringe det samlede antal dræbte og tilskadekomne, synes at være stagneret på det seneste, idet mere end 25 000 mennesker mistede livet på vejene i EU i 2016, og yderligere 135 000 mennesker kom alvorligt til skade; der henviser til, at der er betydelige mobilitetsproblemer i vores byer, og at de forstærkes af forurening og klimaændringer;

| D. | der henviser til, at avancerede førerstøttesystemer såsom vognbaneskiftalarm og automatiske nødbremser allerede har vist sig at bidrage til trafiksikkerheden og nedbringe antallet af alvorlige ulykker; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at avancerede førerstøttesystemer såsom vognbaneskiftalarm og automatiske nødbremser allerede har vist sig at bidrage til trafiksikkerheden og nedbringe antallet af alvorlige ulykker;

| E. | der henviser til, at langt de fleste trafikulykker skyldes menneskelige fejl, og at der som sådan er et absolut behov for at mindske mulighederne for sådanne uheld ved at stille krav om, at der bruges avancerede køretøjssystemer, som øger sikkerheden, samtidig med at den personlige mobilitet opretholdes; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at langt de fleste trafikulykker skyldes menneskelige fejl, og at der som sådan er et absolut behov for at mindske mulighederne for sådanne uheld ved at stille krav om, at der bruges avancerede køretøjssystemer, som øger sikkerheden, samtidig med at den personlige mobilitet opretholdes;

| F. | der henviser til, at den stabile og positive tendens inden for færdselssikkerhed, som EU har oplevet i det seneste årti, er aftaget; der henviser til, at vejtransport stadig tegner sig for hovedparten af de transportrelaterede emissioner i form af drivhusgasser og luftforurening; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den stabile og positive tendens inden for færdselssikkerhed, som EU har oplevet i det seneste årti, er aftaget; der henviser til, at vejtransport stadig tegner sig for hovedparten af de transportrelaterede emissioner i form af drivhusgasser og luftforurening;

| G. | der henviser til, at transportbehovet — for både passagerer og gods — er stigende overalt i verden i en situation med fokus på vores planets begrænsede ressourcer, og til, at effektiv transport således vil være af stigende betydning; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at transportbehovet — for både passagerer og gods — er stigende overalt i verden i en situation med fokus på vores planets begrænsede ressourcer, og til, at effektiv transport således vil være af stigende betydning;

| H. | der henviser til, at EU bør tilskynde til og videreudvikle de digitale teknologier til brug for automatiseret mobilitet for at modvirke menneskelige fejl og mindske antallet af trafikhændelser og trafikdræbte; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU bør tilskynde til og videreudvikle de digitale teknologier til brug for automatiseret mobilitet for at modvirke menneskelige fejl og mindske antallet af trafikhændelser og trafikdræbte;

| I. | der henviser til, at automatisering og udbredelse af ny teknologi vil forbedre transportsikkerheden og transportsystemerne samt eliminere nogle af de menneskelige faktorer, der er forbundet hermed; der henviser til, at både forskellen på og betingelserne for transportsystemerne i de forskellige medlemsstater bør tages i betragtning samtidig med automatiseringen; der henviser til, at det er nødvendigt at bygge nye transportsystemer, og at både nye og eksisterende transportsystemer bør være udstyret med pasende sikkerhedssystemer, inden automatisering kan gennemføres; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at automatisering og udbredelse af ny teknologi vil forbedre transportsikkerheden og transportsystemerne samt eliminere nogle af de menneskelige faktorer, der er forbundet hermed; der henviser til, at både forskellen på og betingelserne for transportsystemerne i de forskellige medlemsstater bør tages i betragtning samtidig med automatiseringen; der henviser til, at det er nødvendigt at bygge nye transportsystemer, og at både nye og eksisterende transportsystemer bør være udstyret med pasende sikkerhedssystemer, inden automatisering kan gennemføres;

| J. | der henviser til, at der er forskellige automatiseringsniveauer, hvoraf niveau 1 og 2 allerede er på markedet, men at niveauerne fra betinget og høj til fuld automatisering (når et køretøj bliver selvkørende) først forventes at være tilgængelige i 2020-2030, og der henviser til, at førerstøttesystemer derfor er vigtige som støtteteknologi på vejen hen imod fuld automatisering; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der er forskellige automatiseringsniveauer, hvoraf niveau 1 og 2 allerede er på markedet, men at niveauerne fra betinget og høj til fuld automatisering (når et køretøj bliver selvkørende) først forventes at være tilgængelige i 2020-2030, og der henviser til, at førerstøttesystemer derfor er vigtige som støtteteknologi på vejen hen imod fuld automatisering;

| K. | der henviser til behovet for at investere både i forskningsfasen og i den efterfølgende udvikling for at forbedre de tilgængelige teknologier og implementere en sikker og intelligent transportinfrastruktur; |
| --- | --- |

K.

der henviser til behovet for at investere både i forskningsfasen og i den efterfølgende udvikling for at forbedre de tilgængelige teknologier og implementere en sikker og intelligent transportinfrastruktur;

| L. | der henviser til, at flere lande over hele verden (f.eks. USA, Australien, Japan, Korea og Kina) hurtigt bevæger sig i retning af tilgængeliggørelse af både opkoblet og automatiseret mobilitet på markedet; der henviser til, at Europa er nødt til at reagere meget mere proaktivt på den hurtige udvikling inden for denne sektor og til at tilskynde til initiativer og fremme strenge sikkerhedskrav for alle trafikdeltagere, der rejser med sø- og flodtransport, ad vej, med fly eller med jernbane, og som anvender blandede transportformer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at flere lande over hele verden (f.eks. USA, Australien, Japan, Korea og Kina) hurtigt bevæger sig i retning af tilgængeliggørelse af både opkoblet og automatiseret mobilitet på markedet; der henviser til, at Europa er nødt til at reagere meget mere proaktivt på den hurtige udvikling inden for denne sektor og til at tilskynde til initiativer og fremme strenge sikkerhedskrav for alle trafikdeltagere, der rejser med sø- og flodtransport, ad vej, med fly eller med jernbane, og som anvender blandede transportformer;

| M. | der henviser til, at Kommissionen forventer, at det nye marked for automatiserede og opkoblede køretøjer vil vokse eksponentielt med en forventet omsætning på over 620 mia. EUR frem til 2025 for EU's bilindustri og 180 mia. EUR for EU's elektroniksektor; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Kommissionen forventer, at det nye marked for automatiserede og opkoblede køretøjer vil vokse eksponentielt med en forventet omsætning på over 620 mia. EUR frem til 2025 for EU's bilindustri og 180 mia. EUR for EU's elektroniksektor;

| N. | der henviser til, at Amsterdamerklæringen (2016) beskriver samarbejdet mellem medlemsstaterne, Kommissionen og industrien på området for opkoblede og automatiserede køretøjer; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Amsterdamerklæringen (2016) beskriver samarbejdet mellem medlemsstaterne, Kommissionen og industrien på området for opkoblede og automatiserede køretøjer;

| O. | der henviser til, at autonom transport omfatter alle former for fjernstyrede, automatiserede og autonome transportmidler til transport ad vej, jernbane, luft, sø samt ad indre vandveje; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at autonom transport omfatter alle former for fjernstyrede, automatiserede og autonome transportmidler til transport ad vej, jernbane, luft, sø samt ad indre vandveje;

| P. | der henviser til, at Kommissionens meddelelse »På vej til automatiseret mobilitet« udgør en vigtig milepæl i EU-strategien for opkoblet og automatiseret mobilitet; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Kommissionens meddelelse »På vej til automatiseret mobilitet« udgør en vigtig milepæl i EU-strategien for opkoblet og automatiseret mobilitet;

| Q. | der henviser til, at der bør lægges vægt på selvkørende mobilitet, da fuldt ud selvkørende køretøjer vil medføre væsentlige fordele i relation til trafiksikkerhed og vil kunne fungere uden opkoblede funktioner; der henviser til, at tilknyttede kapaciteter og tjenester stadig kan kræve digital kommunikation; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der bør lægges vægt på selvkørende mobilitet, da fuldt ud selvkørende køretøjer vil medføre væsentlige fordele i relation til trafiksikkerhed og vil kunne fungere uden opkoblede funktioner; der henviser til, at tilknyttede kapaciteter og tjenester stadig kan kræve digital kommunikation;

| R. | der henviser til, at indførelsen af autonome køretøjer, som allerede forventes at finde sted i 2020, vil medføre betydelige fordele, men også indebærer en række nye risici, nemlig vedrørende færdselssikkerhed, civilretligt ansvar og forsikring, cybersikkerhed, intellektuelle ejendomsrettigheder, databeskyttelse og spørgsmål vedrørende dataadgang, teknisk infrastruktur, standardisering og beskæftigelse; der henviser til, at det er umuligt at forudsige det fulde omfang af de langsigtede virkninger af autonom mobilitet på arbejdspladser og på miljøet, der henviser til, at det er af afgørende betydning at sikre, at EU's retlige rammer er velegnede til på passende vis at imødegå disse udfordringer og til at øge offentlighedens bevidsthed og accept af selvkørende køretøjer; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at indførelsen af autonome køretøjer, som allerede forventes at finde sted i 2020, vil medføre betydelige fordele, men også indebærer en række nye risici, nemlig vedrørende færdselssikkerhed, civilretligt ansvar og forsikring, cybersikkerhed, intellektuelle ejendomsrettigheder, databeskyttelse og spørgsmål vedrørende dataadgang, teknisk infrastruktur, standardisering og beskæftigelse; der henviser til, at det er umuligt at forudsige det fulde omfang af de langsigtede virkninger af autonom mobilitet på arbejdspladser og på miljøet, der henviser til, at det er af afgørende betydning at sikre, at EU's retlige rammer er velegnede til på passende vis at imødegå disse udfordringer og til at øge offentlighedens bevidsthed og accept af selvkørende køretøjer;

| S. | der henviser til, at de etiske konsekvenser af brugen af disse teknologier gør det nødvendigt at udvikle retningslinjer for indførelse af kunstig intelligens i forbindelse med indførelsen af disse systemer for at sikre, at de etiske spørgsmål behandles på en sammenhængende måde; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at de etiske konsekvenser af brugen af disse teknologier gør det nødvendigt at udvikle retningslinjer for indførelse af kunstig intelligens i forbindelse med indførelsen af disse systemer for at sikre, at de etiske spørgsmål behandles på en sammenhængende måde;

Generelle principper

| 1. | glæder sig over Kommissionens meddelelse »På vej til automatiseret mobilitet«, som fastlægger en strategi, der skal gøre EU førende i verden inden for indførelse af sikre systemer for automatiseret mobilitet, der øger trafiksikkerheden og -effektiviteten, bekæmper trafikal overbelastning, reducerer energiforbruget og emissioner fra transport og langsomt udfaser fossile brændstoffer; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anerkender de indledende skridt, som Kommissionen og medlemsstaterne har taget med hensyn til fremtidens automatiserede mobilitet, og kvitterer for de lovgivningsmæssige initiativer vedrørende ITS-direktivet (3) og de foreslåede ændringer af direktivet om forvaltning af vejinfrastrukturens sikkerhed (4) og forordningen om den generelle sikkerhed for motorkøretøjer (5); |
| --- | --- |

2.

| 3. | bekræfter den vigtige rolle, som samarbejdende intelligente transportsystemer (C-ITS) spiller med hensyn til at skabe konnektivitet for Society of Automotive Engineers (SAE) på niveau 2, 3 og muligvis 4 for automatiserede/selvkørende køretøjer; tilskynder medlemsstaterne og industrien til at indføre C-ITS og opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaterne og industrien med at udvikle tjenester til C-ITS, navnlig gennem Connecting Europe-faciliteten, de europæiske struktur- og investeringsfonde og InvestEU-programmet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fremhæver innovationspotentialet ved alle selvkørende vej-, jernbane-, vandvejs- og lufttransportmidler; understreger behovet for, at europæiske aktører samarbejder for at kunne opnå og bevare en førende position inden for autonom transport på globalt plan; bemærker, at udviklingen inden for autonom mobilitet, især inden for vejtransport, kræver et synergiskabende samarbejde mellem mange sektorer i den europæiske økonomi, herunder køretøjsfabrikanter og de digitale sektorer; |
| --- | --- |

4.

| 5. | anerkender det betydelige potentiale, der ligger i automatiseret mobilitet for mange sektorer, og som giver nye forretningsmuligheder for nystartede virksomheder, små og mellemstore virksomheder (SMV'er), og industrien og virksomhederne som helhed, navnlig med hensyn til oprettelse af nye mobilitetstjenester og beskæftigelsesmuligheder; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger behovet for at udvikle selvkørende køretøjer, der er tilgængelige for personer med handicap eller nedsat mobilitet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at forelægge en strategi, navnlig vedrørende data, dataadgang og cybersikkerhed, jf. Parlamentets beslutning af 13. marts 2018 om en europæisk strategi for C-ITS for at sikre en teknologineutral og markedsklar tilgang; anerkender de muligheder, Kommissionens kommende anbefalinger for adgang til køretøjsoplysninger og ressourcer giver; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bekræfter behovet for lovgivningsmæssige tiltag for at kunne sikre retfærdig, sikker og teknologineutral adgang til køretøjsoplysninger i realtid for visse tredjepartsenheder; er af den opfattelse, at en sådan adgang bør sætte slutbrugerne og tredjeparter i stand til at drage fordel af digitaliseringen og fremme lige vilkår og sikkerhed i relation til lagring af køretøjsoplysninger; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at der vil opstå lignende spørgsmål i forbindelse med intellektuelle ejendomsrettigheder og tilsvarende brugerrettigheder for kunstig intelligens med henblik på autonom mobilitet på andre områder, såsom ejendoms- eller brugerrettigheder til kode, data og opfindelser, der er skabt af den kunstige intelligens på egen hånd; mener dog, at der bør findes løsninger på disse spørgsmål, der er så generelle som muligt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | henleder opmærksomheden på, at det er nødvendigt i forbindelse med udviklingen af den nye lovgivningsmæssige ramme, der regulerer autonom mobilitet, at sikre, at alle hindringer for udviklingen af teknologiske fremskridt, forskning og innovation, kan fjernes; |
| --- | --- |

10.

| 11. | påpeger, at Kommissionens meddelelse »På vej til automatiseret mobilitet« mangler en analyse af og forslag til selvkørende køretøjer inden for alle transportformer; opfordrer Kommissionen til at sikre specifikke analyser og strategier for alle transportformer, herunder inden for intermodal transport og mobilitet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvide deres politikker om selvkørende biler til at omfatte kollektiv transport og til udvide deres perspektiv til at omfatte alle transportformer; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over det arbejde, der udføres på Rådets møder på højt niveau vedrørende selvkørende biler, og ser gerne, at arbejdet også udvides til at omfatte andre transportformer end vejtransport; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at de tekniske standarder for køretøjer og infrastruktur (f.eks. færdselstavler, kørebaneafmærkninger, signalsystemer og C-ITS) bør udvikles og tilpasses på internationalt plan, EU-plan og nationalt plan, at de bør bygge på eksisterende arbejde og fora med henblik på at udgå overlapning og være baseret på principperne om en åben, gennemsigtig og teknologineutral tilgang, der øger trafiksikkerheden og sikrer en gnidningsløs grænseoverskridende interoperabilitet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker, at pålidelige køretøjs- og rutedata er grundlæggende elementer for at opnå både autonom og opkoblet kørsel i et fælles europæisk transportområde for konkurrencedygtige tjenester for slutbrugerne; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at sikre, at hindringerne for anvendelsen af sådanne data fjernes, og at der indføres et stærkt reguleringssystem i denne henseende i god tid før 1. januar 2020, der sikrer samme datakvalitet og tilgængelighed på tværs af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

15.

| 16. | bemærker, at det haster med at skabe retssikkerhed for både brugere og interessenter for så vidt angår selvkørende køretøjers overholdelse af vigtig eksisterende lovgivning, navnlig med hensyn til e-databeskyttelse og den generelle forordning om databeskyttelse (6); opfordrer Kommissionen til at angive, hvilke kategorier af data genereret af selvkørende køretøjer der skal behandles som åbne data og stilles til rådighed i realtid, og hvilke data der skal være fortrolige; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger vigtigheden af at sikre, at brugerne har kontrol over og adgang til både personoplysninger og køretøjsoplysninger, der genereres, indsamles og videregives af selvkørende køretøjer; understreger, at forbrugerne skal tilbydes det højeste niveau af cyberbeskyttelse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger den forventede massive stigning i data, der genereres af og overføres fra selvkørende køretøjer, og understreger behovet for at anvende disse data, navnlig ikke-personlige og anonymiserede data, for at fremme udbredelsen af selvkørende køretøjer og for at videreudvikle innovation inden for rammerne af nye mobilitetsløsninger; påpeger, at beskyttelsen af privatlivets fred og følsomme data, der genereres af selvkørende biler, skal være en absolut prioritet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger, at fuldt selvkørende eller højautomatiserede køretøjer vil være kommercielt tilgængelige i de kommende år, og at der er behov for at indføre passende lovgivningsmæssige rammer så hurtigt som muligt, der sikrer en sikker drift og indfører en klar ansvarsordning, for at sikre håndteringen af de deraf følgende ændringer, herunder den uundgåelige interaktion mellem selvkørende biler og infrastrukturens øvrige brugere; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bemærker, at de eksisterende regler om erstatningsansvar, f.eks. Rådets direktiv 85/374/EØF af 25. juli 1985 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om produktansvar (7) (direktivet om produktansvar) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/103/EF af 16. september 2009 om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og kontrollen med forsikringspligtens overholdelse (8) (direktivet om motorkøretøjsforsikring) ikke er udviklet til at håndtere de udfordringer, som brugen af selvkørende køretøjer udgør, og understreger, at der er stadig mere, som tyder på, at de nuværende lovgivningsmæssige rammer, navnlig hvad angår ansvar, forsikring, registrering og beskyttelse af personoplysninger, ikke længere vil være tilstrækkelige eller passende, når de står over for nye de risici som følge af køretøjernes øgede automatisering, konnektivitet og kompleksitet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mener, at der i lyset af de dynamiske teknologiske forandringer i sektoren er behov for at præcisere, hvem der bør være ansvarlig for skaden i tilfælde af ulykker, som er forårsaget af fuldt autonome køretøjer, og at det, når graden af autonomi indebærer, at bilen enten kan køre fuldt autonomt eller køres af en fører, er nødvendigt klart at identificere, hvem der er ansvarlig i hvert enkelt konkrete tilfælde; understreger, at det navnlig skal undersøges, om det synspunkt, at en meget lille andel af alle ulykker indtil videre kan tilskrives tekniske faktorer, ville berettige til et ansvarsskift til producenten, der som en risikofaktor, der er uafhængig af forsømmelse, kan knyttes til den risiko, der er ved at bringe et selvkørende køretøj på markedet; understreger også, at det endvidere er nødvendigt at undersøge, om de nøjagtige trafiksikkerhedsmæssige forpligtelser for køretøjets ejer og de instruktionsforpligtelser, der gælder for føreren i hvert enkelt tilfælde, i tilstrækkelig grad kan kompensere for denne ansvarsovergang; opfordrer derfor Kommissionen til at udarbejde en tilbundsgående undersøgelse, tilpasse EU's nuværende retlige ramme og om nødvendigt indføre nye regler, på grundlag af hvilke ansvaret placeres; opfordrer desuden Kommissionen til at vurdere og undersøge muligheden for at indføre yderligere EU-instrumenter for at holde trit med udviklingen i kunstig intelligens; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger vigtigheden af verdensomspændende satellitnavigationssystem-baserede (GNSS-baserede) teknologier og Galileo-projektet med hensyn til at forbedre interaktionen og interoperabiliteten for de digitale køretøjsmonterede systemer og netsystemer; opfordrer til, at de resterende satellitter hurtigst muligt gøres færdige og sendes op, således at det europæiske positioneringssystem Galileo kan anvendes som standardpositioneringssystemet i automatiserede køretøjer; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bemærker, at universel adgang til automatiserede mobilitetsteknologier ikke vil være mulig uden adgang til højhastighedsinternet og 5G-netværk; beklager, at der er områder, hvor den nuværende generation af 4G-netværk stadig ikke er udbredt i lige så høj grad som forventet, især i landdistrikter; |
| --- | --- |

23.

Vejtransport

| 24. | minder om de nye sikkerhedsregler, der er en del af de vejledende principper for menneske-maskine-grænseflader, som blev foreslået i den endelige GEAR 2030-rapport; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger behovet for, at lovgivningen om trafiksikkerhed i De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE), EU og på nationalt niveau gør det muligt at støtte teknologisk innovation og autonom kørsel så hurtigt som muligt med henblik på at reducere antallet af menneskelige fejl, trafikhændelser og trafikdræbte; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger vigtigheden af at vedtage en ambitiøs ny forordning om den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, i lyset af det potentiale, obligatorisk installation af nye sikkerhedsteknologier i køretøjer har for at redde liv på kort sigt, hvilket endvidere vil blive anvendt til udbredelsen af opkoblede og automatiserede køretøjer (CAV'er) i fremtiden; |
| --- | --- |

26.

| 27. | minder om, at udviklingen af CAV'er i vid udstrækning er drevet af det teknologiske fremstød; understreger behovet for at undersøge og anerkende de menneskelige og samfundsmæssige aspekter ved udviklingen af CAV'er og sikre, at udbredelsen heraf i fuldt omfang respekterer samfundsmæssige, menneskelige og miljømæssige værdier og mål; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til, i lyset af betydningen af mobilitet i EU, at nå frem til en fælles holdning og til at samarbejde, således at EU kan indtage og fastholde en ledende rolle i den internationale tekniske harmonisering af automatiserede køretøjer inden for rammerne af FN/ECE og Wienerkonventionen, navnlig i forbindelse med alle drøftelser i FN/ECE's Verdensforum for Harmonisering af Køretøjsforskrifter (arbejdsgruppe 29) og arbejdsgruppen for automatiserede/selvkørende og opkoblede køretøjer; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at markedsovervågningsprocedurerne i forbindelse med automatiserede køretøjer i hele deres levetid bør være så standardiserede, gennemsigtige og kontrollerbare som muligt, herunder grænseoverskridende prøvninger udført på åbne veje og under reelle kørselsforhold samt periodisk teknisk kontrol; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at der er behov for en klar lovgivning, der regelmæssigt revideres, om nødvendigt ajourføres og harmoniseres, der gør det obligatorisk at installere hændelsesdataregistreringsudstyr i overensstemmelse med forordningen om generel sikkerhed for at forbedre undersøgelser af ulykker og at præcisere og gøre det muligt at håndtere spørgsmål om retligt ansvar; bemærker, at et sådant hændelsesdataregistreringsudstyr er nødvendigt for at fastslå de forskellige aktørers ansvar i tilfælde af en ulykke; |
| --- | --- |

30.

| 31. | fremhæver, at det er nødvendigt at inkorporere sikkerhedssystemer lige fra overgangsfasen, hvor der er sameksistens mellem automatiserede køretøjer og køretøjer uden nogen form for opkobling eller automatisering; understreger betydningen af førerstøttesystemer som et skridt i retning af fuldt automatiseret kørsel for allerede nu at forebygge trafikulykker ved hjælp af aktive sikkerhedssystemer eller afbøde ulykkernes alvor ved hjælp af passive sikkerhedssystemer; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer medlemsstaterne til at sørge for sikker vejinfrastruktur af høj kvalitet, hvilket vil lette brugen af automatiske og selvkørende køretøjer; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at alle systemer, der udsender vejtrafikinformation digitalt, er interoperable; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger, at der er ved at opstå bekymring over, at brugerne er efterladende, når de bruger køretøjer, der kræver en vis grad af førerens indgriben; opfordrer til en bedre præcisering af definitionen og differentieringen af kravene til »køretøjer med avancerede førerstøttesystemer« (SAE-niveau 1-3) sammenlignet med »automatiserede køretøjer« (SAE-niveau 4-5) i trafiksikkerhedslovgivning og til, at der gennemføres yderligere undersøgelser vedrørende gennemførligheden af og sikkerheden ved automatiserede køretøjer på niveau 3, navnlig med hensyn til over for føreren at tilkendegive behovet for at gribe ind og de farer, der kan opstå ved eventuel forsinket indgriben; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer Kommissionen til at fastsætte etiske retningslinjer for kunstig intelligens; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde ansvarlighedsparametre såvel som systemer til sikring og beskyttelse af mennesker for at skabe en sammenhængende tilgang til de etiske problemer i forbindelse med autonome systemer til automatiserede biler; |
| --- | --- |

36.

| 37. | understreger, at de etiske aspekter ved selvkørende køretøjer skal adresseres og løses af lovgiverne, inden disse køretøjer kan accepteres fuldt ud og stilles til rådighed i trafikken; understreger derfor, at selvkørende køretøjer skal underkastes en forudgående vurdering for at tage hånd om disse etiske aspekter; |
| --- | --- |

37.

| 38. | fremhæver de udfordringer, som trafikal overbelastning udgør for bytrafikken, som forventes at følge af en udbredt anvendelse af selvkørende køretøjer; mener, at selvkørende køretøjer og løsninger såsom bildeling og prajning af køretøjer bør kunne bidrage til løsningen af disse udfordringer; opfordrer myndighederne til at udvikle politikker, der sikrer, at selvkørende køretøjer forbedrer rejsemulighederne, herunder den offentlige transport og andre løsninger, for alle borgere; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger, at konvojkørsel (lastbiler) har en lovende fremtid, eftersom denne transportform sikrer brændstof- og energibesparelser og øger trafiksikkerheden, og opfordrer derfor medlemsstaterne, Kommissionen og industrien til at implementere de foranstaltninger, der er fastlagt i Amsterdamerklæringen; opfordrer Kommissionen til at fremlægge forslag til en lovgivningsmæssig ramme for at fremme højt automatiserede og fuldautomatiserede køretøjers konnektivitet med »vehicle-to-everything« (V2X) (f.eks. kørsel i lastbilkolonne), navnlig for vejtransport over store distancer; |
| --- | --- |

39.

| 40. | argumenterer for, at både passive og aktive sikkerhedssystemer i selvkørende køretøjer spiller en vigtig rolle med hensyn til at reducere antallet af sammenstød, skader og dødsfald som følge af sammenstød, da der stadig kan forekomme sammenstød, navnlig i overgangsfasen med blandet trafik; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge trafiksikkerheden; |
| --- | --- |

40.

| 41. | understreger de risici, der er forbundet med en voksende tendens til blandet trafik mellem traditionelle og selvkørende køretøjer, og opfordrer derfor til, at der gennemføres flere undersøgelser på stedet for at støtte fremtidssikret forskning og udvikling forestået af offentlige og private virksomheder og organer, men også til at tilvejebringe konkrete data, der kan bidrage til en korrekt tilpasning af reglerne om civilretligt ansvar; |
| --- | --- |

41.

| 42. | understreger, at en mulig løsning for at afhjælpe de eksisterende mangler og svagheder kan være, at der etableres en ramme for ikke-skyld for skader, som skyldes selvstændige køretøjer; |
| --- | --- |

42.

| 43. | understreger, at der, som det blev påpeget i Europa-Parlamentets beslutning af 16. februar 2017 om civilretlige bestemmelser om robotteknologi (9), ikke bør være nogen erstatningsgrænser for arten og omfanget af den skade, der skal erstattes, for at sikre en passende beskyttelse af ofrene; |
| --- | --- |

43.

Lufttransport

| 44. | fremhæver den nyligt vedtagne EASA-forordning (10) om opdaterede luftfartssikkerhedsregler, som blandt andet omfatter bestemmelser, der giver et solidt retsgrundlag for det første sæt omfattende EU-regler for alle former for civile droner; minder om, hvor nødvendig vedtagelsen af EASA-forordningen var, i betragtning af at der også forekommer nye teknologier, som f.eks. ubemandede luftfartøjer (UAV'er), i det europæiske luftrum, og at dette krævede en tilpasning af EU's nuværende lovgivningsmæssige rammer og af divergerende nationale regler; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer indtrængende Kommissionen til straks også at forelægge detaljerede regler om automatiserede luftfartøjer, som kræver særlige og skræddersyede specifikationer, da en tilgang, der kun indbefatter UAV'er og drift, ikke er egnet til at sikre en sikker integration af automatiserede luftfartøjer i et luftrum, der deles med bemandede luftfartøjer; minder om, at UAV'er har brug for sikre og, og hvis det er relevant, certificerede intelligente systemer samt et særligt luftrumsforvaltningsmiljø; understreger, at sådanne regler, der finder anvendelse på UAV'er, også bør tage hensyn til typen af og risikoen ved driften eller aktiviteten, de operationelle egenskaber ved de pågældende ubemandede luftfartøjer og driftsområdets karakteristika, som f.eks. befolkningstæthed, overfladens beskaffenhed og tilstedeværelsen af bygninger og andre følsomme infrastrukturer; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger på ny vigtigheden af beskyttelsen af personoplysninger ved anvendelse af automatisk styrede køretøjer i luftfartssektoren; |
| --- | --- |

46.

| 47. | minder om Warszawa-erklæringen fra 2016 om droner som en løftestang for beskæftigelse og nye forretningsmuligheder; gentager betydningen af de planlagte tiltag med henblik på at udvikle EU's droneøkosystem, som forventes at være på plads i 2019, og bygge videre på de vejledende principper i Riga-erklæringen; |
| --- | --- |

47.

| 48. | fremhæver vigtigheden af at koordinere udviklingen af teknologier og operationelle koncepter, der muliggør sikker integration af fly, i form af lufttrafikstyringstjenester i overensstemmelse med U-rummets mål, der er et program, der gennemføres af SESAR-fællesforetagendet (SESAR JU); anerkender de aktiviteter, der hidtil er blevet gennemført af SESAR JU, som fortsat bør støttes; |
| --- | --- |

48.

| 49. | minder om, at finansieringen af forsknings- og forsøgsprogrammer, der allerede gennemføres i forbindelse med ubemandede fartøjer, såsom U-Space, bør øges i de kommende budgetter; bemærker, at disse forsøg, der gør det muligt på nuværende tidspunkt at teste anvendelsen af en omfattende flåde af ubemandede fartøjer under virkelige forhold og samtidig garantere maksimal sikkerhed i lufttrafikstyringen og sikkerhedsforholdene, vil kunne fungere som en model for forsøg med selvkørende køretøjer på jorden; |
| --- | --- |

49.

| 50. | bemærker, at det er nødvendigt at etablere passende testområder for autonome luftfartsteknologier, herunder droner, for at skabe sikre vilkår for simulationer af nye teknologiske løsninger, inden de implementeres endeligt; |
| --- | --- |

50.

Søtransport og transport ad indre vandveje

| 51. | understreger potentialet for og merværdien af autonome skibe, navnlig på de indre vandveje og i nærskibsfart, hvilket kan føre til en nedgang i antallet af ulykker til søs og på vandveje, hvoraf de fleste skyldes menneskelige fejl; |
| --- | --- |

51.

| 52. | understreger automatiseringens potentiale for delvist at eliminere menneskelige fejl og dermed give personalet på broen mere tid til optiske observationer, navnlig i smalle sejlrender og havneområder; understreger imidlertid, at informationsudveksling og kommunikation er af afgørende betydning for sikkerheden, navnlig i umiddelbar nærhed af andre skibe, og at der derfor er behov for at sikre bemanding af broer; |
| --- | --- |

52.

| 53. | bifalder PIANC-arbejdsgruppens arbejde om intelligent søtransport og det internationale netværk for autonome skibe; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer Kommissionen til at afgrænse og fastlægge automatiseringsniveauer for både indlands- og havskibsfarten samt fælles standarder, herunder for havne, for at harmonisere og stimulere anvendelsen af autonome fartøjer i samspil med automatiserede og ikkeautomatiserede brugere og infrastruktur; |
| --- | --- |

54.

| 55. | understreger vigtigheden af at udvikle og udbygge de digitale knudepunkter og sammenkoblede transeuropæiske transportnet (TENT-T)-korridorer på baggrund af opdaterede terminalfaciliteter og effektive trafikstyringssystemer, som f.eks. flodinformationstjenesterne og Rhinhavnenes Informationssystem (RPIS), for at kunne opnå et fuldstændigt autonomt multimodalt transportsystem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opfordrer Kommissionen til at udvikle en omfattende strategi med det formål at stimulere yderligere automatisering af transporten ad indre vandveje og infrastrukturen, sejlrender og trafikstyring, og udvikling af automatiserede havne, hvor der i forbindelse med udarbejdelsen af Digitale Områder med Indre Vandveje (DINA) tages hensyn til indlandshavnenes funktion som multimodale knudepunkter; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer til mere støtte til og fremme af grænseoverskridende afprøvningsområder samt flere projekter som f.eks. NOVIMAR og Maritime Unmanned Navigation through Intelligence in Networks (»Ubemandet havskibsfart ved hjælp af intelligente netværk«, MUNIN), som medfinansieres af EU under det syvende rammeprogram og Horisont 2020, med henblik på at videreudvikle teknologien for autonom sejlads og automatiseret infrastruktur i EU; |
| --- | --- |

57.

| 58. | understreger, at de standarder, der gælder for fartøjer, skal udvikles i samarbejde med Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) og tilpasses til IMO-standarderne med henblik på at etablere en international retlig ramme for sikker drift af skibe; |
| --- | --- |

58.

Jernbanetransport

| 59. | opfordrer Kommissionen til i samråd og samordning med industrien og andre interessenter at udarbejde fælles protokoller og standarder, der gør det muligt at indføre selvkørende tog- og letbanesystemer; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer til, at forbedringer af rammebetingelserne for selvkørende køretøjer inden for jernbanetransport og for overgangen til en digital jernbanesektor fremskyndes; bemærker, at det europæiske togkontrolsystem (ETCS) tjener som grundlag for automatiseringen af jernbanesektoren, som opnås ved at koble ETCS sammen med den automatiske styring af togdriften (ATO); opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremskynde og prioritere udbredelsen af ETCS i eksisterende og fremtidige EU-finansieringsordninger; |
| --- | --- |

60.

| 61. | understreger betydningen af digitale sikringsanlæg som en ny vigtig milepæl med hensyn til fremme at digitaliseringen af jernbaneinfrastrukturen og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte denne udbredelse; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte Shift2Rail-programmet med henblik på at tilvejebringe yderligere udvikling i retning af et digitalt jernbanenetværk og fuldautomatisk jernbanekørsel, herunder udviklingen af en ATO-standard for ETCS og af cybersikkerhed; |
| --- | --- |

62.

| 63. | understreger bytrafikkens voksende udfordringer hvad angår trafikal overbelastning og de muligheder, som jernbanebaserede automatiserede offentlige transportsystemer giver for at tackle disse udfordringer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme og støtte projekter, der tager disse udfordringer op ved hjælp af innovation inden for jernbanebaseret automatiseret offentlig transport; |
| --- | --- |

63.

Forbrugerrettigheder og konkurrenceforhold

| 64. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde omfattende regler, der fastlægger fabrikantens, førerens og operatørens retlige ansvar på alle automatiseringsniveauer inden for alle transportformer; understreger, at dette retlige ansvar skal kommunikeres på en klar og umiddelbart forståelig måde til førere eller operatører via handelsmærkning eller andre former for kommunikation; mener, at det er af afgørende betydning at sikre køretøjers sikkerhed og regelmæssige vedligeholdelse gennem hele deres livscyklus, og påpeger, at fair markedsadgang i denne henseende spiller en fremmende rolle for køretøjsmonterede data og ressourcer for relevante interessenter; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle systemer i selvkørende køretøjer er designet på en sådan måde, at køretøjsejere eller -brugere frit kan vælge mellem konkurrerende tjenesteudbydere og ikke kun kan vælge de tjenesteydelser, som køretøjsfabrikanten udbyder; |
| --- | --- |

65.

| 66. | understreger behovet for at sikre rimelig markedsadgang for uafhængige udbydere af køretøjstjenester inden for service og reparation af selvkørende køretøjer; minder om, at denne type virksomheder, især reservedelsfabrikanter, små værksteder og servicecentre, er et vigtigt konkurrenceelement på markedet for motorkøretøjer og har en positiv indvirkning på disse tjenesters tilgængelighed og priser; |
| --- | --- |

66.

| 67. | bemærker, at på et digitaliseret marked for køretøjstjenester er direkte og rettidig adgang til data og funktioner i køretøjet afgørende for rimelige konkurrencevilkår på markedet for automatiseret og kombineret mobilitet; minder om, at uafhængige aktører spiller en meget vigtig rolle i hele motorkøretøjsbranchens forsyningskæde; |
| --- | --- |

67.

| 68. | forventer, at konkurrencen i det indre marked i industrien for service af selvkørende køretøjer kan blive truet, hvis fabrikanterne gør det vanskeligt for uafhængige reparatører at få adgang til de systemer, der er installeret i køretøjerne; understreger, at dette markedssegment bør være omfattet af bestemmelserne i Kommissionens forordning (EU) nr. 461/2010 (11); |
| --- | --- |

68.

| 69. | understreger, at forbrugere på forhånd bør informeres om de køretøjer, de køber, og om de reparationstjenester, de har adgang til; |
| --- | --- |

69.

| 70. | er af den opfattelse, at overgangen til automatiserede køretøjer, ud over den positive effekt på trafiksikkerheden, brændstofforbruget, miljøet og oprettelsen af nye arbejdspladser i telekommunikationssektoren og bilindustrien, også kan medføre tab af arbejdspladser i transportsektoren samt have negative konsekvenser for forsikringssektoren, som bør håndteres hurtigst muligt for at sikre en gnidningsløs overgang; |
| --- | --- |

70.

Forsknings- og uddannelsesbehov

| 71. | understreger behovet for at udvikle centrale teknologier inden for autonom mobilitet (f.eks. formalisering og simuleringer af den menneskelige hjerne og kognition under kørsel, systemer til perception af omgivelserne og kunstig intelligens) i EU for at holde trit med den globale konkurrence og skabe nye arbejdspladser; |
| --- | --- |

71.

| 72. | understreger, at automatiserede køretøjer, når de er blevet tilgængelige på markedet, vil have stor indvirkning på distributionen og forbruget af varer; mener derfor, at der er et presserende behov for at vurdere denne indvirkning og sikre foranstaltninger til at støtte de berørte sektorer og personer; |
| --- | --- |

72.

| 73. | opfordrer til initiativer, der kortlægger og behandler spørgsmål vedrørende ændringer i beskæftigelsesudbud og -efterspørgsel i betragtning af behovet for nye og specialiserede færdigheder både inden for fremstilling af køretøjer og erhvervsmæssig brug gennem uddannelsesmæssig omstilling (f.eks. kurser og uddannelse) med henblik på at lette overgangen til nye former for mobilitet; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opfordrer indtrængende Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at foreslå initiativer til fremme af de færdigheder og den undervisning og uddannelse, der er nødvendig for at holde EU på forkant med sektoren for selvkørende køretøjer; understreger, at det er vigtigt, at medlemsstaterne tager hensyn til disse nye tendenser i deres uddannelsesprogrammer for at imødekomme behovet for en højt kvalificeret og kompetent arbejdsstyrke i de forskellige transportsektorer; |
| --- | --- |

74.

| 75. | minder om de 300 mio. EUR, der er afsat til Horisont 2020 til forsknings- og innovationsprogrammer om automatiserede køretøjer fra 2014 til 2020, og anbefaler, at disse programmer videreføres og forlænges for alle transportformer i den næste flerårige finansielle periode for 2021-2027 (Horisont Europa); |
| --- | --- |

75.

| 76. | understreger betydningen af forskningssamarbejde med hensyn til at sikre en hurtig forbedring af automatiseringen af transport gennem inddragelse af hele det innovative økosystem; |
| --- | --- |

76.

| 77. | opfordrer Kommissionen til at oprette et fællesforetagende svarende til f.eks. Shift2Rail for jernbanetransport og CleanSky for luftfartsindustrien, for at kunne skabe et industribaseret strategisk initiativ om autonom transport, der er overbevisende for de europæiske borgere, giver god kommerciel mening, udnytter EU's forsknings- og innovationspotentiale på grundlag af et bredt samarbejde mellem industrien, offentligheden og den akademiske verden, og fremmer udviklingen og udbredelsen af teknologier på en harmoniseret og interoperabel måde for at skabe et multimodalt transportsystem til autonom transport, der kan skaleres til et globalt plan; |
| --- | --- |

77.

| 78. | understreger behovet for testanlæg til virkelige forhold på tværs af EU med henblik på grundig test og udvikling af nye teknologier; opfordrer indtrængende hver enkelt medlemsstat til senest i 2020 at udpege byområder og andre områder uden for byerne, hvor selvkørende køretøjer til forskningsbrug kan afprøves under virkelige trafikforhold, samtidig med at trafiksikkerheden i disse områder bibeholdes, og til at sørge for, at der skabes EU-grænseoverskridende og interoperable afprøvningsrammer; |
| --- | --- |

78.

| 79. | påpeger, at nogle EU-borgere har udtrykt mistillid til automatiseret mobilitet; understreger derfor, at lovgiverne skal tage hånd om den etiske dimension med henblik på at forbedre offentlighedens accept i denne henseende; opfordrer til, at der investeres i omfattende forskning i kunstig intelligens og i andre dimensioner af automatiseret mobilitet; |
| --- | --- |

79.

| 80. | opfordrer til omfattende forskning i de langsigtede virkninger af autonom transport på områder som f.eks. forbrugertilpasning, samfundsaccept, fysiologiske og fysiske reaktioner og social mobilitet, nedbringelse af antallet af ulykker og forbedring af transporten generelt; |
| --- | --- |

80.

| 81. | opfordrer indtrængende alle berørte aktører, herunder bilproducenter, komponentleverandører og software- og designtjenester samt berørte medlemsstater og myndigheder, til at samarbejde om at fremme innovation, sikre investeringer i infrastruktur, der er egnet til automatiseret mobilitet, både på motorveje og veje i byerne, og lette grænseoverskridende testning; understreger nødvendigheden af at øge investeringerne i tilpasningen af den nuværende infrastruktur, opbygningen af ny infrastruktur og forbedringen af forbindelserne mellem de europæiske veje; påpeger, at det kan konstateres, at EU-borgerne ikke har tillid til automatiseret kørsel, og at der bør iværksættes oplysningskampagner for at øge deres tillid; opfordrer til, at der investeres i omfattende forskning i kunstig intelligens og i den etiske dimension af selvkørende og forbundne transportformer; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  EUT C 307 af 30.8.2018, s. 144.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0063.

(3)  EUT L 207 af 6.8.2010, s. 1.

(4)  COM(2018)0274.

(5)  COM(2018)0286.

(6)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1.

(7)  EFT L 210 af 7.8.1985, s. 29.

(8)  EUT L 263 af 7.10.2009, s. 11.

(9)  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 239.

(10)  EUT L 212 af 22.8.2018, s. 1.

(11)  EUT L 129 af 28.5.2010, s. 52.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/13

---

P8_TA(2019)0010

Integration af ligestillingsaspektet i Europa-Parlamentet

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2019 om integration af ligestillingsaspektet i Europa-Parlamentet (2018/2162(INI))

(2020/C 411/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), hvori princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder er nedfældet som en kerneværdi i Unionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), hvori princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder er nedfældet som en kerneværdi i Unionen,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 8 og 19, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 8 og 19,

| — | der henviser til artikel 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, der indeholder specifikke bestemmelser om det horisontale princip om ligestilling mellem mænd og kvinder, og til artikel 6 i TEU, hvori det anerkendes, at chartret har samme juridiske værdi som traktaterne, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, der indeholder specifikke bestemmelser om det horisontale princip om ligestilling mellem mænd og kvinder, og til artikel 6 i TEU, hvori det anerkendes, at chartret har samme juridiske værdi som traktaterne,

| — | der henviser til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMRK), |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMRK),

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til FN's konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW) fra 1979, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW) fra 1979,

| — | der henviser til Europarådets konvention af 11. maj 2011 til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention af 11. maj 2011 til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. november 2016 om EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. november 2016 om EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder (1),

| — | der henviser til Beijingerklæringen og den tilhørende handlingsplan, som blev vedtaget på den fjerde verdenskonference om kvinder den 15. september 1995, og til de efterfølgende slutdokumenter, som blev vedtaget på de ekstraordinære FN-samlinger Beijing + 5 (2000), Beijing + 10 (2005) og Beijing + 15 (2010), og slutdokumentet fra revisionskonferencen Beijing + 20, |
| --- | --- |

—

der henviser til Beijingerklæringen og den tilhørende handlingsplan, som blev vedtaget på den fjerde verdenskonference om kvinder den 15. september 1995, og til de efterfølgende slutdokumenter, som blev vedtaget på de ekstraordinære FN-samlinger Beijing + 5 (2000), Beijing + 10 (2005) og Beijing + 15 (2010), og slutdokumentet fra revisionskonferencen Beijing + 20,

| — | der henviser til sine beslutninger af 10. februar 2010 om ligestilling mellem kvinder og mænd i EU — 2009 (2), af 8. marts 2011 om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union — 2010 (3), af 13. marts 2012 om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union — 2011 (4), af 10. marts 2015 om fremskridt for ligestillingen mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union i 2013 (5), og af 14. marts 2017 om ligestilling mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union i 2014-2015 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 10. februar 2010 om ligestilling mellem kvinder og mænd i EU — 2009 (2), af 8. marts 2011 om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union — 2010 (3), af 13. marts 2012 om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union — 2011 (4), af 10. marts 2015 om fremskridt for ligestillingen mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union i 2013 (5), og af 14. marts 2017 om ligestilling mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union i 2014-2015 (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2003 om integrering af ligestillingsaspektet i Europa-Parlamentet (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2003 om integrering af ligestillingsaspektet i Europa-Parlamentet (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. januar 2007 om integrering af ligestilling mellem kvinder og mænd i udvalgsarbejdet (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. januar 2007 om integrering af ligestilling mellem kvinder og mænd i udvalgsarbejdet (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. april 2009 om integrering af ligestilling mellem kvinder og mænd i udvalgs- og delegationsarbejdet (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. april 2009 om integrering af ligestilling mellem kvinder og mænd i udvalgs- og delegationsarbejdet (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. maj 2009 om ligestillingsaspektet i EU's eksterne forbindelser og fredsopbygning/nationsopbygning (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. maj 2009 om ligestillingsaspektet i EU's eksterne forbindelser og fredsopbygning/nationsopbygning (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2012 om kvinders deltagelse i politisk beslutningstagning (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2012 om kvinders deltagelse i politisk beslutningstagning (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juni 2015 om EU's strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd efter 2015 (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juni 2015 om EU's strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd efter 2015 (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. februar 2016 om en ny strategi for kvinders rettigheder og ligestilling mellem mænd og kvinder i Europa efter 2015 (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. februar 2016 om en ny strategi for kvinders rettigheder og ligestilling mellem mænd og kvinder i Europa efter 2015 (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. marts 2016 om integrering af kønsaspektet i Europa-Parlamentets arbejde (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. marts 2016 om integrering af kønsaspektet i Europa-Parlamentets arbejde (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. oktober 2017 om bekæmpelse af seksuel chikane og misbrug i EU (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. oktober 2017 om bekæmpelse af seksuel chikane og misbrug i EU (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. september 2018 om foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af mobning og seksuel chikane på arbejdspladsen, i det offentlige rum og i det politiske liv i EU (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. september 2018 om foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af mobning og seksuel chikane på arbejdspladsen, i det offentlige rum og i det politiske liv i EU (16),

| — | der henviser til vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Unionen, fastsat ved Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (17), særlig vedtægtens artikel 1c og 1d, |
| --- | --- |

—

der henviser til vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Unionen, fastsat ved Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (17), særlig vedtægtens artikel 1c og 1d,

| — | der henviser til brochuren »Women in the European Parliament« fra 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til brochuren »Women in the European Parliament« fra 2018,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets »Human Resources Annual Report 2017« (årsberetning om menneskelige ressourcer), der blev offentliggjort i august 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets »Human Resources Annual Report 2017« (årsberetning om menneskelige ressourcer), der blev offentliggjort i august 2018,

| — | der henviser til retningslinjerne for kønsneutral sprogbrug i Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til retningslinjerne for kønsneutral sprogbrug i Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til rapporten fra Dimitrios Papadimoulis, næstformand for Europa-Parlamentet og formand for Gruppen på Højt Plan om Ligestilling og Mangfoldighed, til Europa-Parlamentets Præsidium med titlen »Gender Equality in the European Parliament Secretariat — state of play and the way forward 2017-2019« (ligestilling i Europa-Parlamentets generalsekretariat — status og vejen frem 2017-2019), der blev vedtaget på Præsidiets møde den 16. januar 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Dimitrios Papadimoulis, næstformand for Europa-Parlamentet og formand for Gruppen på Højt Plan om Ligestilling og Mangfoldighed, til Europa-Parlamentets Præsidium med titlen »Gender Equality in the European Parliament Secretariat — state of play and the way forward 2017-2019« (ligestilling i Europa-Parlamentets generalsekretariat — status og vejen frem 2017-2019), der blev vedtaget på Præsidiets møde den 16. januar 2017,

| — | der henviser til køreplanen for 2017-2019 for gennemførelse af rapporten »Gender Equality in the European Parliament Secretariat — state of play and the way forward 2017-2019«, |
| --- | --- |

—

der henviser til køreplanen for 2017-2019 for gennemførelse af rapporten »Gender Equality in the European Parliament Secretariat — state of play and the way forward 2017-2019«,

| — | der henviser til »Action plan for the promotion of gender equality and diversity in the European Parliament Secretariat for the period 2014-2019« (handlingsplan for fremme af ligestilling og mangfoldighed i Europa-Parlamentets generalsekretariat i perioden 2014-2019), |
| --- | --- |

—

der henviser til »Action plan for the promotion of gender equality and diversity in the European Parliament Secretariat for the period 2014-2019« (handlingsplan for fremme af ligestilling og mangfoldighed i Europa-Parlamentets generalsekretariat i perioden 2014-2019),

| — | der henviser til det mandat, som Gruppen på Højt Plan om Ligestilling og Mangfoldighed har fået, |
| --- | --- |

—

der henviser til det mandat, som Gruppen på Højt Plan om Ligestilling og Mangfoldighed har fået,

| — | der henviser til sine retningslinjer vedrørende ligestilling for medlemmer af/rekrutteringspersoner i udvælgelsespaneler, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine retningslinjer vedrørende ligestilling for medlemmer af/rekrutteringspersoner i udvælgelsespaneler,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. juli 2017 med titlen »A better workplace for all: from equal opportunities towards diversity and inclusion« (en bedre arbejdsplads for alle: fra lige muligheder til mangfoldighed og inklusion) (C(2017)5300) (18) og det deri indeholdte »Diversity and Inclusion Charter« (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. juli 2017 med titlen »A better workplace for all: from equal opportunities towards diversity and inclusion« (en bedre arbejdsplads for alle: fra lige muligheder til mangfoldighed og inklusion) (C(2017)5300) (18) og det deri indeholdte »Diversity and Inclusion Charter« (19),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 3. december 2015 med titlen »Strategic engagement for gender equality 2016-2019« (strategisk indsats for ligestilling mellem kvinder og mænd 2016-2019) (SWD(2015)0278) (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 3. december 2015 med titlen »Strategic engagement for gender equality 2016-2019« (strategisk indsats for ligestilling mellem kvinder og mænd 2016-2019) (SWD(2015)0278) (20),

| — | der henviser til Europarådets strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2018-2023 (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2018-2023 (21),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring af 19. november 2013 om integrering af kønsaspektet, der er knyttet som bilag til Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om udkast til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020, der er vedhæftet den flerårige finansielle ramme (FFR) (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring af 19. november 2013 om integrering af kønsaspektet, der er knyttet som bilag til Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om udkast til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020, der er vedhæftet den flerårige finansielle ramme (FFR) (22),

| — | der henviser til Den Interparlamentariske Unions rapport fra 2011 med titlen:»Gender-sensitive Parliaments: A Global Review of Good Practice«, der blev offentliggjort i 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Interparlamentariske Unions rapport fra 2011 med titlen:»Gender-sensitive Parliaments: A Global Review of Good Practice«, der blev offentliggjort i 2011,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0429/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0429/2018),

| A. | der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er en grundlæggende værdi for EU og er anerkendt i traktaterne og i chartret om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at ifølge artikel 8 i TEUF skal Unionen i alle sine aktiviteter tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder, når den fastlægger og gennemfører sine politikker og aktiviteter; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er en grundlæggende værdi for EU og er anerkendt i traktaterne og i chartret om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at ifølge artikel 8 i TEUF skal Unionen i alle sine aktiviteter tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder, når den fastlægger og gennemfører sine politikker og aktiviteter;

| B. | der henviser til, at opnåelse af ligestilling mellem mænd og kvinder generelt er af central betydning for beskyttelsen af menneskerettighederne, et velfungerende demokrati, respekten for retsstatsprincippet, økonomisk vækst, social inklusion og bæredygtighed, og at integration af ligestillingsaspektet er relevant for alle politikområder under EU's kompetence; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at opnåelse af ligestilling mellem mænd og kvinder generelt er af central betydning for beskyttelsen af menneskerettighederne, et velfungerende demokrati, respekten for retsstatsprincippet, økonomisk vækst, social inklusion og bæredygtighed, og at integration af ligestillingsaspektet er relevant for alle politikområder under EU's kompetence;

| C. | der henviser til, at retten til ligestilling og garantien for ikkediskrimination er fundamentale principper, der ligger til grund for integration af ligestillingsaspektet; der henviser til, at integration af ligestillingsaspektet betyder, at der gøres en indsats for at fremme rettigheder, perspektiver og velbefindende i forhold til kvinder, piger, LGBTIQ-personer og personer med alle kønsidentiteter; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at retten til ligestilling og garantien for ikkediskrimination er fundamentale principper, der ligger til grund for integration af ligestillingsaspektet; der henviser til, at integration af ligestillingsaspektet betyder, at der gøres en indsats for at fremme rettigheder, perspektiver og velbefindende i forhold til kvinder, piger, LGBTIQ-personer og personer med alle kønsidentiteter;

| D. | der henviser til, at fremskridt i retning af kønsligestilling i EU ikke blot stagnerer overalt i EU, men at der også er sket væsentlige tilbageskridt i visse medlemsstater; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at fremskridt i retning af kønsligestilling i EU ikke blot stagnerer overalt i EU, men at der også er sket væsentlige tilbageskridt i visse medlemsstater;

| E. | der henviser til, at Istanbulkonventionen understreger vigtigheden af at ændre mentalitet og holdninger for at forhindre alle former for kønsbetinget vold i fortsat at finde sted; der henviser til, at undervisning på alle niveauer og for alle aldersgrupper i ligestilling mellem kvinder og mænd, ikke-fastlåste kønsroller og respekt for den personlige integritet derfor er nødvendig i denne henseende; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Istanbulkonventionen understreger vigtigheden af at ændre mentalitet og holdninger for at forhindre alle former for kønsbetinget vold i fortsat at finde sted; der henviser til, at undervisning på alle niveauer og for alle aldersgrupper i ligestilling mellem kvinder og mænd, ikke-fastlåste kønsroller og respekt for den personlige integritet derfor er nødvendig i denne henseende;

| F. | der henviser til, at der afsættes utilstrækkelige midler og menneskelige ressourcer til at sikre reelle fremskridt i integreringen af kønsaspektet i EU's politikker, programmer, initiativer og aktioner; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der afsættes utilstrækkelige midler og menneskelige ressourcer til at sikre reelle fremskridt i integreringen af kønsaspektet i EU's politikker, programmer, initiativer og aktioner;

| G. | der henviser til, at befolkningen i Den Europæiske Union består halvt af kvinder og halvt af mænd, men at Europa-Parlamentets sammensætning afspejler en markant underrepræsentation af kvinder, eftersom kun 36,1 % af MEP'erne er kvinder; der henviser til, at denne kløft fremhæves yderligere af sammensætningen af Europa-Parlamentets Præsidium, der består af 7 kvinder og 13 mænd; der henviser til, at en kønsafbalanceret repræsentation og mangfoldighed i Europa-Parlamentets organer bidrager til at nedbryde stereotyper, mindske diskrimination og øge niveauet for den demokratiske repræsentation af borgerne i EU og legitimiteten i Europa-Parlamentets beslutninger; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at befolkningen i Den Europæiske Union består halvt af kvinder og halvt af mænd, men at Europa-Parlamentets sammensætning afspejler en markant underrepræsentation af kvinder, eftersom kun 36,1 % af MEP'erne er kvinder; der henviser til, at denne kløft fremhæves yderligere af sammensætningen af Europa-Parlamentets Præsidium, der består af 7 kvinder og 13 mænd; der henviser til, at en kønsafbalanceret repræsentation og mangfoldighed i Europa-Parlamentets organer bidrager til at nedbryde stereotyper, mindske diskrimination og øge niveauet for den demokratiske repræsentation af borgerne i EU og legitimiteten i Europa-Parlamentets beslutninger;

| H. | der henviser til, at udnævnelser til Parlamentets topledelse (generaldirektører og direktører) kun omfattede 11 % kvinder i 2016 og 33 % kvinder i 2017; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at udnævnelser til Parlamentets topledelse (generaldirektører og direktører) kun omfattede 11 % kvinder i 2016 og 33 % kvinder i 2017;

| I. | der henviser til, at mål 5 blandt målene for bæredygtig udvikling tilstræber, at man skal »opnå ligestilling mellem kønnene og styrke kvinders og pigers rettigheder og muligheder« senest i 2030, og at dette er en tværgående målsætning for samtlige 17 må for bæredygtig udvikling; der henviser til, at integration af ligestillingsaspektet er et redskab til at sikre en effektiv, varig, bæredygtig og retfærdig udvikling med en positive konsekvenser for opfyldelsen af fattigdomsbekæmpelsesmålene; der henviser til, at der imidlertid kun sker meget langsomme fremskridt på området ligestilling mellem kønnene og minimale forandringer i mange lande verden over (23), herunder i Europa; der henviser til, at der har været blandede resultater i forbindelse med implementeringen af mål 5 inden for og på tværs af EU-medlemsstaterne, og at andelen af kvinder i de nationale parlamenter og i beslutningstagende stillinger stadig langt fra svarer til andelen af mænd (24); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at mål 5 blandt målene for bæredygtig udvikling tilstræber, at man skal »opnå ligestilling mellem kønnene og styrke kvinders og pigers rettigheder og muligheder« senest i 2030, og at dette er en tværgående målsætning for samtlige 17 må for bæredygtig udvikling; der henviser til, at integration af ligestillingsaspektet er et redskab til at sikre en effektiv, varig, bæredygtig og retfærdig udvikling med en positive konsekvenser for opfyldelsen af fattigdomsbekæmpelsesmålene; der henviser til, at der imidlertid kun sker meget langsomme fremskridt på området ligestilling mellem kønnene og minimale forandringer i mange lande verden over (23), herunder i Europa; der henviser til, at der har været blandede resultater i forbindelse med implementeringen af mål 5 inden for og på tværs af EU-medlemsstaterne, og at andelen af kvinder i de nationale parlamenter og i beslutningstagende stillinger stadig langt fra svarer til andelen af mænd (24);

| J. | der henviser til, at kønsspecifikke konsekvensanalyser er nødvendige for at vurdere og identificere sandsynligheden af, at en given afgørelse får negative konsekvenser for ligestillingen mellem kønnene; der henviser til, at det således er af afgørende betydning, at budgetterne analyseres ud fra et kønsperspektiv for at indhente oplysninger om de forskelligartede konsekvenser, en eventuel tildeling og fordeling af budgetmidler kan få for ligestillingen mellem kønnene, og for at skabe større gennemsigtighed og ansvarlighed; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at kønsspecifikke konsekvensanalyser er nødvendige for at vurdere og identificere sandsynligheden af, at en given afgørelse får negative konsekvenser for ligestillingen mellem kønnene; der henviser til, at det således er af afgørende betydning, at budgetterne analyseres ud fra et kønsperspektiv for at indhente oplysninger om de forskelligartede konsekvenser, en eventuel tildeling og fordeling af budgetmidler kan få for ligestillingen mellem kønnene, og for at skabe større gennemsigtighed og ansvarlighed;

| K. | der henviser til, at integration af ligestillingsaspektet betragtes som en effektiv og globalt anerkendt strategi til sikring af ligestilling og til at bekæmpe diskrimination ved at omorganisere, forbedre, udvikle og evaluere de politiske processer, således at kønsligestillingsaspektet bliver inkorporeret i alle politikker, regulerende foranstaltninger og udgiftsprogrammer på alle niveauer og i alle faser af de aktører, der står for den politiske beslutningstagning; der henviser til, at integration af ligestillingsaspektet giver adgang til nøgleværktøjer til at foretage en systematisk behandling af alle menneskers vilkår, omstændigheder og behov i politiske strategier og foranstaltninger og til at fremme kønsligestilling og lige rettigheder og en kønsafbalanceret repræsentation på forskellige administrative, politiske, sociale og økonomiske niveauer og i beslutningsprocesserne; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at integration af ligestillingsaspektet betragtes som en effektiv og globalt anerkendt strategi til sikring af ligestilling og til at bekæmpe diskrimination ved at omorganisere, forbedre, udvikle og evaluere de politiske processer, således at kønsligestillingsaspektet bliver inkorporeret i alle politikker, regulerende foranstaltninger og udgiftsprogrammer på alle niveauer og i alle faser af de aktører, der står for den politiske beslutningstagning; der henviser til, at integration af ligestillingsaspektet giver adgang til nøgleværktøjer til at foretage en systematisk behandling af alle menneskers vilkår, omstændigheder og behov i politiske strategier og foranstaltninger og til at fremme kønsligestilling og lige rettigheder og en kønsafbalanceret repræsentation på forskellige administrative, politiske, sociale og økonomiske niveauer og i beslutningsprocesserne;

| L. | der henviser til, at der er behov for et tættere interinstitutionelt samarbejde om integrering af kønsaspektet mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen for at sikre, at kønsperspektivet kan indføres i alle faser af Unionens budget, politikker, programmer og initiativer, hvilket ville lette Parlamentets eget arbejde med integrering af kønsaspektet; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der er behov for et tættere interinstitutionelt samarbejde om integrering af kønsaspektet mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen for at sikre, at kønsperspektivet kan indføres i alle faser af Unionens budget, politikker, programmer og initiativer, hvilket ville lette Parlamentets eget arbejde med integrering af kønsaspektet;

| M. | der henviser til, at de ændringsforslag om integration af ligestillingsaspektet, som er blevet vedtaget af Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, og som er blevet indgivet til vedtagelse i andre udvalg, udgør et effektivt redskab til at sikre, at kønsligestilling bliver behandlet på behørig vis i Parlamentets betænkninger og beslutninger; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de ændringsforslag om integration af ligestillingsaspektet, som er blevet vedtaget af Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, og som er blevet indgivet til vedtagelse i andre udvalg, udgør et effektivt redskab til at sikre, at kønsligestilling bliver behandlet på behørig vis i Parlamentets betænkninger og beslutninger;

| N. | der henviser til, at kønsbudgettering i form af planlægning og programmering bidrager til at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd og respekten for kvinders rettigheder og er et af de centrale værktøjer, som anvendes af de politiske beslutningstagere til at fremme ligestilling mellem kønnene, men ikke desto mindre stadig ikke anvendes systematisk af EU-institutionerne; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at kønsbudgettering i form af planlægning og programmering bidrager til at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd og respekten for kvinders rettigheder og er et af de centrale værktøjer, som anvendes af de politiske beslutningstagere til at fremme ligestilling mellem kønnene, men ikke desto mindre stadig ikke anvendes systematisk af EU-institutionerne;

| O. | der henviser til, at kvinder ifølge de seneste tilgængelige tal (25) udgør 59 % af Parlamentets medarbejdere, men stadig er underrepræsenterede på alle ledelsesniveauer; der henviser til, at antallet af kvinder i toplederstillinger endda er faldet siden juni 2017, og at antallet af kvinder i mellemlederstillinger kun er forøget i beskedent omfang; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at kvinder ifølge de seneste tilgængelige tal (25) udgør 59 % af Parlamentets medarbejdere, men stadig er underrepræsenterede på alle ledelsesniveauer; der henviser til, at antallet af kvinder i toplederstillinger endda er faldet siden juni 2017, og at antallet af kvinder i mellemlederstillinger kun er forøget i beskedent omfang;

| P. | der henviser til, at man i 2017-rapporten om ligestilling mellem mænd og kvinder, der er udarbejdet af næstformand for Europa-Parlamentet Dimitrios Papadimoulis, har fastsat tre mål for kvinders repræsentation i mellem- og topledelsen, der skal nås inden 2019: 30 % på generaldirektørniveau, 35 % på direktørniveau og 40 % på kontorchefniveau, og der henviser til, at den efterfølgende køreplan skitserer, hvordan disse mål skal nås; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at man i 2017-rapporten om ligestilling mellem mænd og kvinder, der er udarbejdet af næstformand for Europa-Parlamentet Dimitrios Papadimoulis, har fastsat tre mål for kvinders repræsentation i mellem- og topledelsen, der skal nås inden 2019: 30 % på generaldirektørniveau, 35 % på direktørniveau og 40 % på kontorchefniveau, og der henviser til, at den efterfølgende køreplan skitserer, hvordan disse mål skal nås;

| Q. | der henviser til, at man for at fremme integration af ligestillingsaspektet i arbejdet i Parlamentets udvalg og delegationer bør udpege et medlem med ansvar for integration af ligestillingsaspektet i hvert udvalg og i Delegationsformandskonferencen, som skal udveksle erfaringer og bedste praksis i kønsmainstreamingnetværket; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at man for at fremme integration af ligestillingsaspektet i arbejdet i Parlamentets udvalg og delegationer bør udpege et medlem med ansvar for integration af ligestillingsaspektet i hvert udvalg og i Delegationsformandskonferencen, som skal udveksle erfaringer og bedste praksis i kønsmainstreamingnetværket;

| R. | der henviser til, at det er afgørende for Parlamentets og de andre EU-institutioners troværdighed at sikre sammenhæng mellem deres interne personalepolitikker og deres tiltag udadtil på området fremme af ligestilling mellem kønnene og LGBTIQ-rettigheder; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det er afgørende for Parlamentets og de andre EU-institutioners troværdighed at sikre sammenhæng mellem deres interne personalepolitikker og deres tiltag udadtil på området fremme af ligestilling mellem kønnene og LGBTIQ-rettigheder;

| S. | der henviser til, at Parlamentets forretningsorden siden 2014 har foreskrevet, at Parlamentets mangfoldighed skal afspejles i sammensætningen af hvert enkelt parlamentsudvalgs formandskab, og at det ikke må være tilladt at have et formandskab med udelukkende mænd eller udelukkende kvinder; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Parlamentets forretningsorden siden 2014 har foreskrevet, at Parlamentets mangfoldighed skal afspejles i sammensætningen af hvert enkelt parlamentsudvalgs formandskab, og at det ikke må være tilladt at have et formandskab med udelukkende mænd eller udelukkende kvinder;

| T. | der henviser til, at topstillinger i Parlamentet udelukkende tildeles af Europa-Parlamentets Præsidium; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at topstillinger i Parlamentet udelukkende tildeles af Europa-Parlamentets Præsidium;

| U. | der henviser til, at integration af ligestillingsaspektet skal omfatte behørig hensyntagen til rettigheder, perspektiver og velbefindende for LGBTIQ-personer og personer med alle kønsidentiteter; der henviser til, at Parlamentet ganske vist tillægger LGBTIQ-spørgsmål øget betydning, men at LGBTIQ-aktivister har en relativt lav synlighed og taler med en svag stemme; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at integration af ligestillingsaspektet skal omfatte behørig hensyntagen til rettigheder, perspektiver og velbefindende for LGBTIQ-personer og personer med alle kønsidentiteter; der henviser til, at Parlamentet ganske vist tillægger LGBTIQ-spørgsmål øget betydning, men at LGBTIQ-aktivister har en relativt lav synlighed og taler med en svag stemme;

| V. | der henviser til, at der er behov for at anerkende den sociale og politiske værdi af kvindeorganisationer og kvindefora, deres historie og deres arbejde samt deres centrale rolle i forbindelse med forebyggelse af kønsbaseret vold og fremme af kønsligestilling, kvinders selvbestemmelser og interkulturel dialog; der henviser til, at der ikke kan foregå nogen form for bevidst integration af ligestillingsaspektet, medmindre der findes steder, hvor kvinder kan opnå selvbestemmelse og autoritet, og hvor vold over for kvinder bliver bekæmpet; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at der er behov for at anerkende den sociale og politiske værdi af kvindeorganisationer og kvindefora, deres historie og deres arbejde samt deres centrale rolle i forbindelse med forebyggelse af kønsbaseret vold og fremme af kønsligestilling, kvinders selvbestemmelser og interkulturel dialog; der henviser til, at der ikke kan foregå nogen form for bevidst integration af ligestillingsaspektet, medmindre der findes steder, hvor kvinder kan opnå selvbestemmelse og autoritet, og hvor vold over for kvinder bliver bekæmpet;

| W. | der henviser til, at kvinders legitimitet i den politiske sfære undertiden stadig anfægtes, og at kvinder er ofre for stereotype opfattelser, som afholder dem fra at deltage i politik — et fænomen, der er særligt iøjnefaldende, når kvinder er underrepræsenteret i politik; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at kvinders legitimitet i den politiske sfære undertiden stadig anfægtes, og at kvinder er ofre for stereotype opfattelser, som afholder dem fra at deltage i politik — et fænomen, der er særligt iøjnefaldende, når kvinder er underrepræsenteret i politik;

| X. | der henviser til, at kvinder i EU har de samme politiske og borgerlige rettigheder som mænd, men ikke desto mindre hyppigt bliver konfronteret med sociale, samfundsmæssige eller økonomiske uligheder; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at kvinder i EU har de samme politiske og borgerlige rettigheder som mænd, men ikke desto mindre hyppigt bliver konfronteret med sociale, samfundsmæssige eller økonomiske uligheder;

| Y. | der henviser til, at ligestilling mellem kønnene bidrager til en mere omfattende debat og en bedre beslutningsproces, eftersom ligestilling betyder, at alle synspunkter bliver repræsenteret; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at ligestilling mellem kønnene bidrager til en mere omfattende debat og en bedre beslutningsproces, eftersom ligestilling betyder, at alle synspunkter bliver repræsenteret;

| Z. | der henviser til, at institutionerne må tage ansvaret for at undgå vertikal og horisontal kønsopdeling; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at institutionerne må tage ansvaret for at undgå vertikal og horisontal kønsopdeling;

| AA. | der henviser til, at Parlamentet i mange år har arbejdet for at fremme ligestilling mellem kønnene, og at Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling har ansvaret for at implementere og videreudvikle integration af ligestillingsaspektet inden for alle politikområder; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at Parlamentet i mange år har arbejdet for at fremme ligestilling mellem kønnene, og at Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling har ansvaret for at implementere og videreudvikle integration af ligestillingsaspektet inden for alle politikområder;

| AB. | der henviser til, at Parlamentet fortsat skal bekæmpe sexchikane og implementere de aftalte foranstaltninger; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at Parlamentet fortsat skal bekæmpe sexchikane og implementere de aftalte foranstaltninger;

| AC. | der henviser til, at Parlamentet har flere forskellige organer, som har ansvaret for at udvikle og implementere integration af ligestillingsaspektet og fremme ligestilling mellem kønnene og mangfoldighed både på det politiske og det administrative plan, som f.eks. Gruppen på Højt Plan om Ligestilling og Mangfoldighed, Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, kønsmainstreamingnetværket, Enheden for Lighed og Mangfoldighed, Udvalget om Lige Muligheder og Mangfoldighed (COPEC), égalité, sammenslutningen af LGBTI+-medarbejdere i EU-institutionerne, det rådgivende udvalg for forebyggende foranstaltninger og beskyttelse på arbejdspladsen samt gruppen af ligestillings- og mangfoldighedskoordinatorer; der henviser til, at der imidlertid ikke findes nogen klar koordinering eller sammenhæng mellem disse organer; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at Parlamentet har flere forskellige organer, som har ansvaret for at udvikle og implementere integration af ligestillingsaspektet og fremme ligestilling mellem kønnene og mangfoldighed både på det politiske og det administrative plan, som f.eks. Gruppen på Højt Plan om Ligestilling og Mangfoldighed, Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, kønsmainstreamingnetværket, Enheden for Lighed og Mangfoldighed, Udvalget om Lige Muligheder og Mangfoldighed (COPEC), égalité, sammenslutningen af LGBTI+-medarbejdere i EU-institutionerne, det rådgivende udvalg for forebyggende foranstaltninger og beskyttelse på arbejdspladsen samt gruppen af ligestillings- og mangfoldighedskoordinatorer; der henviser til, at der imidlertid ikke findes nogen klar koordinering eller sammenhæng mellem disse organer;

| AD. | der henviser til, at integration af ligestillingsaspektet er en proces, der kræver særlige færdigheder og særlig viden samt engagement, og at en sådan integration kun kan gennemføres effektivt, hvis der sideløbende foregår bevidsthedsfremmende og kapacitetsopbyggende aktiviteter i institutionerne og blandt personalet; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at integration af ligestillingsaspektet er en proces, der kræver særlige færdigheder og særlig viden samt engagement, og at en sådan integration kun kan gennemføres effektivt, hvis der sideløbende foregår bevidsthedsfremmende og kapacitetsopbyggende aktiviteter i institutionerne og blandt personalet;

| AE. | der henviser til, at Parlamentet allerede i 2003 gav tilsagn om at vedtage og implementere en politikplan for integration af ligestillingsaspektet med det overordnede mål at integrere kønsperspektivet i udvalgenes og delegationernes arbejde ved hjælp af konkrete redskaber til at fremme. skabe større bevidsthed omkring og implementere princippet om integration af ligestillingsaspektet i deres daglige arbejde; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at Parlamentet allerede i 2003 gav tilsagn om at vedtage og implementere en politikplan for integration af ligestillingsaspektet med det overordnede mål at integrere kønsperspektivet i udvalgenes og delegationernes arbejde ved hjælp af konkrete redskaber til at fremme. skabe større bevidsthed omkring og implementere princippet om integration af ligestillingsaspektet i deres daglige arbejde;

Generelle bemærkninger

| 1. | bekræfter på ny sin stærke tilslutning til ligestilling mellem kønnene både i indholdet af EU's politikker, initiativer og programmer og på tværs af alle Unionens politiske, budgetmæssige, administrative og udøvende niveauer; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at den nye FFR — ligesom den foregående FFR — skal være ledsaget af en fælles erklæring fra Parlamentet, Kommissionen og Rådet, som forpligter dem til at sikre, at de årlige budgetprocedurer, der er gældende for FFR'en, i fornødent omfang indbefatter kønsspecifikke elementer under hensyntagen til, hvordan Unionens overordnede finansielle ramme bidrager til målsætningen om ligestilling og sikrer integration af ligestillingsaspektet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at forelægge en reel europæisk strategi for ligestilling mellem kønnene i form af en meddelelse, der indeholder klare og i videst muligt omfang kvantificerbare mål, og om at få denne strategi oversat til alle officielle EU-sprog for at sikre en større udbredelse og forståelse blandt borgerne og de sociale og økonomiske aktører; |
| --- | --- |

3.

| 4. | er af den opfattelse, at Parlamentet bør skabe og fremme en kultur med mangfoldighed og inklusion og et sikkert arbejdsmiljø for alle, og at tværgående foranstaltninger til sikring af alle medarbejderes og MEP'ers velbefindende bør ledsages af målrettede foranstaltninger til opnåelse af en ligelig kønsfordeling på såvel administrativt som politisk plan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at integration af ligestillingsaspektet også kan indebære, at der gennemføres særlige foranstaltninger med kvinder eller mænd som målgruppe for at imødegå vedvarende uligheder, eller at man ændrer integrationsstrategierne for at tage hensyn til individers eller gruppers forskelligartede omstændigheder; |
| --- | --- |

5.

| 6. | glæder sig over de mandlige og kvindelige rollemodeller med hensyn til ligestilling samt diverse initiativer både i Parlamentets administration og på politisk plan, der aktivt fremme ligestilling mellem kønnene og lige muligheder; mener desuden, at der bør gøres en indsats for at fremme forskellige rollemodeller for at udrydde alle former for kønsstereotyper; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at ligestilling ikke blot er et kvindepolitisk sprøgsmål, men et spørgsmål, der bør vedrøre hele samfundet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | beklager, at Parlamentets visuelle kommunikation undertiden anvender kønsstereotyper og stereotyper baseret på seksuel orientering og kønsidentitet; minder i denne forbindelse om, at det er vigtigt at afspejle og fremme ligestilling i kommunikationsmateriale inden for samtlige politikområder; |
| --- | --- |

8.

| 9. | minder om, at integration af ligestillingsaspektet omfatter politiske valg, beslutningsprocessen, procedurer og praksisser samt gennemførelse, overvågning og evaluering; understreger derfor, at man for at kunne foretage en samlet vurdering af situationen for så vidt angår integration af ligestillingsaspektet i Parlamentet er nødt til at tage hensyn til ikke blot det politiske indhold, men også kønsfordelingen i administrationen og hos beslutningstagerne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | finder det beklageligt, at kvinder fortsat er underrepræsenterede i Parlamentets centrale beslutningstagende stillinger på politisk og administrativt plan, og mener, at Parlamentet er nødt til at sikre, at der ved tildelingen af beslutningstagende stillinger er en ligelig fordeling af kønnene; |
| --- | --- |

10.

| 11. | beklager den manglende sammenhæng og koordinering mellem de forskellige organer, der arbejder med ligestilling mellem kønnene og mangfoldighed i Parlamentet; gentager sin opfordring om at forbedre den interne koordinering for at opnå en bedre integration af ligestillingsaspektet, bl.a. i forbindelse med ansættelse af personale, arbejdstilrettelæggelse samt arbejdsrelaterede beslutninger og procedurer; |
| --- | --- |

11.

| 12. | bifalder Parlamentets beslutning om at ære Simone Veil, den første kvindelige formand for en EU-institution og en urokkelig fortaler for kvinders rettigheder, navnlig adgang til legal abort og reproduktive rettigheder, ved at opkalde prisen for lighed og mangfoldighed efter hende, eftersom det er et middel til at fremhæve og anerkende god praksis og rollemodeller inden for lige muligheder i Europa-Parlamentets generalsekretariat; henstiller, at denne vigtige pris bliver gjort mere synlig, og at der skabes større opmærksomhed omkring den; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at det er vigtigt at føre en dialog med eksterne interessenter som civilsamfundets kvindeorganisationer, græsrodsgrupper til fremme af kvinders rettigheder og ligestilling mellem kønnene, kvindebevægelser, internationale institutioner, den akademiske verden og nationale parlamenter for at udvikle værktøjer og indsamle data; minder om, at en sådan mobilisering er vigtig for at forbedre EU's processer til integration af ligestillingsaspektet og fremme gensidig udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

13.

Værktøjer til integration af ligestillingsaspektet

| 14. | efterlyser effektive foranstaltninger til at sikre reel ligestilling mellem mænd og kvinder i Europa-Parlamentet; understreger i denne kontekst, at det navnlig er yderst vigtigt at gennemføre foranstaltninger til bekæmpelse af seksuel chikane; fokuserer især på behovet for oplysnings- og uddannelsesforanstaltninger; |
| --- | --- |

14.

| 15. | glæder sig over de reviderede retningslinjer for kønsneutral sprogbrug i Europa-Parlamentet, som blev offentliggjort i juli 2018, og som nu bedre afspejler den sproglige og kulturelle udvikling og giver praktiske råd på alle EU's officielle sprog om brugen af et kønsmæssigt retfærdigt og inklusivt sprog; minder om, at Parlamentet var en af de første internationale organisationer, der vedtog flersprogede retningslinjer for kønsneutral sprogbrug i 2008; minder om, at det er vigtigt at skabe en bred offentlig accept af retningslinjerne, og opfordrer alle medlemmer af Europa-Parlamentet, såvel som de ansatte, til at fremme og anvende disse retningslinjer konsekvent i deres arbejde; |
| --- | --- |

15.

| 16. | anerkender arbejdet i kønsmainstreamingnetværket, glæder sig over, at repræsentanter for Delegationsformandskonferencen nu også indgår i dette netværk, og opfordrer til at udvikle det yderligere; |
| --- | --- |

16.

| 17. | glæder sig over, at de fleste af Parlamentets udvalg har vedtaget handlingsplaner for integration af ligestillingsaspektet i deres arbejde, og at mange allerede har forelagt dem for kønsmainstreamingnetværket; opfordrer derfor de resterende få udvalg til at følge de andres eksempel; noterer sig imidlertid, at disse planer er af heterogen karakter og ikke nødvendigvis er blevet gennemført; mener, at der bør vedtages en fælles kønshandlingsplan i Europa-Parlamentet, som i det mindste bør omfatte bestemmelser om ligelig kønsfordeling i alt parlamentarisk arbejde og i alle Parlamentets organer, indførelse af et kønsperspektiv i alle Parlamentets politiske aktiviteter og arbejdstilrettelæggelse samt kønsneutral sprogbrug i alle dokumenter; anmoder om, at Parlamentets forretningsorden ændres i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

17.

| 18. | finder det beklageligt, at den seneste reform af forretningsordenen ikke omfattede procedurer til integration af ligestillingsaspektet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | glæder sig over de fremskridt, der er gjort i de seneste år med at vedtage kønshandlingsplaner i de fleste af Parlamentets udvalg; |
| --- | --- |

19.

| 20. | efterlyser et tættere samarbejde mellem udvalgene med det formål at inkorporere en reel kønspolitisk dimension i deres betænkninger og understreger, at det er vigtigt, at samtlige udvalg udviser behørig respekt over for Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling både ved at acceptere de ændringsforslag om integration af ligestillingsaspektet, som udvalget fremsætter, og ved at samarbejde om at undgå kompetencekonflikter; |
| --- | --- |

20.

| 21. | gentager, at det er vigtigt at anvende kønsbudgettering på alle niveauer i budgetproceduren; finder det yderst beklageligt, at EU-institutionerne ikke råder over kønsbudgetteringsmekanismer, selv om de har afgivet et stærkt tilsagn til fordel for sådanne mekanismer; opfordrer indtrængende Parlamentets ansvarlige organer til at inkorporere et kønspolitisk perspektiv og anvende kønsspecifikke indikatorer, når de udarbejder og vedtager Parlamentets overslag og gennem hele dechargeproceduren; |
| --- | --- |

21.

| 22. | glæder sig over Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2017 om bekæmpelse af seksuel chikane og seksuelle overgreb i EU; understreger, at seksuel chikane er en alvorlig forbrydelse, der i de fleste tilfælde ikke bliver indberettet, en ekstrem form for kønsdiskrimination og en af de største hindringer for ligestilling mellem kønnene; glæder sig over Præsidiets afgørelse af 2. juli 2018 om at revidere den måde, Det Rådgivende Udvalg for Behandling af Klager over Chikane vedrørende Medlemmer af Europa-Parlamentet fungerer på, samt udvalgets procedurer for behandling af klager, og noterer sig med stor tilfredshed, at det i artikel 6 er fastlagt, at der skal udpeges to sagkyndige rådgivere — en læge fra Lægetjenesten og et medlem af Juridisk Tjeneste — af generalsekretæren, og at der er blevet tilføjet en artikel 34a til gennemførelsesbestemmelserne til statutten for Europa-Parlamentets medlemmer for så vidt angår de finansielle følger af et bevist tilfælde af chikane over for en akkrediteret parlamentarisk assistent; |
| --- | --- |

22.

| 23. | glæder sig over de nye foranstaltninger til bekæmpelse af chikane, der blev efterlyst i Parlamentets beslutning af 26. oktober 2017, og som Parlamentet har iværksat med ikrafttræden den 1. september 2018, nemlig ved:






  a) | at give det rådgivende udvalg et særskilt permanent sekretariat i tilknytning til Præsidiets og kvæstorernes sekretariat med et udvidet sagkyndigt personale, der regelmæssigt modtager videreuddannelse og udelukkende beskæftiger sig med chikanesager; |
| --- | --- | --- |

23.

a)

at give det rådgivende udvalg et særskilt permanent sekretariat i tilknytning til Præsidiets og kvæstorernes sekretariat med et udvidet sagkyndigt personale, der regelmæssigt modtager videreuddannelse og udelukkende beskæftiger sig med chikanesager;

| b) | at lade endnu en repræsentant for de akkrediterede assistenter deltage i udvalgets møder som fuldgyldigt medlem for at løse problemerne med hensyn til et begrænset quorum og arbejdsbelastningen for repræsentanten for de akkrediterede assistenter; |
| --- | --- |

b)

at lade endnu en repræsentant for de akkrediterede assistenter deltage i udvalgets møder som fuldgyldigt medlem for at løse problemerne med hensyn til et begrænset quorum og arbejdsbelastningen for repræsentanten for de akkrediterede assistenter;

| c) | at sikre, at Parlamentets forretningsorden (artikel 11 og 166) omfatter nye sanktioner for chikane samt en kodeks for EP-medlemmers passende adfærd ved varetagelsen af deres opgaver, at der udfærdiges en erklæring, som hvert enkelt medlem underskriver ved overtagelsen af sit hverv, og som indgives til formanden, at hvert enkelt medlem læser kodeksen og bekræfter, at han eller hun vil efterleve de deri indeholdte principper, og at samtlige erklæringer (underskrevne og ikke-underskrevne) bliver offentliggjort på Parlamentets websted; |
| --- | --- |

c)

at sikre, at Parlamentets forretningsorden (artikel 11 og 166) omfatter nye sanktioner for chikane samt en kodeks for EP-medlemmers passende adfærd ved varetagelsen af deres opgaver, at der udfærdiges en erklæring, som hvert enkelt medlem underskriver ved overtagelsen af sit hverv, og som indgives til formanden, at hvert enkelt medlem læser kodeksen og bekræfter, at han eller hun vil efterleve de deri indeholdte principper, og at samtlige erklæringer (underskrevne og ikke-underskrevne) bliver offentliggjort på Parlamentets websted;

| d) | at sikre bedre information til akkrediterede parlamentariske assistenter hvad angår muligheden for at få alle deres omkostninger til juridisk bistand dækket af Parlamentet og modtage støtte gennem hele processen; |
| --- | --- |

d)

at sikre bedre information til akkrediterede parlamentariske assistenter hvad angår muligheden for at få alle deres omkostninger til juridisk bistand dækket af Parlamentet og modtage støtte gennem hele processen;

| 24. | beklager dog dybt, at der kun gøres langsomme og utilstrækkelige fremskridt med gennemførelsen af de øvrige vigtige henstillinger i Parlamentets beslutning; kræver, at Parlamentets formand og administration retter deres fulde og udelte opmærksomhed mod fuldstændig gennemførelse af alle krævede foranstaltninger, navnlig ved hjælp af køreplanen 2017-2019 om foranstaltningerne til forebyggelse af og hurtig støtte til at håndtere konflikter og chikane mellem medlemmer og akkrediterede parlamentariske assistenter, praktikanter eller andet personale, som bør revideres så hurtigt som muligt for på passende vis også at omfatte mindst følgende krav fra beslutningen med en klar frist for gennemførelsen:






  a) | obligatorisk efteruddannelse til alle medlemmer og medarbejdere |
| --- | --- | --- |

24.

a)

obligatorisk efteruddannelse til alle medlemmer og medarbejdere

| b) | oprettelse af en taskforce af uafhængige, eksterne eksperter, der indkaldes med mandat til at undersøge dels situationen med hensyn til seksuel chikane i Europa-Parlamentet, dels hvordan dets to chikaneudvalg fungerer |
| --- | --- |

b)

oprettelse af en taskforce af uafhængige, eksterne eksperter, der indkaldes med mandat til at undersøge dels situationen med hensyn til seksuel chikane i Europa-Parlamentet, dels hvordan dets to chikaneudvalg fungerer

| c) | styrkelse af de to chikaneudvalg ved at sammenlægge dem til ét enkelt udvalg med en varierende sammensætning, alt efter hvilken sag det drejer sig om, og med eksperter som f.eks. jurister og læger som faste medlemmer af udvalget; |
| --- | --- |

c)

styrkelse af de to chikaneudvalg ved at sammenlægge dem til ét enkelt udvalg med en varierende sammensætning, alt efter hvilken sag det drejer sig om, og med eksperter som f.eks. jurister og læger som faste medlemmer af udvalget;

| 25. | opfordrer Kommissionen til i denne kontekst at foretage yderligere overvågning af den regelmæssige anvendelse og gennemførelse af direktiv 2006/54/EF om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (26), hvori det er fastlagt, at bevisbyrden pålægges indklagede i sager om kønsdiskrimination; |
| --- | --- |

25.

| 26. | gentager sin opfordring til Europa-Parlamentets Forskningstjeneste om at gennemføre regelmæssig detaljeret kvalitativ og kvantitativ forskning i, hvilke fremskridt der gøres hvad angår integration af ligestillingsaspektet i Parlamentet, og hvordan den organisatoriske struktur, der er ansvarlig herfor, fungerer, samt om at udvikle kønsspecifikke konsekvensvurderinger og kønsbaserede analyser; efterlyser en øget, systematisk og periodisk indsamling af kønsopdelte data og statistikker i konsekvensanalyser af politikker og programmer samt i den politiske beslutningsproces for at analysere de fremskridt, der bliver gjort i retning af ligestilling, give en korrekt gengivelse af kønsskævheder, vurdere resultater eller tilbageskridt og skabe grundlag for en evidensbaseret beslutningstagning; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer atter til, at der gennemføres obligatorisk efteruddannelse om respekt og værdighed for samtlige medlemmer af Europa-Parlamentet og samtlige medarbejdere, i hvert fald ved indledningen af en ny valgperiode; |
| --- | --- |

27.

| 28. | gentager, at det er vigtigt at opbygge kapacitet til integration af ligestillingsaspektet inden for alle EU-institutioner ved at sikre, at den tilbudte efteruddannelse inddrager kønsaspektet, og ved at tilbyde særlige efteruddannelsesprogrammer om ligestilling mellem kønnene inden for alle politikområder; udtrykker sin fulde støtte til at udvikle målrettet og regelmæssig efteruddannelse i integration af kønsaspektet og tilbyde særlige efteruddannelsesprogrammer for kvinder med lederpotentiale; opfordrer Generaldirektoratet for Personale til at tilbyde efteruddannelse i integration af ligestillingsaspektet for medlemmer, assistenter og medarbejdere i Europa-Parlamentet og opfordrer Parlamentets politiske grupper til at tilbyde tilsvarende efteruddannelse til deres medarbejdere; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hilser det værktøj velkomment, som er udviklet af Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder (EIGE) og målrettet parlamenter, der er opmærksomme på kønsaspektet, med det formål at hjælpe Europa-Parlamentet og nationale og regionale parlamenter med at vurdere og forbedre deres kønsopmærksomhed; opfordrer Parlamentets administration og politiske grupper til at sikre passende opfølgning af resultaterne af vurderingen og evalueringen; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer EIGE til regelmæssigt at indsende oplysninger til Parlamentets udvalg og til Kommissionen for at understrege kønsperspektivet inden for alle politikområder og stille de data og værktøjer, som det har udviklet, såsom kønsbudgettering på en platform for integration af ligestillingsaspektet, til rådighed som en del af en bredere kapacitetsopbygning, der også henvender sig til medarbejdere og parlamentariske assistenter; |
| --- | --- |

30.

Det politiske niveau

| 31. | glæder sig over, at der i 2016 blev udpeget en fast ordfører for integration af ligestillingsaspektet i Europa-Parlamentet, og at den faste ordfører har engageret sig aktivt i arbejdet i Gruppen på Højt Plan om Ligestilling og Mangfoldighed; henstiller derfor, at Parlamentet bibeholder denne post i valgperioden 2019-2024; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mener, at styrkede interinstitutionelle forbindelser med hensyn til integration af ligestillingsaspektet kan medvirke til at fremme kønsopmærksomme EU-politikker; beklager, at der endnu ikke er blevet etableret et struktureret samarbejde om integration af kønsaspektet med andre institutionelle partnere såsom Kommissionen, Rådet og EIGE; |
| --- | --- |

32.

| 33. | påpeger, at det er vigtigt at styrke tilstedeværelsen af det underrepræsenterede køn, oftest kvinder, på valglisterne; opfordrer på det bestemteste de europæiske politiske partier og deres partimedlemmer til at sikre en ligelig kønsfordeling blandt kandidaterne til valget til Europa-Parlamentet i 2019 ved hjælp af alternerende lister eller andre metoder som f.eks. paritetiske lister; giver tilsagn om at sikre en ligelig fordeling af mænd og kvinder på alle niveauer; |
| --- | --- |

33.

| 34. | slår til lyd for, at Parlamentets politiske grupper i valgperioden 2019-2024 sikrer en ligelig kønsfordeling i Europa-Parlamentets styrende organer, og henstiller, at de opstiller både mandlige og kvindelige medlemmer som kandidater til posterne som formand, næstformand og medlem af Præsidiet samt til udvalgs- og delegationsformandsposterne; |
| --- | --- |

34.

| 35. | henstiller, at Parlamentets politiske grupper i valgperioden 2019-2024 hver især vælger to medlemmer, et mandligt medlem og et kvindeligt medlem, til posten som gruppemedformand; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer Parlamentets politiske grupper til i valgperioden 2019-2024 at tage hensyn til målsætningen om at opnå en ligelig kønsfordeling, når de udpeger medlemmer til samtlige udvalg og delegationer, og navnlig til at udpege et ligeligt antal parlamentarikere af begge køn som medlemmer og stedfortrædere i Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling for at anspore mænd til at engagere sig i ligestillingspolitik; |
| --- | --- |

36.

| 37. | foreslår, at man undersøger mulighederne for at etablere et kvindenetværk inden for Parlamentet og integrere de nationale netværk heri, fordi formelle og uformelle netværk ikke alene forbedrer arbejdsgangene, men også spiller en central rolle ved at levere oplysninger, gensidig støtte og coaching samt rollemodeller; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer Parlamentets politiske grupper til at vedtage en strategi for integration af ligestillingsaspektet for at sikre, at deres forslag tager hensyn til konsekvenserne for ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer generalsekretæren og Præsidiet til at følge det samme princip ved besættelse af stillinger i topledelsen som ved besættelse af kontorchefstillinger, dvs. at gøre det obligatorisk, at de korte lister indeholder tre passende kandidater, med mindst én kandidat af hvert køn, og at bekendtgøre, at det underrepræsenterede køn bør foretrækkes alt andet lige (f.eks. med hensyn til kvalifikationer, erfaring); bemærker, at en given stilling bør genopslås, hvis disse krav ikke er opfyldt; |
| --- | --- |

39.

| 40. | fordømmer på det skarpeste afstand den mandschauvinistiske sprogbrug, der flere gange er taget i anvendelse i mødesalen; glæder sig over de sanktioner, som Europa-Parlamentets formand har iværksat, og som Præsidiet har stadfæstet, over for et medlem af Europa-Parlamentet, der på plenarmødet den 1. marts 2017 fremsatte bemærkninger, som undergraver kvinders værdighed; er foruroliget over, at Den Europæiske Unions Ret den 31. maj 2018 traf afgørelse om at annullere formandens og Præsidiets afgørelse — på grundlag af både en fortolkning af de relevante bestemmelser i forretningsordenen og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis vedrørende artikel 10 i EMRK (ytringsfrihed); opfordrer indtrængende det udvalg, der er kompetent med hensyn til forretningsordenen, til at revidere de gældende regler med henblik på at sikre respekt og værdighed i mødesalen til enhver tid og til navnlig at tilføje en bestemmelse om, at medlemmerne i forbindelse med forhandlingerne skal afholde sig fra en sprogbrug, der ansporer til had eller diskrimination på grund af køn, race, hudfarve, nationalitet, etnisk eller social oprindelse, genetiske karakteristika, sprog, religion eller tro, politiske eller andre standpunkter, medlemskab af et nationalt mindretal, handicap, alder eller seksuel orientering, og til at indføre afskrækkende sanktioner for en eventuel overtrædelse af denne bestemmelse; |
| --- | --- |

40.

| 41. | glæder sig over, at der er adgang til erhvervsuddannelseskurser om ubevidst forudindtagethed og chikane, og understreger, at sådanne efteruddannelseskurser bør lægge særlig vægt på ligestilling mellem kønnene og LGBTIQ-spørgsmål og være obligatoriske for ledere og medlemmer af udvælgelseskomitéer og kraftigt anbefales til alle andre medarbejdere; |
| --- | --- |

41.

| 42. | støtter Kommissionens strategi for mangfoldighed og inklusion, der blev offentliggjort i 2017; opfordrer indtrængende Parlamentet til at følge dette gode eksempel, til fuldt ud at engagere sig i mangfoldighedsledelse og til at anerkende, værdsætte og inddrage medarbejdere med forskellige seksuelle orienteringer eller kønsidentiteter; |
| --- | --- |

42.

Det administrative niveau

| 43. | glæder sig over rapporten fra Dimitrios Papadimoulis med titlen »Gender Equality in the European Parliament Secretariat — state of play and the way forward 2017-2019« og køreplanen for gennemførelse af rapporten; noterer sig med tilfredshed de fremskridt, der er gjort for at gennemføre de konkrete tiltag i køreplanen, og dens klare tidslinje for specifikke foranstaltninger vedrørende ledelse, efteruddannelse, øget bevidsthed om ligestilling, foranstaltninger til sikring af balance mellem arbejdsliv og privatliv samt regelmæssig overvågning af ligevægten mellem kønnene ved hjælp af statistikker; mener, at det er påkrævet at gøre hurtigere fremskridt for at nå de ligestillingsmål, der er opstillet for 2019; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer indtrængende Gruppen på Højt Plan om Ligestilling og Mangfoldighed til hvert andet år at foretage en struktureret vurdering af gennemførelsen af køreplanen for ligestilling punkt for punkt på grundlag af en redegørelse fra GD PERS; |
| --- | --- |

44.

| 45. | er bekymret over, at målsætningerne om ligestilling trods stærke institutionelle og politiske tilsagn ikke udtrykkeligt fremgår af Parlamentets budgetdokumenter og heller ikke bliver inddraget i alle faser af budgetprocessen; |
| --- | --- |

45.

| 46. | foreslår, at GD PERS udarbejder et spørgeskema, som skal udfyldes på et frivilligt grundlag af kvinder, især af kvindelige mellemledere, for at indhente oplysninger om deres motivation samt forhindringer og muligheder i arbejdslivet for at få et bedre overblik over, hvad der forhindrer dem i at søge toplederposter; |
| --- | --- |

46.

| 47. | noterer sig med tilfredshed, at Parlamentet udarbejder en årlig beretning om menneskelige ressourcer; |
| --- | --- |

47.

| 48. | minder om, at det — i forbindelse med anvendelsen af foranstaltninger til fremme af bedre ligevægt mellem arbejdsliv og privatliv — er nødvendigt at gøre en særlig indsats for at anspore chefer til at acceptere sådanne foranstaltninger og for, i relevante tilfælde, at anspore begge partnere til i ligelig grad at udnytte disse muligheder; bemærker, at der bør skabes større offentlig opmærksomhed omkring Parlamentets indsats til fremme af ligevægt mellem arbejdsliv og privatliv ved hjælp af workshops, efteruddannelseskurser og publikationer; påpeger, at medlemmer og medarbejdere bør være velorienterede om, at foranstaltninger til forbedring af ligevægten mellem arbejdsliv og privatliv — som f.eks. barselsorlov/fædreorlov, forældreorlov, plejeorlov og fleksible arbejdsformer — kan bidrage til at sikre ligestilling mellem kønnene i Parlamentet, fremme en bedre fordeling af omsorgsopgaver mellem kvinder og mænd, forbedre kvaliteten af kvinders beskæftigelse og deres velbefindende og have langsigtede konsekvenser for den sociale og økonomiske udvikling; |
| --- | --- |

48.

| 49. | henstiller, at Parlamentets Generaldirektorat for Kommunikation medtager et stærkere og mere aktivt kønsperspektiv i sine rapporter om Parlamentets politiske beslutninger og navnlig i forbindelse med forberedelserne til valgkampagnen frem til valget til Europa-Parlamentet i 2019; |
| --- | --- |

49.

| 50. | glæder sig over de fremskridt, der er gjort i Parlamentets Generalsekretariat for at fremme ligestilling på poster i top- og mellemledelsen, men bemærker, at kvinder fortsat kun er repræsenteret på sådanne poster i meget beskeden grad, selv om flertallet af Parlamentets tjenestemænd er kvinder; ved udgangen af 2017 var 15,4 % af generaldirektører, 30,4 % af direktører og 36,2 % af kontorchefer i Parlamentets Generalsekretariat kvinder; minder derfor om, at det underrepræsenterede køn bør foretrækkes, når valget står mellem ansøgere med samme profil (erfaring, kvalifikationer mv.); |
| --- | --- |

50.

| 51. | mener, at viden eller erfaring med hensyn til integration af ligestillingsaspektet skal betragtes som et aktiv i forbindelse med rekruttering og udvælgelse af medarbejdere; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer Parlamentets udvalgssekretariater til at bistå deres medlemmer med at sikre en ligelig kønsfordeling blandt talere ved udvalgshøringer ved at foreslå en kønsafbalanceret ekspertliste; |
| --- | --- |

52.

| 53. | understreger, at, når det drejer sig om at opnå reelle fremskridt i retning af ligestilling i Parlamentets Generalsekretariat, er der brug for en ny virksomhedskultur med et ændret begrebsapparat og ændrede adfærdsnormer, således at Generalsekretariatet kan bevæge sig frem mod en ligestillingskultur; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  EUT C 224 af 27.6.2018, s. 96.

(2)  EUT C 341 E af 16.12.2010, s. 35.

(3)  EUT C 199 E af 7.7.2012, s. 65.

(4)  EUT C 251 E af 31.8.2013, s. 1.

(5)  EUT C 316 af 30.8.2016, s. 2.

(6)  EUT C 263 af 25.7.2018, s. 49.

(7)  EUT C 61 E af 10.3.2004, s. 384.

(8)  EUT C 244 E af 18.10.2007, s. 225.

(9)  EUT C 184 E af 8.7.2010, s. 18.

(10)  EUT C 212 E af 5.8.2010, s. 32.

(11)  EUT C 251 E af 31.8.2013, s. 11.

(12)  EUT C 407 af 4.11.2016, s. 2.

(13)  EUT C 35 af 31.1.2018, s. 35.

(14)  EUT C 50 af 9.2.2018, s. 15.

(15)  EUT C 346 af 27.9.2018, s. 192.

(16)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0331.

(17)  EFT L 56 af 4.3.1968, s. 1.

(18)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-equal-opportunities-diversity-inclusion-2017.pdf

(19)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/diversity-inclusion-charter-2017-07-19-en.pdf

(20)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/sites/antitrafficking/files/151203_strategic_engagement_en.pdf

(21)  https://rm.coe.int/prems-093618-gbr-gender-equality-strategy-2023-web-a5/16808b47e1

(22)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0455.

(23)  »The Global Gender Gap Report 2016«, World Economic Forum, 2016, https://www.weforum.org/reports/the-global-gender-gap-report-2016

(24)  »Sustainable development in the European Union — monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context«, Eurostat, 2018, https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/9237449/KS-01-18-656-EN-N.pdf/2b2a096b-3bd6-4939-8ef3-11cfc14b9329

(25)  Rapport med titlen »Kvinder i Europa-Parlamentet«, Europa-Parlamentet, 8. marts 2018, http://www.europarl.europa.eu/RegData/publications/2018/0001/P8_PUB%282018%290001_DA.pdf

(26)  EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/24

---

P8_TA(2019)0011

Europæisk fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2019 om det europæiske fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling (2018/2222(INI))

(2020/C 411/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2007/198/Euratom om oprettelse af et europæisk fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling og om tilståelse af fordele til det (COM(2018)0445), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2007/198/Euratom om oprettelse af et europæisk fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling og om tilståelse af fordele til det (COM(2018)0445),

| — | der henviser til Rådets beslutning 2007/198/Euratom om oprettelse af et europæisk fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling og om tilståelse af fordele til det (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets beslutning 2007/198/Euratom om oprettelse af et europæisk fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling og om tilståelse af fordele til det (1),

| — | der henviser til Revisionsrettens beretning af 13. november 2017 om årsregnskabet for det europæiske fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling for regnskabsåret 2016, med fællesforetagendets svar, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens beretning af 13. november 2017 om årsregnskabet for det europæiske fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling for regnskabsåret 2016, med fællesforetagendets svar,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. juni 2017 om EU's bidrag til en reform af ITER-projektet (COM(2017)0319), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. juni 2017 om EU's bidrag til en reform af ITER-projektet (COM(2017)0319),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0393/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0393/2018),

| A. | der henviser til, at fusion kan spille en central rolle i det fremtidige europæiske og globale energilandskab som en potentielt uudtømmelig, sikker, klimavenlig, miljømæssigt ansvarlig og økonomisk konkurrencedygtig energikilde; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at fusion kan spille en central rolle i det fremtidige europæiske og globale energilandskab som en potentielt uudtømmelig, sikker, klimavenlig, miljømæssigt ansvarlig og økonomisk konkurrencedygtig energikilde;

| B. | der henviser til, at fusion allerede giver industrien konkrete muligheder, har en positiv indvirkning på beskæftigelsen, den økonomiske vækst og innovationen og har positive virkninger, som rækker ud over områderne fusion og energi; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at fusion allerede giver industrien konkrete muligheder, har en positiv indvirkning på beskæftigelsen, den økonomiske vækst og innovationen og har positive virkninger, som rækker ud over områderne fusion og energi;

| C. | der henviser til, at det europæiske fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling samordner de videnskabelige og teknologiske forsknings- og udviklingsaktiviteter på fusionsområdet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det europæiske fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling samordner de videnskabelige og teknologiske forsknings- og udviklingsaktiviteter på fusionsområdet;

| D. | der henviser til, at Europa fra begyndelsen spillede en førende rolle i ITER-projektet, som blev udviklet i tæt samarbejde med de ikke-europæiske underskrivere af ITER-aftalen (USA, Rusland, Japan, Kina, Sydkorea og Indien), og der henviser til, at det europæiske bidrag, der blev kanaliseret via fællesforetagendet, udgør 45 % af projektets opførelsesomkostninger; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Europa fra begyndelsen spillede en førende rolle i ITER-projektet, som blev udviklet i tæt samarbejde med de ikke-europæiske underskrivere af ITER-aftalen (USA, Rusland, Japan, Kina, Sydkorea og Indien), og der henviser til, at det europæiske bidrag, der blev kanaliseret via fællesforetagendet, udgør 45 % af projektets opførelsesomkostninger;

| E. | der henviser til, at Kommissionens forslag om ændring af Rådets beslutning 2007/198/Euratom har til formål at sikre finansiering af den fortsatte europæiske deltagelse i ITER-projektet i hele den periode, som den næste flerårige finansielle ramme dækker, med henblik på at sikre kontinuitet i projektet, der tager sigte på at opnå centrale videnskabelige gennembrud inden for fusionsudvikling til civil brug, hvilket i sidste ende bør fremme produktionen af sikker og bæredygtig energi, der opfylder målene i Parisaftalen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionens forslag om ændring af Rådets beslutning 2007/198/Euratom har til formål at sikre finansiering af den fortsatte europæiske deltagelse i ITER-projektet i hele den periode, som den næste flerårige finansielle ramme dækker, med henblik på at sikre kontinuitet i projektet, der tager sigte på at opnå centrale videnskabelige gennembrud inden for fusionsudvikling til civil brug, hvilket i sidste ende bør fremme produktionen af sikker og bæredygtig energi, der opfylder målene i Parisaftalen;

| 1. | glæder sig over Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2007/198/Euratom om oprettelse af et europæisk fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling og om tilståelse af fordele til det, som vil danne grundlag for finansieringen af aktiviteterne i forbindelse med fællesforetagendet for perioden 2021-2027 i henhold til Euratomtraktaten; |
| --- | --- |

1.

| 2. | beklager, at Rådet ikke har hørt Parlamentet om forslaget, og glæder sig over Kommissionens hensigt, som den erklærede som en del af Unionens tilstand 2018, om at overveje »muligheder for en forbedret beslutningstagning med kvalificeret flertal og en eventuel reform af Euratom-traktaten«; forventer, at en sådan reform nødvendigvis vil føre til, at Parlamentet får beføjelser som medlovgiver; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om forsinkelsen i opførelsen af denne forsøgsreaktor, fordi det oprindeligt var planen, at ITER skulle opføres i 2020, men at ITER-Rådet i 2016 godkendte en ny tidsplan for at nå til første plasma i december 2025, som er det tidligste teknisk mulige tidspunkt for opførelsen af ITER; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at Euratoms bidrag til fællesforetagendet for perioden 2021-2027 ikke bør overskrides; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at ITER-organisationen for at undgå flere på hinanden følgende opjusteringer af projektets forventede omkostninger, for at undgå forsinkelser i de forventede datoer for operationelle milepæle og for at sikre den højest mulige grad af tidsplanens pålidelighed bør medtage en rimelig reserve til uforudsete udgifter i alle reviderede tidsplaner; støtter i denne henseende Kommissionens forslag om en reserve til uforudsete udgifter på op til 24 måneder med hensyn til tidsplanen og på 10-20 % med hensyn til budgettet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | glæder sig over ITER-organisationens nye tilgang til risikostyring og tilskynder ITER-Rådet til yderligere at mindske antallet af underudvalg, strømline deres funktioner og fjerne overlapninger; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Rådet til at godkende Kommissionens forslag og samtidig indføre følgende ændringer:






  — | angive Euratoms bidrag til fællesforetagendet i både faste og løbende priser |
| --- | --- | --- |

7.

—

angive Euratoms bidrag til fællesforetagendet i både faste og løbende priser

| — | anvende — af hensyn til klarheden — ordet »Euratom« i stedet for »Fællesskabet« i hele teksten |
| --- | --- |

—

anvende — af hensyn til klarheden — ordet »Euratom« i stedet for »Fællesskabet« i hele teksten

| — | medtage klare bestemmelser om de udvalg, der bistår fællesforetagendets bestyrelse, navnlig administrations- og ledelsesudvalget, indkøbs- og kontraktudvalget og det tekniske rådgivende panel for så vidt angår deres sammensætning, permanente eller midlertidige status, antal af møder og metoden til fastsættelse af vederlag til medlemmerne |
| --- | --- |

—

medtage klare bestemmelser om de udvalg, der bistår fællesforetagendets bestyrelse, navnlig administrations- og ledelsesudvalget, indkøbs- og kontraktudvalget og det tekniske rådgivende panel for så vidt angår deres sammensætning, permanente eller midlertidige status, antal af møder og metoden til fastsættelse af vederlag til medlemmerne

| — | vurdere og fjerne overlappende ansvarsområder mellem administrations- og ledelsesudvalget og det tekniske rådgivende panel for så vidt angår projektplaner og arbejdsprogrammer |
| --- | --- |

—

vurdere og fjerne overlappende ansvarsområder mellem administrations- og ledelsesudvalget og det tekniske rådgivende panel for så vidt angår projektplaner og arbejdsprogrammer

| — | indføre bestemmelser om bidrag fra ITER-værtsstaten |
| --- | --- |

—

indføre bestemmelser om bidrag fra ITER-værtsstaten

| — | medtage i bilag III (»Finansforordningen: Generelle principper«) et krav om, at der i fællesforetagendets finansforordning fastsættes regler og procedurer for evaluering af bidrag i form af naturalier |
| --- | --- |

—

medtage i bilag III (»Finansforordningen: Generelle principper«) et krav om, at der i fællesforetagendets finansforordning fastsættes regler og procedurer for evaluering af bidrag i form af naturalier

| — | medtage bestemmelser i artikel 5 og bilag III, som gør det muligt for fællesforetagendet at modtage finansiering i form af finansielle instrumenter i forbindelse med blandingsoperationer, der gennemføres i overensstemmelse med det fremtidige InvestEU-program |
| --- | --- |

—

medtage bestemmelser i artikel 5 og bilag III, som gør det muligt for fællesforetagendet at modtage finansiering i form af finansielle instrumenter i forbindelse med blandingsoperationer, der gennemføres i overensstemmelse med det fremtidige InvestEU-program

| — | klarlægge Det Forenede Kongeriges rolle og bidrag i lyset af dets Euratomstatus, navnlig for så vidt angår eventuel deltagelse i ITER |
| --- | --- |

—

klarlægge Det Forenede Kongeriges rolle og bidrag i lyset af dets Euratomstatus, navnlig for så vidt angår eventuel deltagelse i ITER

| — | medtage bestemmelser om synergier og samarbejde mellem ITER og Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram for perioden 2021-2025 |
| --- | --- |

—

medtage bestemmelser om synergier og samarbejde mellem ITER og Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram for perioden 2021-2025

| — | overveje samarbejde med små og mellemstore private disruptive aktører som f.eks. nystartede virksomheder, der eksperimenterer med nye fremgangsmåder og teknologier, i forskningsprogrammet og i det netværk af organisationer, som er udpeget inden for videnskabelig og teknologisk fusionsforskning |
| --- | --- |

—

overveje samarbejde med små og mellemstore private disruptive aktører som f.eks. nystartede virksomheder, der eksperimenterer med nye fremgangsmåder og teknologier, i forskningsprogrammet og i det netværk af organisationer, som er udpeget inden for videnskabelig og teknologisk fusionsforskning

| — | præcisere bestemmelserne vedrørende de årlige rapporter og vurderinger, som fællesforetagendet udarbejder |
| --- | --- |

—

præcisere bestemmelserne vedrørende de årlige rapporter og vurderinger, som fællesforetagendet udarbejder

| — | i forslaget medtage en henstilling om at undersøge, hvordan de materialer, der i øjeblikket anvendes i ITER-projektet, eventuelt kan videreanvendes; |
| --- | --- |

—

i forslaget medtage en henstilling om at undersøge, hvordan de materialer, der i øjeblikket anvendes i ITER-projektet, eventuelt kan videreanvendes;

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EUT L 90 af 30.3.2007, s. 58.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/27

---

P8_TA(2019)0012

Vurdering af, hvordan EU-budgettet anvendes i forbindelse med reformen af den offentlige sektor

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2019 om vurdering af, hvordan EU-budgettet anvendes i forbindelse med reformen af den offentlige sektor (2018/2086(INI))

(2020/C 411/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til undersøgelsen med titlen »Public Sector Reform: How the EU budget is used to encourage it«, som blev offentliggjort af Generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker i 2016 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen med titlen »Public Sector Reform: How the EU budget is used to encourage it«, som blev offentliggjort af Generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker i 2016 (1),

| — | der henviser til Europa 2020-strategien, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa 2020-strategien,

| — | der henviser til den nuværende EU-finansieringsperiode (2014-2020) og Kommissionens forslag til den nye flerårige finansiel ramme (2021-2028), |
| --- | --- |

—

der henviser til den nuværende EU-finansieringsperiode (2014-2020) og Kommissionens forslag til den nye flerårige finansiel ramme (2021-2028),

| — | der henviser til den aftale, som medlovgiverne indgik i juli 2018, om at forhøje budgettet til støtteprogrammet for strukturreformer (SRSP), |
| --- | --- |

—

der henviser til den aftale, som medlovgiverne indgik i juli 2018, om at forhøje budgettet til støtteprogrammet for strukturreformer (SRSP),

| — | der henviser til artikel 197 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 197 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelse fra Regionaludviklingsudvalget (A8-0378/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelse fra Regionaludviklingsudvalget (A8-0378/2018),

| A. | der henviser til, at offentlig administration i medlemsstaterne er grundlæggende for gennemførelsen af EU-budgettet, og at den, når den fungerer effektivt, kan bidrage til at skabe moderne systemer, som forbedrer velstanden og velfærden i EU; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at offentlig administration i medlemsstaterne er grundlæggende for gennemførelsen af EU-budgettet, og at den, når den fungerer effektivt, kan bidrage til at skabe moderne systemer, som forbedrer velstanden og velfærden i EU;

| B. | der henviser til, at det nye forslag til den flerårige finansielle ramme (FFR) ikke indeholder et særskilt mål for offentlig administration, som det foreligger på nuværende tidspunkt; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det nye forslag til den flerårige finansielle ramme (FFR) ikke indeholder et særskilt mål for offentlig administration, som det foreligger på nuværende tidspunkt;

| 1. | bemærker, at den offentlige administrations kompetencer er spredt over forskellige tjenestegrene inden for Kommissionen, og at dette vanskeliggør en effektiv koordinering af kompetente tjenester og EU-finansierede programmer og initiativer; mener, at alle de tekniske bistandsprogrammer bør koordineres bedre for at undgå overlapninger og for at forhindre, at Kommissionens mange bestræbelser på at fremme kombination af midler med henblik på synergiudnyttelse bliver forgæves, fordi foranstaltningerne ikke er tilstrækkeligt effektive; opfordrer Kommissionen til at forbedre sine systemer for udveksling af god praksis med henblik på at hjælpe medlemsstaterne med at gennemføre bedste praksis uden at indføre politikker, der er rettet mod løndevaluering og socialt uholdbare reformer; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer den næste formand for Kommissionen til at overdrage ansvaret for spørgsmål vedrørende bedre offentlig administration og forvaltning til én enkelt kommissær; |
| --- | --- |

2.

| 3. | er af den opfattelse, at en effektiv reform af den offentlige sektor er afgørende for at hjælpe medlemsstaterne med at tilpasse sig skiftende omstændigheder, øge modstandsdygtigheden for at forebygge fremtidige kriser, udvide e-forvaltning og forbedre leveringen af tjenesteydelser i hele EU, navnlig hvad angår ny teknologi og nye IT-systemer, og at en reform i høj grad vil bidrage til affaldsreduktion og en reduktion af eksponering for affald samt tab eller misbrug af EU-midler; opfordrer derfor til, at der også i de fremtidige programmeringsperioder sikres finansiering til foranstaltninger til udbredelse af e-forvaltning i overensstemmelse med principperne og prioriteterne i EU-handlingsplanen for e-forvaltning; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bemærker, at der ofte, navnlig i regioner med udviklingsefterslæb, er problemer med at få adgang til finansiering eller med udnyttelsen heraf på grund af bureaukrati, administrative kapacitetsproblemer eller uregelmæssigheder; ønsker i denne forbindelse, at der i medlemsstaterne gennemføres reformer, der konkretiserer anvendelsen af princippet om god forvaltningskik og fremmer hurtig afvikling af retlige procedurer; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at EU's budget yder ca. 9 mia. EUR i støtte til EU's medlemsstater til reform af den offentlige administration; opfordrer Kommissionen til at matche denne økonomiske støtte med en målrettet udveksling af viden, erfaringer og god praksis blandt medlemsstaterne; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til at øge samarbejdet med medlemsstaterne om støtte til regioner med udviklingsefterslæb med henblik på at styrke kapaciteten og den administrative styring; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer til foranstaltninger til fremme af gennemførelsen af programmer for udvikling og gennemførelse af strategier for menneskelige ressourcer, f.eks. gennem udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne og med inddragelse af ledere og andre erfarne medarbejdere; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at det ofte har vist sig, at specifikke operationelle programmer og andre EU-finansieringsmidler lapper over hinanden på flere måder, og opfordrer til, at der stilles forslag; håber derfor på forbedringer i indsatsen for koordinering, komplementaritet og forenkling; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger betydningen af at sikre, at operationelle programmer gennemføres så effektivt og brugervenligt som muligt; finder det afgørende, at medlemsstaterne undlader at indføre regler, der komplicerer anvendelsen af midlerne for støttemodtagerne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | bemærker, at Kommissionen hverken har en standardiseret og fælles vurderingsramme for offentlig administration eller en metode til systematisk dataindsamling; bemærker med bekymring, at Kommissionen som følge af manglen på disse værktøjer udarbejder ufuldstændige analyser af spørgsmål i alle medlemsstaterne; foreslår, at der genindføres et kapitel om offentlig administration og forvaltning i den årlige vækstundersøgelse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen til på forhånd at vurdere den administrative kapacitet i de strukturer, der er ansvarlige for gennemførelsen af udviklingspolitikker, og i forbindelse med særligt strategiske projekter at fremme inddragelse af nationale strukturer og agenturer, der vil kunne opkvalificere og fremskynde gennemførelsen af programmerne og de enkelte interventioner; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mener, at FFR bør anvendes til at tilskynde til programmer, der sikrer en bedre offentlig administration og forvaltning, navnlig for at hjælpe medlemsstaterne i en tid med økonomisk afmatning, idet det anerkendes, at reformer inden for området offentlige administrationssystemer under disse omstændigheder kan hjælpe de berørte medlemsstater; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over, at der er fremsat forslag i den næste FFR med henblik på at undgå programoverlapninger og tilskynde til yderligere forenklinger; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at udvikle en særlig vurderingsramme, der måler de kvantitative og kvalitative aspekter af offentlig administration af høj kvalitet, og til at opbygge dens egen analysekapacitet; understreger, at det er nødvendigt at se nærmere på svaghederne i hver enkelt medlemsstat for sig og at anvende nogle af de planlagte ressourcer på at fremme foranstaltninger til at løse problemerne gennem styrkelse af kriteriet om forhåndsbetingelser og fastlæggelse af målsætninger; |
| --- | --- |

14.

| 15. | foreslår Kommissionen at styrke den politiske dialog med medlemsstaterne ved at sikre oprettelsen af et særligt forum; |
| --- | --- |

15.

| 16. | foreslår at afsætte tid i sin parlamentariske kalender til en struktureret dialog med de nationale parlamenter om de spørgsmål, der er forbundet med forbedring af den offentlige administration i hele EU; opfordrer Unionen til at forbedre overvågningen og evalueringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) under tematisk mål 11 gennem specifikke indikatorer til måling af fremskridtene hen imod opfyldelsen af Unionens mål og prioriteter for reformen af den offentlige administration; |
| --- | --- |

16.

| 17. | glæder sig over udviklingen af et benchmark til at vurdere, om EU-kandidatlandenes offentlige administration har kapacitet til at påtage sig det ansvar, som et EU-medlemskab indebærer; ønsker, at der i medlemsstaterne gennemføres reformer, der i endnu højere grad konkretiserer anvendelsen af princippet om god forvaltningskik; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bemærker, at Den Europæiske Kvalitetspris for den Offentlige Sektor (EPSA) medfinansieres af Kommissionen og visse medlemsstater, der samler de bedste, mest innovative og mest effektive aktører i den europæiske offentlige sektor; er af den opfattelse, at Kommissionen bør sikre mere læring og udveksling af oplysninger og sigte mod en større udbredelse i hele Europa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mener, at der i de offentlige forvaltninger bør fremmes innovationsprocesser med henblik på at sikre bedre konnektivitet, digitalisering og digitale tjenester af høj kvalitet til borgerne, virksomheder og offentlige myndigheder, samtidig med at der hele tiden holdes trit med den hastige udvikling af nye teknologier på de pågældende områder; glæder sig over, at det nye forslag til en forordning om fælles bestemmelser giver fremtidige modtagere de oplysninger, der er nødvendige for, at de kan anvende systemerne så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | erkender, at inddragelsen af lokale myndigheder er en forudsætning for at nå EU's mål på dette område; henleder opmærksomheden på Tallinnerklæringens forslag om at forbedre de fælles forvaltningsstrukturer for lokale og regionale myndigheder på nationalt plan (2); |
| --- | --- |

20.

| 21. | glæder sig over de eksisterende netværk (3), der samler medlemsstaternes repræsentanter — navnlig dem, der modtager EU-støtte — for at forbedre den offentlige administration gennem udveksling af bedste praksis og gensidig læring; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mener, at de eksisterende netværk i betydelig grad kan forbedre deres resultater ved at fastsætte mere ambitiøse mål og udvikle mere proaktive tilgange såsom benchlearning, hvor medlemsstaternes selvevaluering kombineres med et forbedret peer review-system; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mener, at offentlig administration af høj kvalitet er en afgørende forudsætning for at nå EU's politiske mål under FFR og på andre områder; understreger vigtigheden af god kommunikation og politisk bevidsthed om opbygning af tillid og stimulering af positive reformtiltag og -programmer; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mener, at det er nødvendigt løbende at kontrollere, om samhørighedspolitikkerne efterlever principperne om additionalitet og komplementaritet i forbindelse med foranstaltninger, der finansieres med ordinære midler, og ikke mindst at sikre, at samhørighedspolitikkerne ikke træder i stedet for ordinære nationale midler; |
| --- | --- |

24.

| 25. | bemærker, at midlerne fra ESI-fondene til den regionale gennemførelsesplan blev forhøjet i den sidste programmeringsperiode, men at overvågningen imidlertid kan forbedres med henblik på evaluering af, hvordan denne finansiering indvirker på den regionale gennemførelsesplan; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer til, at arbejdet fortsættes i Kommissionens arbejdsgrupper, der har ansvar for at bistå medlemsstaternes nationale myndigheder med at sikre en bedre gennemførelse af samhørighedspolitikfondene i de medlemsstater, der halter bagefter med hensyn til absorption af midler fra ESI-fondene; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger betydningen af reformstøtteprogrammet, og håber, at det vil blive styrket i den kommende programmeringsperiode, idet dets rolle som formidler og ikke som et redskab til teknisk bistand skal præciseres, og at det også vil blive forbedret med hensyn til effektivitet, uden at de beløb for samhørighedsbudgettet, som Kommissionen for øjeblikket foreslår i FFR for 2021-2027, beskæres; |
| --- | --- |

27.

| 28. | bemærker, at Unionen, selv om den ikke har direkte retlige beføjelser inden for den administrative sektor, indvirker positivt på den offentlige administration i medlemsstaterne og navnlig spiller en indirekte rolle gennem fastlæggelsen af administrative standarder i den gældende fællesskabsret, udveksling af bedste praksis i hele Unionen og gennem budgetredskaber, der har til formål at støtte og fremme reformer i den offentlige administration ved at styrke den administrative kapacitet og administrationernes effektivitet og tilskynde til innovation i den offentlige sektor; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Undersøgelse — »Public Sector Reform: How the EU budget is used to encourage it«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker, Temaafdeling D — Budgetanliggender, 2016.

(2)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/ministerial-declaration-egovernment-tallinn-declaration

(3)  Netværket af Offentlige Forvaltninger i EU (EUPAN); det tematiske netværk om offentlig administration og forvaltning (PAG) og andre platforme og netværk med et særligt fokus på retfærdighed, korruptionsbekæmpelse, digitalisering, offentlige indkøb osv.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/30

---

P8_TA(2019)0013

EU's retningslinjer og mandatet for EU's særlige udsending med hensyn til fremme af religions- og trosfrihed uden for EU

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2019 om EU's retningslinjer og mandatet for EU's særlige udsending til fremme af religions- og trosfrihed uden for EU (2018/2155(INI))

(2020/C 411/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den internationale retlige beskyttelse af retten til at tænke frit og til samvittigheds-, religions- og trosfrihed i henhold til artikel 18 i verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, artikel 18 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, erklæringen fra 1981 om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion og tro, artikel 9 i den europæiske menneskerettighedskonvention og artikel 10, 21 og 22 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale retlige beskyttelse af retten til at tænke frit og til samvittigheds-, religions- og trosfrihed i henhold til artikel 18 i verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, artikel 18 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, erklæringen fra 1981 om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion og tro, artikel 9 i den europæiske menneskerettighedskonvention og artikel 10, 21 og 22 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til FN’s Menneskerettighedsråds kommentar nr. 22 af 30. juli 1993 til artikel 18 i verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948 og dets resolution 16/18 af 12. april 2011 om bekæmpelse af intolerance over for, negative stereotyper, stigmatisering og diskriminering af samt vold og tilskyndelse til vold mod personer på grund af religion eller tro, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s Menneskerettighedsråds kommentar nr. 22 af 30. juli 1993 til artikel 18 i verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948 og dets resolution 16/18 af 12. april 2011 om bekæmpelse af intolerance over for, negative stereotyper, stigmatisering og diskriminering af samt vold og tilskyndelse til vold mod personer på grund af religion eller tro,

| — | der navnlig henviser til artikel 2 og 21 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der navnlig henviser til artikel 2 og 21 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til artikel 17 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 17 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 21. februar 2011 om intolerance, forskelsbehandling og vold på grund af religions- og trosfrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 21. februar 2011 om intolerance, forskelsbehandling og vold på grund af religions- og trosfrihed,

| — | der henviser til EU's strategiramme og handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati vedtaget den 25. juni 2012 af Rådet og EU's handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati 2015-2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's strategiramme og handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati vedtaget den 25. juni 2012 af Rådet og EU's handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati 2015-2019,

| — | der henviser til EU-retningslinjerne af 24. juni 2013 vedrørende fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-retningslinjerne af 24. juni 2013 vedrørende fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed,

| — | der henviser til sin henstilling af 13. juni 2013 om udkast til EU-retningslinjer om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 13. juni 2013 om udkast til EU-retningslinjer om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed (1),

| — | der henviser til sine beslutninger af 20. januar 2011 om kristnes situation med hensyn til religionsfrihed (2), af 4. februar 2016 om systematiske massemord på religiøse mindretal begået af det såkaldte ISIS/Daesh (3) og af 14. december 2017 om situationen for rohingya-folket (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 20. januar 2011 om kristnes situation med hensyn til religionsfrihed (2), af 4. februar 2016 om systematiske massemord på religiøse mindretal begået af det såkaldte ISIS/Daesh (3) og af 14. december 2017 om situationen for rohingya-folket (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juli 2015 om EU's nye tilgang til menneskerettigheder og demokrati — evaluering af aktiviteterne i Den Europæiske Demokratifond (EED) siden dens oprettelse (5), og især punkt 27 og 28 heri, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juli 2015 om EU's nye tilgang til menneskerettigheder og demokrati — evaluering af aktiviteterne i Den Europæiske Demokratifond (EED) siden dens oprettelse (5), og især punkt 27 og 28 heri,

| — | der henviser til sine beslutninger af 14. december 2016 (6) og 23. november 2017 (7), henholdsvis om årsberetningerne for 2015 og 2016 om menneskerettigheder og demokrati i verden i 2015 og Den Europæiske Unions politik på området, med hensyn til 2015 især punkt 14 i beretningen fra 2016, og med hensyn til 2016 især punkt 8 i beretningen fra 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 14. december 2016 (6) og 23. november 2017 (7), henholdsvis om årsberetningerne for 2015 og 2016 om menneskerettigheder og demokrati i verden i 2015 og Den Europæiske Unions politik på området, med hensyn til 2015 især punkt 14 i beretningen fra 2016, og med hensyn til 2016 især punkt 8 i beretningen fra 2017,

| — | der henviser til »Rabat-handlingsplanen«, som offentliggjordes den 5. oktober 2012 af De Forenede Nationers Højkommissariat for Menneskerettigheder (OHCHR) om forbud mod fortalervirksomhed for nationalt, racemæssigt eller religiøst had, der udgør tilskyndelse til diskriminering, fjendtlighed eller vold, |
| --- | --- |

—

der henviser til »Rabat-handlingsplanen«, som offentliggjordes den 5. oktober 2012 af De Forenede Nationers Højkommissariat for Menneskerettigheder (OHCHR) om forbud mod fortalervirksomhed for nationalt, racemæssigt eller religiøst had, der udgør tilskyndelse til diskriminering, fjendtlighed eller vold,

| — | der henviser til mandatet for EU's særlige udsending til fremme af tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed uden for EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til mandatet for EU's særlige udsending til fremme af tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed uden for EU,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 235/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et finansieringsinstrument for demokrati og menneskerettigheder på verdensplan (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 235/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et finansieringsinstrument for demokrati og menneskerettigheder på verdensplan (8),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 19. maj 2014 om en rettighedsbaseret tilgang til udviklingssamarbejde, som indbefatter alle menneskerettighederne og til arbejdsdokumentet af 30. april 2014 fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Værktøjskasse — En rettighedsbaseret tilgang, der omfatter alle menneskerettighederne, til EU's udviklingssamarbejde« (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 19. maj 2014 om en rettighedsbaseret tilgang til udviklingssamarbejde, som indbefatter alle menneskerettighederne og til arbejdsdokumentet af 30. april 2014 fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Værktøjskasse — En rettighedsbaseret tilgang, der omfatter alle menneskerettighederne, til EU's udviklingssamarbejde« (SWD(2014)0152),

| — | der henviser til uddelingen af Europa-Parlamentets Sakharovpris for tankefrihed til den saudiarabiske blogger og aktivist Raif Badawi i 2015 for hans store indsats for at fremme den åbne dialog om religion og politik i sit land; der henviser til, at han fortsat er frihedsberøvet, efter at han blev idømt 10 år i fængsel, 1 000 piskeslag og en stor bøde for angiveligt at have »fornærmet islam«, |
| --- | --- |

—

der henviser til uddelingen af Europa-Parlamentets Sakharovpris for tankefrihed til den saudiarabiske blogger og aktivist Raif Badawi i 2015 for hans store indsats for at fremme den åbne dialog om religion og politik i sit land; der henviser til, at han fortsat er frihedsberøvet, efter at han blev idømt 10 år i fængsel, 1 000 piskeslag og en stor bøde for angiveligt at have »fornærmet islam«,

| — | der henviser til sagen om den kristne kvinde Asia Bibi, som blev fængslet og dømt til døden for blasfemi, og til hendes seneste frifindelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til sagen om den kristne kvinde Asia Bibi, som blev fængslet og dømt til døden for blasfemi, og til hendes seneste frifindelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0449/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0449/2018),

| A. | der henviser til, at retten til at tænke frit og til samvittigheds-, religions- og trosfrihed, der inden for EU's rammer og i denne betænkning almindeligvis benævnes som retten til religions- og trosfrihed, er en naturlig menneskeret for alle mennesker og en grundlæggende ret for individer på lige fod med alle andre, der ikke bør udsættes for nogen form for forskelsbehandling, således som det er nedfældet i internationale og europæiske grundlæggende tekster, herunder verdenserklæringen om menneskerettigheder, den europæiske menneskerettighedskonvention og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at overholdelsen af menneskerettighederne, der er fastlagt i verdenserklæringen om menneskerettighederne og EU's charter om grundlæggende rettigheder, er en ret for alle mennesker uden forskelsbehandling på grundlag af race etnicitet, evner, køn, seksuel orientering, religiøs overbevisning eller fravær af religiøs overbevisning; der henviser til, at EU's aktioner på den internationale scene i henhold til artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union styres af de principper, der har ført til dens oprettelse; der henviser til, at Unionen i henhold til artikel 2 i traktaten er baseret på samfund, hvor der hersker pluralisme og tolerance; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at retten til at tænke frit og til samvittigheds-, religions- og trosfrihed, der inden for EU's rammer og i denne betænkning almindeligvis benævnes som retten til religions- og trosfrihed, er en naturlig menneskeret for alle mennesker og en grundlæggende ret for individer på lige fod med alle andre, der ikke bør udsættes for nogen form for forskelsbehandling, således som det er nedfældet i internationale og europæiske grundlæggende tekster, herunder verdenserklæringen om menneskerettigheder, den europæiske menneskerettighedskonvention og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at overholdelsen af menneskerettighederne, der er fastlagt i verdenserklæringen om menneskerettighederne og EU's charter om grundlæggende rettigheder, er en ret for alle mennesker uden forskelsbehandling på grundlag af race etnicitet, evner, køn, seksuel orientering, religiøs overbevisning eller fravær af religiøs overbevisning; der henviser til, at EU's aktioner på den internationale scene i henhold til artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union styres af de principper, der har ført til dens oprettelse; der henviser til, at Unionen i henhold til artikel 2 i traktaten er baseret på samfund, hvor der hersker pluralisme og tolerance;

| B. | der henviser til, at princippet om adskillelse af kirke og stat er et førende forfatningsmæssigt princip i hele verden og i Europa; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at princippet om adskillelse af kirke og stat er et førende forfatningsmæssigt princip i hele verden og i Europa;

| C. | der henviser til, at Europa-Parlamentet har defineret sekularisme som en streng adskillelse mellem den religiøse og politiske myndighed, hvilket indebærer afvisning af enhver religiøs indblanding i offentlige institutioners funktion og enhver offentlig indblanding i religiøse anliggender, bortset fra opretholdelse af reglerne for bevarelse af den offentlige sikkerhed og orden (herunder respekt for andres frihed) og garanti for at alle, uanset om de er troende, agnostikere eller ateister, har samme ret til at følge deres samvittighed; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Europa-Parlamentet har defineret sekularisme som en streng adskillelse mellem den religiøse og politiske myndighed, hvilket indebærer afvisning af enhver religiøs indblanding i offentlige institutioners funktion og enhver offentlig indblanding i religiøse anliggender, bortset fra opretholdelse af reglerne for bevarelse af den offentlige sikkerhed og orden (herunder respekt for andres frihed) og garanti for at alle, uanset om de er troende, agnostikere eller ateister, har samme ret til at følge deres samvittighed;

| D. | der henviser til, at religions- og trosfrihed indebærer individets ret til at vælge, hvad det vil tro eller ikke tro, retten til at ændre ens religion og overbevisninger uden nogen form for tvang og retten til at udøve og give udtryk for tanker, samvittighed, religion eller tro efter eget valg, hvad enten det foregår individuelt eller i et fællesskab, privat eller offentligt; der henviser til, at udtryk af tanker, samvittighed, religion eller tro kan komme til udtryk i form af tilbedelse, undervisning, udøvelse og helligholdelse; der henviser til, at retten til at tænke frit og til samvittigheds-, religions- og trosfrihed indebærer retten for trossamfund og ikketroende til at bevare eller opgive deres etiske grundlag og at handle i overensstemmelse hermed samt retten for deres religiøse, sekulære og konfessionsløse organisationer til at nyde anerkendt status som juridisk person; der henviser til, at beskyttelsen af individer, der tilhører en religion eller ingen, og effektiv imødegåelse af krænkelser af religions- og trosfriheden, såsom forskelsbehandling eller retlige begrænsninger på grund af religion eller tro, er basale betingelser til sikring af, at individer kan nyde religions- og trosfrihed på lige vilkår; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at religions- og trosfrihed indebærer individets ret til at vælge, hvad det vil tro eller ikke tro, retten til at ændre ens religion og overbevisninger uden nogen form for tvang og retten til at udøve og give udtryk for tanker, samvittighed, religion eller tro efter eget valg, hvad enten det foregår individuelt eller i et fællesskab, privat eller offentligt; der henviser til, at udtryk af tanker, samvittighed, religion eller tro kan komme til udtryk i form af tilbedelse, undervisning, udøvelse og helligholdelse; der henviser til, at retten til at tænke frit og til samvittigheds-, religions- og trosfrihed indebærer retten for trossamfund og ikketroende til at bevare eller opgive deres etiske grundlag og at handle i overensstemmelse hermed samt retten for deres religiøse, sekulære og konfessionsløse organisationer til at nyde anerkendt status som juridisk person; der henviser til, at beskyttelsen af individer, der tilhører en religion eller ingen, og effektiv imødegåelse af krænkelser af religions- og trosfriheden, såsom forskelsbehandling eller retlige begrænsninger på grund af religion eller tro, er basale betingelser til sikring af, at individer kan nyde religions- og trosfrihed på lige vilkår;

| E. | der henviser til, at teistiske, ikketeistiske og ateistiske overbevisninger samt retten til ikke at bekende sig til nogen religion eller tro også er beskyttet i medfør af artikel 18 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; der henviser til, at have eller ikke have en religion eller tro er en absolut rettighed og ikke under nogen omstændigheder må begrænses; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at teistiske, ikketeistiske og ateistiske overbevisninger samt retten til ikke at bekende sig til nogen religion eller tro også er beskyttet i medfør af artikel 18 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; der henviser til, at have eller ikke have en religion eller tro er en absolut rettighed og ikke under nogen omstændigheder må begrænses;

| F. | der henviser til, at alle menneskerettighederne er udelelige, indbyrdes afhængige og indbyrdes forbundne; der henviser til, at religions- og trosfrihed omfatter og afhænger af mange andre menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder såsom ytringsfriheden og forsamlings- og foreningsfriheden, og sammen spiller de en vigtig rolle i kampen mod alle former for intolerance og forskelsbehandling baseret på religion eller tro; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at alle menneskerettighederne er udelelige, indbyrdes afhængige og indbyrdes forbundne; der henviser til, at religions- og trosfrihed omfatter og afhænger af mange andre menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder såsom ytringsfriheden og forsamlings- og foreningsfriheden, og sammen spiller de en vigtig rolle i kampen mod alle former for intolerance og forskelsbehandling baseret på religion eller tro;

| G. | der henviser til, at religionsfrihed skal ophøre på det tidspunkt, hvor udøvelsen af den vil krænke andres rettigheder og friheder, og henviser til, at udøvelse af en religion eller forfølgelse af en overbevisning aldrig under noget påskud kan retfærdiggøre voldelig ekstremisme eller lemlæstelse eller give nogen frie tøjler til at handle på en måde, der er til skade for individets iboende værdighed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at religionsfrihed skal ophøre på det tidspunkt, hvor udøvelsen af den vil krænke andres rettigheder og friheder, og henviser til, at udøvelse af en religion eller forfølgelse af en overbevisning aldrig under noget påskud kan retfærdiggøre voldelig ekstremisme eller lemlæstelse eller give nogen frie tøjler til at handle på en måde, der er til skade for individets iboende værdighed;

| H. | der henviser til, at respekt for religions- og trosfrihed bidrager direkte til demokrati, udvikling, retsstaten, fred og stabilitet; der henviser til, at krænkelser af religions- og trosfriheden er udbredt, berører mennesker i alle dele af verden, griber ind i menneskets værdighed og kan skabe eller skærpe intolerance og ofte udgør tidlige indikatorer for potentielle voldshandlinger og konflikter; der henviser til, at stater skal udvise rettidig omhu med hensyn til at forhindre, efterforske og straffe voldshandlinger eller trusler derom mod personer på grund af deres religion eller tro samt sikre, at nogen bliver stillet til ansvar i tilfælde af sådanne krænkelser; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at respekt for religions- og trosfrihed bidrager direkte til demokrati, udvikling, retsstaten, fred og stabilitet; der henviser til, at krænkelser af religions- og trosfriheden er udbredt, berører mennesker i alle dele af verden, griber ind i menneskets værdighed og kan skabe eller skærpe intolerance og ofte udgør tidlige indikatorer for potentielle voldshandlinger og konflikter; der henviser til, at stater skal udvise rettidig omhu med hensyn til at forhindre, efterforske og straffe voldshandlinger eller trusler derom mod personer på grund af deres religion eller tro samt sikre, at nogen bliver stillet til ansvar i tilfælde af sådanne krænkelser;

| I. | der henviser til, at EU i henhold til artikel 21 i TEU fremmer og forsvarer menneskerettighedernes og de grundlæggende frihedsrettigheders universalitet og udelelighed og respekten for den menneskelige værdighed som en del af de ledende principper i dets udenrigspolitik; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU i henhold til artikel 21 i TEU fremmer og forsvarer menneskerettighedernes og de grundlæggende frihedsrettigheders universalitet og udelelighed og respekten for den menneskelige værdighed som en del af de ledende principper i dets udenrigspolitik;

| J. | der henviser til, at man i mange lande stadig ser religiøse begrænsninger og fjendtligheder, der skabes af regeringer eller samfund; der henviser til, at visse religiøse mindretal har oplevet øgede trusler og forfølgelse fra statslige og ikke-statslige aktører; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere, der kæmper for religions- og trosfrihed rundt om i verden i stigende omfang bliver udsat for trusler og angreb; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at man i mange lande stadig ser religiøse begrænsninger og fjendtligheder, der skabes af regeringer eller samfund; der henviser til, at visse religiøse mindretal har oplevet øgede trusler og forfølgelse fra statslige og ikke-statslige aktører; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere, der kæmper for religions- og trosfrihed rundt om i verden i stigende omfang bliver udsat for trusler og angreb;

| K. | der henviser til, at Rådet med sigte på målsætningen om at fremme tanke-, samvittigheds- og religionsfriheden gennem EU's udenrigspolitik i juni 2013 vedtog EU-retningslinjer om fremme og beskyttelse af tanke-, samvittigheds- og religionsfriheden, og at Kommissionen i maj 2016 udpegede den første særlige udsending til fremme af tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed uden for EU for en etårig embedsperiode, der siden er blevet fornyet to gange på årlig basis; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Rådet med sigte på målsætningen om at fremme tanke-, samvittigheds- og religionsfriheden gennem EU's udenrigspolitik i juni 2013 vedtog EU-retningslinjer om fremme og beskyttelse af tanke-, samvittigheds- og religionsfriheden, og at Kommissionen i maj 2016 udpegede den første særlige udsending til fremme af tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed uden for EU for en etårig embedsperiode, der siden er blevet fornyet to gange på årlig basis;

| L. | der henviser til, at EU har fremmet religions- og trosfrihed på internationalt plan og gennem multilaterale fora, navnlig ved at indtage den ledende rolle med hensyn til tematiske resolutioner om religions- og trosfrihed på FN's Generalforsamling (UNGA) og i FN's Menneskerettighedsråd (UNHRC) og støtte mandatet for og indgå i et samarbejde med FN's særlige rapportør om religions- og trosfrihed, men også gennem samarbejde med ligesindede tredjelande; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU har fremmet religions- og trosfrihed på internationalt plan og gennem multilaterale fora, navnlig ved at indtage den ledende rolle med hensyn til tematiske resolutioner om religions- og trosfrihed på FN's Generalforsamling (UNGA) og i FN's Menneskerettighedsråd (UNHRC) og støtte mandatet for og indgå i et samarbejde med FN's særlige rapportør om religions- og trosfrihed, men også gennem samarbejde med ligesindede tredjelande;

| M. | der henviser til, at fremme af tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed, herunder gennem civilsamfundsstøtte til beskyttelse af rettighederne for troende og ikketroende og for individer tilhørende religions- og trosmindretal, støtte til menneskerettighedsforkæmpere og bekæmpelsen af forskelsbehandling på grund af f.eks. religion og tro samt fremme af interkulturel og tværreligiøs dialog er en finansieringsprioritet under det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR) 2014-2020; der henviser til, at Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) og EU's finansielle instrumenter, såsom instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde (DCI), det europæiske naboskabsinstrument (ENI), instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred (IcSP) og instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) også har støttet projekter, der bidrager til at forbedre klimaet vedrørende tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at fremme af tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed, herunder gennem civilsamfundsstøtte til beskyttelse af rettighederne for troende og ikketroende og for individer tilhørende religions- og trosmindretal, støtte til menneskerettighedsforkæmpere og bekæmpelsen af forskelsbehandling på grund af f.eks. religion og tro samt fremme af interkulturel og tværreligiøs dialog er en finansieringsprioritet under det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR) 2014-2020; der henviser til, at Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) og EU's finansielle instrumenter, såsom instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde (DCI), det europæiske naboskabsinstrument (ENI), instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred (IcSP) og instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) også har støttet projekter, der bidrager til at forbedre klimaet vedrørende tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed;

| 1. | understreger, at tanke-, samvittigheds-, religions- og trosfrihed, som der ofte i EU's rammer og i denne beslutning henvises til som religions- og trosfrihed, er en universel menneskerettighed, en af EU's værdier og en vigtig og ubestridelig søjle af værdighed, der i høj grad påvirker alle individer, deres personlige identitet og deres udvikling og samfund; understreger, at enkeltpersoner skal have mulighed for at organisere deres personlige liv i overensstemmelse med deres egne overbevisninger; understreger, at religions- og trosfrihed omfatter retten til ikke at tro, til teistiske, ikke-teistiske, agnostiske eller ateistiske synspunkter og retten til apostasi; bekræfter, at religions- og trosfrihed skal beskyttes behørigt, fremmes og beskyttes af alle aktører og fremmes gennem tværreligiøs og interkulturel dialog i overensstemmelse med artikel 18 i verdenserklæringen om menneskerettigheder og Den Europæiske Unions værdier som fastsat i TEU og EU's charter om grundlæggende rettigheder; fremhæver staternes pligt til at garantere religions- og trosfriheden og behandle alle personer lige uden forskelsbehandling på grund af deres religion eller tro for at bevare fredelige, demokratiske og pluralistiske samfund, der respekterer mangfoldighed og overbevisninger; |
| --- | --- |

1.

| 2. | finder det stærkt foruroligende, at der i de senere år har været en kraftig stigning i krænkelser af religions- og trosfriheden på verdensplan og forfølgelse af troende og ikke-troende; fordømmer instrumentaliseringen af religiøse spørgsmål til politiske formål, vold, chikane eller socialt pres mod enkeltpersoner eller grupper af mennesker på grundlag af tanke, samvittighed, religion eller tro; fordømmer forfølgelsen af og angrebene på etniske og religiøse grupper, ikke-troende, ateister og andre mindretal og forfølgelse af kvinder og piger samt af enkeltpersoner, der er baseret på deres seksuelle orientering; fordømmer tvangskonverteringer og skadelig praksis som kvindelig kønslemlæstelse, tvangsægteskaber og visse andre skikke, som er forbundet med eller opfattes som udtryk for en religion eller tro, og opfordrer til, at man straks stiller nogen til ansvar for disse krænkelser; understreger, at krænkelser af religions- og trosfriheden ofte ligger til grund for eller i stigende grad forværrer krige eller andre former for væbnet konflikt og resulterer i krænkelser af den humanitære ret, herunder massemord eller folkedrab; understreger, at krænkelser af religions- og trosfriheden undergraver demokratiet, hæmmer udviklingen og indvirker negativt på nydelsen af andre grundlæggende friheder og rettigheder; betoner, at dette forpligter det internationale samfund, EU og medlemsstaterne til at bekræfte deres beslutsomhed og styrke deres indsats til fremme af religions- og trosfrihed for alle; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at EU og dens medlemsstater i overensstemmelse med artikel 21 i TEU har forpligtet sig til at styrke respekten for menneskerettighederne som et ledende princip i EU's udenrigspolitik; glæder sig meget over, at EU-retningslinjerne fra 2013 styrker stillingen for fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed i EU's udenrigspolitik og foranstaltninger udadtil, og opfordrer i denne forbindelse til en yderligere styrkelse af aktiviteter, der har til formål at styrke kendskabet til og gennemføre retningslinjerne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at EU i overensstemmelse med artikel 17 i TEUF er forpligtet til at opretholde en åben, gennemsigtig og regelmæssig dialog med kirker og religiøse, filosofiske og konfessionsløse organisationer; fremhæver virkningerne af disse dialoger for så vidt angår respekt for andre menneskerettigheder; understreger, at sådanne tværreligiøse og interkulturelle dialoger ofte mødes med større åbenhed af nogle af EU's internationale partnere og danner et udgangspunkt for fremskridt på andre områder; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger vigtigheden af at række ud til ikketroende i lande, hvor de ikke har forenings- og forsamlingsfrihed; |
| --- | --- |

5.

EU's strategi til fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed gennem internationale forbindelser og internationalt samarbejde

| 6. | glæder sig over den større vægt på fremme af religions- og trosfriheden i EU's udenrigspolitik og optræden udadtil i de senere år, navnlig gennem EU's globale strategi for udenrigspolitik og sikkerhed og EU's handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati 2015-2019; glæder sig over, at denne større vægt mødes af en øget vilje hos mange partnerlande til at overholde de respektive artikler 18 i verdenserklæringen om menneskerettigheder og i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker oprettelsen af stillingen som særlig udsending til fremme af religions- og trosfrihed uden for EU i 2016 ved formanden for Kommissionen som svar på Europa-Parlamentets beslutning af 4. februar 2016; anser udnævnelsen af den særlige udsending for et vigtigt fremskridt og en klar anerkendelse af religions- og trosfriheden som en del af menneskerettighedsdagsordenen for EU's udenrigspolitik og optræden udadtil, såvel bilateralt som multilateralt, samt i udviklingssamarbejdet; tilskynder den særlige udsending til at fortsætte sit engagement og samarbejde og komplementaritet i indsatsen med EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder i dette spørgsmål, herunder fremme af EU's retningslinjer; glæder sig over den aktive støtte fra kommissæren for internationalt samarbejde og udvikling og GD DEVCO til den særlige udsending; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger vigtigheden af at sammenkæde bestræbelserne på at fremme religions- og trosfriheden og tværreligiøse, intrareligiøse, kulturelle og filosofiske dialoger med forebyggelsen af religiøs ekstremisme på et komplementært og gensidigt styrkende grundlag som en måde at forsvare religions- og trosfrihed i verden, specielt i nabolande og andre lande med hvem EU plejer særlige forbindelser; understreger, at konfessionsløse, humanistiske og sekulære organisationer også spiller en vigtig rolle i kampen mod religiøs ekstremisme; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer til øget samarbejde for at forhindre forfølgelse af mindretal på grund af tanker, samvittighed, religion eller tro, skabe betingelser for fredelig sameksistens i samfund præget af mangfoldighed og sikre en løbende dialog mellem religiøse ledere og aktører, akademikere, kirker og andre trosbaserede organisationer, ikke-troende grupper, nationale menneskerettighedsinstitutioner, menneskerettighedsforkæmpere, kvinderettigheds- og ungdomsorganisationer, repræsentanter for civilsamfundet og medierne; opfordrer EU-Udenrigstjenesten og EU-delegationerne til sammen med deres lokale samarbejdspartnere at fastsætte en række fælles mål for fremme af religions- og trosfriheden gennem menneskerettighedsdialoger; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mener, at manglende religionskendskab samt manglende viden om og anerkendelse af den rolle, som religion spiller for en stor del af menneskeheden, nærer fordomme og stereotyper, som bidrager til at øge spændinger, misforståelser samt respektløs og urimelig behandling af en stor del af befolkningen relateret til deres holdninger og adfærd; understreger vigtigheden af uddannelse for at bevare og udvikle religions- og trosfrihed i hele verden og bekæmpe intolerance; opfordrer dem, der har ansvaret i kommunikationsmedier og de sociale medier til at bidrage positivt og respektfuldt til de offentlige debatter og undgå negative fordomme og stereotyper over for religioner og troende og udøve deres ytringsfrihed på en ansvarlig måde i overensstemmelse med artikel 10 i den europæiske menneskerettighedskonvention; |
| --- | --- |

10.

| 11. | beklager, at nogle lande har, håndhæver eller søger at indføre love om straf for blasfemi, konvertering eller apostasi, herunder dødsstraf; beklager, at disse love generelt har til formål at begrænse religions- og trosfrihed og ofte anvendes som en form for undertrykkelse af mindretal samt politisk undertrykkelse; henleder endvidere opmærksomheden på situationen i visse andre lande, der oplever eller risikerer konflikter, hvor religiøse spørgsmål oftest instrumentaliseres; opfordrer EU til i sin udenrigspolitik at øge sit engagement med hensyn til at prioritere bestræbelser over for alle de berørte lande med henblik på ophævelse af sådanne diskriminerende love samt at indstille undertrykkelsen af menneskerettighedsforkæmpere og indskrænkningen af civilsamfundets spillerum af religiøse grunde; opfordrer indtrængende EU til at medtage en menneskerettighedsdialog, der dækker overholdelse af religions- og trosfrihed i alle forhandlinger, der indledes med henblik på indgåelse af enhver aftale med tredjelande; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fordømmer den fortsatte tilbageholdelse af Sakharovpris-modtageren Raif Badawi efter en ulovlig retssag og opfordrer indtrængende de saudiarabiske myndigheder til at løslade ham straks og uden betingelser; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer de pakistanske myndigheder til at sikre sikkerheden for Asia Bibi og hendes familie; |
| --- | --- |

13.

Den særlige udsending til fremme af religions- og trosfrihed uden for EU

| 14. | glæder sig over, at den særlige udsending har udviklet effektive arbejdsnetværk i Kommissionen samt med Rådet, Europa-Parlamentet og andre interessenter; opfordrer den særlige udsending til årligt at rapportere om de besøgte lande og hans tematiske prioriteter; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at foretage en gennemsigtig og omfattende vurdering af effektiviteten og merværdien af den særlige udsendings stilling i forbindelse med processen om fornyelse af hans eller hendes mandat; opfordrer Rådet og Kommissionen til på grundlag af denne vurdering at støtte den særlige udsendings institutionelle mandat, kapacitet og opgaver på passende vis ved at undersøge muligheden for en flerårig mandatperiode, der underkastes en årlig revision, og ved at udvikle arbejdsnetværk inden for alle relevante EU-institutioner; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at den særlige udsendings opgaver bør fokusere på at fremme tanke-, samvittigheds-, religions- og trosfrihed og retten til utro, apostasi og til ateistiske synspunkter, også under hensyntagen til situationen for ikke-troende, der er i fare; anbefaler, at den særlige udsendings rolle kan omfatte kompetencer såsom: at øge synligheden, effektiviteten, kohærensen og ansvarligheden af EU' politik vedrørende religions- og trosfrihed uden for EU, at forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionen en årlig tilstandsrapport og en udtømmende rapport om gennemførelsen af den særlige udsending mandat ved afslutningen på dette og at arbejde tæt sammen med Rådets arbejdsgruppe om menneskerettigheder (COHOM); |
| --- | --- |

16.

| 17. | roser det arbejde, som EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder har udført, herunder om religions- og trosfrihed; understreger, at det i forbindelse med udviklingen af institutionelle mandater er vigtigt at undgå overlapning af opgaver og kompetencer mellem den særlige udsending og EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bemærker, at en række medlemsstater for nylig har oprettet stillinger med ansvar for spørgsmål om religions- og trosfrihed, hvis rolle er beslægtet med den særlige udsendings rolle; understreger behovet for en konsekvent tilgang, som omfatter rettighederne for alle religiøse samfund samt ikketroende; opfordrer til samarbejde mellem den særlige udsending og de nationale embedsmænd med ansvar for området for religions- og trosfrihed uden for deres hjemland samt med COHOM og Europa-Parlamentet; opfordrer til et styrket samarbejde og en fælles og gensidig indsats mellem EU's delegationer og medlemsstaternes ambassader for at sikre en konsekvent og fælles tilgang til at fremme religions- og trosfrihed uden for EU og støtte samfund og individer, der oplever krænkelser af religions- og trosfriheden; |
| --- | --- |

18.

| 19. | anbefaler at overveje muligheden for at oprette en uformel rådgivende arbejdsgruppe bestående af repræsentanter for medlemsstaternes institutioner for religions- og trosfrihed og andre relevante institutioner samt repræsentanter for Europa-Parlamentet og eksperter, akademikere og repræsentanter for civilsamfundet, herunder kirker og andre trosbaserede organisationer samt konfessionsløse organisationer; |
| --- | --- |

19.

| 20. | anbefaler, at EU's særlige udsending for menneskerettigheder videreudvikler samarbejdet med modparter uden for EU, navnlig ved at opretholde et nært samarbejde med EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder og FN's forskellige særlige rapportører, navnlig FN's særlige rapportør om religions- og trosfrihed samt ved at undersøge muligheden for fælles EU-FN-initiativer om diskriminering af religiøse grupper og mindretal samt personer, der skifter religion eller kritiserer eller forlader en religion og endvidere fremsætte fælles forslag til, hvorledes sådanne forskelsbehandlinger kan bringes til ophør; bemærker forslaget om at oprette en officiel årlig international FN-dag til minde om ofrene for og de overlevende efter religiøs forfølgelse; |
| --- | --- |

20.

EU's retningslinjer om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed

| 21. | mener, at EU's retningslinjer frembyder et klart sæt politiske kriterier, principper, normer og temaer for prioriterede tiltag samt et værktøj for overvågning, vurdering, rapportering og demarcher ved EU's repræsentanter i tredjelande, som udgør en solid strategisk tilgang for EU og giver dets medlemsstater mulighed for at indtage en effektiv rolle til fremme af tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed uden for EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer som et hasteanliggende til en effektiv gennemførelse af EU's retningslinjer om religions- og trosfrihed med henblik på at gøre EU mere indflydelsesrigt ved at fremme religions- og trosfrihed i hele verden; understreger, at indsigt i, hvorledes samfund kan formes og påvirkes af idéer, religioner og andre former for kultur og tro, herunder manglende bekendelse til en tro, er afgørende for at forstå sig på fremme af religions- og trosfrihed i EU's udenrigspolitik og det internationale samarbejde; opfordrer til, at der rettes særlig opmærksomhed på situationen for ikketroende, ateister og frafaldne, som udsættes for forfølgelse, forskelsbehandling og vold; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer til at styrke viden om religions- og trosfrihed og glæder sig i denne forbindelse over de bestræbelser, som EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen hidtil har gjort for med uddannelse at sikre kendskabet til religion og tro samt om situationen for religiøse mindretal og ikke-troende for EU-tjenestemænd og nationale diplomater, samtidig med at principperne om pluralisme og neutralitet respekteres; understreger imidlertid behovet for bredere og mere systematiske undervisningsprogrammer, der tjener til at skærpe opmærksomheden omkring og fremme anvendelsen af EU-retningslinjerne blandt EU's og medlemsstaternes embedsmænd og diplomater og styrke samarbejdet med den særlige udsending; anbefaler, at akademikere, kirker og religiøse samfund og sammenslutninger samt konfessionsløse organisationer, menneskerettigheds- og civilsamfundsorganisationer indgår i dette undervisningsarbejde; opfordrer Kommissionen og Rådet til at afsætte passende ressourcer til sådanne undervisningsprogrammer; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at sikre, at der tilføjes et særligt kapitel om religions- og trosfrihed i EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden, og til årligt at udarbejde statusrapporter om gennemførelsen af EU's retningslinjer og at fremsende disse til Europa-Parlamentet og Rådet; gør opmærksom på, at Rådets arbejdsgruppe om menneskerettigheder (COHOM) ifølge EU's retningslinjer skal sørge for en evaluering af gennemførelsen efter en periode på tre år, og at en sådan evaluering endnu ikke er fremsendt eller offentliggjort; opfordrer til, at evalueringen offentliggøres snarest muligt; mener, at man ved evalueringen bør belyse bedste praksis, pege på områder, der bør forbedres, og fremsætte konkrete anbefalinger vedrørende gennemførelsen i overensstemmelse med en nærmere angivet tidslinje og milepæle, som er genstand for en regelmæssig årlig evaluering; opfordrer til, at evalueringen medtages i EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden; |
| --- | --- |

24.

| 25. | fremhæver de opgaver, der udføres af kontaktpunkterne for menneskerettigheder, herunder i relation til religions- og trosfrihed, i alle EU-delegationer og FSFP-missionerne; opfordrer til, at der allokeres flere ressourcer til disse delegationer og missioner, således at det er muligt for dem at udføre arbejdet med at overvåge, vurdere og rapportere om situationer, der giver anledning til bekymring herunder med hensyn til respekten for religions- og trosfrihed; |
| --- | --- |

25.

| 26. | minder om vigtigheden af landestrategierne for menneskerettigheder og demokrati (HRDCS), der tilpasser EU-indsatsen til de enkelte landes særlige situation og behov; opfordrer til, at der tillægges spørgsmål med relation til tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed tilstrækkelig opmærksomhed, idet der fastlægges retningslinjer for EU-indsatsen, således at der kan tages hånd om sådanne spørgsmål, når respekten for tanke-, samvittigheds- og religionsfriheden er truet; gentager sin opfordring til, at der gives medlemmerne af Europa-Parlamentet adgang til indholdet af landestrategierne for menneskerettigheder og demokrati; |
| --- | --- |

26.

EU's indsats i multilaterale fora på området tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed

| 27. | glæder sig over EU's vilje til at fremme religions- og trosfrihed i multilaterale fora, navnlig i FN, Europarådet og OSCE og med Den Islamiske Samarbejdsorganisation (OIC); støtter i denne forbindelse EU-samarbejdet med FN's særlige rapporter om retten til at tænke frit og til samvittigheds-, religions- og trosfrihed og med FN's Menneskerettighedskontor; anbefaler en videreførelse af EU's praksis med at indtage den ledende rolle vedrørende resolutioner på FN's Generalforsamling og i FN's Menneskerettighedsråd og søge at opbygge alliancer og forsvare fælles holdninger med tredjelande og internationale organisationer; opfordrer EU og Den Islamiske Samarbejdsorganisation til at overveje at udarbejde en fælles resolution om religions- og trosfrihed i FN-regi; |
| --- | --- |

27.

EU's finansielle instrumenter

| 28. | udtrykker tilfredshed med, at religions- og trosfrihed er udpeget som en prioritet af det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR); bemærker stigningen i EIDHR-finansieringen af religions- og trosfrihedsrelaterede projekter siden vedtagelsen af EU's retningslinjer; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at sikre, at EU's diplomatiske arbejde til fremme af menneskerettighederne, herunder religions- og trosfrihed, og EIDHR-finansierede projekter er gensidigt forstærkende, og respektere principperne om pluralisme, neutralitet og retfærdighed ved tildeling af midler; understreger, at religions- og trosfrihed også kan understøttes af andre instrumenter end menneskerettighedsorienterede fonde, bl.a. de, der er tilegnet den konfliktforebyggende dimension eller uddannelse og kultur; opfordrer Kommissionen og Rådet til at opretholde tilstrækkelig finansiering af religions- og trosfrihedsrelaterede projekter under EU's eksterne finansielle instrumenter i den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2021-2027; opfordrer til, at Det Europæiske Initiativ for Demokrati og Menneskerettigheder også gives midler til finansiering af beskyttelse eller eksfiltrering af fritænkere og menneskerettighedsaktivister, der er truet eller forfulgt i deres hjemland; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer til en indsats for at sikre gennemsigtighed i tildelingen af midler og overvåge religionernes brug deraf og deres aktiviteter; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at EU's politikker inden for fred, sikkerhed og konfliktforebyggelse og udvikling og samarbejde stilles over for udfordringer, hvor der kan findes frem til løsninger med deltagelse af bl.a. kirker, religiøse ledere, akademikere, religiøse samfund og trossamfund og sammenslutninger og både trosbaserede og konfessionsløse organisationer, der alle er en vigtig del af civilsamfundet; anerkender vigtigheden af at være opmærksom på de mange forskellige kirker, religiøse samfund og trossamfund og sammenslutninger og trosbaserede og konfessionsløse organisationer, der udfører et reelt udviklingsmæssigt og humanitært arbejde for og med lokale samfund; opfordrer Rådet og Kommissionen til, hvor det er relevant, at inkorporere målsætninger og aktiviteter vedrørende fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed i programmeringen for finansieringsinstrumenter, der er knyttet til disse politikker, nemlig EUF, instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde (DCI), det europæiske naboskabsinstrument (ENI), instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred (IcSP) og instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) samt alle andre instrumenter, der måtte blive etableret på de relevante områder efter 2020; |
| --- | --- |

30.

o

o o

| 31. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU-Udenrigstjenesten, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og De Forenede Nationer. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  EUT C 65 af 19.2.2016, s. 174.

(2)  EUT C 136 E af 11.5.2012, s. 53.

(3)  EUT C 35 af 31.1.2018, s. 77.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0500.

(5)  EUT C 265 af 11.8.2017, s. 130.

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0502.

(7)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0494.

(8)  EUT L 77 af 15.3.2014, s. 85.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/38

---

P8_TA(2019)0014

Ligestilling og beskatning i EU

Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2019 om ligestilling og beskatning i EU (2018/2095(INI))

(2020/C 411/06)

Europa-Parlamentet

| — | der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til artikel 8, 10, 11, 153 og 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8, 10, 11, 153 og 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 23 og artikel 33 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 23 og artikel 33 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til EU's handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati 2015,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 16. juni 2016 om ligestilling mellem mænd og kvinder (00337/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 16. juni 2016 om ligestilling mellem mænd og kvinder (00337/2016),

| — | der henviser til den europæiske ligestillingspagt for perioden 2011-2020, der er knyttet som bilag til Rådets konklusioner af 7. marts 2011 (07166/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske ligestillingspagt for perioden 2011-2020, der er knyttet som bilag til Rådets konklusioner af 7. marts 2011 (07166/2011),

| — | der henviser til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, særlig artikel 14, der forbyder forskelsbehandling, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, særlig artikel 14, der forbyder forskelsbehandling,

| — | der henviser til FN's endelige undersøgelse af 15. januar 2016 om ulovlige finansielle strømme, menneskerettigheder og 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling fra den uafhængige ekspert om indvirkningerne af staters udlandsgæld og andre tilsvarende internationale finansielle forpligtelser på adgangen til en fuld udøvelse af alle menneskerettigheder, navnlig økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's endelige undersøgelse af 15. januar 2016 om ulovlige finansielle strømme, menneskerettigheder og 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling fra den uafhængige ekspert om indvirkningerne af staters udlandsgæld og andre tilsvarende internationale finansielle forpligtelser på adgangen til en fuld udøvelse af alle menneskerettigheder, navnlig økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder,

| — | der henviser til FN's konvention af 18. december 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention af 18. december 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW),

| — | der henviser til Beijingerklæringen og -handlingsprogrammet, der blev vedtaget på den fjerde verdenskonference om kvinder den 15. september 1995, og de heraf følgende dokumenter, som blev vedtaget på FN's ekstraordinære samlinger: Beijing+5 (2000), Beijing+10 (2005), Beijing+15 (2010) og Beijing+20 (2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Beijingerklæringen og -handlingsprogrammet, der blev vedtaget på den fjerde verdenskonference om kvinder den 15. september 1995, og de heraf følgende dokumenter, som blev vedtaget på FN's ekstraordinære samlinger: Beijing+5 (2000), Beijing+10 (2005), Beijing+15 (2010) og Beijing+20 (2015),

| — | der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen) og dennes artikel 3, der definerer »køn« som »de socialt konstruerede roller, adfærdsmønstre, aktiviteter og egenskaber, som et givent samfund anser for at være passende for kvinder og mænd«, og den interamerikanske konvention om forebyggelse, retsforfølgelse og afskaffelse af vold mod kvinder (Belém do Pará-konventionen) fra 1994, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen) og dennes artikel 3, der definerer »køn« som »de socialt konstruerede roller, adfærdsmønstre, aktiviteter og egenskaber, som et givent samfund anser for at være passende for kvinder og mænd«, og den interamerikanske konvention om forebyggelse, retsforfølgelse og afskaffelse af vold mod kvinder (Belém do Pará-konventionen) fra 1994,

| — | der henviser til FN’s Generalforsamlings resolution 70/1 af 25. september 2015»Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s Generalforsamlings resolution 70/1 af 25. september 2015»Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development«,

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) centrale konventioner om henholdsvis ligestilling, herunder lige løn (nr. 100), om forskelsbehandling (ansættelse og beskæftigelse) (nr. 111), om arbejdstagere med familiemæssige forpligtelser (nr. 156) og om moderskabsbeskyttelse (nr. 183), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) centrale konventioner om henholdsvis ligestilling, herunder lige løn (nr. 100), om forskelsbehandling (ansættelse og beskæftigelse) (nr. 111), om arbejdstagere med familiemæssige forpligtelser (nr. 156) og om moderskabsbeskyttelse (nr. 183),

| — | der henviser til det fælles indlæg til CEDAW fra Centre for Economic and Social Rights (CESR), Alliance Sud, Global Justice Clinic ved New York University School of Law, Public Eye and the Tax Justice Network, med titlen »Swiss Responsibility for the Experities of Tax Abuty on Women's Rights«, som fremhæver den uforholdsmæssigt store skattebyrde på kvinder, navnlig kvinder med lave indkomster og kvinder i udviklingslandene, som skyldes tabet af offentlige indtægter som følge af grænseoverskridende skattesvig, |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles indlæg til CEDAW fra Centre for Economic and Social Rights (CESR), Alliance Sud, Global Justice Clinic ved New York University School of Law, Public Eye and the Tax Justice Network, med titlen »Swiss Responsibility for the Experities of Tax Abuty on Women's Rights«, som fremhæver den uforholdsmæssigt store skattebyrde på kvinder, navnlig kvinder med lave indkomster og kvinder i udviklingslandene, som skyldes tabet af offentlige indtægter som følge af grænseoverskridende skattesvig,

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 3. december 2015 med titlen »Strategic engagement for gender equality 2016-2019« (strategisk indsats for ligestilling mellem kvinder og mænd 2016-2019) (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 3. december 2015 med titlen »Strategic engagement for gender equality 2016-2019« (strategisk indsats for ligestilling mellem kvinder og mænd 2016-2019) (SWD(2015)0278),

| — | der henviser til Kommissionens Europa 2020-strategi, som opfordrer til intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens Europa 2020-strategi, som opfordrer til intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst,

| — | der henviser til Kommissionens europæiske semesters landereporter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens europæiske semesters landereporter,

| — | der henviser til Kommissionens 2017-rapport om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens 2017-rapport om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union,

| — | der henviser til Kommissionens rapport "Taxation Trends in the European Union — Data for the EU Member States, Island and Norway, 2018 Edition (»Beskatningstendenser i EU — Data for EU-medlemsstaterne, Island og Norge, 2018-udgaven«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport "Taxation Trends in the European Union — Data for the EU Member States, Island and Norway, 2018 Edition (»Beskatningstendenser i EU — Data for EU-medlemsstaterne, Island og Norge, 2018-udgaven«),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 8. maj 2018 om udvikling af børnepasningsfaciliteter for små børn for at øge kvindernes deltagelse på arbejdsmarkedet, skabe en balance mellem arbejdsliv og privatliv for arbejdende forældre samt skabe bæredygtig og inkluderende vækst i Europa (»Barcelonamålene«) (COM(2018)0273), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 8. maj 2018 om udvikling af børnepasningsfaciliteter for små børn for at øge kvindernes deltagelse på arbejdsmarkedet, skabe en balance mellem arbejdsliv og privatliv for arbejdende forældre samt skabe bæredygtig og inkluderende vækst i Europa (»Barcelonamålene«) (COM(2018)0273),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser,

| — | der henviser til forslag til Rådets direktiv af 18. januar 2018 om ændring af direktiv 2006/112/EF med hensyn til satserne for merværdiafgift (COM(2018)0020), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets direktiv af 18. januar 2018 om ændring af direktiv 2006/112/EF med hensyn til satserne for merværdiafgift (COM(2018)0020),

| — | der henviser til ligestillingsindekset fra Det Europæiske Ligestillingsinstitut (EIGE), |
| --- | --- |

—

der henviser til ligestillingsindekset fra Det Europæiske Ligestillingsinstitut (EIGE),

| — | der henviser til UN Womens rapport fra 2015 med titlen »Progress of the world's women 2015-2016. Transforming economies, realising rights« (»Kvinders fremskridt på verdensplan. Omlægning af økonomier, virkeliggørelse af rettigheder«), |
| --- | --- |

—

der henviser til UN Womens rapport fra 2015 med titlen »Progress of the world's women 2015-2016. Transforming economies, realising rights« (»Kvinders fremskridt på verdensplan. Omlægning af økonomier, virkeliggørelse af rettigheder«),

| — | der henviser til den endelige rapport fra 2005 fra Europarådets gruppe af specialister om kønsbudgettering, hvori kønsbudgettering defineres som en kønsbaseret vurdering af budgetter, der indfører et kønsaspekt i alle faser af budgetprocessen og omstrukturerer indtægter og udgifter med henblik på at fremme ligestilling mellem kønnene, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra 2005 fra Europarådets gruppe af specialister om kønsbudgettering, hvori kønsbudgettering defineres som en kønsbaseret vurdering af budgetter, der indfører et kønsaspekt i alle faser af budgetprocessen og omstrukturerer indtægter og udgifter med henblik på at fremme ligestilling mellem kønnene,

| — | der henviser til undersøgelsen fra 2015 fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste med titlen »Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union — I — Assessment of the magnitude of aggressive corporate tax planning«, (»Skabe gennemsigtighed, samordning og konvergens i selskabsskattepolitikker i Den Europæiske Union — I -Vurdering af omfanget af aggressiv selskabsskatteplanlægning«), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra 2015 fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste med titlen »Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union — I — Assessment of the magnitude of aggressive corporate tax planning«, (»Skabe gennemsigtighed, samordning og konvergens i selskabsskattepolitikker i Den Europæiske Union — I -Vurdering af omfanget af aggressiv selskabsskatteplanlægning«),

| — | der henviser til de afsluttende bemærkninger fra CEDAW-udvalget om ekstraterritoriale forpligtelser med hensyn til de kønsspecifikke konsekvenser af ulovlige finansielle strømme og selskabers skatteundgåelse i Schweiz i 2016 og i Luxembourg i 2018 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til de afsluttende bemærkninger fra CEDAW-udvalget om ekstraterritoriale forpligtelser med hensyn til de kønsspecifikke konsekvenser af ulovlige finansielle strømme og selskabers skatteundgåelse i Schweiz i 2016 og i Luxembourg i 2018 (1),

| — | der henviser til det politiske notat af 2016 fra Institute of Development Studies med titlen »Redistributing Unpaid Care Work — Why Tax Matters for Women’s Rights« (»Omfordeling af ulønnet omsorgsarbejde — Hvorfor skattesager betyder noget for kvinders rettigheder«), |
| --- | --- |

—

der henviser til det politiske notat af 2016 fra Institute of Development Studies med titlen »Redistributing Unpaid Care Work — Why Tax Matters for Women’s Rights« (»Omfordeling af ulønnet omsorgsarbejde — Hvorfor skattesager betyder noget for kvinders rettigheder«),

| — | der henviser til undersøgelsen af april 2017 fra Parlamentets temaafdeling C: Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender med titlen »'Gender equality and taxation in the European Union« (»Ligestilling og beskatning i Den Europæiske Union«), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen af april 2017 fra Parlamentets temaafdeling C: Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender med titlen »'Gender equality and taxation in the European Union« (»Ligestilling og beskatning i Den Europæiske Union«),

| — | der henviser til FN's rapport fra april 2018 om kvinder med titlen »Gender, taxation and equality in developing countries«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's rapport fra april 2018 om kvinder med titlen »Gender, taxation and equality in developing countries«,

| — | der henviser til sin beslutning af 11. september 2012 om kvindernes rolle i den grønne økonomi (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. september 2012 om kvindernes rolle i den grønne økonomi (2),

| — | der henviser til OECD's rapport om gennemførelsen af OECD's kønsspecifikke anbefalinger (juni 2017) og skatte- og fordelsmodellerne for 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's rapport om gennemførelsen af OECD's kønsspecifikke anbefalinger (juni 2017) og skatte- og fordelsmodellerne for 2015,

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juni 2015 om EU’s strategi for ligestilling mellem kønnene efter 2015 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juni 2015 om EU’s strategi for ligestilling mellem kønnene efter 2015 (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. april 2016 om kvindelige husarbejdere og omsorgspersoner i EU (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. april 2016 om kvindelige husarbejdere og omsorgspersoner i EU (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om fattigdom: et kønsperspektiv (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om fattigdom: et kønsperspektiv (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2017 om ligestilling mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union i 2014-2015 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2017 om ligestilling mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union i 2014-2015 (6),

| — | der henviser til sin henstilling af 13. december 2017 til Rådet og Kommissionen på baggrund af undersøgelsen vedrørende hvidvaskning af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 13. december 2017 til Rådet og Kommissionen på baggrund af undersøgelsen vedrørende hvidvaskning af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse (7),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til den fælles behandling i Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, jf. forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles behandling i Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, jf. forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0416/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0416/2018),

| A. | der henviser til, at artikel 2 og 3 i TEU anerkender ikke-forskelsbehandling og ligestilling mellem kvinder og mænd som kerneværdier, som EU bygger på; der henviser til, at artikel 8 og 10 i TEUF forpligter EU til at afskaffe uligheder, fremme ligestilling mellem mænd og kvinder og bekæmpe forskelsbehandling i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af Unionens politikker og aktiviteter; der henviser til, at chartret om grundlæggende rettigheder indeholder rettigheder og principper, der henviser til forbuddet mod direkte og indirekte forskelsbehandling (artikel 21, stk. 1) og ligestilling mellem mænd og kvinder (artikel 23); der henviser til, at de rettigheder, der er fastsat i chartret, er direkte relevante for medlemsstaterne, når de gennemfører EU-retten (artikel 51); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at artikel 2 og 3 i TEU anerkender ikke-forskelsbehandling og ligestilling mellem kvinder og mænd som kerneværdier, som EU bygger på; der henviser til, at artikel 8 og 10 i TEUF forpligter EU til at afskaffe uligheder, fremme ligestilling mellem mænd og kvinder og bekæmpe forskelsbehandling i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af Unionens politikker og aktiviteter; der henviser til, at chartret om grundlæggende rettigheder indeholder rettigheder og principper, der henviser til forbuddet mod direkte og indirekte forskelsbehandling (artikel 21, stk. 1) og ligestilling mellem mænd og kvinder (artikel 23); der henviser til, at de rettigheder, der er fastsat i chartret, er direkte relevante for medlemsstaterne, når de gennemfører EU-retten (artikel 51);

| B. | der henviser til, at kvinder overalt i EU stadig er stærkt underrepræsenteret på arbejdsmarkedet, og at den samlede beskæftigelsesfrekvens for kvinder stadig er næsten 12 % lavere end mænds; der henviser til, at 31,5 % af alle kvinder i arbejde i EU arbejder på deltid sammenlignet med 8,2 % af mænd i arbejde; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at kvinder overalt i EU stadig er stærkt underrepræsenteret på arbejdsmarkedet, og at den samlede beskæftigelsesfrekvens for kvinder stadig er næsten 12 % lavere end mænds; der henviser til, at 31,5 % af alle kvinder i arbejde i EU arbejder på deltid sammenlignet med 8,2 % af mænd i arbejde;

| C. | der henviser til, at det er yderst vigtigt at slå bro over den kønsbaserede kløft i beskæftigelsen og indsnævre den kønsbaserede pensionsforskel, som ligger på næsten 40 % i EU i gennemsnit og skyldes de uligheder, der har ophobet sig gennem kvindernes levetid, og de perioder, hvor de har været fraværende fra arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det er yderst vigtigt at slå bro over den kønsbaserede kløft i beskæftigelsen og indsnævre den kønsbaserede pensionsforskel, som ligger på næsten 40 % i EU i gennemsnit og skyldes de uligheder, der har ophobet sig gennem kvindernes levetid, og de perioder, hvor de har været fraværende fra arbejdsmarkedet;

| D. | der henviser til, at den kønsbestemte lønforskel i EU ligger på 16 %, hvilket betyder, at kvinder i EU på tværs af økonomien tjener i gennemsnit 16 % mindre i timen end mænd; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den kønsbestemte lønforskel i EU ligger på 16 %, hvilket betyder, at kvinder i EU på tværs af økonomien tjener i gennemsnit 16 % mindre i timen end mænd;

| E. | der henviser til, at den kumulative effekt af de mange kløfter, der påvirker kvinder (kønsbestemte løn- og beskæftigelsesforskelle, karriere og afbrydelser på grund af børn, fuld tid i forhold til deltid) i høj grad bidrager til den kønsbestemte løn- og pensionsforskel, hvilket øger risikoen for eksponering for fattigdom og social udelukkelse for kvinder, hvor den negative virkning også breder sig til deres børn og familier; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den kumulative effekt af de mange kløfter, der påvirker kvinder (kønsbestemte løn- og beskæftigelsesforskelle, karriere og afbrydelser på grund af børn, fuld tid i forhold til deltid) i høj grad bidrager til den kønsbestemte løn- og pensionsforskel, hvilket øger risikoen for eksponering for fattigdom og social udelukkelse for kvinder, hvor den negative virkning også breder sig til deres børn og familier;

| F. | der henviser til, at Beijinghandlingsplanen understreger behovet for, ud fra et kønsperspektiv, at analysere forskellige politikker og programmer, herunder dem, der vedrører beskatning, og at tilpasse dem, hvor det er nødvendigt, for at fremme en mere retfærdig fordeling af produktive aktiver, velstand, muligheder, indtægter og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Beijinghandlingsplanen understreger behovet for, ud fra et kønsperspektiv, at analysere forskellige politikker og programmer, herunder dem, der vedrører beskatning, og at tilpasse dem, hvor det er nødvendigt, for at fremme en mere retfærdig fordeling af produktive aktiver, velstand, muligheder, indtægter og tjenesteydelser;

| G. | der henviser til, at det kræves i CEDAW, at familierne baseres på princippet om lighed, retfærdighed og individuel realisering for hvert medlem, idet kvinder behandles lige for mænd også i skattelovgivningen, som enkeltpersoner og selvstændige borgere, snarere end som afhængige personer af mænd; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det kræves i CEDAW, at familierne baseres på princippet om lighed, retfærdighed og individuel realisering for hvert medlem, idet kvinder behandles lige for mænd også i skattelovgivningen, som enkeltpersoner og selvstændige borgere, snarere end som afhængige personer af mænd;

| H. | der henviser til, at medlemsstaterne som underskrivere af den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder (ESC) har forpligtet sig til at mobilisere flest muligt ressourcer for at have midler til rådighed til progressivt at realisere økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at medlemsstaterne som underskrivere af den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder (ESC) har forpligtet sig til at mobilisere flest muligt ressourcer for at have midler til rådighed til progressivt at realisere økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder;

| I. | der henviser til, at personlige indkomstskatteregler, som implicit stiller kvinder dårligere med hensyn til adgang til og betingelserne for beskæftigelse eller arbejdsgiverbetalt pension, kan være i strid med artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF (8) af 5. Juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse (9); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at personlige indkomstskatteregler, som implicit stiller kvinder dårligere med hensyn til adgang til og betingelserne for beskæftigelse eller arbejdsgiverbetalt pension, kan være i strid med artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF (8) af 5. Juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse (9);

| J. | der henviser til, at der i Kommissionens arbejdsdokument »Strategisk indsats for ligestilling mellem mænd og kvinder (2016-2019)« udpeges nøgleområder for ligestilling mellem mænd og kvinder, herunder skattepolitikker, men mangler bindende bestemmelser eller en opfordring til en forpligtelse til integrering af kønsaspektet på medlemsstatsplan; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der i Kommissionens arbejdsdokument »Strategisk indsats for ligestilling mellem mænd og kvinder (2016-2019)« udpeges nøgleområder for ligestilling mellem mænd og kvinder, herunder skattepolitikker, men mangler bindende bestemmelser eller en opfordring til en forpligtelse til integrering af kønsaspektet på medlemsstatsplan;

| K. | der henviser til, at skattepolitikker kan have eksplicitte eller implicitte kønsskævheder; en eksplicit skævhed betyder, at en skattebestemmelse direkte sigter mod enten mænd eller kvinder på en bestemt måde, mens en implicit skævhed betyder, at bestemmelsen nominelt gælder ligeligt for alle, men i virkeligheden er der stadig forskelsbehandling, eftersom politikken interagerer med adfærds-/indkomstmønstre, der påvirker kønnene forskelligt; der henviser til, at de fleste medlemsstater har afskaffet skatteregler, der udtrykkeligt skelner mellem mænd og kvinder, men at implicitte skattemæssige skævheder stadig er fremherskende i hele EU, eftersom skatteregler interagerer med socioøkonomiske realiteter; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at skattepolitikker kan have eksplicitte eller implicitte kønsskævheder; en eksplicit skævhed betyder, at en skattebestemmelse direkte sigter mod enten mænd eller kvinder på en bestemt måde, mens en implicit skævhed betyder, at bestemmelsen nominelt gælder ligeligt for alle, men i virkeligheden er der stadig forskelsbehandling, eftersom politikken interagerer med adfærds-/indkomstmønstre, der påvirker kønnene forskelligt; der henviser til, at de fleste medlemsstater har afskaffet skatteregler, der udtrykkeligt skelner mellem mænd og kvinder, men at implicitte skattemæssige skævheder stadig er fremherskende i hele EU, eftersom skatteregler interagerer med socioøkonomiske realiteter;

| L. | der henviser til, at politiske valg med henblik på at rejse og omfordele indtægter kan påvirke kvinders indkomst og økonomisk sikkerhed i uforholdsmæssig høj grad og mindske deres adgang til offentlige tjenester af høj kvalitet, hvilket underminerer deres evne til at udøve deres økonomiske og sociale rettigheder og fremskridt i retning af ligestilling; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at politiske valg med henblik på at rejse og omfordele indtægter kan påvirke kvinders indkomst og økonomisk sikkerhed i uforholdsmæssig høj grad og mindske deres adgang til offentlige tjenester af høj kvalitet, hvilket underminerer deres evne til at udøve deres økonomiske og sociale rettigheder og fremskridt i retning af ligestilling;

| M. | der henviser til, at manglen på et kønsperspektiv i EU's og de nationale skattepolitikker forstærker de nuværende kønsforskelle (beskæftigelse, indkomst, ubetalt arbejde, pension, fattigdom, velstand osv.), skaber negative incitamenter for kvinder til at komme ind på og forblive på arbejdsmarkedet og gengiver de traditionelle kønsrollemønstre og stereotyper; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at manglen på et kønsperspektiv i EU's og de nationale skattepolitikker forstærker de nuværende kønsforskelle (beskæftigelse, indkomst, ubetalt arbejde, pension, fattigdom, velstand osv.), skaber negative incitamenter for kvinder til at komme ind på og forblive på arbejdsmarkedet og gengiver de traditionelle kønsrollemønstre og stereotyper;

| N. | der henviser til, at udformningen af skattepolitikkerne er et væsentligt træk ved Europa 2020-strategien; der henviser til, at hovedfokus i forbindelse med det europæiske semester fortsat er at sikre, at stabilitets- og vækstpagten overholdes, og at der er tendens til, at der ses bort fra kønsaspekter i forbindelse med prioriteter og henstillinger, navnlig vedrørende beskatning; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at udformningen af skattepolitikkerne er et væsentligt træk ved Europa 2020-strategien; der henviser til, at hovedfokus i forbindelse med det europæiske semester fortsat er at sikre, at stabilitets- og vækstpagten overholdes, og at der er tendens til, at der ses bort fra kønsaspekter i forbindelse med prioriteter og henstillinger, navnlig vedrørende beskatning;

| O. | der henviser til, at de regressive ændringer i beskatningen af arbejdskraft, selskaber, forbrug og velstand, som er blevet observeret i de seneste årtier på tværs af medlemsstaterne, har medført en svækkelse af skattesystemernes omfordelingsbeføjelser og bidraget til tendensen med stigende indkomstulighed; der henviser til, at denne strukturelle ændring i beskatning har forskudt skattebyrden i retning af lavindkomstgrupper, og derfor navnlig for kvinder, på grund af den ulige indkomstfordeling mellem kvinder og mænd, den ringe andel af kvinder med topindkomst, andelen over gennemsnittet af kvinders forbrugs for så vidt angår basale varer og tjenesteydelser, og den forholdsvis høje andel af lønindkomster og lille andel af kapitalindkomst i kvinders samlede indkomst (10); |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at de regressive ændringer i beskatningen af arbejdskraft, selskaber, forbrug og velstand, som er blevet observeret i de seneste årtier på tværs af medlemsstaterne, har medført en svækkelse af skattesystemernes omfordelingsbeføjelser og bidraget til tendensen med stigende indkomstulighed; der henviser til, at denne strukturelle ændring i beskatning har forskudt skattebyrden i retning af lavindkomstgrupper, og derfor navnlig for kvinder, på grund af den ulige indkomstfordeling mellem kvinder og mænd, den ringe andel af kvinder med topindkomst, andelen over gennemsnittet af kvinders forbrugs for så vidt angår basale varer og tjenesteydelser, og den forholdsvis høje andel af lønindkomster og lille andel af kapitalindkomst i kvinders samlede indkomst (10);

| P. | der henviser til, at navnlig kvinder kan lide under økonomiske uligheder på grund af den ulige indkomstfordeling mellem kvinder og mænd, den lille andel af kvinder, som har en høj indkomst, og den forholdsvist høje andel af lønindkomst og lille andel af kapitalindkomst i kvinders samlede indkomst (11); |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at navnlig kvinder kan lide under økonomiske uligheder på grund af den ulige indkomstfordeling mellem kvinder og mænd, den lille andel af kvinder, som har en høj indkomst, og den forholdsvist høje andel af lønindkomst og lille andel af kapitalindkomst i kvinders samlede indkomst (11);

| Q. | der henviser til, at selskabsskattesatserne i gennemsnit er faldet drastisk siden 1980'erne, fra over 40 % til 21,9 % i 2018, mens den sats, der anvendes til at betale forbrugsafgifter (heraf en stor del af momsen), er steget siden 2009 og nåede op på 20,6 % i 2016 (12); |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at selskabsskattesatserne i gennemsnit er faldet drastisk siden 1980'erne, fra over 40 % til 21,9 % i 2018, mens den sats, der anvendes til at betale forbrugsafgifter (heraf en stor del af momsen), er steget siden 2009 og nåede op på 20,6 % i 2016 (12);

| R. | der henviser til, at de nuværende makroøkonomiske politikker i højere grad bør afspejle betydningen af ulønnet omsorgsarbejde og husligt arbejde, og der henviser til, at der er dokumentation for, at 80 % af omsorgen i EU stammer fra ulønnede uformelle plejere, hvoraf 75 % er kvinder; der henviser til, at visse skattepolitikker, de underfinansierede offentlige tjenester og adgang til de sociale tjenesteydelser i uforholdsmæssig høj grad rammer lavindkomstgrupper og navnlig kvinder, eftersom de ofte udfylder hullerne i omsorgsarbejde, undervisning og andre former for familiestøtte, typisk uden vederlag, og derved fastholder kvinders uforholdsmæssigt store ansvar for omsorg; der henviser til, at det er de fattigste og dårligste kvinder i alle lande, som står over for den dobbelt byrde med at skulle betale for både ubetalt omsorgsarbejde og lavt betalt usikkert arbejde (13); |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de nuværende makroøkonomiske politikker i højere grad bør afspejle betydningen af ulønnet omsorgsarbejde og husligt arbejde, og der henviser til, at der er dokumentation for, at 80 % af omsorgen i EU stammer fra ulønnede uformelle plejere, hvoraf 75 % er kvinder; der henviser til, at visse skattepolitikker, de underfinansierede offentlige tjenester og adgang til de sociale tjenesteydelser i uforholdsmæssig høj grad rammer lavindkomstgrupper og navnlig kvinder, eftersom de ofte udfylder hullerne i omsorgsarbejde, undervisning og andre former for familiestøtte, typisk uden vederlag, og derved fastholder kvinders uforholdsmæssigt store ansvar for omsorg; der henviser til, at det er de fattigste og dårligste kvinder i alle lande, som står over for den dobbelt byrde med at skulle betale for både ubetalt omsorgsarbejde og lavt betalt usikkert arbejde (13);

| S. | der henviser til, at næsten alle medlemsstater har indført dobbelte indkomstskattesystemer og anvender en højere marginal skatteprocent på den sekundære forsørgers indkomst og ensartede skatteprocenter for de fleste typer kapitalindkomst; der henviser til, at den uforholdsmæssigt store skattebyrde for sekundære forsørgere i de fleste medlemsstater som følge af de direkte progressive skatteordninger, som gælder for arbejdsindkomst, er en af de største hindringer for kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet (14) ud over andre fælles skatte- og dagpengebestemmelser og omkostninger og mangel på alment tjenesteudbud; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at næsten alle medlemsstater har indført dobbelte indkomstskattesystemer og anvender en højere marginal skatteprocent på den sekundære forsørgers indkomst og ensartede skatteprocenter for de fleste typer kapitalindkomst; der henviser til, at den uforholdsmæssigt store skattebyrde for sekundære forsørgere i de fleste medlemsstater som følge af de direkte progressive skatteordninger, som gælder for arbejdsindkomst, er en af de største hindringer for kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet (14) ud over andre fælles skatte- og dagpengebestemmelser og omkostninger og mangel på alment tjenesteudbud;

| T. | der henviser til, at niveauerne i inaktivitetsfælden (aktuelt 40 %) og lavtlønsfælden, som uforholdsmæssigt påvirker kvinder og afholder dem fra at deltage fuldt ud i beskæftigelse, i høj grad bestemmes af direkte skattebestemmelser ud over tab af fordele; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at niveauerne i inaktivitetsfælden (aktuelt 40 %) og lavtlønsfælden, som uforholdsmæssigt påvirker kvinder og afholder dem fra at deltage fuldt ud i beskæftigelse, i høj grad bestemmes af direkte skattebestemmelser ud over tab af fordele;

| U. | der henviser til, at i visse medlemsstater kan familier stadig få skattereduktioner, når de har en ægtefælle, som de har forsørgerpligt over for, tillæg for ægtepar og/eller skattegodtgørelser for par med én forsørger, hvilket styrker asymmetrien i forhold til familier med én forælder, som primært er kvinder, og ikke anerkender de mange forskellige familiesituationer, som findes i EU; der henviser til, at sådanne skattefordele normalt afholder den gifte kvinde fra at komme ind på arbejdsmarkedet og direkte eller indirekte fremkalder en omfordeling af kvindernes tid fra betalt til ubetalt arbejde; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at i visse medlemsstater kan familier stadig få skattereduktioner, når de har en ægtefælle, som de har forsørgerpligt over for, tillæg for ægtepar og/eller skattegodtgørelser for par med én forsørger, hvilket styrker asymmetrien i forhold til familier med én forælder, som primært er kvinder, og ikke anerkender de mange forskellige familiesituationer, som findes i EU; der henviser til, at sådanne skattefordele normalt afholder den gifte kvinde fra at komme ind på arbejdsmarkedet og direkte eller indirekte fremkalder en omfordeling af kvindernes tid fra betalt til ubetalt arbejde;

| V. | der henviser til, at beskatnings indvirkning på kønsbestemte forskelle med hensyn til selskabsformue, personlig formue og ejendom er et underudviklet forskningsområde, og at der er et presserende behov for at sikre, at der findes kønsopdelte data på disse områder; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at beskatnings indvirkning på kønsbestemte forskelle med hensyn til selskabsformue, personlig formue og ejendom er et underudviklet forskningsområde, og at der er et presserende behov for at sikre, at der findes kønsopdelte data på disse områder;

| 1. | opfordrer Kommissionen til at støtte ligestilling mellem mænd og kvinder i alle skattepolitikker og udstede specifikke retningslinjer og henstillinger til medlemsstaterne med henblik på at fjerne skatterelaterede skævheder og sikre, at der ikke indføres ny skat, udgiftslovgivning, programmer eller praksis, der øger lønforskelle mellem kønnene på markedet eller i nettoindkomsten; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at medlemsstaterne i overensstemmelse med nærhedsprincippet som defineret i artikel 5, stk. 3, i TEU er frit stillet med hensyn til at fastsætte reglerne for deres skattepolitik, forudsat at de overholder EU-reglerne; understreger endvidere, at EU's afgørelser om skattespørgsmål kræver enstemmighed i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Kommissionen til at fremme EU's ratificering af CEDAW-konventionen, som den gjorde for konventionen om rettigheder for personer med handicap, og som den gør for Istanbulkonventionen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til at forbedre status for den strategiske indsats for ligestilling mellem kønnene ved at vedtage den som en meddelelse (15) og foreslå nøgleforanstaltninger til at øge ligestillingen mellem kvinder og mænd gennem en sektoranalyse, herunder skatteaspekter, af alle EU's tiltag; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at EU's lovgivning om indirekte og direkte forskelsbehandling på grund af køn gennemføres korrekt, og at dens fremskridt overvåges systematisk for at sikre, at mænd og kvinder er lige aktører; |
| --- | --- |

4.

Direkte beskatning

Personlig indkomstbeskatning

| 5. | bemærker, at skattepolitikker påvirker forskellige typer husstande i varierende grad (husstande med to indkomster, husstande med enkelte indkomster fra kvinder eller mænd, etc.); understreger de negative konsekvenser af at undlade at tilskynde til kvinders beskæftigelse og deres økonomiske uafhængighed og henleder opmærksomheden på den store kønsbestemte pensionsforskel, som følger af fælles beskatning; understreger, at skattesystemerne ikke længere bør være baseret på den antagelse, at husholdningerne samler og deler deres midler, og at individuel beskatning er afgørende for at opnå skattemæssig retfærdighed for kvinder; anser det for afgørende, at mænd og kvinder bliver lige lønmodtagere og lige omsorgsgivere; opfordrer indtrængende alle medlemsstater til at indføre individuel beskatning og samtidig sikre fuld bevarelse af alle finansielle fordele og andre fordele, der er forbundet med forældreskab i de nuværende fælles beskatningssystemer; erkender, at det kan være nødvendigt med overgangsperioder for indførelse af en sådan individuel afgiftsordning i nogle medlemsstater; opfordrer til, at alle skatteudgifter er baseret på fælles indtægter under disse overgangsperioder, og bemærker, at det er nødvendigt at sikre, at alle skattemæssige fordele, kontantydelser og naturalieydelser leveres til enkeltpersoner for at sikre deres finansielle og sociale autonomi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker Kommissionens meddelelse af 20. november 2017 med titlen »EU's handlingsplan 2017-2019 — Bekæmpelse af kønsbestemte lønforskelle« (COM(2017)0678), hvori der anerkendes otte indsatsområder, og opfordrer medlemsstaterne til at øge indsatsen med hensyn til effektivt at bekæmpe lønforskellen og forbedre kvinders økonomiske situation og beskytte deres økonomiske uafhængighed; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker, at den gennemsnitlige skatteprocent for sekundære forsørgere med to børn i gennemsnit var på 31 % for medlemmer af OECD og 28 % for alle OECD-lande i 2014; opfordrer Kommissionen til løbende at overvåge og styrke anvendelsen af lige løn for lige arbejde og arbejde af samme værdi mellem kvinder og mænd i medlemsstaterne for at sikre, at uligheder udryddes på arbejdsmarkedet og i beskatningssektorerne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tackle horisontal og vertikal segregering på arbejdsmarkedet ved at eliminere uligheder mellem kønnene og forskelsbehandling inden for beskæftigelse og navnlig gennem uddannelse og ved at øge opmærksomheden blandt piger og kvinder på at indlede studier, job og karrierer i innovative vækstsektorer, herunder i fag inden for IKT og STEM; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at skattemæssige incitamenter i forbindelse med beskæftigelse og selvstændig erhvervsvirksomhed ikke forskelsbehandler på grund af køn og til at overveje skatteincitamenter og andre skattemæssige fordele eller tjenesteydelser for sekundære forsørgere og enlige forældre; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at se på forskellige metoder til at håndtere problemet med kvinders underrepræsentation på arbejdsmarkedet og til at tage fat på potentielle økonomiske hindringer for sekundære forsørgere, der kommer ind på arbejdsmarkedet; bemærker, at kønsskævheder også kan forekomme i forbindelse med arbejdsrelaterede skattefradrag og undtagelser, såsom fordelagtig skattemæssig behandling af ekstra arbejdstimer, som navnlig er til gavn for erhverv, der i øjeblikket er besat af mænd; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer medlemsstaterne til ikke at mindske den progressive karakter af deres personlige indkomstskattesystemer ved f.eks. at forsøge at forenkle personlig indkomstbeskatning; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer til, at personlig indkomstskat (lønstruktur, fritagelser, fradrag, godtgørelser, kreditter osv.) udformes for aktivt at fremme en ligelig deling af lønnet og ulønnet arbejde, indkomst og pensionsrettigheder mellem kvinder og mænd og at incitamenter, der fastholder ulige kønsroller, fjernes; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mener, at på grund af ulighed på arbejdsmarkedet kan kvinder være uforholdsmæssigt påvirket af visse skattepolitikker; mener, at en passende måde at løse dette problem på er gennem en reform af arbejdsmarkedsinstrumenterne for at tage fat på spørgsmålet om kvinders økonomiske uafhængighed; opfordrer medlemsstaterne og EU-institutionerne til at fremme undersøgelser af kønsforskellenes virkninger for kvinders pension og økonomiske uafhængighed, idet der tages hensyn til spørgsmål som f.eks. befolkningens aldring, kønsbestemte forskelle i sundhedstilstand og forventet levetid, det faktum, at familiestrukturerne har ændret sig og stigningen i antallet af personer, der bor alene, og forskellene i kvinders personlige situationer; |
| --- | --- |

11.

Selskabsbeskatning

| 12. | opfordrer de medlemsstater, der er udpeget i forbindelse med det europæiske semester for deres aggressive skatteplanlægningsbestemmelser at ændre deres lovgivning og færdiggøre disse bestemmelser så hurtigt som muligt (16); er bekymret over risikoen for, at medlemsstaterne, når de arbejder med at koordinere deres selskabsbeskatningsgrundlag, kan indføre nye bestemmelser, der skal lette selskabers aggressive skatteplanlægning, og som således overlader det til medlemsstaterne at finde andre kilder til beskatning (herunder forbrugsafgifter), hvilket har en uforholdsmæssig stor virkning på kvinder; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer medlemsstaterne til at rationalisere de skattemæssige incitamenter eller pauser, de giver virksomheder, for at sikre, at disse incitamenter og skattelettelser primært begunstiger små virksomheder og fremmer reel innovation, og for efterfølgende at vurdere disse incitamenters eventuelle indvirkning på ligestilling; |
| --- | --- |

13.

Beskatning af kapital og formue

| 14. | bemærker, at selskabs- og formueskatter spiller en afgørende rolle med hensyn til at mindske ulighed gennem omfordeling inden for skattesystemet og ved at tilvejebringe indtægter til at finansiere sociale bestemmelser og sociale overførsler; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker, at utilgængelige, uoverkommelige omkostninger og mangel på tilstrækkelig infrastruktur, der sørger for børnepasningsordninger af høj kvalitet, fortsat udgør en betydelig hindring for primært kvinders lige deltagelse i alle aspekter af samfundet, herunder beskæftigelse; opfordrer medlemsstaterne til at forbedre skattepolitikkerne for at forbedre tilgængeligheden af og adgangen til økonomisk overkommelige børnepasningsordninger af høj kvalitet gennem skatteincitamenter med henblik på at mindske hindringerne for, at kvinder kan tage lønnet beskæftigelse og bidrage til en mere ligelig fordeling af betalt og ubetalt arbejde i husholdningerne, og dermed minimere kønsbestemte løn- og pensionsforskelle; understreger, at disse politikker bør give kvinder mulighed for at blive integreret på arbejdsmarkedet og navnlig fokusere på lavindkomstfamilier, familier med kun én forælder og andre dårligt stillede grupper; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre Rådets direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser, som blandt andet omhandler og forbyder forskelsbehandling på grund af køn i forbindelse med levering af finansielle varer og tjenesteydelser inden for forsikring og beslægtede områder; opfordrer til indsamling af data med henblik på at få præcise oplysninger om eventuelle mangler i gennemførelsesprocessen; understreger, at ejerskab af fast ejendom er underlagt nærhedsprincippet, og at der ikke er nogen lovgivning om ejendomsret i EU, der ville medføre forskelsbehandling af kvinder eller mænd, eftersom ejendomsretten påhviler ejeren; |
| --- | --- |

16.

| 17. | beklager, at formuebaserede skatters bidrag til de samlede skatteindtægter fortsat er ret begrænsede med 5,8 % af de samlede skatteindtægter i EU-15 og 4,3 % i EU-28 (17); |
| --- | --- |

17.

| 18. | beklager, at andelen af skatter på kapital har vist en faldende tendens siden 2002 som følge af bl.a. den generelle tendens til ikke længere at anvende den almindelige ordning for personindkomstskat på kapitalindkomst, men i stedet beskatte den med relativt moderate flade satser, som det kan ses i mange medlemsstater (18); |
| --- | --- |

18.

Indirekte beskatning

| 19. | bemærker, at forbrugsskattens andel steg i Unionen fra 2009 til 2016; bemærker, at momsen typisk tegner sig for mellem to tredjedele og tre fjerdedele af forbrugsskatterne i medlemsstaterne, og at momsen har nået en andel på omkring en femtedel af de overordnede gennemsnitlige skatteindtægter i EU (19); |
| --- | --- |

19.

| 20. | bemærker, at fordomme baseret på køn forekommer, hvor skattelovgivning krydser kønsrelationer, normer og økonomisk adfærd; bemærker, at momsen udøver en skævhed mellem kønnene på grund af kvinders forbrugsmønstre, som adskiller sig fra mænds, når de køber flere varer og tjenesteydelser med henblik på at fremme sundhed, uddannelse og ernæring (20); er bekymret over, at dette sammen med kvindernes lavere indkomst fører til en større momsbyrde for kvinder; opfordrer medlemsstaterne til at indføre momsfritagelser, nedsatte satser og nulsatser for produkter og tjenesteydelser med positive sociale, sundhedsmæssige og/eller miljømæssige konsekvenser i overensstemmelse med den igangværende revision af EU's momsdirektiv; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mener, at mangel på hygiejneprodukter fortsat er et problem i EU, hvor Plan International UK anslår, at 1 ud af 10 piger ikke har råd til sanitære produkter; beklager, at kvinders hygiejneprodukter og plejeprodukter og tjenesteydelser for børn, ældre eller handicappede stadig ikke betragtes som basisvarer i alle medlemsstater; opfordrer alle medlemsstater til at afskaffe den såkaldte »pleje- og tamponskat« ved at gøre brug af den fleksibilitet, der er indført i momsdirektivet, og anvende en fritagelse for eller 0 % i moms på disse basale varer; anerkender, at en reduktion i prisen på grund af momsfritagelse på disse produkter vil have en ikkemålbar indvirkning for unge kvinder; støtter de bevægelser, der gennemføres for at fremme en udbredt tilgængelighed af sanitære installationer, og opfordrer medlemsstaterne til at sikre supplerende hygiejneforsyninger til kvinder i visse (offentlige) områder såsom skoler, universiteter og krisecentre for hjemløse og for kvinder fra lavindkomstgrupper med henblik på fuldstændig udryddelse af mangel på hygiejneprodukter på alle EU's offentlige toiletter; |
| --- | --- |

21.

Virkninger af skatteunddragelse og skatteundgåelse for ligestilling mellem kønnene

| 22. | bemærker, at skatteunddragelse og skatteundgåelse er en væsentlig kilde til ulighed mellem kønnene i Unionen og på verdensplan, da de begrænser de ressourcer, der er til rådighed for regeringerne til at øge ligestillingen på nationalt og internationalt plan (21); |
| --- | --- |

22.

| 23. | henviser til sine henstillinger af 13. december 2017 efter undersøgelsen om hvidvaskning af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse (22) og henstillingerne fra tidligere særlige udvalg (TAX og TAX2), der er udarbejdet med henblik på at bekæmpe skatteunddragelse og skatteundgåelse i EU; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage offentlig landeopdelt rapportering, et EU-FKSSG og et revideret direktiv om renter og royalties så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme ligestilling mellem kønnene i alle internationale fora, herunder OECD og FN, og til at støtte oprettelsen af et mellemstatsligt organ, der er medlem af FN, med et universelt medlemskab, lige stemmerettigheder og lige deltagelse af kvinder og mænd; understreger, at dette organ bør være veludstyret for at udvikle specifik ekspertise på skatteområdet; |
| --- | --- |

24.

| 25. | bemærker, at dobbeltbeskatningsaftaler mellem medlemsstater og udviklingslande normalt ikke fremmer kildebeskatning, hvilket derfor gavner de multinationale selskaber på bekostning af udviklingslandenes mobilisering af indenlandske ressourcer; bemærker, at manglen på mobilisering af indenlandske ressourcer forhindrer fuldt finansierede offentlige tjenester som f.eks. sundhedspleje eller uddannelse i disse lande, som har uforholdsmæssigt store virkninger for kvinder og piger; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at give Kommissionen mandat til at revidere eksisterende dobbeltbeskatningsaftaler for at undersøge og løse disse problemer og for at sikre, at fremtidige dobbeltbeskatningsaftaler omfatter bestemmelser om ligestilling ud over de almindelige bestemmelser om bekæmpelse af misbrug; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer det særlige udvalg TAX3 til at inddrage kønsperspektivet i formuleringen af dets henstillinger; |
| --- | --- |

26.

Integrering af kønsaspektet i skattepolitikker

| 27. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre regelmæssige kønsspecifikke konsekvensanalyser af finanspolitikker ud fra et ligestillingsperspektiv, idet der fokuseres på multiplikatoreffekten og implicitte skævheder for at sikre, at hverken direkte eller indirekte forskelsbehandling optræder i nogen finanspolitik i EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer medlemsstaterne til at dele bedste praksis om udformningen af deres arbejdsmarkeder og skattesystemer for at hjælpe med at reducere kønsbestemte løn- og pensionsforskelle, hvilket derfor kan fremme mere retfærdighed og lighed i skattebehandlingen mellem mænd og kvinder; |
| --- | --- |

28.

| 29. | minder Kommissionen om, at siden Lissabontraktaten gennemførte charteret om grundlæggende rettigheder i den primære lovgivning, har den haft en retligt bindende forpligtelse til at fremme ligestilling mellem kønnene i sine politikker og foranstaltninger; |
| --- | --- |

29.

| 30. | anerkender, at mange støtte- og civilsamfundsgrupper føler sig marginaliseret fra drøftelser om skattepolitik som følge af manglende ekspertise, og at industrielle og finansielle grupper således er overrepræsenteret i budgethøringsprocesser i mange medlemsstater; opfordrer medlemsstaterne til at tackle dette problem ved at tilbyde uddannelse om budgetprocesser ud over mulighederne for en reel høring af civilsamfundet; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer Kommissionen til at opfylde sin retlige forpligtelse til at fremme ligestilling mellem kønnene, herunder i sine vurderinger af udformningen af grundlæggende skattepolitik; understreger, at revisioner af medlemsstaternes skattesystemer inden for rammerne af det europæiske semester samt landespecifikke henstillinger kræver grundige analyser i denne henseende; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer Kommissionen til at anvende prioriteterne i Europa 2020-strategien til at overvinde de strukturelle svagheder i Europas økonomi, tackle den kønsbaserede løn- og pensionsforskel, forbedre EU's konkurrenceevne og produktiviteten og understøtte en bæredygtig social markedsøkonomi, som gavner alle kvinder og mænd; |
| --- | --- |

32.

| 33. | minder om sin holdning til forslaget til direktiv om offentlig landeopdelt rapportering (23), hvori der foreslås ambitiøse foranstaltninger til at øge gennemsigtigheden på skatteområdet og den offentlige kontrol med multinationale virksomheder, da dette ville gøre det muligt for den brede offentlighed at få adgang til oplysninger om overskud, modtagne tilskud og skat betalt i de jurisdiktioner, hvor de virker; anbefaler, at en omfattende kønsbaseret analyse danner udgangspunktet for alle eksisterende og fremtidige niveauer af forskning og politikker om skattelovgivning med henblik på at opnå større skattemæssig gennemsigtighed og pålidelighed; opfordrer indtrængende Rådet til at nå til enighed om forslaget om at indlede forhandlinger med de andre institutioner med henblik på at vedtage et krav om en offentlig landeopdelt rapportering, hvilket er et af de vigtigste tiltag for at finde større gennemsigtighed om selskabers skatteoplysninger for alle borgere; minder om, at det er nødvendigt, at medlemsstaterne foretager regelmæssige spillover-analyser af de materielle konsekvenser af disse foranstaltninger, herunder analyser af kønsmæssige skævheder i skattepolitikker, af deres evne til at skaffe indenlandske indtægter til finansiering af kvinders rettigheder i andre medlemsstater og udviklingslande, samtidig med at det anerkendes, at der er gjort en vis indsats i denne henseende inden for rammerne af platformen for god forvaltningspraksis på skatteområdet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | bemærker, at ligestilling mellem kønnene ikke kun er en grundlæggende menneskerettighed, men at opnå det vil bidrage til mere inklusiv og bæredygtig vækst; understreger, at en kønsbaseret budgetanalyse vil give mulighed for bedre oplysninger om den distributionsmæssige indvirkning af offentlige investeringer på mænd og kvinder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre en kønsbudgettering på en sådan måde, at det klart fremgår, hvor stor en andel af de offentlige midler der er rettet mod kvinder, og at det sikres, at alle politikker for mobilisering af ressourcer og fordeling af udgifter fremmer ligestilling mellem mænd og kvinder; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer Kommissionen til at fremme bedste praksis om skattepolitikker, der tager højde for kønsaspektet og fremmer ligestilling mellem kønnene, navnlig med hensyn til beskatning af husstandsindkomst og moms; opfordrer Kommissionen til at medtage en kønsbaseret analyse i sin årlige rapport om skattetendenserne i EU; |
| --- | --- |

35.

| 36. | beklager i denne forbindelse, at der på trods af den fælles erklæring om integrering af kønsaspektet, som er vedføjet som bilag til forordningen om FFR 2014-2020, ikke er sket væsentlige fremskridt på dette område, og at Kommissionen ikke tog hensyn til dens gennemførelse ved midtvejsgennemgangen af FFR'en; opfordrer til, at man under de årlige budgetprocedurer evaluerer og medtager virkningen af EU's politikker på ligestillingen mellem kønnene (kønsbudgettering); forventer et fornyet tilsagn fra Parlamentet, Rådet og Kommissionen om integration af kønsaspektet i den næste FFR og dens effektive overvågning, herunder under midtvejsrevisionen af FFR, ved at tage behørigt hensyn til princippet om ligestilling mellem kvinder og mænd, der er nedfældet i artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer medlemsstaterne til at opretholde deres retlige forpligtelse i henhold til charteret om grundlæggende rettigheder for at fremme ligestilling mellem kønnene i forbindelse med gennemførelsen af EU-retten og de nationale politikker, som er styret af EU-retten; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger, at der er behov for yderligere forskning og bedre indsamling af kønsopdelte data, hvad angår skattesystemets kønsopdelte fordelings- og allokeringsvirkninger; opfordrer navnlig medlemsstaterne til at indsamle skatteoplysninger på et individuelt grundlag og ikke kun på grundlag af husstande samt fjerne forskellene i kønsbaserede oplysninger om forbrugsmønstre og brug af reducerede satser, i fordelingen af iværksætterindkomst og dermed forbundne skattebetalinger samt i fordelingen af nettoformuer, kapitalindkomst og dermed forbundne skattebetalinger; |
| --- | --- |

38.

| 39. | beklager, at størstedelen af medlemsstater ikke har formået at indsamle eller evaluere individuelle indkomstskatteoplysninger, og at mange medlemsstater stadig udelukkende indsamler oplysninger i husstande gennem fælles skattebestemmelser; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer medlemsstaterne til at udforme en passende skattemæssig incitamentsstruktur på tværs af politiske foranstaltninger, der opfordrer migrantkvinder til (igen) at deltage i undervisning eller beskæftigelse; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  CEDAW/C/CHE/CO/4-5, stk. 40-43 (Schweiz 2016); CEDAW/C/CHE/CO/6-7, stk. 10, 15, 16 (Luxembourg 2018).

(2)  EUT C 353 E af 3.12.2013, s. 38.

(3)  EUT C 407 af 4.11.2016, s. 2.

(4)  EUT C 66 af 21.2.2018, s. 30.

(5)  EUT C 76 af 28.2.2018, s. 93.

(6)  EUT C 263 af 25.7.2018, s. 49.

(7)  EUT C 369 af 11.10.2018, s. 132.

(8)  EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23.

(9)  Europa-Parlamentet, Temaafdeling C Gender equality and taxation in the European Union (»Ligestilling og beskatning i Den Europæiske Union«), 2017.

(10)  Europa-Parlamentet, Temaafdeling C Gender equality and taxation in the European Union (»Ligestilling og beskatning i Den Europæiske Union«).

(11)  Europa-Parlamentet, Temaafdeling C Gender equality and taxation in the European Union (»Ligestilling og beskatning i Den Europæiske Union«).

(12)  Europa-Kommissionen, DG Taxation and Customs Union, Taxation Trends in the European Union — Data for the EU Member States, Iceland and Norway — 2018 Edition

(13)  Institute of Development Studies, Redistributing Unpaid Care Work — Why Tax Matters for Women’s Rights Politikbriefing. Nummer 109. Januar 2016.

(14)  Europa-Parlamentet, Temaafdeling C Gender equality and taxation in the European Union, 2017

(15)  Som krævet i Rådets konklusioner om ligestilling af 16. juni 2016.

(16)  Europa-Kommissionen Det europæiske semester: landerapporter fra den 7. marts 2018.

(17)  Europa-Parlamentet, Temaafdeling C Gender equality and taxation in the European Union, 2017

(18)  Europa-Parlamentet, Temaafdeling C Gender equality and taxation in the European Union, 2017

(19)  Europa-Parlamentet, Temaafdeling C Gender equality and taxation in the European Union, 2017

(20)  La Fiscalidad en España desde una Perspectiva de Género (2016) — Institut per a l’estudi i la transformació d ela vida quotidiana / Ekona Consultoría.

(21)  FN's "Endelig undersøgelse om ulovlige finansielle strømme, menneskerettigheder og 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling fra den uafhængige ekspert om indvirkningerne af staters udlandsgæld og andre tilsvarende internationale finansielle forpligtelser på adgangen til en fuld udøvelse af alle menneskerettigheder, navnlig økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, 2016,

(22)  EUT C 369 af 11.10.2018, s. 132.

(23)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0284.

---

Onsdag den 16. januar 2019

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/48 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/48

---

P8_TA(2019)0023

Unionens godkendelsesprocedure for pesticider

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2019 om Unionens godkendelsesprocedure for pesticider (2018/2153(INI))

(2020/C 411/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin afgørelse af 6. februar 2018 om nedsættelse af et særligt udvalg om Unionens godkendelsesprocedure for pesticider, dets ansvarsområder, medlemstal og funktionsperiode (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 6. februar 2018 om nedsættelse af et særligt udvalg om Unionens godkendelsesprocedure for pesticider, dets ansvarsområder, medlemstal og funktionsperiode (1),

| — | der henviser til artikel 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til EU's syvende generelle miljøhandlingsprogram frem til 2020 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's syvende generelle miljøhandlingsprogram frem til 2020 (2),

| — | der henviser til De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europas (UNECE's) konvention om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (»Aarhuskonventionen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europas (UNECE's) konvention om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (»Aarhuskonventionen«),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (3) (»forordningen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (3) (»forordningen«),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/35/EF af 26. maj 2003 om mulighed for offentlig deltagelse i forbindelse med udarbejdelse af visse planer og programmer på miljøområdet og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF og 96/61/EF (6) for så vidt angår offentlig deltagelse og adgang til klage og domstolsprøvelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/35/EF af 26. maj 2003 om mulighed for offentlig deltagelse i forbindelse med udarbejdelse af visse planer og programmer på miljøområdet og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF og 96/61/EF (6) for så vidt angår offentlig deltagelse og adgang til klage og domstolsprøvelse,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (7),

| — | der henviser til Kommissionens forordning (EU) nr. 546/2011 af 10. juni 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår ensartede principper for vurdering og godkendelse af plantebeskyttelsesmidler (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forordning (EU) nr. 546/2011 af 10. juni 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår ensartede principper for vurdering og godkendelse af plantebeskyttelsesmidler (8),

| — | der henviser til Kommissionens forordning (EU) nr. 283/2013 af 1. marts 2013 om fastsættelse af datakrav vedrørende aktivstoffer (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forordning (EU) nr. 283/2013 af 1. marts 2013 om fastsættelse af datakrav vedrørende aktivstoffer (9),

| — | der henviser til Kommissionens forordning (EU) nr. 284/2013 af 1. marts 2013 om fastsættelse af datakrav vedrørende plantebeskyttelsesmidler (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forordning (EU) nr. 284/2013 af 1. marts 2013 om fastsættelse af datakrav vedrørende plantebeskyttelsesmidler (10),

| — | der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1056 af 29. juni 2016 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioden for aktivstoffet glyphosat (11) og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1313 af 1. august 2016 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår godkendelsesbetingelserne for aktivstoffet glyphosat (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1056 af 29. juni 2016 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioden for aktivstoffet glyphosat (11) og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1313 af 1. august 2016 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår godkendelsesbetingelserne for aktivstoffet glyphosat (12),

| — | der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2324 af 12. december 2017 om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet glyphosat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2324 af 12. december 2017 om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet glyphosat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (13),

| — | der henviser til sine beslutninger af 13. april 2016 (14) og af 24. oktober 2017 (15) om udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet glyphosat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ændring af bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 13. april 2016 (14) og af 24. oktober 2017 (15) om udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet glyphosat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ændring af bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. februar 2017 om lavrisikopesticider af biologisk oprindelse (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. februar 2017 om lavrisikopesticider af biologisk oprindelse (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juni 2016 om styrkelse af innovation og økonomisk udvikling i fremtidens europæiske landbrugsdrift (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juni 2016 om styrkelse af innovation og økonomisk udvikling i fremtidens europæiske landbrugsdrift (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juni 2016 om teknologiske løsninger for et bæredygtigt landbrug i EU (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juni 2016 om teknologiske løsninger for et bæredygtigt landbrug i EU (18),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2018 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 1107/2009 om plantebeskyttelsesmidler (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2018 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 1107/2009 om plantebeskyttelsesmidler (19),

| — | der henviser til den europæiske gennemførelsesvurdering af forordning (EF) nr. 1107/2009 og de relevante bilag dertil som offentliggjort af Europa-Parlamentets Forskningstjeneste (EPRS) i april 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske gennemførelsesvurdering af forordning (EF) nr. 1107/2009 og de relevante bilag dertil som offentliggjort af Europa-Parlamentets Forskningstjeneste (EPRS) i april 2018,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols dom af 23. november 2016 i sag C-442/14, Bayer CropScience SA-NV og Stichting De Bijenstichting mod College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols dom af 23. november 2016 i sag C-442/14, Bayer CropScience SA-NV og Stichting De Bijenstichting mod College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden (20),

| — | der henviser til Den Europæiske Ombudsmands afgørelse af 18. februar 2016 i sag 12/2013/MDC om Kommissionens praksis med hensyn til godkendelse og markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (pesticider), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Ombudsmands afgørelse af 18. februar 2016 i sag 12/2013/MDC om Kommissionens praksis med hensyn til godkendelse og markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (pesticider),

| — | der henviser til undersøgelsen »IARC Monographs Volume 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides«, som blev offentliggjort den 20. marts 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen »IARC Monographs Volume 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides«, som blev offentliggjort den 20. marts 2015,

| — | der henviser til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets (EFSA's) konklusion om peerevalueringen af vurderingen af pesticidrisikoen ved aktivstoffet glyphosat (21), der blev offentliggjort den 12. november 2015, og dens peerevaluering af vurderingen af pesticidrisikoen ved glyphosats potentielle hormonforstyrrende egenskaber (22), som blev offentliggjort den 7. september 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets (EFSA's) konklusion om peerevalueringen af vurderingen af pesticidrisikoen ved aktivstoffet glyphosat (21), der blev offentliggjort den 12. november 2015, og dens peerevaluering af vurderingen af pesticidrisikoen ved glyphosats potentielle hormonforstyrrende egenskaber (22), som blev offentliggjort den 7. september 2017,

| — | der henviser til udtalelsen af 15. marts 2017 fra Udvalget for Risikovurdering (RAC) under Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) om klassificeringen af glyphosat, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelsen af 15. marts 2017 fra Udvalget for Risikovurdering (RAC) under Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) om klassificeringen af glyphosat,

| — | der henviser til videnskabelig udtalelse nr. 5/2018 fra den videnskabelige rådgivningsmekanisme (SAM) om EU's godkendelsesprocesser for plantebeskyttelsesmidler fra juni 2018 (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til videnskabelig udtalelse nr. 5/2018 fra den videnskabelige rådgivningsmekanisme (SAM) om EU's godkendelsesprocesser for plantebeskyttelsesmidler fra juni 2018 (23),

| — | der henviser til rapporten fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1185/2009 af 25. november 2009 om statistik over pesticider (COM(2017)0109), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1185/2009 af 25. november 2009 om statistik over pesticider (COM(2017)0109),

| — | der henviser til gennemførelsesplanen for øget tilgængelighed af lavrisikoplantebeskyttelsesmidler og fremskyndelse af integreret skadedyrsbekæmpelse i medlemsstaterne, som blev udarbejdet af ekspertgruppen vedrørende bæredygtig plantebeskyttelse og vedtaget af Rådet den 28. juni 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til gennemførelsesplanen for øget tilgængelighed af lavrisikoplantebeskyttelsesmidler og fremskyndelse af integreret skadedyrsbekæmpelse i medlemsstaterne, som blev udarbejdet af ekspertgruppen vedrørende bæredygtig plantebeskyttelse og vedtaget af Rådet den 28. juni 2016,

| — | der henviser til rapporten af 24. januar 2017 fra FN's Menneskerettighedsråds særlige rapportør om retten til mad vedrørende brugen af pesticider inden for landbruget på verdensplan og betydningen heraf for menneskerettighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 24. januar 2017 fra FN's Menneskerettighedsråds særlige rapportør om retten til mad vedrørende brugen af pesticider inden for landbruget på verdensplan og betydningen heraf for menneskerettighederne,

| — | der henviser til artikel 13 i TEUF, hvori det fastsættes, at der i forbindelse med udformning og gennemførelse af Unionens politikker, navnlig vedrørende det indre marked, bør tages fuldt hensyn til velfærden hos dyr som følende væsener, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 13 i TEUF, hvori det fastsættes, at der i forbindelse med udformning og gennemførelse af Unionens politikker, navnlig vedrørende det indre marked, bør tages fuldt hensyn til velfærden hos dyr som følende væsener,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/63/EU af 22. september 2010 om beskyttelse af dyr, der anvendes til videnskabelige formål (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/63/EU af 22. september 2010 om beskyttelse af dyr, der anvendes til videnskabelige formål (24),

| — | der henviser til den særlige Eurobarometerundersøgelse nr. 442 fra marts 2016, som viser, at 89 % af EU's borgere er enige i, at EU bør gøre mere for at fremme en større bevidsthed om betydningen af dyrevelfærd på internationalt plan, og at 90 % af EU's borgere er enige i, at det er vigtigt at opstille høje standarder for dyrevelfærd, |
| --- | --- |

—

der henviser til den særlige Eurobarometerundersøgelse nr. 442 fra marts 2016, som viser, at 89 % af EU's borgere er enige i, at EU bør gøre mere for at fremme en større bevidsthed om betydningen af dyrevelfærd på internationalt plan, og at 90 % af EU's borgere er enige i, at det er vigtigt at opstille høje standarder for dyrevelfærd,

| — | der henviser til, at Parlamentet modtager mange andragender fra bekymrede borgere, der gør brug af deres rettigheder i henhold til artikel 24 og 227 i TEUF og artikel 44 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og opfordrer til, at der sættes en stopper for dyreforsøg i Europa og på verdensplan, til, at der fastlægges internationale standarder for dyrevelfærd, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Parlamentet modtager mange andragender fra bekymrede borgere, der gør brug af deres rettigheder i henhold til artikel 24 og 227 i TEUF og artikel 44 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og opfordrer til, at der sættes en stopper for dyreforsøg i Europa og på verdensplan, til, at der fastlægges internationale standarder for dyrevelfærd,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om åbenhed og bæredygtighed i EU's risikovurdering i fødevarekæden (COM(2018)0179) (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om åbenhed og bæredygtighed i EU's risikovurdering i fødevarekæden (COM(2018)0179) (25),

| — | der henviser til Kommissionens igangværende REFIT-evaluering af forordning (EF) nr. 1107/2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens igangværende REFIT-evaluering af forordning (EF) nr. 1107/2009,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Det Særlige Udvalg om Unionens Godkendelsesprocedure for Pesticider (A8-0475/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Det Særlige Udvalg om Unionens Godkendelsesprocedure for Pesticider (A8-0475/2018),

Generelle betragtninger

| A. | der henviser til, at det erklærede formål med forordning (EF) nr. 1107/2009 (»forordningen«) er gennem en harmonisering af bestemmelserne for markedsføring af plantebeskyttelsesmidler at sikre et højt beskyttelsesniveau for både menneskers og dyrs sundhed og miljøet og forbedre det indre markeds funktion, samtidig med at landbrugsproduktionen forbedres; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det erklærede formål med forordning (EF) nr. 1107/2009 (»forordningen«) er gennem en harmonisering af bestemmelserne for markedsføring af plantebeskyttelsesmidler at sikre et højt beskyttelsesniveau for både menneskers og dyrs sundhed og miljøet og forbedre det indre markeds funktion, samtidig med at landbrugsproduktionen forbedres;

| B. | der henviser til, at EU's godkendelsesprocedure for plantebeskyttelsesmidler er en af de strengeste i verden; der henviser til, at Det Særlige Udvalg om Unionens Godkendelsesprocedure for Pesticider (PEST) — på baggrund af de betænkeligheder, som adskillige interessenter har rejst vedrørende vurderingen af glyphosat — sigter mod at få fastlagt, på hvilke områder der kan foretages yderligere forbedringer med hensyn til Unionens godkendelsesprocedure for plantebeskyttelsesmidler, ved at fremsætte henstillinger, som det anser for nødvendige for at sikre et højt beskyttelsesniveau for både menneskers og dyrs sundhed og miljøet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU's godkendelsesprocedure for plantebeskyttelsesmidler er en af de strengeste i verden; der henviser til, at Det Særlige Udvalg om Unionens Godkendelsesprocedure for Pesticider (PEST) — på baggrund af de betænkeligheder, som adskillige interessenter har rejst vedrørende vurderingen af glyphosat — sigter mod at få fastlagt, på hvilke områder der kan foretages yderligere forbedringer med hensyn til Unionens godkendelsesprocedure for plantebeskyttelsesmidler, ved at fremsætte henstillinger, som det anser for nødvendige for at sikre et højt beskyttelsesniveau for både menneskers og dyrs sundhed og miljøet;

| C. | der henviser til, at forsigtighedsprincippet er et overordnet princip for Unionens politik som fastlagt i artikel 191 i TEUF; der henviser til, at forordningen i henhold til dens artikel 1, stk. 4, understøttes af forsigtighedsprincippet; der henviser til, at risikostyringsbeslutningen i henhold til artikel 13, stk. 2, skal overholde forsigtighedsprincippet som fastsat i artikel 7, stk. 1, i forordning (EF) nr. 178/2002; der henviser til, at artikel 7, stk. 2, i forordning nr. 178/2002 fastslår, at foranstaltninger, der vedtages på grundlag af forsigtighedsprincippet, skal være forholdsmæssige; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forsigtighedsprincippet er et overordnet princip for Unionens politik som fastlagt i artikel 191 i TEUF; der henviser til, at forordningen i henhold til dens artikel 1, stk. 4, understøttes af forsigtighedsprincippet; der henviser til, at risikostyringsbeslutningen i henhold til artikel 13, stk. 2, skal overholde forsigtighedsprincippet som fastsat i artikel 7, stk. 1, i forordning (EF) nr. 178/2002; der henviser til, at artikel 7, stk. 2, i forordning nr. 178/2002 fastslår, at foranstaltninger, der vedtages på grundlag af forsigtighedsprincippet, skal være forholdsmæssige;

| D. | der henviser til, at flere interessenter har rejst bekymring om vurderingen af glyphosat, navnlig om, hvorvidt der er foretaget en uafhængig, objektiv og gennemsigtig vurdering, hvorvidt klassificeringskriterierne i forordning (EF) nr. 1272/2008 er blevet anvendt korrekt, hvorvidt de relevante vejledninger er blevet anvendt korrekt, og hvorvidt godkendelseskriterierne og forsigtighedsprincippet er blevet anvendt på behørig vis; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at flere interessenter har rejst bekymring om vurderingen af glyphosat, navnlig om, hvorvidt der er foretaget en uafhængig, objektiv og gennemsigtig vurdering, hvorvidt klassificeringskriterierne i forordning (EF) nr. 1272/2008 er blevet anvendt korrekt, hvorvidt de relevante vejledninger er blevet anvendt korrekt, og hvorvidt godkendelseskriterierne og forsigtighedsprincippet er blevet anvendt på behørig vis;

| E. | der henviser til, at et plantebeskyttelsesmiddel, der anvendes i overensstemmelse med god plantebeskyttelsespraksis og under hensyntagen til realistiske brugsbetingelser, i henhold til forordningens artikel 4, stk. 3, bl.a. ikke må have umiddelbare eller forsinkede skadelige virkninger på menneskers sundhed, herunder på udsatte grupper, og at det ikke må have uacceptable virkninger for miljøet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at et plantebeskyttelsesmiddel, der anvendes i overensstemmelse med god plantebeskyttelsespraksis og under hensyntagen til realistiske brugsbetingelser, i henhold til forordningens artikel 4, stk. 3, bl.a. ikke må have umiddelbare eller forsinkede skadelige virkninger på menneskers sundhed, herunder på udsatte grupper, og at det ikke må have uacceptable virkninger for miljøet;

| F. | der henviser til, at evalueringen af forordningen har vist, at målsætningerne om at beskytte menneskers og dyrs sundhed og miljøet ikke er blevet fuldt ud opfyldt, og at der kunne foretages forbedringer med henblik på at opfylde alle målsætningerne i forordningen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at evalueringen af forordningen har vist, at målsætningerne om at beskytte menneskers og dyrs sundhed og miljøet ikke er blevet fuldt ud opfyldt, og at der kunne foretages forbedringer med henblik på at opfylde alle målsætningerne i forordningen;

| G. | der henviser til, at det er yderst vigtigt at gennemføre forordningen fuldt ud i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det er yderst vigtigt at gennemføre forordningen fuldt ud i alle medlemsstater;

| H. | der henviser til, at arbejdet i de nationale kompetente myndigheder, der er involveret i godkendelses- og godkendelsesprocesserne, ofte forsinkes; der henviser til, at det er blevet konstateret, at de kompetente nationale myndigheder, der er involveret i godkendelsesprocesserne, i visse tilfælde er underbemandet og underfinansieret; der henviser til, at manglen på ressourcer foruden forsinkelser i vurderingen risikerer at påvirke kvaliteten af vurderingerne, både for aktivstoffer og plantebeskyttelsesmidler; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at arbejdet i de nationale kompetente myndigheder, der er involveret i godkendelses- og godkendelsesprocesserne, ofte forsinkes; der henviser til, at det er blevet konstateret, at de kompetente nationale myndigheder, der er involveret i godkendelsesprocesserne, i visse tilfælde er underbemandet og underfinansieret; der henviser til, at manglen på ressourcer foruden forsinkelser i vurderingen risikerer at påvirke kvaliteten af vurderingerne, både for aktivstoffer og plantebeskyttelsesmidler;

| I. | der henviser til, at risikovurderingens uafhængighed former grundlaget for tilliden til forordningen og til EU's fødevarelovgivning; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at risikovurderingens uafhængighed former grundlaget for tilliden til forordningen og til EU's fødevarelovgivning;

| J. | der henviser til, at det er blevet konstateret, at beslutningsprocessen mangler gennemsigtighed gennem hele proceduren, lige fra manglende offentlig adgang til de fuldstændige undersøgelser og rådata til risikostyringsfasen; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det er blevet konstateret, at beslutningsprocessen mangler gennemsigtighed gennem hele proceduren, lige fra manglende offentlig adgang til de fuldstændige undersøgelser og rådata til risikostyringsfasen;

| K. | der henviser til, at retten til aktindsigt i dokumenter, som EU-institutionerne er i besiddelse af, herunder EU's agenturer, er en vigtig rettighed, og at undtagelser hertil skal fortolkes snævert; henviser til EU-Domstolens retspraksis, i henhold til hvilken gennemsigtighed og aktindsigt bidrager til større legitimitet for EU-agenturerne i borgernes øjne og sikrer, at EU-agenturerne bedre kan holdes ansvarlige over for borgerne i et demokratisk system (26); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at retten til aktindsigt i dokumenter, som EU-institutionerne er i besiddelse af, herunder EU's agenturer, er en vigtig rettighed, og at undtagelser hertil skal fortolkes snævert; henviser til EU-Domstolens retspraksis, i henhold til hvilken gennemsigtighed og aktindsigt bidrager til større legitimitet for EU-agenturerne i borgernes øjne og sikrer, at EU-agenturerne bedre kan holdes ansvarlige over for borgerne i et demokratisk system (26);

| L. | der henviser til, at Kommissionens forordning (EU) nr. 283/2013, der fastlægger datakrav for aktivstoffer, bør opdateres regelmæssigt for at tage hensyn til den foreliggende videnskabelige og tekniske viden; der henviser til, at Kommissionens meddelelse i forbindelse med gennemførelsen af Kommissionens forordning (EU) nr. 283/2013 af 1. marts 2013 om fastsættelse af datakrav for aktivstoffer (27) fortsat er den mest omfattende kilde til vejledninger og retningslinjer for afprøvning, selv om flere af de anførte dokumenter kan være blevet erstattet og bør ajourføres; der henviser til, at de metoder, der anvendes til videnskabelig vurdering af aktivstoffer, i form af retningslinjer, der anvendes af EFSA og medlemsstaterne, ikke altid afspejler den foreliggende videnskabelige og tekniske viden som krævet i forordningens artikel 4; der henviser til, at enten er visse centrale afprøvninger ikke medtaget i risikovurderingen, eller de seneste videnskabelige metoder mangler (f.eks. i forbindelse med ajourførte økotoksikologiske afprøvninger til jordorganismer og vurdering af miljøkoncentration og restkoncentrationer i støv, vind, luft og vand); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Kommissionens forordning (EU) nr. 283/2013, der fastlægger datakrav for aktivstoffer, bør opdateres regelmæssigt for at tage hensyn til den foreliggende videnskabelige og tekniske viden; der henviser til, at Kommissionens meddelelse i forbindelse med gennemførelsen af Kommissionens forordning (EU) nr. 283/2013 af 1. marts 2013 om fastsættelse af datakrav for aktivstoffer (27) fortsat er den mest omfattende kilde til vejledninger og retningslinjer for afprøvning, selv om flere af de anførte dokumenter kan være blevet erstattet og bør ajourføres; der henviser til, at de metoder, der anvendes til videnskabelig vurdering af aktivstoffer, i form af retningslinjer, der anvendes af EFSA og medlemsstaterne, ikke altid afspejler den foreliggende videnskabelige og tekniske viden som krævet i forordningens artikel 4; der henviser til, at enten er visse centrale afprøvninger ikke medtaget i risikovurderingen, eller de seneste videnskabelige metoder mangler (f.eks. i forbindelse med ajourførte økotoksikologiske afprøvninger til jordorganismer og vurdering af miljøkoncentration og restkoncentrationer i støv, vind, luft og vand);

| M. | der henviser til, at den opdaterede vejledning om bier, som EFSA har anvendt i sin seneste gennemgang af tre neonicotinoider, endnu ikke er formelt vedtaget; der henviser til, at den vejledning om jordorganismer, som på nuværende tidspunkt anvendes af EFSA, stammer fra 2002; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den opdaterede vejledning om bier, som EFSA har anvendt i sin seneste gennemgang af tre neonicotinoider, endnu ikke er formelt vedtaget; der henviser til, at den vejledning om jordorganismer, som på nuværende tidspunkt anvendes af EFSA, stammer fra 2002;

| N. | der henviser til, at vejledninger omsætter kravene i lovgivningen til praktiske foranstaltninger ved at forklare, hvad der skal gøres, mens forsøgsvejledninger beskriver afprøvningsprotokoller, som skal overholdes i forbindelse med datagenereringen ved at forklare, hvordan afprøvninger skal udføres; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at vejledninger omsætter kravene i lovgivningen til praktiske foranstaltninger ved at forklare, hvad der skal gøres, mens forsøgsvejledninger beskriver afprøvningsprotokoller, som skal overholdes i forbindelse med datagenereringen ved at forklare, hvordan afprøvninger skal udføres;

| O. | der henviser til, at den udbredte brug — og profylaktiske brug, når den er uhensigtsmæssig — af plantebeskyttelsesmidler giver anledning til bekymring; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den udbredte brug — og profylaktiske brug, når den er uhensigtsmæssig — af plantebeskyttelsesmidler giver anledning til bekymring;

| P. | der henviser til, at brugen af plantebeskyttelsesmidler til tørring (dvs. behandlingen af den egentlige planteafgrøde inden høsten for at fremskynde dens modning og lette høsten) er uhensigtsmæssig; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at brugen af plantebeskyttelsesmidler til tørring (dvs. behandlingen af den egentlige planteafgrøde inden høsten for at fremskynde dens modning og lette høsten) er uhensigtsmæssig;

| Q. | der henviser til, at brugen af plantebeskyttelsesmidler i områder, der anvendes af offentligheden eller sårbare grupper, er uhensigtsmæssig; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at brugen af plantebeskyttelsesmidler i områder, der anvendes af offentligheden eller sårbare grupper, er uhensigtsmæssig;

| R. | der henviser til, at EU ifølge data indsamlet af FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) anvendte 368 588 ton pesticider i 2016, hvilket udgjorde 11,8 % af det globale forbrug; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at EU ifølge data indsamlet af FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) anvendte 368 588 ton pesticider i 2016, hvilket udgjorde 11,8 % af det globale forbrug;

| S. | der henviser til, at ifølge FAO har anvendelsen af pesticider i EU været stigende siden 2009; der henviser til, at tendensen imidlertid er meget forskellig fra medlemsstat til medlemsstat og svinger lige fra en kraftig stigning i nogle af dem til et kraftigt fald i andre; der henviser til, at den samlede mængde af pesticidaktive stoffer, der sælges i 16 EU-medlemsstater, steg med 1,6 % fra 2011 til 2016; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at ifølge FAO har anvendelsen af pesticider i EU været stigende siden 2009; der henviser til, at tendensen imidlertid er meget forskellig fra medlemsstat til medlemsstat og svinger lige fra en kraftig stigning i nogle af dem til et kraftigt fald i andre; der henviser til, at den samlede mængde af pesticidaktive stoffer, der sælges i 16 EU-medlemsstater, steg med 1,6 % fra 2011 til 2016;

| T. | der henviser til, at der frem til 2018 er blevet godkendt 493 aktiv- og basisstoffer; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at der frem til 2018 er blevet godkendt 493 aktiv- og basisstoffer;

| U. | der henviser til, at Kommissionens rapport om gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1185/2009 fremhæver manglerne på statistik over pesticidanvendelse og den manglende viden om anvendelsen af specifikke aktivstoffer; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Kommissionens rapport om gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1185/2009 fremhæver manglerne på statistik over pesticidanvendelse og den manglende viden om anvendelsen af specifikke aktivstoffer;

| V. | der henviser til, at ifølge Den Europæiske Unions rapport fra 2016 om pesticidrester i fødevarer (28), som EFSA offentliggjorde i 2018, lå 96,2 % af de udtagne prøver inden for de grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at ifølge Den Europæiske Unions rapport fra 2016 om pesticidrester i fødevarer (28), som EFSA offentliggjorde i 2018, lå 96,2 % af de udtagne prøver inden for de grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen;

| W. | der henviser til, at der mangler offentlig viden om farer og risici og acceptable og uacceptable farer og risici og om niveauet for overholdelse af maksimalgrænseværdier (MRL'er) over hele EU; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at der mangler offentlig viden om farer og risici og acceptable og uacceptable farer og risici og om niveauet for overholdelse af maksimalgrænseværdier (MRL'er) over hele EU;

| X. | der henviser til, at beslutninger om godkendelse af nyudviklede aktivstoffer og plantebeskyttelsesmidler uvægerligt træffes med en vis usikkerhed for så vidt angår faktiske virkninger; der henviser til, at der mangler overvågning efter godkendelsen; der henviser til, at der mangler data for de nøjagtige mængder af hvert enkelt plantebeskyttelsesmiddel, for gennemførelsen og effektiviteten af afbødningsforanstaltninger og for de potentielle skadelige virkninger for menneskers og dyrs sundhed og for miljøet; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at beslutninger om godkendelse af nyudviklede aktivstoffer og plantebeskyttelsesmidler uvægerligt træffes med en vis usikkerhed for så vidt angår faktiske virkninger; der henviser til, at der mangler overvågning efter godkendelsen; der henviser til, at der mangler data for de nøjagtige mængder af hvert enkelt plantebeskyttelsesmiddel, for gennemførelsen og effektiviteten af afbødningsforanstaltninger og for de potentielle skadelige virkninger for menneskers og dyrs sundhed og for miljøet;

| Y. | der henviser til, at manglen på data vedrører de faktiske virkninger af aktivstoffer, safenere, synergister og hjælpestoffer og deres metabolitter samt formuleringer og blandinger af produkter; der henviser til, at man derfor ikke rigtigt kender pesticidernes fulde indvirkning på menneskers og dyrs sundhed og miljøet; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at manglen på data vedrører de faktiske virkninger af aktivstoffer, safenere, synergister og hjælpestoffer og deres metabolitter samt formuleringer og blandinger af produkter; der henviser til, at man derfor ikke rigtigt kender pesticidernes fulde indvirkning på menneskers og dyrs sundhed og miljøet;

| Z. | der henviser til, at pilotprojektet »Miljøovervågning af pesticidbrug via honningbier« endnu ikke er gennemført på trods af dets optagelse i Unionens budget for regnskabsårene 2017 og 2018; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at pilotprojektet »Miljøovervågning af pesticidbrug via honningbier« endnu ikke er gennemført på trods af dets optagelse i Unionens budget for regnskabsårene 2017 og 2018;

| AA. | der henviser til, at et af målene i det syvende generelle EU-miljøhandlingsprogram frem til 2020 er, at kemikalier skal fremstilles og anvendes på en måde, der minimerer de signifikante skadelige virkninger for menneskers sundhed og miljøet, og at der stadig er usikkerhed om de fulde indvirkninger på menneskers sundhed og miljøet, som skyldes kombinationsvirkninger af forskellige kemikalier; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at et af målene i det syvende generelle EU-miljøhandlingsprogram frem til 2020 er, at kemikalier skal fremstilles og anvendes på en måde, der minimerer de signifikante skadelige virkninger for menneskers sundhed og miljøet, og at der stadig er usikkerhed om de fulde indvirkninger på menneskers sundhed og miljøet, som skyldes kombinationsvirkninger af forskellige kemikalier;

| AB. | der henviser til, at det i artikel 4, stk. 3, i forordningen fastsættes, at plantebeskyttelsesmidler »ikke må have umiddelbare eller forsinkede skadelige virkninger for menneskers sundhed ... idet kendte kumulative og synergistiske virkninger tages i betragtning, såfremt der foreligger videnskabelige metoder, der er godkendt af autoriteten«; der henviser til, at forordning (EF) nr. 396/2005 bestemmer, at der skal tages hensyn til »kendte kumulative og synergistiske virkninger, når der findes metoder til at vurdere sådanne virkninger«; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at det i artikel 4, stk. 3, i forordningen fastsættes, at plantebeskyttelsesmidler »ikke må have umiddelbare eller forsinkede skadelige virkninger for menneskers sundhed ... idet kendte kumulative og synergistiske virkninger tages i betragtning, såfremt der foreligger videnskabelige metoder, der er godkendt af autoriteten«; der henviser til, at forordning (EF) nr. 396/2005 bestemmer, at der skal tages hensyn til »kendte kumulative og synergistiske virkninger, når der findes metoder til at vurdere sådanne virkninger«;

| AC. | der henviser til, at der nu findes sådanne metoder, og at en pilotvurdering, hvor man ser på de kumulative virkninger af eksponering for pesticider i fødevarer på det menneskelige nerve- og skjoldbruskkirtelsystem, forventes afsluttet af EFSA inden udgangen af 2019; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at der nu findes sådanne metoder, og at en pilotvurdering, hvor man ser på de kumulative virkninger af eksponering for pesticider i fødevarer på det menneskelige nerve- og skjoldbruskkirtelsystem, forventes afsluttet af EFSA inden udgangen af 2019;

| AD. | der henviser til, at der på nuværende tidspunkt ikke er nogen juridisk forpligtelse til at teste aktivstoffer for deres udviklingsneurotoksicitet, som f.eks. kan forårsage autisme, ADHD og dysleksi; der henviser til, at udviklingsstudier og neurotoksicitetsundersøgelser er nødvendige og kan afstedkomme undersøgelser med ad hoc-undersøgelsesdesign for at løse specifikke problemer; der henviser til, at EFSA i denne forbindelse arbejder på et igangværende projekt med henblik på at udvikle alternative metoder til screening for udviklingsneurotoksicitetseffekter, der ikke involverer brug af dyr; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at der på nuværende tidspunkt ikke er nogen juridisk forpligtelse til at teste aktivstoffer for deres udviklingsneurotoksicitet, som f.eks. kan forårsage autisme, ADHD og dysleksi; der henviser til, at udviklingsstudier og neurotoksicitetsundersøgelser er nødvendige og kan afstedkomme undersøgelser med ad hoc-undersøgelsesdesign for at løse specifikke problemer; der henviser til, at EFSA i denne forbindelse arbejder på et igangværende projekt med henblik på at udvikle alternative metoder til screening for udviklingsneurotoksicitetseffekter, der ikke involverer brug af dyr;

| AE. | der henviser til, at der er bekymring for, at gennemførelsen af forordningen — for så vidt angår anvendelse af dyr til afprøvning med henblik på fareidentifikation og risikovurdering — ikke er i overensstemmelse med 3R-princippet (erstatning, begrænsning og forfining) i direktiv 2010/63/EU om dyreforsøg, eftersom Kommissionens forordning (EU) nr. 283/2013 og (EU) nr. 284/2013 samt tilsvarende retningslinjer ikke er blevet ajourført, siden de blev vedtaget, selv om der findes validerede alternative forsøg og teknologier; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at der er bekymring for, at gennemførelsen af forordningen — for så vidt angår anvendelse af dyr til afprøvning med henblik på fareidentifikation og risikovurdering — ikke er i overensstemmelse med 3R-princippet (erstatning, begrænsning og forfining) i direktiv 2010/63/EU om dyreforsøg, eftersom Kommissionens forordning (EU) nr. 283/2013 og (EU) nr. 284/2013 samt tilsvarende retningslinjer ikke er blevet ajourført, siden de blev vedtaget, selv om der findes validerede alternative forsøg og teknologier;

| AF. | der henviser til, at afprøvning af virkninger på menneskers sundhed indebærer anvendelse af dyr og derfor ikke nødvendigvis giver et retvisende billede af de menneskelige reaktioner; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at afprøvning af virkninger på menneskers sundhed indebærer anvendelse af dyr og derfor ikke nødvendigvis giver et retvisende billede af de menneskelige reaktioner;

| AG. | der henviser til, at der er behov for at fremskynde udviklingen og valideringen af nye metoder, som ikke omfatter dyr, og som tilvejebringer information om de underliggende mekanismer for toksicitet hos mennesker, herunder de forløb, der fører til negative resultater hos mennesker; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at der er behov for at fremskynde udviklingen og valideringen af nye metoder, som ikke omfatter dyr, og som tilvejebringer information om de underliggende mekanismer for toksicitet hos mennesker, herunder de forløb, der fører til negative resultater hos mennesker;

| AH. | der henviser til, at mange landbrugsprodukter fra tredjelande har et lavere niveau for beskyttelse af menneskers og dyrs sundhed og af miljøet med hensyn til godkendelse og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler; der henviser til, at det er nødvendigt at sikre, at EU's beskyttelsesniveau ikke undermineres af import af landbrugsprodukter fra tredjelande; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at mange landbrugsprodukter fra tredjelande har et lavere niveau for beskyttelse af menneskers og dyrs sundhed og af miljøet med hensyn til godkendelse og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler; der henviser til, at det er nødvendigt at sikre, at EU's beskyttelsesniveau ikke undermineres af import af landbrugsprodukter fra tredjelande;

| AI. | der henviser til, at ulovligt importerede plantebeskyttelsesmidler er i cirkulation og i brug i EU, hvor de udgør en potentiel trussel mod folkesundheden og en illoyal konkurrence i forhold til plantebeskyttelsesmidler, som underkastes en godkendelsesprocedure i henhold til den gældende EU-lovgivning; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at ulovligt importerede plantebeskyttelsesmidler er i cirkulation og i brug i EU, hvor de udgør en potentiel trussel mod folkesundheden og en illoyal konkurrence i forhold til plantebeskyttelsesmidler, som underkastes en godkendelsesprocedure i henhold til den gældende EU-lovgivning;

Ansøgning om godkendelse af aktivstoffer

| AJ. | der henviser til, at flere interessenter har givet udtryk for bekymring med hensyn til gennemsigtighed og interessekonflikter i forbindelse med ansøgernes ret til at vælge den rapporterende medlemsstat ved den første ansøgning om godkendelse af et aktivstof; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at flere interessenter har givet udtryk for bekymring med hensyn til gennemsigtighed og interessekonflikter i forbindelse med ansøgernes ret til at vælge den rapporterende medlemsstat ved den første ansøgning om godkendelse af et aktivstof;

| AK. | der henviser til, at flere interessenter for så vidt angår gennemsigtighed og interessekonflikter endvidere har givet udtryk for bekymring over, at den rapporterende medlemsstat, som Kommissionen har givet ansvaret for fornyelse af en vurderingsrapport, kan være den samme som den, der lavede det oprindelige udkast til vurderingsrapport; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at flere interessenter for så vidt angår gennemsigtighed og interessekonflikter endvidere har givet udtryk for bekymring over, at den rapporterende medlemsstat, som Kommissionen har givet ansvaret for fornyelse af en vurderingsrapport, kan være den samme som den, der lavede det oprindelige udkast til vurderingsrapport;

| AL. | der henviser til, at kun 11 ud af 28 medlemsstater er blevet valgt som rapporterende medlemsstater af ansøgerne i forbindelse med nye aktivstoffer, siden forordningen trådte i kraft, hvilket viser, at der er betydelige forskelle med hensyn til ekspertise og personale; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at kun 11 ud af 28 medlemsstater er blevet valgt som rapporterende medlemsstater af ansøgerne i forbindelse med nye aktivstoffer, siden forordningen trådte i kraft, hvilket viser, at der er betydelige forskelle med hensyn til ekspertise og personale;

| AM. | der henviser til, at Frankrig, Nederlandene, Tyskland og Det Forenede Kongerige har behandlet ca. 80 % af alle dossierer; der henviser til, at brexit vil få en betydelig indvirkning på arbejdsbyrden i andre medlemsstater; |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at Frankrig, Nederlandene, Tyskland og Det Forenede Kongerige har behandlet ca. 80 % af alle dossierer; der henviser til, at brexit vil få en betydelig indvirkning på arbejdsbyrden i andre medlemsstater;

| AN. | der henviser til, at ansøgeren i henhold til forordningens artikel 8, stk. 1, skal fremlægge et resumé af dossieret, der bl.a. skal indeholde resuméer og resultater af forsøg og undersøgelser for hvert punkt i datakravene, herunder en vurdering af alle fremlagte oplysninger; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at ansøgeren i henhold til forordningens artikel 8, stk. 1, skal fremlægge et resumé af dossieret, der bl.a. skal indeholde resuméer og resultater af forsøg og undersøgelser for hvert punkt i datakravene, herunder en vurdering af alle fremlagte oplysninger;

| AO. | der henviser til, at flere interessenter har givet udtryk for bekymring over evalueringsmetoden, som er fastsat ved lov, navnlig over, hvem der skal foretage de videnskabelige undersøgelser og fremlægge dokumentation for evalueringerne af aktivstoffer, som bør tilvejebringe videnskabelig peer-evalueret litteratur, og som bør vurdere undersøgelserne; |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at flere interessenter har givet udtryk for bekymring over evalueringsmetoden, som er fastsat ved lov, navnlig over, hvem der skal foretage de videnskabelige undersøgelser og fremlægge dokumentation for evalueringerne af aktivstoffer, som bør tilvejebringe videnskabelig peer-evalueret litteratur, og som bør vurdere undersøgelserne;

| AP. | der henviser til, at ansøgeren i henhold til forordningens artikel 8, stk. 5, til dossieret skal føje al videnskabelig, peer-evalueret alment tilgængelig litteratur om aktivstoffet og dets relevante metabolitter; |
| --- | --- |

AP.

der henviser til, at ansøgeren i henhold til forordningens artikel 8, stk. 5, til dossieret skal føje al videnskabelig, peer-evalueret alment tilgængelig litteratur om aktivstoffet og dets relevante metabolitter;

| AQ. | der henviser til, at der for nye aktivstoffer normalt kun foreligger data fra lovbestemte undersøgelser, der er genereret af ansøgeren; |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, at der for nye aktivstoffer normalt kun foreligger data fra lovbestemte undersøgelser, der er genereret af ansøgeren;

| AR. | der henviser til, at risikovurdering skal være baseret på al relevant tilgængelig videnskabelig dokumentation; der henviser til, at videnskabelig, peer-evalueret alment tilgængelig litteratur giver vigtige supplerende oplysninger til de undersøgelser, der er foretaget på grundlag af god laboratoriepraksis, som ansøgerne har fremlagt, og kan omfatte resultater, som advarer bedømmerne om skadelige virkninger, der ikke ses ved standardforsøg; |
| --- | --- |

AR.

der henviser til, at risikovurdering skal være baseret på al relevant tilgængelig videnskabelig dokumentation; der henviser til, at videnskabelig, peer-evalueret alment tilgængelig litteratur giver vigtige supplerende oplysninger til de undersøgelser, der er foretaget på grundlag af god laboratoriepraksis, som ansøgerne har fremlagt, og kan omfatte resultater, som advarer bedømmerne om skadelige virkninger, der ikke ses ved standardforsøg;

| AS. | der henviser til, at OECD har udviklet principperne for god laboratoriepraksis for at sikre, at en undersøgelse bliver foretaget som foreskrevet ved en bestemt forsøgsmetode, for at forebygge svigagtig praksis; der henviser til, at EU har vedtaget disse principper ved direktiv 2004/10/EF, som pålægger medlemsstaterne at sikre, at laboratorier, der udfører sikkerhedsundersøgelser af kemiske produkter, overholder OECD's principper for god laboratoriepraksis og direktiv 2004/9/EF, hvorefter medlemsstaterne har pligt til at udpege de myndigheder, der er ansvarlige for inspektioner angående god laboratoriepraksis på deres område; |
| --- | --- |

AS.

der henviser til, at OECD har udviklet principperne for god laboratoriepraksis for at sikre, at en undersøgelse bliver foretaget som foreskrevet ved en bestemt forsøgsmetode, for at forebygge svigagtig praksis; der henviser til, at EU har vedtaget disse principper ved direktiv 2004/10/EF, som pålægger medlemsstaterne at sikre, at laboratorier, der udfører sikkerhedsundersøgelser af kemiske produkter, overholder OECD's principper for god laboratoriepraksis og direktiv 2004/9/EF, hvorefter medlemsstaterne har pligt til at udpege de myndigheder, der er ansvarlige for inspektioner angående god laboratoriepraksis på deres område;

| AT. | der henviser til, at alle medlemsstaterne, som rapporteret af Kommissionen i 2015, har gennemført direktivet om god laboratoriepraksis og har etableret funktionsdygtige nationale overvågningsprogrammer for overholdelse af god laboratoriepraksis; |
| --- | --- |

AT.

der henviser til, at alle medlemsstaterne, som rapporteret af Kommissionen i 2015, har gennemført direktivet om god laboratoriepraksis og har etableret funktionsdygtige nationale overvågningsprogrammer for overholdelse af god laboratoriepraksis;

| AU. | der henviser til, at OECD's forsøgsvejledninger sikrer, at forskning er reproducerbar, konsistent og ensartet og sætter tilsynsmyndighederne i stand til at vurdere en undersøgelses kvalitet og relevans, sikre den metodologiske gyldighed af en undersøgelse og lette den gensidige accept af data mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

AU.

der henviser til, at OECD's forsøgsvejledninger sikrer, at forskning er reproducerbar, konsistent og ensartet og sætter tilsynsmyndighederne i stand til at vurdere en undersøgelses kvalitet og relevans, sikre den metodologiske gyldighed af en undersøgelse og lette den gensidige accept af data mellem medlemsstaterne;

Den rapporterende medlemsstats udkast til vurdering

| AV. | der henviser til, at det hedder i forordningens artikel 11, stk. 2, at »den rapporterende medlemsstat foretager en uafhængig, objektiv og gennemsigtig vurdering på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden«; |
| --- | --- |

AV.

der henviser til, at det hedder i forordningens artikel 11, stk. 2, at »den rapporterende medlemsstat foretager en uafhængig, objektiv og gennemsigtig vurdering på grundlag af den foreliggende videnskabelige og tekniske viden«;

| AW. | der henviser til, at det er blevet konstateret, at forskellige medlemsstater, når de optræder som rapporterende medlemsstat, anvender forskellige former for praksis hvad angår henvisninger til ansøgerens resuméer af peer-evalueret litteratur; der henviser til, at det er en grundlæggende regel, at ethvert videnskabeligt værk klart bør angive andres udsagn ved brug af anførselstegn; |
| --- | --- |

AW.

der henviser til, at det er blevet konstateret, at forskellige medlemsstater, når de optræder som rapporterende medlemsstat, anvender forskellige former for praksis hvad angår henvisninger til ansøgerens resuméer af peer-evalueret litteratur; der henviser til, at det er en grundlæggende regel, at ethvert videnskabeligt værk klart bør angive andres udsagn ved brug af anførselstegn;

| AX. | der henviser til, at Parlamentet anerkender debatten om litteraturgennemgangen i risikovurderingsrapporten om glyphosat fra det tyske forbundsinstitut for risikovurdering (BfR); der henviser til, at flere interessenter har givet udtryk for bekymring over, at vigtige vurderingselementer i udkastet til risikovurderingsrapporten om glyphosat blev taget fra ansøgningen, uden at de klart er angivet som henvisninger; |
| --- | --- |

AX.

der henviser til, at Parlamentet anerkender debatten om litteraturgennemgangen i risikovurderingsrapporten om glyphosat fra det tyske forbundsinstitut for risikovurdering (BfR); der henviser til, at flere interessenter har givet udtryk for bekymring over, at vigtige vurderingselementer i udkastet til risikovurderingsrapporten om glyphosat blev taget fra ansøgningen, uden at de klart er angivet som henvisninger;

EFSA's udtalelse om udkast til vurderingsrapporter og ECHA's klassificering af aktivstoffer

| AY. | der henviser til, at troværdigheden af Unionens system til godkendelse af plantebeskyttelsesmidler afhænger stærkt af offentlighedens tillid til EFSA, som leverer de videnskabelige udtalelser, der ligger til grund for godkendelser vedrørende fødevaresikkerhed i Europa; der henviser til, at den faldende offentlige tillid til EFSA giver anledning til bekymring; |
| --- | --- |

AY.

der henviser til, at troværdigheden af Unionens system til godkendelse af plantebeskyttelsesmidler afhænger stærkt af offentlighedens tillid til EFSA, som leverer de videnskabelige udtalelser, der ligger til grund for godkendelser vedrørende fødevaresikkerhed i Europa; der henviser til, at den faldende offentlige tillid til EFSA giver anledning til bekymring;

| AZ. | der henviser til, at ca. to tredjedele af de nationale eksperter, der i øjeblikket arbejder for EFSA, kommer fra kun seks medlemsstater; |
| --- | --- |

AZ.

der henviser til, at ca. to tredjedele af de nationale eksperter, der i øjeblikket arbejder for EFSA, kommer fra kun seks medlemsstater;

| BA. | der henviser til, at det ifølge forordningens artikel 4, stk. 1, andet afsnit, ved vurderingen af et aktivstof først skal fastslås, om kriterierne for godkendelse i bilag II, punkt 3.6.2-3.6.4 og punkt 3.7, er opfyldt (= »udelukkelseskriterierne«); der henviser til, at et af disse udelukkelseskriterier vedrører klassificeringen af et stof som kræftfremkaldende (kategori 1A eller 1B) i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1272/2008; |
| --- | --- |

BA.

der henviser til, at det ifølge forordningens artikel 4, stk. 1, andet afsnit, ved vurderingen af et aktivstof først skal fastslås, om kriterierne for godkendelse i bilag II, punkt 3.6.2-3.6.4 og punkt 3.7, er opfyldt (= »udelukkelseskriterierne«); der henviser til, at et af disse udelukkelseskriterier vedrører klassificeringen af et stof som kræftfremkaldende (kategori 1A eller 1B) i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1272/2008;

| BB. | der henviser til, at Det Internationale Kræftforskningscenter (IARC) klassificerede glyphosat som sandsynligvis kræftfremkaldende for mennesker (gruppe 2A) i henhold til sin nomenklatur (svarende til kategori 1B i forordning (EF) nr. 1272/2008); der henviser til, at de europæiske agenturer, der er ansvarlige for at foretage videnskabelige vurderinger, som danner grundlag for EU's risikostyringsbeslutninger, konkluderede — efter at have gennemgået de tilgængelige oplysninger, herunder IARC's vurdering, EFSA og ECHA — at det ikke var berettiget at klassificere stoffet som kræftfremkaldende i henhold til bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1272/2008; |
| --- | --- |

BB.

der henviser til, at Det Internationale Kræftforskningscenter (IARC) klassificerede glyphosat som sandsynligvis kræftfremkaldende for mennesker (gruppe 2A) i henhold til sin nomenklatur (svarende til kategori 1B i forordning (EF) nr. 1272/2008); der henviser til, at de europæiske agenturer, der er ansvarlige for at foretage videnskabelige vurderinger, som danner grundlag for EU's risikostyringsbeslutninger, konkluderede — efter at have gennemgået de tilgængelige oplysninger, herunder IARC's vurdering, EFSA og ECHA — at det ikke var berettiget at klassificere stoffet som kræftfremkaldende i henhold til bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1272/2008;

| BC. | der henviser til, at mens IARC baserede sin konklusion på offentliggjort litteratur i overensstemmelse med sine arbejdsprincipper, brugte EFSA og ECHA desuden ikke-offentliggjorte undersøgelser indsendt af ansøgeren i henhold til artikel 8 i forordningen som det centrale grundlag for deres evaluering og havde desuden adgang til de relevante rådata; |
| --- | --- |

BC.

der henviser til, at mens IARC baserede sin konklusion på offentliggjort litteratur i overensstemmelse med sine arbejdsprincipper, brugte EFSA og ECHA desuden ikke-offentliggjorte undersøgelser indsendt af ansøgeren i henhold til artikel 8 i forordningen som det centrale grundlag for deres evaluering og havde desuden adgang til de relevante rådata;

| BD. | der henviser til, at flere andre kompetente myndigheder rundt om i verden, herunder i USA, Canada, New Zealand, Australien og Japan, efterfølgende har afsluttet nye vurderinger af glyphosat og har konkluderet, at det ikke er kræftfremkaldende; der henviser til, at glyphosat stadig undersøges af det amerikanske miljøbeskyttelsesagentur, hvis udkast til en økologisk risikovurdering tydeligt viser, at der er potentielle virkninger for fugle, pattedyr og land- og vandplanter; |
| --- | --- |

BD.

der henviser til, at flere andre kompetente myndigheder rundt om i verden, herunder i USA, Canada, New Zealand, Australien og Japan, efterfølgende har afsluttet nye vurderinger af glyphosat og har konkluderet, at det ikke er kræftfremkaldende; der henviser til, at glyphosat stadig undersøges af det amerikanske miljøbeskyttelsesagentur, hvis udkast til en økologisk risikovurdering tydeligt viser, at der er potentielle virkninger for fugle, pattedyr og land- og vandplanter;

| BE. | der henviser til, at det fremgår af en sammenligning foretaget af EFSA i 2017 af 54 pesticider, der var blevet vurderet i henhold til både EU's og IARC's system, at EU-klassificeringen i 14 tilfælde var mere konservativ (og dermed strengere) end IARC's klassificering, i 11 tilfælde (glyphosat og 10 andre aktivstoffer) mindre streng og i 29 tilfælde tilsvarende; |
| --- | --- |

BE.

der henviser til, at det fremgår af en sammenligning foretaget af EFSA i 2017 af 54 pesticider, der var blevet vurderet i henhold til både EU's og IARC's system, at EU-klassificeringen i 14 tilfælde var mere konservativ (og dermed strengere) end IARC's klassificering, i 11 tilfælde (glyphosat og 10 andre aktivstoffer) mindre streng og i 29 tilfælde tilsvarende;

| BF. | der henviser til, at der er blevet og fortsat bliver givet udtryk for bekymring fra flere interessenters side over EFSA's og ECHA's udtalelser for så vidt angår deres konklusioner om ikke at klassificere glyphosat som kræftfremkaldende; |
| --- | --- |

BF.

der henviser til, at der er blevet og fortsat bliver givet udtryk for bekymring fra flere interessenters side over EFSA's og ECHA's udtalelser for så vidt angår deres konklusioner om ikke at klassificere glyphosat som kræftfremkaldende;

| BG. | der henviser til, at det desværre ikke var muligt at løse denne strid i Det Særlige Udvalg; |
| --- | --- |

BG.

der henviser til, at det desværre ikke var muligt at løse denne strid i Det Særlige Udvalg;

| BH. | der henviser til, at Kommissionen i oktober 2017 meddelte, at det europæiske borgerinitiativ »Indfør et forbud mod glyphosat og beskyt mennesker og miljø mod giftige pesticider« opfylder betingelserne for behandling; der henviser til, at over én million borgere opfordrede Kommissionen til at foreslå medlemsstaterne at indføre et forbud mod brug af glyphosat, reformere godkendelsesproceduren for pesticider og fastsætte obligatoriske EU-reduktionsmål for anvendelsen af pesticider; |
| --- | --- |

BH.

der henviser til, at Kommissionen i oktober 2017 meddelte, at det europæiske borgerinitiativ »Indfør et forbud mod glyphosat og beskyt mennesker og miljø mod giftige pesticider« opfylder betingelserne for behandling; der henviser til, at over én million borgere opfordrede Kommissionen til at foreslå medlemsstaterne at indføre et forbud mod brug af glyphosat, reformere godkendelsesproceduren for pesticider og fastsætte obligatoriske EU-reduktionsmål for anvendelsen af pesticider;

| BI. | der henviser til, at der i de såkaldte Monsanto-papirer og den nylige dom afsagt af den øverste domstol i staten Californien i sagen Dewayne Johnson mod Monsanto (sag nr. CG-16-550128) og i den efterfølgende appel er der blevet givet udtryk for bekymring over uafhængigheden og interessekonflikterne i forbindelse med vurderingsprocessen for glyphosat; |
| --- | --- |

BI.

der henviser til, at der i de såkaldte Monsanto-papirer og den nylige dom afsagt af den øverste domstol i staten Californien i sagen Dewayne Johnson mod Monsanto (sag nr. CG-16-550128) og i den efterfølgende appel er der blevet givet udtryk for bekymring over uafhængigheden og interessekonflikterne i forbindelse med vurderingsprocessen for glyphosat;

Kommissionens godkendelse af aktivstoffer

| BJ. | der henviser til, at forordningen fastsætter en frist på seks måneder for Kommissionen, fra EFSA's konklusioner til forelæggelsen af et udkast til forordning; |
| --- | --- |

BJ.

der henviser til, at forordningen fastsætter en frist på seks måneder for Kommissionen, fra EFSA's konklusioner til forelæggelsen af et udkast til forordning;

| BK. | der henviser til, at afgørelsen om at forny godkendelsen af glyphosat ikke indeholdt juridisk bindende risikobegrænsende foranstaltninger på EU-plan; der henviser til, at Kommissionen besluttede at vedtage en specifik henstilling i godkendelsesbetingelserne om, at medlemsstater ved udstedelse af godkendelse til plantebeskyttelsesmidler med glyphosat skal være særligt opmærksomme på risikoen for landlevende hvirveldyr; der henviser til, at der er blevet konstateret en høj langtidsrisiko for næsten alle anvendelser af glyphosat for ikke-målarter blandt landlevende hvirveldyr, herunder pattedyr og fugle; |
| --- | --- |

BK.

der henviser til, at afgørelsen om at forny godkendelsen af glyphosat ikke indeholdt juridisk bindende risikobegrænsende foranstaltninger på EU-plan; der henviser til, at Kommissionen besluttede at vedtage en specifik henstilling i godkendelsesbetingelserne om, at medlemsstater ved udstedelse af godkendelse til plantebeskyttelsesmidler med glyphosat skal være særligt opmærksomme på risikoen for landlevende hvirveldyr; der henviser til, at der er blevet konstateret en høj langtidsrisiko for næsten alle anvendelser af glyphosat for ikke-målarter blandt landlevende hvirveldyr, herunder pattedyr og fugle;

| BL. | der henviser til, at ECHA konkluderede, at glyphosat forårsager alvorlig øjenskade og er giftig for vandlevende organismer med langvarige virkninger; |
| --- | --- |

BL.

der henviser til, at ECHA konkluderede, at glyphosat forårsager alvorlig øjenskade og er giftig for vandlevende organismer med langvarige virkninger;

| BM. | der henviser til, at det er ikke klart, under hvilke betingelser Kommissionen og medlemsstaterne anser en risiko for at være uacceptabel for miljøet; |
| --- | --- |

BM.

der henviser til, at det er ikke klart, under hvilke betingelser Kommissionen og medlemsstaterne anser en risiko for at være uacceptabel for miljøet;

| BN. | der henviser til, at det giver anledning til bekymring, at Kommissionen med støtte fra medlemsstaterne godkender aktivstoffer, som EFSA har konstateret udgør en stor risiko for miljøet og biodiversiteten, i betragtning af at et plantebeskyttelsesmiddel i henhold til forordningens artikel 4, stk. 3, litra e), ikke må have nogen uacceptabel indvirkning på miljøet; |
| --- | --- |

BN.

der henviser til, at det giver anledning til bekymring, at Kommissionen med støtte fra medlemsstaterne godkender aktivstoffer, som EFSA har konstateret udgør en stor risiko for miljøet og biodiversiteten, i betragtning af at et plantebeskyttelsesmiddel i henhold til forordningens artikel 4, stk. 3, litra e), ikke må have nogen uacceptabel indvirkning på miljøet;

| BO. | der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmand i sin afgørelse i sag 12/2013/MDC af 18. februar 2016 anførte, at fremlæggelse af bekræftende data ikke bør vedrøre datakrav, der eksisterede på tidspunktet for indgivelsen af ansøgningen i forbindelse med vurderingen af sundhedsrisici, og for hvilke der forelå relevante vejledninger, |
| --- | --- |

BO.

der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmand i sin afgørelse i sag 12/2013/MDC af 18. februar 2016 anførte, at fremlæggelse af bekræftende data ikke bør vedrøre datakrav, der eksisterede på tidspunktet for indgivelsen af ansøgningen i forbindelse med vurderingen af sundhedsrisici, og for hvilke der forelå relevante vejledninger,

| BP. | der henviser til, at bekræftende data generelt ikke er genstand for den samme videnskabelige kontrol eller vurdering som de data, der er fremlagt i den oprindelige ansøgning, da de ikke systematisk underkastes en peer-evaluering af EFSA; der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmand i sin afgørelse fra 2016 opfordrede Kommissionen til at overveje, om alle bekræftende data fra nu af systematisk bør underkastes en peer-evaluering af EFSA, og om vejledningerne bør ændres i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

BP.

der henviser til, at bekræftende data generelt ikke er genstand for den samme videnskabelige kontrol eller vurdering som de data, der er fremlagt i den oprindelige ansøgning, da de ikke systematisk underkastes en peer-evaluering af EFSA; der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmand i sin afgørelse fra 2016 opfordrede Kommissionen til at overveje, om alle bekræftende data fra nu af systematisk bør underkastes en peer-evaluering af EFSA, og om vejledningerne bør ændres i overensstemmelse hermed;

| BQ. | der henviser til, at proceduren med bekræftende data, på grundlag af den opfølgningsrapport, som Kommissionen forelagde i februar 2018 for så vidt angår ti aktivstoffer, som blev undersøgt i forbindelse med Ombudsmandens undersøgelse, har ført til, at to aktivstoffer, haloxyfop-P og malathion, som ellers ville være blevet begrænset, er blevet på markedet over en længere periode; |
| --- | --- |

BQ.

der henviser til, at proceduren med bekræftende data, på grundlag af den opfølgningsrapport, som Kommissionen forelagde i februar 2018 for så vidt angår ti aktivstoffer, som blev undersøgt i forbindelse med Ombudsmandens undersøgelse, har ført til, at to aktivstoffer, haloxyfop-P og malathion, som ellers ville være blevet begrænset, er blevet på markedet over en længere periode;

| BR. | der henviser til, at datahuller i tilfælde af biologiske pesticider med lav risiko primært opstår, fordi datakravene er udformet til kemiske plantebeskyttelsesmidler og derfor er uegnede til biologiske pesticider med lav risiko; |
| --- | --- |

BR.

der henviser til, at datahuller i tilfælde af biologiske pesticider med lav risiko primært opstår, fordi datakravene er udformet til kemiske plantebeskyttelsesmidler og derfor er uegnede til biologiske pesticider med lav risiko;

| BS. | der henviser til, at Kommissionen til trods for de risici, som EFSA har peget på i sine konklusioner om aktivstoffer, ofte overlader det til medlemsstaterne at træffe risikobegrænsende foranstaltninger, selv om den i henhold til forordningen har mulighed for at indføre dem på EU-plan; der henviser til, at denne fremgangsmåde blev hårdt kritiseret af Den Europæiske Ombudsmand i hendes afgørelse i sag 12/2013/MDC; |
| --- | --- |

BS.

der henviser til, at Kommissionen til trods for de risici, som EFSA har peget på i sine konklusioner om aktivstoffer, ofte overlader det til medlemsstaterne at træffe risikobegrænsende foranstaltninger, selv om den i henhold til forordningen har mulighed for at indføre dem på EU-plan; der henviser til, at denne fremgangsmåde blev hårdt kritiseret af Den Europæiske Ombudsmand i hendes afgørelse i sag 12/2013/MDC;

| BT. | der henviser til, at det er hensigtsmæssigt, at medlemsstaterne træffer beslutning om risikostyringsforanstaltninger for så vidt angår de forhold, der vedrører deres situation; |
| --- | --- |

BT.

der henviser til, at det er hensigtsmæssigt, at medlemsstaterne træffer beslutning om risikostyringsforanstaltninger for så vidt angår de forhold, der vedrører deres situation;

| BU. | der henviser til, at der ikke er adgang til plantebeskyttelsesmidler med lav risiko; der henviser til, at kun ti ud af de næsten 500 stoffer, der findes på EU's marked, er godkendt som lavrisikoaktivstoffer; der henviser til, at manglen på adgang til plantebeskyttelsesmidler med lav risiko gør gennemførelse og udvikling af integreret bekæmpelse af skadegørere vanskeligere; der henviser til, at denne mangel på tilgængelighed skyldes den langvarige evaluerings-, godkendelses- og registreringsproces; |
| --- | --- |

BU.

der henviser til, at der ikke er adgang til plantebeskyttelsesmidler med lav risiko; der henviser til, at kun ti ud af de næsten 500 stoffer, der findes på EU's marked, er godkendt som lavrisikoaktivstoffer; der henviser til, at manglen på adgang til plantebeskyttelsesmidler med lav risiko gør gennemførelse og udvikling af integreret bekæmpelse af skadegørere vanskeligere; der henviser til, at denne mangel på tilgængelighed skyldes den langvarige evaluerings-, godkendelses- og registreringsproces;

| BV. | der henviser til, at avancerede teknikker som f.eks. præcisionslandbrug og robotteknologi nu om stunder kan anvendes til præcist at overvåge og fjerne ukrudt eller skadelige insekter på et tidligt tidspunkt; der henviser til, at disse avancerede teknikker endnu er ret uudviklede i EU og kræver støtte fra EU og medlemsstaterne; |
| --- | --- |

BV.

der henviser til, at avancerede teknikker som f.eks. præcisionslandbrug og robotteknologi nu om stunder kan anvendes til præcist at overvåge og fjerne ukrudt eller skadelige insekter på et tidligt tidspunkt; der henviser til, at disse avancerede teknikker endnu er ret uudviklede i EU og kræver støtte fra EU og medlemsstaterne;

Godkendelse af plantebeskyttelsesmidler på nationalt plan

| BW. | der henviser til, at plantebeskyttelsesmidler bør vurderes omhyggeligt i overensstemmelse med eksisterende videnskabelig og teknisk viden, inden de godkendes; der henviser til, at manglende personale og/eller underfinansiering kan føre til overdreven afhængighed af den vurdering, der er foretaget med henblik på godkendelse af aktivstofferne i forbindelse med afgørelser vedrørende plantebeskyttelsesmidler; |
| --- | --- |

BW.

der henviser til, at plantebeskyttelsesmidler bør vurderes omhyggeligt i overensstemmelse med eksisterende videnskabelig og teknisk viden, inden de godkendes; der henviser til, at manglende personale og/eller underfinansiering kan føre til overdreven afhængighed af den vurdering, der er foretaget med henblik på godkendelse af aktivstofferne i forbindelse med afgørelser vedrørende plantebeskyttelsesmidler;

| BX. | der henviser til, at proceduren for godkendelse af plantebeskyttelsesmidler, og navnlig datakravene i forbindelse med risikovurderingen, bør tage hensyn til den faktiske anvendelse af plantebeskyttelsesmidlerne; |
| --- | --- |

BX.

der henviser til, at proceduren for godkendelse af plantebeskyttelsesmidler, og navnlig datakravene i forbindelse med risikovurderingen, bør tage hensyn til den faktiske anvendelse af plantebeskyttelsesmidlerne;

| BY. | der henviser til, at der, når der gives tilladelse til plantebeskyttelsesmidler, fortsat bør lægges særlig vægt på risikoen for »sårbare grupper«; der henviser til, at forordningen definerer udsatte grupper som personer, der skal tages særligt hensyn til ved vurderingen af akutte og kroniske sundhedsvirkninger af plantebeskyttelsesmidler; der henviser til, at disse omfatter gravide og ammende kvinder, ufødte børn, spædbørn og børn, ældre og arbejdstagere og beboere, der udsættes for høj eksponering for pesticider gennem lang tid; |
| --- | --- |

BY.

der henviser til, at der, når der gives tilladelse til plantebeskyttelsesmidler, fortsat bør lægges særlig vægt på risikoen for »sårbare grupper«; der henviser til, at forordningen definerer udsatte grupper som personer, der skal tages særligt hensyn til ved vurderingen af akutte og kroniske sundhedsvirkninger af plantebeskyttelsesmidler; der henviser til, at disse omfatter gravide og ammende kvinder, ufødte børn, spædbørn og børn, ældre og arbejdstagere og beboere, der udsættes for høj eksponering for pesticider gennem lang tid;

| BZ. | der henviser til, at safenere og synergister i henhold til forordningens artikel 25 skal underkastes samme godkendelsesprocedure som aktivstoffer med henblik på optagelse på en positivliste; der henviser til, at Kommissionen endnu ikke har godkendt nogen safenere eller synergister; |
| --- | --- |

BZ.

der henviser til, at safenere og synergister i henhold til forordningens artikel 25 skal underkastes samme godkendelsesprocedure som aktivstoffer med henblik på optagelse på en positivliste; der henviser til, at Kommissionen endnu ikke har godkendt nogen safenere eller synergister;

| CA. | der henviser til, at artikel 27 i forordningen pålægger Kommissionen at medtage en negativ liste over uacceptable hjælpestoffer i bilag III; der henviser til, at Kommissionen endnu ikke har vedtaget negativlisten over hjælpestoffer, men har meddelt, at den har til hensigt at gøre dette inden udgangen af 2018; der henviser til, at denne forsinkelse er uacceptabel i betragtning af disse stoffers indvirkning; der henviser til, at nogle medlemsstater har udarbejdet deres egne negativlister over hjælpestoffer, da der ikke findes en sådan liste på EU-plan; |
| --- | --- |

CA.

der henviser til, at artikel 27 i forordningen pålægger Kommissionen at medtage en negativ liste over uacceptable hjælpestoffer i bilag III; der henviser til, at Kommissionen endnu ikke har vedtaget negativlisten over hjælpestoffer, men har meddelt, at den har til hensigt at gøre dette inden udgangen af 2018; der henviser til, at denne forsinkelse er uacceptabel i betragtning af disse stoffers indvirkning; der henviser til, at nogle medlemsstater har udarbejdet deres egne negativlister over hjælpestoffer, da der ikke findes en sådan liste på EU-plan;

| CB. | der henviser til, at manglen på disse EU-lister gør det vanskeligere at foretage en grundig risikovurdering af plantebeskyttelsesmidler; |
| --- | --- |

CB.

der henviser til, at manglen på disse EU-lister gør det vanskeligere at foretage en grundig risikovurdering af plantebeskyttelsesmidler;

| CC. | der henviser til, at der er givet udtryk for bekymring med hensyn til zonesystemet, og navnlig forsinkelserne i proceduren og de hyppige fuldstændige eller delvise reevalueringer af ansøgninger i forbindelse med gensidig anerkendelse, som skyldes forskellige nationale krav til medlemsstaternes evalueringsmodeller inden for samme zone; der henviser til, at formålet med proceduren for medlemsstaternes gensidige anerkendelse var at forenkle procedurerne og øge tilliden blandt medlemsstaterne; der henviser til, at anvendelsen af proceduren for gensidig anerkendelse betragtes som et vigtigt redskab til at øge arbejdsdelingen og sikre overholdelse af frister, samtidig med at der sikres optimal beskyttelse, og er vigtig for det indre markeds funktion; |
| --- | --- |

CC.

der henviser til, at der er givet udtryk for bekymring med hensyn til zonesystemet, og navnlig forsinkelserne i proceduren og de hyppige fuldstændige eller delvise reevalueringer af ansøgninger i forbindelse med gensidig anerkendelse, som skyldes forskellige nationale krav til medlemsstaternes evalueringsmodeller inden for samme zone; der henviser til, at formålet med proceduren for medlemsstaternes gensidige anerkendelse var at forenkle procedurerne og øge tilliden blandt medlemsstaterne; der henviser til, at anvendelsen af proceduren for gensidig anerkendelse betragtes som et vigtigt redskab til at øge arbejdsdelingen og sikre overholdelse af frister, samtidig med at der sikres optimal beskyttelse, og er vigtig for det indre markeds funktion;

| CD. | der henviser til, at Kommissionen arbejder på et IT-system, systemet til styring af ansøgninger vedrørende plantebeskyttelsesmidler (Plant Protection Products Application Management System, PPPAMS), som vil være tilgængeligt for offentligheden og vil lette ordningen for gensidig anerkendelse; |
| --- | --- |

CD.

der henviser til, at Kommissionen arbejder på et IT-system, systemet til styring af ansøgninger vedrørende plantebeskyttelsesmidler (Plant Protection Products Application Management System, PPPAMS), som vil være tilgængeligt for offentligheden og vil lette ordningen for gensidig anerkendelse;

| CE. | der henviser til, at der på nuværende tidspunkt ikke findes nogen oversigt over alle de plantebeskyttelsesmidler, der er godkendt i EU, da medlemsstaterne ikke er forpligtet til systematisk at underrette Kommissionen om deres afgørelser om godkendelse; |
| --- | --- |

CE.

der henviser til, at der på nuværende tidspunkt ikke findes nogen oversigt over alle de plantebeskyttelsesmidler, der er godkendt i EU, da medlemsstaterne ikke er forpligtet til systematisk at underrette Kommissionen om deres afgørelser om godkendelse;

| CF. | der henviser til, at Kommissionens forordning (EU) nr. 283/2013 kræver, at der gennemføres undersøgelser om langtidstoksicitet; der henviser til, at Kommissionens forordning (EU) nr. 284/2013 for nuværende kræver toksicitetsundersøgelser af eksponering for aktører, tilstedeværende personer og beboere samt arbejdstagere, adskillige undersøgelser vedrørende langtidstoksicitet og kronisk toksicitet i dyr, og undersøgelser om jordens, vandets og luftens tilstand og adfærd, herunder transportveje og nedbrydning i luften samt transport via luften, men ikke om plantebeskyttelsesmidlers langtidstoksicitet; |
| --- | --- |

CF.

der henviser til, at Kommissionens forordning (EU) nr. 283/2013 kræver, at der gennemføres undersøgelser om langtidstoksicitet; der henviser til, at Kommissionens forordning (EU) nr. 284/2013 for nuværende kræver toksicitetsundersøgelser af eksponering for aktører, tilstedeværende personer og beboere samt arbejdstagere, adskillige undersøgelser vedrørende langtidstoksicitet og kronisk toksicitet i dyr, og undersøgelser om jordens, vandets og luftens tilstand og adfærd, herunder transportveje og nedbrydning i luften samt transport via luften, men ikke om plantebeskyttelsesmidlers langtidstoksicitet;

| CG. | der henviser til, at medlemsstaterne arbejder på at indføre en sammenlignende vurdering af plantebeskyttelsesmidler med substitutionskandidater; der henviser til, at målet er at erstatte de pågældende midler med sikrere plantebeskyttelsesmidler og ikke-kemiske metoder som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF af 21. oktober 2009 om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider (29); |
| --- | --- |

CG.

der henviser til, at medlemsstaterne arbejder på at indføre en sammenlignende vurdering af plantebeskyttelsesmidler med substitutionskandidater; der henviser til, at målet er at erstatte de pågældende midler med sikrere plantebeskyttelsesmidler og ikke-kemiske metoder som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF af 21. oktober 2009 om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider (29);

| CH. | der henviser til, at nylige rapporter har fremhævet væsentlige fald i biodiversitet med hensyn til fugle og insekter, navnlig bier og andre bestøvere; der endvidere henviser til, at der over de seneste 27 år er blevet konstateret et fald på mere end 75 % i flyvende insekters samlede biomasse i beskyttede områder (30); der henviser til, at intensivering af landbruget (f.eks. anvendelse af pesticider, jordbearbejdning året rundt, øget anvendelse af gødning og agronomiske foranstaltninger), som ikke indgik i denne analyse, kan udgøre en plausibel grund; der henviser til, at intensiveringen af landbruget har været forbundet med en generel nedgang i biodiversiteten i planter, insekter, fugle og andre arter; der henviser til, at biodiversitet og robuste økosystemer, især bier og andre pollinerende insekter, er af afgørende betydning for så vidt angår at sikre en sund og bæredygtig landbrugssektor; |
| --- | --- |

CH.

der henviser til, at nylige rapporter har fremhævet væsentlige fald i biodiversitet med hensyn til fugle og insekter, navnlig bier og andre bestøvere; der endvidere henviser til, at der over de seneste 27 år er blevet konstateret et fald på mere end 75 % i flyvende insekters samlede biomasse i beskyttede områder (30); der henviser til, at intensivering af landbruget (f.eks. anvendelse af pesticider, jordbearbejdning året rundt, øget anvendelse af gødning og agronomiske foranstaltninger), som ikke indgik i denne analyse, kan udgøre en plausibel grund; der henviser til, at intensiveringen af landbruget har været forbundet med en generel nedgang i biodiversiteten i planter, insekter, fugle og andre arter; der henviser til, at biodiversitet og robuste økosystemer, især bier og andre pollinerende insekter, er af afgørende betydning for så vidt angår at sikre en sund og bæredygtig landbrugssektor;

| CI. | der henviser til, at forbuddet mod alle udendørs anvendelser af tre neonicotinoider (imidacloprid, clothianidin og thiamethoxam) hilses velkommen; der henviser til, at disse forbud ikke bør undermineres af uberettigede undtagelser i henhold til artikel 53; |
| --- | --- |

CI.

der henviser til, at forbuddet mod alle udendørs anvendelser af tre neonicotinoider (imidacloprid, clothianidin og thiamethoxam) hilses velkommen; der henviser til, at disse forbud ikke bør undermineres af uberettigede undtagelser i henhold til artikel 53;

| CJ. | der henviser til, at andre systemiske plantebeskyttelsesmidler bør begrænses mest muligt, herunder til frøbehandling, hvis de udgør en fare for menneskers sundhed og miljøet; |
| --- | --- |

CJ.

der henviser til, at andre systemiske plantebeskyttelsesmidler bør begrænses mest muligt, herunder til frøbehandling, hvis de udgør en fare for menneskers sundhed og miljøet;

| CK. | der henviser til, at brugen og de konstaterede tilfælde af nødgodkendelser, der er givet i henhold til forordningens artikel 53, stk. 2, er støt stigende inden for EU; der henviser til, at nogle medlemsstater bruger artikel 53 væsentligt mere end andre; der henviser til, at det i EFSA's nylige evaluering af nødgodkendelserne for tre neonicotinoider blev konkluderet, at de pågældende godkendelser i nogle tilfælde var i overensstemmelse med bestemmelserne i lovgivningen, mens disse betingelser i andre tilfælde ikke var opfyldt; |
| --- | --- |

CK.

der henviser til, at brugen og de konstaterede tilfælde af nødgodkendelser, der er givet i henhold til forordningens artikel 53, stk. 2, er støt stigende inden for EU; der henviser til, at nogle medlemsstater bruger artikel 53 væsentligt mere end andre; der henviser til, at det i EFSA's nylige evaluering af nødgodkendelserne for tre neonicotinoider blev konkluderet, at de pågældende godkendelser i nogle tilfælde var i overensstemmelse med bestemmelserne i lovgivningen, mens disse betingelser i andre tilfælde ikke var opfyldt;

| CL. | der henviser til, at systematiske forsinkelser i godkendelsesprocesserne også kan føre til øget brug af nødtilladelser; der henviser til, at brug af undtagelsesbestemmelser, jf. artikel 53, i forbindelse med mindre udbredte anvendelser til at håndtere særlige situationer, bortset fra reelle nødsituationer, ikke er holdbart eller hensigtsmæssigt; der henviser til, at EFSA bør undersøge såvel virkningen af substitutioner som tilgængeligheden af ikke-kemiske metoder; |
| --- | --- |

CL.

der henviser til, at systematiske forsinkelser i godkendelsesprocesserne også kan føre til øget brug af nødtilladelser; der henviser til, at brug af undtagelsesbestemmelser, jf. artikel 53, i forbindelse med mindre udbredte anvendelser til at håndtere særlige situationer, bortset fra reelle nødsituationer, ikke er holdbart eller hensigtsmæssigt; der henviser til, at EFSA bør undersøge såvel virkningen af substitutioner som tilgængeligheden af ikke-kemiske metoder;

| CM. | der henviser til, at der bør være særlig opmærksomhed på plantebeskyttelsesmidler til mindre udbredte anvendelser, da der for øjeblikket er ringe økonomisk incitament for virksomhederne til at udvikle sådanne produkter; |
| --- | --- |

CM.

der henviser til, at der bør være særlig opmærksomhed på plantebeskyttelsesmidler til mindre udbredte anvendelser, da der for øjeblikket er ringe økonomisk incitament for virksomhederne til at udvikle sådanne produkter;

| CN. | der henviser til, at Kommissionen siden forordningens ikrafttræden kun én gang har benyttet muligheden for at anmode EFSA om en udtalelse i henhold til artikel 53, stk. 2; |
| --- | --- |

CN.

der henviser til, at Kommissionen siden forordningens ikrafttræden kun én gang har benyttet muligheden for at anmode EFSA om en udtalelse i henhold til artikel 53, stk. 2;

Generelle bemærkninger

| 1. | mener, at selv om EU har et af de strengeste systemer i verden, er det nødvendigt at forbedre både forordningen og dens gennemførelse, således at den kan opfylde sit formål; |
| --- | --- |

1.

| 2. | noterer sig Kommissionens løbende REFIT-evaluering af forordningen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger vigtigheden af at sikre en uafhængig, objektiv og gennemsigtig videnskabelig vurdering af aktivstoffer og plantebeskyttelsesmidler; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at afsætte tilstrækkelige ressourcer og passende ekspertise til vurderingen af aktivstoffer og plantebeskyttelsesmidler og til at sikre en uafhængig, objektiv og gennemsigtig vurdering på baggrund af den nuværende videnskabelige og tekniske viden; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre en fuldstændig og ensartet anvendelse af de risikobaserede afskæringskriterier for aktivstoffer, som er mutagene, kræftfremkaldende eller reproduktionstoksiske, eller som har hormonforstyrrende egenskaber; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i deres rolle som ansvarlige for risikostyringen at anvende forsigtighedsprincippet på behørig vis, når det efter en vurdering af de tilgængelige oplysninger påvises, at der er risiko for skadelige virkninger for sundheden, men at der fortsat hersker videnskabelig usikkerhed, ved at vedtage midlertidige risikostyringsforanstaltninger, som er nødvendige for at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers sundhed; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer indtrængende Kommissionen til systematisk at meddele, hvordan der er taget hensyn til dette princip, og hvordan risikostyringsbeslutningen er blevet truffet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glæder sig over, at videnskabelige rådgivningsmekanisme har henstillet, at Kommissionen fremmer en bredere debat i hele samfundet for at fastlægge en fælles vision for bæredygtig fødevareproduktion i EU, herunder plantebeskyttelsesmidlers rolle heri; mener, at disse overvejelser bl.a. bør tage hensyn til faktorer som kvalitet, sikkerhed, tilgængelighed og overkommelige fødevarepriser for forbrugerne, en retfærdig indkomst for, og langsigtet bæredygtighed for, landbrugsproduktionen, klimaændringer og de kort- og langsigtede risici og fordele for menneskers og dyrs sundhed og miljøet, der er forbundet med forskellige scenarier for anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler, herunder integreret skadedyrsbekæmpelse og et scenarie om ikkeanvendelse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener, at man inden for EU-systemet bør være mere opmærksom på den udbredte brug — og den profylaktiske brug, når den er uhensigtsmæssig — af plantebeskyttelsesmidler og virkningerne heraf på menneskers sundhed, dyrs sundhed og på miljøet, samt på opbygningen af resistens i målorganismen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger vigtigheden af fuld gennemførelse af direktiv 2009/128/EF i betragtning af dets forbindelse til godkendelsessystemet, navnlig bestemmelserne om integreret bekæmpelse af skadegørere og passende uddannelse af landbrugere; påpeger, at der kan henvises til Parlamentets igangværende arbejde på dette område med henblik på yderligere detaljer; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre overensstemmelse mellem formålet med godkendelsen af aktivstoffer og godkendelsen af plantebeskyttelsesmidler i henhold til denne forordning og direktiv 2009/128/EF; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til ikke længere at godkende aktivstoffer eller plantebeskyttelsesmidler til tørring; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til ikke længere at tillade anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler på områder, der anvendes af offentligheden eller sårbare grupper, som defineret i artikel 12, litra a), i direktiv 2009/128/EF; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen til at indføre specifikke foranstaltninger til effektiv beskyttelse af sårbare grupper i forordningen med henblik på hurtigst muligt og uden undtagelse at sætte en stopper for anvendelsen af pesticider over lange afstande i nærheden af skoler, børnepasningsfaciliteter, legepladser, sygehuse, fødeklinikker og plejehjem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen til at træffe nødvendige foranstaltninger til at sikre, at salgsstatistikker over pesticider for hvert aktivstof og hver medlemsstat er offentligt tilgængelige, og at statistikkerne over brugen af pesticider forbedres yderligere for at tilvejebringe fuldstændige oplysninger til miljørisikovurderingen og den sammenlignende vurdering i henhold til forordningen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer til, at der etableres et effektivt system til systematisk overvågning efter markedsføring for at kontrollere de faktiske virkninger af anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler på menneskers og dyrs sundhed og på miljøet som helhed, herunder på lang sigt; understreger, at overvågningen af plantebeskyttelsesmidler efter markedsføring bør sikre effektiv indsamling og formidling af data blandt alle interessenter og være gennemsigtig og offentligt tilgængelig; opfordrer EFSA og ECHA til at udarbejde harmoniserede retningslinjer for effektiv overvågning efter markedsføring på dette område; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Kommissionen til at udvikle en standardiseret IT-platform eller database på EU-plan for at støtte udveksling af data vedrørende overvågning efter markedsføring og mener, at data fra overvågning efter markedsføring og andre tilgængelige overvågningsdata bør anvendes i godkendelsesprocessen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen til at fremskynde gennemførelsen af pilotprojektet om »miljømæssig overvågning af anvendelse af pesticider ved hjælp af honningbier«, hvilket bl.a. vil give mulighed for at evaluere gennemførelsen af EU-lovgivningen for så vidt angår pesticiders anvendelse og godkendelse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre en epidemiologisk undersøgelse af plantebeskyttelsesmidlers faktiske virkninger på menneskers sundhed; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen til yderligere at udvikle og gennemføre tilgange til at håndtere kombinationsvirkninger af kemikalier ved at fremme en integreret og koordineret vurdering i alle relevante EU-love; |
| --- | --- |

20.

| 21. | glæder sig over EFSA's igangværende projekt om en model for udviklingsneurotoksicitetseffekter, men anser dette for at være utilstrækkeligt, indtil der kommer et retligt krav om, at aktivstoffer og andre pesticidkomponenter skal vurderes med hensyn til udviklingsneurotoksicitetseffekter som en del af godkendelsesprocessen; opfordrer derfor Kommissionen til at vurdere mulighederne for at sikre, at aktivstoffer og andre komponenter i plantebeskyttelsesmidler vurderes med hensyn til udviklingsneurotoksicitetseffekter, navnlig ved at tage hensyn til pålidelige mekanistiske metoder til vurdering af faren for udviklingsneurotoksicitet, hvor der fokuseres på mennesker og ikke gøres brug af dyr; |
| --- | --- |

21.

| 22. | anser det for afgørende, at der fortsat foretages research og innovation i Unionen, og opfordrer derfor til, at Horisont Europa, andre EU-finansieringsinstrumenter og medlemsstaterne yder tilstrækkelig finansiering for at fremme:






  a) | uafhængig research i virkningerne af brugen af plantebeskyttelsesmidler på menneskers og dyrs sundhed, miljøet og landbrugsproduktionen |
| --- | --- | --- |

22.

a)

uafhængig research i virkningerne af brugen af plantebeskyttelsesmidler på menneskers og dyrs sundhed, miljøet og landbrugsproduktionen

| b) | research i alternativer til plantebeskyttelsesmidler, herunder ikke-kemiske metoder, og lavrisikopesticider, med henblik på at præsentere landbrugere for nye løsninger til bæredygtigt landbrug, og research i agroøkologiske teknikker og teknikker til præcisionsdyrkning med henblik på at minimere eksterne input og optimere bekæmpelsen af skadegørere på en målrettet og bæredygtig måde. |
| --- | --- |

b)

research i alternativer til plantebeskyttelsesmidler, herunder ikke-kemiske metoder, og lavrisikopesticider, med henblik på at præsentere landbrugere for nye løsninger til bæredygtigt landbrug, og research i agroøkologiske teknikker og teknikker til præcisionsdyrkning med henblik på at minimere eksterne input og optimere bekæmpelsen af skadegørere på en målrettet og bæredygtig måde.

| 23. | opfordrer Kommissionen til at overveje vigtigheden af et regelsæt, som styrker innovation og forskning med henblik på at udvikle bedre og sikrere plantebeskyttelsesmidler og -alternativer; |
| --- | --- |

23.

| 24. | minder om, at adgang til sikker og effektiv plantebeskyttelse er afgørende for at gøre det muligt for landbrugere at begrænse naturligt forekommende fødevarebårne forurenende stoffer såsom kræftfremkaldende mykotoksiner, der bringer fødevaresikkerheden i fare; |
| --- | --- |

24.

| 25. | minder om, at afgrøderne og klima- og jordbundsforholdene i medlemsstaterne og navnlig i EU's regioner i den yderste periferi er meget forskellige og specifikke; anmoder om, at der tages hensyn til disse forskelligheder i godkendelsesprocesserne; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer EFSA og Kommissionen til at forbedre deres risikokommunikation for at informere offentligheden på en hensigtsmæssig, forståelig og lettilgængelig måde; mener, at det er vigtigt at forbedre offentlighedens viden om farer og risici samt acceptable og uacceptable farer og risici, øge bevidstheden om graden af overholdelse af MRL-værdier i hele Europa og oplyse brugerne om mulige risikobegrænsende foranstaltninger; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer til en fuldstændig gennemførelse af 3R-princippet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer til anvendelse af afprøvninger og teknologier uden brug af dyr i testningen af aktivstoffer, safenere, synergister, andre hjælpestoffer og produktformuleringer og i forbindelse med vurderingen af de kumulative virkninger og blandingsvirkningerne af aktivstoffer og plantebeskyttelsesmidler, når sådanne afprøvninger og teknologier er tilgængelige; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer til, at Kommissionens forordning (EU) nr. 283/2013 og (EU) nr. 284/2013 ajourføres, når der foreligger validerede alternative afprøvninger og teknologier; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer Kommissionen til at inkludere videnskabelige og teknologiske udviklinger, der muliggør nye tilgangsmetoder inden for reguleringsorienteret forskning for at forbedre lovmæssige forsøgs forudsigelighed og erstatte brugen af dyr; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for at kræve, at relevante menneskelige data, eksempelvis data udarbejdet i forbindelse med forsøg med lægemidler, indføres i den åbne database, der påtænkt i ECHA's/EFSA's indkaldelse af udbud, således at menneskelige data kan anvendes til at verificere metoder under udvikling, der ikke omfatter dyr; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre en effektiv kontrol af de landbrugsprodukter, der importeres fra tredjelande, med henblik på at sikre et højt beskyttelsesniveau og lige vilkår for den europæiske fødevareproduktion; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at gøre en større indsats for at standse handelen med ulovlige plantebeskyttelsesmidler, da disse produkter undergraver EU-lovgivningen på dette område; |
| --- | --- |

33.

Ansøgning om godkendelse af aktivstoffer

| 34. | opfordrer Kommissionen til at foreslå en ændring af forordningen, således at den giver mulighed for at vedtage et arbejdsprogram for udpegelsen af den rapporterende medlemsstat til ansøgninger om godkendelse på grundlag af kriterier for en uafhængig, objektiv og gennemsigtig vurdering: ekspertise, ressourcer, fravær af interessekonflikter, relevans for produktet, teknisk kapacitet og evne til at opnå videnskabeligt robuste og pålidelige resultater inden for den givne tidsramme, sammen med en omfattende peer review-proces og en høring af interessenter på samme måde som systemet for fornyet godkendelse af aktivstoffer; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer Kommissionen til at fordele vurderingen af ansøgninger om fornyelse til en anden medlemsstat end den, der var ansvarlig for de(n) tidligere evaluering(er), forudsat at man kan sikre den nødvendige ekspertise og de nødvendige ressourcer; |
| --- | --- |

35.

| 36. | anmoder Kommissionen om at sikre, at kun medlemsstater, der kan garantere en høj kvalitet i vurderingen og har effektive procedurer til vurdering af interessekonflikter, bliver rapporterende medlemsstater; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer Kommissionen, med støtte fra EFSA, til at foretage en vurdering af de nationale referencelaboratorier, der er tilknyttet de kompetente myndigheder i den pågældende rapporterende medlemsstat, for at sikre det samme ekspertiseniveau i den rapporterende medlemsstats udkast til vurderingsrapport; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer endvidere medlemsstaterne til at foretage deres revision af laboratorier, der er godkendt med hensyn til god laboratoriepraksis, på en ansvarlig måde og opfordrer Kommissionen til at indføre en EU-kontrolordning for medlemsstaternes revision under den egen ledelse; |
| --- | --- |

38.

| 39. | noterer sig Kommissionens forslag om gennemsigtigheden og bæredygtigheden i EU's risikovurdering i fødevarekæden og glæder sig derfor over muligheden for at forbedre den nuværende situation i denne henseende; |
| --- | --- |

39.

| 40. | finder det vigtigt, at der bør stilles krav til ansøgerne om at registrere alle lovbestemte undersøgelser, der skal gennemføres, i et offentligt register, og bør gives mulighed for, at der inden for en periode kan fremsættes bemærkninger, i løbet af hvilken interessenterne kan indgive eksisterende data for at sikre, at alle relevante oplysninger tages i betragtning; understreger, at bestemmelserne vedrørende det offentlige register også omfatter det godkendte laboratoriums registrering af de datoer, hvor undersøgelsen påbegyndes og afsluttes, offentliggørelsen af kontroldataene, som skal indgå i et register over historiske kontroller, herunder de forsøgsmetoder, der vil blive anvendt, samtidig med at beskyttelsen af personoplysninger respekteres; mener, at kun lovbestemte undersøgelser, der er registreret, kan forelægges sammen med en ansøgning; |
| --- | --- |

40.

| 41. | understreger nødvendigheden af at kræve, at ansøgerne fremsender alle undersøgelser til den rapporterende medlemsstat, herunder rådataene, i et maskinlæsbart format; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer til, at der gives offentlig adgang til undersøgelserne, herunder alle dokumentationsdata og oplysninger vedrørende ansøgninger om godkendelse, i et maskinlæsbart format og i deres helhed for at sikre gennemsigtighed, således at der sikres rettidig uafhængig kontrol, samtidig med at personoplysningerne beskyttes, og det sikres at de, der har anmodet om undersøgelserne, kun kan anvende dem til et ikke-kommercielt formål, således at de relevante intellektuelle ejendomsrettigheder beskyttes; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer Kommissionen til at vurdere, om det vil være hensigtsmæssigt ikke længere at kræve, at ansøgeren fremlægger videnskabelig, peer-evalueret alment tilgængelig litteratur om aktivstoffet og beslægtede formuleringer, og i stedet overdrage denne opgave til den rapporterende medlemsstat, som skal støttes af EFSA; |
| --- | --- |

43.

| 44. | understreger, at videnskabelig, peer-evalueret alment tilgængelig litteratur, når der er adgang hertil, bør tillægges samme vægt i vurderingen som undersøgelser baseret på god laboratoriepraksis; mener, at begge er gyldige bidrag til vurderingen og bør vægtes i forhold til undersøgelsernes relative kvalitet og deres relevans for den pågældende ansøgning, der er under behandling; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvorvidt det ville være hensigtsmæssigt ikke længere at stille krav om, at ansøgeren skal vurdere de data, der stilles til rådighed som en del af ansøgningen, og i stedet overdrage denne opgave til den rapporterende medlemsstat; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer til en uafhængig revurdering af de nuværende regler for gennemgang af litteraturen med henblik på at sikre, at alle relevante undersøgelser tages i betragtning; |
| --- | --- |

46.

Den rapporterende medlemsstats udkast til vurdering

| 47. | insisterer på, at den rapporterende medlemsstat skal anvende forordningens artikel 9 restriktivt, så det sikres, at ansøgningerne er fuldstændige, før de kan antages til behandling; |
| --- | --- |

47.

| 48. | understreger, at vurderingen bør omfatte en grundig evaluering af rådataene og dataene vedrørende de endelige produktformuleringer, der er til rådighed på tidspunktet for den pågældende evaluering; opfordrer den rapporterende medlemsstat til klart at påvise i udkastet til vurderingsrapport, at alle undersøgelser er blevet ordentligt kontrolleret for deres relevans, videnskabelige kvalitet og validitet, og om nødvendigt også at medtage yderligere undersøgelser, som ansøgeren har anset for ikke at være relevante; påpeger, at data om skadelige virkninger udelukkende bør afvises på grundlag af en videnskabelig evidensbaseret begrundelse, f.eks. en korrekt ansøgning om relevante OECD-vejledningsdokumenter; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvordan det bedst sikres, at aktivstoffer vurderes på baggrund af de hyppigste anvendelser og de hyppigst anvendte formuleringer, deres dosering og relevante eksponeringsscenarier; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer til, at alle vurderinger baseres på en systematisk gennemgang af al tilgængelig dokumentation, og til fuld gennemsigtighed for så vidt angår anvendelsen af »weight of evidence«; |
| --- | --- |

50.

| 51. | anbefaler, at den rapporterende medlemsstat begrænser gengivelsen af afsnit til et minimum og kun benytter sig heraf i begrundede og behørigt indberettede tilfælde; insisterer på, at hvis der overtages passager fra ansøgningsdossieret, skal der, i det omfang vurderingen er foretaget af ansøgeren, klart sondres mellem myndighedens vurdering og ansøgerens vurdering; |
| --- | --- |

51.

EFSA's udtalelse om udkast til vurderingsrapporter og ECHA's klassificering af aktivstoffer

| 52. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at der i risikovurderingen medtages centrale afprøvninger (f.eks. ajourførte økotoksikologiske afprøvninger for jordorganismer og vurdering af miljøkoncentration og restkoncentrationer i støv, vind, luft og vand og afprøvninger vedrørende stoffers langsigtede toksiske virkninger, navnlig for sårbare grupper), og at den ajourførte videnskabelige og teknologiske udviklinger i relation til metoder inkluderes i risikovurderingen; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer Kommissionen til behørigt at ajourføre sin oversigt over opdaterede vejledninger og retningslinjer for forsøg; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer Kommissionen til at lette og fremme gennemførelsen af harmoniseringsprocessen vedrørende datakrav og metoder, navnlig i vejledninger om økotoksikologi og miljøets tilstand og adfærd; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer Kommissionen til at fastsætte maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer i jorden og overfladevandet ved bl.a. at anvende de data, der er indsamlet gennem miljøovervågning efter markedsføring; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opfordrer til, at der snarest muligt og mere effektivt indføres maksimalgrænseværdier for fødevarer og foderstoffer, og at der sikres større sammenhæng ved hjælp af en harmonisering af fristerne for vurdering af maksimalgrænseværdierne og godkendelsen eller fornyelsen; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer til, at de data, der er indsamlet gennem miljøovervågning efter markedsføring, bruges til at kontrollere rigtigheden af beregnede miljøkoncentrationer (PEC) i miljømæssige skæbnemodeller; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer Kommissionen til at foreslå en ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 284/2013, så den kommer til at indeholde datakrav vedrørende plantebeskyttelsesproduktets langtidstoksicitet og yderligere eksponeringsveje, navnlig via vind- og vanderosion af jordbunden, ved hjælp af ajourførte modeller; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opfordrer EFSA til regelmæssigt at ajourføre sine vejledninger i overensstemmelse med den seneste udvikling på alle relevante områder med henblik på at vurdere de kort- og langsigtede virkninger af restkoncentrationer af aktivstoffer, formuleringer og blandinger overfladevand, jord, vind og støv; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mener, at de vejledende dokumenter bør indeholde tilstrækkeligt klare retningslinjer for risikoanalytikere med henblik på at sikre en vurdering af høj kvalitet og sikre forudsigelighed og sammenhæng for ansøgerne; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder straks at vedtage alle de retningslinjer, der endnu mangler at blive vedtaget, herunder den opdaterede vejledning om bier, som EFSA har anvendt i sin seneste gennemgang af tre neonicotinoider; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opfordrer EFSA til at opdatere vejledningen for bier yderligere, uafhængigt af vedtagelsen af den igangværende vejledning, for at tage hensyn til andre bestøverarter samt virkningerne af blandinger og den tekniske gennemførlighed; |
| --- | --- |

62.

| 63. | glæder sig over pilotvurderingen af kumulative virkninger og opfordrer til, at den færdiggøres som planlagt inden udgangen af 2018, og at der derefter hurtigt gennemføres kumulative risikovurderinger som led i godkendelsesproceduren; opfordrer til, at man prioriterer og fremskynder forskning i andre eksponeringsveje ud over nerve- og skjoldbruskkirtelsystemet; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opfordrer EFSA, Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende en ekstra sikkerhedsfaktor ved beregningen af de »sikre« doser af eksponering med henblik på at imødegå eventuel toksicitet i blandinger i tilfælde af stor resterende usikkerhed, som ikke kunne reduceres ved yderligere afprøvninger af blandinger; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opfordrer EFSA og ECHA til at gøre oplysningerne på deres websteder mere brugervenlige og til at gøre dataudvinding lettere; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at de er behørigt repræsenteret i EFSA af uafhængige nationale eksperter; henstiller, at medlemsstaterne fører dialog med EFSA på konstruktive måder; |
| --- | --- |

66.

| 67. | anbefaler, at der sikres videnskabelig viden og kapacitet ved at støtte, udvide og styrke ekspertnetværket af EU-agenturer, medlemsstaternes organer, institutter og universitetsforskningsgrupper, der er involveret i risikovurderinger; |
| --- | --- |

67.

| 68. | henstiller endvidere til samarbejde i internationale videnskabelige netværk med internationale eksperter for at støtte de videnskabelige drøftelser og det videnskabelige input med henblik på at styrke det internationale samarbejde omkring peer-evalueringssystemet, som fører til flere internationalt anerkendte resultater af høj kvalitet; |
| --- | --- |

68.

| 69. | henstiller til EFSA, at det offentliggør sine udtalelser i peer-evaluerede tidsskrifter for at intensivere de konstruktive diskussioner og give flere nationale eksperter og andre forskere incitamenter til og mod på at deltage i dets arbejde; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opfordrer til, at EFSA og ECHA tildeles tilstrækkelige midler, således at de kan udføre deres opgaver på en uafhængig, objektiv og gennemsigtig måde, således at der sikres et højt beskyttelsesniveau for menneskers og dyrs sundhed og miljøet, og også med tanke på den yderligere arbejdsbyrde, som disse agenturer forventes at få; |
| --- | --- |

70.

| 71. | understreger, at troværdigheden af systemet til godkendelse af plantebeskyttelsesmidler i høj grad afhænger af offentlighedens tillid til de europæiske agenturer; understreger, at gennemsigtighed i den videnskabelige vurderingsproces er vigtig for at opretholde offentlighedens tillid; glæder sig endvidere over EFSA's fortsatte bestræbelser på at forbedre systemet og den seneste opdatering af dets uafhængighedspolitik i juni 2017 med henblik på at sikre uafhængighed og forvaltning af potentielle interessekonflikter; |
| --- | --- |

71.

| 72. | opfordrer EFSA til at sikre, at alle de eksperter, der deltager i vurderingen, har offentliggjort en interesseerklæring, og til at udelukke eksperter med interessekonflikter fra at deltage i alle faser af peer review-processen; |
| --- | --- |

72.

| 73. | stiller forslag om oprettelse af et uafhængigt overvågningsudvalg i EFSA, som skal have til opgave at vurdere potentielle interessekonflikter; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opfordrer til, at der afsættes tilstrækkelige ressourcer til at gøre det muligt at færdiggøre miljøovervågning og -analyse af landskaber efter markedsføring, herunder overvågning af pesticidrester i jord og støv, idet resultaterne heraf bør deles med EFSA; |
| --- | --- |

74.

| 75. | opfordrer EFSA til at sikre, at det har den fornødne ekspertise til at kunne vurdere tilgængeligheden og anvendelsen af ikkekemiske metoder fuldt ud; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opfordrer Kommissionens videnskabelige rådgivningsmekanisme til efter anmodning at fungere som mægler i videnskabelige kontroverser vedrørende aktivstoffer; |
| --- | --- |

76.

| 77. | opfordrer den videnskabelige rådgivningsmekanisme til at iværksætte en systematisk gennemgang af alle foreliggende undersøgelser om glyphosats og glyphosatbaserede formuleringers kræftfremkaldende egenskaber med henblik på at vurdere, hvorvidt det ville være berettiget at tage godkendelsen af glyphosat op til fornyet overvejelse i overensstemmelse med forordningens artikel 21; |
| --- | --- |

77.

Kommissionens godkendelse af aktivstoffer

| 78. | beklager dybt de talrige forsinkelser i medlemsstaterne og Kommissionen før og efter peer review fra EFSA's side, navnlig forsinkelserne i vurderingen af stoffer, der opfylder udelukkelseskriterierne, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til at overholde de frister, der er fastsat i forordningen; |
| --- | --- |

78.

| 79. | understreger, at det er nødvendigt at sikre politisk ansvarlighed i forbindelse med vedtagelsen af gennemførelsesretsakter som led i udvalgsproceduren; udtrykker bekymring over den manglende gennemsigtighed i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge den generelle gennemsigtighed i procedurerne, bl.a. ved at fremlægge detaljerede referater af udvalgsdrøftelserne og de respektive holdninger, navnlig ved at forklare og begrunde de beslutninger, der træffes af Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, og ved at offentliggøre medlemsstaternes stemmer; |
| --- | --- |

79.

| 80. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte en uafhængig politik og sikre, at medlemmerne af Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder ikke har nogen interessekonflikter; |
| --- | --- |

80.

| 81. | opfordrer Kommissionen til nøje at anvende forordningens artikel 4 og til at vedtage klare, videnskabeligt baserede kriterier for, hvad der udgør en uacceptabel indvirkning på miljøet, idet der tages højde for (akut og kronisk) reel eksponering for flere plantebeskyttelsesmidler; |
| --- | --- |

81.

| 82. | opfordrer Kommissionen til strengt at begrænse anvendelsen af proceduren med bekræftende data til det formål, der er fastsat i forordningens artikel 6, litra f), dvs. hvor der fastsættes nye krav under evalueringsprocessen eller som et resultat af ny videnskabelig og teknisk viden; mener, at beskyttelsen af folkesundheden og miljøet skal have højeste prioritet, og at ansøgerne samtidig skal oplyses om de fastsatte frister for godkendelse; understreger, at fuldstændige dossierer er afgørende i forbindelse med godkendelse af aktivstoffer; beklager, at proceduren med undtagelse ud fra bekræftende data har gjort, at mindst to stoffer, der ellers ville være blevet begrænset er blevet på markedet i længere tid; |
| --- | --- |

82.

| 83. | opfordrer Kommissionen til at ændre den relevante vejledning, således at bekræftende data systematisk vil blive underkastet en fuldstændig peer-evaluering i EFSA-regi, sådan som det er tilfældet med de oprindelige data fra ansøgningen; |
| --- | --- |

83.

| 84. | opfordrer Kommissionen til at indføre retligt bindende risikobegrænsende foranstaltninger i godkendelsen af aktivstoffer med henblik på at håndtere kendte risici i forbindelse med plantebeskyttelsesmidler, samtidig med at medlemsstaterne støttes, når de skal kortlægge de risikobegrænsende foranstaltninger, der er relevante for deres specifikke situation i deres land, og at de landbrugsmæssige, klimatiske og miljømæssige forhold i deres områder tages i betragtning; |
| --- | --- |

84.

| 85. | opfordrer desuden Kommissionen til at sikre, at effektiviteten i forbindelse med kontrollen efter markedsføringen vurderes, |
| --- | --- |

85.

| 86. | opfordrer Kommissionen til at sikre fuld anvendelse af forordningens artikel 25, således at safenere og synergister kun må anvendes efter at være blevet godkendt; understreger, at datakravene i forbindelse med godkendelse af safenere og synergister bør være de samme som dem, der kræves for aktivstoffer, og opfordrer til vedtagelse af en gennemførelsesretsakt i henhold til forordningens artikel 25, stk. 3; |
| --- | --- |

86.

| 87. | opfordrer Kommissionen til at vedtage den første negativliste over hjælpestoffer i henhold til forordningens artikel 27 inden udgangen af 2018 sammen med kriterier og en procedure til identificering af yderligere stoffer; opfordrer med henblik herpå til integrering af de data, der kræves i henhold til REACH, CLP-forordningen og biocidforordningen, og de data, som medlemsstaterne har indsamlet i forbindelse med udarbejdelsen af deres egen negativliste over hjælpestoffer; |
| --- | --- |

87.

| 88. | Opfordrer Kommissionen, i overensstemmelse med Parlamentets beslutning af 15. februar 2017 om lavrisikopesticider af biologisk oprindelse og beslutning af 13. september 2018 om gennemførelse af forordningen, til at forelægge et specifikt forslag til retsakt om ændring af forordningen uden for den igangværende Refitprocedure med henblik på at indføre en forenklet evaluerings-, godkendelses- og registreringsprocedure
  af høj kvalitet
  ; |
| --- | --- |

88.

| 89. | opfordrer Kommissionen til at øge gennemsigtigheden ved at oprette en webside, der viser tidsplanen og faserne for godkendelsen af de enkelte aktivstoffer, der indikerer RMS's EFSA's og ECHA's afgørelser, afgørelser fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, tilladelsens varighed og andre relevante oplysninger; |
| --- | --- |

89.

Godkendelse af plantebeskyttelsesmidler på nationalt plan

| 90. | opfordrer Kommissionen til at foretage en tilbundsgående vurdering af zonesystemet med henblik på at vurdere, hvordan man bedst sikrer en korrekt harmoniseret videnskabelig vurdering af plantebeskyttelsesmidler og samtidig værner om medlemsstaternes ansvar for godkendelse, begrænsning og afslag heraf og for at reviderer begrænsningerne for afslag eller tilladelse; |
| --- | --- |

90.

| 91. | betragter proceduren for gensidig anerkendelse som et vigtigt redskab til at øge arbejdsdelingen og fremme overholdelse af frister; beklager forsinkelserne i medlemsstaternes vurderinger af ansøgningerne om godkendelse og gennemførelsesproblemerne i forbindelse med princippet om gensidig anerkendelse; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne om at forbedre den måde, hvorpå zonesystemet fungerer; understreger, at den fulde gennemførelse af den eksisterende lovgivning bør have til formål at undgå dobbeltarbejde og gøre nye stoffer tilgængelige for landbrugere uden unødige forsinkelser; |
| --- | --- |

91.

| 92. | anmoder indtrængende medlemsstaterne om at overholde fristerne for evaluering af plantebeskyttelsesprodukter og bestemmelserne om gensidig anerkendelse som fastsat i forordningen; |
| --- | --- |

92.

| 93. | opfordrer EFSA til at udarbejde harmoniserede retningslinjer for vurdering af plantebeskyttelsesmidler og Kommissionen til efterfølgende at vedtage dem; |
| --- | --- |

93.

| 94. | opfordrer medlemsstaterne til at vurdere, om alle plantebeskyttelsesmidler underkastes passende vurderinger, herunder eksponeringsscenarier, på grundlag af data, der er indhentet vedrørende selve plantebeskyttelsesmidlet, og mener, at ekstrapolering af data om plantebeskyttelsesmidler ikke bør ske fra data, der er indsamlet om aktivstoffer, hvis dette er videnskabeligt begrundet og bekræftet som pålideligt gennem overvågning efter markedsføring; |
| --- | --- |

94.

| 95. | opfordrer Kommissionen til inden for to år at forelægge Parlamentet en rapport om medlemsstaternes metoder til risikovurdering og risikostyring af plantebeskyttelsesmidler; |
| --- | --- |

95.

| 96. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at en afgørelse om godkendelse af plantebeskyttelsesmidler baseres på en behørig risikovurdering af reel eksponering, akut og kronisk, af sårbare grupper, og at de tilhørende EFSA-retningslinjer derfor ændres; |
| --- | --- |

96.

| 97. | understreger behovet for at kræve, at ansøgerne fremsender alle undersøgelser til den medlemsstat, der behandler ansøgningen om godkendelse, herunder rådataene, i et maskinlæsbart format; |
| --- | --- |

97.

| 98. | opfordrer til, at der gives offentlig adgang til undersøgelserne, herunder alle de til ansøgninger om godkendelse relaterede underliggende data og oplysninger, i et maskinlæsbart format og i deres helhed for at sikre gennemsigtighed, således at der sikres rettidig uafhængig kontrol, samtidig med at personoplysninger beskyttes, og det sikres at de, der har anmodet om undersøgelserne, kun kan anvende dem til et ikke-kommercielt formål, således at de relevante intellektuelle ejendomsrettigheder beskyttes; |
| --- | --- |

98.

| 99. | opfordrer Kommissionen til at vurdere, om det vil være passende at gøre EFSA ansvarlig for risikovurderingen af plantebeskyttelsesmidler til EFSA, idet den reelle beslutning om godkendelse af plantebeskyttelsesmidler fortsat bør træffes på nationalt plan for at tage hensyn til landespecifikke forhold; |
| --- | --- |

99.

| 100. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at øge effektiviteten gennem større samordning inden for og mellem zonerne for bedre at kunne dele arbejdsbyrden og udnytte de enkelte medlemsstaters ressourcer bedst muligt og kun tillade undtagelserne i henhold til forordningens artikel 53, såfremt de eksisterende påbud følges nøje; |
| --- | --- |

100.

| 101. | mener, at ordningen med gensidig anerkendelse inden for zonen bør forbedres; |
| --- | --- |

101.

| 102. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre en bedre gennemførelse af godkendelsesprocedurerne på nationalt plan med henblik på at begrænse undtagelserne og forlængelserne i henhold til forordningens artikel 53 til at gælde i reelle nødsituationer; opfordrer medlemsstaterne til at anvende forordningens artikel 53 restriktivt, til kun at acceptere og behandle komplette anmodninger om undtagelser og til kun at indgive komplette anmeldelser af undtagelser til Kommissionen og andre medlemsstater; |
| --- | --- |

102.

| 103. | opfordrer Kommissionen til fuldt ud at udnytte sine kontrolrettigheder i henhold til artikel 53, stk. 2 og 3, med henblik på at begrænse de undtagelser og forlængelser, der indrømmes i henhold til artikel 53, til begrundede nødsituationer; |
| --- | --- |

103.

| 104. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at der foretages en offentlig høring af de relevante interessenter, inden der gives nødgodkendelser i henhold til artikel 53, uden at skabe unødvendige forsinkelser i udstedelsen af nødtilladelser og sikre, at alle relevante interessenter informeres rettidigt om, hvorvidt nødtilladelsen gives eller afslås; |
| --- | --- |

104.

| 105. | opfordrer alle medlemsstater til at offentliggøre de komplette ansøgninger om en nødgodkendelse i henhold til artikel 53, som de modtager, uanset om godkendelsen gives eller nægtes; |
| --- | --- |

105.

| 106. | opfordrer Kommissionen til at færdiggøre metoder til afgørelse af, hvorvidt visse undtagelser overhovedet bør tages i brug, navnlig for så vidt angår »ubetydelig eksponering« og »alvorlig fare for plantesundheden«; |
| --- | --- |

106.

| 107. | opfordrer medlemsstaterne til at underrette hinanden, Kommissionen og offentligheden om godkendelse og tilbagetrækning af plantebeskyttelsesmidler samt afbødende foranstaltninger for at sikre en EU-dækkende oversigt over plantebeskyttelsesmidler og risikostyring i forbindelse hermed; |
| --- | --- |

107.

| 108. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre deres dataudveksling vedrørende sikrere plantebeskyttelsesmidler, der ville kunne erstatte plantebeskyttelsesmidler med erstatningsemner for at lette den sammenlignende vurdering af plantebeskyttelsesmidler; |
| --- | --- |

108.

| 109. | bemærker, at undersøgelser af brugen af kobber i områder, hvor det anvendes som en del af langvarig praksis, viser, at der er virkninger på jordens mikrobiologi; er enig i, at kobber bør ses som et overgangsmateriale, der anvendes til plantebeskyttelsesformål, og at anvendelsen af det bør udfases, så snart bedre alternativer bliver tilgængelige; |
| --- | --- |

109.

| 110. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme udviklingen og anvendelsen af bæredygtige og økologiske alternativer til plantebeskyttelsesmidler, integrerede foranstaltninger til bekæmpelse af skadegørere og lavrisikopesticider som en vigtig foranstaltning til mindskelse af de skadelige virkninger af bekæmpelse af skadegørere; anerkender behovet for mere forskning i og udvikling af disse midler; opfordrer derfor Kommissionen til at vurdere alternativer med henblik på at stimulere innovation på dette område; |
| --- | --- |

110.

| 111. | opfordrer Kommissionen til at foreslå en ændring af forordningen i en retning, så anvendelsen, men også markedsføringen af lavrisikoprodukter, bliver lettere for operatørerne på det proceduremæssige niveau; mener, at der er behov for en præcisering, især hvad angår markedsføring af basisstoffer; |
| --- | --- |

111.

| 112. | opfordrer til gennemsigtig og retfærdig adgang til aktive stoffer for formulatorer af plantebeskyttelsesmidler i SMV-sektoren; |
| --- | --- |

112.

| 113. | opfordrer Kommissionen til at foretage en analyse af virkningen af kravene i den nuværende lovgivning om godkendelse af og handel med plantebeskyttelsesmidler og biocidholdige produkter med hensyn til de menneskelige ressourcer og økonomiske muligheder, der er til rådighed for SMV-producenter, og når der foretages ændringer i eksisterende bestemmelser; understreger, at resultaterne af sådanne analyser skal offentliggøres og sendes i offentlig høring. |
| --- | --- |

113.

| 114. | opfordrer til en harmoniseret definition af »anvendelse af mindre betydning« for at fremme lige konkurrencevilkår og anbefaler, at der oprettes en fælles EU-liste over vigtige afgrøder; |
| --- | --- |

114.

| 115. | opfordrer Kommissionen, EFSA og medlemsstaterne til at sikre, at alle relevante interessenter, herunder offentligheden, inddrages i alle interessentaktiviteter vedrørende pesticider som foreskrevet i direktiv 2003/35/EF og Aarhuskonventionen; |
| --- | --- |

115.

| 116. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at kravene i forordningen om prioritering af ikke-kemiske metoder gennemføres korrekt; |
| --- | --- |

116.

o

o o

| 117. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

117.

---

(1)  EUT C 463 af 21.12.2018, s. 73.

(2)  Som oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1386/2013/EU af 20. november 2013 om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2020 »Et godt liv i en ressourcebegrænset verden« (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 171).

(3)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

(4)  EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1.

(5)  EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1.

(6)  EUT L 156 af 25.6.2003, s. 17.

(7)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(8)  EUT L 155 af 11.6.2011, s. 127.

(9)  EUT L 93 af 3.4.2013, s. 1.

(10)  EUT L 93 af 3.4.2013, s. 85.

(11)  EUT L 173 af 30.6.2016, s. 52.

(12)  EUT L 208 af 2.8.2016, s. 1.

(13)  EUT L 333 af 15.12.2017, s. 10.

(14)  EUT C 58 af 15.2.2018, s. 102.

(15)  EUT C 346 af 27.9.2018, s. 117.

(16)  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 184.

(17)  EUT C 86 af 6.3.2018, s. 62.

(18)  EUT C 86 af 6.3.2018, s. 51.

(19)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0356.

(20)  Domstolens dom (femte afdeling) af 23. november 2016, Bayer CropScience SA-NV og Stichting De Bijenstichting mod College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden, i sag C-442/14, ECLI:EU:C:2016:890.

(21)  EFSA Journal 2015, 13(11):4302.

(22)  EFSA Journal 2017, 15(9):4979.

(23)  https://ec.europa.eu/research/sam/pdf/sam_ppp_report.pdf

(24)  EUT L 276 af 20.10.2010, s. 33.

(25)  Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om åbenhed og bæredygtighed i EU's risikovurdering i fødevarekæden og om ændring af forordning (EF) nr. 178/2002 [om generel fødevarelovgivning], direktiv 2001/18/EF [om udsætning i miljøet af GMO'er], forordning (EF) nr. 1829/2003 [om GM-fødevarer og -foderstoffer], forordning (EF) nr. 1831/2003 [om fodertilsætningsstoffer], forordning (EF) nr. 2065/2003 [om røgaromaer], forordning (EF) nr. 1935/2004 om materialer i kontakt med fødevarer], forordning (EF) nr. 1331/2008 [om den fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer], forordning (EF) nr. 1107/2009 [om plantebeskyttelsesmidler] og forordning (EU) 2015/2283 [om nye fødevarer].

(26)  Se sag T-235/15, Pari Pharma GmbH mod Det Europæiske Lægemiddelagentur; Se også sag T-729/15, MSD Animal Health Innovation GmbH og Intervet International BV mod Det Europæiske Lægemiddelagentur og sag T-718/15, PTC Therapeutics International Ltd mod Det Europæiske Lægemiddelagentur.

(27)  EUT C 95 af 3.4.2013, s. 1.

(28)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5348

(29)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 71.

(30)  Se Hallmann, C.A., Sorg, M., Jongejans, E., Siepel, H., Hofland, N., Schwan, H., et al. (2017) »More than 75 percent decline over 27 years in total flying insect biomass in protected areas«. PLoS ONE 12(10): e0185809. https://doi.org/10.1371/journal.pone.0185809

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/68

---

P8_TA(2019)0025

Gennemførelsen af handelssøjlen i associeringsaftalen med Mellemamerika

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2019 om gennemførelsen af handelssøjlen i associeringsaftalen med Mellemamerika (2018/2106(INI))

(2020/C 411/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til del IV i aftalen om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Mellemamerika på den anden side (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til del IV i aftalen om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Mellemamerika på den anden side (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. december 2012 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Mellemamerika på den anden side (2) og den ledsagende interimsbetænkning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. december 2012 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Mellemamerika på den anden side (2) og den ledsagende interimsbetænkning (3),

| — | der henviser til Kommissionens årlige rapporter af 18. marts 2015, 18. februar 2016 og 5. april 2017 om gennemførelsen af del IV i associeringsaftalen mellem EU og Mellemamerika (henholdsvis COM(2015)0131, COM(2016)0073 og COM(2017)0160), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens årlige rapporter af 18. marts 2015, 18. februar 2016 og 5. april 2017 om gennemførelsen af del IV i associeringsaftalen mellem EU og Mellemamerika (henholdsvis COM(2015)0131, COM(2016)0073 og COM(2017)0160),

| — | der henviser til sin beslutning af 31. maj 2018 om situationen i Nicaragua (4) og til erklæringen på vegne af EU fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om situationen i Nicaragua af 2. oktober 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 31. maj 2018 om situationen i Nicaragua (4) og til erklæringen på vegne af EU fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om situationen i Nicaragua af 2. oktober 2018,

| — | der henviser til beslutningen fra Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling om styring af globaliseringen og virksomhedernes sociale ansvar i EU og i de latinamerikanske og caribiske lande (LAC), som blev vedtaget den 20. september 2018 i Wien, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutningen fra Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling om styring af globaliseringen og virksomhedernes sociale ansvar i EU og i de latinamerikanske og caribiske lande (LAC), som blev vedtaget den 20. september 2018 i Wien,

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 9. november 2017 om gennemførelsen af frihandelsaftaler — 1. januar 2016 — 31. december 2016 (SWD(2017)0364), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 9. november 2017 om gennemførelsen af frihandelsaftaler — 1. januar 2016 — 31. december 2016 (SWD(2017)0364),

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 14. februar 2018 om kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling i frihandelsaftaler (FTA'er) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 14. februar 2018 om kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling i frihandelsaftaler (FTA'er) (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 30. maj 2018 om årsberetning om gennemførelsen af den fælles handelspolitik (6) og af 25. oktober 2018 om Styring af globaliseringen: handelsaspekter (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 30. maj 2018 om årsberetning om gennemførelsen af den fælles handelspolitik (6) og af 25. oktober 2018 om Styring af globaliseringen: handelsaspekter (7),

| — | der henviser til betænkning af 14. juni 2018 om det fjerde møde i associeringsudvalget; |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning af 14. juni 2018 om det fjerde møde i associeringsudvalget;

| — | der henviser til rapporten af 13. juni 2018 til Civilsamfundsforummet fra det fjerde møde i Udvalget Vedrørende Handel og Bæredygtig Udvikling om associeringsaftalen mellem Mellemamerika og Den Europæiske Union (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 13. juni 2018 til Civilsamfundsforummet fra det fjerde møde i Udvalget Vedrørende Handel og Bæredygtig Udvikling om associeringsaftalen mellem Mellemamerika og Den Europæiske Union (8),

| — | der henviser til sammendraget af drøftelserne under det fælles møde mellem de europæiske og mellemamerikanske rådgivende civilsamfundsorganisationer den 16. juni 2016 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sammendraget af drøftelserne under det fælles møde mellem de europæiske og mellemamerikanske rådgivende civilsamfundsorganisationer den 16. juni 2016 (9),

| — | der henviser til de offentlige høringer, som blev organiseret i Udvalget om International Handel (INTA) den 20. juni 2018, den 15. marts 2016 og den 27. marts 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til de offentlige høringer, som blev organiseret i Udvalget om International Handel (INTA) den 20. juni 2018, den 15. marts 2016 og den 27. marts 2012,

| — | der henviser til sine henstillinger af 13. december 2017 til Rådet og Kommissionen på baggrund af undersøgelsen vedrørende hvidvask af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine henstillinger af 13. december 2017 til Rådet og Kommissionen på baggrund af undersøgelsen vedrørende hvidvask af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse (10),

| — | der henviser til fælleserklæringen om handel og styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse, som blev udstedt i anledning af Verdenshandelsorganisationens (WTO's) ministerkonference i Buenos Aires i december 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen om handel og styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse, som blev udstedt i anledning af Verdenshandelsorganisationens (WTO's) ministerkonference i Buenos Aires i december 2017,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52 og til artikel 1, stk. 1, litra e), og bilag 3 til den afgørelse, der blev truffet af Formandskonferencen den 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52 og til artikel 1, stk. 1, litra e), og bilag 3 til den afgørelse, der blev truffet af Formandskonferencen den 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A8-0459/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A8-0459/2018),

| A. | der henviser til, at associeringsaftalen (i det følgende benævnt »aftalen«) mellem EU og Mellemamerika var den første associeringsaftale mellem regioner, som EU indgik; der henviser til, at den er baseret på tre komplementære søjler, nemlig politisk dialog, samarbejde og handel; der henviser til, at handelssøjlen i aftalen (del IV) var ret bred og ambitiøs, da den blev forhandlet på plads, men set i bakspejlet mangler den ajourførte bestemmelser om bl.a. køn og handel, digital handel og e-handel, indkøb, investeringer, korruptionsbekæmpelse eller små og mellemstore virksomheder (SMV'er); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at associeringsaftalen (i det følgende benævnt »aftalen«) mellem EU og Mellemamerika var den første associeringsaftale mellem regioner, som EU indgik; der henviser til, at den er baseret på tre komplementære søjler, nemlig politisk dialog, samarbejde og handel; der henviser til, at handelssøjlen i aftalen (del IV) var ret bred og ambitiøs, da den blev forhandlet på plads, men set i bakspejlet mangler den ajourførte bestemmelser om bl.a. køn og handel, digital handel og e-handel, indkøb, investeringer, korruptionsbekæmpelse eller små og mellemstore virksomheder (SMV'er);

| B. | der henviser til, at handelssøjlen i aftalen har været anvendt midlertidigt i fem år: siden den 1. august 2013 med Honduras, Nicaragua og Panama, siden den 1. oktober 2013 med Costa Rica og El Salvador og siden den 1. december 2013 med Guatemala; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at handelssøjlen i aftalen har været anvendt midlertidigt i fem år: siden den 1. august 2013 med Honduras, Nicaragua og Panama, siden den 1. oktober 2013 med Costa Rica og El Salvador og siden den 1. december 2013 med Guatemala;

| C. | der henviser til, at søjlerne vedrørende politisk dialog og samarbejde stadig ikke er blevet anvendt, eftersom det ikke er alle medlemsstater, der har ratificeret aftalen; der henviser til, at den manglende anvendelse af disse to søjler skaber en ubalance mellem handelsrelaterede og politiske spørgsmål, det vil sige EU's kerneværdier som f.eks. fremme af demokrati og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at søjlerne vedrørende politisk dialog og samarbejde stadig ikke er blevet anvendt, eftersom det ikke er alle medlemsstater, der har ratificeret aftalen; der henviser til, at den manglende anvendelse af disse to søjler skaber en ubalance mellem handelsrelaterede og politiske spørgsmål, det vil sige EU's kerneværdier som f.eks. fremme af demokrati og menneskerettigheder;

| D. | der henviser til, at Mellemamerika er et relativt lille marked med næsten 43 mio. indbyggere og står for 0,25 % af det globale BNP; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Mellemamerika er et relativt lille marked med næsten 43 mio. indbyggere og står for 0,25 % af det globale BNP;

| E. | der henviser til, at de mellemamerikanske lande i de seneste 15 år har været mere åbne over for handel end andre lande med samme indkomstniveau; der henviser til, at import imidlertid fortsat er den primære kilde til handel med andre lande; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de mellemamerikanske lande i de seneste 15 år har været mere åbne over for handel end andre lande med samme indkomstniveau; der henviser til, at import imidlertid fortsat er den primære kilde til handel med andre lande;

| F. | der henviser til, at Mellemamerikas vigtigste marked er regionen selv, idet Det Mellemamerikanske Fællesmarked er den anden største handelspartner for de fleste lande i regionen og tegner sig for 26 % af al eksport; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Mellemamerikas vigtigste marked er regionen selv, idet Det Mellemamerikanske Fællesmarked er den anden største handelspartner for de fleste lande i regionen og tegner sig for 26 % af al eksport;

| G. | der henviser til, at gennemførelsen af EU's handelsaftaler er en vigtig prioritet for Parlamentet, Rådet og Kommissionen med henblik på at kunne overvåge, vurdere og justere EU's fælles handelspolitik; der henviser til, at rapporteringen om gennemførelsen af aftalen med Mellemamerika er et rettidigt og nyttigt bidrag til overvejelserne angående dens eventuelle modernisering; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at gennemførelsen af EU's handelsaftaler er en vigtig prioritet for Parlamentet, Rådet og Kommissionen med henblik på at kunne overvåge, vurdere og justere EU's fælles handelspolitik; der henviser til, at rapporteringen om gennemførelsen af aftalen med Mellemamerika er et rettidigt og nyttigt bidrag til overvejelserne angående dens eventuelle modernisering;

| H. | der henviser til, at der nu er tilstrækkelige erfaringer, data og statistiske oplysninger til at vurdere gennemførelsen af aftalens handelssøjle; der henviser til, at Parlamentets beslutning, som blev vedtaget den 11. december 2012 parallelt med dets godkendelse af aftalen, skitserede målene for handelssøjlen og indeholdt en række forslag til opfølgning under gennemførelsen (11), som er relevante for den igangværende analyse; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der nu er tilstrækkelige erfaringer, data og statistiske oplysninger til at vurdere gennemførelsen af aftalens handelssøjle; der henviser til, at Parlamentets beslutning, som blev vedtaget den 11. december 2012 parallelt med dets godkendelse af aftalen, skitserede målene for handelssøjlen og indeholdt en række forslag til opfølgning under gennemførelsen (11), som er relevante for den igangværende analyse;

| I. | der henviser til, at EU-Domstolen i sin udtalelse nr. 2/15 af 16. maj 2017 (12) bekræftede, at den fælles handelspolitik er en værdibaseret politik, og at fremme af en bæredygtig udvikling er en integreret del af den fælles handelspolitik; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU-Domstolen i sin udtalelse nr. 2/15 af 16. maj 2017 (12) bekræftede, at den fælles handelspolitik er en værdibaseret politik, og at fremme af en bæredygtig udvikling er en integreret del af den fælles handelspolitik;

| J. | der henviser til, at menneskerettighedssituationen i flere mellemamerikanske lande er bekymrende; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at menneskerettighedssituationen i flere mellemamerikanske lande er bekymrende;

Vigtigste konklusioner og henstillinger

| 1. | er af den opfattelse, at aftalen tilstræber at opfylde et af sine oprindelige mål, idet den sigter mod at styrke processen med regional integration mellem de mellemamerikanske lande ved at støtte intraregionale institutioner, samarbejde og dialoger, bidrage til gennemførelsen af artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union og FN's universelle 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og inden for rammerne af princippet om udviklingsvenlig politikkohærens i henhold til artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) til komplementariteten i deres produktive sektorer, fremme fair udveksling på tværs af grænserne og fremme regional bæredygtig økonomisk vækst; gentager, at aftalen bidrager til at konsolidere den bredere strategiske dimension af partnerskabet mellem EU og Latinamerika og Caribien (LAC); finder det vigtigt at sikre aftalens fulde ikrafttrædelse, hvilket afhænger af endnu udestående intern ratificering i visse EU-medlemsstater (13), og en effektiv og hensigtsmæssig gennemførelse af alle bestemmelser i handelssøjlen fra begge parters side; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder om, at det er vigtigt at styrke det biregionale samarbejde for at bevare og styrke det multilaterale handelssystem som en vigtig søjle til at opnå målene for bæredygtig udvikling og for at sikre en regelbaseret økonomisk styring og dermed sikre en mere retfærdig, inklusiv og bæredygtig handel; minder navnlig om sin støtte til WTO og understreger denne organisations rolle med hensyn til at skabe økonomisk stabilitet og støtte vækst og udvikling og opfordrer parterne til at gøre brug af den dialog, som fremmes af aftalen, til at identificere og udvikle fælles strategier for den nødvendige modernisering af WTO; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at Mellemamerika er en af de regioner, der er mest påvirket af klimaændringer og naturkatastrofer, og opfordrer derfor indtrængende til en meget omhyggelig undersøgelse af forholdet mellem ændringen af arealanvendelsen på grund af liberaliseringen af investeringer og adgangen til ejerskab og den øgede anvendelse af monokulturer, af beskyttelsen af og adgangen til vandressourcer og ferskvand og behovet for at bevare og/eller udvikle offentlige forsyningspligtydelser og af samarbejdet inden for udviklingen af ikke-forurenende offentlige transport- og energisystemer; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fremhæver, at aftalen bygger på et regelbaseret fair og forudsigeligt forhold, der fremmer et mere sikkert økonomisk miljø mellem handelspartnere, der bygger på principperne om bæredygtig udvikling og respekt for menneskerettigheder og arbejds- og miljøstandarder, samtidig med at retsstatsprincippet og god regeringsførelse opretholdes, og understreger behovet for at indføre effektive foranstaltninger til bekæmpelse af korruption; mener, at denne forudsigelighed fremmer økonomisk vækst, udvekslingen af varer, leveringen af tjenesteydelser, deltagelsen i offentlige udbud, investeringernes tiltrækningskraft, beskæftigelse af høj kvalitet og forbedrede arbejdsvilkår og levestandarder, selv om strømmene ikke altid udvikler sig lineært; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til at levere ajourførte og omfattende årsrapporter om gennemførelsen af aftalen som krævet i de relevante gennemførelsesforordninger; er af den opfattelse, at oplysningerne i rapporten om gennemførelsen af frihandelsaftaler ikke er tilstrækkelige (SWD(2017)0364); bemærker, at dataene om importen fra Mellemamerika varierer meget, eftersom eksporten er koncentreret om råvarer, hvis priser er baseret på verdensmarkedet, eller produktdele i de globale værdikæder; opfordrer indtrængende parterne til med henblik på en tilstrækkelig vurdering af gennemførelsen af aftalen at træffe passende foranstaltninger til at forbedre indsamlingen og tilvejebringelsen af regelmæssige, ajourførte, sammenlignelige og pålidelige statistiske data om de relevante sektorer, herunder om handel med varer og tjenesteydelser, investeringer og klimaændringer, samt om graden af konsolidering af SMV'ers aktiviteter, og til at foretage evalueringer på grundlag af kønsopdelte data; opfordrer endvidere begge parter til at overvåge gennemførelsen af internationalt vedtagne standarder for bekæmpelse af hvidvaskning af penge samt skatteunddragelse og skatteundgåelse; gentager sin opfordring til Kommissionen om at opdatere og udarbejde en fælles metode til en mere sammenhængende evaluering af gennemførelsen af dens handelsaftaler; |
| --- | --- |

5.

| 6. | glæder sig over, at handelsstrømmene mellem parterne generelt har vist sig at være modstandsdygtige på trods af en ugunstig international økonomisk kontekst; bemærker: at EU's eksport er vokset med 22 %, mens importen fra fem mellemamerikanske lande er steget med 18,3 %, at EU's vigtigste eksportdestination i Mellemamerika er Costa Rica, efterfulgt af Panama og Guatemala, og at den største eksportør af varer til EU er Costa Rica, efterfulgt af Honduras og Guatemala; bemærker med bekymring det betydelige fald i eksporten fra Costa Rica til EU på 40,4 % i 2015, der skyldtes, at en stor producent af IT-udstyr flyttede til Sydøstasien, hvilket har ført til et generelt fald i importen fra Mellemamerika på 16,8 %; |
| --- | --- |

6.

| 7. | beklager, at hverken Mellemamerika eller EU gør fuldt brug af deres tildelte toldkontingenter, og opfordrer derfor til, at potentielle sektorer, hvor der bør tilskyndes til yderligere udveksling, skal identificeres; beklager, at der kun foreligger tal for præferenceudnyttelsesgraderne i Costa Rica; er bekymret over, at kun 16,6 % af den berettigede EU-eksport til Costa Rica nød godt af frihandelsaftalen, mens andelen var 92 % for Costa Ricas eksport til EU (14); minder om, at det er af central betydning at gøre handel mere inklusiv og fremme en passende integration af SMV'er og især små landbrugere i værdikæder; anmoder Kommissionen om i denne henseende at træffe aktive foranstaltninger med henblik på at øge viden om og gøre det nemmere at udnytte de muligheder, som aftalen har skabt blandt europæiske producenter, navnlig SMV'er, med hensyn til at øge præferenceudnyttelsesgrader og anvende eksisterende toldkontingenter; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker, at de vigtigste produkter, der eksporteres fra Mellemamerika til EU, stadig er stærkt koncentreret i den primære sektor, og at der er tale om produkter af relativ lav merværdi som f.eks. tekstiler, kaffe, sukker, bildele eller rejer, mens de vigtigste produkter, som EU eksporterer til Mellemamerika, er maskiner og apparater, produkter fra kemiske og tilknyttede industrier samt transportudstyr; bemærker imidlertid, at aftalen er begyndt at bidrage til moderniseringen og diversificeringen af eksporten fra Mellemamerika med mere merværdi, såsom nåle, proteser og medicinsk udstyr, og til en stigning i eksporten af fair trade-produkter og økologiske certificerede produkter; |
| --- | --- |

8.

| 9. | beklager, at hverken den tredje årlige beretning eller rapporten om gennemførelsen af EU's frihandelsaftaler for 2016 indeholder relevante oplysninger til evaluering af investeringsstrømmene; opfordrer Kommissionen til at medtage sådanne data i kommende beretninger; |
| --- | --- |

9.

| 10. | noterer sig, at den samlede EU-handel med tjenesteydelser med Mellemamerika faldt marginalt og synes at være koncentreret i Panama og Costa Rica, og opfordrer Kommissionen til at fremlægge yderligere landespecifikke analyser opdelt på sektorer; |
| --- | --- |

10.

| 11. | anerkender, at der er gjort fremskridt med hensyn til sundheds- og plantesundhedsstandarder (SPS), oprindelsesregler og tekniske handelshindringer, og opfordrer parterne til at forbedre den tidlige varsling og gennemsigtigheden samt udvekslingen af oplysninger om intern lovgivning og procedurer; bemærker, at Mellemamerika er bekymret over EU's nye retlige rammer, som potentielt kan hæmme eksporten af palmeolie; gentager, at der er behov for rettidig information og flere forudgående udvekslinger for at sætte parterne i stand til at forudse og tilpasse sig ændrede mønstre og overholde de interne retlige krav; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at der skal gøres yderligere fremskridt, f.eks. hvad angår problemet med Costa Ricas diskriminerende afgifter på import af alkoholholdige drikkevarer; er desuden bekymret over udestående spørgsmål vedrørende effektiv beskyttelse af geografiske betegnelser, f.eks. i Costa Rica (Manchego), Guatemala (Parmigiano) eller Honduras (liste over generiske betegnelser), og henstiller, at der gøres en yderligere indsats for at sikre, at reglerne overholdes; |
| --- | --- |

12.

| 13. | beklager, at der ikke er et særligt kapitel om SMV'er i den eksisterende aftale og opfordrer Kommissionen, Tjenesten for EU's optræden udadtil (EU-Udenrigstjenesten), medlemsstaterne og Mellemamerika til at medtage et sådant kapitel i en kommende revision af aftalen; opfordrer parterne til at stille al den retlige og administrative støtte og alle de værktøjer, der er nødvendige for at SMV'er kan give sig i kast med handel og investeringer i henhold til denne aftale, til rådighed for SMV'er for at fremme øget udveksling og øge deltagelsen med henblik på at udnytte fordelene ved aftalen, herunder gennem aktive foranstaltninger til fremme af internationaliseringen af SMV'er og etablering af kontaktpunkter og en specialiseret hjemmeside for SMV'er; gentager sit krav om foranstaltninger med henblik på at øge kendskabet til aftalen og den støtte, der er til rådighed, blandt interessenterne, navnlig SMV'er, i begge regioner; gentager sin opfordring til, at samarbejdet fremmes ved hjælp af passende tekniske og finansielle ressourcer i strategiske sektorer for begge regioner; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at en retfærdig og gennemsigtig åbning af markederne for offentlige indkøb i Mellemamerika er vigtig med henblik på at sikre lige konkurrencevilkår for virksomhederne; er bekymret over, at markederne for offentlige indkøb i Mellemamerika kunne blive åbnet yderligere på centralt og regionalt forvaltningsniveau; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ser de intraregionale ikke-toldmæssige foranstaltninger som en væsentlig hindring for investeringer i Mellemamerika; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at mellemamerikanske lande forbedrer investeringsvilkårene og det lokale erhvervsklima for europæiske investorer, hvilket vil styrke beskæftigelsen og infrastrukturen og imødekomme regionens store udviklingsbehov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | insisterer på en effektiv gennemførelse af de specifikke forpligtelser i forbindelse med bestemmelserne om handel og bæredygtig udvikling, som udgør en integreret del af aftalen, og som er nødvendige for at nå de fastsatte mål; noterer sig, at Kommissionen i 2019 vil og i fremtiden bør foretage en efterfølgende evaluering af aftalen, herunder dens kapitel om handel og bæredygtig udvikling, med inddragelse af uafhængige eksperter; minder om, at kapitlet om handel og bæredygtig udvikling indeholder bestemmelser om oprettelse af nationale rådgivende grupper eller udvalg, som er relevante i forbindelse med spørgsmål vedrørende arbejdskraft, miljø og bæredygtig udvikling; glæder sig navnlig over, at der nu er etableret civilsamfundsrådgivningsmekanismer i alle mellemamerikanske lande; bemærker, at der er udtrykt alvorlige bekymringer med hensyn til uafhængigheden af disse rådgivende grupper og deres muligheder for at deltage i visse mellemamerikanske lande; beklager i denne forbindelse, at der i 2017 ikke blev afholdt møder i Associeringsudvalget og underudvalgene samt i dialogforummet for civilsamfundet, og insisterer på, at der som minimum afholdes møder hvert år; opfordrer aftalens parter til hurtigt at etablere mekanismer og tilvejebringe de nødvendige finansielle midler til at styrke de interne rådgivende grupper og sikre passende deltagelse af uafhængige repræsentative civilsamfundsorganisationer med en afbalanceret repræsentation af interessenter; tilskynder endvidere aftalens parter til at indføre effektive dialogmekanismer med de rådgivende grupper og med medlemmerne af de forskellige underudvalg og til at involvere disse i den efterfølgende evalueringsproces, som efter planen skal finde sted i 2019; glæder sig over de henstillinger, der blev fremsat på det 3. fælles møde mellem EU's og Mellemamerikas interne rådgivende grupper af 16. juni 2016, og opfordrer parterne til at gennemføre dem; minder om, at kapitlet om handel og bæredygtig udvikling i handelsaftalen indeholder retligt bindende bestemmelser om effektiv gennemførelse af standarder for arbejdstagerbeskyttelse og social sikring samt miljøbeskyttelse; glæder sig over, at aftalen har udstukket retningen for en regelmæssig dialog om gennemførelsen af de fælles forpligtelser; bemærker, at Parlamentet har opfordret Kommissionen til at styrke overvågnings-, gennemførelses- og håndhævelsesmekanismerne i kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling; glæder sig derfor over Kommissionens 15-punktsplan for at gøre EU's kapitler om handel og bæredygtig udvikling mere effektive og minder om behovet for at fortsætte dialogen med de forskellige aktører, herunder Parlamentet, om en effektiv håndhævelsesmekanisme for bestemmelserne vedrørende de arbejds- og miljøbeskyttelsesforpligtelser, der er fastsat i handelsaftalerne; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer parterne til at revidere aftalen med henblik på at indføre en passende og effektiv tvistbilæggelsesmekanisme, herunder blandt de forskellige håndhævelsesmetoder at overveje sanktioner som en afskrækkende foranstaltning, som skal anvendes som sidste udvej i tilfælde af alvorlige overtrædelser, og gøre det muligt for arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet at deltage rigtigt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer indtrængende EU og alle mellemamerikanske lande til at ratificere og fuldt ud gennemføre de multilaterale miljøaftaler vedrørende bekæmpelse af klimaændringer, især De Forenede Nationers konvention om klimaændringer og Parisaftalen; fremhæver behovet for, at EU og Mellemamerika intensiverer deres samarbejde i denne henseende; |
| --- | --- |

18.

| 19. | noterer sig de forskellige landerapporter, der er udarbejdet af ILO, og de udfordringer, som stadig findes; opfordrer de berørte mellemamerikanske lande til at udrydde vold mod fagforeningsfolk og oprindelige folk og træffe lovgivningsmæssige foranstaltninger til effektivt at gennemføre ILO's grundlæggende konventioner om foreningsfrihed, kollektive forhandlinger, ikkeforskelsbehandling og børnearbejde; fremhæver betydningen af at styrke arbejdstilsynet og den sociale dialog; |
| --- | --- |

19.

| 20. | anmoder Kommissionen om forsikringer om, at varer eller dele af varer, der produceres i eksportforarbejdningszoner, ikke falder under aftalens toldpræferencer, eftersom eksportforarbejdningszoner er fritaget fra overholdelsen af internationale arbejdsretstandarder og national miljølovgivning; anmoder Kommissionen om konkrete oplysninger om told- eller andre bestemmelser, der anvendes til at kendetegne produkter, der kommer fra eksportforarbejdningszoner og derfor ikke hører under toldafviklingen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | minder om, at de tærskler, der er fastsat under stabiliseringsmekanismen for bananer, som er vedføjet aftalen, og som gælder indtil 2020, ikke bør overskrides, og at parterne, når denne mekanisme udløber, fortsat bør levere statistikker, herunder om fair trade-produkter og økologiske produkter; bemærker, at Nicaragua og Guatemala i september 2018 overskred deres tærskler (henholdsvis 349 % og 102 %) og er bekymret over, at dette har konsekvenser for de europæiske bananproducenter; minder om Kommissionens forpligtelse til at foretage en evaluering af situationen for EU’s bananproducenter senest den 1. januar 2019, og at mekanismens gyldighed i tilfælde af en alvorlig markedsforvrængning eller forværring af EU’s bananproducenters situation vil kunne forlænges; minder om, at Kommissionen i lyset af den stabiliseringsmekanisme og beskyttelsesklausul, der er indført i aftalen, bør stille mere grundige og regelmæssige oplysninger om disse markedsudviklinger til rådighed, både for Europa-Parlamentet og de relevante industrisektorer; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at den seneste politiske og økonomiske udvikling, der omfatter vold, straffefrihed, korruption, skrøbelige retssystemer og mangelfuld retssikkerhed i en række mellemamerikanske lande, også kan have økonomiske konsekvenser, der påvirker regionen som helhed i negativ retning og kan føre til en destabilisering af regionen; er især foruroliget over og fordømmer på det kraftigste den nuværende situation i Nicaragua; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til fortsat nøje at overvåge situationen i Nicaragua og, om nødvendigt, vurdere de mulige foranstaltninger, der kan træffes på baggrund af associeringsaftalen; minder om, at demokratiklausulen er et vigtigt element i alle EU's aftaler med tredjelande; |
| --- | --- |

22.

| 23. | minder om EU's forpligtelse som fastsat i artikel 8 i TEUF samt tilsagnet fra EU og andre underskrivere af Buenos Aires-erklæringen om ligestilling og handel om at integrere ligestilling i handelspolitikken; opfordrer parterne til at styrke aftalens kønsfokus og til at fremme og støtte inddragelsen af et særligt kønskapitel i forbindelse med en fremtidig revision; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer indtrængende Østrig, Belgien og Grækenland til at ratificere aftalen og gentager, at det er vigtigt, at de andre dele af aftalen anvendes fuldt ud, herunder samarbejde om økonomisk og handelsmæssig udvikling (artikel 52 m.fl.); |
| --- | --- |

24.

| 25. | glæder sig over, at parterne endelig er ved at indlede de administrative og institutionelle procedurer for vedtagelse af den relevante protokol om medtagelse af Kroatien i aftalen; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, medlemsstaterne, regeringerne i de mellemamerikanske lande og Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  EUT L 346 af 15.12.2012, s. 3.

(2)  EUT C 434 af 23.12.2015, s. 181.

(3)  Interimsbetænkning af 8. november 2012 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Mellemamerika på den anden side.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0238.

(5)  EUT C 227 af 28.6.2018, s. 27.

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0230.

(7)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0439.

(8)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/july/tradoc_157150.pdf

(9)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/en_joint-document_advisory-groups_16-june-2016_final.pdf

(10)  EUT C 369 af 11.10.2018, s. 132.

(11)  Udtalelse fra Udvalget om International Handel af 19. september 2012 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Mellemamerika på den anden side.

(12)  ECLI:EU:C:2017:376.

(13)  Pr. 10. september 2018 var ratificeringen stadig verserende i Østrig, Belgien, Det Forenede Kongerige og Grækenland. http://www.consilium.europa.eu/da/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2012001

(14)  Beretning fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet Tredje årlige beretning om gennemførelsen af del IV af aftalen om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Mellemamerika på den anden side (COM(2017)0160).

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/74

---

P8_TA(2019)0029

ECB's årsberetning for 2017

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2019 om ECB's årsberetning for 2017 (2018/2101(INI))

(2020/C 411/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 6. februar 2018 om Den Europæiske Centralbanks årsberetning for 2016 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. februar 2018 om Den Europæiske Centralbanks årsberetning for 2016 (1),

| — | der henviser til Den Europæiske Centralbanks (ECB) årsberetning for 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Centralbanks (ECB) årsberetning for 2017,

| — | der henviser til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) og Den Europæiske Centralbank, navnlig artikel 2, artikel 3, artikel 7, artikel 10, stk. 2, artikel 15, artikel 21, artikel 32, stk. 5, og artikel 33, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) og Den Europæiske Centralbank, navnlig artikel 2, artikel 3, artikel 7, artikel 10, stk. 2, artikel 15, artikel 21, artikel 32, stk. 5, og artikel 33, stk. 1,

| — | der henviser til artikel 129, stk. 3, artikel 130, artikel 138, stk. 2, artikel 282, stk. 2 og stk. 3, artikel 283, stk. 2, og artikel 284, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 129, stk. 3, artikel 130, artikel 138, stk. 2, artikel 282, stk. 2 og stk. 3, artikel 283, stk. 2, og artikel 284, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til den tale, som formanden for ECB Mario Draghi, holdt i Sintra den 19. juni 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den tale, som formanden for ECB Mario Draghi, holdt i Sintra den 19. juni 2018,

| — | der henviser til ECB's økonomiske bulletin, udgave 5/2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til ECB's økonomiske bulletin, udgave 5/2018,

| — | der henviser til artikel 11 i Rådets forordning (EF) nr. 974/98 af 3. maj 1998 om indførelse af euroen (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 i Rådets forordning (EF) nr. 974/98 af 3. maj 1998 om indførelse af euroen (2),

| — | der henviser til artikel 128, stk. 1, i TEUF, om euroens status som lovligt betalingsmiddel, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 128, stk. 1, i TEUF, om euroens status som lovligt betalingsmiddel,

| — | der henviser til feedbacken på de input, Parlamentet gav som led i sin beslutning om ECB's årsberetning for 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til feedbacken på de input, Parlamentet gav som led i sin beslutning om ECB's årsberetning for 2016,

| — | der henviser til den økonomiske årsberetning for 2017 fra Banken for Internationale Betalinger (BIS), |
| --- | --- |

—

der henviser til den økonomiske årsberetning for 2017 fra Banken for Internationale Betalinger (BIS),

| — | der henviser til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis (ESRB) rapport »Vulnerabilities in the EU residential real estate sector« af november 2016 og dens ledsagende landespecifikke advarsler, der blev sendt til otte medlemsstater, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis (ESRB) rapport »Vulnerabilities in the EU residential real estate sector« af november 2016 og dens ledsagende landespecifikke advarsler, der blev sendt til otte medlemsstater,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0424/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0424/2018),

| A. | der henviser til, at euroen stadig er den næstvigtigste valuta i det internationale monetære system; der henviser til, at den folkelige opbakning til euroen var høj i 2017, og at næsten tre fjerdedele af respondenterne i euroområdet (73 %) gik ind for den fælles valuta, hvilket er den højeste score, der er opnået siden efteråret 2004; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at euroen stadig er den næstvigtigste valuta i det internationale monetære system; der henviser til, at den folkelige opbakning til euroen var høj i 2017, og at næsten tre fjerdedele af respondenterne i euroområdet (73 %) gik ind for den fælles valuta, hvilket er den højeste score, der er opnået siden efteråret 2004;

| B. | der henviser til, at EU's og euroområdets BNP ifølge Kommissionens prognose fra sommeren 2018 voksede med 2,4 % i 2017 og dermed overgik USA's; der henviser til, at BNP'et ifølge samme prognose i 2018 og 2019 bør stige med henholdsvis 2,1 og 2,0 %; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU's og euroområdets BNP ifølge Kommissionens prognose fra sommeren 2018 voksede med 2,4 % i 2017 og dermed overgik USA's; der henviser til, at BNP'et ifølge samme prognose i 2018 og 2019 bør stige med henholdsvis 2,1 og 2,0 %;

| C. | der henviser til, at de seneste økonomiske tal fra 2018 afspejler en vis opbremsning i væksten i forhold til de høje niveauer i 2017 som følge af en svagere fremdrift fra udenrigshandelen og højere oliepriser; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de seneste økonomiske tal fra 2018 afspejler en vis opbremsning i væksten i forhold til de høje niveauer i 2017 som følge af en svagere fremdrift fra udenrigshandelen og højere oliepriser;

| D. | der henviser til, at arbejdsløsheden i EU og euroområdet ifølge tal fra Eurostat fra maj 2018 nu næsten er faldet til samme niveau som før krisen, nemlig til henholdsvis 7,0 % og 8,4 %; der henviser til, at antallet af beskæftigede og arbejdsmarkedsdeltagelsen i euroområdet lå på deres højeste niveau siden lanceringen af Den Økonomiske og Monetære Union i 1999; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at arbejdsløsheden i EU og euroområdet ifølge tal fra Eurostat fra maj 2018 nu næsten er faldet til samme niveau som før krisen, nemlig til henholdsvis 7,0 % og 8,4 %; der henviser til, at antallet af beskæftigede og arbejdsmarkedsdeltagelsen i euroområdet lå på deres højeste niveau siden lanceringen af Den Økonomiske og Monetære Union i 1999;

| E. | der henviser til, at væksten og arbejdsløsheden, på trods af en vis konvergens, stadig lider under en betydelig geografisk skævdeling, hvilket afstedkommer en faretruende skrøbelighed for økonomien og er til fare for en sund og afbalanceret udvikling; der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden fortsat er mere end det dobbelte af gennemsnittet og lå på 16,8 % i EU og 18,8 % i euroområdet ved udgangen af 2017; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at væksten og arbejdsløsheden, på trods af en vis konvergens, stadig lider under en betydelig geografisk skævdeling, hvilket afstedkommer en faretruende skrøbelighed for økonomien og er til fare for en sund og afbalanceret udvikling; der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden fortsat er mere end det dobbelte af gennemsnittet og lå på 16,8 % i EU og 18,8 % i euroområdet ved udgangen af 2017;

| F. | der henviser til, at den nuværende bredt anlagte økonomiske ekspansion hovedsageligt er drevet af eksport og indenlandsk forbrug i medlemsstaterne; der henviser til, at investeringerne er vokset med den højeste hastighed siden 2007 og er blevet understøttet af det globale opsving og investeringsplanen for Europa; understreger EFSI's rolle med hensyn til at sætte en stopper for investeringsunderskuddet i EU ved at mobilisere en samlet investering på 256,9 mia. EUR og finansiere næsten 550 000 små og mellemstore virksomheder (SMV’er), der drager fordel af finansiering fra Den Europæiske Investeringsfond; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den nuværende bredt anlagte økonomiske ekspansion hovedsageligt er drevet af eksport og indenlandsk forbrug i medlemsstaterne; der henviser til, at investeringerne er vokset med den højeste hastighed siden 2007 og er blevet understøttet af det globale opsving og investeringsplanen for Europa; understreger EFSI's rolle med hensyn til at sætte en stopper for investeringsunderskuddet i EU ved at mobilisere en samlet investering på 256,9 mia. EUR og finansiere næsten 550 000 små og mellemstore virksomheder (SMV’er), der drager fordel af finansiering fra Den Europæiske Investeringsfond;

| G. | der henviser til, at de EU-lande, der står uden for den fælles valuta, og som nyder godt af fleksible valutakurser for deres egen valuta, har frembragt forskellige økonomiske resultater; der henviser til, at de medlemsstater, som har indført den fælles valuta i løbet af de seneste ti år, har skabt bedre resultater end landene med fleksible valutakurser; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de EU-lande, der står uden for den fælles valuta, og som nyder godt af fleksible valutakurser for deres egen valuta, har frembragt forskellige økonomiske resultater; der henviser til, at de medlemsstater, som har indført den fælles valuta i løbet af de seneste ti år, har skabt bedre resultater end landene med fleksible valutakurser;

| H. | der henviser til, at den årlige inflation i det harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) for euroområdet i henhold til de makroøkonomiske fremskrivninger fra juni 2018 fra Eurosystemets personale ser ud til at nå op på 1,7 % i 2018, 2019 og 2020, idet den har rettet sig op efter tidligere lavpunkter og nærmer sig ECB's mellemfristede inflationsmål om tæt på, men under 2 %, men stadig mangler at nå dette mål og fremviser store forskelle på tværs af euroområdet; der henviser til, at stigningen i den samlede inflation primært skyldes højere energipriser, mens den underliggende inflation kun tegnede sig for en marginal stigning fra 0,9 % i 2016 til 1,0 %, uden tegn på en vedvarende opadgående tendens i 2017; der henviser til, at væksten i lønningerne i overensstemmelse med væksten i produktiviteten stadig er en vigtig forudsætning for en vedvarende stigning i den underliggende inflation; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den årlige inflation i det harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) for euroområdet i henhold til de makroøkonomiske fremskrivninger fra juni 2018 fra Eurosystemets personale ser ud til at nå op på 1,7 % i 2018, 2019 og 2020, idet den har rettet sig op efter tidligere lavpunkter og nærmer sig ECB's mellemfristede inflationsmål om tæt på, men under 2 %, men stadig mangler at nå dette mål og fremviser store forskelle på tværs af euroområdet; der henviser til, at stigningen i den samlede inflation primært skyldes højere energipriser, mens den underliggende inflation kun tegnede sig for en marginal stigning fra 0,9 % i 2016 til 1,0 %, uden tegn på en vedvarende opadgående tendens i 2017; der henviser til, at væksten i lønningerne i overensstemmelse med væksten i produktiviteten stadig er en vigtig forudsætning for en vedvarende stigning i den underliggende inflation;

| I. | der henviser til, at det samlede offentlige underskud i euroområdet ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2018 forventes at falde fra 0,9 % til 0,7 % af BNP i 2018 med et yderligere fald til 0,6 % i 2019, hvilket skal sammenholdes med et forventet underskud på 5,9 % af BNP i USA og 2,7 % i Japan; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det samlede offentlige underskud i euroområdet ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2018 forventes at falde fra 0,9 % til 0,7 % af BNP i 2018 med et yderligere fald til 0,6 % i 2019, hvilket skal sammenholdes med et forventet underskud på 5,9 % af BNP i USA og 2,7 % i Japan;

| J. | der henviser til, at ECB forventer, at inflationen gradvis vil stige på mellemlang sigt og være understøttet af virkningen af den nuværende pengepolitiske linje, den fortsatte økonomiske ekspansion, de stigende lønninger og udviskningen af den økonomiske afmatning; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at ECB forventer, at inflationen gradvis vil stige på mellemlang sigt og være understøttet af virkningen af den nuværende pengepolitiske linje, den fortsatte økonomiske ekspansion, de stigende lønninger og udviskningen af den økonomiske afmatning;

| K. | der henviser til, at euroområdets banker har fremskyndet deres nedbringelse af antallet af misligholdte lån fra 8 % af de samlede lån i 2014 til 4,9 % i fjerde kvartal af 2017; der henviser til, at summen af det samlede antal misligholdte lån i hele EU stadig ligger på 950 mia. EUR; der henviser til, at misligholdte lån enten skal sælges, (delvis) afskrives eller hensættes behørigt med henblik på at sikre finansiel stabilitet og undgå negative konsekvenser for nuværende kontohavere, opsparere og investorer; der henviser til, at der er betydelige forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til antallet af misligholdte lån; der henviser til, at andelen af misligholdte lån i otte medlemsstater stadig ligger et godt stykke over 10 %, og at to af disse medlemsstater har en andel på over 40 %; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at euroområdets banker har fremskyndet deres nedbringelse af antallet af misligholdte lån fra 8 % af de samlede lån i 2014 til 4,9 % i fjerde kvartal af 2017; der henviser til, at summen af det samlede antal misligholdte lån i hele EU stadig ligger på 950 mia. EUR; der henviser til, at misligholdte lån enten skal sælges, (delvis) afskrives eller hensættes behørigt med henblik på at sikre finansiel stabilitet og undgå negative konsekvenser for nuværende kontohavere, opsparere og investorer; der henviser til, at der er betydelige forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til antallet af misligholdte lån; der henviser til, at andelen af misligholdte lån i otte medlemsstater stadig ligger et godt stykke over 10 %, og at to af disse medlemsstater har en andel på over 40 %;

| L. | der henviser til, at der er behov for et styrket sekundært marked for misligholdte lån med det formål at øge markedslikviditeten på europæisk plan og undgå eventuelle uigennemsigtige markedsforhold; der henviser til, at finansielle institutioner, der er aktive på det sekundære marked, skal være forpligtet til at tage hensyn til forbrugernes interesser og overholde alle relevante nationale og EU-krav om forbrugerbeskyttelse; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der er behov for et styrket sekundært marked for misligholdte lån med det formål at øge markedslikviditeten på europæisk plan og undgå eventuelle uigennemsigtige markedsforhold; der henviser til, at finansielle institutioner, der er aktive på det sekundære marked, skal være forpligtet til at tage hensyn til forbrugernes interesser og overholde alle relevante nationale og EU-krav om forbrugerbeskyttelse;

| M. | der henviser til, at ECB's Styrelsesråd på sit møde i oktober 2017 besluttede at fortsætte sine nettoopkøb i henhold til programmet til opkøb af aktiver (APP) med en månedlig rytme på 30 mia. EUR indtil september 2018; der henviser til, at ECB's Styrelsesråd på sit møde i juni 2018 besluttede at forlænge det månedlige opkøb for et reduceret beløb på 15 mia. EUR indtil udgangen af 2018 og derefter at afslutte opkøbene helt, forudsat at der modtages data, som bekræfter de mellemfristede inflationsudsigter, og at det bekræftede denne beslutning på sit møde i september 2018; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at ECB's Styrelsesråd på sit møde i oktober 2017 besluttede at fortsætte sine nettoopkøb i henhold til programmet til opkøb af aktiver (APP) med en månedlig rytme på 30 mia. EUR indtil september 2018; der henviser til, at ECB's Styrelsesråd på sit møde i juni 2018 besluttede at forlænge det månedlige opkøb for et reduceret beløb på 15 mia. EUR indtil udgangen af 2018 og derefter at afslutte opkøbene helt, forudsat at der modtages data, som bekræfter de mellemfristede inflationsudsigter, og at det bekræftede denne beslutning på sit møde i september 2018;

| N. | der henviser til, at ECB's Styrelsesråd har bekræftet sine forventninger til at lade renterne på de vigtigste refinansieringsaktiviteter og renterne på den marginale udlånsfacilitet og indskudsfaciliteten forblive uændrede på henholdsvis 0,00 %, 0,25 % og 0,40 % indtil i hvert fald udgangen af sommeren 2019, og under alle omstændigheder indtil der har været en vedvarende justering af inflationsudviklingen i overensstemmelse med ECB's mål på mellemlang sigt; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at ECB's Styrelsesråd har bekræftet sine forventninger til at lade renterne på de vigtigste refinansieringsaktiviteter og renterne på den marginale udlånsfacilitet og indskudsfaciliteten forblive uændrede på henholdsvis 0,00 %, 0,25 % og 0,40 % indtil i hvert fald udgangen af sommeren 2019, og under alle omstændigheder indtil der har været en vedvarende justering af inflationsudviklingen i overensstemmelse med ECB's mål på mellemlang sigt;

| O. | der henviser til, at den sidste udnyttelse af de målrettede langfristede markedsoperationer (TLTRO) i 2017 viste en stigende efterspørgsel fra banker i euroområdet; der henviser til, at målet med TLTRO er at stimulere bankernes udlån til realøkonomien; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den sidste udnyttelse af de målrettede langfristede markedsoperationer (TLTRO) i 2017 viste en stigende efterspørgsel fra banker i euroområdet; der henviser til, at målet med TLTRO er at stimulere bankernes udlån til realøkonomien;

| P. | der henviser til, at Eurosystemets balance ved udgangen af 2017 havde nået et rekordhøjt niveau på 4,5 billioner EUR, som var vokset med 0,8 billioner EUR i forhold til udgangen af 2016 og udgjorde 41 % af euroområdets samlede BNP; der henviser til, at ECB med programmet til opkøb af obligationer har optaget væsentlige risici i sin balance; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Eurosystemets balance ved udgangen af 2017 havde nået et rekordhøjt niveau på 4,5 billioner EUR, som var vokset med 0,8 billioner EUR i forhold til udgangen af 2016 og udgjorde 41 % af euroområdets samlede BNP; der henviser til, at ECB med programmet til opkøb af obligationer har optaget væsentlige risici i sin balance;

| Q. | der henviser til, at antallet og værdien af eurosedler i omløb i 2017 voksede med henholdsvis ca. 5,9 % og 4,0 %, mens antallet og værdien af euromønter voksede med henholdsvis 4,2 % og 4,0 %; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at antallet og værdien af eurosedler i omløb i 2017 voksede med henholdsvis ca. 5,9 % og 4,0 %, mens antallet og værdien af euromønter voksede med henholdsvis 4,2 % og 4,0 %;

| R. | der henviser til, at ECB's nettooverskud i 2017 beløb sig til 1 275 mia. EUR sammenlignet med 1 193 mia. EUR i 2016; der henviser til, at denne stigning hovedsageligt kan tilskrives stigningen i nettorenteindtægterne; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at ECB's nettooverskud i 2017 beløb sig til 1 275 mia. EUR sammenlignet med 1 193 mia. EUR i 2016; der henviser til, at denne stigning hovedsageligt kan tilskrives stigningen i nettorenteindtægterne;

| S. | der henviser til, at medlemmerne af ECB's direktion konsekvent har understreget betydningen af at gennemføre produktivitetsforbedrende strukturreformer i euroområdet samt vækstvenlige skattepolitikker inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagten; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at medlemmerne af ECB's direktion konsekvent har understreget betydningen af at gennemføre produktivitetsforbedrende strukturreformer i euroområdet samt vækstvenlige skattepolitikker inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagten;

| T. | der henviser til, at artikel 123 i TEUF og artikel 21 i statutten for ESCB og ECB forbyder monetær finansiering af regeringer; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at artikel 123 i TEUF og artikel 21 i statutten for ESCB og ECB forbyder monetær finansiering af regeringer;

| U. | der henviser til, at ECB i forbindelse med sin tilsynsvirksomhed hidtil ikke altid har taget tilstrækkeligt hensyn til proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at ECB i forbindelse med sin tilsynsvirksomhed hidtil ikke altid har taget tilstrækkeligt hensyn til proportionalitetsprincippet;

Generel oversigt

| 1. | glæder sig over, at den folkelige opbakning til euroen er steget med 8 procentpoint i 2017 i forhold til 2016, idet næsten to tredjedele af respondenterne (64 %) mener, at den fælles valuta er en god ting for deres lande; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at euroen først og fremmest er et politisk frem for et økonomisk projekt; understreger euroens uigenkaldelighed; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om hver enkelt medlemsstats forpligtelse, med undtagelse af Det Forenede Kongerige og Danmark, til at indføre den fælles valuta under forudsætning af overholdelse af Maastricht-konvergenskriterierne; er af den opfattelse, at deltagelse i bankunionen skal betragtes som et væsentligt kriterium for de lande, der ønsker at deltage i eurozonen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at ECB's lovbestemte uafhængighed som fastlagt i traktaterne er afgørende for opfyldelsen af dens mandat med hensyn til prisstabilitet og for beskyttelsen af institutionen som helhed mod politisk indblanding; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at ECB er ansvarlig for pengepolitikken i euroområdet som helhed; minder om, at ECB's regler fastsætter, at medlemmerne af direktionen ikke repræsenterer deres medlemsstat, ikke har vetoret og ikke må modtage instrukser fra nogen institution, regering eller noget andet organ, således at ECB kan handle beslutsomt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker, at pengepolitikken har bidraget til at bevare den fælles valuta og stabiliteten i Den Økonomiske og Monetære Union; |
| --- | --- |

6.

| 7. | gentager, at ECB's uafhængighed giver medlemmerne af direktionen frihed til på ansvarlig vis og under overholdelse af passende ansvarsregler om deltagelse i fora, herunder dem, der ikke er åbne for den brede offentlighed, hvis de finder det nødvendigt for at sikre den bedste gennemførelse af ECB's pengepolitik; noterer sig Ombudsmandens udtalelse af 5. juli 2018; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer ECB til at koncentrere sig om sit primære mål om prisstabilitet; minder om, at i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 2 i statutten og i artikel 127 i TEUF og de yderligere detaljer fastlagt i artikel 282 i TEUF skal ECB uden at tilsidesætte det primære mål om prisstabilitet støtte »Unionens generelle økonomiske politikker« med henblik på at bidrage til virkeliggørelsen af Unionens mål som fastsat i artikel 3 i TEU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at EU's økonomi i 2017 voksede i det hurtigste tempo i ti år, og at alle medlemsstater oplevede en vækst i deres økonomier; bemærker, at arbejdsløsheden i EU er på sit laveste niveau siden 2008, men fortsat på dramatisk vis berører unge mennesker; glæder sig over ECB's rolle for så vidt angår de strukturreformer, der er udformet til at skabe bæredygtig og inklusiv vækst, og som er gennemført i visse medlemsstater som en del af det igangværende opsving; minder om betydningen af at vurdere de økonomiske og sociale konsekvenser af disse reformer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | advarer dog om den stigende usikkerhed, der skyldes faktorer som: truslen om øget protektionisme, brexitforhandlingerne, potentielle aktivbobler, krisen i de nye vækstmarkeder, historisk høje niveauer for privat og offentlig gæld, generel volatilitet på finansmarkederne, der især hænger sammen med de politiske risici i visse medlemsstater, som har en negativ indvirkning på euroområdets vækstperspektiver, stigende populisme, isolationisme og etnocentrisme på tværs af det politiske spektrum, modreaktion med hensyn til globaliseringen og voksende uoverensstemmelser mellem medlemsstaterne med hensyn til fremtiden for den europæiske integration; |
| --- | --- |

10.

| 11. | advarer om, at der ifølge Den Internationale Betalingsbanks (BIS) årlige økonomiske rapport for 2018 har været tegn på ophobning af finansielle ubalancer, især i lande, der stort set undgik den globale finanskrise, fordi der i modsætning til landene i centrum af uroen ikke er sket nogen nedbringelse af gearingen i den private sektor; bemærker, at ubalancerne tager form af kraftige stigninger i gælden i den private sektor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at det på nuværende tidspunkt er af stor betydning, at der opretholdes et gunstigt klima for offentlige og private investeringer, som stadig ligger under niveauet fra før krisen; opfordrer ECB til i overensstemmelse med sit mandat at træffe foranstaltninger til at bidrage til virkeliggørelsen af dette mål; minder imidlertid om, at gældsdrevet ekspansion kan føre til en uhensigtsmæssig fordeling af reelle ressourcer; |
| --- | --- |

12.

Strukturreformer

| 13. | mener, at pengepolitikken alene ikke er tilstrækkelig til at opnå et bæredygtigt økonomisk opsving; minder om den kontracykliske virkning af pengepolitikken i forbindelse med genopretningen efter krisen, men mener, at det strukturelle bidrag, som pengepolitikken yder til bæredygtig vækst, er begrænset; opfordrer derfor indtrængende de politiske beslutningstagere til at fastholde det nuværende økonomiske opsving ud over en kortfristet periode ved at gennemføre en blanding af socialt afbalancerede og ambitiøse strukturreformer og finanspolitikker, der fremmer væksten og øger produktiviteten, inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagten, herunder dens fleksibilitetsbestemmelser; tilslutter sig ordene fra formanden for Det Europæiske Finanspolitiske Råd, som blev rettet til Økonomi- og Valutaudvalget den 5. november 2018, om at »fleksibilitet i reglerne skal være en praksis, der afhænger af den økonomiske situation, vi befinder os i«, samt den holdning, der kom til udtryk i rapporten fra juni 2018, hvor det hedder, at »for at sikre pagtens troværdighed bør dens fleksibilitetsbestemmelser finde anvendelse på en symmetrisk måde, ikke kun når økonomien forringes eller er svag«; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at for at sikre den fulde effektivitet af pengepolitikken skal de alt for store makroøkonomiske ubalancer korrigeres med passende finanspolitiske og økonomiske politikker og produktivitetsforbedrende reformer; understreger, at ECB's pengepolitik ikke kan være en erstatning for bæredygtige strukturreformer, som er medlemsstaternes ansvar; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker med bekymring, at EU's andel af de globale direkte udenlandske investeringer er faldet betydeligt siden krisen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | bemærker ECB's udtalelse, hvori der opfordres til oprettelse af en europæisk indskudsgarantiordning (EDIS) som den tredje søjle i bankunionen; fremhæver den afgørende rolle, som indskudsgarantiordningen spiller for opbygningen af tillid og for at sikre sikkerheden for alle indskud inden for bankunionen; understreger, at EDIS kan bidrage til at fremme og sikre finansiel stabilitet; anerkender, at risikodeling og risikoreduktion bør gå hånd i hånd; |
| --- | --- |

16.

Program til opkøb af aktiver

| 17. | understreger, at ECB's atypiske pengepolitiske foranstaltninger har bidraget til at foregribe risikoen for deflation, som stadig var til stede i begyndelsen af 2016, og til at igangsætte et opsving i långivningen til den private sektor, hvis årlige vækst lå på omkring 3 % i midten af 2018 sammenlignet med 0 % i 2015; |
| --- | --- |

17.

| 18. | er enig med ECB i, at opnåelsen af inflationsmålet kræver bæredygtige støttende finanspolitikker samt reformer, der styrker konkurrenceevnen, produktiviteten, væksten og lønstigninger i takt med produktivitetsvæksten; opfordrer derfor medlemsstaterne til at fordoble deres indsats ifølge principperne for den »positive trekant«, hvor investeringer øges, vækstfremmende og socialt afbalancerede strukturreformer forfølges, og ansvarlige finanspolitikker sikres; |
| --- | --- |

18.

| 19. | er bekymret over de hurtigt stigende ejendomspriser i visse medlemsstater; opfordrer derfor til årvågenhed over for risikoen for, at der atter opstår bobler på ejendomsmarkedet og overdreven gældsætning i husholdningerne og i den private sektor i visse medlemsstater; |
| --- | --- |

19.

| 20. | noterer sig bemærkningerne fra ESRB's formand Mario Draghi (3) om, at hovedkilden til den sårbarhed, der fører til overophedning af ejendomsmarkederne i EU, er internationale investorers stræben efter afkast — overvejende på området for grænseoverskridende finansiering og via finansielle institutioner, som ikke er banker — og at beslutningstagerne bør undersøge, om der bør indføres nye makroprudentielle instrumenter for finansielle institutioner, som ikke er banker, især i relation til deres kommercielle eksponeringer mod fast ejendom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | er, uden at dette berører ECB's uafhængighed, enig i ECB's beslutning om at bringe APP til ophør på en bæredygtig måde, under forudsætning af at der modtages data, der bekræfter dens mellemfristede inflationsudsigter, og mener, at dette instrument kun bør anvendes midlertidigt, da det skaber nye risici for den finansielle stabilitet og reducerer incitamenterne til at konsolidere de offentlige finanser og gennemføre strukturreformer; anerkender, at afhængigheden af pengepolitikken til støtte for genopretningen efter krisen også har haft utilsigtede negative konsekvenser; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger især, at langvarige atypiske politiske foranstaltninger kan have negative fordelingsmæssige virkninger; opfordrer derfor ECB til i sin næste årsberetning at medtage en omfattende og detaljeret analyse af bivirkningerne af dens pengepolitiske foranstaltninger, herunder de mulige risici for forsikrings- og pensionssektoren; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bemærker, at opkøbsprogrammet for offentlige udstedelser (PSPP) med en beholdning på 1,9 billioner EUR ved udgangen af 2017 tegnede sig for den største del af APP; understreger vigtigheden af at overholde udstederbegrænsningen på 33 % for køb i den offentlige sektor; |
| --- | --- |

23.

| 24. | bemærker, at ud af alle programmerne til opkøb i den private sektor bidrog programmet til opkøb af virksomhedsobligationer (CSPP) mest til APP i 2017 med 82 mia. EUR i nettoopkøb; glæder sig over, at ECB siden 2017 har offentliggjort en fuld fortegnelse over alle beholdninger under CSPP, herunder navnene på udstederne, samt de samlede oplysninger om disse beholdninger efter land, risiko, rating og sektor; opfordrer til, at ECB anvender en lignende gennemsigtighedspolitik for alle programmer for opkøb af aktiver, herunder ABSPP og CBPP3, som supplement til yderligere foranstaltninger med henblik på at fremlægge de operationelle procedurer, der anvendes til at udvælge de værdipapirer, som de nationale centralbanker opkøber; understreger, at CSPP på ingen måde må føre til konkurrenceforvridninger i det indre marked; |
| --- | --- |

24.

| 25. | minder om, at ECB som en EU-institution er bundet af Parisaftalen; opfordrer ECB til under fuld overholdelse af sit mandat, sin uafhængighed og risikostyringsrammen at integrere forpligtelsen i henhold til Parisaftalen og de økonomiske, sociale og forvaltningsmæssige principper (ESG-principperne) i sine politikker; |
| --- | --- |

25.

| 26. | glæder sig over den gennemsigtighed, som ECB tilvejebringer gennem sin forward guidance (løfte om uforandret kortfristet rente); anerkender ECB's beslutning om at holde rentesatserne på et lavt niveau i lyset af den nuværende usikkerhed i det globale miljø; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at en korrekt sekventering og gennemførelse af udfasningen af ekstraordinære pengepolitiske foranstaltninger vil være afgørende for at undgå markedsforstyrrelser; minder om, at det er muligt at fortsætte med at indføre renteforhøjelser, samtidig med at der opretholdes en stabil balancestørrelse for Eurosystemet, hvis de økonomiske forhold berettiger til det; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger vigtigheden af kommunikation og forward guidance med henblik på en vellykket normalisering af pengepolitikken; |
| --- | --- |

28.

| 29. | er opmærksom på den differentierede virkning, som normaliseringen af pengepolitikken forventes at have i medlemsstaterne afhængigt af deres gælds størrelse og løbetidsprofil; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger omfanget af de regulatoriske og strukturelle ændringer, der har fundet sted siden den sidste økonomiske krise, og deres relevans for mange områder inden for pengepolitikken; understreger betydningen af forskning og studier for bedre at forstå den nye situation som følge af udviklingen i de sidste årtier og deres konsekvenser for pengepolitikken; |
| --- | --- |

30.

| 31. | noterer sig virkningen af den negative indlånsrente, der er blevet pålagt bankerne siden juni 2014; mener, at denne foranstaltning, hvis den fortsat vil blive taget i brug, kan påvirke banksektorens rentabilitet, og at den bør udfases som led i normaliseringen af pengepolitikken i tråd med det nuværende opsving; |
| --- | --- |

31.

| 32. | er opmærksom på den mulige videreførelse af TLTRO, hvilket giver bankerne mellemfristet finansiering på attraktive vilkår, på betingelse af at finansieringen reelt anvendes til at yde ny kredit til realøkonomien; noterer sig den stigende efterspørgsel fra euroområdets banker i den sidste TLTRO i 2017, hvilket kan skyldes forventninger om en stigning i indlånsrenten og muligheden for billig fortjeneste; opfordrer ECB til nøje at overvåge denne udvikling for at sikre, at TLTRO rent faktisk anvendes til at stimulere bankernes udlån til realøkonomien; |
| --- | --- |

32.

| 33. | bemærker stigningen i Target2-balancerne, der er et tegn på fortsatte kapitaludstrømninger fra euroområdets periferi; bemærker, at ECB mener, at ændringerne i Target-balancerne stort set afspejler de likviditetsstrømme, der forekommer i forbindelse med APP'en, og ikke er et symptom på fornyet stress på finansmarkederne; opfordrer ECB til at præcisere de underliggende faktorer og de potentielle risici, der er knyttet til de ubalancer, som dette kan medføre; |
| --- | --- |

33.

Andre aspekter

| 34. | glæder sig over vedtagelsen af aftalen om likviditetsstøtte i krisesituationer, hvori fordelingen af ansvar, omkostninger og risici præciseres; bemærker, at denne aftale skal tages op til revision senest i 2019; er af den opfattelse, at tildeling af likviditetsstøtte i krisesituationer bør besluttes på EU-plan; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer ECB til at offentliggøre hele fortjenesten genereret af Eurosystemet gennem aftalen om finansielle nettoaktiver og programmet vedrørende værdipapirmarkeder fra 2010 og indtil programmets endelige udløb med en specifik opdeling pr. land, der har været genstand for SMP-indkøb (Grækenland, Irland, Portugal, Spanien og Italien); |
| --- | --- |

35.

| 36. | glæder sig over ændringsforslaget til artikel 22 i statutten for ESCB og ECB med henblik på at give et klart retsgrundlag, der skal sætte Eurosystemet i stand til at udfylde sin rolle som udstedende centralbank for centrale clearingmodparter og dermed give ECB lovgivningskompetence med hensyn til clearingsystemernes aktivitet, herunder centrale clearingmodparter, med det formål effektivt at imødegå risiciene ved disse systemer for så vidt angår betalingssystemernes gnidningsløse funktion og gennemførelsen af den fælles pengepolitik; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer ECB til at følge Transparency Internationals anbefalinger, navnlig hvad angår dens rolle inden for trojkaen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer ECB til at fortsætte sine bestræbelser på at sikre, at bankerne er velforberedte på alle mulige udfald af brexit; opfordrer endvidere ECB til at træffe alle nødvendige forberedelser med henblik på at sikre stabiliteten på EU's finansielle markeder, herunder i tilfælde af et brexit uden en aftale; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger behovet hos euroområdets medlemsstater for at forfølge en fælles reguleringsstrategi for den finansielle sektor i kølvandet på brexit i stedet for at give sig i kast med skadelig nedadgående konkurrence; |
| --- | --- |

39.

| 40. | er enig i, at et velfungerende, diversificeret og integreret kapitalmarked medvirker til transmissionen af den fælles pengepolitik; opfordrer indtrængende til at fremskynde projektet vedrørende kapitalmarkedsunionen med henblik på at styrke den finansielle integration, således at der bidrages til at opbygge modstandsdygtighed over for rystelser og gøre transmissionen af pengepolitikken i hele den monetære union mere effektiv, hvorved der fremmes privat risikodeling i bankunionen og i hele Unionen; påpeger, at CSPP kunne have bidraget til at lette vilkårene for virksomhedsfinansiering, navnlig i den ikkefinansielle sektor (dvs. til ikkefinansielle selskaber); |
| --- | --- |

40.

| 41. | mener, at dybere og bedre forbundne europæiske kapitalmarkeder, der vil være en følge af bevægelsen i retning af en europæisk kapitalmarkedsunion og den trinvise fuldførelse af bankunionen, vil bidrage til større dybde og likviditet på euroområdets finansielle markeder og samtidig fremme euroens internationale status; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer ECB til fortsat at være opmærksom på små og mellemstore virksomheders adgang til kredit, navnlig i lyset af den langsomme forbedring af deres finansielle situation som fremhævet i undersøgelsen om virksomheders adgang til finansiering (SAFE) gennemført i juni 2018; understreger, at en fuldt ud fungerende kapitalmarkedsunion på længere sigt kan give SMV'er alternative finansieringsmuligheder som supplement til banksektoren; |
| --- | --- |

42.

| 43. | er af den opfattelse, at den hurtigste måde at opnå en velfungerende europæisk kapitalmarkedsunion på er at gøre noget ved de nationale bestemmelser, der forhindrer velfungerende kapitalmarkeder i at have en bredere indvirkning i hele Unionen, og at mindske byrden ved nye bestemmelser; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer ECB til at øge sin overvågning med hensyn til udviklingen af distributed ledger-teknologi (DLT) og de øgede cybersikkerhedsrisici inden for finansiel teknologi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | bemærker, at ECB er enig i, at det er vigtigt at undersøge relevansen og konsekvenserne af at udstede en digital centralbanksvaluta (eller digital pengebase) til offentligheden; opfordrer ECB til at gennemføre og offentliggøre en sådan undersøgelse; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger vigtigheden af cybersikkerhed for den finansielle sektor og betalingssystemet; opfordrer ECB til at følge spørgsmålet nøje, fremhæve dets vigtighed i internationale fora og fortsætte samarbejdet med Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse; |
| --- | --- |

46.

| 47. | er enig med ECB i betydningen af fysiske penge som lovlige betalingsmidler, eftersom euroen er eneste lovlige betalingsmiddel inden for euroområdet, og minder alle medlemsstaterne i euroområdet om, at accept af euromønter og -sedler bør være reglen i transaktioner i detailhandelen, uden at det berører disse medlemsstaters ret til at indføre øvre grænser for kontantbetalinger med henblik på at bekæmpe hvidvaskning af penge, skattesvig og finansiering af terrorisme og organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

47.

| 48. | tilslutter sig de holdninger, som medlemmerne af direktionen har fremsat, om betydningen af at udvikle ægte europæiske betalingssystemer, der er helt frie af eksterne forstyrrelser af f.eks. politisk karakter; |
| --- | --- |

48.

| 49. | henleder opmærksomheden på opfordringen fra kommissionsformand Jean-Claude Juncker i dennes tale om Unionens tilstand 2018 med hensyn til at tage hånd om euroens internationale rolle og behovet for, at den udfylder sin rolle fuldt ud i international sammenhæng; |
| --- | --- |

49.

| 50. | understreger vigtigheden af, at ECB er ansvarlig over for Parlamentet; glæder sig i den forbindelse over den løbende dialog mellem ECB og Parlamentet og over ECB-formandens og, hvor det er relevant, andre medlemmer af direktionens regelmæssige fremmøde i Økonomi- og Valutaudvalget og plenarforsamlingen; opfordrer ECB til at fortsætte denne dialog; understreger, at ECB har forbedret sin kommunikation; mener, at ECB bør fortsætte sin indsats for at gøre alle sine beslutninger tilgængelige og forståelige for alle borgere og bør videreføre sine tiltag med henblik på at bevare prisstabiliteten i euroområdet og derved sikre købekraften for den fælles valuta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | lykønsker ECB med den indsats, den har ydet indtil videre med hensyn til at øge gennemsigtigheden og den demokratiske ansvarlighed over for EU-borgerne og Parlamentet; |
| --- | --- |

51.

| 52. | anmoder Økonomi- og Valutaudvalget om at træffe foranstaltninger til at forbedre strukturen for den monetære dialog med ECB's formand; |
| --- | --- |

52.

| 53. | glæder sig over ECB's forbedrede og væsentlige feedback, afsnit for afsnit, på Parlamentets input om ECB's årsberetning for 2016; opfordrer ECB til fortsat at forpligte sig på denne form for ansvarlighed og fortsætte med hvert år at offentliggøre sin skriftlige feedback på Parlamentets beslutning om ECB's årsberetning; |
| --- | --- |

53.

| 54. | minder om, at der i de kommende måneder vil ske betydelige ændringer i ECB's Styrelsesråd, hvor flere medlemmer af direktionen, herunder formanden, afslutter deres mandat; mener, at disse ændringer bør forberedes omhyggeligt og i fuld åbenhed sammen med Parlamentet, i overensstemmelse med traktaterne; opfordrer indtrængende Rådet til at udarbejde en afbalanceret og afgrænset liste på tre kandidater til alle kommende ledige stillinger og således give Parlamentet mulighed for at spille en mere meningsfuld rådgivende rolle i udnævnelsesprocessen; gentager sin holdning om, at der er behov for en forbedret balance mellem kønnene, både i direktionen og på et mere generelt plan blandt ECB's personale; understreger, at medlemmerne af direktionen bør vælges udelukkende på grundlag af deres almindelige omdømme og professionelle erfaring i monetære forhold eller i bankvæsen; |
| --- | --- |

54.

| 55. | er enig med formand Mario Draghi, der i sin tale den 13. september 2018 fremhævede, at de alt for mange inkonsekvente erklæringer, som er blevet fremsat, men ikke er blevet omsat til handling, i de seneste måneder i Italien har skabt en stigning i renten på statsobligationer og udvidet spændet med negative konsekvenser for virksomheder og familier; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0025.

(2)  EFT L 139 af 11.5.1998, s. 1.

(3)  Under høringen af ESRB i Økonomi- og Valutaudvalget den 9. juli 2018.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/82

---

P8_TA(2019)0030

Bankunionen — Årsberetning 2018

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2019 om Bankunionen — Årsberetning 2018 (2018/2100(INI))

(2020/C 411/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 1. marts 2018 om Bankunionen — Årsberetning 2017 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. marts 2018 om Bankunionen — Årsberetning 2017 (1),

| — | der henviser til feedback fra Kommissionen og Den Europæiske Centralbank (ECB) om Parlamentets beslutning af 1. marts 2018 om Bankunionen — Årsberetning 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til feedback fra Kommissionen og Den Europæiske Centralbank (ECB) om Parlamentets beslutning af 1. marts 2018 om Bankunionen — Årsberetning 2017,

| — | der henviser til den erklæring, som blev vedtaget på eurotopmødet den 29. juni 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, som blev vedtaget på eurotopmødet den 29. juni 2018,

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning af 16. januar 2018 om den operationelle effektivitet af ECB's krisestyring for banker (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning af 16. januar 2018 om den operationelle effektivitet af ECB's krisestyring for banker (2),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 24. maj 2018 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om værdipapirer med sikkerhed i statsobligationer (COM(2018)0339), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 24. maj 2018 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om værdipapirer med sikkerhed i statsobligationer (COM(2018)0339),

| — | der henviser til ECB's vurdering af 23. februar 2018 af, at ABLV Bank og ABLV Bank Luxembourg var nødlidende eller forventeligt nødlidende i henhold til forordningen om den fælles afviklingsmekanisme (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til ECB's vurdering af 23. februar 2018 af, at ABLV Bank og ABLV Bank Luxembourg var nødlidende eller forventeligt nødlidende i henhold til forordningen om den fælles afviklingsmekanisme (3),

| — | der henviser til Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds (EBA's) lancering den 31. januar 2018 af sin stresstest på EU-plan 2018 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds (EBA's) lancering den 31. januar 2018 af sin stresstest på EU-plan 2018 (4),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om statsstøttereglernes anvendelse fra den 1. august 2013 på støtteforanstaltninger til fordel for banker i forbindelse med finanskrisen (bankmeddelelsen) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om statsstøttereglernes anvendelse fra den 1. august 2013 på støtteforanstaltninger til fordel for banker i forbindelse med finanskrisen (bankmeddelelsen) (5),

| — | der henviser til ESMA's årlige statistiske rapport af 18. oktober 2018 om EU's derivatmarkeder, |
| --- | --- |

—

der henviser til ESMA's årlige statistiske rapport af 18. oktober 2018 om EU's derivatmarkeder,

| — | der henviser til ECB's meddelelser af 15. marts 2018 om de tilsynsmæssige forventninger vedrørende nye misligholdte lån (6) og af 11. juli 2018 om yderligere skridt i dens tilsynsmæssige tilgang til beholdningen af misligholdte lån (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til ECB's meddelelser af 15. marts 2018 om de tilsynsmæssige forventninger vedrørende nye misligholdte lån (6) og af 11. juli 2018 om yderligere skridt i dens tilsynsmæssige tilgang til beholdningen af misligholdte lån (7),

| — | der henviser til rapport fra Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) fra september 2018 om tilgangen til misligholdte lån ud fra en makroprudentiel synsvinkel, »Approaching non-performing loans from a macroprudential angle«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport fra Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) fra september 2018 om tilgangen til misligholdte lån ud fra en makroprudentiel synsvinkel, »Approaching non-performing loans from a macroprudential angle«,

| — | der henviser til ESRB's rapport fra september 2018 med titlen »EU Shadow Banking Monitor No 3«, |
| --- | --- |

—

der henviser til ESRB's rapport fra september 2018 med titlen »EU Shadow Banking Monitor No 3«,

| — | der henviser til stillingsopslaget for stillingen som formand for ECB's tilsynsråd fra den 1. januar 2019 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til stillingsopslaget for stillingen som formand for ECB's tilsynsråd fra den 1. januar 2019 (8),

| — | der henviser til rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet af 11. oktober 2017 om den fælles tilsynsmekanisme oprettet ved forordning (EU) nr. 1024/2013 (COM(2017)0591), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet af 11. oktober 2017 om den fælles tilsynsmekanisme oprettet ved forordning (EU) nr. 1024/2013 (COM(2017)0591),

| — | der henviser til forslagene til ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (CCR) (COM(2016)0850) samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (CRD IV) (COM(2016)0854), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslagene til ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (CCR) (COM(2016)0850) samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (CRD IV) (COM(2016)0854),

| — | der henviser til Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 8. november 2017 om ændringer til EU's ramme for kapitalkrav til kreditinstitutter og investeringsselskaber (CON/2017/46), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 8. november 2017 om ændringer til EU's ramme for kapitalkrav til kreditinstitutter og investeringsselskaber (CON/2017/46),

| — | der henviser til ESRB's rapport fra juli 2017 med titlen »Financial stability implications of IFRS 9«, |
| --- | --- |

—

der henviser til ESRB's rapport fra juli 2017 med titlen »Financial stability implications of IFRS 9«,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 11. juli 2017 om en handlingsplan for behandling af misligholdte lån i Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 11. juli 2017 om en handlingsplan for behandling af misligholdte lån i Europa,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0419/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0419/2018),

| A. | der henviser til, at overdragelse af beføjelser til ECB med hensyn til tilsyn med systemiske finansielle institutioner har vist sig at være en succes; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at overdragelse af beføjelser til ECB med hensyn til tilsyn med systemiske finansielle institutioner har vist sig at være en succes;

| B. | der henviser til, at det prudentielle tilsyn og tilsynet med bekæmpelsen af hvidvaskning af penge ikke kan behandles separat; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det prudentielle tilsyn og tilsynet med bekæmpelsen af hvidvaskning af penge ikke kan behandles separat;

| C. | der henviser til, at EBA's rolle skal styrkes væsentligt for, at foranstaltninger til bekæmpelse af hvidvaskning af penge kan gennemføres og kontrolleres effektivt; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EBA's rolle skal styrkes væsentligt for, at foranstaltninger til bekæmpelse af hvidvaskning af penge kan gennemføres og kontrolleres effektivt;

| D. | der henviser til, at det er vigtigt at præcisere, hvordan statsstøtte skal behandles i forbindelse med foranstaltninger med indskudsgarantiordninger (9); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det er vigtigt at præcisere, hvordan statsstøtte skal behandles i forbindelse med foranstaltninger med indskudsgarantiordninger (9);

| E. | der henviser til, at beholdningen af misligholdte lån og niveau 2- og niveau 3-eksponeringer fortsat er foruroligende stor i nogle medlemsstaters banksystemer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at beholdningen af misligholdte lån og niveau 2- og niveau 3-eksponeringer fortsat er foruroligende stor i nogle medlemsstaters banksystemer;

| F. | der henviser til, at der fortsat er betydelige forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til antallet og andelen af misligholdte lån; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der fortsat er betydelige forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til antallet og andelen af misligholdte lån;

| G. | der henviser til, at deltagelse i bankunionen er åben for medlemsstater, der endnu ikke har indført euroen; der henviser til, at ingen medlemsstat hidtil har besluttet at gøre brug af denne mulighed; der henviser til, at en række medlemsstater drøfter muligheden for at indtræde i bankunionen; der henviser til, at forskellige finansielle institutioner ser fordele ved at være beliggende inden for bankunionen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at deltagelse i bankunionen er åben for medlemsstater, der endnu ikke har indført euroen; der henviser til, at ingen medlemsstat hidtil har besluttet at gøre brug af denne mulighed; der henviser til, at en række medlemsstater drøfter muligheden for at indtræde i bankunionen; der henviser til, at forskellige finansielle institutioner ser fordele ved at være beliggende inden for bankunionen;

| 1. | bemærker med tilfredshed de resultater, som bankunionen har opnået med hensyn til at bidrage til at fremme et ægte indre marked, lige vilkår, finansiel stabilitet og større forudsigelighed for markedsaktørerne; understreger betydningen af at forpligte sig til at fuldføre bankunionen og behovet for at sikre åbenhed og ligebehandling af alle medlemsstater, der deltager i bankunionen; minder om, at fuldførelsen af bankunionen, herunder en europæisk indskudsforsikringsordning og en finanspolitisk bagstopper for Den Fælles Afviklingsfond, skal fortsætte og er nødvendige foranstaltninger til at opnå risikoreduktion, hvilket bidrager til yderligere at øge den finansielle stabilitet og vækstudsigterne; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger betydningen af at forpligte sig til at fuldføre kapitalmarkedsunionen, som vil bidrage til at skabe et ægte, fælles kapitalmarked i EU, kanalisere lån ud i realøkonomien, yderligere muliggøre en privat risikodeling, reducere behovet for offentlig risikodeling, lette grænseoverskridende investeringer og supplere finansieringen gennem banker; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at alle medlemsstater, der ønsker det, har adgang til bankunionen; glæder sig over ethvert skridt, som medlemsstater uden for euroområdet har taget for at tilslutte sig bankunionen, da dette bidrager til at bringe bankunionen på linje med det indre marked; |
| --- | --- |

3.

| 4. | er af den opfattelse, at et af formålene med bankunionen ud over at sikre finansiel stabilitet bl.a. bør være, under hensyntagen til proportionalitetsprincippet, at bevare mangfoldigheden i EU's bankmodeller og at undgå at lede det europæiske banksystem mod en enkelt model eller uforholdsmæssigt at straffe mindre banker, da denne mangfoldighed giver mulighed for at opfylde borgernes og deres projekters behov, samt at optræde som et diversificeringsværktøj, der er et nøgleelement i forbindelse med potentielle chok; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at forslag fra internationale fora bør gennemføres i EU-retten på en måde, som tager hensyn til den europæiske banksektors særegenheder; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at navnlig retningslinjerne fra Baselkomitéen for Banktilsyn (BCBS) ikke bør gennemføres 1:1 i den europæiske lovgivning, såfremt der ikke tages behørigt hensyn til det europæiske banksystems særlige kendetegn, og der ikke er taget tilstrækkeligt højde for proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | erindrer om, at der er behov for et sammenhængende og præcist sæt regler for bankunionens korrekte funktion, samtidig med at der tages hensyn til proportionalitetsprincippet; opfordrer Kommissionen til, hvor det er relevant, at prioritere forordninger over direktiver som lovgivningsredskab for bankunionen og gøre det til en prioritet fuldt ud at sikre, at al relevant lovgivning gennemføres fuldt ud og korrekt i alle medlemsstater; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med de europæiske tilsynsmyndigheder at udpege og fjerne hindringer for det indre marked; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener, at tilsyns- og afviklingsmyndighedernes beslutninger skal være sammenhængende, skal forklares ordentligt, være gennemskuelige og offentliggøres; opfordrer indtrængende tilsyns- og afviklingsmyndighederne til at være så restriktive som muligt i forbindelse med anvendelsen af de bestemmelser, der giver dem mulighed for at nægte adgang til dokumenter; |
| --- | --- |

8.

Tilsyn

| 9. | noterer sig ECB's nylige vurdering af »nødlidende eller forventeligt nødlidende« pengeinstitutter, som blev gennemført i 2018; understreger behovet for at forbedre responstiden for det europæiske banktilsyn; er dybt bekymret over, at nogle af disse sager rejste spørgsmål om håndhævelsen af reglerne om bekæmpelse af hvidvaskning af penge i bankunionen; understreger det presserende behov for en fælles EU-tilgang i denne henseende med klart tildelte beføjelser; glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens forslag om at styrke EBA for så vidt angår hvidvaskning af penge; |
| --- | --- |

9.

| 10. | noterer sig resultaterne af EBA's EU-omfattende stresstest; glæder sig over, at niveau 2- og niveau 3-instrumenter er blevet medtaget i 2018-stresstestens anvendelsesområde; mener, at stresstest bør fortolkes i sammenhæng med andre løbende overvågningsaktiviteter; opfordrer den fælles tilsynsmekanisme (FTM), EBA og ESRB til at anvende konsekvente metoder, når de definerer stresstesten, for at sikre en høj grad af gennemsigtighed i denne procedure samt for at forhindre eventuelle forvridninger; |
| --- | --- |

10.

| 11. | påpeger, at der er risici forbundet med statsgæld; noterer sig det igangværende arbejde i Baselkomitéen for Banktilsyn (BCBS) for så vidt angår suveræn risiko; er også bekymret over, at nogle finansieringsinstitutter har alt for store eksponeringer over for statsobligationer udstedt af deres egne regeringer; understreger, at EU's lovgivningsmæssige rammer om rettidig omhu i forbindelse med statsgæld bør være i overensstemmelse med internationale standarder; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over Kommissionens forslag om at styrke EBA's rolle i bekæmpelsen af hvidvaskning af penge i den finansielle sektor; opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at vedtage forslaget uden unødig forsinkelse, og understreger nødvendigheden af forbedret samarbejde og informationsdeling mellem de nationale tilsynsmyndigheder baseret på fælles standarder inden for EU og med samordning på EU-plan og støtte, hvis de nationale myndigheders arbejdsbyrde er for stor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | er fortsat bekymret over de seneste tilfælde af hvidvaskning af penge i europæiske banker og over, at hvidvaskning af penge risikerer at udsætte EU's økonomi for finansiel og politisk ustabilitet; bemærker, at flere af disse sager er blevet indberettet af jurisdiktioner uden for EU; opfordrer til en ensartet tilgang til det prudentielle tilsyn og tilsynet med bekæmpelsen af hvidvaskning af penge; bemærker ligeledes, at spørgsmål vedrørende håndhævelsen af lovgivningen om bekæmpelse af hvidvaskning af penge også har vist sig uden for bankunionen, og at medlemskab af bankunionen vil kunne gavne medlemsstaterne uden for euroområdet i håndteringen af disse spørgsmål; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at de finansielle markeder er tæt forbundet indbyrdes; understreger betydningen af, at banktilsynsmyndighederne forbereder sig på alle mulige resultater af brexitforhandlingerne mellem EU-27 og Det Forenede Kongerige, dog med det for øje, at dette ikke er en erstatning for, at de private aktører selv er forberedt; opfordrer Kommissionen og tilsynsmyndighederne til at analysere konsekvenserne af brexit i fuldt omfang; opfordrer EU-27 til at uddybe den fælles regulering og det fælles tilsyn og samtidig øge dybden og bredden på kapitalmarkederne inden for EU-27; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer indtrængende alle forhandlere til at arbejde hen imod vedtagelsen af en afbalanceret og bæredygtig lovgivningspakke med henblik på at reducere risikoen i banksystemet inden EU-valget i 2019; opfordrer især Rådet til at forhandle i god tro og i denne forbindelse tage behørigt hensyn til mangfoldigheden af bankmodellerne i EU, proportionalitetsprincippet og den afbalancerede pakke, der er blevet vedtaget af Europa-Parlamentet; opfordrer Kommissionen til effektivt at tage fat på problemet med »for store til at krakke« og risiciene ved forskellige EU-bankmodeller under hensyntagen til deres størrelse på de relevante markeder; |
| --- | --- |

15.

| 16. | noterer sig de igangværende forhandlinger om pakken om misligholdte lån; noterer sig ECB's tillæg vedrørende misligholdte lån og EBA's arbejde vedrørende retningslinjer for forvaltning af misligholdte eksponeringer og eksponeringer med henstand; glæder sig over reduktionen i mængden af misligholdte lån i de seneste år; bekræfter sin bekymring over, at det samlede antal misligholdte lån og niveau 2- og niveau 3-instrumenter samt disses andel i nogle medlemsstater fortsat ligger et godt stykke over gennemsnittet; understreger, at den risiko, som misligholdte lån udgør for den finansielle stabilitet, stadig er betydelig, men dog mindre end den var for få år siden; er enig med Kommissionen i, at det primære ansvar for at reducere misligholdte lån ligger hos medlemsstaterne, navnlig gennem effektiv insolvenslovgivning, og hos bankerne selv, men understreger EU's interesse i at reducere andelen af misligholdte lån; |
| --- | --- |

16.

| 17. | er bekymret over bankinstitutionernes udbredte brug af interne modeller; opfordrer FTM og EBA til at fortsætte deres arbejde med hensyn til hensigtsmæssigheden af at anvende interne modeller til at fastlægge deres troværdighed og skabe lige vilkår for alle institutioner; |
| --- | --- |

17.

| 18. | noterer sig de igangværende forhandlinger om det Europæiske Finanstilsynssystem (ESFS); mener, at det indre marked har behov for passende tilsynsbeføjelser på EU-plan; understreger, at ESFS' kerneopgave er at sikre et effektivt tilsyn; |
| --- | --- |

18.

| 19. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om FinTech; erkender, at FinTech har et stort potentiale, og at det er nødvendigt at fremme innovation; bemærker imidlertid, at der er behov for en klar regulering og et passende tilsyn, som beskytter forbrugerne og sikrer finansiel stabilitet samt lige vilkår for aktørerne på det finansielle marked; er af den opfattelse, at finansteknologiske virksomheder, som udfører samme aktiviteter som andre deltagere i det finansielle system, bør være omfattet af de samme regler for driften; understreger behovet for løbende at forbedre EU's finansielle sektors cyberrobusthed; |
| --- | --- |

19.

| 20. | er fortsat bekymret over omfanget af skyggebanksystemet i EU; minder om, at det ved udgangen af 2017 ansloges at udgøre ca. 40 % af EU's finansielle system; opfordrer myndighederne på EU-, nationalt og globalt plan til at fortsætte en nøje overvågning af de risici, som disse aktiviteter udgør, og tackle dem hurtigst muligt for at sikre loyal konkurrence, gennemsigtighed og finansiel stabilitet; opfordrer Kommissionen til omgående at finde frem til de resterende huller i de gældende forordninger; |
| --- | --- |

20.

| 21. | minder om den indledende debat om ECB's rolle som både monetær og tilsynsførende myndighed; mener, at ECB generelt har formået at holde de to roller adskilte; mener imidlertid, at der er behov for yderligere debat for at undgå risikoen for interessekonflikter mellem de to opgaver; understreger betydningen af samarbejdet mellem EBA som en regulerende myndighed og SSM som en tilsynsmyndighed inden for bankunionen, samtidig med at ansvarsfordelingen respekteres; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mener, at en yderligere harmonisering af vurderingsmetoderne for, hvorvidt en bank er nødlidende eller forventeligt nødlidende, og en klarere skelnen mellem tilsynsbeføjelser og beføjelser til tidlig indgriben ville bidrage til at gøre de kompetente myndigheders krisestyring mere effektiv inden afviklingen; |
| --- | --- |

22.

Beslutning

| 23. | noterer sig den aftale, der blev indgået på eurotopmødet den 29. juni 2018, om, at den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM) vil fungere som en fælles bagstopperordning for Den Fælles Afviklingsfond (SRF) og at ESM vil blive reformeret til at yde effektiv stabilitetsstøtte baseret på strenge betingelser, der sikrer ansvarlighed og princippet om at undgå moralsk risiko samt respekterer princippet om, at skatteyderne ikke hæfter for bankrisici; minder om Parlamentets holdning om, at denne mekanisme fuldt ud bør indarbejdes i Unionens institutionelle rammer, og understreger behovet for en ordentlig demokratisk kontrol; |
| --- | --- |

23.

| 24. | minder om, at almindelig insolvensbehandling er den procedure, der anvendes, hvis afviklingsforanstaltninger ikke anses for at være i offentlighedens interesse; er bevidst om, at afvigelser i konkurslovgivning afspejler veletablerede nationale procedurer; bemærker, at konkurslovgivningen kan drage fordel af yderligere harmonisering i hele Unionen for at sikre fælles regler og lige konkurrencevilkår for alle banker, investorer og kreditorer i bankunionen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | bekræfter sin holdning om, at reglerne om forebyggende rekapitalisering bør præciseres; bemærker, at en forebyggende rekapitalisering kan være et instrument til krisestyring, men mener, at dens anvendelse bør begrænses strengt til ekstraordinære tilfælde, hvor banken overholder de harmoniserede lovpligtige minimumskapitalniveauer og derfor er solvent, og hvor overholdelsen af EU's statsstøtteregler sikres; minder om, at formålet med EU's afviklingsordning er at sikre, at skatteyderne beskyttes, at omkostningerne i forbindelse med nødlidende banker bæres af aktionærerne og kreditorerne, og at stabiliteten i det finansielle system som helhed opretholdes; understreger, at reglerne om afvikling af kreditinstitutter skal anvendes endnu bedre; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer Kommissionen til at undersøge genopretning og afvikling af kreditinstitutter ved hjælp af reglerne om statsstøtte; kræver, at Kommissionen undersøger reguleringen ved hjælp af direktivet om genopretning og afvikling af kreditinstitutter (BRRD); kræver, at Kommissionen fremlægger en gennemsigtig anvendelse af bestemmelserne om statsstøtte med hensyn til BRRD; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger vigtigheden af adgang til likviditet for banker under afvikling, under og straks efter afviklingsprocedurer; følger med interesse igangværende drøftelser om et muligt værktøj til fremskaffelse af likviditet under afvikling; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at vurdere, om banksektoren har draget fordel af implicitte subsidier og statsstøtte siden begyndelsen af krisen, herunder ved hjælp af ukonventionel likviditetsstøtte, og til at offentliggøre en rapport desangående; understreger den konkurrenceforvridende virkning, som statsstøtte kan have for det indre markeds funktion; minder om de strenge krav til anvendelsen af artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og opfordrer på ny Kommissionen til hvert år at undersøge, om disse krav fortsat er opfyldt; |
| --- | --- |

28.

| 29. | glæder sig over Revisionsrettens konklusion i dens beretning om den operationelle effektivitet af ECB's krisestyring for banker om, at den organisatoriske struktur af ECB og dens ressourcer til vurdering af genopretningsplaner og tilsyn med kriseramte banker er tilfredsstillende, samtidig med at det bemærkes, at der er udestående spørgsmål vedrørende udvekslingen af oplysninger og effektiviteten af koordineringen; påpeger, at samarbejde og udveksling af oplysninger mellem myndighederne er afgørende for en gnidningsløs gennemførelse af afviklingsforanstaltningerne; |
| --- | --- |

29.

| 30. | glæder sig over det reviderede aftalememorandum mellem ECB og Den Fælles Afviklingsinstans (SRB); understreger, at en strømlinet og i nogle tilfælde automatiseret udveksling af oplysninger øger effektiviteten og bidrager til at sikre, at bankernes rapporteringsbyrde holdes på et minimum; |
| --- | --- |

30.

Indskudsforsikring

| 31. | noterer sig den aftale, der blev indgået på eurotopmødet den 29. juni 2018 vedrørende den europæiske indskudsforsikringsordning (EDIS), samt Kommissionens meddelelse af 11. oktober 2017 om EDIS; understreger, at processen for etablering af EDIS bør fortsætte med henblik på fuldførelsen af bankunionen; anerkender fordelene ved risikodeling og yderligere risikoreduktion; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, Den Europæiske Centralbank, Den Fælles Afviklingsinstans, medlemsstaternes parlamenter og de kompetente myndigheder som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 40), i forordning (EU) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0058.

(2)  Revisionsrettens særberetning nr. 02/2018: Er ECB's krisestyring for banker effektiv i operationel henseende?, 16. januar 2018, https://www.eca.europa.eu/da/Pages/DocItem.aspx?did=44556

(3)  Pressemeddelelse fra Den Europæiske Centralbank med titlen »ECB determined ABLV Bank was failing or likely to fail«, 24. februar 2018, https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2018/html/ssm.pr180224.en.html

(4)  Pressemeddelelse fra Den Europæiske Banktilsynsmyndighed med titlen »EBA launches 2018 EU-wide stress test exercise«, 31. januar 2018, http://www.eba.europa.eu/-/eba-launches-2018-eu-wide-stress-test-exercise

(5)  EUT C 216 af 30.7.2013, s. 1.

(6)  Pressemeddelelse fra Den Europæiske Centralbank med titlen »ECB sets out its supervisory expectations for new NPLs«, 15. marts 2018, https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2018/html/ssm.pr180315.en.html

(7)  Pressemeddelelse fra Den Europæiske Centralbank med titlen »ECB sets out its supervisory expectations for new NPLs«, 11. juli 2018, https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2018/html /ssm.pr180711.en.html

(8)  EUT C 248 A af 16.7.2018, s. 1.

(9)  Sag T-98/16: Sag anlagt den 4. marts 2016 — Italien mod Kommissionen (EUT C 145 af 25.4.2016, s. 34).

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/88 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/88

---

P8_TA(2019)0031

Gennemførelse af handelsaftalen mellem Den Europæiske Union og Colombia og Peru

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2019 om gennemførelse af handelsaftalen mellem Den Europæiske Union og Colombia og Peru (2018/2010(INI))

(2020/C 411/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til frihandelsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Colombia og Peru på den anden side (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til frihandelsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Colombia og Peru på den anden side (1),

| — | der henviser til den køreplan, som Europa-Parlamentet og regeringerne i Colombia og Peru nåede til enighed om i 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til den køreplan, som Europa-Parlamentet og regeringerne i Colombia og Peru nåede til enighed om i 2012,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. juni 2012 om handelsaftalen mellem EU og Colombia og Peru (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. juni 2012 om handelsaftalen mellem EU og Colombia og Peru (2),

| — | der henviser til sin beslutning om Ecuadors tiltrædelse af handelsaftalen mellem EU og dets medlemsstater og Colombia og Peru (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning om Ecuadors tiltrædelse af handelsaftalen mellem EU og dets medlemsstater og Colombia og Peru (3),

| — | der henviser til sine henstillinger af 13. december 2017 til Rådet og Kommissionen på baggrund af undersøgelsen vedrørende hvidvask af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine henstillinger af 13. december 2017 til Rådet og Kommissionen på baggrund af undersøgelsen vedrørende hvidvask af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse (4),

| — | der henviser til handelsstatistikker og -oplysninger fra bl.a. Eurostat (5), Den Internationale Faglige Sammenslutnings (IFS') rettighedsindeks 2018 (6) og rapporterne fra NGO'en Escuela Nacional Sindical (»den nationale fagforeningsskole«) i Colombia (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til handelsstatistikker og -oplysninger fra bl.a. Eurostat (5), Den Internationale Faglige Sammenslutnings (IFS') rettighedsindeks 2018 (6) og rapporterne fra NGO'en Escuela Nacional Sindical (»den nationale fagforeningsskole«) i Colombia (7),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A8-0446/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A8-0446/2018),

| A. | der henviser til, at EU's handelsaftale med Colombia og Peru (»aftalen«) er en regelbaseret forbindelse, som bygger på fælles værdier og internationale standarder for menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder, miljø og bæredygtig udvikling, og som har potentiale til at have en stærk positiv indvirkning på den socioøkonomiske udvikling hos aftalens parter, den økonomiske integration, bæredygtig udvikling, menneskerettighederne, på yderligere samarbejde om regionale og globale spørgsmål og på at bringe landene og deres borgere tættere på hinanden; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU's handelsaftale med Colombia og Peru (»aftalen«) er en regelbaseret forbindelse, som bygger på fælles værdier og internationale standarder for menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder, miljø og bæredygtig udvikling, og som har potentiale til at have en stærk positiv indvirkning på den socioøkonomiske udvikling hos aftalens parter, den økonomiske integration, bæredygtig udvikling, menneskerettighederne, på yderligere samarbejde om regionale og globale spørgsmål og på at bringe landene og deres borgere tættere på hinanden;

| B. | der henviser til, at Peru er en af de hurtigst voksende og mest åbne økonomier i regionen, og at landets handel tegner sig for 44 % af BNP; der henviser til, at Colombia er den tredjestørste økonomi i Latinamerika, og at landets økonomiske vækst forventes at tage fart i løbet af 2019-2020; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Peru er en af de hurtigst voksende og mest åbne økonomier i regionen, og at landets handel tegner sig for 44 % af BNP; der henviser til, at Colombia er den tredjestørste økonomi i Latinamerika, og at landets økonomiske vækst forventes at tage fart i løbet af 2019-2020;

| C. | der henviser til, at gennemførelsen af handelsaftaler, herunder deres sociale og miljømæssige indvirkninger, er et centralt element i Europa-Parlamentets overvågningsaktivitet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at gennemførelsen af handelsaftaler, herunder deres sociale og miljømæssige indvirkninger, er et centralt element i Europa-Parlamentets overvågningsaktivitet;

| D. | der henviser til, at aftalen skal vurderes på baggrund af den alvorlige økonomiske og humanitære krise i Venezuela, som forårsager omfattende migration til Colombia og Peru; der henviser til, at begge lande har taget imod et stort antal migranter fra Venezuela; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at aftalen skal vurderes på baggrund af den alvorlige økonomiske og humanitære krise i Venezuela, som forårsager omfattende migration til Colombia og Peru; der henviser til, at begge lande har taget imod et stort antal migranter fra Venezuela;

| 1. | understreger, at aftalens strategiske værdi rækker videre end til handelsområdet, idet den lægger et solidt fundament for dybere forbindelser med et langsigtet engagement for så vidt angår respekt for menneskerettigheder, sociale rettigheder, oprindelige folks og landbobefolkningers rettigheder samt for miljøet og bidrager til oprettelsen af et strategisk partnerskab mellem EU og Latinamerika; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder om betydningen af at styrke samarbejdet for at bevare og styrke det multilaterale handelssystem som en vigtig søjle til at nå målene for bæredygtig udvikling og for derved at sikre en økonomisk styring baseret på regler og en mere retfærdig, mere inklusiv og mere bæredygtig handel; minder navnlig om sin støtte til WTO og understreger denne organisations rolle med hensyn til at skabe økonomisk stabilitet og støtte vækst og udvikling og opfordrer parterne til at gøre brug af den dialog, som fremmes af aftalen, til at identificere og udvikle fælles strategier med henblik på den nødvendige modernisering af WTO; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at aftalen giver mulighed for at styrke ikke alene det interregionale samarbejde og den interregionale handel, men også det intraregionale samarbejde og den intraregionale handel mellem Colombia, Peru og Ecuador; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over Ecuadors tiltrædelse af aftalen som et yderligere element til at hjælpe med at styrke den regionale integration og fremhæver den konstruktive rolle, som alle parter har spillet for at gøre denne proces til en succes; minder om, at aftalen stadig er åben for nye tiltrædelser; |
| --- | --- |

4.

| 5. | støtter kraftigt den colombianske fredsaftale og minder om de potentielle fordele ved aftalen og behovet for at udnytte den bedst muligt for at bidrage til gennemførelsen af fredsaftalen, herunder en integreret jordreform- og forsoningsproces i Colombia; mener, at aftalen skaber betydelige muligheder for vækst og beskæftigelse, bl.a. ved at tage fat på specifikke udfordringer såsom diversificering af økonomien, produktiv udvikling og gennemførelse af fysisk planlægning, navnlig i de fattigste regioner, der er særlig berørte af den langvarige interne konflikt; insisterer på at fremme fredsaftalen i Colombia ved at udnytte aftalens fulde potentiale og mener, at den snart vil levere sit fredsudbytte i form af økonomisk og social udvikling i overensstemmelse med 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling; minder om, at fortsat og struktureret støtte til og dialog med civilsamfundet også er af afgørende betydning for at skabe varig fred nedefra og op, navnlig i landdistrikterne; |
| --- | --- |

5.

| 6. | glæder sig over, at aftalen åbner markeder for bl.a. varer, tjenesteydelser, offentlige indkøb og investeringer, som — når de bygger på principperne om bæredygtig udvikling — kan skabe muligheder for formel beskæftigelse af høj kvalitet samt bedre arbejdsvilkår og levestandarder ved at liberalisere og udvide handelen og investeringerne; |
| --- | --- |

6.

| 7. | noterer sig, at samhandelen mellem EU, Colombia og Peru er faldet, siden aftalen trådte i kraft; er imidlertid af den opfattelse, at aftalen delvis har opvejet de negative tendenser for så vidt angår internationale handelsstrømme, faldende råvarepriser og den økonomiske afmatning i Latinamerika, og at den utvivlsomt har haft en stabiliserende virkning; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glæder sig over, at EU's investeringsbeholdninger er steget i Colombia og Peru, og påpeger, at EU er den største udenlandske investor i begge lande; |
| --- | --- |

8.

| 9. | glæder sig over, at aftalen bl.a. hjælper virksomheder i servicesektoren ved at fremme god reguleringspraksis, forbedre den nationale lovgivning og skabe øget gennemsigtighed og større retssikkerhed, og over, at den kan fungere som et væksthus og fremme digitalt iværksætteri i regionen og samtidig bidrage til fattigdomsbekæmpelse og jobskabelse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | støtter oprettelsen af en specifik arbejdsgruppe som nævnt i aftalens artikel 109, som skal drøfte lovgivningsmæssige spørgsmål vedrørende handel med tjenesteydelser og elektronisk handel for at sikre, at der fremmes et afbalanceret og retfærdigt konkurrencemiljø i det digitale økosystem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | påpeger, at aftalen har bidraget til at modernisere og diversificere eksporten fra Colombia og Peru, og at den har haft en positiv indvirkning på små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Colombia og Peru, men bemærker, at tallene for volumener og jobskabelse er meget lave, og minder om, at tilsvarende fremskridt har fundet sted i tidligere perioder; opfordrer Kommissionen til at inddrage situationen for de lokale industrier samt spørgsmålet om økonomisk diversificering i sin fremtidige analyse; påpeger, at aftalen har potentiale til at bidrage endnu mere til udviklingen af forholdene for nystartede virksomheder i Colombia og Peru, navnlig hvad angår regionens iværksættersamfund i bymæssige knudepunkter som Bogotá, Medellín og Lima; understreger imidlertid, at der skal gøres mere for at diversificere eksporten — væk fra de traditionelle mineralske produkter, olieprodukter og landbrugsprodukter, som volumenmæssigt tegner sig for op til 70 % af eksporten, og hen imod eksport af forarbejdede varer og produkter med større merværdi — med henblik på at støtte den økonomiske udvikling og jobskabelsen under fuld respekt for miljøstandarder og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at 1 155 colombianske virksomheder — heraf 328 SMV'er — og 2 328 nye peruvianske virksomheder — hvoraf 90 % er SMV'er — er begyndt at eksportere til EU siden aftalens midlertidige ikrafttræden; opfordrer parterne til yderligere at støtte SMV'ernes internationalisering og deres gensidige markedsadgang og til at levere regelmæssige og præcise data om erhvervssektorerne og om, i hvor høj grad SMV'ernes aktiviteter i denne henseende er konsolideret; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer indtrængende parterne på begge sider til at fremme gennemførelsen af og kendskabet til denne aftale; mener, at mange SMV'er i EU, Colombia og Peru ikke er klar over, hvilke muligheder aftalen åbner op for; opfordrer derfor parterne til navnlig at undersøge SMV'ernes præferenceudnyttelsesgrad og tage effektive skridt til at formidle de muligheder og fordele, som aftalen bibringer, på en bedre måde, herunder ved at oprette kontaktpunkter og etablere et særligt websted for SMV'er; |
| --- | --- |

13.

| 14. | glæder sig over, at EU's eksport af landbrugsprodukter til begge lande er steget betydeligt, siden aftalen blev bragt i midlertidig anvendelse, men anmoder Kommissionen om at overvåge situationen nøje og underrette Europa-Parlamentet om aftalens indvirkning på fødevareproduktionen til det lokale marked; minder om, at det er vigtigt at gøre handelen mere inklusiv og fremme en passende integration af små landbrugere i værdikæderne i både Colombia og Peru og nu også i Ecuador; |
| --- | --- |

14.

| 15. | minder om, at der er fastsat sikkerhedsklausuler for følsomme landbrugssektorer, og at Kommissionen i denne henseende bør stille mere udtømmende og regelmæssige oplysninger om udviklingen på markedet til rådighed, både for Europa-Parlamentet og de relevante industrisektorer; |
| --- | --- |

15.

| 16. | anerkender, at parterne har gjort fremskridt med hensyn til at fjerne handelshindringer og gennemføre de fleste af aftalens bestemmelser, navnlig hvad angår sundheds- og plantesundhedsspørgsmål (SPS), oprindelsesregler og tekniske handelshindringer; minder imidlertid om, at antidumpingsager ikke bør være i strid med de væsentlige bestemmelser i WTO's antidumpingaftale; |
| --- | --- |

16.

| 17. | påpeger, at der er behov for yderligere fremskridt bl.a. på følgende områder:






  a) | certificeringskrav for kød og mejeriprodukter |
| --- | --- | --- |

17.

a)

certificeringskrav for kød og mejeriprodukter

| b) | forfalskning, piratkopiering, ulovlig udnyttelse af EU's geografiske betegnelser og igangværende registreringer af geografiske betegnelser |
| --- | --- |

b)

forfalskning, piratkopiering, ulovlig udnyttelse af EU's geografiske betegnelser og igangværende registreringer af geografiske betegnelser

| c) | diskriminerende afgifter på importeret spiritus |
| --- | --- |

c)

diskriminerende afgifter på importeret spiritus

| d) | effektiv gennemførelse af de sociale og miljømæssige forpligtelser |
| --- | --- |

d)

effektiv gennemførelse af de sociale og miljømæssige forpligtelser

| e) | mangel på gennemsigtighed i administrative procedurer; |
| --- | --- |

e)

mangel på gennemsigtighed i administrative procedurer;

| 18. | mener, at parterne bør gøre brug af aftalens revisionsklausul til bl.a. at medtage:






  a) | et omfattende kapitel om mikrovirksomheder og SMV'er, der kan sikre væsentlige fremskridt for så vidt angår handelslettelser samt fjernelse af handelshindringer og unødvendige administrative byrder |
| --- | --- | --- |

18.

a)

et omfattende kapitel om mikrovirksomheder og SMV'er, der kan sikre væsentlige fremskridt for så vidt angår handelslettelser samt fjernelse af handelshindringer og unødvendige administrative byrder

| b) | et særligt kapitel om køn, i overensstemmelse med EU's forpligtelse som fastsat i artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, til fremme af integration af kønsaspektet; glæder sig i denne forbindelse over, at EU, Peru og Colombia har undertegnet den fælles erklæring om handel og kvinders økonomiske indflydelse |
| --- | --- |

b)

et særligt kapitel om køn, i overensstemmelse med EU's forpligtelse som fastsat i artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, til fremme af integration af kønsaspektet; glæder sig i denne forbindelse over, at EU, Peru og Colombia har undertegnet den fælles erklæring om handel og kvinders økonomiske indflydelse

| c) | et kapitel om bekæmpelse af korruption, hvidvaskning af penge og skatteunddragelse |
| --- | --- |

c)

et kapitel om bekæmpelse af korruption, hvidvaskning af penge og skatteunddragelse

| d) | en passende tvistbilæggelsesordning for kapitlet om handel og bæredygtig udvikling, herunder — blandt forskellige håndhævelsesmetoder — muligheden for at betragte sanktioner som en afskrækkende foranstaltning, der skal anvendes som en sidste udvej i tilfælde af alvorlige og vedvarende overtrædelser, under behørig hensyntagen til arbejdsmarkedets parter og det organiserede og repræsentative civilsamfund |
| --- | --- |

d)

en passende tvistbilæggelsesordning for kapitlet om handel og bæredygtig udvikling, herunder — blandt forskellige håndhævelsesmetoder — muligheden for at betragte sanktioner som en afskrækkende foranstaltning, der skal anvendes som en sidste udvej i tilfælde af alvorlige og vedvarende overtrædelser, under behørig hensyntagen til arbejdsmarkedets parter og det organiserede og repræsentative civilsamfund

| e) | særlige handelsrelaterede bestemmelser om deltagelse i internationale instrumenter for at fremme gennemførelsen af multilaterale miljøaftaler, navnlig Parisaftalen om klimaændringer; |
| --- | --- |

e)

særlige handelsrelaterede bestemmelser om deltagelse i internationale instrumenter for at fremme gennemførelsen af multilaterale miljøaftaler, navnlig Parisaftalen om klimaændringer;

| 19. | insisterer på, at korruption er en af de vigtigste ikke-handelsmæssige hindringer, der hæmmer erhvervsklimaet og øger de operationelle vanskeligheder, som virksomhederne står over for; opfordrer Kommissionen til at anvende aftalen til at overvåge nationale reformer i partnerlandene for så vidt angår retsstatsprincippet og god regeringsførelse samt til at udarbejde effektive foranstaltninger til bekæmpelse af korruption; |
| --- | --- |

19.

| 20. | noterer sig, at myndighederne i begge lande har udvist en positiv holdning med hensyn til at samarbejde om at finde hurtige løsninger på de tilbageværende uløste handelshindringer; |
| --- | --- |

20.

| 21. | bemærker, at begge lande har givet udtryk for specifikke betænkeligheder ved deres evne til at leve op til visse standarder for fødevaresikkerhed, der er påkrævet på EU-markedet, navnlig hvad angår EU's seneste lovgivningsmæssige forslag om cadmiumniveauer i kakao, hormonforstyrrende stoffer, nye fødevarer og palmeolie, som risikerer at få social indvirkning på nogle af de mest sårbare områder i disse lande, hvor produktionen af de berørte produkter typisk er koncentreret; opfordrer parterne til at styrke det finansielle og tekniske samarbejde og udnytte det bedst muligt samt til at styrke de tidlige varslingsmekanismer og øge gennemsigtigheden og udvekslingen af oplysninger om intern lovgivning og interne procedurer, således at de har mulighed for at forudse og tilpasse sig ændrede mønstre og overholde de retlige krav; anmoder Kommissionen om at overveje ledsage- og støtteforanstaltninger for at hjælpe lokale producenter med at leve op til EU's sundhedskrav i tråd med forsigtighedsprincippet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | fastholder, at det er nødvendigt gennem konkrete handlingsplaner at gennemføre de specifikke bestemmelser om køreplanen for menneskerettigheder, miljømæssige rettigheder og arbejdstagerrettigheder effektivt, hvilket der blev opfordret til i Europa-Parlamentets beslutning af 13. juni 2012 om handelsaftalen mellem EU og Colombia og Peru; minder navnlig om parternes forpligtelse til at håndhæve standarder om foreningsfriheden, retten til at føre kollektive overenskomstforhandlinger, strenge og effektive arbejdstilsyn, vold mod sociale og etniske ledere og beskyttelse af miljøet gennem passende forebyggelses-, kontrol- og håndhævelsesmekanismer; glæder sig i denne forbindelse over den indsats, som Colombia har gjort for at bekæmpe straffrihed i forbindelse med strafbare handlinger, herunder gennem forbedrede efterforskninger, men insisterer på, at der skal gøres en ekstra indsats og tages mere effektive skridt for at udrydde vold mod menneskerettighedsforkæmpere, miljøaktivister, fagforeningsfolk og etniske og lokale ledere og sætte en stopper for vedvarende alvorlige forbrydelser mod kvinder; |
| --- | --- |

22.

| 23. | noterer sig, at regeringerne i både Colombia og Peru har ambitioner om at give befolkningen i landdistrikterne alternativer til dyrkning af kokablade, som forarbejdes af kriminelle organisationer; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med begge regeringer om at finde løsninger; |
| --- | --- |

23.

| 24. | anerkender, at en aftale, der blev indgået i 2017 mellem den colombianske regering og fagforeningerne i den offentlige sektor, har ført til forbedringer for mere end en million arbejdstagere; fremhæver niveauet af fagforeningsmedlemskab, som er særligt lavt, og den øgede anvendelse af ensidigt fastlagte løn- og ydelsesordninger (»pactos colectivos«) frem for kollektive overenskomster; |
| --- | --- |

24.

| 25. | glæder sig over, at der ifølge OECD's Rådgivende Fagforeningskomité er sket en stigning i antallet af arbejdstilsynsmænd i Colombia; understreger, at der er behov for flere ressourcer for at kunne garantere effektive arbejdstilsyn; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at støtte Colombia i dets bestræbelser på at styrke arbejdstilsynet, hvilket tydeligvis udgør en meget stor udfordring for den colombianske regering — eftersom staten mistede kontrollen med dele af landet under den langvarige væbnede konflikt — men ikke desto mindre skal gennemføres, og forventer, at der gennemføres yderligere og effektive kontroller, navnlig i landdistrikterne; anmoder Kommissionen om at forelægge detaljerede oplysninger om antallet af tilsynsmænd og arbejdstilsyn samt om konstaterede uregelmæssigheder; minder om henstillingerne fra OECD's Rådgivende Fagforeningsudvalg om, at antallet af arbejdstilsynsmænd stadig skal øges for at leve op til de internationale standarder; |
| --- | --- |

25.

| 26. | glæder sig over Perus bestræbelser på og tilsagn om at styrke gennemførelsen af sine forpligtelser i henhold til aftalens kapitel om handel og bæredygtig udvikling, men insisterer på, at der skal gøres en ekstra indsats for at bekæmpe vold mod menneskerettighedsforkæmpere, ledere af sociale og etniske grupper og navnlig mod kvinder; glæder sig over de seneste foranstaltninger, som Peru har truffet med henblik på at forbedre arbejdstilsynet, og opfordrer landet til at blive ved med at styrke denne indsats i overensstemmelse med ILO's henstillinger; glæder sig også over, at Peru har haft formandskabet for ILO's administrationsråd i 2018, hvilket yderligere styrker Perus tilsagn om at foregå med et godt eksempel med hensyn til at overholde arbejdsmarkedslovgivningen; understreger ligeledes, at Peru den 6. august 2018 ratificerede rammeaftalen med ILO om fremme af anstændigt arbejde i perioden 2018-2021; understreger ikke desto mindre den manglende reelle gennemførelse af ILO-konvention 87 og 98 og udtrykker bekymring over de seneste lovændringer, der kan føre til en svækkelse af miljøbeskyttelsen; opfordrer Kommissionen til på behørig vis at informere Parlamentet om, hvordan den på en uafhængig måde vil behandle den officielle klage fra det peruvianske organiserede civilsamfund mod den peruvianske regering vedrørende overholdelse af arbejds- og miljøstandarder; |
| --- | --- |

26.

| 27. | er af den opfattelse, at dialogen mellem repræsentanter for civilsamfundet i henholdsvis EU, Colombia og Peru om aftalens bestemmelser vedrørende handel og bæredygtig udvikling er et nyttigt middel til at få kortlagt udestående problemer og tilskynde regeringerne til at gøre yderligere fremskridt med hensyn til at overholde vigtige internationale sociale og miljømæssige standarder samt arbejdsstandarder; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger derfor, at gennemsigtige og inklusive høringsmekanismer er vigtige instrumenter til at sikre, at alle parter overholder de anerkendte standarder for arbejdstagerrettigheder og miljøbeskyttelse; |
| --- | --- |

28.

| 29. | minder om, at de enkelte parter i henhold til aftalens kapitel om handel og bæredygtig udvikling skal oprette nationale rådgivende grupper eller udvalg, som er relevante for spørgsmål vedrørende arbejde, miljøet og bæredygtig udvikling, og som omfatter uafhængige, repræsentative civilsamfundsorganisationer med en afbalanceret repræsentation af økonomiske, sociale og miljømæssige interesseparter; glæder sig over oprettelsen i Colombia af en høringsgruppe, der er uafhængig af regeringen; mener, at Peru bør følge Colombias eksempel i denne forbindelse for at sikre større uafhængighed og gennemsigtighed; glæder sig over den beslutning, som repræsentanterne for de interne rådgivende grupper fra EU og Andesgruppen har truffet om at holde årlige fælles møder, hvilket vil give bedre mulighed for at udveksle oplysninger og bedste praksis og udarbejde fælles henstillinger, som skal forelægges parterne; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer Kommissionen til at gøre en øget indsats for fuldt ud at gennemføre 15-punktsplanen for at gøre de bindende kapitler om handel og bæredygtig udvikling mere effektive, og minder om, at det er nødvendigt, at den fortsætter sin dialog med de forskellige involverede aktører, herunder Parlamentet, med henblik på at sikre en effektiv håndhævelse af forpligtelserne vedrørende menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder og miljøbeskyttelse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | minder om, at lovændringer, der kan føre til et lavere miljøbeskyttelsesniveau med sigte på at fremme udenlandske direkte investeringer, ikke er i overensstemmelse med aftalen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | bemærker med bekymring den betydelige andel af arbejdstagerne, der er beskæftiget i den uformelle økonomi i både Peru og Colombia, navnlig kvinder; understreger, at det er nødvendigt at udvikle effektive politikker til at nedbringe denne andel, og mener, at aftalen kan hjælpe i denne henseende ved at bidrage til at skabe flere formelle job, f.eks. ved at styrke foranstaltninger, der fremmer økonomiske aktiviteter i SMV'er; |
| --- | --- |

32.

| 33. | minder om, at de tærskler, der er fastsat under stabiliseringsmekanismen for bananer, som er vedføjet aftalen, og som gælder indtil 2020, bør overholdes, og understreger behovet for fortsat at overvåge importen af bananer, når mekanismen udløber, og at parterne fortsat bør levere statistikker i denne henseende; er bekymret over, at Peru har overskredet tærsklen, som er fastsat inden for rammerne af aftalens stabiliseringsmekanisme for bananer, og opfordrer til at analysere den virkning, det har på markederne i EU; minder om, at Kommissionen har forpligtet sig til at vurdere situationen for EU's bananproducenter senest den 1. januar 2019, og at en forlængelse af mekanismens gyldighedsperiode kan overvejes — med aftaleparternes samtykke — hvis Kommissionen finder, at der er sket en alvorlig forværring af situationen på markedet eller af situationen for EU's bananproducenter; |
| --- | --- |

33.

| 34. | glæder sig over Colombias tiltrædelse af OECD den 30. maj 2018, hvilket er udtryk for en anerkendelse af de vigtige reformer, landet har gennemført, f.eks. ved at reformere retssystemet, forbedre forvaltningen af statsejede virksomheder og overholde OECD's konvention om bekæmpelse af bestikkelse; minder om, at OECD-Rådet har besluttet, at Colombia efter sin tiltrædelse skal levere statusrapporter til OECD's organer såsom opfølgende vurderinger af henstillingerne i den formelle udtalelse fra Handelsudvalget; opfordrer Peru til at fortsætte sine reformer inden for rammerne af landeprogramaftalen med OECD; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger, at det er vigtigt fortsat at styrke det internationale samarbejde inden for de multilaterale, plurilaterale og regionale internationale rammer under WTO, f.eks. i forbindelse med forhandlingerne om aftalen om miljøvarer og aftalen om handel med tjenesteydelser (TiSA); |
| --- | --- |

35.

| 36. | anerkender det vigtige arbejde, som de nationale parlamenter har gjort i forbindelse med ratificeringen af aftalen, og opfordrer dem til at fortsætte dette arbejde; opfordrer også de medlemsstater, der endnu ikke har indledt processen med at undersøge ratificeringen af Ecuadors tiltrædelse af aftalen, til at gøre dette; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen samt til regeringerne i Colombia og Peru og til OECD's generaldirektør. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/march/tradoc_147704.pdf

(2)  EUT C 332 E af 15.11.2013, s. 52.

(3)  EUT C 366 af 27.10.2017, s. 144.

(4)  EUT C 369 af 11.10.2018, s. 132.

(5)  http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/statistics/

(6)  »2018 ITUC Global Rights Index — the world’s worst countries for workers« (IFS' globale rettighedsindeks 2018 — verdens værste lande for arbejdstagere) , Den Internationale Faglige Sammenslutning, 2018, https://www.ituc-csi.org/ituc-global-rights-index-2018.

(7)  http://www.ens.org.co/lee-y-aprende/lee-y-descarga-nuestras-publicaciones/informes-sislab/

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/94 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/94

---

P8_TA(2019)0032

Situationen for de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union i 2017

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2019 om situationen for de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union 2017 (2018/2103(INI))

(2020/C 411/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om den Europæiske Union (TEU) og traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om den Europæiske Union (TEU) og traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til De Forenede Nationers konvention om barnets rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers konvention om barnets rettigheder,

| — | der henviser til De Forenede Nationers konventionen om handicappedes rettigheder (UNCRPD) og dennes ikrafttrædelse i EU den 21. januar 2011 i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2010/48/EF af 26. november 2009 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers konventionen om handicappedes rettigheder (UNCRPD) og dennes ikrafttrædelse i EU den 21. januar 2011 i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2010/48/EF af 26. november 2009 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (1),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (2),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (3),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA af 28. november 2008 om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA af 28. november 2008 om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen (4),

| — | der henviser til 2017-årsberetningen fra Kommissionen om anvendelsen af EU's charter om grundlæggende rettigheder (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til 2017-årsberetningen fra Kommissionen om anvendelsen af EU's charter om grundlæggende rettigheder (5),

| — | der henviser til Kommissionens rapport fra 2014 om bekæmpelse af korruption i EU (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport fra 2014 om bekæmpelse af korruption i EU (COM(2014)0038),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. juni 2011 om bekæmpelse af korruption i EU (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. juni 2011 om bekæmpelse af korruption i EU (COM(2011)0308),

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions anden undersøgelse om mindretal og forskelsbehandling (EU-MIDIS II), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions anden undersøgelse om mindretal og forskelsbehandling (EU-MIDIS II),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. august 2017 med titlen »Midtvejsevaluering af EU-rammen for de nationale strategier for romaernes integration« (COM(2017)0458), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. august 2017 med titlen »Midtvejsevaluering af EU-rammen for de nationale strategier for romaernes integration« (COM(2017)0458),

| — | der henviser til henvisningerne i tidligere betænkninger om situationen for de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til henvisningerne i tidligere betænkninger om situationen for de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union,

| — | der henviser til tidligere beslutninger fra Europa-Parlamentet og andre europæiske og internationale institutioner og organer, |
| --- | --- |

—

der henviser til tidligere beslutninger fra Europa-Parlamentet og andre europæiske og internationale institutioner og organer,

| — | der henviser til de forskellige rapporter fra nationale, europæiske og internationale NGO'er, |
| --- | --- |

—

der henviser til de forskellige rapporter fra nationale, europæiske og internationale NGO'er,

| — | der henviser til det arbejde, der udføres af EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA), Europarådet og Venedigkommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til det arbejde, der udføres af EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA), Europarådet og Venedigkommissionen,

| — | der henviser til 2017-rapporten om grundlæggende rettigheder fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til 2017-rapporten om grundlæggende rettigheder fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) (6),

| — | der henviser til FRA's rapport med titlen »Antisemitism — Overview of data available in the European Union 2006-2016« (Antisemitisme — overblik over tilgængelige oplysninger i Den Europæiske Union 2006-2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til FRA's rapport med titlen »Antisemitism — Overview of data available in the European Union 2006-2016« (Antisemitisme — overblik over tilgængelige oplysninger i Den Europæiske Union 2006-2016),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. april 2015 i anledning af den internationale romadag med titlen »Romahad i Europa og EU's anerkendelse af mindedagen for folkedrabet på romaerne under Anden Verdenskrig« (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. april 2015 i anledning af den internationale romadag med titlen »Romahad i Europa og EU's anerkendelse af mindedagen for folkedrabet på romaerne under Anden Verdenskrig« (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2017 med titlen »Aspekter vedrørende grundlæggende rettigheder for integrationen af romaer i EU: bekæmpelse af romafjendtlighed« (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2017 med titlen »Aspekter vedrørende grundlæggende rettigheder for integrationen af romaer i EU: bekæmpelse af romafjendtlighed« (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. juni 2017 med titlen »Bekæmpelse af antisemitisme« (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. juni 2017 med titlen »Bekæmpelse af antisemitisme« (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. april 2016 med titlen »Situationen i Middelhavet og behovet for en holistisk EU-tilgang til migration« (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. april 2016 med titlen »Situationen i Middelhavet og behovet for en holistisk EU-tilgang til migration« (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. februar 2018 med titlen »Beskyttelse og ikkediskrimination af EU-borgere tilhørende mindretal i EU-medlemsstaterne« (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. februar 2018 med titlen »Beskyttelse og ikkediskrimination af EU-borgere tilhørende mindretal i EU-medlemsstaterne« (11),

| — | der henviser til det arbejde, der er gjort af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, Udvalget om Konstitutionelle Anliggender, Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget for Andragender, |
| --- | --- |

—

der henviser til det arbejde, der er gjort af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, Udvalget om Konstitutionelle Anliggender, Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget for Andragender,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0466/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0466/2018),

| A. | der henviser til, at respekt for retsstatsprincippet er en forudsætning for beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder, og at medlemsstaterne har det endelige ansvar for at beskytte menneskerettighederne for alle mennesker ved at vedtage og gennemføre internationale menneskerettighedstraktater og -konventioner; der henviser til, at retsstatsprincippet, demokrati og de grundlæggende rettigheder løbende bør konsolideres; der henviser til, at ethvert forsøg på at undergrave disse principper er til skade ikke blot for den pågældende medlemsstat, men også for Unionen som helhed; der henviser til, at korruption udgør en alvorlig trussel for demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder, som skader alle medlemsstaterne og EU som helhed; der henviser til, at den retlige ramme for korruptionsbekæmpelse fortsat er gennemført uensartet blandt medlemsstaterne; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at respekt for retsstatsprincippet er en forudsætning for beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder, og at medlemsstaterne har det endelige ansvar for at beskytte menneskerettighederne for alle mennesker ved at vedtage og gennemføre internationale menneskerettighedstraktater og -konventioner; der henviser til, at retsstatsprincippet, demokrati og de grundlæggende rettigheder løbende bør konsolideres; der henviser til, at ethvert forsøg på at undergrave disse principper er til skade ikke blot for den pågældende medlemsstat, men også for Unionen som helhed; der henviser til, at korruption udgør en alvorlig trussel for demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder, som skader alle medlemsstaterne og EU som helhed; der henviser til, at den retlige ramme for korruptionsbekæmpelse fortsat er gennemført uensartet blandt medlemsstaterne;

| B. | der henviser til, at Parlamentet i sine beslutninger og betænkninger gentagne gange har opfordret medlemsstaterne til at indføre passende politiske foranstaltninger til at sikre, at handicappede, ældre og mest sårbare mennesker i samfundet kan udøve deres sociale, politiske og økonomiske rettigheder fuldt ud; der henviser til, at der er en stærk forbindelse mellem mindretalsrettigheder og retsstatsprincippet; der henviser til, at artikel 2 i TEU udtrykkeligt omtaler rettigheder for personer, der tilhører mindretal, og at disse rettigheder fortjener samme behandling som de øvrige rettigheder, der er nedfældet i traktaterne; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentet i sine beslutninger og betænkninger gentagne gange har opfordret medlemsstaterne til at indføre passende politiske foranstaltninger til at sikre, at handicappede, ældre og mest sårbare mennesker i samfundet kan udøve deres sociale, politiske og økonomiske rettigheder fuldt ud; der henviser til, at der er en stærk forbindelse mellem mindretalsrettigheder og retsstatsprincippet; der henviser til, at artikel 2 i TEU udtrykkeligt omtaler rettigheder for personer, der tilhører mindretal, og at disse rettigheder fortjener samme behandling som de øvrige rettigheder, der er nedfældet i traktaterne;

| C. | der henviser til, at tilstrømningen af migranter og asylansøgere til Europa fortsatte i 2017, men at grænser og havne i stigende grad lukkes; der henviser til, at denne realitet kræver reel solidaritet fra EU's side med henblik på at etablere passende modtagelsesstrukturer for de mest trængende og de mest sårbare; der henviser til, at mange migranter og asylansøgere, som søger tilflugt i Europa, er prisgivet menneskehandlere og kriminelle og er sårbare over for krænkelser af deres rettigheder, herunder vold, misbrug og udnyttelse; der henviser til, at kvinder og børn i særlig grad risikerer at blive udsat for menneskehandel og seksuelt misbrug af menneskehandlerne, og at der derfor er behov for at opbygge og styrke beskyttelsesordninger for børn med henblik på forebyggelse og for at reagere på vold, misbrug, forsømmelse og udnyttelse af børn i overensstemmelse med forpligtelserne i Vallettahandlingsplanen og Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2018 om beskyttelse af migrantbørn (12); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at tilstrømningen af migranter og asylansøgere til Europa fortsatte i 2017, men at grænser og havne i stigende grad lukkes; der henviser til, at denne realitet kræver reel solidaritet fra EU's side med henblik på at etablere passende modtagelsesstrukturer for de mest trængende og de mest sårbare; der henviser til, at mange migranter og asylansøgere, som søger tilflugt i Europa, er prisgivet menneskehandlere og kriminelle og er sårbare over for krænkelser af deres rettigheder, herunder vold, misbrug og udnyttelse; der henviser til, at kvinder og børn i særlig grad risikerer at blive udsat for menneskehandel og seksuelt misbrug af menneskehandlerne, og at der derfor er behov for at opbygge og styrke beskyttelsesordninger for børn med henblik på forebyggelse og for at reagere på vold, misbrug, forsømmelse og udnyttelse af børn i overensstemmelse med forpligtelserne i Vallettahandlingsplanen og Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2018 om beskyttelse af migrantbørn (12);

| D. | der henviser til, at FN's Menneskerettighedsråds særlige rapportør i sin rapport om fremme og beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme giver udtryk for den opfattelse, at stater har pligt til at beskytte deres befolkninger mod terrorhandlinger, men at sikkerhedsforanstaltninger, herunder foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme, skal gennemføres ved hjælp af retsstatsprincippet og skal respektere de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at FN's Menneskerettighedsråds særlige rapportør i sin rapport om fremme og beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme giver udtryk for den opfattelse, at stater har pligt til at beskytte deres befolkninger mod terrorhandlinger, men at sikkerhedsforanstaltninger, herunder foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme, skal gennemføres ved hjælp af retsstatsprincippet og skal respektere de grundlæggende rettigheder;

| E. | der henviser til, at det af rapporten fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) med titlen »Violence against women — an EU-wide survey« (vold mod kvinder: en EU-dækkende undersøgelse), som blev offentliggjort i marts 2014, fremgår, at en tredjedel af alle kvinder i Europa har været udsat for fysisk eller seksuel vold mindst én gang i deres voksenliv, at 20 % har været udsat for chikane på internettet, at én ud af tyve er blevet voldtaget, samt at mere end hver tiende har været udsat for seksuelle overgreb med voldsanvendelse, og understreger, at det er nødvendigt at bekæmpe vold mod kvinder i alle EU's medlemsstater, herunder i dem, der endnu ikke har ratificeret Europarådets konvention om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen), i betragtning af problemets omfang, de alvorlige konsekvenser af vold og de konsekvenser, som vold har for kvinders liv og for samfundet som helhed; der henviser til, at kvinder med handicap er mere tilbøjelige til at lide under vold i hjemmet og seksuelle overgreb end kvinder uden handicap; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det af rapporten fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) med titlen »Violence against women — an EU-wide survey« (vold mod kvinder: en EU-dækkende undersøgelse), som blev offentliggjort i marts 2014, fremgår, at en tredjedel af alle kvinder i Europa har været udsat for fysisk eller seksuel vold mindst én gang i deres voksenliv, at 20 % har været udsat for chikane på internettet, at én ud af tyve er blevet voldtaget, samt at mere end hver tiende har været udsat for seksuelle overgreb med voldsanvendelse, og understreger, at det er nødvendigt at bekæmpe vold mod kvinder i alle EU's medlemsstater, herunder i dem, der endnu ikke har ratificeret Europarådets konvention om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen), i betragtning af problemets omfang, de alvorlige konsekvenser af vold og de konsekvenser, som vold har for kvinders liv og for samfundet som helhed; der henviser til, at kvinder med handicap er mere tilbøjelige til at lide under vold i hjemmet og seksuelle overgreb end kvinder uden handicap;

| F. | der henviser til, at kvinder og piger i EU oplever strukturel ulighed mellem kønnene i en række forskellige former og i en række forskellige sammenhænge — herunder kønsdiskrimination, seksuel chikane, kønsbaseret vold og kvindefjendsk hadefuld tale — som i høj grad begrænser deres muligheder for at udøve deres rettigheder og deltage på lige fod i samfundet; der henviser til, at #MeToo-bevægelsen i 2017 skabte bevidsthed om omfanget og intensiteten af den seksuelle chikane og den seksuelle og kønsbaserede vold, som kvinder udsættes for; der henviser til, at #MeToo-bevægelsen har resulteret i en del positivt momentum for ligestillingen mellem kønnene, men at seksuel chikane og seksuel og kønsbaseret vold stadig er meget udbredt; der henviser til, at der i en række rapporter i de senere år er påpeget et stadig større tilbageslag for kvinders rettigheder og ligestillingen mellem kønnene i EU; der henviser til, at kvinderne i Unionen ikke har de samme rettigheder med hensyn abort som følge af forskellige politikker og forskellig lovgivning i de forskellige medlemsstater; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at kvinder og piger i EU oplever strukturel ulighed mellem kønnene i en række forskellige former og i en række forskellige sammenhænge — herunder kønsdiskrimination, seksuel chikane, kønsbaseret vold og kvindefjendsk hadefuld tale — som i høj grad begrænser deres muligheder for at udøve deres rettigheder og deltage på lige fod i samfundet; der henviser til, at #MeToo-bevægelsen i 2017 skabte bevidsthed om omfanget og intensiteten af den seksuelle chikane og den seksuelle og kønsbaserede vold, som kvinder udsættes for; der henviser til, at #MeToo-bevægelsen har resulteret i en del positivt momentum for ligestillingen mellem kønnene, men at seksuel chikane og seksuel og kønsbaseret vold stadig er meget udbredt; der henviser til, at der i en række rapporter i de senere år er påpeget et stadig større tilbageslag for kvinders rettigheder og ligestillingen mellem kønnene i EU; der henviser til, at kvinderne i Unionen ikke har de samme rettigheder med hensyn abort som følge af forskellige politikker og forskellig lovgivning i de forskellige medlemsstater;

| G. | der henviser til, at ytringsfriheden og forsamlingsfriheden i demokratiske samfund er et af de instrumenter, hvormed mennesker kan deltage i den offentlige debat og skabe sociale forandringer; der henviser til, at mediefrihed, -pluralisme og -uafhængighed er afgørende elementer i ytringsfriheden og er afgørende for EU's og medlemsstaternes demokratiske funktionsmåde; der henviser til, at journalister og andre aktører i mediebranchen i Unionen er i fare for at blive udsat for mange angreb, trusler, pression og endda mord begået af både statslige og ikkestatslige aktører; der henviser til, at journalisten Daphne Caruana Galizia, der hovedsageligt beskæftigede sig med efterforskning af skatteunddragelsesskandaler, skattesvig, korruption og hvidvaskning af penge, blev myrdet i Malta efter at have rapporteret om flere trusler, og at der er behov for uafhængige efterforskninger for at sikre fuld identifikation af gerningsmændene med henblik på at retsforfølge disse; der henviser til den grundlæggende rolle, som såvel pressen som civilsamfundets organisationer spiller i et demokrati; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at ytringsfriheden og forsamlingsfriheden i demokratiske samfund er et af de instrumenter, hvormed mennesker kan deltage i den offentlige debat og skabe sociale forandringer; der henviser til, at mediefrihed, -pluralisme og -uafhængighed er afgørende elementer i ytringsfriheden og er afgørende for EU's og medlemsstaternes demokratiske funktionsmåde; der henviser til, at journalister og andre aktører i mediebranchen i Unionen er i fare for at blive udsat for mange angreb, trusler, pression og endda mord begået af både statslige og ikkestatslige aktører; der henviser til, at journalisten Daphne Caruana Galizia, der hovedsageligt beskæftigede sig med efterforskning af skatteunddragelsesskandaler, skattesvig, korruption og hvidvaskning af penge, blev myrdet i Malta efter at have rapporteret om flere trusler, og at der er behov for uafhængige efterforskninger for at sikre fuld identifikation af gerningsmændene med henblik på at retsforfølge disse; der henviser til den grundlæggende rolle, som såvel pressen som civilsamfundets organisationer spiller i et demokrati;

| H. | der henviser til, at artikel 21, stk. 1, i EU's charter om grundlæggende rettigheder fastslår, at enhver forskelsbehandling på grund af køn, race, farve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder, seksuel orientering er forbudt; der henviser til, at tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed garanteres i artikel 10 i chartret om grundlæggende rettigheder og artikel 9 i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder; der henviser til, at racistiske og fremmedfjendske holdninger efterhånden anses for at være noget normalt i medlemsstaterne, som opinionsdannere og politikere i hele EU slutter op om, hvilket fremmer et socialt klima, der giver grobund for racisme, diskrimination og hadforbrydelser; der henviser til, at disse holdninger strider mod de fælles europæiske værdier, som alle medlemsstaterne har tilsluttet sig; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at artikel 21, stk. 1, i EU's charter om grundlæggende rettigheder fastslår, at enhver forskelsbehandling på grund af køn, race, farve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder, seksuel orientering er forbudt; der henviser til, at tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed garanteres i artikel 10 i chartret om grundlæggende rettigheder og artikel 9 i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder; der henviser til, at racistiske og fremmedfjendske holdninger efterhånden anses for at være noget normalt i medlemsstaterne, som opinionsdannere og politikere i hele EU slutter op om, hvilket fremmer et socialt klima, der giver grobund for racisme, diskrimination og hadforbrydelser; der henviser til, at disse holdninger strider mod de fælles europæiske værdier, som alle medlemsstaterne har tilsluttet sig;

| I. | der henviser til, at migranter, efterkommere af migranter og medlemmer af etniske minoriteter fortsat udsættes for udbredt forskelsbehandling i hele EU og på alle områder af livet; der henviser til, at undersøgelser fra FRA fremhæver, at ofre, der befinder sig i en irregulær opholdssituation, tøver med at anmelde misbrug til offentlige myndigheder, og at immigrantstatus øger risikoen for at blive offer for kriminelle handlinger; der henviser til, at der trods mange opfordringer til Kommissionen kun er blevet taget begrænsede skridt til at sikre en effektiv beskyttelse af mindretal; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at migranter, efterkommere af migranter og medlemmer af etniske minoriteter fortsat udsættes for udbredt forskelsbehandling i hele EU og på alle områder af livet; der henviser til, at undersøgelser fra FRA fremhæver, at ofre, der befinder sig i en irregulær opholdssituation, tøver med at anmelde misbrug til offentlige myndigheder, og at immigrantstatus øger risikoen for at blive offer for kriminelle handlinger; der henviser til, at der trods mange opfordringer til Kommissionen kun er blevet taget begrænsede skridt til at sikre en effektiv beskyttelse af mindretal;

| J. | der henviser til, at FRA er blevet et ekspertisecenter, når det gælder fremlæggelse for EU-institutionerne og medlemsstaterne af dokumentation for situationen for grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at FRA er blevet et ekspertisecenter, når det gælder fremlæggelse for EU-institutionerne og medlemsstaterne af dokumentation for situationen for grundlæggende rettigheder;

Retsstatsprincippet, demokrati og grundlæggende rettigheder

| 1. | bekræfter, at magtens tredeling og retsvæsenets uafhængighed er afgørende for at sikre, at retsstatsprincippet fungerer effektivt i ethvert samfund; minder om, at dette begreb er nedfældet i verdenserklæringen om menneskerettigheder af 1948 og i artikel 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig i principperne om lighed for loven og i princippet om uskyldsformodning og retten til en retfærdig og offentlig rettergang ved en kompetent, uafhængig og upartisk domstol, der er oprettet inden for loven; minder om, at disse grundlæggende værdier har været bestemmende for de indledende artikler i EU's traktater, som alle medlemsstaterne frivilligt har undertegnet og har forpligtet sig til at respektere; anfører, at hverken national suverænitet eller nærhedsprincippet kan berettige til en medlemsstats systematiske nægtelse af at respektere EU's grundlæggende værdier og EU's traktater; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder om, at retsstatsprincippet er en del af og en forudsætning for beskyttelsen af alle de værdier, der er anført i artikel 2 i TEU; opfordrer alle relevante aktører på EU-plan og nationalt plan, herunder regeringer, parlamenter og retsvæsen til at intensivere indsatsen for at opretholde og styrke retsstatsprincippet; minder om, at disse aktører har ansvaret for at tage fat om spørgsmål vedrørende retsstatsprincippet, og at de spiller en vigtig rolle med hensyn til at forhindre enhver udhuling af retsstatsprincippet, som ikke er en blind anvendelse af lovgivningen, men den demokratiske accept af at være underlagt lovgivningen under overholdelse af internationale konventioner, herunder navnlig demokratiske oppositioners og minoriteters rettigheder; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fordømmer på det kraftigste visse medlemsstatsregeringers bestræbelser på at svække magtens tredeling og retsvæsenets uafhængighed; udtrykker bekymring over, at der til trods for, at de fleste medlemsstater har vedtaget lovgivning, der skal sikre retsvæsenets uafhængighed og uvildighed i overensstemmelse med Europarådets standarder, fortsat er problemer med den måde, som disse standarder anvendes på, idet nationale domstole er sårbare over for politisk indflydelse, og der dannes grobund for en opfattelse i offentligheden af, at der forekommer indblanding i retsprocessen og partiske dommere; minder om, at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 17, stk. 1, i TEU og som traktaternes vogter har legitimitet og hjemmel til at drage omsorg for anvendelsen af traktaterne og af de foranstaltninger, der vedtages af institutionerne i medfør heraf, herunder til at sikre, at alle medlemsstater respekterer retsstatsprincipperne og de øvrige værdier, der er forankret i artikel 2 i TEU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bemærker Kommissionens og Rådets bestræbelser på at sikre, at alle medlemsstater fuldt ud respekterer retsstatsprincippet, demokratiet og de grundlæggende rettigheder, men også den begrænsede virkning, som procedurerne indledt efter artikel 7, stk. 1, i TEU, hidtil har haft; mener, at Unionen burde kunne indlede traktatbrudsprocedurer mod medlemsstater, som ikke længere overholder de i artikel 2 i TEU omhandlede værdier, og at artikel 7 i TEU bør aktiveres, når alle andre afhjælpende foranstaltninger er slået fejl; mener, at Unionens manglende effektivitet med hensyn til at bringe alvorlige og vedvarende overtrædelser af de i artikel 2 i TEU omhandlede værdier til ophør undergraver tilliden mellem medlemsstaterne og Unionens troværdighed i visse medlemsstater; understreger desuden, at fordi disse krænkelser fortsat kan ske ustraffet, har det tilskyndet andre medlemsstater til at følge samme vej; opfordrer Rådet til at undersøge og følge op på ethvert forslag fra Kommissionen og Parlamentet vedrørende traktatbrudsprocedurer og eventuelle sanktioner; |
| --- | --- |

4.

| 5. | minder om nødvendigheden af at foretage en upartisk og regelmæssig vurdering af situationen for så vidt angår overholdelsen af retsstatsprincippet, demokratiet og de grundlæggende rettigheder i alle medlemsstaterne; understreger, at denne evaluering skal være baseret på objektive kriterier; minder i denne forbindelse om, at også Rådet spiller en central rolle med hensyn til at beskytte retsstatsprincippet og de øvrige værdier, der er omhandlet af artikel 2 i TEU, og glæder sig over de bestræbelser, som visse medlemsstater har gjort for at sikre, at der inden for Rådets rammer gennemføres en regelmæssig evaluering af situationen med hensyn til overholdelsen af retsstatsprincippet i de enkelte medlemsstater; opfordrer Rådet til hurtigt at tage affære med henblik på at realisere dette mål; minder endvidere om Parlamentets beslutning af 25. oktober 2016 med henstillinger til Kommissionen om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (13), gentager sin opfordring til Kommissionen om på grundlag af artikel 295 i TEUF at fremlægge et forslag om indgåelse af en »EU-pagt for demokrati, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder« i form af en interinstitutionel aftale, der fastlægger ordninger, der letter samarbejdet mellem EU-institutionerne og medlemsstaterne inden for rammerne af artikel 7 i TEU; mener, at denne mekanisme ville være en rimelig, velafvejet, regulær og forebyggende mekanisme med hensyn til at håndtere eventuelle tilsidesættelser af de i artikel 2 i TEU omhandlede værdier, som ville kunne fungere i lighed med det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker; minder i denne forbindelse om den iboende sammenhæng mellem retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder og om nødvendigheden af at styrke alle europæeres bevidsthed om Unionens fælles værdier og chartret; understreger betydningen af, at Parlamentet sender ad hoc-delegationer til medlemsstaterne, når der foreligger klare beviser for alvorlige krænkelser af demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

5.

| 6. | deler den opfattelse, at enhver vurdering af retsstatsprincippet bør være baseret på solide, objektive og sammenlignelige data og analyser; erindrer om, at grundlæggende rettigheder bør indarbejdes i konsekvensanalyser i forbindelse med alle lovgivningsmæssige forslag; glæder sig i denne forbindelse over Den Europæiske Unions nye Informationssystem for Grundlæggende Rettigheder (EFRIS) under FRA, som skal samle alle foreliggende oplysninger, der er relevante for de grundlæggende rettigheder, der følger af de forskellige mekanismer på FN-, Europaråds- og EU-plan; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at forbedring af de nationale retssystemers kvalitet, uafhængighed og effektivitet, navnlig hvad dommere, anklagere og advokater angår, fortsat er en af Den Europæiske Unions vigtigste prioriteter; understreger, at der er et presserende behov for at indføre et perspektiv, der tager hensyn til kønsaspektet, i medlemsstaternes rets- og domstolssystemer, herunder udvikling og institutionalisering af kønsaspektet i uddannelsesprogrammer for alt domstolspersonale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at korruption ikke blot udgør en væsentlig systemisk hindring for realiseringen af demokrati og respekten for retsstatsprincippet, men også kan føre til mange forskellige former for tilsidesættelse af de grundlæggende rettigheder og således udgøre en alvorlig trussel mod princippet om ligebehandling af alle borgere; udtrykker sin bekymring over lovgivningsinitiativer, som er blevet fremlagt i visse medlemsstater, som kan medføre tilbagerulning af tidligere gennemførte reformer, som havde til formål at styrke forebyggelsen af korruption; opfordrer i denne henseende alle medlemsstater og EU-institutioner til at bekæmpe systemisk korruption på en beslutsom måde og til at udvikle effektive instrumenter til forebyggelse, bekæmpelse og sanktionering af korruption og svig samt sikre regelmæssig overvågning af brugen af offentlige midler; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne og EU-institutionerne til at fremme en hurtig oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed; opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har tilkendegivet deres hensigt om at tilslutte sig Den Europæiske Anklagemyndighed, til at gøre det; beklager Kommissionens beslutning om ikke at offentliggøre den anden halvårlige rapport om korruption i EU og opfordrer den til at fortsætte med at offentliggøre sine korruptionsbekæmpelsesrapporter; understreger, at det at medtage faktablade om bekæmpelse af korruption i det europæiske semester ikke er en tilstrækkelig effektiv foranstaltning til at sikre, at bekæmpelsen af korruption på utvetydig vis placeres højt nok på dagsordenen; glæder sig over Kommissionens erklæring i meddelelsen »Bekæmpelse af korruption i EU« om, at den vil søge tilladelse til at deltage i Greco — det af Europarådet etablerede netværk til bekæmpelse af korruption; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fremhæver betydningen af borgernes ret til fri bevægelighed og opholdsret som én af de vigtigste grundlæggende rettigheder, der sikres af EU; understreger, at brexit har direkte indvirkning på tilværelsen for millioner af europæiske borgere, navnlig EU-borgere med bopæl i Det Forenede Kongerige og borgere i Det Forenede Kongerige, som bor i EU27, og understreger, at beskyttelsen af borgernes grundlæggende rettigheder bør tillægges samme betydning som andre aspekter; opfordrer til efter brexit at beskytte de grundlæggende rettigheder for de EU-borgere og deres familier, som er flyttet internt i Unionen i overensstemmelse med deres ret til fri bevægelighed; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at enhver indsats til at imødegå terrorisme eller organiseret kriminalitet skal respektere demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i EU; bemærker med bekymring, at offentlige myndigheder stadig oftere griber til administrative foranstaltninger, der er uforenelige med de principper, som ligger til grund for retsstatsprincippet, og at de politikker, der føres på dette område, anvendes til at tackle et stigende antal forbrydelser og lovovertrædelser, navnlig inden for rammerne af de foranstaltninger, der træffes i undtagelsestilstandens navn; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at enhver undtagelseslovgivning er i overensstemmelse med princippet om proportionalitet og nødvendighed, og at foranstaltninger, der træffes i denne sammenhæng, er tidsbegrænsede og underlagt regelmæssig demokratisk kontrol; afviser enhver sammenblanding mellem migration og terrorisme og enhver anvendelse af terrorbekæmpelsesforanstaltninger med det formål at kontrollere visse migrationsbevægelser; |
| --- | --- |

10.

Migration

| 11. | fordømmer det misbrug og de krænkelser af menneskerettighederne, som visse migranter og flygtninge udsættes for, navnlig for så vidt angår adgang til områder, modtagelsesforhold, asylprocedurer, frihedsberøvelse af migranter og beskyttelse af sårbare personer, og understreger vigtigheden af, at medlemsstaterne fuldt ud efterlever og omsætter den fælles asylpakke, som EU har vedtaget; minder om, at børn udgør henved en tredjedel af asylansøgerne og er særligt sårbare; opfordrer Unionen og dens medlemsstater til at styrke deres indsats for at forhindre, at uledsagede mindreårige forsvinder; minder om, at asylretten er udtrykkeligt beskyttet ved chartrets artikel 18; noterer sig med bekymring, at brug af hasteprocedurer, lister over sikre lande og tilbagetagelsesproceduren i henhold til Dublinbestemmelserne udsætter LGBTI-personer, der ansøger om asyl, for en øget risiko for at blive sendt tilbage, inden de får mulighed for at underbygge deres ansøgning om asyl over for tredjelande eller andre medlemsstater, i de tilfælde, hvor de frygter retsforfølgning på grund af deres seksuelle orientering, kønsidentitet, kønsudtryk eller kønskarakteristika; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer medlemsstaterne til at anmode deres myndigheder om at undersøge, om deres legitime mål ville kunne opnås ved mindre indgribende foranstaltninger end tilbageholdelse, og til at stille fuldstændige begrundelser baseret på faktiske omstændigheder og retlige argumenter til rådighed, når de træffer beslutning om at tilbageholde asylsøgere, flygtninge og migranter; minder om, at alle medlemsstaterne har underskrevet Genèvekonventionerne og derfor er forpligtet til at sikre, at alle bestemmelserne heri overholdes, uanset omstændighederne; fremhæver den dobbelte forskelsbehandling, som kvindelige migranter udsættes for — både som migranter og som kvinder — og de særlige omstændigheder, som de kan blive udsat for på deres migrationsrejse, herunder i tilbageholdelses- eller modtagecentre, navnlig chikane, angreb på deres sikkerhed, deres fysiske integritet og deres privatliv samt på deres behov for at få adgang til kvindelige hygiejneartikler og reproduktiv sundhedspleje; opfordrer til indførelse og styrkelse af systemer til beskyttelse af kvinder med henblik på at forebygge og bekæmpe volden, misbruget, misrøgten og udnyttelsen, som de udsættes for, i overensstemmelse med forpligtelserne i Valettahandlingsplanen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | påpeger, at UNICEF adskillige gange har mindet om, at tilbageholdelse under ingen omstændigheder kan være i barnets tarv, og at der bør udvikles alternativer til tilbageholdelse, uanset om børnene ledsages af deres familie eller ej; opfordrer til, at der udarbejdes og indføres specifikke procedurer for at beskytte alle børn i overensstemmelse med De Forenede Nationers konvention om barnets rettigheder; understreger, at adskillelse af familiemedlemmer, selv i forbindelse med tilbageholdelse, udsætter kvinder og børn for større risiko; understreger endvidere betydningen af at tage hensyn til princippet om barnets tarv i alle aspekter, der vedrører børn, og i forbindelse med den praktiske gennemførelse af retten til at blive hørt; minder om, at artikel 14 i EU's charter om grundlæggende rettigheder og artikel 28 i FN's konvention om barnets rettigheder garanterer retten til uddannelse for alle børn, herunder migrant- og flygtningebørn, uanset deres status, og uanset om de er ledsagede eller uledsagede, og at praksisser med separate skoleforløb og adskillelse skal undgås; opfordrer derfor medlemsstaterne til at sikre, at børn af migranter og flygtninge får adgang til formel og uformel uddannelse kort efter deres ankomst; understreger, at medlemsstaterne bør sikre, at migrant- og flygtningebørn støttes effektivt gennem sproglig, social og psykologisk støtte baseret på en individuel vurdering af deres behov; er bekymret over de særlige behov og sårbarheder, som kendetegner asylansøgere, der tilhører marginaliserede grupper, og opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres særlige behov for beskyttelse og sundhedspleje opfyldes, og at de sikres retlig anerkendelse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | påpeger, at det er nødvendigt at sikre, at solidaritet udgør det bærende princip, hvorpå Unionens indsats på migrationsområde baseres, og fordømmer de medlemsstater, som i deres handlinger klart tilsidesætter dette princip; opfordrer Rådet til at fremskynde den reform af Dublinforordningen, som det i øjeblikket blokerer for, hvilket forhindrer det fælles europæiske asylsystem i at fungere ordentligt; understreger, at medlemsstaterne bør komme videre med indførelsen af en kombination af beskyttelsesrelaterede ordninger, såsom genbosættelse og indrejse af humanitære årsager, som kan gøre det muligt for personer med behov for international beskyttelse at få adgang til EU og søge asyl der; opfordrer medlemsstaterne til at lette udstedelsen af humanitære visa og regulære mobilitetsordninger med henblik på at fremme lovlige og sikre veje til EU, navnlig for personer, der har behov for beskyttelse, og for at sikre deres adgang til tjenester og deres grundlæggende rettigheder, uanset deres status; understreger, at medlemsstaterne er nødt til at tage ansvar for eksternaliseringen af EU's migrationspolitikker, herunder hvad angår samarbejdet med tredjelande, for hvilke FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) har rapporteret om fælles alvorlige krænkelser af menneskerettigheder og misbrug; vurderer, at Unionen bør spille en nøglerolle i bestræbelserne på genbosættelse på verdensplan; minder om, at enhver foranstaltning, der iværksættes af en medlemsstat, som handler inden for rammerne af EU-lovgivningen, skal respektere rettighederne og principperne i EU's charter om grundlæggende rettigheder; opfordrer medlemsstaterne til på effektiv vis at sikre den enkeltes ret til asyl og til at acceptere, at flygtninge flyttes fra de medlemsstater, som er mest berørt af det store antal ankomne; opfordrer også medlemsstaterne til at respektere princippet om non-refoulement og til at indføre passende proceduregarantier i deres asyl- og grænseprocedurer; tager kraftigt afstand fra, at visse medlemsstater ikke overholder EU's lovgivning om asyl og tilbagesendelse, men derimod krænker migranters og asylansøgeres rettigheder ved f.eks. ikke at sikre reel adgang til asylprocedurer, ikke at give klare oplysninger om mulige retsmidler efter, at der er truffet en afgørelse om tilbagesendelse, ved at fratage migranter og asylansøgere adgang til fødevarer eller ved at foretage automatiske og systematiske tilbageholdelser; |
| --- | --- |

14.

| 15. | anerkender det arbejde, der udføres af forskellige NGO'er, der arbejder i Middelhavsområdet, og deres indsats for at redde liv og yde humanitær bistand til mennesker i nød; minder om, at søredning er en juridisk forpligtelse i henhold til folkeretten, navnlig artikel 98 i De Forenede Nationers havretskonvention (ratificeret af såvel Unionen som af alle medlemsstater), som indeholder en forpligtelse til at komme alle personer i havsnød til undsætning; minder om sin beslutning af 5. juli 2018 om retningslinjer til medlemsstaterne med henblik på at undgå en kriminalisering af den humanitære bistand (14); opfordrer medlemsstaterne til at støtte NGO'erne i stedet for at hindre deres arbejde og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle og garantere eftersøgnings- og redningsoperationer; opfordrer EU og medlemsstaterne til at afsætte tilstrækkelige midler til eftersøgnings- og redningsoperationer inden for rammerne af en humanitær operation i europæisk skala; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre den undtagelse for humanitær bistand, der er omhandlet i direktivet om hjælp til ulovlig indrejse, med det formål at reducere de utilsigtede konsekvenser, som »hjælpepakken« har for borgere og organisationer, der yder humanitær bistand til migranter, og for den sociale samhørighed i det modtagende samfund; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at afhjælpning af alle migranters sårbarheder og specifikke behov burde være en integreret del af integrationsprocessen; minder om, at vurderingen af migranternes behov bør foretages regelmæssigt og så længe, det er nødvendigt, eftersom migranternes situation og behov kan udvikle sig og variere betydeligt fra hinanden afhængigt af deres oprindelsesland; understreger, at familiesammenføring er et effektivt redskab til at styrke migranter og give dem en følelse af, at de kan begynde at slå sig ned og integrere sig i deres nye værtssamfund; minder om, at en modtagepolitik alene ikke er tilstrækkelig, og at den udfordring, som EU står over for, består i at gennemføre en effektiv integrationspolitik; opfordrer i denne forbindelse til at intensivere udvekslingen af god integrationspraksis mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

16.

| 17. | noterer sig etableringen af flere nye store informationssystemer såvel som målsætningen om at forbedre deres interoperabilitet, samtidig med at de nødvendige garantier bevares, også hvad angår databeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred; opfordrer medlemsstaterne til at indføre specifikke garantier for at sikre, at interoperabiliteten mellem store IT-systemer overholder de grundlæggende rettigheder for alle borgere, særlig for så vidt angår børns og sårbare personers rettigheder, såsom ansøgere om international beskyttelse og personer, der er omfattet heraf, og profilering; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at gennemførelsen af interoperabilitet også opfylder mål om børnebeskyttelse, som f.eks. at identificere savnede børn og bistå ved familiesammenføring; |
| --- | --- |

17.

Kvinders rettigheder

| 18. | bemærker med bekymring, at dokumentet fra FRA fra 2017 med titlen »Udfordringer mod kvinders menneskerettigheder i EU« bekræfter, at kvinder og piger udsættes for vedvarende kønsdiskrimination, kvindefjendsk hadefuld tale og kønsbaseret vold i EU, og at dette i høj grad begrænser deres evne til at udnytte deres rettigheder og deltage på lige fod i samfundet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | noterer sig med bekymring, at det i Det Europæiske Handicapforums rapport med titlen »Ending forced sterilisation of women and girls with disabilities« fastslås, at kvinder med handicap stadig er genstand for vilkårlige beslutninger, der fører til sterilisering uden deres viden, samtykke eller godkendelse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at overveje seks hovedindsatsområder med henblik på at øge deres indsats for at beskytte kvinders og pigers værdighed og rettigheder, som foreslået i rapporten fra FRA, nemlig: styrkelse af ligebehandlingsorganerne med hensyn til alle spørgsmål, der har betydning for kvinders rettigheder, lige fra ligestilling mellem mænd og kvinder til vold mod kvinder, forbedring af onlinesikkerheden, mere effektiv fremme af ligestilling mellem kønnene inden for uddannelse og livslang læring, indførelse af kønskvoter som et dristigt skridt i retning af positiv særbehandling, integration af ligestillingsaspektet i koordineringen af de økonomiske politikker i hele EU gennem det europæiske semester, og forbedring af dataindsamlingen og formidlingen af viden om alle former for diskrimination og vold mod kvinder og piger; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fordømmer på det kraftigste alle former for vold mod kvinder og opfordrer derfor Kommissionen til at udarbejde en retsakt, som støtter medlemsstaterne i at forebygge og udrydde alle former for vold mod kvinder og piger samt alle former for kønsbaseret vold; opfordrer Rådet til at aktivere passerellebestemmelsen og vedtage en enstemmig afgørelse, der identificerer vold mod kvinder og piger (og andre former for kønsbaseret vold) som et kriminalitetsområde som omhandlet i artikel 83, stk. 1, i TEUF; glæder sig over EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen den 13. juni 2017, eftersom dette er det første omfattende retligt bindende instrument om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og kønsbaseret vold på internationalt plan, herunder vold i hjemmet, til trods for begrænsningen til kun to mandater; beklager, at kun tyve medlemsstater indtil videre har ratificeret konventionen; beklager, at drøftelserne om ratificeringen af Istanbulkonventionen i en række medlemsstater har været ledsaget af misvisende fortolkninger for så vidt angår definitionen af »kønsbaseret vold« og »køn«; tilskyder de resterende medlemsstater og Rådet til straks at gennemføre EU's tiltrædelse af konventionen og til at nå til enighed om den dertil knyttede adfærdskodeks for at sikre, at EU gennemfører konventionen; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte civilsamfundets organisationer, der arbejder med ofre for kønsbaseret vold på enhver mulig måde, herunder ved hjælp af regelmæssig økonomisk støtte; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at sexisme og kønsstereotyper, som har ført til dominans over og diskrimination mod kvinder, har en alvorlig indvirkning på kvinders grundlæggende rettigheder på alle livets områder; minder om, at kvinder ofte udsættes for forskellige former for diskrimination, bl.a. på grundlag af etnisk minoritetsstatus, seksuel orientering, handicap eller migrantstatus; fremhæver, at der er behov for uddannelse på alle niveauer og for alle aldersgrupper om ligestilling mellem kvinder og mænd, ikkestereotype kønsroller og respekt for personlig integritet med henblik på effektivt at afhjælpe alle former for diskrimination; tilskynder medlemsstaterne til på passende vis at tage højde for dette problem i skolernes læseplaner; beklager dybt, at kvinder stadig lider under ulighed på arbejdspladsen i form af bl.a. lavere erhvervsfrekvens, lønforskelle, øget forekomst af deltidsbeskæftigelse, dårligere pensionsrettigheder, dårligere karrieremuligheder og langsommere videreudvikling; opfordrer medlemsstaterne til at tage fat på de vigtigste strukturelle hindringer for styrkelsen af kvinders økonomiske stilling og kvinders underrepræsentation på arbejdsmarkedet og inden for beslutningstagning og politik, som er resultatet af flere og indbyrdes forbundne former for ulighed, stereotyper og forskelsbehandling i den private og den offentlige sfære; opfordrer medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til effektivt at tackle seksuel chikane og vold i det offentlige rum på arbejdspladsen — både offline og online — og til at stille et tilstrækkeligt antal centre og målrettede og integrerede støttetjenester til rådighed for ofre for kønsbaseret vold, herunder støtte og rådgivning til traumatiserede; opfordrer medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis og til at afholde regelmæssige uddannelseskurser for politi og ansatte i retsvæsenet om alle former for vold mod kvinder; |
| --- | --- |

22.

| 23. | giver udtryk for sin støtte til de demonstrationer, som fandt sted i flere medlemsstater i 2017 som følge af tilbageskridtene med hensyn til seksuelle og reproduktive sundhedsrettigheder, og til omfattende mediedækning af sager om seksuel chikane; bekræfter på det kraftigste, at nægtelse af adgang til tjenesteydelser vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed og dermed forbundne rettigheder, herunder sikker og lovlig abort, udgør en form for vold mod kvinder og piger; gentager, at kvinder og piger skal have ret til at bestemme over deres krop og seksualitet; tilskynder EU's medlemsstater til at tage effektive skridt til at respektere og beskytte kvinders seksuelle og reproduktive rettigheder i forbindelse med en række civile, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, herunder retten til fysisk integritet, sundhed, at være fri for tortur og mishandling, privatlivets fred, lighed og ikke-forskelsbehandling; understreger i denne forbindelse, at personer med handicap har ret til at udøve alle deres grundlæggende rettigheder på lige fod med andre; opfordrer medlemsstaterne til at garantere omfattende seksualundervisning, umiddelbar adgang for kvinder til familieplanlægning og den samlede vifte af tjenesteydelser inden for reproduktiv og seksuel sundhed, herunder moderne svangerskabsforebyggende metoder og sikker og lovlig abort; bemærker, at dette bør omfatte afskaffelse af love, politikker og praksis, som krænker disse rettigheder, samt forebyggelse af erosion af eksisterende beskyttelse; insisterer på, at Unionen er nødt til at spille en rolle med hensyn til at øge bevidstheden om disse spørgsmål og fremme bedste praksis; |
| --- | --- |

23.

Mediefrihed, ytrings- og forsamlingsfrihed

| 24. | minder om, at artikel 11 i chartret om grundlæggende rettigheder fastlægger enhver fysisk persons ret til at afgive udtalelser uden indblanding, retten til ytringsfrihed og retten til at søge, modtage og formidle oplysninger og tanker via ethvert medie, uanset landegrænser; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger, at offentlige drøftelser og debatter er af afgørende betydning for, at demokratiske samfund er velfungerende, og tilskynder i denne forbindelse EU og medlemsstaterne til at tage yderligere skridt til at sikre og beskytte ytrings- og forsamlingsfriheden som grundlæggende rettigheder og som de grundlæggende principper for demokratiske processer; minder om, at Europarådets generalsekretær i sin 2017-statusrapport om demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet konstaterer, at mulighederne for fredelige protester er begrænsede, hvis offentlige forsamlinger underlægges unødige begrænsninger; fordømmer på det kraftigste de stigende restriktioner for forsamlingsfriheden, som myndighederne i nogle tilfælde har håndhævet med uforholdsmæssig brug af vold mod fredelige demonstranter; minder om, at retshåndhævelsespersonale i udførelsen af deres opgaver skal respektere og beskytte den menneskelige værdighed samt opretholde og beskytte alle personers menneskerettigheder; understreger, at politistyrkers fornemste opgave er at sikre borgernes tryghed og sikkerhed, og at enhver overdreven og uberettiget magtanvendelse fra retshåndhævelsespersonalets side skal undersøges af de relevante myndigheder i alle medlemsstater på en upartisk og tilbundsgående måde; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer medlemsstaterne til at træffe passende foranstaltninger til at beskytte og fremme eksistensen af et frit, uafhængigt og pluralistisk medielandskab; fordømmer på det kraftigste tendensen til, at magten over medierne i visse medlemsstater lægges i hænderne på regeringsvenlige erhvervsaktører og til, at public service-medierne udelukkende bliver gjort til talerør for regeringen; bemærker, at det er mediernes rolle at tilskynde til sunde drøftelser, og at medierne derfor udgør en grundpille i demokratiet; |
| --- | --- |

26.

| 27. | udtrykker sin bekymring over, at der på nationalt plan i EU's medlemsstater kun findes få specifikke retlige eller politiske rammer, der beskytter journalister og mediemedarbejdere mod vold, trusler og intimidering; minder om, at misbrug og forbrydelser begået mod journalister ifølge Europarådet kan tilskynde til en potentielt høj grad af selvcensur, hvilket i sig selv har en alvorlig indvirkning på ytringsfriheden og undergraver borgernes ret til information og deltagelse; giver udtryk for sin dybe bekymring over de angreb, der stadig begås mod journalister i medlemsstaterne; opfordrer indtrængende de retshåndhævende nationale myndigheder til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at undgå denne form for vold, til at øge samarbejdet med Europol samt til at fremskynde efterforskninger af journalisters dødsfald i EU; er ligeledes bekymret over mange journalisters og mediemedarbejderes usikre arbejdsvilkår og over omfanget af den fysiske og psykologiske vold, de udsættes for, hvilket kan hæmme deres evne til at udføre deres arbejde, undergrave journalistik af høj kvalitet og muligheden for at give udtryk for den journalistiske forskellighed; understreger vigtigheden af EU-dækkende projekter som observatoriet for mediepluralisme og Mapping Media Freedom, der vurderer risici i forhold til mediepluralisme i hele Europa, kortlægger begrænsninger, trusler og krænkelser, der påvirker mediefriheden, gennemfører oplysningskampagner og yder støtte til truede journalister og til grænseoverskridende undersøgende journalistik; understreger, at der bør sikres midler til sådanne og lignende spørgsmål under den nye flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

27.

| 28. | fremhæver den centrale rolle, som whistleblowere spiller med hensyn til at beskytte offentlighedens interesse og fremme en kultur af offentlig ansvarlighed og integritet i såvel offentlige som private institutioner; understreger, at whistleblowing er et væsentligt element i undersøgende journalistik og mediefrihed; fordømmer de trusler, repressalier og fordømmelser, som whistleblowere stadig udsættes for i EU; minder i denne forbindelse om sin beslutning af 24. oktober 2017 om legitime foranstaltninger til beskyttelse af whistleblowere, der handler i offentlighedens interesse, når de afslører fortrolige oplysninger om virksomheder og offentlige organer (15); påpeger, at Kommissionen i sin meddelelse om øget beskyttelse af whistleblowere på EU-plan (16) af 23. april 2018 fastlår, at kun ti medlemsstater har indført omfattende lovgivning om beskyttelse af whistleblowere; glæder sig over Kommissionens forslag til et horisontalt direktiv om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-lovgivningen (17) af 23. april 2018 og understreger vigtigheden af en hurtig opfølgning af medlovgiverne, så forslaget kan vedtages inden udgangen af indeværende valgperiode; |
| --- | --- |

28.

| 29. | glæder sig over Kommissionens meddelelse af 26. april 2018 om bekæmpelse af desinformation på internettet: En europæisk tilgang og de handler, den indebærer (18), som tilsigter at skabe et mere gennemsigtigt, troværdigt og tilregneligt onlineøkosystem, forbedre valgprocessernes sikkerhed og modstandsdygtighed, fremme uddannelse og mediekendskab, yde større støtte til kvalitetsjournalistik, samt styrke unionens strategiske kommunikationsevner; udtrykker sin bekymring over den potentielle trussel, som begrebet falske nyheder kan indebære for tale- og ytringsfriheden og for mediernes uafhængighed, og understreger samtidig de negative følger, som spredning af falske nyheder kan have på kvaliteten af den politiske debat og på deltagelsen af velinformerede borgere i det demokratiske samfund; mener, at det først og fremmest er gennem uddannelse og undervisning inden for kritisk tankegang, at borgere kan danne deres egne meninger; understreger, at politisk profilanalyse, desinformation og manipulation af oplysninger kan bruges af politiske partier og offentlige eller private enheder både i og uden for EU og kan udgøre en trussel mod EU's demokratiske processer, således som det var tilfældet i forbindelse med Facebook-Cambridge Analytica-skandalen; opfordrer Kommissionen til at fortsætte sin indsats for at imødegå disse praksisser og garantere databeskyttelse, gennemsigtighed og cybersikkerhed; |
| --- | --- |

29.

| 30. | udtrykker sin bekymring over de hindringer, som lægges i vejen for menneskerettighedsforkæmperes arbejde, herunder for de civilsamfundsorganisationer, der er aktive på området for grundlæggende rettigheder og demokrati, og som omfatter alvorlige indskrænkninger af forenings- og ytringsfriheden for de berørte organisationer og borgere, samt begrænsninger på finansieringen; anerkender disse organisationers centrale rolle i forbindelse med at gøre grundlæggende rettigheder og værdier til en realitet for alle og understreger, at de bør være i stand til at udføre deres arbejde i et sikkert og godt understøttet miljø; er bekymret over lukningen af civilsamfundets spillerum i visse medlemsstater; opfordrer EU og medlemsstaterne til proaktivt at tackle de grundlæggende årsager til indskrænkningen af civilsamfundets spillerum og til at værne om de grundlæggende rettigheder; gentager opfordringen til at sikre tilstrækkelig EU-finansiering, således som det er skitseret i Parlamentets beslutning af 19. april 2018 om etablering af et instrument for europæiske værdier (EVI) (19), med henblik på at yde støtte til civilsamfundsorganisationer, der arbejder for at fremme de grundlæggende værdier i Unionen og for at imødegå ethvert misbrug af denne form for finansiering; |
| --- | --- |

30.

Racisme, fremmedhad, forskelsbehandling, hadefuld tale og andre former for intolerance

| 31. | påpeger, at EU og dets medlemsstater bør tackle og bekæmpe fænomenet med diskriminerende og voldelige handlinger, der påvirker skolegangen for migrant- og flygtningebørn, romabørn og børn, der tilhører mindretal, på en effektivt måde, såvel ved hjælp af lovlige tiltag som ved at fremme gensidig forståelse og social samhørighed; tilskynder medlemsstaterne til at sikre, at skolernes normale læseplaner inkluderer effektive foranstaltninger, der garanterer respekt for mangfoldighed, interkulturel forståelse og menneskerettigheder; tilskynder i den henseende medlemsstaterne til at fremme inkluderende uddannelse i skoler fra en tidlig alder; |
| --- | --- |

31.

| 32. | påpeger, at vold og forbrydelser motiveret af racisme, fremmedhad eller religiøs intolerance eller af forudindtagethed mod en persons handicap, seksuelle orientering eller kønsidentitet alle er eksempler på hadforbrydelser; fordømmer alle former for hadforbrydelser og hadefuld tale, der dagligt finder sted i EU, og som efterhånden betragtes som normalt i visse medlemsstater; fordømmer på det kraftigste stigningen i højreekstremistiske bevægelser og er bekymret over banaliseringen af hadefuld tale, som kan tilskrives visse politiske personligheder; opfordrer til at anvende en nultolerancetilgang over for enhver form for forskelsbehandling; opfordrer Rådet til straks at indstille deres blokering af forhandlingerne om ligebehandlingsdirektivet og til straks at få afsluttet disse forhandlinger; minder om, at Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA af 28. november 2008 om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen, som medlemsstaterne skulle have gennemført senest den 28. november 2010, udgør retsgrundlaget for pålægning af sanktioner mod personer, der offentligt tilskynder til vold eller had mod et mindretal; |
| --- | --- |

32.

| 33. | minder om, at medlemsstater, der systematisk registrerer, indsamler og årligt offentliggør opdelte data om alle former for forskelsbehandling og hadforbrydelser, udelukkende har til formål at identificere årsagerne til og bekæmpe forskelsbehandling, og at disse data skal være fuldstændig anonyme med henblik på at udelukke enhver profilering eller »etniske« statistikker, samtidig med at medlemsstaterne sammen med andre centrale interessenter kan udvikle effektive og evidensbaserede retlige og politiske reaktioner på disse fænomener; minder om, at alle data bør indsamles i overensstemmelse med de nationale retlige rammer og EU's databeskyttelseslovgivning; glæder sig over samlingen af vejledende principper for hadforbrydelser til retshåndhævende og strafferetlige myndigheder og for adgang til domstolsprøvelse, beskyttelse og støtte til ofre for hadforbrydelse, der er udviklet af Gruppen på Højt Plan vedrørende racisme, fremmedhad og andre former for intolerance; gentager, at grooming, cybermobning og hævnporno er nye former for onlinekriminalitet, som kan have meget alvorlige konsekvenser for ikke mindst børn og unge; minder i denne forbindelse om nødvendigheden af medie- og informationsforståelse, navnlig for børns vedkommende, for at sikre en ansvarlig anvendelse af internettet; udtrykker bekymring over ofres manglende anmeldelse af hadforbrydelser på grund af utilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger og myndighedernes manglende efterforskning og sikring af domfældelse for hadforbrydelser i medlemsstaterne; understreger derfor nødvendigheden af at tilskynde ofrene til at anmelde hadforbrydelser eller diskrimination og til at yde dem passende beskyttelse og støtte; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer medlemsstaterne til at fortsætte deres bestræbelser på at sikre en effektiv praktisk håndhævelse af Rådets direktiv 2000/43/EF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (20) og sikre en effektiv håndhævelse af rammeafgørelsen om racisme og fremmedhad med henblik på at bekæmpe den fortsatte forskelsbehandling af romaer, antisemitisme, islamofobi, afrofobi, romafjendtlighed og had til fattige; påpeger, at medlemsstaterne bør fremsætte eller revidere og om nødvendigt ændre deres nationale integrationsstrategier for at sikre, at alle mennesker har reel mulighed for at deltage effektivt i integrationsprocessen ved at fremme og beskytte deres grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

34.

| 35. | er bekymret over, at der for så vidt angår opfyldelsen af målene for de nationale strategier for romaernes integration ikke skete nogen væsentlig forbedring i løbet af 2017; påpeger, at midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI) ikke er knyttet til de nationale strategier for romaernes integration og ofte ikke gavner romaer; fordømmer de tilfælde, hvor romaerne oplever forskelsbehandling, segregering, hadefuld tale, hadmotiverede forbrydelser og social udstødelse; fordømmer den fortsatte forskelsbehandling af romaer med hensyn til at få adgang til bolig (navnlig tvangsudsættelser), til sundhedspleje, uddannelse, arbejdsmarkedet, retfærdighed og til lighed for loven; advarer om, at romabørn og -kvinder er særligt sårbare; |
| --- | --- |

35.

| 36. | beklager dybt, at LGBTI-personer i 2017 stadig blev udsat for mobning, chikane og vold og flere former for forskelsbehandling og had, herunder på uddannelses-, sundheds- og beskæftigelsesområdet; er bekymret over de mange tilfælde af kønsbaseret vold mod samt stigmatisering og diskrimination af LGBTI-personer og over den manglende viden om og tiltag fra retshåndhævende myndigheder, navnlig i relation til transpersoner og marginaliserede LGBTI-personer, og tilskynder medlemsstaterne til at vedtage love og politikker til bekæmpelse af homofobi og transfobi; fordømmer på det kraftigste fremme og udøvelse af konverteringsterapier for LGBTI-personer og opfordrer medlemsstaterne til at kriminalisere sådanne praksisser; fordømmer endvidere på det kraftigste sygeliggørelse af trans- og interseksuelle identiteter; minder om, at bekæmpelse af vold relateret til kønsidentitet, kønsudtryk, kønskarakteristika eller en persons seksuelle orientering er omfattet af EU's kompetenceområde vedrørende kønsbaseret vold; opfordrer Kommissionen til at integrere et kønsidentitetsmæssigt aspekt i dette kompetenceområde; opfordrer indtrængende alle medlemsstater til at vedtage foranstaltninger, som på tilsvarende vis respekterer og stadfæster retten til kønsidentitet, kønsudtryk, fysisk integritet og selvbestemmelse; opfordrer medlemsstaterne til at ajourføre deres straffelovgivninger i overensstemmelse med direktivet om ligebehandling uanset race eller etnisk oprindelse; mener, at såvel seksuel orientering som handicap bør medtages på enhver liste over forhold, der er beskyttet mod forskelsbehandling; glæder sig over gennemførelsen af visse elementer fra Kommissionens liste over aktioner til fremme af LGBTI-ligestilling (2014-2019); opfordrer Kommissionen til at fastholde sin ambitiøse og flerårige planlægning inden for dette område i tæt samarbejde med de civilsamfundsorganisationer, der arbejder inden for dette område; |
| --- | --- |

36.

| 37. | understreger nødvendigheden af at bekæmpe forskelsbehandling af religiøse mindretal; er bekymret over den stigende antisemitisme og islamofobi; understreger, at hadefulde ytringer og hadforbrydelser skal bekæmpes for at bekæmpe det stigende antal og den tiltagende radikalisering af racister og fremmedhadere; erindrer om, at racisme og fremmedhad er forbrydelser og ikke holdninger; |
| --- | --- |

37.

| 38. | minder om, at FN's konvention om rettigheder for personer med handicap (UNCRPD) er en juridisk bindende international traktat, der er undertegnet og ratificeret af EU, som i øjeblikket gennemføres gennem den nuværende Europæiske Handicapstrategi 2010-2020, og hvis formål er at sikre lige muligheder i relation til tilgængelighed, deltagelse, ligestilling, beskæftigelse, uddannelse og undervisning, social beskyttelse, sundhed og EU's optræden udadtil; understreger, at Kommissionen i sin gennemførelsesrapport om den europæiske handicapstrategi 2010-2020, som blev offentliggjort i februar 2017, bemærkede, at personer med handicap — til trods for at der kan spores fremgang, navnlig i kraft af den europæiske lov om tilgængelighed, som blev foreslået i 2015 — fortsat stilles ugunstigt og forskelsbehandles i relation til beskæftigelse, uddannelse og social inklusion; understreger i denne forbindelse, at strategiens mål fortsat er, at der skal træffes specifikke foranstaltninger i perioden 2017-2020, og at Parlamentet i sin beslutning af 30. november 2017 om gennemførelsen af den europæiske handicapstrategi (21) henstillede til at indføre obligatoriske krav om tilgængelighed i det offentlige rum, en minimumsprocentdel for beskæftigelse af personer med handicap, garantier for inklusiv uddannelse, herunder adgang til initiativer som Erasmus+ og til at rette et særligt fokus mod kvinder og børn med handicap; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer alle medlemsstater til at udarbejde en national plan for bekæmpelse af alle former for vold mod børn; gentager sin opfordring til Kommissionen om at forny sit tilsagn om at udarbejde en ny EU-dagsorden for børns rettigheder samt en ny strategi for børns rettigheder, til at sigte mod at integrere børns rettigheder i EU's politikker, lovgivning og finansielle beslutninger samt til at tage hensyn til børns rettigheder i forbindelse med programmeringen og gennemførelsen af regional- og samhørighedspolitikker; |
| --- | --- |

39.

| 40. | beklager de mange forskelligartede og intersektionelle former for forskelsbehandling, som ældre mennesker i et aldrende europæisk samfund udsættes for; opfordrer myndigheder på alle niveauer til at integrere denne dimension bedre ved udarbejdelse og gennemførelse af politikker, herunder ved gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mener, at den hastige udvikling inden for den digitale verden kræver en mere effektiv beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred; understreger, at internettet, de sociale medier og andre medier — til trods for at de er bemærkelsesværdige kommunikationsredskaber, navnlig som informationskilder for offentligheden — samtidig kan bruges som teknologiske værktøjer til at kontrollere civilsamfundet, hvilket truer sårbare grupper, navnlig børn og kvinder, især i form af stalking, chikane og offentliggørelse af nøgenbilleder eller billeder med et seksuelt indhold uden samtykke; opfordrer medlemsstaterne til effektivt at sikre retten til at modtage og formidle oplysninger i overensstemmelse med artikel 11 i chartret gennem en afbalanceret tilgang til regulering af onlineindhold; noterer sig Kommissionens forslag til forordning om forebyggelse af udbredelsen af terrorrelateret indhold på nettet og opfordrer Rådet og Parlamentet til at arbejde på teksten med henblik på at sikre domstolskontrol i forhold til beslutninger om fjernelse af onlineindhold; |
| --- | --- |

41.

FRA's rolle og mandat

| 42. | glæder sig over de positive resultater af FRA's anden uafhængige eksterne evaluering for perioden 2013-2017 (oktober 2017) samt over de dertil knyttede henstillinger, som FRA's bestyrelse har fremsat; |
| --- | --- |

42.

| 43. | glæder sig over FRA's operationelle arbejde på forskellige områder, f.eks. på migrationshotspottene i Grækenland og Italien, og over dets bevidstgørelses- og undervisningsaktiviteter på menneskerettighedsområdet; opfordrer til, at agenturets globalt lovformelige opgave udvides til også at omfatte den operationelle opgave at yde teknisk bistand, undervisning og kapacitetsopbygning i forhold til spørgsmålet om grundlæggende rettigheder til EU-institutioner, -organer og -agenturer samt til medlemsstaterne, når de gennemfører EU-lovgivning; |
| --- | --- |

43.

| 44. | noterer sig de forskellige udtalelser fra FRA og tilskynder indtrængende medlemsstaterne til at tage hensyn til og gennemføre FRA's henstillinger med henblik på effektivt at sikre overholdelsen af de grundlæggende rettigheder i EU; |
| --- | --- |

44.

| 45. | gentager sin opfordring til at tilpasse FRA's mandat til Lissabontraktaten, herunder ved udtrykkeligt at gøre opmærksom på, at oprettelsesforordningen omfatter politisamarbejde og retligt samarbejde; |
| --- | --- |

45.

| 46. | glæder sig over FRA's udtalelser om udkast til EU-lovgivning og tilslutter sig henstillingen fra dets bestyrelse om, at »[agenturet], når EU-lovgiveren behandler sager, der rejser spørgsmål af betydning for de grundlæggende rettigheder, [bør] kunne yde bistand og ekspertise, hvor og hvornår det er nødvendigt, og ikke kun når det formelt anmodes herom«, og at »[oprettelsesforordningen] for at gøre fuld brug af agenturets ekspertise i lovgivningsprocessen derfor [bør] gøre det muligt for agenturet at afgive ikke-bindende udtalelser om udkast til EU-lovgivning på eget initiativ«; |
| --- | --- |

46.

| 47. | er af den opfattelse, at EU-institutionerne bør sørge for forbedrede høringsformer, konsekvensanalyser og juridiske kontroller, herunder ved at bede om råd fra relevante uafhængige ekspertorganer, f.eks. FRA, når en retsakt potentielt fremmer eller negativt påvirker grundlæggende rettigheder; mener i denne henseende, at der i en revideret udgave af den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning kunne indrømmes mulighed for en mere regelmæssig høring af FRA; |
| --- | --- |

47.

| 48. | henstiller til, at EU-lovgiverne anmoder om uafhængig og ekstern menneskerettighedsrådgivning fra FRA, når en lovgivningsmæssig sag giver anledning til alvorlige betænkeligheder vedrørende de grundlæggende rettigheder; opfordrer Kommissionen til at sikre, at FRA har de fornødne værktøjer til gøre det muligt for agenturet at udføre alle sine opgaver; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  EUT L 23 af 27.1.2010, s. 35.

(2)  EUT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

(3)  EUT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(4)  EUT L 328 af 6.12.2008, s. 55.

(5)  Europa-Kommissionen, Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018DC0396&qid=1535964549581&from=DA

(6)  Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA), rapport om grundlæggende rettigheder 2017, http://fra.europa.eu/en/publication/2017/fundamental-rights-report-2017

(7)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0095.

(8)  EUT C 346 af 27.9.2018, s. 171.

(9)  EUT C 307 af 30.8.2018, s. 183.

(10)  EUT C 58 af 15.2.2018, s. 9.

(11)  EUT C 463 af 21.12.2018, s. 21.

(12)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0201.

(13)  EUT C 215 af 19.6.2018, s. 162.

(14)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0314.

(15)  EUT C 346 af 27.9.2018, s. 143.

(16)  COM(2018)0214.

(17)  COM(2018)0218.

(18)  COM(2018)0236.

(19)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0184.

(20)  EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

(21)  EUT C 356 af 4.10.2018, s. 110.

---

Torsdag den 17. januar 2019

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/107 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/107

---

P8_TA(2019)0033

Aserbajdsjan, navnlig sagen om Mehman Huseynov

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om Aserbajdsjan, navnlig sagen om Mehman Huseynov (2019/2511(RSP))

(2020/C 411/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen i Aserbajdsjan, navnlig beslutning af 15. juni 2017 om den aserbajdsjanske journalist Afgan Mukhtarli (1), af 10. september 2015 om Aserbajdsjan (2) og af 18. september 2014 om forfølgelse af menneskerettighedsforkæmpere i Aserbajdsjan (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen i Aserbajdsjan, navnlig beslutning af 15. juni 2017 om den aserbajdsjanske journalist Afgan Mukhtarli (1), af 10. september 2015 om Aserbajdsjan (2) og af 18. september 2014 om forfølgelse af menneskerettighedsforkæmpere i Aserbajdsjan (3),

| — | der henviser til sin henstilling af 4. juli 2018 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) om forhandlingerne om en samlet aftale mellem EU og Aserbajdsjan (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 4. juli 2018 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) om forhandlingerne om en samlet aftale mellem EU og Aserbajdsjan (4),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om den europæiske naboskabspolitik, navnlig sin henstilling af 15. november 2017 til Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten om Det Østlige Partnerskab forud for topmødet i november 2017 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om den europæiske naboskabspolitik, navnlig sin henstilling af 15. november 2017 til Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten om Det Østlige Partnerskab forud for topmødet i november 2017 (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2017 om korruption og menneskerettigheder i tredjelande (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2017 om korruption og menneskerettigheder i tredjelande (6),

| — | der henviser til det 15. møde i Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Aserbajdsjan i Baku den 7.-8. maj 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 15. møde i Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Aserbajdsjan i Baku den 7.-8. maj 2018,

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen EU-Aserbajdsjan fra 1996, til Rådets vedtagelse den 14. november 2016 af et mandat til Kommissionen og NF/HR om forhandling af en samlet aftale med Aserbajdsjan og til indledningen af forhandlingerne om ovennævnte aftale den 7. februar 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen EU-Aserbajdsjan fra 1996, til Rådets vedtagelse den 14. november 2016 af et mandat til Kommissionen og NF/HR om forhandling af en samlet aftale med Aserbajdsjan og til indledningen af forhandlingerne om ovennævnte aftale den 7. februar 2017,

| — | der henviser til NF/HR's erklæring af 7. marts 2017 om dommen over Mehman Huseynov i Aserbajdsjan, |
| --- | --- |

—

der henviser til NF/HR's erklæring af 7. marts 2017 om dommen over Mehman Huseynov i Aserbajdsjan,

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettigheder hvad angår ytringsfrihed online og offline, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettigheder hvad angår ytringsfrihed online og offline,

| — | der henviser til den seneste rapport fra arbejdsgruppen om vilkårlig tilbageholdelse til FN's Menneskerettighedsråd om sin rejse til Aserbajdsjan (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til den seneste rapport fra arbejdsgruppen om vilkårlig tilbageholdelse til FN's Menneskerettighedsråd om sin rejse til Aserbajdsjan (7),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Mehman Huseynov, korruptionsbekæmper, blogger og direktør for Institute for Reporters' Freedom and Safety (IRFS), siden sin domfældelse den 3. marts 2017 afsoner en fængselsstraf på to år for offentligt at have klaget over have være udsat for mishandling og tortur fra politiets side samt for at have kritiseret regeringsembedsmænd ved at udstille deres uforklarlige velstand; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Mehman Huseynov, korruptionsbekæmper, blogger og direktør for Institute for Reporters' Freedom and Safety (IRFS), siden sin domfældelse den 3. marts 2017 afsoner en fængselsstraf på to år for offentligt at have klaget over have være udsat for mishandling og tortur fra politiets side samt for at have kritiseret regeringsembedsmænd ved at udstille deres uforklarlige velstand;

| B. | der henviser til, at Huseynov, som forventes at blive løsladt i marts 2019, risikerer en yderligere fængselsstraf på 5 til 7 år på grund af anklager om »anvendelse af ikke-livs- eller helbredstruende vold mod ansatte i fængsler eller arresthuse«, jf. artikel 317, stk.2; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Huseynov, som forventes at blive løsladt i marts 2019, risikerer en yderligere fængselsstraf på 5 til 7 år på grund af anklager om »anvendelse af ikke-livs- eller helbredstruende vold mod ansatte i fængsler eller arresthuse«, jf. artikel 317, stk.2;

| C. | der henviser til, at Huseynov er anklaget for at have overfaldet en fængselsvagt for at undgå en rutinemæssig kontrol den 26. december 2018; der henviser til, at han efter det påståede overfald blev anbragt i isolation uden ret til at se sin advokat; der henviser til, at Huseynov den 28. december indledte en sultestrejke i protest mod forsøgene på at forlænge hans straf og de potentielle nye anklager; der henviser til, at bloggerens helbredstilstand den 30. december forværredes, idet han besvimede; der henviser til, at han efter krav fra sin familie stoppede sin tørre sultestrejke og begyndte at indtage væske; der henviser til, at EU-delegationen den 11. januar 2019 fik adgang til at besøge ham og fik bekræftet, at han modtog lægehjælp; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Huseynov er anklaget for at have overfaldet en fængselsvagt for at undgå en rutinemæssig kontrol den 26. december 2018; der henviser til, at han efter det påståede overfald blev anbragt i isolation uden ret til at se sin advokat; der henviser til, at Huseynov den 28. december indledte en sultestrejke i protest mod forsøgene på at forlænge hans straf og de potentielle nye anklager; der henviser til, at bloggerens helbredstilstand den 30. december forværredes, idet han besvimede; der henviser til, at han efter krav fra sin familie stoppede sin tørre sultestrejke og begyndte at indtage væske; der henviser til, at EU-delegationen den 11. januar 2019 fik adgang til at besøge ham og fik bekræftet, at han modtog lægehjælp;

| D. | der henviser til, at der ikke er tale om et isoleret tilfælde, idet der også har været andre eksempler på, at myndighederne retter nye anklager mod politiske fanger, når de er tæt på at have udsonet deres fængselsstraf; der henviser til, at dette ifølge Det Østlige Partnerskabs civilsamfundsforum er den femte sag af denne art i de seneste måneder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der ikke er tale om et isoleret tilfælde, idet der også har været andre eksempler på, at myndighederne retter nye anklager mod politiske fanger, når de er tæt på at have udsonet deres fængselsstraf; der henviser til, at dette ifølge Det Østlige Partnerskabs civilsamfundsforum er den femte sag af denne art i de seneste måneder;

| E. | der henviser til, at domstolen i Nizamidistriktet i Baku den 4. januar 2019 afsagde dom i en administrativ retssag mod personer, der havde deltaget i protesten mod den nye straffesag mod Huseynov, nemlig Mete Turksoy, Afgan Sadigov, Nurlan Gahramanli, Elimkhan Aghayev, Sakhavat Nabiyev, Ismayil Islamoghlu, Goshgar Ahmadov, Yashar Khaspoladov, Farid Abdinov, Elchin Rahimzade, Orkhan Mammadov, Bakhtiyar Mammadli, Fatima Movlamli, Matanat Mahmurzayeva and Parvin Abishova; der henviser til, at alle de anklagede blev fundet skyldige i henhold til artikel 513, stk. 2 (overtrædelse af reglerne for afholdelse af møder, strejker og demonstrationer) i den administrative straffelov; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at domstolen i Nizamidistriktet i Baku den 4. januar 2019 afsagde dom i en administrativ retssag mod personer, der havde deltaget i protesten mod den nye straffesag mod Huseynov, nemlig Mete Turksoy, Afgan Sadigov, Nurlan Gahramanli, Elimkhan Aghayev, Sakhavat Nabiyev, Ismayil Islamoghlu, Goshgar Ahmadov, Yashar Khaspoladov, Farid Abdinov, Elchin Rahimzade, Orkhan Mammadov, Bakhtiyar Mammadli, Fatima Movlamli, Matanat Mahmurzayeva and Parvin Abishova; der henviser til, at alle de anklagede blev fundet skyldige i henhold til artikel 513, stk. 2 (overtrædelse af reglerne for afholdelse af møder, strejker og demonstrationer) i den administrative straffelov;

| F. | der henviser til, at medieforholdene og ytringsfriheden i Aserbajdsjan ikke har gjort væsentlige fremskridt; der henviser til, at Aserbajdsjan rangerer som nr. 163 ud af 180 lande på Journalister uden Grænsers internationale pressefrihedsindeks for 2018; der henviser til, at 10 journalister i øjeblikket sidder i fængsel i Aserbajdsjan; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at medieforholdene og ytringsfriheden i Aserbajdsjan ikke har gjort væsentlige fremskridt; der henviser til, at Aserbajdsjan rangerer som nr. 163 ud af 180 lande på Journalister uden Grænsers internationale pressefrihedsindeks for 2018; der henviser til, at 10 journalister i øjeblikket sidder i fængsel i Aserbajdsjan;

| G. | der henviser til, at adskillige uafhængige medie-websteder og -portaler fortsat er blokerede og utilgængelige inden for landet, heriblandt Azadliq Radio (Radio Free Europe/Radio Libertys Aserbajdsjan-sender) og dens internationale service, Radio Free Europe Radio Liberty, avisen Azadliq (uden forbindelse til Azadliq Radio), Meydan TV og Azerbaijan Saadi (Azerbaijan Hour) m.fl.; der henviser til, at snesevis af aserbajdsjanske borgere i slutningen af 2017 og begyndelsen af 2018 blev underkastet forhør, fordi de havde fremsat kritiske bemærkninger på Facebook eller blot »liket« en status på de sociale medier, eller fordi de havde klikket på »deltager« i forbindelse med politiske møder; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at adskillige uafhængige medie-websteder og -portaler fortsat er blokerede og utilgængelige inden for landet, heriblandt Azadliq Radio (Radio Free Europe/Radio Libertys Aserbajdsjan-sender) og dens internationale service, Radio Free Europe Radio Liberty, avisen Azadliq (uden forbindelse til Azadliq Radio), Meydan TV og Azerbaijan Saadi (Azerbaijan Hour) m.fl.; der henviser til, at snesevis af aserbajdsjanske borgere i slutningen af 2017 og begyndelsen af 2018 blev underkastet forhør, fordi de havde fremsat kritiske bemærkninger på Facebook eller blot »liket« en status på de sociale medier, eller fordi de havde klikket på »deltager« i forbindelse med politiske møder;

| H. | der henviser til, at den økonomiske og administrative domstol i Baku i december 2018 idømte den undersøgende journalist Khadija Ismayilova en bøde på over 23 000 EUR i en sag om påstået skatteunddragelse anlagt mod Radio Free Europe, hvor hun arbejdede som redaktør og aldrig havde fungeret som juridisk repræsentant; der henviser til, at hendes advokat, Yalchin Imanov, er blandt dem, der blev udelukket fra advokatforeningen; der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol den 10. januar 2019 traf afgørelse i den klagesag, som Khadija Ismayilova havde rejst mod regeringen i Aserbajdsjan i forbindelse med udbredelsen af videoer om hendes privatliv, hvor den fastslog, at der var sket krænkelse af hendes rettigheder i henhold til artikel 8 (respekt for privatliv og familieliv) og artikel 10 (ytringsfrihed) i den europæiske menneskerettighedskonvention; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den økonomiske og administrative domstol i Baku i december 2018 idømte den undersøgende journalist Khadija Ismayilova en bøde på over 23 000 EUR i en sag om påstået skatteunddragelse anlagt mod Radio Free Europe, hvor hun arbejdede som redaktør og aldrig havde fungeret som juridisk repræsentant; der henviser til, at hendes advokat, Yalchin Imanov, er blandt dem, der blev udelukket fra advokatforeningen; der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol den 10. januar 2019 traf afgørelse i den klagesag, som Khadija Ismayilova havde rejst mod regeringen i Aserbajdsjan i forbindelse med udbredelsen af videoer om hendes privatliv, hvor den fastslog, at der var sket krænkelse af hendes rettigheder i henhold til artikel 8 (respekt for privatliv og familieliv) og artikel 10 (ytringsfrihed) i den europæiske menneskerettighedskonvention;

| I. | der henviser til, at ændringer, der er indført i loven om civil og administrativ retspleje og i advokatloven i 2017, forbyder praktiserende advokater, der ikke er medlemmer af advokatforeningen, at møde op i retten og repræsentere deres klienter; der henviser til, at denne nye regel rammer talrige advokater, der repræsenterer medlemmer af oppositionen og menneskerettighedsaktivister, og som har mistet deres bestalling eller risikerer disciplinære foranstaltninger; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at ændringer, der er indført i loven om civil og administrativ retspleje og i advokatloven i 2017, forbyder praktiserende advokater, der ikke er medlemmer af advokatforeningen, at møde op i retten og repræsentere deres klienter; der henviser til, at denne nye regel rammer talrige advokater, der repræsenterer medlemmer af oppositionen og menneskerettighedsaktivister, og som har mistet deres bestalling eller risikerer disciplinære foranstaltninger;

| J. | der henviser til, at Aserbajdsjan er medlem af Europarådet og derfor har forpligtet sig til at respektere de demokratiske principper, menneskerettighederne og retsstatsprincippet; der henviser til, at de to rapportører for Aserbajdsjan i Europarådets Parlamentariske Forsamling og Europarådets menneskerettighedskommissær har udtrykt dyb bekymring over de nye anklager, der er rejst mod Huseynov; der henviser til, at OSCE's repræsentant for mediefrihed har givet udtryk for de samme bekymringer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Aserbajdsjan er medlem af Europarådet og derfor har forpligtet sig til at respektere de demokratiske principper, menneskerettighederne og retsstatsprincippet; der henviser til, at de to rapportører for Aserbajdsjan i Europarådets Parlamentariske Forsamling og Europarådets menneskerettighedskommissær har udtrykt dyb bekymring over de nye anklager, der er rejst mod Huseynov; der henviser til, at OSCE's repræsentant for mediefrihed har givet udtryk for de samme bekymringer;

| K. | der henviser til, at EU og Aserbajdsjan den 11. juli 2018 færdiggjorde deres partnerskabsprioriteter, som fastlægger de fælles politiske prioriteter, der skal fungere som rettesnor for og styrke partnerskabet mellem EU og Aserbajdsjan i de kommende år; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU og Aserbajdsjan den 11. juli 2018 færdiggjorde deres partnerskabsprioriteter, som fastlægger de fælles politiske prioriteter, der skal fungere som rettesnor for og styrke partnerskabet mellem EU og Aserbajdsjan i de kommende år;

| 1. | opfordrer til øjeblikkelig og betingelsesløs frigivelse af Mehman Huseynov og opfordrer indtrængende de aserbajdsjanske myndigheder til at frafalde alle nye anklager mod ham; udtrykker bekymring over hans helbredstilstand, hvortil myndighederne skal yde al den professionelle lægehjælp, som er nødvendig, ligesom de skal give ham regelmæssig adgang til sin familie og personlige advokat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer til, at der sættes en stopper for Aserbajdsjan forfølgelse af dissidenter, og opfordrer til øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af alle politiske fanger, heriblandt journalister, menneskerettighedsforkæmpere og andre civilsamfundsaktivister, herunder, men ikke begrænset til Afgan Mukhtarli, Ilkin Rustamzadeh, Rashad Ramazanov, Seymur Hazi, Giyas Ibrahimov, Mehman Huseynov, Bayram Mammadov, Araz Guliyev, Tofig Hasanli, Ilgiz Qahramanov og Afgan Sadygov og opfordrer til, at alle anklager mod dem frafaldes, og at de genindsættes fuldt ud i deres politiske og borgerlige rettigheder; |
| --- | --- |

2.

| 3. | finder det positivt, at der i Aserbajdsjan er blevet løsladt flere fremtrædende menneskerettighedsforkæmpere, journalister, medlemmer af oppositionen og aktivister i løbet af de seneste år; opfordrer de aserbajdsjanske myndigheder til at sikre fri bevægelighed for alle, der er pålagt begrænsninger, herunder Ilgar Mammadov, Intigam Alyiev, Khadija Ismaiylova og andre journalister, og give dem mulighed for at arbejde frit; udtrykker bekymring over de nye anklager mod Khadija Ismayilova og opfordrer til, at de frafaldes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder Aserbajdsjan om dets forpligtelser i henhold til den europæiske menneskerettighedskonvention og opfordrer de aserbajdsjanske myndigheder til fuldt ud at respektere og håndhæve Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelser; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer indtrængende regeringen i Aserbajdsjan til at samarbejde fuldt ud med og gennemføre henstillingerne fra Europarådets Venedigkommission og menneskerettighedskommissær samt FN's særlige procedurer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere og til at sikre, at uafhængige civilsamfundsgrupper og aktivister kan operere frit og uden restriktioner, herunder ved at ændre de love, der i alvorlig grad begrænser finansieringen af civilsamfundet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Aserbajdsjan til fuldt ud at garantere presse- og mediefriheden både i lovgivning og i praksis og såvel online som offline for at sikre ytringsfriheden i overensstemmelse med internationale standarder; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer indtrængende de aserbajdsjanske myndigheder til at sikre, at advokatforeningen de facto er uafhængig af regeringen; insisterer på, at selvstændigt praktiserende advokater skal have lov til at fortsætte med at praktisere og repræsentere deres klienter i henhold til den notarbekræftede fuldmagt, og opfordrer til at sætte en stopper for vilkårlig udelukkelse af advokater, der repræsenterer medlemmer af oppositionen og menneskerettighedsaktivister; |
| --- | --- |

7.

| 8. | udtrykker bekymring over påstande, der involverer flere medlemmer af PACE, om forsøg på at påvirke europæiske beslutningstagere ved hjælp af ulovlige midler for at forhindre kritik af alvorlige menneskerettighedskrænkelser i Aserbajdsjan; |
| --- | --- |

8.

| 9. | udtrykker bekymring over situationen for LGBTI-personer i Aserbajdsjan og opfordrer den aserbajdsjanske regering til at ophøre med at obstruere og intimidere menneskerettighedsforkæmpere, der arbejder for LGBTI-personers rettigheder; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger betydningen af den nye aftale mellem EU og Aserbajdsjan; understreger, at demokratiske reformer, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder skal udgøre kernen i den nye aftale; understreger, at det nøje vil overvåge situationen under forhandlingerne om en ny aftale, inden det træffer sin afgørelse om godkendelse af aftalen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Rådet, Kommissionen og NF/HR til at sikre, at løsladelsen af Mehman Huseynov og alle andre politiske fanger i Aserbajdsjan fortsat prioriteres højt i de bilaterale forbindelser mellem EU og Aserbajdsjan; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer indtrængende EU's og medlemsstaternes delegationer i Aserbajdsjan til at forstærke deres indsats for at støtte og bistå politiske fanger, reportere og bloggere, antikorruptionsaktivister, menneskerettighedsforkæmpere og medlemmer af civilsamfundet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, Kommissionen, Republikken Aserbajdsjans præsident, regering og parlament, Europarådet og OSCE. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT C 331 af 18.9.2018, s. 105.

(2)  EUT C 316 af 22.9.2017, s. 207.

(3)  EUT C 234 af 28.6.2016, s. 2.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0294.

(5)  EUT C 356 af 4.10.2018, s. 130.

(6)  EUT C 337 af 20.9.2018, s. 82.

(7)  Report A/HRC/36/37/Add.1 of 2.8.2017.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/110 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/110

---

P8_TA(2019)0034

Sudan

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om Sudan (2019/2512(RSP))

(2020/C 411/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Sudan, navnlig dem af 31. maj 2018 (1), 15. marts 2018 (2), 16. november 2017 (3) og 6. oktober 2016 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Sudan, navnlig dem af 31. maj 2018 (1), 15. marts 2018 (2), 16. november 2017 (3) og 6. oktober 2016 (4),

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, som Republikken Sudan har været part i siden 1986, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, som Republikken Sudan har været part i siden 1986,

| — | der henviser til tildelingen af Sakharovprisen for tankefrihed til menneskerettighedsforkæmperen Salih Mahmoud Osman i 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til tildelingen af Sakharovprisen for tankefrihed til menneskerettighedsforkæmperen Salih Mahmoud Osman i 2007,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 19. november 2018 om Sudan, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 19. november 2018 om Sudan,

| — | der henviser til erklæringen af 8. januar 2019 fra trojkaen (USA, Norge og Det Forenede Kongerige) og Canada om reaktionen på de fortsatte demonstrationer i Sudan, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 8. januar 2019 fra trojkaen (USA, Norge og Det Forenede Kongerige) og Canada om reaktionen på de fortsatte demonstrationer i Sudan,

| — | der henviser til erklæringerne af 24. december 2018 og 11. januar 2019 fra talsmanden for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om de igangværende demonstrationer i Sudan, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne af 24. december 2018 og 11. januar 2019 fra talsmanden for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om de igangværende demonstrationer i Sudan,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder,

| — | der henviser til Sudans forfatning fra 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til Sudans forfatning fra 2005,

| — | der henviser til Cotonouaftalen, der blev undertegnet af Sudans regering i 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cotonouaftalen, der blev undertegnet af Sudans regering i 2005,

| — | der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til den interaktive dialog om menneskerettighedssituationen i Sudan, som blev afholdt af FN's Menneskerettighedsråd den 11. december 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interaktive dialog om menneskerettighedssituationen i Sudan, som blev afholdt af FN's Menneskerettighedsråd den 11. december 2018,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Sudans regering i midten af december bekendtgjorde, at subsidier på dagligvarer skulle afskaffes som reaktion på den eskalerende inflation; der henviser til, at landets inflation, som er på ca. 122 %, nu er den næsthøjeste i verden (5); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Sudans regering i midten af december bekendtgjorde, at subsidier på dagligvarer skulle afskaffes som reaktion på den eskalerende inflation; der henviser til, at landets inflation, som er på ca. 122 %, nu er den næsthøjeste i verden (5);

| B. | der henviser til, at demonstranter siden den 19. december 2018 er gået på gaden i hele Sudan for at protestere mod prisstigninger, nedskæringer i subsidier på almindelige dagligvarer og brændstofmangel; der henviser til, at disse protester har bredt sig fra byer og landsbyer til hovedstaden Khartoum; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at demonstranter siden den 19. december 2018 er gået på gaden i hele Sudan for at protestere mod prisstigninger, nedskæringer i subsidier på almindelige dagligvarer og brændstofmangel; der henviser til, at disse protester har bredt sig fra byer og landsbyer til hovedstaden Khartoum;

| C. | der henviser til, at demonstrationerne voksede, og titusindvis af mennesker gik på gaden, hvilket afspejlede et bredt udsnit af det sudanesiske samfund mod det autoritære regime, og opfordrer præsident Omar al-Bashir, der har været ved magten i 29 år, til at træde tilbage; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at demonstrationerne voksede, og titusindvis af mennesker gik på gaden, hvilket afspejlede et bredt udsnit af det sudanesiske samfund mod det autoritære regime, og opfordrer præsident Omar al-Bashir, der har været ved magten i 29 år, til at træde tilbage;

| D. | der henviser til, at 22 politiske partier har trukket sig ud af regeringen i solidaritet med demonstranterne; der henviser til, at demonstrationerne støttes af nogle af præsidentens tidligere allierede og medlemmer af hans regerende parti, der betragtes som en alvorlig udfordring for præsident al-Bashir, der søger at ændre artikel 57 i forfatningen for at skaffe sig et livslangt mandat; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at 22 politiske partier har trukket sig ud af regeringen i solidaritet med demonstranterne; der henviser til, at demonstrationerne støttes af nogle af præsidentens tidligere allierede og medlemmer af hans regerende parti, der betragtes som en alvorlig udfordring for præsident al-Bashir, der søger at ændre artikel 57 i forfatningen for at skaffe sig et livslangt mandat;

| E. | der henviser til, at 22 politiske oppositionspartier og grupper den 1. januar 2019 krævede, at præsident al-Bashir overførte beføjelser til et »suverænt råd« og en overgangsregering, der skulle fastsætte en »passende« dato for afholdelse af demokratiske valg; der henviser til, at det næste præsidentvalg i Sudan efter planen skal afholdes i 2020; der henviser til, at præsident al-Bashir ifølge Sudans forfatning ikke har tilladelse til at stille op igen, når hans nuværende mandatperiode udløber; der henviser til, at nogle lovgivere i Sudan har meddelt, at de er villige til at ændre forfatningen for at udvide begrænsningerne af præsidentens mandatperiode, hvilket vil gøre det muligt for præsident al-Bashir at søge genvalg i 2020; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at 22 politiske oppositionspartier og grupper den 1. januar 2019 krævede, at præsident al-Bashir overførte beføjelser til et »suverænt råd« og en overgangsregering, der skulle fastsætte en »passende« dato for afholdelse af demokratiske valg; der henviser til, at det næste præsidentvalg i Sudan efter planen skal afholdes i 2020; der henviser til, at præsident al-Bashir ifølge Sudans forfatning ikke har tilladelse til at stille op igen, når hans nuværende mandatperiode udløber; der henviser til, at nogle lovgivere i Sudan har meddelt, at de er villige til at ændre forfatningen for at udvide begrænsningerne af præsidentens mandatperiode, hvilket vil gøre det muligt for præsident al-Bashir at søge genvalg i 2020;

| F. | der henviser til, at de sudanesiske myndigheder har udsendt nationale sikkerhedsstyrker, politi og paramilitære styrker, som har anvendt overdreven magt til at opløse grupper af ubevæbnede demonstranter og slået dem med knipler og affyret skarp ammunition, gummikugler og tåregas; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de sudanesiske myndigheder har udsendt nationale sikkerhedsstyrker, politi og paramilitære styrker, som har anvendt overdreven magt til at opløse grupper af ubevæbnede demonstranter og slået dem med knipler og affyret skarp ammunition, gummikugler og tåregas;

| G. | der henviser til, at præsident al-Bashir er den eneste statschef, der er efterlyst for forbrydelser mod menneskeheden, krigsforbrydelser og folkedrab, som blev begået under hans kampagne for etnisk udrensning i Darfur, med to udestående arrestordrer, der blev udstedt den 4. marts 2009 og den 12. juli 2010 af Den Internationale Straffedomstol (ICC); der henviser til, at selv om Sudan ikke er en stat, som er part i Romstatutten, kræver FN's Sikkerhedsråds resolution 1593 (2005), at landet samarbejder med ICC; der henviser til, at præsident al-Bashir til trods for arrestordre mod ham fortsatte sine forbrydelser ustraffet og lod bomber og angreb mod civile strække sig uden for Darfur til de sudanesiske stater Blå Nil og Sydkordofan; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at præsident al-Bashir er den eneste statschef, der er efterlyst for forbrydelser mod menneskeheden, krigsforbrydelser og folkedrab, som blev begået under hans kampagne for etnisk udrensning i Darfur, med to udestående arrestordrer, der blev udstedt den 4. marts 2009 og den 12. juli 2010 af Den Internationale Straffedomstol (ICC); der henviser til, at selv om Sudan ikke er en stat, som er part i Romstatutten, kræver FN's Sikkerhedsråds resolution 1593 (2005), at landet samarbejder med ICC; der henviser til, at præsident al-Bashir til trods for arrestordre mod ham fortsatte sine forbrydelser ustraffet og lod bomber og angreb mod civile strække sig uden for Darfur til de sudanesiske stater Blå Nil og Sydkordofan;

| H. | der henviser til, at dødstallet ifølge internationale menneskerettighedsorganisationer pr. 1. januar 2019 var nået op på 45; der henviser til, at den sudanesiske regering kun har rapporteret 24 dødsfald; der henviser til, at yderligere tre demonstranter blev dræbt den 9. januar 2019 under en demonstration mod regeringen i Sudan; der henviser til, at der samme dag for første gang fandt en støttedemonstration sted for præsident al-Bashir i Khartoum; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at dødstallet ifølge internationale menneskerettighedsorganisationer pr. 1. januar 2019 var nået op på 45; der henviser til, at den sudanesiske regering kun har rapporteret 24 dødsfald; der henviser til, at yderligere tre demonstranter blev dræbt den 9. januar 2019 under en demonstration mod regeringen i Sudan; der henviser til, at der samme dag for første gang fandt en støttedemonstration sted for præsident al-Bashir i Khartoum;

| I. | der henviser til, at politiet ifølge den sudanesiske regering har anholdt 816 personer i løbet af tre uger med demonstrationer, men at det faktiske antal ifølge civilsamfundet er meget højere; der henviser til, at adskillige fakultetsmedlemmer fra universitetet i Khartoum blev anholdt, efter at de havde sluttet sig til demonstrationerne; der henviser til, at en række oppositionsledere, journalister, menneskerettighedsforkæmpere, universitetsprofessorer og studerende, herunder dem med alvorlige kvæstelser, fortsat tilbageholdes uden besøg af familiemedlemmer, advokater eller læger; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at politiet ifølge den sudanesiske regering har anholdt 816 personer i løbet af tre uger med demonstrationer, men at det faktiske antal ifølge civilsamfundet er meget højere; der henviser til, at adskillige fakultetsmedlemmer fra universitetet i Khartoum blev anholdt, efter at de havde sluttet sig til demonstrationerne; der henviser til, at en række oppositionsledere, journalister, menneskerettighedsforkæmpere, universitetsprofessorer og studerende, herunder dem med alvorlige kvæstelser, fortsat tilbageholdes uden besøg af familiemedlemmer, advokater eller læger;

| J. | der henviser til, at Salih Mahmoud Osman, en sudanesisk menneskerettighedsadvokat og modtager af Sakharovprisen i 2007, den 8. januar 2019 blev anholdt på sit advokatkontor; der henviser til, at myndighederne har bekræftet, at han er varetægtsfængslet, men har ikke oplyst, hvor han sidder fængslet; der henviser til, at Osmans familie er særligt bekymret over hans tilbageholdelse på grund af hans forhøjede blodtryk og diabetes, som kræver lægelig opfølgning; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Salih Mahmoud Osman, en sudanesisk menneskerettighedsadvokat og modtager af Sakharovprisen i 2007, den 8. januar 2019 blev anholdt på sit advokatkontor; der henviser til, at myndighederne har bekræftet, at han er varetægtsfængslet, men har ikke oplyst, hvor han sidder fængslet; der henviser til, at Osmans familie er særligt bekymret over hans tilbageholdelse på grund af hans forhøjede blodtryk og diabetes, som kræver lægelig opfølgning;

| K. | der henviser til, at bølgen af anholdelser har involveret mange menneskerettighedsforkæmpere og en række medlemmer af oppositionen; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at bølgen af anholdelser har involveret mange menneskerettighedsforkæmpere og en række medlemmer af oppositionen;

| L. | der henviser til, at den tidligere vicepræsident Ali Osman Taha den 8. januar 2019 advarede modstandere af regeringen om, at »militsbrigader« ville forsvare landet; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den tidligere vicepræsident Ali Osman Taha den 8. januar 2019 advarede modstandere af regeringen om, at »militsbrigader« ville forsvare landet;

| M. | der henviser til, at frie, uafhængige og upartiske medier udgør en af de vigtigste dele af grundlaget for et demokratisk samfund; der henviser til, at regeringen har blokeret adgangen til sociale medier, og at adskillige aviser har afstået fra at gå i trykken, efter at den sudanesiske efterretnings- og sikkerhedstjeneste udstedte restriktioner for offentliggørelse af oplysninger vedrørende demonstrationerne; der henviser til, at udbredt brug af VPN har gjort det muligt for mennesker at dele grafiske billeder og videoer af demonstranter, der er blevet såret eller dræbt; der henviser til, at Sudan er placeret på plads 174 ud af 180 lande på Journalister uden Grænsers pressefrihedsindeks for 2018; der henviser til, at sammenslutningen af sudanesiske fagfolk, der bl.a. omfatter læger, professorer og ingeniører, den 13. januar 2019 udsendte en opfordring til at demonstrere i hovedstaden Khartoum og andre byer såsom Madani (øst), Kosti (syd) og Dongola (nord) i anledning af »en uge med opstand«; der henviser til, at der for første gang også er blevet fremsat en opfordring til at demonstrere i Nyala og Al-Fasher, der ligger i Darfurs konfliktområde; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at frie, uafhængige og upartiske medier udgør en af de vigtigste dele af grundlaget for et demokratisk samfund; der henviser til, at regeringen har blokeret adgangen til sociale medier, og at adskillige aviser har afstået fra at gå i trykken, efter at den sudanesiske efterretnings- og sikkerhedstjeneste udstedte restriktioner for offentliggørelse af oplysninger vedrørende demonstrationerne; der henviser til, at udbredt brug af VPN har gjort det muligt for mennesker at dele grafiske billeder og videoer af demonstranter, der er blevet såret eller dræbt; der henviser til, at Sudan er placeret på plads 174 ud af 180 lande på Journalister uden Grænsers pressefrihedsindeks for 2018; der henviser til, at sammenslutningen af sudanesiske fagfolk, der bl.a. omfatter læger, professorer og ingeniører, den 13. januar 2019 udsendte en opfordring til at demonstrere i hovedstaden Khartoum og andre byer såsom Madani (øst), Kosti (syd) og Dongola (nord) i anledning af »en uge med opstand«; der henviser til, at der for første gang også er blevet fremsat en opfordring til at demonstrere i Nyala og Al-Fasher, der ligger i Darfurs konfliktområde;

| N. | der henviser til, at ifølge menneskerettighedsforkæmpere er personer fra Darfur-regionen i særdeleshed blevet udsat for chikane og anholdt over hele landet, selv om de ikke har deltaget i demonstrationer; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at ifølge menneskerettighedsforkæmpere er personer fra Darfur-regionen i særdeleshed blevet udsat for chikane og anholdt over hele landet, selv om de ikke har deltaget i demonstrationer;

| O. | der henviser til, at Sudan endnu ikke har ratificeret andre centrale universelle menneskerettighedstraktater, herunder konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling og konventionen om afskaffelse af diskrimination mod kvinder; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Sudan endnu ikke har ratificeret andre centrale universelle menneskerettighedstraktater, herunder konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling og konventionen om afskaffelse af diskrimination mod kvinder;

| P. | der henviser til, at trojkaen bestående af USA, Norge og Det Forenede Kongerige og støttet af Canada offentligt har fordømt den brutale undertrykkelse af demonstrationer i Sudan; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at trojkaen bestående af USA, Norge og Det Forenede Kongerige og støttet af Canada offentligt har fordømt den brutale undertrykkelse af demonstrationer i Sudan;

| Q. | der henviser til, at EU opretholder kontakt på højt plan med den sudanske regering, herunder besøg af kommissærer i Sudan; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at EU opretholder kontakt på højt plan med den sudanske regering, herunder besøg af kommissærer i Sudan;

| R. | der henviser til, at Sudan er blevet placeret som det fjerdeværste land at være kristen i på »World Watch«-listen for 2018, som er udarbejdet af Open Doors International; der henviser til, at situationen for andre religiøse mindretal eller ikke-troende er lige så udfordrende; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Sudan er blevet placeret som det fjerdeværste land at være kristen i på »World Watch«-listen for 2018, som er udarbejdet af Open Doors International; der henviser til, at situationen for andre religiøse mindretal eller ikke-troende er lige så udfordrende;

| 1. | fordømmer på det kraftigste NISS' overdrevne magtanvendelse under de igangværende folkelige protester og myndighedernes fortsatte undertrykkelse i Sudan, der fortsat er rettet mod aktivister og menneskerettighedsforkæmpere samt advokater, lærere, studerende og læger; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kræver, at Sudans regering sætter en stopper for den dødbringende magtanvendelse, de vilkårlige anholdelser samt tilbageholdelsen af fredelige demonstranter og forhindrer flere blodsudgydelser og anvendelse af tortur; understreger, at alle retshåndhævende og sikkerhedsorganer bør handle under deres direkte kontrol og i overensstemmelse med Sudans forfatningsmæssige og internationale forpligtelser; |
| --- | --- |

2.

| 3. | udtrykker sin medfølelse med ofrene for den vold, der blev indledt med starten på de folkelige demonstrationer, og med deres familier; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kræver øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af Sakharovprismodtageren Salih Mahmoud Osman og opfordrer indtrængende de sudanesiske myndigheder til at sikre, at han får akut lægehjælp og uhindret adgang til sin advokat og familie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | anmoder Sudans regering om at respektere folks ret til at give udtryk for deres bekymringer og give alle menneskerettighedsforkæmpere i Sudan mulighed for at udføre deres legitime arbejde for at forsvare menneskerettighederne uden nogen form for begrænsning eller repressalier; |
| --- | --- |

5.

| 6. | er især bekymret over de 32 Darfur-universitetsstuderendes skæbne, som blev anholdt den 23. december 2018 af de sudanesiske myndigheder, og som er blevet stillet til skue i medierne, angiveligt beskyldt for at være uddannet i Israel og bebrejdet for de igangværende demonstrationer; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kræver, at Sudans regering øjeblikkeligt og betingelsesløst løslader alle menneskerettighedsforkæmpere, journalister, politiske oppositionsledere og andre demonstranter, som i øjeblikket tilbageholdes uden sigtelse eller retssag, og giver dem mulighed for at få fuld adgang til juridisk repræsentation; opfordrer Sudans regering til at bekendtgøre, hvor de opholder sig; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Sudans regering til straks at undersøge alle påstande om tortur, mishandling og vilkårlig tilbageholdelse samt overdreven magtanvendelse over for personer, der tilbageholdes af politiet og NISS, herunder nægtelse af nødvendig lægebehandling, og til at stille de ansvarlige til regnskab i en retfærdig rettergang med henblik på at offentliggøre resultaterne og bringe de ansvarlige for en domstol i overensstemmelse med internationale standarder; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener, at frie, uafhængige og uvildige medier udgør en af grundpillerne i et demokratisk samfund, hvor en åben debat spiller en afgørende rolle; opfordrer EU til at intensivere sine bestræbelser på at fremme ytringsfriheden gennem sine eksterne politikker og instrumenter, herunder i Sudan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer til, at der øjeblikkeligt sættes en stopper for de restriktioner, der er pålagt adgang til internettet, og for begrænsning af ytringsfriheden gennem censur af aviser, og opfordrer indtrængende Sudan til at gennemføre reformer til at sikre ytringsfriheden i overensstemmelse med landets forfatningsmæssige forpligtelser og internationale forpligtelser, herunder Cotonouaftalen, som ændret første gang den 25. juni 2005 i Luxembourg; |
| --- | --- |

10.

| 11. | beklager den statsanerkendte forfølgelse af kristne, andre religioner og ikke-troende samt lukningen og nedrivningen af kirker; bekræfter på ny, at religions-, tanke- og trosfrihed er en universel menneskeret, som skal beskyttes overalt og for alle; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger vigtigheden af at opretholde tidsplanen for valget, men bemærker med bekymring, at man har indledt processen med at ændre den sudanesiske forfatning, således at præsident al-Bashir kan stille op som præsidentkandidat endnu en gang; |
| --- | --- |

12.

| 13. | gentager sit krav om, at præsident al-Bashir skal overholde folkeretten i overensstemmelse med de konventioner og traktater, som hans regering er part i; støtter endvidere ICC's rolle med hensyn til at forfølge anklagerne mod ham om krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkedrab; |
| --- | --- |

13.

| 14. | minder om erklæringen af 31. maj 2018 fra kommissær Christos Stylianides i Europa-Parlamentet, hvori han sagde, at EU fortsat ville gøre brug af de forskellige midler, den havde til rådighed, for at fremme og beskytte kvinders og pigers menneskerettigheder i Sudan, bl.a. ved at forbedre deres adgang til uddannelse og sundhedsydelser af høj kvalitet og øge bevidstheden om deres rettigheder blandt lokalsamfundene, navnlig med henblik på at mindske skadelige praksisser såsom kvindelig kønslemlæstelse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer indtrængende næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) og medlemsstaterne til at sikre, at »migrationsforvaltning« og foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme ikke undergraver støtte til menneskerettigheder; er bekymret over, at EU's og de enkelte medlemsstaters samarbejde med Sudan om migration bruges af regimet som en undskyldning og til at styrke dets muligheder for at kontrollere og undertrykke mennesker, f.eks. ved at styrke overvågningskapaciteten, herunder ved grænserne, og ved at levere udstyr såsom biometrisk udstyr; opfordrer EU og dets medlemsstater til derfor at sikre fuldstændig gennemsigtighed med hensyn til projekter, der involverer Sudan, på sikkerhedsområdet, herunder alle planlagte aktiviteter og modtagere af EU-midler og nationale midler; |
| --- | --- |

15.

| 16. | gentager sin opfordring til et EU-dækkende forbud mod eksport, salg, opdatering og vedligeholdelse af enhver form for sikkerhedsudstyr, der anvendes eller kan anvendes til intern undertrykkelse, herunder teknologi til internetovervågning, til stater med beklagelige menneskerettighedsforhold såsom Sudan; |
| --- | --- |

16.

| 17. | noterer sig de erklæringer, som talsmanden for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil har fremsat i forbindelse med de igangværende demonstrationer; opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til offentligt at fordømme den alarmerende situation i Sudan og til at bruge alle de midler, hun har til rådighed, til at lægge pres på de sudanesiske myndigheder for at sætte en stopper for den vedvarende vold og undertrykkelse, masseanholdelser og drab og tilskynde dem til at overholde deres forpligtelser i henhold til internationale normer og love; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger EU's engagement i at yde humanitær bistand og støtte civilsamfundsorganisationer i Sudan og opfordrer EU og dets medlemsstater til at fortsætte deres bestræbelser på disse områder; opfordrer indtrængende Kommissionen til yderligere at styrke den finansielle støtte til menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsorganisationer i Sudan under Den Europæiske Udviklingsfond; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, regeringen i Sudan, Den Afrikanske Union, FN's generalsekretær, formændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og det Panafrikanske Parlament. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0233.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0080.

(3)  EUT C 356 af 4.10.2018, s. 50.

(4)  EUT C 215 af 19.6.2018, s. 33.

(5)  Beregninger foretaget af prof. Steve H. Hanke, Johns Hopkins University. https://allafrica.com/stories/201807230267.html

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/114 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/114

---

P8_TA(2019)0036

Årlig rapport om kontrol med EIB's finansielle aktiviteter for 2017

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om årlig rapport om kontrol med EIB's finansielle aktiviteter for 2017 (2018/2151(INI))

(2020/C 411/15)

Europa-Parlamentet

| — | der henviser til Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) aktivitetsberetning for 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) aktivitetsberetning for 2017,

| — | der henviser til EIB's finansielle beretning for 2017 og statistiske beretning for 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's finansielle beretning for 2017 og statistiske beretning for 2017,

| — | der henviser til bæredygtighedsrapporten for 2017, rapporten for 2017 om vurdering af de tre søjler i forbindelse med EIB's aktiviteter i EU og rapporten for 2017 om resultaterne af Den Europæiske Investeringsbanks virksomhed uden for EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til bæredygtighedsrapporten for 2017, rapporten for 2017 om vurdering af de tre søjler i forbindelse med EIB's aktiviteter i EU og rapporten for 2017 om resultaterne af Den Europæiske Investeringsbanks virksomhed uden for EU,

| — | der henviser til de årlige rapporter fra EIB's Revisionsudvalg for 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til de årlige rapporter fra EIB's Revisionsudvalg for 2017,

| — | der henviser til rapporten om gennemførelsen af EIB's politik for gennemsigtighed i 2017 og til rapporten om corporate governance for 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om gennemførelsen af EIB's politik for gennemsigtighed i 2017 og til rapporten om corporate governance for 2017,

| — | der henviser til Den Europæiske Ombudsmands afgørelse i sag 1316/2016/TN om påståede mangler ved Den Europæiske Investeringsbanks gennemsigtighedspolitik (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Ombudsmands afgørelse i sag 1316/2016/TN om påståede mangler ved Den Europæiske Investeringsbanks gennemsigtighedspolitik (1),

| — | der henviser til revisionen af klagemekanismen som følge af Den Europæiske Ombudsmands afgørelse i sag 1316/2016/TN om påståede mangler ved Den Europæiske Investeringsbanks gennemsigtighedspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til revisionen af klagemekanismen som følge af Den Europæiske Ombudsmands afgørelse i sag 1316/2016/TN om påståede mangler ved Den Europæiske Investeringsbanks gennemsigtighedspolitik,

| — | der henviser til aktivitetsrapporten for 2017 fra den overensstemmelsesansvarliges kontor i EIB og EIB-Gruppens aktivitetsrapport for 2017 om bekæmpelse af svig, |
| --- | --- |

—

der henviser til aktivitetsrapporten for 2017 fra den overensstemmelsesansvarliges kontor i EIB og EIB-Gruppens aktivitetsrapport for 2017 om bekæmpelse af svig,

| — | der henviser til EIB-Gruppens forretningsplan for 2017-2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB-Gruppens forretningsplan for 2017-2019,

| — | der henviser til artikel 3 og 9 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3 og 9 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 og 309 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, dens protokol nr. 5 vedrørende vedtægterne for Den Europæiske Investeringsbank og dens protokol nr. 28 om økonomisk, social og territorial samhørighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 og 309 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, dens protokol nr. 5 vedrørende vedtægterne for Den Europæiske Investeringsbank og dens protokol nr. 28 om økonomisk, social og territorial samhørighed,

| — | der henviser til Den Europæiske Investeringsbanks forretningsorden, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Investeringsbanks forretningsorden,

| — | der henviser til sin beslutning af 27. april 2017 om kontrol med EIB's finansielle aktiviteter i 2015 — årsberetning 2015 (2) og af 3. maj 2018 om kontrol med EIB's finansielle aktiviteter i 2016 — årsberetning 2016 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. april 2017 om kontrol med EIB's finansielle aktiviteter i 2015 — årsberetning 2015 (2) og af 3. maj 2018 om kontrol med EIB's finansielle aktiviteter i 2016 — årsberetning 2016 (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1080/2011/EU af 25. oktober 2011 om EIB's eksterne mandat for 2007-2013 (4) og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2014/EU af 16. april 2014 om en EU-garanti til Den Europæiske Investeringsbank mod tab i forbindelse med finansieringstransaktioner til støtte for investeringsprojekter uden for Unionen (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1080/2011/EU af 25. oktober 2011 om EIB's eksterne mandat for 2007-2013 (4) og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2014/EU af 16. april 2014 om en EU-garanti til Den Europæiske Investeringsbank mod tab i forbindelse med finansieringstransaktioner til støtte for investeringsprojekter uden for Unionen (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 — Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 — Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (6),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 14. september 2016 for så vidt angår forlængelse af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og indførelse af tekniske forbedringer i fonden og i Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning (COM(2016)0597, SWD(2016)0297 og SWD(2016)0298), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 14. september 2016 for så vidt angår forlængelse af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og indførelse af tekniske forbedringer i fonden og i Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning (COM(2016)0597, SWD(2016)0297 og SWD(2016)0298),

| — | der henviser til Ernst & Youngs ad hoc-revision af 8. november 2016 om anvendelsen af forordning (EU) 2015/1017 (»EFSI-forordningen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Ernst & Youngs ad hoc-revision af 8. november 2016 om anvendelsen af forordning (EU) 2015/1017 (»EFSI-forordningen«),

| — | der henviser til Kommissionens beretning af 28. maj 2018 om forvaltningen af garantifonden for Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer i 2017 (COM(2018)0345 final), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beretning af 28. maj 2018 om forvaltningen af garantifonden for Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer i 2017 (COM(2018)0345 final),

| — | der henviser til EIB's evalueringsrapport om EFSI's funktion fra juni 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's evalueringsrapport om EFSI's funktion fra juni 2018,

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 29. juni 2018 om omfattende rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af EU-garantien for Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) og funktionen af garantifonden for Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) (COM(2018)0497), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 29. juni 2018 om omfattende rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af EU-garantien for Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) og funktionen af garantifonden for Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) (COM(2018)0497),

| — | der henviser til trepartsaftalen fra september 2016 mellem Europa-Kommissionen, Den Europæiske Revisionsret og Den Europæiske Investeringsbank, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartsaftalen fra september 2016 mellem Europa-Kommissionen, Den Europæiske Revisionsret og Den Europæiske Investeringsbank,

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets briefingdokumenter om fremtiden for EU's finanser: reform af EU-budgettets virkemåde fra februar 2018 og om Kommissionens forslag til den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 fra juli 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets briefingdokumenter om fremtiden for EU's finanser: reform af EU-budgettets virkemåde fra februar 2018 og om Kommissionens forslag til den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 fra juli 2018,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A8-0479/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A8-0479/2018),

| A. | der henviser til, at EIB's opgave er at bidrage til integration, afbalanceret udvikling og økonomisk og social samhørighed i medlemsstaterne ved at rejse betydelige midler på kapitalmarkederne og ved at låne disse midler ud på gunstige vilkår til projekter, der fremmer EU's politiske mål; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EIB's opgave er at bidrage til integration, afbalanceret udvikling og økonomisk og social samhørighed i medlemsstaterne ved at rejse betydelige midler på kapitalmarkederne og ved at låne disse midler ud på gunstige vilkår til projekter, der fremmer EU's politiske mål;

| B. | der henviser til, at EIB er central for den økonomiske genopretningsindsats på EU-plan i kraft af to på hinanden følgende kapitalforhøjelser og sin afgørende rolle i gennemførelsen af investeringsplanen for Europa via forvaltningen af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EIB er central for den økonomiske genopretningsindsats på EU-plan i kraft af to på hinanden følgende kapitalforhøjelser og sin afgørende rolle i gennemførelsen af investeringsplanen for Europa via forvaltningen af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI);

| C. | der henviser til, at EIB bør bidrage til inklusiv vækst, bæredygtige job af høj kvalitet og mindskning af ulighed; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EIB bør bidrage til inklusiv vækst, bæredygtige job af høj kvalitet og mindskning af ulighed;

| D. | der henviser til, at en regelmæssig og grundig behovsvurdering inden for forskellige sektorer er afgørende for at opdage investeringsunderskud og -hindringer i forskellige regioner, men også for at indkredse en pulje af muligheder, der har potentiale for vækst og beskæftigelse, for yderligere at bidrage til målene i Parisaftalen fra 2015 og for i tilstrækkelig grad at tilpasse arten og størrelsen af markedssvigt afhængigt af de eksisterende eksterne virkninger og de sektorspecifikke og territoriale udviklingsbehov; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en regelmæssig og grundig behovsvurdering inden for forskellige sektorer er afgørende for at opdage investeringsunderskud og -hindringer i forskellige regioner, men også for at indkredse en pulje af muligheder, der har potentiale for vækst og beskæftigelse, for yderligere at bidrage til målene i Parisaftalen fra 2015 og for i tilstrækkelig grad at tilpasse arten og størrelsen af markedssvigt afhængigt af de eksisterende eksterne virkninger og de sektorspecifikke og territoriale udviklingsbehov;

| E. | der henviser til, at EIB's rolle med hensyn til at mobilisere offentlige midler er afgørende for Unionens evne til at reagere på og tilpasse sig nye økonomiske og miljømæssige tendenser og risici og geopolitisk usikkerhed, samtidig med at EIB-Gruppens risikoovervågning og forsigtighedsrisikostyring forbedres og styrkes; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EIB's rolle med hensyn til at mobilisere offentlige midler er afgørende for Unionens evne til at reagere på og tilpasse sig nye økonomiske og miljømæssige tendenser og risici og geopolitisk usikkerhed, samtidig med at EIB-Gruppens risikoovervågning og forsigtighedsrisikostyring forbedres og styrkes;

| F. | der henviser til, at EIB-Gruppen har oplevet en markant ændring i arten, mængden, risikoprofilen og kompleksiteten af sine aktiviteter i de seneste år inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (»EFSI«), hvor der har været en tendens i retning af et stigende antal mindre transaktioner, der er støttet af EU-garantien under EFSI, samt en betydelig stigning i mandater, der forvaltes på vegne af Kommissionen, og i ydelsen af rådgivningstjenester; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EIB-Gruppen har oplevet en markant ændring i arten, mængden, risikoprofilen og kompleksiteten af sine aktiviteter i de seneste år inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (»EFSI«), hvor der har været en tendens i retning af et stigende antal mindre transaktioner, der er støttet af EU-garantien under EFSI, samt en betydelig stigning i mandater, der forvaltes på vegne af Kommissionen, og i ydelsen af rådgivningstjenester;

| G. | der henviser til, at brexit vil påvirke EIB's kapitalgrundlag, tilstrækkelighed og kommende udlånskapacitet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at brexit vil påvirke EIB's kapitalgrundlag, tilstrækkelighed og kommende udlånskapacitet;

| H. | der henviser til, at EIB bør skabe merværdi med det højeste niveau af integritet, god regeringsførelse og navnlig, i lyset af Ombudsmandens konklusioner i afgørelsen i sag 1316/2016/TN om påståede mangler ved Den Europæiske Investeringsbanks gennemsigtighedspolitik (7), det højeste niveau af gennemsigtighed og ansvarlighed og bør være i overensstemmelse med den gældende bedste bankpraksis; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EIB bør skabe merværdi med det højeste niveau af integritet, god regeringsførelse og navnlig, i lyset af Ombudsmandens konklusioner i afgørelsen i sag 1316/2016/TN om påståede mangler ved Den Europæiske Investeringsbanks gennemsigtighedspolitik (7), det højeste niveau af gennemsigtighed og ansvarlighed og bør være i overensstemmelse med den gældende bedste bankpraksis;

| I. | der henviser til, at bekæmpelse af alle former for hvidvaskning af penge, finansiering af terrorisme og skadelig skattepraksis bør forblive en konstant prioritet for EIB; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at bekæmpelse af alle former for hvidvaskning af penge, finansiering af terrorisme og skadelig skattepraksis bør forblive en konstant prioritet for EIB;

| J. | der henviser til, at Den Europæiske Investeringsfond (EIF) den 31. december 2017 omfattede EIB (58,5 %), Unionen repræsenteret ved Europa-Kommissionen (29,7 %) og 32 finansielle institutioner (11,8 %); der henviser til, at de fleste EIF-aktiviteter i øjeblikket finansieres i henhold til specifikke mandataftaler med tredjeparter; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Den Europæiske Investeringsfond (EIF) den 31. december 2017 omfattede EIB (58,5 %), Unionen repræsenteret ved Europa-Kommissionen (29,7 %) og 32 finansielle institutioner (11,8 %); der henviser til, at de fleste EIF-aktiviteter i øjeblikket finansieres i henhold til specifikke mandataftaler med tredjeparter;

EIB's rolle med hensyn til at sikre værdiskabende strategiske offentlige investeringer

| 1. | påpeger, at offentlige investeringer stadig er nødvendige for at afhjælpe investeringsunderskud i forskellige sektorer, der fortsat ligger under niveauet før krisen i de fleste sårbare medlemsstater og samhørighedslande, for yderligere at overvinde følgerne af krisen og for at fremme langsigtet og bæredygtig vækst, beskæftigelse og samhørighed i Unionen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at EIB's samlede tegnede kapital er på 243 mia. EUR; bemærker, at EIB's aktionærer omfatter alle medlemsstater, og at medlemsstaterne ud over den indbetalte kapital også forpligter sig til på anmodning at tilvejebringe yderligere kapital; påpeger, at de fire største aktionærer er Tyskland, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige, som hver især tegner sig for 39,14 mia. EUR og 16,11 % af det samlede beløb; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bemærker, at EIB i henhold til sin operationelle strategi tilstræber at støtte europæiske strategiske mål såsom at genoprette EU's konkurrenceevne og langsigtede økonomiske vækst og jobskabelse, at lette adgangen til finansiering for små og mellemstore virksomheder (SMV'er), at beskytte miljøet og fremme energiomstillingen ved at finansiere klimatilpasnings- og klimaafbødningsprojekter, at tackle den jobkrise, som EU's unge generation står over for, at støtte infrastrukturprojekter og at bidrage til at afbøde årsagerne til migration; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at EIB spiller en relevant finansiel rolle, som kan give betydelige resultater med hensyn til at mindske uligheder i Unionen, og opfordrer EIB til at koncentrere sig om investeringer, der bidrager til målene i Parisaftalen fra 2015, øger konkurrenceevnen og lige muligheder og understøtter samhørighedspolitikken i mindre udviklede regioner; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer EIB til at fortsætte med at bygge bro over tilbagevendende investeringsunderskud og igangværende strukturelle markedssvigt ved at planlægge holistiske udgifter på mellemlang sigt og lette samfinansiering på nationalt plan og investeringsplaner bl.a. for de af Unionens regioner og lokalområder, der er kendetegnet ved lave indkomster, og som står over for flere investeringshindringer; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at EIB's prioriteter i handlingsplanen for 2017-19 bør have fokus på en effektiv gennemførelse af målene i Europa 2020-strategien for intelligent og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at EIB's lånevilkår bør lette udviklingen i EU's randområder ved at fremme vækst og beskæftigelse; opfordrer EIB til i stor udstrækning at styrke ordningerne for ydelse af teknisk bistand og finansiel ekspertise til lokale og regionale myndigheder inden projektgodkendelse for at fremme adgangen til dem og sikre, at alle medlemsstater inddrages, navnlig medlemsstater med en lavere succesrate med hensyn til andelen af godkendte projekter; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer EIB til at skabe bæredygtig finansiering eller bæredygtige finansieringsmuligheder og et gunstigt investeringsmiljø, som afspejler Unionens forpligtelser og politiske mål, med henblik på at fremme økonomisk, social og territorial samhørighed og innovation i Unionen og styrke den sociale og miljømæssige dimension af EIB's investeringer ved at afhjælpe investeringsunderskuddet i den sociale sektor og med hensyn til infrastrukturens sikkerhed; opfordrer EIB til i forbindelse med store infrastrukturprojekter at tage hensyn til alle relevante risici vedrørende miljøindvirkninger og til kun at finansiere projekter, der har vist sig at have en reel merværdi for lokalbefolkningen, og ud fra et miljømæssigt, socialt og økonomisk perspektiv; understreger betydningen af nøje at overvåge mulige risici for korruption og svig i denne sammenhæng og af at foretage omhyggelige forudgående og efterfølgende vurderinger med hensyn til de projekter, der skal finansieres; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer EIB til løbende at informere interessenter om finansielle muligheder og om nødvendigt yde passende rådgivning, selv om EIB's instrumenter er baseret på efterspørgsel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at der inden for rammerne af de igangværende forhandlinger om Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union skal fastlægges detaljerede ordninger for alle Det Forenede Kongeriges forpligtelser over for EIB for at sikre, at EIB's evne til at nå sine mål ikke påvirkes; |
| --- | --- |

10.

Fremme af investeringer på centrale strategiske områder

| 11. | bemærker, at bankens udlån for 2017 ifølge EIB's finansielle beretning for 2017 beløb sig til 69,9 mia. EUR (62,6 mia. EUR inden for EU og 7,3 mia. EUR uden for EU), hvilket er et lavere beløb i forhold til de sidste 5 år (2013-2016), idet det er under 70 mia. EUR, men alligevel ligger inden for den fleksibilitetsmargin på 10 %, der er fastsat i EIB's forretningsplan; bemærker ligeledes stabiliteten og kvaliteten af den samlede låneportefølje med en tilsvarende andel af værdiforringede lånekontrakter på 0,3 % i forhold til 2016; |
| --- | --- |

11.

| 12. | bemærker, at Den Europæiske Union yder en garanti til EIB, hvilket er normalt, når der er tale om finansielle institutioner, som medlemsstaterne har udpeget til at hjælpe med at opfylde offentlige mål; påpeger imidlertid, at situationen kræver de mest ansvarlige kreditpolitikker, således at midlerne anvendes effektivt for hele Unionen og medlemsstaterne og i offentlighedens interesse; opfordrer EIB, som opererer inden for rammerne af et udviklingsmandat, til i højere grad at sikre, at miljø- og socialpolitiske mål og FN's mål for bæredygtig udvikling nås, herunder i samfinansierede projekter eller gennem bidrag til investeringsfonde og private equity-fonde; |
| --- | --- |

12.

| 13. | gentager sin bekymring over, at halvdelen af medlemsstaterne modtog 80 % af EIB's samlede investeringer i EU, mens de øvrige 14 medlemsstater kun modtog 10 % af disse investeringer; gentager herudover sin bekymring over, at tre medlemsstater hver især modtog henholdsvis 16 %, 15 % og 11 %; anmoder om, at EIB i sin rapportering medtager oplysninger om fordelingen af sine investeringer i lav- og højindkomstregioner i overensstemmelse med dens egen investeringsundersøgelse (EIBIS) og vedrørende den potentielle virkning med hensyn til afhjælpning af investeringsunderskud og -hindringer i mindre gunstigt stillede regioner i EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer EIB til igen at undersøge sine skøn over investeringer pr. indbygger og medlemsstaternes rangorden i overensstemmelse hermed, eftersom ajourførte tal synes at vise en generel rangorden, der svarer til en rangordning i henhold til de absolutte beløb, som medlemsstaterne har modtaget; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker endvidere, at EIF i henhold til EIF's årsberetning for 2017 indgik transaktioner for i alt 9,3 mia. EUR i 2017 mod 9,45 mia. EUR i 2016 og mobiliserede finansiering på 35,4 mia. EUR til støtte af SMV'er og midcapselskaber i Europa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | noterer sig EIB-Gruppens finansiering både i og uden for EU i 2017 til støtte for dens mål for offentlig politik, som beløb sig til henholdsvis: i) 13,8 mia. EUR til innovation og færdigheder, ii) 18 mia. EUR til infrastruktur, iii) 16,7 mia. EUR til miljørelaterede projekter og iv) 29,6 mia. EUR til SMV'er og midcapselskaber; understreger, at investeringer i SMV'er, nystartede virksomheder, forskning, innovation, den digitale økonomi og energieffektivitet som følge af deres indvirkning på og betydning for økonomien på både lokalt og nationalt plan er den vigtigste faktor for den økonomiske genopretning i EU og for fremme af skabelsen af job af høj kvalitet; |
| --- | --- |

16.

| 17. | bemærker, at EIB's udlånsvolumen inden for Unionen i 2017 beløb sig til 18,24 mia. EUR til brug for den horisontale målsætning om økonomisk og social samhørighed, og at banken nåede op på 29,6 % ud af de 30 % målinvesteringer under denne målsætning; |
| --- | --- |

17.

| 18. | noterer sig, at EIB har afsat 25 % af sin samlede finansiering til projekter vedrørende klimaændringer, og at denne andel kommer op på 35 % inden 2020; påpeger, at denne tendens bør vurderes positivt, idet det bemærkes, at de støttede projekter ikke kun bør være effektive i kampen mod klimaændringer, men også ud fra et finansielt perspektiv; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bemærker, at der inden for Unionen var afsat 16,58 mia. EUR til den horisontale målsætning om klimaindsatsen, gennem hvilken EIB bidrog til tilpasning til Parisaftalen fra 2015 og til global bæredygtig udvikling; opfordrer EIB til at fastholde et højt ambitionsniveau på dette område; |
| --- | --- |

19.

| 20. | glæder sig over EIB's tilsagn om inden 2020 at tilpasse sine aktiviteter til Parisaftalen fra 2015; opfordrer i lyset af den nylige IPCC-rapport EIB til at revidere sin klimastrategi med henblik på at bringe den i overensstemmelse med et mål om global opvarmning på 1,5 oC; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer EIB til at styrke sin tilstedeværelse og sine aktiviteter i landene på Vestbalkan, da de er af strategisk betydning for EU, og da det er afgørende at sætte skub i kredit- og investeringsaktiviteter i regionen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | noterer sig den igangværende revision af EIB's kriterier for långivning på energiområdet; forventer, at denne revision bringes i overensstemmelse med Parisaftalen fra 2015; gentager sin opfordring til EIB om at prioritere sin långivning til energieffektive og mindre, decentraliserede vedvarende energikilder og om at fremlægge en ambitiøs plan for at stoppe finansieringen af fossile brændstofprojekter; opfordrer EIB til at sigte mod at blive førende inden for klimaindsatsen og til at øge investeringerne i sektoren for vedvarende energi og energieffektivitet samt til at betragte dette mål som en prioritet i forbindelse med revisionen af sine kriterier for långivning på energiområdet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | glæder sig i denne forbindelse over EIB's rolle med hensyn til at udstede klimabevidsthedsobligationer (4,29 mia. EUR sammenlignet med 3,8 mia. EUR i 2016), hvilket svarer til bankens involvering i klimaindsatsen med henblik på at øge investeringer i energieffektivitet og mindre vedvarende energikilder, der giver øgede lokale og regionale virkninger; |
| --- | --- |

23.

| 24. | er af den opfattelse, at EIB fortsat bør styrke sin rolle med hensyn til at bidrage til bæredygtig udvikling, og at klimaindsatsen primært bør fokusere på ren transport og energiproduktion, nedbringelse af energiforbruget (til opvarmning, transport og produktion), ren industriel produktion og bæredygtigt landbrug, vandbehandling og -forsyning samt den generelle miljøomstilling; |
| --- | --- |

24.

| 25. | minder om, at SMV'er er rygraden i den europæiske økonomi, og opfordrer derfor EIB til at afhjælpe deres manglende adgang til kredit ved at styrke eksisterende programmer såsom den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress og ved at tildele dem flere midler; opfordrer til, at der indføres mere proaktive politiske krav vedrørende SMV'er og mikrovirksomheder for formidlende banker, der udbetaler EIB-midler; |
| --- | --- |

25.

| 26. | påpeger, at EIB, når banken yder støtte til EU-virksomheder i udlandet, bør tage behørigt hensyn til EU's handelsstrategi, herunder eksisterende og fremtidige frihandelsaftaler, tjenesteydelses- og investeringsaftaler; påpeger, at EIB i denne forbindelse navnlig bør tage hensyn til kravene om internationalisering af europæiske SMV'er; |
| --- | --- |

26.

| 27. | påpeger, at en del af EIB's samlede udlånsaktivitet er afsat til aktiviteter uden for Unionen; bemærker, at der skal være tæt koordinering og komplementaritet mellem EIB's eksterne udlånsaktiviteter og EU's eksterne investeringsplan; |
| --- | --- |

27.

| 28. | anerkender EIB's bestræbelser på at bidrage til målene for bæredygtig udvikling og tackle de globale udfordringer vedrørende migration, herunder gennem lanceringen af bæredygtighedsbevidsthedsobligationer til finansiering af De Forenede Nationers 17 mål for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

28.

Resultater af EIB's finansielle transaktioner

| 29. | bemærker med tilfredshed konklusionen fra revisionsudvalget om, at det årsregnskab, der blev vedtaget af EIB's bestyrelse, havde et retvisende billede af bankens finansielle stilling pr. 31. december 2017 og af resultaterne af bankens transaktioner og pengestrømme for 2017 i overensstemmelse med det gældende regnskabssystem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | gentager imidlertid sin anmodning vedrørende EIB's årsberetning og anmoder om, at EIB fremlægger en mere omfattende, detaljeret og harmoniseret årlig aktivitetsrapport og væsentligt forbedrer præsentationen af oplysningerne ved at inkludere detaljerede og pålidelige opdelte oplysninger om de investeringer, som er godkendt, undertegnet og udbetalt for det pågældende år, og om de anvendte finansieringskilder (egne indtægter, EFSI, programmer, der forvaltes centralt af EU osv.), samt oplysninger om modtagerne (medlemsstater, den offentlige eller private sektor, formidlere eller direkte modtagere), de sektorer, der støttes, og resultaterne af de efterfølgende evalueringer; |
| --- | --- |

30.

| 31. | noterer sig omfanget af nye særlige aktiviteter, der blev undertegnet af banken i 2017, og som svarer til projekter med en højere risikoprofil, til et beløb af 18,0 mia. EUR (2016: 13,1 mia. EUR), hvoraf 2,7 mia. EUR var på EIB's egen risiko, og de resterende 15,3 mia. EUR var omfattet af porteføljens kreditrisikoreduktion; |
| --- | --- |

31.

| 32. | noterer sig de indberettede resultater for 26 afsluttede projekter i 2017 uden for EU, i forbindelse med hvilke vurderingen ved hjælp af resultatmålingsrammen for eksterne indsatser gør det muligt at bedømme resultaterne ikke blot som forventet, men som opnået; bemærker imidlertid, at der for så vidt angår aktiviteter inden for EU udelukkende er fremlagt oplysninger om den potentielle virkning og de forventede resultater af de nye transaktioner, der blev undertegnet i 2017, på grundlag af værktøjet til vurdering af de tre søjler (3PA); gentager sin opfordring til EIB om at medtage oplysninger om de resultater, der er opnået ved afsluttede projekter i EU, og om nødvendigt at tilpasse tresøjlevurderingen i den henseende; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mener, at det er nødvendigt at uddybe kontrolkriterierne for EIB's additionalitetsniveau for bedre at kunne målrette dens finansiering, undgå dobbelt målretning og så vidt muligt søge alle mulige synergier; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer til at fremme en resultatorienteret kultur i EIB gennem en gradvis forbedring, navnlig med henblik på at indsnævre de tværgående resultatindikatorer til virkningerne af EIB's kerneaktiviteter; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer EIB til regelmæssigt at fremlægge dokumentation for udfaldenes, virkningernes og resultaternes bæredygtighed sammen med relevante og ajourførte indikatorer; mener, at en forbedring af egnetheden og relevansen af indikatorerne i resultattavlen er afgørende, ikke blot for at vise en forståelse af omfanget af resultaterne og virkningerne, men for at finde måder at gribe ind på, som altid er mere effektive; |
| --- | --- |

35.

| 36. | er af den opfattelse, at der ud over det gældende investeringsniveau er behov for at arbejde med holdbarheden, dvs. et projekts evne til at opretholde sin nytte på lang sigt i en miljørelateret, finansiel, økonomisk eller social form (direkte eller ej), efter at projektet er afsluttet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | glæder sig over EIB's vedtagelse af den udelukkelsespolitik, der blev godkendt i december 2017, og opfordrer til, at dette instrument anvendes stringent med henblik på at udelukke kunder, der er involveret i korruption eller svindel med EIB-finansiering; |
| --- | --- |

37.

Udvikling af EFSI

| 38. | noterer sig, at EIB-Gruppen (EIB og EIF) ved udgangen af 2017 havde undertegnet 606 transaktioner under EFSI med en samlet finansiering på 37,4 mia. EUR, og at disse transaktioner forventes at mobilisere investeringer på 207,3 mia. EUR i alle 28 medlemsstater og på tværs af alle mål i EFSI-forordningen med følgende fordeling på de vigtigste sektorer: 30 % til SMV'er, 24 % til FUI, 21 % til energisektoren, 10 % til det digitale område, 8 % til transport, 4 % til social infrastruktur og 4 % til miljø og ressourceeffektivitet; opfordrer indtrængende EIB til at minimere sine investeringer i kulstofintensive sektorer og projekter og til at øge sin andel af investeringer i miljø- og ressourceeffektivitetsforbedring; |
| --- | --- |

38.

| 39. | bemærker, at EIB pr. 31. december 2017 inden for infrastruktur- og innovationsvinduet havde undertegnet 278 transaktioner til en samlet finansiering på 27,4 mia. EUR, som forventes at mobilisere investeringer på 131,4 mia. EUR i 27 medlemsstater, samt at EIF under SMV-vinduet havde undertegnet transaktioner med 305 finansielle formidlere med en samlet EIF-finansiering på næsten 10 mia. EUR, som forventes at mobilisere investeringer på 76 mia. EUR i alle 28 EU-medlemsstater; bemærker, at i alt 135 785 virksomheder ved udgangen af 2017 allerede havde modtaget EFSI-støttet finansiering under SMV-vinduet, og at der blev skabt eller støttet 1,5 mio. arbejdspladser; |
| --- | --- |

39.

| 40. | gentager, at den aktuelle investering, der mobiliseres gennem EFSI, kun kan måles ved udgangen af investeringsperioden, idet det bemærkes, at den anslåede globale multiplikatoreffekt af de 606 transaktioner, der blev godkendt og undertegnet under EFSI ved udgangen af 2017, er 13,53x, hvilket er lidt under det oprindelige udgangspunkt og mål på 15x ved EFSI's lancering; bemærker, at oplysninger om, hvordan benchmarkmultiplikatorerne blev udledt, i øjeblikket er spredt på tværs af EIB's tjenestegrene, og anbefaler, at alle oplysningerne samles i et selvstændigt dokument; |
| --- | --- |

40.

| 41. | bemærker, at der ikke blev trukket på garantien fra EU-budgettet som følge af transaktioner, der er blevet misligholdt; |
| --- | --- |

41.

| 42. | bemærker, at de vejledende begrænsninger for geografisk koncentration, som EFSI's styringsråd har fastsat, og som ved udgangen af investeringsperioden kræver, at andelen af investeringer inden for infrastruktur- og innovationsvinduet (hvad angår undertegnede transaktioner) i hvilke som helst tre medlemsstater tilsammen ikke må overstige 45 % af den samlede EFSI-portefølje, ikke er blevet overholdt, da de tre medlemsstater med det største antal undertegninger (Frankrig, Italien og Spanien) pr. 31. december 2017 tegnede sig for ca. 47 % af den undertegnede mængde; påpeger, at der stadig er plads til forbedringer med hensyn til at udvide den territoriale fordeling af EFSI-midler og samtidig udbrede dens investeringsmuligheder mere bredt; |
| --- | --- |

42.

| 43. | noterer sig evalueringen af EFSI og konklusionerne om, at transaktioner vedrørende særlige aktiviteter i og uden for EFSI's regi har samme risikoprofil, og at kombinationen af tilskud fra EFSI med tilskud fra ESI-fondene og CEF fortsat er begrænset, samtidig med at der er en risiko for, at EFSI kan fortrænge ESI-fondenes finansielle instrumenter; forventer, at de mangler og risici, der er påpeget i EFSI-evalueringen, vil blive fjernet under gennemførelsen af EFSI 2.0; |
| --- | --- |

43.

| 44. | glæder sig over den forbedrede gennemsigtighed med offentliggørelsen af EFSI's investeringskomités afgørelser og de dokumenter, der er vedtaget af styringsrådet, samt mødeprotokollerne; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tilskynder til en bedre synergi mellem EFSI og de nationale erhvervsfremmende banker, da koordineringen med nationale erhvervsfremmende banker er en tilbagevendende indsats, der kan bidrage til EFSI's effektivitet; |
| --- | --- |

45.

Menneskerettigheder

| 46. | opfordrer EIB til at udarbejde en menneskerettighedsstrategi og styrke sin rettidige omhu på projektniveau for at indkredse og tage hånd om menneskerettighedsrelaterede risici i alle sine aktiviteter og i sine projekters fulde levetid; opfordrer endvidere EIB til at etablere en effektiv mekanisme, hvorved menneskerettighedsforkæmpere på sikker vis kan advare banken om et forværret miljø eller risici for konflikter og repressalier; |
| --- | --- |

46.

Øget gennemsigtighed og ansvarlighed i EIB's virksomhedsledelse og -aktiviteter

| 47. | noterer sig revisionsudvalgets bemærkninger i dets årsberetning til styrelsesrådet for regnskabsåret 2017 for så vidt angår:






  a) | betydningen af at sikre EIB's finansielle styrke og bæredygtighed på lang sigt og af at opretholde dens AAA-kreditvurdering i et miljø præget af usikker geopolitisk, økonomisk-politisk, reguleringsmæssig og makroøkonomisk udvikling |
| --- | --- | --- |

47.

a)

betydningen af at sikre EIB's finansielle styrke og bæredygtighed på lang sigt og af at opretholde dens AAA-kreditvurdering i et miljø præget af usikker geopolitisk, økonomisk-politisk, reguleringsmæssig og makroøkonomisk udvikling

| b) | behovet for at revidere og forbedre EIB-Gruppens interne kontrol- og risikoforvaltningsmiljø i betragtning af det skiftende omfang af og den voksende kompleksitet i EIB-Gruppens aktiviteter |
| --- | --- |

b)

behovet for at revidere og forbedre EIB-Gruppens interne kontrol- og risikoforvaltningsmiljø i betragtning af det skiftende omfang af og den voksende kompleksitet i EIB-Gruppens aktiviteter

| c) | behovet for at opnå fuld gennemførelse af bedste bankpraksis, herunder i områder, hvor der stadig er vidt udbredte huller inden for overensstemmelse |
| --- | --- |

c)

behovet for at opnå fuld gennemførelse af bedste bankpraksis, herunder i områder, hvor der stadig er vidt udbredte huller inden for overensstemmelse

| d) | behovet for at foretage en omfattende gennemgang og dernæst modernisere kreditgodkendelsen og den dermed forbundne beslutningsproces i EIB, eftersom lånevurderingen og godkendelsesprocessen og det tilhørende kontrolmiljø ikke synes at være i stand til at klare de aktuelle forretningsmæssige behov og tyder på pres på tjenesterne; |
| --- | --- |

d)

behovet for at foretage en omfattende gennemgang og dernæst modernisere kreditgodkendelsen og den dermed forbundne beslutningsproces i EIB, eftersom lånevurderingen og godkendelsesprocessen og det tilhørende kontrolmiljø ikke synes at være i stand til at klare de aktuelle forretningsmæssige behov og tyder på pres på tjenesterne;

| 48. | er dybt enig med revisionsudvalget i dets beklagelse over, at EIB endnu ikke har gjort fremskridt med hensyn til den bekymring, der blev givet udtryk for i tre på hinanden følgende år (2015, 2016 og 2017), om den eksisterende sammensætning af ansvarsområder blandt visse medlemmer af EIB's direktion; tilslutter sig fuldt ud og støtter revisionsudvalgets henstilling om, at alle medlemmer af EIB's direktion bør kunne handle objektivt, kritisk og uafhængigt, og at uortodokse sammensætninger af ansvarsområder, såsom ansvaret for tilsynet med både første og anden række af forsvarsaktiviteter, bør ophøre; |
| --- | --- |

48.

| 49. | anmoder EIB om i denne henseende seriøst at tage denne henstilling i betragtning og sikre en klar fordeling af ansvarsområder på direktionsniveau; glæder sig over den påbegyndte reform med henblik på at ændre EIB's forvaltningsstruktur; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer EIB til at lukke de eksisterende huller i den gældende ramme for bedste bankpraksis og forventer, at denne ramme er blevet fuldt operationel i 2018, da gennemførelsen heraf betragtes som en forudsætning for at bevare EIB's finansielle styrke og stabilitet; |
| --- | --- |

50.

| 51. | er bekymret over revisionsudvalgets konklusion om, at den hurtige udvidelse af EIB's aktiviteter og kapacitet i forbindelse med gennemførelsen af EFSI og af mandater, der forvaltes på vegne af tredjeparter, samt leveringen af rådgivningstjenester ikke nødvendigvis er blevet modsvaret af relevante tilpasninger af forretningsstrukturer eller -processer; bemærker, at revisionsudvalget i 2017 stadig fastholder fem af sine henstillinger fra 2015 og 2016 vedrørende intern kontrol og risikomiljø; opfordrer EIB til at prioritere gennemførelsen af disse henstillinger og til at sikre, at interne processer, cybersikkerhed og risikostyring opfylder de nye og voksende krav og udfordringer for EIB-Gruppen; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mener, at EIB bør øge sin gennemsigtighed ikke blot over for Europa-Parlamentet, men også over for medlemsstaternes myndigheder; mener, at det kun er berettiget, at demokratiske repræsentanter får flere oplysninger om EIB's virksomhed; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mener, at der er plads til forbedringer af gennemsigtigheden både i de styrende organer og på det operationelle plan; gentager behovet for systematisk at offentliggøre ark om tresøjlevurderingen og resultatmålingsrammen; anmoder om, at de ikkefortrolige oplysninger fra protokollerne fra direktions- og styrelsesrådsmøderne også offentliggøres; bemærker med tilfredshed, at EIB i 2017 begyndte at offentliggøre protokoller fra EIB's bestyrelse, bestyrelsens erklæring om interessekonflikter og visse oplysninger om projekter, dvs. miljøkonsekvensvurderingerne; |
| --- | --- |

53.

| 54. | gentager, at gennemsigtighed, stærk rettidig omhu og kontrol i forbindelse med gennemførelsen af EU's politikker ikke kun fører til en styrkelse af EIB's overordnede virksomhedsansvarlighed og -ansvar ved hjælp af et klart overblik over typen af finansielle formidlere og slutmodtagere, der er baseret på grundig rettidig omhu og »kend din kunde«-politik, men også bidrager til at forbedre de finansierede projekters overordnede effektivitet og bæredygtighed; |
| --- | --- |

54.

| 55. | gentager sin opfordring til EIB om at udvide de offentliggjorte oplysninger til projekter, der gennemføres via formidlere, ved at medtage oplysninger om endelige projekter, der kan gøre det muligt at vurdere de økonomiske og sociale konsekvenser af dens investeringer; |
| --- | --- |

55.

| 56. | minder om, at styringsprocessen i højere grad bør tage hensyn til resultaterne af dialogen eller samrådet med civilsamfundsorganisationerne eller de specifikke interesser eller bekymringer hos de lokale og regionale aktører for at muliggøre en mere velinformeret og legitim demokratisk beslutningstagning; |
| --- | --- |

56.

| 57. | er bekymret over resultaterne i Revisionsrettens årsberetning, ifølge hvilke der er konstateret alvorlige mangler i forbindelse med Den Europæiske Investeringsfond: Revisionsretten påpeger en lovgivningsmæssig uregelmæssighed, ifølge hvilken medlemsstaternes revisionsmyndigheder var forpligtede til at revidere SMV-initiativer, men i henhold til den gældende lovgivning ikke havde ret til at foretage kontrol på stedet; |
| --- | --- |

57.

| 58. | påpeger, at finansielle formidlere med hensyn til de 30 investeringer, som Revisionsretten undersøgte, havde godkendt lån til fem modtagere uden at bekræfte deres SMV-status, og at disse projekter ikke blev anset for at være støtteberettigede af Den Europæiske Revisionsret, samtidig med at yderligere fire lån blev optaget af modtagerne enten delvist eller fuldt ud til brug for ikkestøtteberettigede aktiviteter; |
| --- | --- |

58.

| 59. | glæder sig over, at de problemer, som Revisionsretten har afdækket, i teorien er blevet løst ved hjælp af den ændrede finansforordning; opfordrer EIB til at omtale spørgsmålene med tilknytning til de lovgivningsmæssige mangler i sin næste årsberetning og sikre, at den ændrede finansforordning gør det muligt for medlemsstaternes revisionsmyndigheder at foretage revisioner selv på slutmodtagerniveau; |
| --- | --- |

59.

| 60. | glæder sig over vedtagelsen af den foreløbige tilgang til EIB's politik med hensyn til løst regulerede, ugennemsigtige og usamarbejdsvillige jurisdiktioner, som bestyrelsen vedtog i januar 2017, men forventer, at den fører til en revision af denne politik for at forbedre EIB's rettidige omhu med hensyn til skat inden for dens eksterne långivning sideløbende med EIB-Gruppens reviderede ramme for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opfordrer EIB til at udvise tilstrækkelig rettidig omhu internt og integritetsmæssigt med hensyn til at udpege de retmæssige ejere for alle sine kunder og transaktioner samt de endelige investeringsmodtagende selskaber, når det gælder EIB's investeringer i kapitalfonde; opfordrer EIB til på sit eget websted at offentliggøre oplysninger om reelt ejerskab vedrørende sine kunder med henblik på at øge synligheden af sine transaktioner og bidrage til at forebygge tilfælde af korruption og interessekonflikter; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opfordrer EIB til at styrke forbindelsen mellem EIB-finansiering og god forvaltningspraksis på skatteområdet i overensstemmelse med Rådets konklusioner, der blev vedtaget den 25. maj 2018, om EU's standardbestemmelse om god forvaltningspraksis på skatteområdet med henblik på aftaler med tredjelande; mener, at EIB yderligere bør bidrage til udviklingen af bedste praksis for retfærdig beskatning ved at bekæmpe skatteunddragelse og skatteundgåelse; opfordrer EIB til at vedtage en ansvarlig beskatningspolitik, der sikrer, at EIB ikke finansierer kunder, der er involveret i skatteundgåelses- og skatteunddragelsesordninger, eller som opererer via skattely; opfordrer EIB til at medtage standardbestemmelsen og standardbestemmelser om god forvaltningspraksis i sine kontrakter med alle udvalgte finansielle formidlere; |
| --- | --- |

62.

| 63. | understreger, at EIB's reviderede eksterne lånemandat gør det klart, at EU's sorte liste er bindende for banken, og at EIB's transaktioner ikke må støtte projekter, der bidrager til hvidvaskning af penge, finansiering af terrorisme, skatteundgåelse, skattesvig og skatteunddragelse; |
| --- | --- |

63.

| 64. | bemærker, at EIB ved udgangen af 2017 undersøgte 136 tilfælde af svig, hvoraf de tre væsentligste typer af påstande var svig (53,7 %), korruption (25,5 %) og hemmelige aftaler (10,7 %); |
| --- | --- |

64.

| 65. | bemærker, at EIB-midler er blevet anvendt af virksomheder, som var involveret i emissionsskandalen, navnlig Volkswagen, og at de derfor kan have været anvendt til at finansiere aktiviteter, der var uetiske og ulovlige; |
| --- | --- |

65.

| 66. | bemærker, at antallet af nye, antagelige klager steg fra 84 i 2016 til et rekordhøjt niveau på 102 i 2017, og at der blev behandlet 173 klager i 2017; noterer sig, at ud af de 38 klager, der blev modtaget i 2017, vedrører kun to af dem EIB-investeringsprojekter: den transadriatiske rørledning og tilkørselsvejen til havnen i Mombasa i Kenya; |
| --- | --- |

66.

| 67. | noterer sig revisionen af EIB's strategi for klagemekanismen og medtagelsen af de eksempler, som Den Europæiske Ombudsmand har givet med henblik på at definere fejl eller forsømmelser, som omfatter forskellige former for dårlig eller mangelfuld administration såsom administrative uregelmæssigheder, ulovlig forskelsbehandling, uberettigede afslag på anmodninger om oplysninger, magtmisbrug og unødige forsinkelser, men udtrykker bekymring over den resterende del af revisionens resultat; |
| --- | --- |

67.

| 68. | beklager, at EIB ikke har taget hensyn til Parlamentets bekymring med hensyn til revisionen af EIB's klagemekanisme, der kommer til udtryk i punkt 86 i Parlamentets beslutning af 3. maj 2018 om den årlige rapport om kontrol med EIB's finansielle aktiviteter for 2016; udtrykker dyb bekymring over, at den godkendte reviderede klagemekanisme skaber alvorlig risiko for dens uafhængighed og for gennemsigtigheden af dens undersøgelser og konklusioner; opfordrer EIB til at sikre, at chefen for EIB's klagemekanisme er i stand til at træffe alle afgørelser vedrørende klagens antagelighed og berettigelse uafhængigt af de øvrige EIB-tjenestegrene, og at ansættelsesprocedurerne for chefen for klagemekanismen bliver mere gennemsigtige; |
| --- | --- |

68.

| 69. | noterer sig Ombudsmandens afgørelse i sag 1316/2016/TN om påståede mangler i EIB's gennemsigtighedspolitik fra den 23. maj 2018 og opfordrer EIB til at gennemføre Ombudsmandens foreslåede forbedringer vedrørende fjernelse af formodningen om fortrolighed i forbindelse med dokumenter, der indsamles og frembringes under kontroller, undersøgelser og revisioner, såvel som vedrørende omformulering af relevante bestemmelser i dens gennemsigtighedspolitik vedrørende formidlede lån og frister for behandling af anmodninger om oplysninger; |
| --- | --- |

69.

| 70. | minder om, at der er behov for strengere regler om interessekonflikter og for klare, strenge og gennemsigtige kriterier for at forhindre enhver form for indflydelse eller manglende objektivitet i lånetildelingsmekanismen; gentager, at EIB snarest muligt er nødt til at revidere sin adfærdskodeks med henblik på at sikre, at dens næstformænd ikke er ansvarlige for transaktioner i deres hjemlande, da dette udgør en risiko for institutionens uafhængighed; opfordrer EIB til at tage hensyn til ombudsmandens henstillinger og ændre sin adfærdskodeks for bedre at kunne forhindre interessekonflikter i de ledende organer og mulige »svingdørsproblemer«; |
| --- | --- |

70.

| 71. | forventer, at EIB's politik for beskyttelse af whistleblowere, der er ved at blive revideret, er ambitiøs og fastsætter høje standarder; opfordrer indtrængende EIB til i denne revision at medtage både interne og eksterne whistleblowere og til at fastlægge klare og veldefinerede procedurer, tidsplaner og retningslinjer med henblik på at give whistleblowere de bedste retningslinjer og beskytte dem mod mulige repressalier; |
| --- | --- |

71.

Europa-Parlamentets kontrol

| 72. | støtter Den Europæiske Revisionsrets holdning om, at Revisionsretten bør gives mandat til at revidere alle EIB-transaktioner, herunder dem, hvor EIB anvender midler uden for EU-budgettet til sine transaktioner; |
| --- | --- |

72.

| 73. | opfordrer Budgetkontroludvalget til at afholde en årlig workshop/høring om aktiviteter og kontrol af EIB's transaktioner, som kan give Parlamentet yderligere relevante oplysninger til støtte for sit arbejde med kontrol af EIB og EIB's transaktioner; |
| --- | --- |

73.

Opfølgning på Parlamentets henstillinger

| 74. | gentager sin opfordring til, at EIB aflægger beretning om situationen omkring og status for tidligere henstillinger fra Parlamentet i sine årlige beslutninger, navnlig med hensyn til:






  a) | virkningen af dens udlånsaktiviteter og de opnåede resultater |
| --- | --- | --- |

74.

a)

virkningen af dens udlånsaktiviteter og de opnåede resultater

| b) | forebyggelse af interessekonflikter, navnlig blandt medlemmerne af EFSI's investeringsudvalg og EIB's bestyrelse, og tilvejebringelse af strengere regler om interessekonflikter i den relevante adfærdskodeks, navnlig den for direktionen og bestyrelsen; |
| --- | --- |

b)

forebyggelse af interessekonflikter, navnlig blandt medlemmerne af EFSI's investeringsudvalg og EIB's bestyrelse, og tilvejebringelse af strengere regler om interessekonflikter i den relevante adfærdskodeks, navnlig den for direktionen og bestyrelsen;

| c) | gennemsigtighed og offentliggørelse af oplysninger om ordninger for indgåelse af kontrakter og underentreprise for så vidt angår formidlere og slutmodtagere med relation til forebyggelse af skatteunddragelse, skattesvig og korruption; |
| --- | --- |

c)

gennemsigtighed og offentliggørelse af oplysninger om ordninger for indgåelse af kontrakter og underentreprise for så vidt angår formidlere og slutmodtagere med relation til forebyggelse af skatteunddragelse, skattesvig og korruption;

o

o o

| 75. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

75.

---

(1)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/decision/en/95520

(2)  EUT C 298 af 23.8.2018, s. 80.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0198.

(4)  EUT L 280 af 27.10.2011, s. 1.

(5)  EUT L 135 af 8.5.2014, s. 1.

(6)  EUT L 169 af 1.7.2015, s. 1.

(7)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/decision/en/95520

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/125 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/125

---

P8_TA(2019)0037

Grænseoverskridende krav om tilbagelevering af kunstværker og kulturgenstande erhvervet ved plyndringer under væbnede konflikter og krige

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om grænseoverskridende krav om tilbagelevering af kunstværker og kulturgenstande erhvervet ved plyndringer under væbnede konflikter og krige (2017/2023(INI))

(2020/C 411/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Haagkonventionen af 1954 om beskyttelse af kulturgenstande i tilfælde af væbnet konflikt og dens anden protokol fra marts 1999, |
| --- | --- |

—

der henviser til Haagkonventionen af 1954 om beskyttelse af kulturgenstande i tilfælde af væbnet konflikt og dens anden protokol fra marts 1999,

| — | der henviser til sin beslutning af 14. december 1995 om tilbagelevering af ulovligt erhvervet ejendom til jødiske samfund (1) og af 16. juli 1998 om tilbagelevering af formuegoder til ofrene for holocaust (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. december 1995 om tilbagelevering af ulovligt erhvervet ejendom til jødiske samfund (1) og af 16. juli 1998 om tilbagelevering af formuegoder til ofrene for holocaust (2),

| — | der henviser til pakken af tiltag, der blev vedtaget i december 2016, med henblik på at styrke EU's kapacitet til bekæmpelse af finansiering af terrorisme og organiseret kriminalitet og opfylde forpligtelserne i handlingsplanen mod finansiering af terrorisme af 2. februar 2016 (COM(2016)0050) og sit forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om import af kulturgenstande af 13. juli 2017 (COM(2017)0375), |
| --- | --- |

—

der henviser til pakken af tiltag, der blev vedtaget i december 2016, med henblik på at styrke EU's kapacitet til bekæmpelse af finansiering af terrorisme og organiseret kriminalitet og opfylde forpligtelserne i handlingsplanen mod finansiering af terrorisme af 2. februar 2016 (COM(2016)0050) og sit forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om import af kulturgenstande af 13. juli 2017 (COM(2017)0375),

| — | der henviser til sin beslutning af 30. april 2015 om ødelæggelse af kulturelle mindesmærker begået af ISIS/Daesh (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 30. april 2015 om ødelæggelse af kulturelle mindesmærker begået af ISIS/Daesh (3),

| — | der henviser til UNIDROIT-konventionen af 24. juni 1995 om stjålne eller ulovligt udførte kulturgenstande, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNIDROIT-konventionen af 24. juni 1995 om stjålne eller ulovligt udførte kulturgenstande,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/60/EU af 15. maj 2014 om tilbagelevering af kulturgoder, som ulovligt er fjernet fra en medlemsstats område (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/60/EU af 15. maj 2014 om tilbagelevering af kulturgoder, som ulovligt er fjernet fra en medlemsstats område (4),

| — | der henviser til artikel 1 i protokol nr. 1 til den europæiske menneskerettighedskonvention, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 1 i protokol nr. 1 til den europæiske menneskerettighedskonvention,

| — | der henviser til artikel 17 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 17 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 116/2009 af 18. december 2008 om udførsel af kulturgoder (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 116/2009 af 18. december 2008 om udførsel af kulturgoder (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1215/2012 af 12. december 2012 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (6), særlig artikel 7, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1215/2012 af 12. december 2012 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (6), særlig artikel 7, stk. 4,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. december 2003 om en retlig ramme for fri bevægelighed på det indre marked for så vidt angår formuegoder, hvortil ejendomsretten kan være omstridt (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. december 2003 om en retlig ramme for fri bevægelighed på det indre marked for så vidt angår formuegoder, hvortil ejendomsretten kan være omstridt (7),

| — | der henviser til undersøgelsen fra Generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker fra 2016 om »Cross-border restitution claims of art looted in armed conflicts and wars and alternatives to court litigation« (Grænseoverskridende krav om tilbagelevering af kunst erhvervet ved plyndringer under væbnede konflikter og krige og alternativer til tvistbilæggelse ved domstolene"), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra Generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker fra 2016 om »Cross-border restitution claims of art looted in armed conflicts and wars and alternatives to court litigation« (Grænseoverskridende krav om tilbagelevering af kunst erhvervet ved plyndringer under væbnede konflikter og krige og alternativer til tvistbilæggelse ved domstolene"),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (8),

| — | der henviser til UNESCO-konventionen af 14. november 1970 om midlerne til at forbyde og forhindre ulovlig import, eksport og ejendomsoverdragelse af kulturgenstande, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNESCO-konventionen af 14. november 1970 om midlerne til at forbyde og forhindre ulovlig import, eksport og ejendomsoverdragelse af kulturgenstande,

| — | der henviser til Rådets resolution 14232/12 af 4. oktober 2012 om oprettelse af et uformelt retshåndhævelses- og ekspertisenetværk inden for kulturgoder (EU CULTNET), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution 14232/12 af 4. oktober 2012 om oprettelse af et uformelt retshåndhævelses- og ekspertisenetværk inden for kulturgoder (EU CULTNET),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A8-0465/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A8-0465/2018),

| A. | der henviser til, at det sorte marked for kunstværker ifølge INTERPOL er ved at blive lige så lukrativt som markederne for narkotika, våben og varemærkeforfalskede varer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det sorte marked for kunstværker ifølge INTERPOL er ved at blive lige så lukrativt som markederne for narkotika, våben og varemærkeforfalskede varer;

| B. | der henviser til, at 80 til 90 % af det globale salg af antikviteter ifølge konsekvensanalysen til Kommissionens forslag til forordning om import af kulturgenstande består af salg af varer med ulovlig oprindelse; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at 80 til 90 % af det globale salg af antikviteter ifølge konsekvensanalysen til Kommissionens forslag til forordning om import af kulturgenstande består af salg af varer med ulovlig oprindelse;

| C. | der henviser til, at kulturarv udgør en af de grundlæggende bestanddele af civilisationen, f.eks. fordi den har symbolsk værdi og udgør en del af menneskehedens kulturelle hukommelse, der forener mennesker; der henviser til, at stridende parter og terroristenheder i de seneste år har begået en række forbrydelser mod verdens kulturarv overalt i verden, og at værdifulde kunstværker, skulpturer og arkæologiske genstande sælges og importeres til EU fra visse tredjelande, og at overskuddet muligvis bruges til finansiering af terrorhandlinger; der henviser til, at det er afgørende at engagere sig stærkt i kampen mod ulovlig handel med kulturgenstande såsom kunstværker erhvervet ved plyndringer under væbnede konflikter og krige i Libyen, Syrien og Irak; der henviser til, at kulturgenstande er af stor kulturel, kunstnerisk, historisk og videnskabelig betydning og skal beskyttes mod uretmæssig erhvervelse og plyndringer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at kulturarv udgør en af de grundlæggende bestanddele af civilisationen, f.eks. fordi den har symbolsk værdi og udgør en del af menneskehedens kulturelle hukommelse, der forener mennesker; der henviser til, at stridende parter og terroristenheder i de seneste år har begået en række forbrydelser mod verdens kulturarv overalt i verden, og at værdifulde kunstværker, skulpturer og arkæologiske genstande sælges og importeres til EU fra visse tredjelande, og at overskuddet muligvis bruges til finansiering af terrorhandlinger; der henviser til, at det er afgørende at engagere sig stærkt i kampen mod ulovlig handel med kulturgenstande såsom kunstværker erhvervet ved plyndringer under væbnede konflikter og krige i Libyen, Syrien og Irak; der henviser til, at kulturgenstande er af stor kulturel, kunstnerisk, historisk og videnskabelig betydning og skal beskyttes mod uretmæssig erhvervelse og plyndringer;

| D. | der henviser til, at der umiddelbart efter afslutningen af 2. Verdenskrig blev gjort forsøg på at finde formuegoder erhvervet ved plyndringer og tilbagelevere dem til deres oprindelsesland; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der umiddelbart efter afslutningen af 2. Verdenskrig blev gjort forsøg på at finde formuegoder erhvervet ved plyndringer og tilbagelevere dem til deres oprindelsesland;

| E. | der henviser til, at tilbagelevering af handlede og/eller udgravede eller ulovligt erhvervede genstande skal sikres med hensyn til EU's forpligtelse til rimelig rettergang og erstatning til ofre samt UNESCO's forfatning og konventioner om beskyttelse af arv; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at tilbagelevering af handlede og/eller udgravede eller ulovligt erhvervede genstande skal sikres med hensyn til EU's forpligtelse til rimelig rettergang og erstatning til ofre samt UNESCO's forfatning og konventioner om beskyttelse af arv;

| F. | der henviser til, at principperne i Washington-konferencen om kunstgenstande, der blev konfiskeret af nazisterne, Vilnius-Forummet og Terezin-erklæringen om aktiver fra holocausttiden og relaterede spørgsmål har understreget betydningen af at sørge for tilbagelevering af enkeltpersoners faste ejendom; der henviser til, at antallet af kunstværker, der er blevet leveret tilbage siden Washington-konferencen, anslås til at ligge mellem 1 000 og 2 000 (9); der henviser til, at der ikke findes nogen fuldstændig liste over kunstværker, der inden for de seneste år er blevet levet tilbage; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at principperne i Washington-konferencen om kunstgenstande, der blev konfiskeret af nazisterne, Vilnius-Forummet og Terezin-erklæringen om aktiver fra holocausttiden og relaterede spørgsmål har understreget betydningen af at sørge for tilbagelevering af enkeltpersoners faste ejendom; der henviser til, at antallet af kunstværker, der er blevet leveret tilbage siden Washington-konferencen, anslås til at ligge mellem 1 000 og 2 000 (9); der henviser til, at der ikke findes nogen fuldstændig liste over kunstværker, der inden for de seneste år er blevet levet tilbage;

| G. | der henviser til, at der stadig er forsvundne kunstværker, der venter på at blive leveret tilbage til deres retmæssige ejere eller disses arvinger; der henviser til, at Jonathan Petropoulos på Washington-konferencen i 1998 skønnede, at omkring 650 000 kunstværker var blevet stjålet i Europa, og at Ronald Lauder anførte, at der på daværende tidspunkt (1998) stadig var 11 000 forsvundne kunstgenstande med en værdi på mellem 10 og 30 mia. USD; der henviser til, at Claims Conference-WJRO generelt svarer, at der ikke foreligger nøjagtige skøn: Der blev stjålet ca. 650 000 kunstværker, og af disse er måske 100 000 stadig forsvundet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der stadig er forsvundne kunstværker, der venter på at blive leveret tilbage til deres retmæssige ejere eller disses arvinger; der henviser til, at Jonathan Petropoulos på Washington-konferencen i 1998 skønnede, at omkring 650 000 kunstværker var blevet stjålet i Europa, og at Ronald Lauder anførte, at der på daværende tidspunkt (1998) stadig var 11 000 forsvundne kunstgenstande med en værdi på mellem 10 og 30 mia. USD; der henviser til, at Claims Conference-WJRO generelt svarer, at der ikke foreligger nøjagtige skøn: Der blev stjålet ca. 650 000 kunstværker, og af disse er måske 100 000 stadig forsvundet;

| H. | der henviser til, at sagsøgende fortsat støder på juridiske problemer på grund af retskravenes ofte meget specifikke karakter på den ene side og udløbet af efterkrigstidens love om tilbagelevering, de konventionelle normers ikketilbagevirkende kraft, manglen på en klar definition af »kunst« erhvervet ved plyndringer, bestemmelserne om forældelsesfrister for fordringer eller bestemmelserne om hævd og god tro på den anden side; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at sagsøgende fortsat støder på juridiske problemer på grund af retskravenes ofte meget specifikke karakter på den ene side og udløbet af efterkrigstidens love om tilbagelevering, de konventionelle normers ikketilbagevirkende kraft, manglen på en klar definition af »kunst« erhvervet ved plyndringer, bestemmelserne om forældelsesfrister for fordringer eller bestemmelserne om hævd og god tro på den anden side;

| I. | der henviser til, at krav om tilbagelevering af kunstværker og kulturgenstande erhvervet ved plyndringer hovedsagligt er blevet behandlet ved hjælp af folkeretten; der henviser til, at disse regler skal suppleres med skærpede internationale privatretlige regler; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at krav om tilbagelevering af kunstværker og kulturgenstande erhvervet ved plyndringer hovedsagligt er blevet behandlet ved hjælp af folkeretten; der henviser til, at disse regler skal suppleres med skærpede internationale privatretlige regler;

| J. | der henviser til, at dimensionen af privatretten ikke er tilstrækkeligt udviklet på hverken internationalt eller europæisk plan, hvilket bidrager til retsusikkerhed i tilfælde af grænseoverskridende sager om tilbagelevering af kunstværker og kulturgenstande erhvervet ved plyndringer, og at dette ikke kun gælder for gennemførte transaktioner i forbindelse med kunst, der blev erhvervet af nazisterne ved plyndringer, men også for fremtidige sager; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at dimensionen af privatretten ikke er tilstrækkeligt udviklet på hverken internationalt eller europæisk plan, hvilket bidrager til retsusikkerhed i tilfælde af grænseoverskridende sager om tilbagelevering af kunstværker og kulturgenstande erhvervet ved plyndringer, og at dette ikke kun gælder for gennemførte transaktioner i forbindelse med kunst, der blev erhvervet af nazisterne ved plyndringer, men også for fremtidige sager;

| K. | der henviser til, at der ikke findes nogen EU-lovgivning, der eksplicit og udtømmende regulerer krav om tilbagelevering af kunstværker og kulturgenstande, som privatpersoner har erhvervet ved plyndringer under væbnede konflikter; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der ikke findes nogen EU-lovgivning, der eksplicit og udtømmende regulerer krav om tilbagelevering af kunstværker og kulturgenstande, som privatpersoner har erhvervet ved plyndringer under væbnede konflikter;

| L. | der henviser til, at UNESCO i samarbejde med de store auktionshuse, museer og velrenommerede samlere i Europa gennemfører avanceret efterforskning af disse værkers oprindelse med henblik på at kunne levere dem tilbage til deres ejere; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at UNESCO i samarbejde med de store auktionshuse, museer og velrenommerede samlere i Europa gennemfører avanceret efterforskning af disse værkers oprindelse med henblik på at kunne levere dem tilbage til deres ejere;

| M. | der henviser til, at Det Internationale Museumsråd (ICOM) med henblik på at supplere INTERPOL's database over stjålne formuegoder i over ti år har offentliggjort »røde lister« med de kategorier af genstande, der risikerer at blive gjort til genstand for ulovlig handel; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Det Internationale Museumsråd (ICOM) med henblik på at supplere INTERPOL's database over stjålne formuegoder i over ti år har offentliggjort »røde lister« med de kategorier af genstande, der risikerer at blive gjort til genstand for ulovlig handel;

| 1. | beklager, at der indtil videre stort set ikke har været nogen opfølgning af Parlamentets beslutning om en retlig ramme for fri bevægelighed på det indre marked for så vidt angår formuegoder, hvortil ejendomsretten kan være omstridt, og hvori Parlamentet opfordrede Kommissionen til at foretage en undersøgelse af en række aspekter vedrørende civilretlige og processuelle regler, efterforskning af oprindelse, katalogiseringssystemer, alternative tvistbilæggelsesordninger og værdien af at oprette en administrativ myndighed på tværs af grænserne; mener, at artikel 81, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde kan tjene som retsgrundlag for at tildele Unionen beføjelser til at handle på dette område; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at erhvervelse af kunstværker og andre kulturgenstande ved plyndringer under væbnede konflikter og krige samt i fredstid, er et stort fælles problem, der skal tages hånd om for så vidt angår både forebyggelse og tilbagelevering af kulturgenstande, der er blevet erhvervet ved plyndringer, med henblik på at beskytte og sikre integriteten af den kulturelle arv og samfunds, gruppers og enkeltpersoners identitet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bemærker, at der på EU-plan ikke er blevet lagt tilstrækkelig vægt på tilbagelevering af kunstværker og kulturgenstande erhvervet ved plyndringer, tyveri eller på anden ulovlig vis, bl.a. under væbnede konflikter, navnlig på det privatretlige, det internationale privatretlige og det civilretlige område; opfordrer Kommissionen til at beskytte, støtte og tilskynde til grænseoverskridende krav om tilbagelevering af kulturgoder, som er blevet fjernet og uretmæssigt erhvervet som følge af statssanktionerede plyndringer, eller som er blevet erhvervet ved plyndringer under væbnede konflikter; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udstede henstillinger og retningslinjer med henblik på at øge bevidstheden om behovet for at yde støtte til medlemsstaternes nationale institutioner i forbindelse med krav om tilbagelevering; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at institutioner såsom UNESCO og INTERPOL opfordrer til at styrke beskyttelsen af kulturarven og gøre det til staternes ansvar at iværksætte foranstaltninger, der letter tilbagelevering; |
| --- | --- |

4.

| 5. | beklager, at der ikke findes nogen pålidelige statistikker over omfanget af plyndringer og ulovlig handel med kulturgenstande; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde pålidelige statistikker på dette område; |
| --- | --- |

5.

| 6. | er bekymret over, at de fleste nuværende politiske og lovgivningsmæssige initiativer udelukkende fokuserer på offentlig ret, forvaltningsmæssig ret og/eller strafferet; understreger, at der i højere grad skal tages højde for privatretten med henblik på at fastlægge en omfattende lovgivningsmæssig ramme; opfordrer de kompetente myndigheder til at vedtage alle nødvendige foranstaltninger og initiativer for at opnå dette; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mener, at det er nødvendigt med yderligere undersøgelser med henblik på at kaste lys over det dunkle område med ulovlig handel med kulturgenstande og indhente bedre oplysninger om handlens udbredelse, struktur og omfang, som det f.eks. sker via projektet ILLICID, der i øjeblikket gennemføres i Tyskland; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glæder sig over, at nogle medlemsstater har anerkendt, at der er behov for at tage fat på de helt særlige problemer i forbindelse med tilbagelevering af kunstværker og kulturgenstande, der er blevet erhvervet ved plyndringer, tyveri eller på anden ulovlig vis under væbnede konflikter og krige, med henblik på at nå frem til retlige løsninger, der sikrer ejendomsretten for privatpersoner, statslige og lokale myndigheder og religiøse sammenslutninger, der uretmæssigt har mistet deres kunstværker i forbindelse under væbnede konflikter eller krige; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fremhæver, at det er vigtigt at øge den kollektive bevidsthed med henblik på at fordømme denne ulovlige praksis, og minder om, at hver genstand, der er taget fra sin ejer, repræsenterer en historisk og videnskabelig værdi, som er tabt for altid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | bemærker, at den mest effektive måde til at bekæmpe ulovlig handel med kulturgenstande og udviklingen af det ulovlige kunstmarked samt at understøtte tilbagelevering er at fremme udviklingen af en retfærdig praksis inden for kunsthandel og tilbagelevering fra et tværnationalt og globalt perspektiv, både hvad angår den tilsigtede præventive effekt og den ønskede virkning af en tvangsforanstaltning eller et afstraffende middel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mener, at Kommissionen med henblik på at få et sæt regler, der effektivt kan forebygge plyndring og smugling af kunstværker og kulturgenstande, og opnå et fuldstændigt gennemsigtigt, ansvarligt og etisk globalt kunstmarked, bør tilstræbe at samarbejde med tredjelande med henblik på at etablere udbytterige partnerskaber, idet der tages hensyn til principperne i UNIDROIT's konvention fra 1995 om stjålne eller ulovligt udførte kulturgenstande; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mener, at lovgivningsmæssige EU-tiltag, herunder dimensionen af den internationale privatret, kun vil være hensigtsmæssig i forbindelse med fremtidige transaktioner; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mener, at det er på tide at sætte en stopper for de årelange krummelurer og nuanceringer, hvis der skal etableres et ansvarligt og etisk europæisk kunstmarked; opfordrer Kommissionen til i denne forbindelse at kortlægge de civilretlige foranstaltninger, der kan bidrage til at overvinde de vanskelige problemer, som private parter støder på, når de søger tilbagelevering af kunstværker, der reelt tilhører dem; opfordrer samtidig Kommissionen til at udvikle en ny ramme for at drøfte fastsættelsen af bedste praksis og løsninger for både nutiden og fremtiden; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bifalder Kommissionens forslag til forordning om import af kulturgenstande samt de ændringer af forslaget, som Parlamentet vedtog den 25. oktober 2018 (10); gentager, at der i betragtning af kunstmarkedets globale omfang og antallet af genstande i private hænder er behov for yderligere bestræbelser vedrørende grænseoverskridende tilbagelevering af kunstværker og kulturgenstande erhvervet ved plyndringer under væbnede konflikter og krige; understreger, at efterforskningen af oprindelse og det europæiske samarbejde har vist sig at være nyttige til at identificere genstande erhvervet ved plyndringer og derefter levere dem tilbage, og at de i nogle tilfælde har kunnet forhindre finansieringen af terrorgrupper eller krige; |
| --- | --- |

14.

| 15. | beklager, at mange grænseoverskridende krav om tilbagelevering ikke kan foretages på en effektiv og koordineret måde grundet manglen på, slapheden af eller forskelle i reglerne mellem medlemsstaterne vedrørende efterforskning af oprindelse og rettidig omhu, hvilket kan føre til fremme af plyndringer og ulovlig handel samt tilskynde til smugling; bemærker, at den gældende procedure som følge af manglen på fælles standarder ofte stadig er uklar for alle interessenter, herunder museer, kunsthandlere, samlere, turister og rejsende; anmoder derfor Kommissionen om at harmonisere reglerne om efterforskning af oprindelse og medtage nogle af de grundlæggende principper fra UNIDROIT-konventionen fra 1995 om stjålne eller ulovligt udførte kulturgenstande; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at der er et uopsætteligt behov for aktivt at fremme systematisk anvendelse af uafhængig kvalitetsefterforskning af oprindelse for at identificere kunstværker erhvervet ved plyndringer, fremskynde deres tilbagelevering til de retmæssige ejere, opnå et fuldt gennemsigtigt, ansvarligt og etisk kunstmarked og effektivt forebygge og hindre plyndringer og ulovlig handel med kunst og kulturgenstande fra væbnede konflikter og krig; bemærker de muligheder, som EU's finansielle instrumenter tilbyder i denne forbindelse; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme og støtte særlige uddannelsesprogrammer i efterforskning af oprindelse på EU-plan og nationalt plan med henblik på at sætte navnlig dem, der er involveret i bekæmpelsen af ulovlig handel med kulturgenstande, i stand til at udvikle og forbedre deres ekspertise, herunder gennem grænseoverskridende projekter; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mener, at efterforskning af oprindelse er tæt knyttet til forpligtelsen til at udvise rettidig omhu i forbindelse med erhvervelse af kunstværker, og at den udgør et stort problem for alle aktører på kunstmarkedet, eftersom bevidst eller uagtsom erhvervelse af stjålne kunstværker er strafbart i henhold til visse nationale lovgivninger; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mener, at der naturligvis bør træffes foranstaltninger til at udfærdige en omfattende fortegnelse over alle kulturgenstande, inklusive jødiskejede kulturgenstande, som nazisterne og deres allierede erhvervede ved plyndringer, fra plyndringstidspunktet til i dag; opfordrer indtrængende Kommissionen til at støtte et katalogiseringssystem, der også skal anvendes af offentlige organer og private kunstsamlinger, med henblik på at indsamle data om situationen for kulturgenstande erhvervet ved plyndringer, tyveri eller på anden ulovlig vis og den nøjagtige status for eksisterende fordringer; opfordrer Kommissionen til at støtte digitaliseringsprojekter, der opretter eller forbinder eksisterende digitale databaser med henblik på at fremme udvekslingen af sådanne data og efterforskning af oprindelse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mener, at der skal oprettes et dokumentationsregister eller transaktionsregister, der er så detaljeret som muligt, med henblik på at muliggøre passende efterforskning af oprindelse; opfordrer Kommissionen til aktivt at støtte udarbejdelsen af fælles retningslinjer for sådanne registre og til at vedtage passende foranstaltninger for at tilskynde medlemsstaterne til at indføre en generel pligt for professionelle på kunstmarkedet til at føre et sådant transaktionsregister og mere generelt tilslutte sig UNIDROIT-konventionen fra 1995 om stjålne eller ulovligt udførte kulturgenstande; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremme efterforskning af oprindelse i hele Unionen og yde økonomisk støtte hertil; foreslår, at Kommissionen organiserer et debatforum med henblik på at udveksle bedste praksis og finde de bedste løsninger for nutiden og fremtiden; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Kommissionen til at overveje at oprette en særlig alternativ tvistbilæggelsesordning til håndtering af sager med krav om tilbagelevering af kunstværker og kulturgenstande, der er blevet erhvervet ved plyndringer, med henblik på at overvinde eksisterende retlige hindringer såsom en hybrid form for voldgift og mægling; understreger betydningen af klare standarder og gennemsigtige og neutrale procedurer; |
| --- | --- |

21.

| 22. | bemærker, at forældelsesfrister ofte skaber problemer for sagsøgere i forbindelse med tilbagelevering; opfordrer Kommissionen til at tage spørgsmålet op og finde den rette balance for forældelsesfristen for krav om tilbagelevering af kunst erhvervet ved plyndringer, herunder kunst erhvervet af nazisterne ved plyndringer, idet den bør tage hensyn til at beskytte både interesserne hos ofrene for plyndringer og tyveri og til at beskytte markedets interesser; er af den opfattelse, at den amerikanske Holocaust Expropriated Art Recovery Act kan tjene som eksempel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen til at overveje at træffe retlige foranstaltninger til at styrke retssystemet for grænseoverskridende krav om tilbagelevering af kunstværker og kulturgenstande, der er blevet erhvervet ved plyndringer under væbnede konflikter og krige, på basis af internationale privatretlige værktøjer; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer de kompetente EU-institutioner til at tilskynde medlemsstaterne til at dele oplysninger om eksisterende praksis for efterforskning af kulturgenstandes oprindelse samt til at intensivere deres samarbejde med henblik på at harmonisere de kontrolforanstaltninger og administrative procedurer, der har til formål at fastslå kulturgenstandes oprindelse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | henleder opmærksomheden på den manglende koordinering på medlemsstatsniveau med hensyn til fortolkningen af begrebet »rettidig omhu«; opfordrer Kommissionen til at præcisere begrebet »rettidig omhu« i forhold til god tro; fremhæver som et eksempel artikel 16 i den schweiziske forbundslov om international ejendomsoverdragelse af kulturgenstande, der forbyder forhandlere og auktionshuse at indgå en kunsthandel, hvis de er i tvivl om genstandens oprindelse; bemærker, at bevisbyrden i henhold til denne lov delvis overføres til sælgeren; bemærker, at besidderen af en kunstgenstand imidlertid ikke kan påberåbe sig princippet om god tro, hvis han eller hun ikke er i stand til at bevise, at han eller hun på erhvervelsestidspunktet udviste behørig omhu; opfordrer Kommissionen til at vedtage foranstaltninger, der sigter mod at gøre kunstmarkedet og også de potentielle købere af genstande klar over betydningen af efterforskning af oprindelse, da en sådan efterforskning hænger sammen med forpligtelsen til at udvise rettidig omhu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at udarbejde fælles principper for adgang til offentlige eller private arkiver med oplysninger om identifikation og lokalisering af formuegoder og gå videre til en grundig kortlægning af eksisterende databaser over kulturgenstande samt planlægge oprettelsen af en central metadatabase, som tager højde for de tilgængelige oplysninger, opdateres jævnligt og er tilgængelig for de alle relevante aktører; mener, at der på basis af denne centrale metadatabase bør indføres et fælles katalogiseringssystem, som gør brug af standardiserede objekt-ID'er; anmoder derfor Kommissionen om at tilskynde til, at de standardiserede objekt-ID'er, der udvikles og fremmes af ICOM og andre organisationer, indføres som markedsstandarden på hele det indre marked; påpeger, at en sådan database bør være forbundet med INTERPOL's database over stjålne kunstværker og bør opdateres regelmæssigt; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mener, at et andet nyttigt supplement til ovennævnte database vil være at oprette et dokumentationsregister eller transaktionsregister over kulturgenstande med henblik på at muliggøre en grundigere og mere præcis efterforskning af oprindelse; anmoder Kommissionen om at vedtage passende foranstaltninger med henblik på at tilskynde medlemsstaterne til at indføre en generel forpligtelse for professionelle markedsaktører til at føre et sådant dokumentationsregister eller transaktionsregister og mere generelt tilslutte sig UNIDROIT-konventionen fra 1995 om stjålne eller ulovligt udførte kulturgenstande; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mener, at den centrale database bør fungere på basis af et fælles katalogiseringssystem, hvorved genstande identificeres på en standardiseret måde (under hensyntagen til egenskaber såsom materialer, teknikker, mål, inskriptioner, titel, emne, dato eller periode, etc.) |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer Kommissionen til at fastlægge fælles principper for, hvordan ejerskab eller ejendomsret fastlægges, samt regler om forældelsesfrister og standarder for beviser samt begreberne plyndring og kunst under henvisning til de gældende bestemmelser på dette område i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer medlemsstaterne og kandidatlandene til at gøre deres yderste for at træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre oprettelsen af mekanismer, der fremmer tilbagelevering af de formuegoder, der er omhandlet i denne forordning, og til at være opmærksomme på, at det i henhold til artikel 1 i protokol nr. 1 til den europæiske menneskerettighedskonvention er af almen interesse at levere kunstværker, der er blevet erhvervet ved plyndringer, tyveri eller på anden ulovlig vis i forbindelse med forbrydelser mod menneskeheden, tilbage til deres retmæssige ejere; |
| --- | --- |

30.

| 31. | fremhæver, at Kommissionen — med henblik på at få et regelsæt, der effektivt kan forebygge, at kunstværker og kulturgenstande erhverves ved plyndringer og smugles, og opnå et fuldstændigt gennemsigtigt, ansvarligt og etisk globalt marked — bør tilstræbe at samarbejde med tredjelande og etablere udbytterige partnerskaber, der fremmer tilbagelevering af de formuegoder, der er omhandlet i denne forordning, idet der tages hensyn til principperne i UNIDROIT's konvention fra 1995 om stjålne eller ulovligt udførte kulturgenstande og artikel 1 i protokol nr. 1 til den europæiske menneskerettighedskonvention; |
| --- | --- |

31.

| 32. | minder om, at uddannelse fremmer respekten for og påskønnelsen af kunstværker og andre kulturgenstande som symboler på kulturarv, og at uddannelse derfor spiller en vigtig rolle i forbindelse med at forebygge og afskrække fra at erhverve kulturgenstande ved plyndringer og handle ulovligt med dem; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme og støtte uddannelses- og oplysningsaktiviteter i denne forbindelse, herunder i ikkeformelle og uformelle rammer; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer Kommissionen og alle kompetente myndigheder til at vedtage foranstaltninger, der sigter mod at gøre kunstmarkedet og også de potentielle købere af kulturgenstande klar over betydningen af efterforskning af oprindelse, da en sådan efterforskning hænger sammen med forpligtelsen til at udvise rettidig omhu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | minder om, at et tæt samarbejde mellem politiet og toldmyndighederne på europæisk og internationalt plan er vigtigt for at bekæmpe ulovlig handel med kulturarvsgenstande; |
| --- | --- |

34.

| 35. | støtter tanken om, at grænseoverskridende procedurer vedrørende tilbagelevering af kunstværker og kulturgenstande erhvervet ved plyndringer under væbnede konflikter og krige bør tages op i forbindelse med det europæiske år for kulturarv i 2018; opfordrer derfor Kommissionen og den arbejdsgruppe, den har nedsat, til at medtage dette punkt i deres arbejdsplan, som beskriver aktiviteterne for det europæiske år for kulturarv i 2018; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  EFT C 17 af 22.1.1996, s. 199.

(2)  EFT C 292 af 21.9.1998, s. 166.

(3)  EUT C 346 af 21.9.2016, s. 55.

(4)  EUT L 159 af 28.5.2014, s. 1.

(5)  EUT L 39 af 10.2.2009, s. 1.

(6)  EUT L 351 af 20.12.2012, s. 1.

(7)  EUT C 91 E af 15.4.2004, s. 500.

(8)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1.

(9)  I henhold til »Claims Conference-WJRO Looted Art and Cultural Property Initiative«.

(10)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0418.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/131 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/131

---

P8_TA(2019)0042

Bekæmpelse af forsinket betaling i handelstransaktioner

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om gennemførelsen af direktiv 2011/7/EU om bekæmpelse af forsinket betaling i handelstransaktioner (2018/2056(INI))

(2020/C 411/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/7/EU af 16. februar 2011 om bekæmpelse af forsinket betaling i handelstransaktioner (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/7/EU af 16. februar 2011 om bekæmpelse af forsinket betaling i handelstransaktioner (1),

| — | der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af direktiv 2011/7/EU (COM(2016)0534) og det ledsagende arbejdsdokument (SWD(2016)0278), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af direktiv 2011/7/EU (COM(2016)0534) og det ledsagende arbejdsdokument (SWD(2016)0278),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om strategien for det indre marked (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om strategien for det indre marked (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. september 2016 om adgang til finansiering for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og øget diversificering af SMV-finansieringen i en kapitalmarkedsunion (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. september 2016 om adgang til finansiering for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og øget diversificering af SMV-finansieringen i en kapitalmarkedsunion (3),

| — | der henviser til den indgående analyse med titlen »Directive 2011/7/EU on late payments in commercial transactions: European Implementation Assessment«, som blev offentliggjort af Europa-Parlamentets Forskningstjeneste i juli 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den indgående analyse med titlen »Directive 2011/7/EU on late payments in commercial transactions: European Implementation Assessment«, som blev offentliggjort af Europa-Parlamentets Forskningstjeneste i juli 2018,

| — | der henviser til European Payment Reports, som er offentliggjort af Intrum, |
| --- | --- |

—

der henviser til European Payment Reports, som er offentliggjort af Intrum,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52 og til artikel 1, stk. 1, litra e), og bilag 3 til afgørelse truffet af Formandskonferencen den 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52 og til artikel 1, stk. 1, litra e), og bilag 3 til afgørelse truffet af Formandskonferencen den 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0456/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0456/2018),

| A. | der henviser til, at betalinger er virksomheders blodomløb, og det i levedygtige og effektive erhvervsmiljøer er hurtige betalinger, der sætter virksomhederne i stand til at tilbagebetale deres forpligtelser rettidigt og ekspandere, investere, skabe beskæftigelse, skabe bredere økonomisk vækst og være til gavn for den europæiske økonomi i almindelighed; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at betalinger er virksomheders blodomløb, og det i levedygtige og effektive erhvervsmiljøer er hurtige betalinger, der sætter virksomhederne i stand til at tilbagebetale deres forpligtelser rettidigt og ekspandere, investere, skabe beskæftigelse, skabe bredere økonomisk vækst og være til gavn for den europæiske økonomi i almindelighed;

| B. | der henviser til, at størstedelen af varer og tjenesteydelser i det indre marked leveres mellem økonomiske aktører eller mellem økonomiske aktører og offentlige myndigheder på baggrund af udskudte betalinger i et system, hvor leverandøren giver sin kunde en betalingsfrist på fakturaen i overensstemmelse med, hvad der er aftalt mellem parterne, eller hvad der fremgår af leverandørens faktura eller af lovbestemmelser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at størstedelen af varer og tjenesteydelser i det indre marked leveres mellem økonomiske aktører eller mellem økonomiske aktører og offentlige myndigheder på baggrund af udskudte betalinger i et system, hvor leverandøren giver sin kunde en betalingsfrist på fakturaen i overensstemmelse med, hvad der er aftalt mellem parterne, eller hvad der fremgår af leverandørens faktura eller af lovbestemmelser;

| C. | der henviser til, at forsinkede betalinger er en vedvarende skadelig praksis, som har en negativ virkning på udviklingen af europæiske virksomheder, navnlig SMV'er, der ikke har forudsigelige likviditetsstrømme, når der sker forsinket betaling; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forsinkede betalinger er en vedvarende skadelig praksis, som har en negativ virkning på udviklingen af europæiske virksomheder, navnlig SMV'er, der ikke har forudsigelige likviditetsstrømme, når der sker forsinket betaling;

| D. | der henviser til, at SMV'er er særligt påvirket af misligholdelse, der påvirker deres likviditet negativt, vanskeliggør deres økonomiske forvaltning og berører deres konkurrenceevne og rentabilitet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at SMV'er er særligt påvirket af misligholdelse, der påvirker deres likviditet negativt, vanskeliggør deres økonomiske forvaltning og berører deres konkurrenceevne og rentabilitet;

| E. | der henviser til, at store virksomheder har flere ressourcer til deres rådighed end SMV'er til at beskytte sig mod forsinket betaling, f.eks. gennem forudbetaling, kreditkontrol, inddrivelse af gæld, bankgarantier eller kreditforsikring, og også kan have bedre mulighed for at drage fordel af det globale lave renteniveau med henblik på at øge deres investeringer og forhandle finansieringen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at store virksomheder har flere ressourcer til deres rådighed end SMV'er til at beskytte sig mod forsinket betaling, f.eks. gennem forudbetaling, kreditkontrol, inddrivelse af gæld, bankgarantier eller kreditforsikring, og også kan have bedre mulighed for at drage fordel af det globale lave renteniveau med henblik på at øge deres investeringer og forhandle finansieringen;

| F. | der henviser til, at de offentlige myndigheder i henhold til direktiv 2011/7/EU (direktivet om forsinket betaling) har et »særligt ansvar« (4) for at fremme et erhvervsmiljø, der fremmer rettidig betaling; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de offentlige myndigheder i henhold til direktiv 2011/7/EU (direktivet om forsinket betaling) har et »særligt ansvar« (4) for at fremme et erhvervsmiljø, der fremmer rettidig betaling;

| G. | der henviser til, at direktivet om forsinket betaling bl.a. omfatter betalingsfrister for transaktioner mellem virksomheder (B2B) og transaktioner mellem offentlige myndigheder og erhvervslivet, automatisk ret til morarenter, mindst 40 EUR i kompensation for inddrivelsesomkostninger og en lovpligtig rente på mindst 8 % over Den Europæiske Centralbanks referencesats; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at direktivet om forsinket betaling bl.a. omfatter betalingsfrister for transaktioner mellem virksomheder (B2B) og transaktioner mellem offentlige myndigheder og erhvervslivet, automatisk ret til morarenter, mindst 40 EUR i kompensation for inddrivelsesomkostninger og en lovpligtig rente på mindst 8 % over Den Europæiske Centralbanks referencesats;

| H. | der henviser til, at 6 ud af 10 virksomheder i EU trods den generelle nedgang i gennemsnitslængden af de betalingsfrister, der er fastsat i direktivet om forsinket betaling, stadig bliver betalt senere i B2B-transaktioner end aftalt i kontrakten; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at 6 ud af 10 virksomheder i EU trods den generelle nedgang i gennemsnitslængden af de betalingsfrister, der er fastsat i direktivet om forsinket betaling, stadig bliver betalt senere i B2B-transaktioner end aftalt i kontrakten;

| I. | der henviser til, at på tværs af virksomhedsstørrelser er SMV'erne mere tilbøjelige til at acceptere eller modtage længere eller uretfærdige betalingsbetingelser fra større virksomheder på grund af ubalancen i forhandlingsstyrken og frygten for at skade forretningsforbindelserne og miste en fremtidig kontrakt; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at på tværs af virksomhedsstørrelser er SMV'erne mere tilbøjelige til at acceptere eller modtage længere eller uretfærdige betalingsbetingelser fra større virksomheder på grund af ubalancen i forhandlingsstyrken og frygten for at skade forretningsforbindelserne og miste en fremtidig kontrakt;

| J. | der henviser til, at 95 % af SMV'erne i henhold til Atradius' Barometer for betalingspraksis siger, at de betales for sent i Europa, hvilket er en større andel end for de store virksomheders vedkommende og giver anledning til at konkludere, at SMV'er har en tendens til at betale hurtigere end store virksomheder, mens de selv bliver betalt senere; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at 95 % af SMV'erne i henhold til Atradius' Barometer for betalingspraksis siger, at de betales for sent i Europa, hvilket er en større andel end for de store virksomheders vedkommende og giver anledning til at konkludere, at SMV'er har en tendens til at betale hurtigere end store virksomheder, mens de selv bliver betalt senere;

| K. | der henviser til, at forsinket betaling påvirker alle økonomiske sektorer, men er særlig gennemgribende i de sektorer, der har en overvægt af SMV'er i den relevante værdikæde (f.eks. bygge- og anlæg, forsyningsvirksomhed og transport, liberale tjenesteydelser, fremstilling, fødevarer og drikkevarer samt IT/telekommunikation); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at forsinket betaling påvirker alle økonomiske sektorer, men er særlig gennemgribende i de sektorer, der har en overvægt af SMV'er i den relevante værdikæde (f.eks. bygge- og anlæg, forsyningsvirksomhed og transport, liberale tjenesteydelser, fremstilling, fødevarer og drikkevarer samt IT/telekommunikation);

| L. | der henviser til, at forsinkede betalinger stadig tegner sig for 1 ud af 4 konkurser i EU; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at forsinkede betalinger stadig tegner sig for 1 ud af 4 konkurser i EU;

| M. | der henviser til, at forsinkede betalinger skaber yderligere omkostninger for virksomhederne, da de bliver nødt til at bruge ressourcer på at forfølge dårlige betalere eller betale renter på kredit, der er indgået aftale om, for at kunne videreføre virksomhedens aktiviteter; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at forsinkede betalinger skaber yderligere omkostninger for virksomhederne, da de bliver nødt til at bruge ressourcer på at forfølge dårlige betalere eller betale renter på kredit, der er indgået aftale om, for at kunne videreføre virksomhedens aktiviteter;

| N. | der henviser til, at forsinket betaling eller frygt for at blive betalt for sent stadig er en af de største hindringer for SMV'ers deltagelse i offentlige indkøbskontrakter; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at forsinket betaling eller frygt for at blive betalt for sent stadig er en af de største hindringer for SMV'ers deltagelse i offentlige indkøbskontrakter;

| O. | der henviser til, at der for hver dags varighed af betalingsforsinkelser kunne spares 158 mio. EUR i finansieringsomkostninger, og at den ekstra pengestrøm kunne bidrage til yderligere 6,5 millioner nye job i Europa; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der for hver dags varighed af betalingsforsinkelser kunne spares 158 mio. EUR i finansieringsomkostninger, og at den ekstra pengestrøm kunne bidrage til yderligere 6,5 millioner nye job i Europa;

| P. | der henviser til, at Kommissionen har indledt overtrædelsesprocedurer mod fire medlemsstater (Grækenland, Slovakiet, Spanien og Italien) vedrørende mangelfuld anvendelse af direktivet om forsinket betaling og har indgivet en klage over Italien for Domstolen; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Kommissionen har indledt overtrædelsesprocedurer mod fire medlemsstater (Grækenland, Slovakiet, Spanien og Italien) vedrørende mangelfuld anvendelse af direktivet om forsinket betaling og har indgivet en klage over Italien for Domstolen;

| Q. | der henviser til, at nogle medlemsstater har iværksat initiativer med henblik på at udbrede en kultur med hurtig betaling, gennem Prompt Payment Codes, et frivilligt engagement på industriniveau eller stærkere synergier med reglerne for offentlige indkøb; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at nogle medlemsstater har iværksat initiativer med henblik på at udbrede en kultur med hurtig betaling, gennem Prompt Payment Codes, et frivilligt engagement på industriniveau eller stærkere synergier med reglerne for offentlige indkøb;

| R. | der henviser til, at Kommissionens rapport om gennemførelsen af direktivet om forsinket betaling, der blev offentliggjort i 2016, konkluderede, at det forhold, at selskaberne var bekendt med deres rettigheder i henhold til direktivet, ikke betød, at de udnyttede disse rettigheder, og at manglen på et fælles system til overvågning af gennemsnitlige betalingsfrister, manglende klarhed om visse nøglebegreber i direktivet og markedsuligevægt mellem større og mindre virksomheder syntes at være de vigtigste faktorer, der forhindrer en effektiv anvendelse af direktivet; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Kommissionens rapport om gennemførelsen af direktivet om forsinket betaling, der blev offentliggjort i 2016, konkluderede, at det forhold, at selskaberne var bekendt med deres rettigheder i henhold til direktivet, ikke betød, at de udnyttede disse rettigheder, og at manglen på et fælles system til overvågning af gennemsnitlige betalingsfrister, manglende klarhed om visse nøglebegreber i direktivet og markedsuligevægt mellem større og mindre virksomheder syntes at være de vigtigste faktorer, der forhindrer en effektiv anvendelse af direktivet;

| S. | der henviser til, at forsinket betaling er et komplekst problem, der omfatter mange faktorer, og som udspringer af horisontale årsager, som er fælles på tværs af alle sektorer og transaktioner (f.eks. likviditetsproblemer, ulig magtfordeling og størrelse mellem selskaber, forsyningskædens struktur, administrativ ineffektivitet, ringe adgang til kredit, manglende kendskab til faktura- og kreditforvaltning) og påvirkning af eksterne faktorer (dvs. den økonomiske situation og den nationale erhvervskultur), ikke er muligt at udpege en universalløsning på alle problemer; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at forsinket betaling er et komplekst problem, der omfatter mange faktorer, og som udspringer af horisontale årsager, som er fælles på tværs af alle sektorer og transaktioner (f.eks. likviditetsproblemer, ulig magtfordeling og størrelse mellem selskaber, forsyningskædens struktur, administrativ ineffektivitet, ringe adgang til kredit, manglende kendskab til faktura- og kreditforvaltning) og påvirkning af eksterne faktorer (dvs. den økonomiske situation og den nationale erhvervskultur), ikke er muligt at udpege en universalløsning på alle problemer;

| T. | der henviser til, at forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om illoyal handelspraksis i relationer mellem virksomheder i fødevareforsyningskæden (COM(2018)0173) indeholder bestemmelser vedrørende forsinket betaling for fordærvelige varer og medlemsstaternes udpegelse af en myndighed, der skal føre tilsyn med overholdelsen af reglerne; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om illoyal handelspraksis i relationer mellem virksomheder i fødevareforsyningskæden (COM(2018)0173) indeholder bestemmelser vedrørende forsinket betaling for fordærvelige varer og medlemsstaternes udpegelse af en myndighed, der skal føre tilsyn med overholdelsen af reglerne;

| U. | der henviser til, at problemer, der medfører forsinket betaling, skal løses ved hjælp af en kombination af retlige og frivillige foranstaltninger med målrettede interventioner, der involverer Kommissionen, medlemsstaterne og erhvervssammenslutninger; der henviser til, at en sådan kombination vil omfatte forebyggende foranstaltninger rettet mod spørgsmål, der opstår, før en transaktion finder sted, og afhjælpende løsninger, der behandler spørgsmål, efter at en transaktion er gennemført; der henviser til, at enhver indgriben, uanset om den er regulerende eller frivillig, bør tage hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for den pågældende økonomiske sektor; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at problemer, der medfører forsinket betaling, skal løses ved hjælp af en kombination af retlige og frivillige foranstaltninger med målrettede interventioner, der involverer Kommissionen, medlemsstaterne og erhvervssammenslutninger; der henviser til, at en sådan kombination vil omfatte forebyggende foranstaltninger rettet mod spørgsmål, der opstår, før en transaktion finder sted, og afhjælpende løsninger, der behandler spørgsmål, efter at en transaktion er gennemført; der henviser til, at enhver indgriben, uanset om den er regulerende eller frivillig, bør tage hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for den pågældende økonomiske sektor;

Bedre betalingsadfærd i EU gennem en kombination af retlige og frivillige foranstaltninger

| 1. | mener, at både direktivet om forsinket betaling og den nationale lovgivning om forsinket betaling bør håndhæves bedre, hurtigere og mere effektivt gennem overholdelse af de maksimumsgrænser, der er fastsat for betaling af fakturaer, og gennem foranstaltninger, der sigter mod at forbedre reglerne om betalingsbetingelser og modvirke illoyal praksis; bemærker, at disse foranstaltninger kan kategoriseres efter deres karakter (juridiske eller frivillige), anvendelsesområde (horisontale eller sektorspecifikke) og mål (forebyggende, afhjælpende eller ændring af virksomhedskultur); mener, at den gældende lovgivning og den opfølgende foranstaltning vedrørende overtrædelse i flere medlemsstater har medført en ændring af kulturen i offentlige forvaltninger i hele EU, der er kendetegnet ved et generelt fald i betalingsforsinkelser; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fastholder, at der ikke findes en ensartet tilgang til løsning af problemet med forsinkede betalinger, da længere betalingsfrister i nogle B2B-sektorer, som alligevel overholder fristerne i henhold til direktiv 2011/7/EU, i nogle tilfælde kan dække virksomhedernes behov, idet der tages hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende i den enkelte sektor; understreger imidlertid, at der bør gøres en indsats for at bevæge sig i retning af 30 dages betalingsfrister, og at betalingsfrister, der går ud over 60 dage som tilladt i direktiv 2011/7/EU, er et smuthul, der kan gøre det muligt at nå til enighed om langvarige vilkår, der kan være skadelige for virksomhederne selv, navnlig for SMV'er, samtidig med at aftalefriheden mellem virksomheder respekteres; understreger betydningen af altid at sikre lige vilkår mellem virksomheder med dominerende stillinger og små operatører; |
| --- | --- |

2.

Forebyggende foranstaltninger

| 3. | mener, at medlemsstaterne bør indføre strengere betalingsbetingelser; bemærker, at nogle medlemsstater har begrænset standardbetalingsfristen til 30 dage, mens kun nogle få medlemsstater har indført de maksimale betalingsbetingelser, som parterne ikke kan afvige fra; bemærker endvidere, at indførelsen af maksimale betalingsbetingelser er mere udbredt på sektorniveau; mener, at lovgivning, der fastsætter strengere betalingsbetingelser, vil være effektiv med hensyn til at reducere deres længde i et vist omfang og, forudsat at den håndhæves, skabe lige vilkår for store og små virksomheder; påpeger i denne forbindelse, at et mere ensartet og forenklet sæt af regler kan bidrage til at skabe klarhed om, hvad kreditorer og debitorer kan forvente i tilfælde af forsinket betaling, og dermed forbedre forudsigeligheden af deres økonomiske aktiviteter; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at indførelsen af øget gennemsigtighed med hensyn til betalingsadfærd kan afskrække fra for sen betaling; mener, at adgang til disse oplysninger kan være et incitament for offentlige enheder og virksomheder til at forbedre deres betalingspraksis og overholde deres monetære forpligtelser; opfordrer medlemsstaterne til at overveje forskellige mulige former for obligatorisk offentliggørelse af oplysninger om betalingsadfærd, såsom databaser eller registre, for både den private og den offentlige sektor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer medlemsstaterne til at overveje at indføre obligatoriske systemer, der giver oplysninger om god betalingsadfærd og fremme en kultur med hurtig betaling i forretningsforbindelser, bl.a. set i lyset af, at det er blevet påvist, at betaling til tiden er en intelligent forretningsstrategi, da de ansvarlige betalere kan forhandle sig til bedre aftaler og forlade sig på pålidelige leverandører; anmoder Kommissionen om at gennemføre en undersøgelse af eksisterende nationale systemer med oplysninger om god betalingsadfærd for både virksomheder og offentlige myndigheder og undersøge muligheden for at fastlægge fælles kriterier for disse systemer på EU-plan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger betydningen af at give iværksættere, navnlig SMV'er, flere oplysninger om og mere uddannelse i kredit- og fakturaforvaltning; minder om, at effektiv kreditforvaltning forkorter den gennemsnitlige indsamlingsperiode og derfor bevarer en optimal likviditetsstrøm, hvilket mindsker risikoen for misligholdelse og øger vækstpotentialet; mener, at offentligt ansatte også bør modtage uddannelse, og at uddannelse og støtte også kan gøre SMV'er mere tilbøjelige til at drage fordel af foranstaltninger i henhold til direktivet om forsinket betaling; bemærker, at SMV'er desværre ofte mangler kapacitet til at investere i uddannelse, og at der på nuværende tidspunkt ikke findes nogen programmer på EU-plan eller nationalt plan, der fokuserer på at forbedre virksomhedernes viden om kredit- og fakturaforvaltning; mener, at der muligvis bør rettes flere EU-midler mod SMV'ers finansielle uddannelse, og opfordrer derfor indtrængende medlemsstaternes myndigheder til at øge deres indsats for at uddanne SMV'er i kreditforvaltning; mener endvidere, at uddannelse og støtte også bør omfatte retningslinjer for inddrivelse af forfaldne betalinger i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner, og opfordrer derfor Kommissionen til fortsat at integrere disse retningslinjer og andre nyttige oplysninger, såsom de rettigheder og instrumenter, der er til rådighed for iværksættere i retstvister med skyldnere på »Dit Europa«-informationsportalen, og ved at sikre støtte til erhvervslivet gennem Enterprise Europe Network; |
| --- | --- |

6.

Korrigerende foranstaltninger

| 7. | opfordrer medlemsstaterne og erhvervssammenslutningerne til at overveje at oprette nationale og regionale gratis og fortrolige mæglingstjenester (mægling, forlig, voldgift og kendelser), der er tilgængelige for alle selskaber, som et alternativ til retssager, til at bilægge tvister om betalinger og opretholde forretningsforbindelser, men også til at oplyse virksomhederne om deres rettigheder og retsmidler mod forsinket betaling; understreger, at disse mæglingstjenester navnlig vil være nyttige for SMV'er, der ofte ikke råder over tilstrækkelige finansielle midler til at gennemføre retstvister og derfor afholder sig fra at gøre deres rettigheder gældende; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at tage behørigt hensyn til muligheden for offentligt at finansiere uafhængige ombudsmænd med ansvar for at efterforske tvister om forsinkede og manglende betalinger og bistå små virksomheder med at løse tvister om forsinkede og manglende betalinger, rådgive om foranstaltninger i tilfælde af betalingsrestancer og anbefale løsninger, navnlig for SMV'er; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre effektiv adgang til domstolene i spørgsmål vedrørende inddrivelse af gæld i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til at håndhæve deres nationale lovgivning og til at tilskynde til og forbedre strengere kontrol, f.eks. blandt store virksomheder, og at anvende administrative sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning, og derved bidrage til at forbedre betalingsadfærden; fastholder, at direkte indgriben fra de offentlige myndigheders side, da det er dem, der håndhæver administrative sanktioner, kan bidrage til at overvinde den såkaldte »frygtfaktor« og fritage kreditorerne fra ansvaret for at gribe ind over for debitorer, da myndighederne ville håndhæve loven direkte og træffe skønsmæssige foranstaltninger over for virksomheder, der er involveret i dårlig betalingspraksis; mener, at værdien af administrative sanktioner og deres kumulative karakter kan afholde virksomhederne fra at betale for sent, og understreger, at denne ordning bør gennemføres gradvist i forhold til virksomhedens overholdelse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at selv om direktivet om forsinket betaling blev vedtaget i februar 2011, og til trods for de nye mekanismer til beskyttelse af iværksættere, som nogle medlemsstater for nylig har indført, går tusindvis af SMV'er og nystartede virksomheder i hele Europa konkurs hvert år, mens de venter på, at deres fakturaer betales, også af de nationale offentlige myndigheder; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje obligatoriske former for passende kompensation, f.eks. modregning, eller andre støtteforanstaltninger som f.eks. garantifonde for SMV'er og factoring for virksomheder, der skyldes penge af en offentlig myndighed, således at de ikke tvinges til at gå konkurs af denne grund; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at virksomhedernes fordringer i forbindelse med bidrag, afgifter, skatter og social sikring bør modregnes kravene mod offentlige myndigheder; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at oprette garantifonde, der stiller garanti for SMV'ers gæld til bankerne, for de SMV'er, der har krav mod de offentlige myndigheder; |
| --- | --- |

11.

| 12. | noterer sig med stor bekymring situationen i nogle medlemsstater, hvor offentlige myndigheder har foretaget meget forsinkede betalinger for varer og/eller tjenesteydelser, som virksomhederne leverer til dem (med sundhedssektoren som en af de sektorer, der er mest berørt heraf), herunder klausuler i indkøbskontrakter om ikkeformålsbestemt anvendelse, og forhindret dem (i henhold til lovgivning) i fuldbyrdelsen af fordringer ved domstolene, hvilket leder disse virksomheder ud i ekstreme økonomiske vanskeligheder eller endda konkurs; mener, at medlemsstaterne for at støtte virksomheder, hvis økonomiske forvaltning kompliceres ved forsinkede betalinger fra offentlige myndigheder, bør indføre hurtigere og mere effektive procedurer for momsrefusion og inddrivelse af fordringer, navnlig for SMV'er; |
| --- | --- |

12.

| 13. | påpeger, at adfærdskodekser med hurtig betaling og foranstaltninger vedrørende virksomhedernes sociale ansvar (VSA), sammen med intern revision og interne håndhævelseskriterier, bidrager til at skabe en ansvarlig betalingskultur og sikre rimelige forhold og tillid blandt virksomhederne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | fastholder, at visse begreber i direktivet, f.eks. begrebet »klart urimelig« i relation til betalingsbetingelser i kontraktmæssige forhold og handelspraksisser, og hvornår de kontraktlige betalingsbetingelser begynder og afsluttes, bør tydeliggøres gennem retningslinjer fra Kommissionen; bemærker også Domstolens nye retspraksis vedrørende fortolkningen af visse af direktivets begreber (dvs. »virksomhed«, »handelstransaktion« og »klart urimelig« i sag C-256/15 og C-555/14); |
| --- | --- |

14.

| 15. | mener, at det er vigtigt at forhindre, at den offentlige sektor afviger fra direktivets bestemmelser om betalingsfrister; opfordrer derfor medlemsstaterne og Kommissionen til i lyset af Domstolens seneste retspraksis (sag C-555/14) at tage de nødvendige skridt til at sikre, at de offentlige myndigheder betaler deres leverandører rettidigt, og at kreditorerne modtager automatisk betaling af den lovbestemte rente for forsinket betaling og kompensation, når betalingerne er forsinkede, uden at der er behov for retssager i forbindelse med forsinket betaling, og opfordrer Kommissionen til at foreslå en automatisk beregning af renter; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at det er ekstremt vigtigt med hurtige betalinger for virksomhedernes, navnlig SMV'ers, overlevelse og vækst; bemærker, at fintech og digitale teknologier er i færd med at revolutionere midlerne og tempoet i betalingerne; forventer derfor en kraftig stigning i elektronisk fakturering og gradvis udskiftning af traditionelle betalingstyper med innovative former (f.eks. finansiering af forsyningskæden, factoring osv.), således at kreditoren kan modtage betaling i realtid, så snart fakturaen er udstedt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | bemærker med stor interesse de procedurer, der er indført i visse medlemsstater i tilfælde af forsinket betaling fra de offentlige myndigheders side, hvorved centralregeringen kan udstede en advarsel til en lokal myndighed, hvis denne ikke har betalt sine leverandører rettidigt, og hvis den forsinkede betaling varer ved, kan betale leverandørerne direkte for de leverede varer eller tjenesteydelser og suspendere betalingerne til den lokale myndigheds budget, der ikke opfylder kravene; mener, at et sådant system, der kombinerer pålidelig overvågning af de offentlige organers betalingsresultater med en effektiv eskalationsplan, der formidles bredt, når den er aktiveret, synes at have frembragt resultater, som fortjener yderligere analyse og bør udbredes til medlemsstaterne som et eksempel på god praksis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bemærker med bekymring konklusionerne i Kommissionens rapport, hvori det anføres, at hovedårsagen til, at kreditorvirksomhederne ikke kan udøve deres rettigheder i henhold til direktivet om forsinket betaling, er frygten for at skade gode forretningsforbindelser; mener i den forbindelse, at der bør gøres en indsats for at gøre det lettere for SMV'er at håndhæve de rettigheder, der følger af direktivet om forsinket betaling; anmoder i denne forbindelse om en yderligere undersøgelse af den mulighed, der er fastsat i artikel 7, stk. 5, i direktivet om forsinket betaling, for organisationer, der officielt repræsenterer virksomheder, for at anlægge sag ved medlemsstaternes domstole med den begrundelse, at kontraktvilkår eller -praksis er klart urimelige; |
| --- | --- |

18.

| 19. | glæder sig over visse initiativer på brancheplan i nogle medlemsstater, hvor de deltagende virksomheder har givet tilsagn, der indeholder de konkrete skridt, de vil tage for at sikre, at de mindre leverandører får udbetalt hurtigere betaling for de produkter eller tjenesteydelser, de leverer; bemærker, at belønning for god betalingsadfærd (»hvidlistning«) kan gøre det muligt at frembringe de tilsigtede resultater gennem selvregulering på brancheplan og yde betydelig støtte til SMV'er; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger betydningen af offentlige indkøb som et middel til at forbedre det indre markeds funktion; opfordrer til, at der tages hensyn til bedre synergi mellem direktivet om forsinket betaling og reglerne om offentlige indkøb, navnlig muligheden for, at de ordregivende myndigheder kan træffe foranstaltninger for at muliggøre udelukkelse af misligholdte kontrahenter fra fremtidige udbud, hvis underleverandører ikke betales rettidigt af hovedkontrahenten, når dette er påkrævet (direktivet om offentlige indkøb) (5), mere udbredt brug af den mulighed, der er fastsat i artikel 71, stk. 3, i direktivet om offentlige indkøb, om at muliggøre direkte betaling til underleverandører på visse betingelser og ved at gøre betalingsadfærd over for underleverandører til et af kriterierne for at vurdere potentielle kontrahenters økonomiske formåen i forbindelse med offentlige udbud; opfordrer medlemsstaterne til at sikre gennemsigtighed og sporbarhed i forbindelse med offentlige myndigheders betalinger til kontrahenter og underleverandører samt kontrahentens betalinger til underleverandører eller leverandører; |
| --- | --- |

20.

Konklusioner og anbefalinger

| 21. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at påtage sig det fulde ansvar i forbindelse med udførelsen af betalinger fra den offentlige forvaltnings side og forbedre deres lovgivning og sikre korrekt gennemførelse af direktivet om forsinket betaling i alle dens dele, også ved at fjerne nationale love, forordninger eller kontraktmæssige praksisser fra den offentlige sektors side, der er i modstrid med direktivets formål, f.eks. forbud mod håndhævelse eller overdragelse i forbindelse med den offentlige sektors tilgodehavender; gentager samtidig, at Kommissionen bør gøre sit yderste for at sikre en fuldstændig og hensigtsmæssig gennemførelse af de eksisterende forpligtelser; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at fremme »en afgørende ændring i retning af en kultur med hurtig betaling« (6) ved at træffe de mest passende foranstaltninger, herunder udstede retningslinjer om bedste praksis, og om nødvendigt lovgivningsmæssige initiativer, idet der tages hensyn til ovennævnte forslag og skabes et pålideligt erhvervsmiljø for virksomheder og en kultur med punktlig betaling; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gøre betalingsprocedurerne mere effektive, idet det navnlig understreges, at procedurerne for kontrol af fakturaer eller af, om varer og tjenesteydelser er i overensstemmelse med de kontraktlige specifikationer, ikke bør anvendes til at forlænge betalingsperioderne kunstigt ud over de grænser, der er fastsat i direktivet; |
| --- | --- |

23.

| 24. | minder medlemsstaterne og Kommissionen om, at hurtig betaling er et overordnet krav for levedygtige erhvervsmiljøer, og at det som sådan bør integreres i alle politiske og lovgivningsmæssige initiativer, der påvirker erhvervslivet (f.eks. VSA, nystartede virksomheder og relationerne mellem platforme og virksomheder); |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at anvende fagpresse, kampagner og alle andre instrumenter til at øge bevidstheden blandt virksomhederne om retsmidlerne ved forsinket betaling; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer Kommissionen til at lette og fremme adgangen til passende budgetposter for europæiske iværksættere; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  EUT L 48 af 23.2.2011, s. 1.

(2)  EUT C 76 af 28.2.2018, s. 112.

(3)  EUT C 204 af 13.6.2018, s. 153.

(4)  Betragtning 6 i direktiv 2011/7/EF.

(5)  Artikel 57, stk. 4, litra g), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF.

(6)  Betragtning 12 i direktiv 2011/7/EU.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/137 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/137

---

P8_TA(2019)0043

Årsberetning om Den Europæiske Investeringsbanks finansielle aktiviteter

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om årsberetning om Den Europæiske Investeringsbanks finansielle aktiviteter (2018/2161(INI))

(2020/C 411/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til aktivitetsrapporten for 2017 fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB) med titlen »Impact into the Future«, |
| --- | --- |

—

der henviser til aktivitetsrapporten for 2017 fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB) med titlen »Impact into the Future«,

| — | der henviser til EIB's finansielle beretning for 2017 og statistiske beretning for 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's finansielle beretning for 2017 og statistiske beretning for 2017,

| — | der henviser til EIB's rapport fra 2018 med titlen »EIB operations inside the European Union 2017: Results and impact« |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's rapport fra 2018 med titlen »EIB operations inside the European Union 2017: Results and impact«

| — | der henviser til EIB's rapport fra 2018 med titlen »The EIB outside the European Union — 2017: Financing with global impact«, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's rapport fra 2018 med titlen »The EIB outside the European Union — 2017: Financing with global impact«,

| — | der henviser til EIB-Gruppens bæredygtighedsrapport for 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB-Gruppens bæredygtighedsrapport for 2017,

| — | der henviser til artikel 15, 126, 175, 177, 208, 209, 271, 308 og 309 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og protokol nr. 5 vedrørende vedtægterne for Den Europæiske Investeringsbank, der er knyttet som bilag hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 15, 126, 175, 177, 208, 209, 271, 308 og 309 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og protokol nr. 5 vedrørende vedtægterne for Den Europæiske Investeringsbank, der er knyttet som bilag hertil,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. november 2014 med titlen »En investeringsplan for Europa« (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. november 2014 med titlen »En investeringsplan for Europa« (COM(2014)0903),

| — | der henviser til EIB's politik for svagt regulerede, uigennemsigtige og ikkesamarbejdsvillige jurisdiktioner (NJC-politikken), der blev offentliggjort den 15. december 2010, og tilføjelsen til NJC-politikken offentliggjort den 8. april 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's politik for svagt regulerede, uigennemsigtige og ikkesamarbejdsvillige jurisdiktioner (NJC-politikken), der blev offentliggjort den 15. december 2010, og tilføjelsen til NJC-politikken offentliggjort den 8. april 2014,

| — | der henviser til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget og Udvalget om International Handel (A8-0415/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget og Udvalget om International Handel (A8-0415/2018),

| A. | der henviser til, at EIB's primære formål er at tilvejebringe langsigtet finansiering og ekspertise til projekter og at mobilisere yderligere investeringer for at bidrage til virkeliggørelsen af EU's mål; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EIB's primære formål er at tilvejebringe langsigtet finansiering og ekspertise til projekter og at mobilisere yderligere investeringer for at bidrage til virkeliggørelsen af EU's mål;

| B. | der henviser til, at EIB er den eneste bank, der ejes af EU-medlemsstaterne og repræsenterer deres interesser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EIB er den eneste bank, der ejes af EU-medlemsstaterne og repræsenterer deres interesser;

| C. | der henviser til, at EIB betragtes som EU's finansielle gren og den centrale institution med hensyn til at understøtte offentlige og private investeringer på tværs af EU med over 90 % af dens udlån i Unionen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EIB betragtes som EU's finansielle gren og den centrale institution med hensyn til at understøtte offentlige og private investeringer på tværs af EU med over 90 % af dens udlån i Unionen;

| D. | der henviser til, at EIB's udlånsaktiviteter hovedsageligt finansieres via udstedelse af obligationer på de internationale kapitalmarkeder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EIB's udlånsaktiviteter hovedsageligt finansieres via udstedelse af obligationer på de internationale kapitalmarkeder;

| E. | der henviser til, at EIB's årlige finansieringsprogram beløber sig til omkring 60 mia. EUR; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EIB's årlige finansieringsprogram beløber sig til omkring 60 mia. EUR;

| F. | der henviser til, at 33 % og 37 % af de EIB-obligationer, der blev udstedt i henholdsvis 2017 og 2016, blev udstedt i amerikanske dollars; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at 33 % og 37 % af de EIB-obligationer, der blev udstedt i henholdsvis 2017 og 2016, blev udstedt i amerikanske dollars;

| G. | der henviser til, at EIB's obligationer har den højeste kreditkvalitet, og at EIB har en AAA-kreditvurdering hos de tre største kreditvurderingsagenturer, bl.a. fordi den er ejet af medlemsstaterne, og på grund af dens konservative risikoforvaltning, der har ført til solide udlån, idet kun 0,3 % er misligholdte lån; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EIB's obligationer har den højeste kreditkvalitet, og at EIB har en AAA-kreditvurdering hos de tre største kreditvurderingsagenturer, bl.a. fordi den er ejet af medlemsstaterne, og på grund af dens konservative risikoforvaltning, der har ført til solide udlån, idet kun 0,3 % er misligholdte lån;

| H. | der henviser til at finansielle instrumenter og budgetgarantier kan øge virkningen af EU-budgettet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til at finansielle instrumenter og budgetgarantier kan øge virkningen af EU-budgettet;

| I. | der henviser til, at EIB er EU's den naturlige partner i forbindelse med gennemførelsen af finansielle instrumenter i tæt samarbejde med nationale, regionale eller multilaterale finansielle institutioner; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EIB er EU's den naturlige partner i forbindelse med gennemførelsen af finansielle instrumenter i tæt samarbejde med nationale, regionale eller multilaterale finansielle institutioner;

| J. | der henviser til, at EIB også spiller en vigtig rolle uden for EU gennem sine eksterne långivningsaktiviteter som verdens største multilaterale låntager og långiver; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EIB også spiller en vigtig rolle uden for EU gennem sine eksterne långivningsaktiviteter som verdens største multilaterale låntager og långiver;

| K. | der henviser til, at EIB fortsat styrker den europæiske integration, og at bankens rolle har vist sig at være endnu mere afgørende siden begyndelsen på finanskrisen i 2008; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EIB fortsat styrker den europæiske integration, og at bankens rolle har vist sig at være endnu mere afgørende siden begyndelsen på finanskrisen i 2008;

| L. | der henviser til, at EIB's prioriteter som fastsat i forretningsplanen for 2017-2019 fokuserer på Europa 2020-målene for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst inden for energi, transport og mobilitet, sundhed, udvikling af infrastruktur i landdistrikter og støtte til agroindustri, små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og midcapselskaber, miljø og innovation; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EIB's prioriteter som fastsat i forretningsplanen for 2017-2019 fokuserer på Europa 2020-målene for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst inden for energi, transport og mobilitet, sundhed, udvikling af infrastruktur i landdistrikter og støtte til agroindustri, små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og midcapselskaber, miljø og innovation;

| M. | der henviser til, at EIB-Gruppen bør fastholde en høj kreditværdighed som et grundlæggende aktiv for sin forretningsmodel samt en solid aktivportefølje af høj kvalitet med sunde investeringsprojekter under Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) og alle finansielle instrumenter i dens portefølje; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EIB-Gruppen bør fastholde en høj kreditværdighed som et grundlæggende aktiv for sin forretningsmodel samt en solid aktivportefølje af høj kvalitet med sunde investeringsprojekter under Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) og alle finansielle instrumenter i dens portefølje;

EIB's resultater i de seneste 60 år

| 1. | lykønsker EIB med 60 års vellykkede operationer, hvor den har investeret 1,1 billion EUR og finansieret 11 800 projekter i 160 lande som verdens største multilaterale låntager og långiver; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bifalder, at EIB-Gruppens godkendte långivning inden for EU i perioden 2015-2016 vil yde støtte til investeringer på 544 mia. EUR, tilføje 2,3 % til BNP og skabe 2,25 millioner job frem til 2020; opfordrer indtrængende EIB til yderligere at styrke sine aktiviteter med henblik på at bidrage til langsigtet og bæredygtig vækst; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fremhæver EIB's muligheder for at præge markederne i henhold til EU's politiske mål; anerkender EIB's evne til at foretage kontracykliske investeringer med henblik på at afhjælpe den underudvikling og recession, som fulgte af den finansielle krise, og SMV'ers og innovative projekters vanskeligheder med at få adgang til finansiering; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger den vigtige rolle, som EIB spiller som EU’s bank, idet den er den eneste internationale finansielle institution, der ejes fuldt ud af EU's medlemsstater og styres fuldt ud i henhold til EU's politikker og standarder; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer til en styrkelse af EIB's rådgivningsaktiviteter og til, at banken i samarbejde med Kommissionen, medlemsstaterne og officielle nationale erhvervsfremmende finansielle institutioner afhjælper systemiske mangler, der forhindrer visse regioner eller lande i at udnytte EIB's finansieringsaktiviteter fuldt ud; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at 700 000 SMV'er forventes at få gavn af forbedret adgang til finansiering, og bemærker, at EIB's økonomiafdeling og Kommissionens Fælles Forskningscenter skønner, at EFSI-transaktioner allerede har støttet mere end 750 000 arbejdspladser, et tal, der forventes at stige til 1,4 millioner inden 2020, og at Juncker-planen allerede har øget EU's BNP med 0,6 % og forventes at øge EU's BNP med yderligere 1,3 % inden 2020; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glæder sig over EIB's gennemførelse af sit resiliensinitiativ, som sigter på at hjælpe landene i det vestlige Balkan og EU's sydlige nabolande med at løse de problemer, der er forbundet med irregulær migration og tvangsfordrivelser; opfordrer til øget finansiering af dette initiativ og øget inddragelse af EIB i disse regioner med henblik på at støtte humanitære aktioner, jobskabelse, økonomisk vækst og forbedringer af infrastrukturen; glæder sig i denne henseende over godkendelsen af de første projekter i Den Europæiske Unions eksterne investeringsplan i Afrika og ser frem til en styrket rolle for EIB; |
| --- | --- |

7.

| 8. | påpeger, at der alene i 2017 er blevet godkendt et rekordstort antal projekter, 901, herunder mere end 78 mia. EUR til innovation, miljø, infrastruktur og SMV'er; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fremhæver EIB's aktiviteter til støtte for økonomisk og social samhørighed, der omfatter finansiering på mere end 200 mia. EUR til regionerne inden for de seneste 10 år; |
| --- | --- |

9.

Generelle bemærkninger

| 10. | glæder sig over de skridt, som EIB har taget med henblik på bedre at måle virkningerne af sine investeringer, i stedet for kun at tilvejebringe data om kvantitative finansieringsbeløb; |
| --- | --- |

10.

| 11. | erindrer om, at EIB har reageret på krisen ved at udvide sine aktiviteter betydeligt; mener, at det har spillet en positiv rolle med hensyn til at reducere investeringsunderskuddet; opfordrer indtrængende EIB til at være særligt opmærksom på risikoen for at holde private investeringer ude, nu hvor de økonomiske forhold er ved at normalisere sig; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at EIB's aktiviteter er af central betydning for genopretningen efter krisen og forbedring af investeringsniveauerne, som stadig er ulige på tværs af medlemsstater, regioner og sektorer; opfordrer EIB til at investere yderligere i medlemsstaterne for at bidrage til deres økonomiske genopretning; understreger, at der bør lægges særlig vægt på finansiering inden for innovation og infrastruktur, hvor investeringshullet er særligt alvorligt; |
| --- | --- |

12.

| 13. | bemærker, at næsten en tredjedel af EIB's finansiering er i USD, hvilket udsætter banken for potentielle sanktioner fra amerikansk side; anmoder EIB om gradvist at begynde at nedbringe sin finansiering i USD; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bemærker, at EIB hvert år revideres af Den Europæiske Revisionsret; noterer sig diskussionen om muligheden af, at ECB skal føre tilsyn med EIB's udlånsoperationer; advarer om, at dette kan have stor indvirkning på EIB's karakter, funktion og styring; |
| --- | --- |

14.

Innovation og færdigheder

| 15. | anerkender, at EIB prioriterer innovation og færdigheder med henblik på at skabe vækst og sikre Europas konkurrenceevne på lang sigt med lån på i alt 13,9 mia. EUR i 2017 til bl.a. 7,4 millioner højhastigheds digitale forbindelser og installering af 36,8 millioner intelligente målere; |
| --- | --- |

15.

Miljø og bæredygtighed

| 16. | glæder sig over, at EIB i 2017 ydede lån for 16,6 mia. EUR til projekter, der støtter dens miljøpolitiske mål til finansiering af projekter inden for miljøbeskyttelse, vedvarende energi, energieffektivitet, biodiversitet, ren luft, rent vand, vandforvaltning og affaldshåndtering samt bæredygtig transport, og forpligtede sig til klimalån, som udgjorde mere end 25 % af den samlede långivning på tværs af alle offentlige politikområder, hvilket er højere end dets oprindelige tilsagn på 3,2 %; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at EU-institutionerne bør være foregangseksempel i forhold til bæredygtig finansiering; anerkender EIB's status som verdens største udsteder af grønne obligationer, og at disse klimaobligationer giver investorerne en gennemsigtig forbindelse til vedvarende energi og energieffektivitet, som får gavn af udbyttet af EIB's udstedelse af grønne obligationer, som er baseret på EIB's rapporteringssystem om klimafordelene ved projekter, herunder konsekvensindikatorer såsom undgåede drivhusgasemissioner, absolutte emissionsniveauer, sparet energiforbrug og supplerende installeret elproduktion; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bifalder i denne forbindelse EIB's første udstedelse af bæredygtighedsbevidsthedsobligationer for 500 mio. EUR, som vil blive viet til projekter med stor effekt som støtte til FN's mål for bæredygtig udvikling, idet man samtidig sikrer, at socialt ansvarlige investorer har tillid til projekterne takket være strenge gennemsigtigheds- og markedsstandarder; |
| --- | --- |

18.

| 19. | glæder sig over, at EIB har opfyldt sit mål om 25 % klimarelevant finansiering; bemærker med bekymring, at Kommissionen derimod ikke nåede målet på 20 %; |
| --- | --- |

19.

| 20. | glæder sig over oprettelsen af initiativet om intelligent finansiering til intelligente bygninger, hvis formål er at gøre investeringer i energieffektivitetsprojekter i beboelsesejendomme mere attraktive for private investorer gennem intelligent brug af EU-tilskud som garanti; glæder sig over, at EIB for nylig er begyndt at investere i socialt boligbyggeri; |
| --- | --- |

20.

| 21. | anbefaler, at EIB vedtager en energistrategi, der er i fuld overensstemmelse med målene i Parisaftalen, idet der tages hensyn til forskningsresultater og anbefalinger fra rapporten fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC-rapporten) om virkningerne af global opvarmning på 1,5 oC over de præindustrielle niveauer og de tilhørende globale drivhusgasudledningsveje i sammenhæng med en styrkelse af det globale svar på truslen fra klimaforandringer og bestræbelserne på at udrydde fattigdom; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer EIB til at yde lån til støtte for den europæiske energipolitiks målsætninger; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer EIB til yderligere at støtte projekter vedrørende klimaforandringer og miljøbeskyttelse, eftersom EU er en af underskriverne af Parisaftalen, og minder om den forpligtelse, som EU har indgået, til at reducere sine emissioner med mindst 40 % inden 2030; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger betydningen af EIB-finansiering af udviklingen af vedvarende energikapacitet og forbedring af energieffektivitet inden for sektorer som industri og transport; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer EIB til at samarbejde med små markedsdeltagere og græsrodskooperativer om at foretage sammenlægning af små projekter for vedvarende energi og således gøre det muligt for dem at blive berettiget til EIB-finansiering; |
| --- | --- |

25.

Infrastruktur

| 26. | fremhæver EIB's støtte til sikker og effektiv infrastruktur for energiforsyning, transport og byområder, som det har givet udtryk for ved at undertegne lån til en værdi af 18 mia. EUR til støtte for infrastrukturpolitikkens mål og levering af mere end 22 mia. EUR i bylångivning i 2017; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer EIB til at yde lån til støtte af den europæiske energipolitiks målsætninger; |
| --- | --- |

27.

SMV'er og midcapselskaber

| 28. | glæder sig over den stærke støtte fra EIB-Gruppen til SMV'er og midcapselskaber med en samlet investering på 29,6 mia. EUR, hvilket har haft en positiv indvirkning på 287 000 virksomheder, der beskæftiger 3,9 mio. mennesker; |
| --- | --- |

28.

| 29. | minder om, at store virksomheder ifølge EIB har dobbelt så stor sandsynlighed som SMV'er for at blive innovatorer, mens innovative nystartede virksomheder har 50 % større sandsynlighed end andre virksomheder for at mangle finansiering; opfordrer indtrængende EIB til at støtte mindre virksomheder med mindre lån for at opnå større indvirkning på et bredere udsnit af den europæiske økonomi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mener i betragtning af SMV'ernes centrale rolle, at EIB's SMV-strategi bør omfatte en forstærkning af bankens administrative og rådgivende kapacitet med henblik på at give SMV'er information og teknisk støtte for så vidt angår deres udvikling og ansøgning om finansiering; |
| --- | --- |

30.

| 31. | glæder sig over de ti standarder, der er fastsat i EIB's miljø- og arbejdsmarkedsvejledning, som er en forudsætning for deltagelse i EIB's lånetransaktioner, herunder inden for forebyggelse og bekæmpelse af forurening, biodiversitet og økosystemer, klimarelaterede standarder, kulturarv, ufrivillig genbosættelse, rettigheder og interesser for sårbare grupper, arbejdsstandarder, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og folkesundhed, sikkerhed og inddragelse af interessenter; |
| --- | --- |

31.

Synlighed, gennemsigtighed og kommunikation

| 32. | opfordrer indtrængende EIB og dens interessenter til at overveje de reformer, der er nødvendige for at sikre demokratisering af bankens styring, øget gennemsigtighed og bæredygtighed af dens operationer; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer EIB til at intensivere sin indsats på kommunikationsområdet; mener, at det er afgørende, at EIB indgår i dialog med EU-borgerne for bedre at redegøre for formålet med bankens politikker; mener i denne henseende, at der bør indledes overvejelser med henblik på at styrke EIB's finansieringskapaciteter, bl.a. for konkret at illustrere EU's bidrag til borgernes dagligdag; |
| --- | --- |

33.

| 34. | bemærker med bekymring den fortsatte stigning i generelle administrationsudgifter, som hovedsagelig skyldes stigningen i personalerelaterede udgifter; advarer om risikoen ved yderligere stigninger i forholdet mellem omkostninger og indtægter for EIB's kapitalgrundlag; anmoder EIB om at opretholde omkostningsdisciplin, at bevare sin forvaltningsstruktur slank og effektiv og om at sikre, at den ikke udvikler sig i retning af en hovedtung forvaltningsstruktur; |
| --- | --- |

34.

| 35. | bemærker EIB's nylige forbedringer for så vidt angår gennemsigtighed, såsom offentliggørelse af referater fra direktionsmøderne og offentliggørelsen af resultattavlen med indikatorer for projekter, der støttes af EFSI-garantien, og af den uafhængige investeringskomités begrundelse for sine beslutninger i overensstemmelse med den reviderede EFSI-forordning; har forståelse for, at en bank ikke kan offentliggøre følsomme forretningsoplysninger; |
| --- | --- |

35.

| 36. | minder om, at EIB-Gruppens gennemsigtighedspolitik er baseret på en forventning om offentliggørelse, og at alle kan få adgang til dens dokumenter og oplysninger; opfordrer EIB til yderligere at fremme gennemsigtighed, f.eks. ved at offentliggøre detaljerede referater og give adgang til aktindsigt både internt, til Parlamentet og de øvrige institutioner, og til offentligheden, navnlig vedrørende systemet for kontrahenter og underkontrahenter, resultatet af interne undersøgelser samt udvælgelse, overvågning og evaluering af aktiviteter og programmer; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mener, at blandt de udfordringer, som EIB står over for, er passende tilsyn af afgørende betydning; mener i lyset af bankens rolle og institutionelle struktur, at der er behov for en tilsynsstruktur; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tager revisionen af politikken og procedurerne for EIB's klagemekanisme til efterretning; minder om sin holdning til EIB's klagemekanisme, der kom til udtryk i Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2018 om den årlige rapport om kontrol med EIB's finansielle aktiviteter for 2016 (1); opfordrer indtrængende EIB til at forbedre uafhængigheden og effektiviteten af sin klagemekanisme og til at tage yderligere skridt til at mindske bureaukratiet, øge sin kapacitet med hensyn til at foretage makroøkonomiske analyser og forbedre kønsfordelingen i ledende stillinger; |
| --- | --- |

38.

| 39. | glæder sig over, at resultatmålingsark for investeringsprojekter, der er omfattet af EU-garantien, nu skal forelægges Parlamentet på dets anmodning; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger behovet for en høj grad af gennemsigtighed fra de finansielle formidleres side, som EIB benytter (navnlig forretningsbanker, men også mikrofinansinstitutter og kooperativer), for at sikre, at formidlede lån er underlagt de samme gennemsigtighedskrav som andre låntyper; |
| --- | --- |

40.

| 41. | glæder sig over EIB's initiativ om økonomisk modstandsdygtighed (ERI) som en del af EU's fælles reaktion på migrations- og flygtningekrisen, der har fokus på at tackle de underliggende årsager til migration; insisterer på nøje koordinering og komplementaritet med EU's plan for eksterne investeringer; bemærker, at de 26 ERI-projekter og 2,8 mia. EUR i investeringer indtil videre forventes at komme mere end 1 500 mindre virksomheder og midcapselskaber til gode, hvilket støtter mere end 100 000 arbejdspladser; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer EIB til at træffe alle nødvendige foranstaltninger baseret på tidligere erfaringer fra EFSI for at optimere resultaterne af det fremtidige InvestEU-program og lægge særlig vægt på regionale og sociale uligheder og på de medlemsstater, der blev ramt hårdest af den økonomiske krise; |
| --- | --- |

42.

| 43. | glæder sig over stigningen i ERI-finansieringen til de sydlige nabolande og de vestlige Balkanlande med 6 mia. EUR over en femårsperiode fra oktober 2016 ud over de allerede planlagte 7,5 mia. EUR samt fokuseringen på bæredygtig og vital infrastruktur; |
| --- | --- |

43.

| 44. | understreger betydningen af at udvikle økonomisk modstandsdygtighed i værts- og transitlandene gennem støtte til jobskabelse og etablering af infrastruktur, som er nødvendig både for den lokale befolkning og for den fordrevne befolkning; glæder sig over, at flygtningesamfundene også kan udnytte mulighederne for at udvikle deres autonomi og leve et værdigt liv; understreger, at investeringer i økonomisk modstandsdygtighed bør bidrage til at forbedre regionernes beredskab til fremtidige eksterne chok og til øget stabilitet i skrøbelige lande; |
| --- | --- |

44.

| 45. | noterer sig EFSI's treårsjubilæum og anerkender fondens resultater og glæder sig over de 335 mia. EUR, der er mobiliseret i hele Unionen siden vedtagelsen af EFSI-forordningen (forordning (EU) 2015/1017) (2) af medlovgiverne, i forbindelse med hvilken der er godkendt 898 operationer i de 28 EU-medlemsstater, hvoraf to tredjedele stammer fra private ressourcer, hvilket overstiger det oprindelige mål på 315 mia. EUR fra 2015; henleder opmærksomheden på Det Europæiske Råds og Europa-Parlamentets beslutning om at forlænge varigheden og udvide EFSI's kapacitet til 500 mia. EUR ved udgangen af 2020; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger behovet for at fremskynde arbejdet med opbygningen af en kapitalmarkedsunion for således at give EIB mulighed for virkelig at fokusere på at udfylde hullerne, hvor der er tale om markedssvigt, og for at yde finansiering til højrisikoprojekter; |
| --- | --- |

46.

| 47. | anerkender, at det er nødvendigt at sikre kontinuitet i støtten til efterspørgselsdrevne mekanismer, såsom EFSI, som støtter langsigtede investeringer i realøkonomien, mobiliserer private investeringer og har en betydelig makroøkonomisk indvirkning og skaber beskæftigelse i sektorer, der er vigtige for Unionens fremtid i tiden efter den nuværende flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer til en rettidig etablering af et opfølgningsinitiativ for perioden efter 2020 med henblik på at sikre den nødvendige kontinuitet, som bør medtage erfaringer fra EFSI og bevare vigtige succeskriterier; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mener, at EIB-Gruppen har været afgørende for EFSI's succes som den eneste samarbejdspartner for støttemodtagerne og formidlerne og den eneste gennemførelsespartner; mener, at EIB i ethvert fremtidigt InvestEU-program for at undgå overlapninger er den naturlige partner for EU i varetagelsen af bankopgaver (likviditetsstyring, forvaltning af aktiver, risikovurdering) i forbindelse med gennemførelsen af finansielle instrumenter; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer EIB-Gruppen til at intensivere samarbejdet med nationale erhvervsfremmende banker og institutioner, og opfordrer EIB til fortsat at styrke sit arbejde med disse for at sikre opsøgende arbejde og yderligere udvikle rådgivningsaktiviteter og teknisk bistand for således at støtte en geografisk balance på lang sigt; bemærker, at der er mange forskellige erfaringer, hvad angår EFSI-projekter; støtter og tilskynder til yderligere udveksling af bedste praksis mellem EIB og medlemsstaterne for at sikre øget økonomisk effektivitet; |
| --- | --- |

50.

Udlån uden for EU

| 51. | bifalder EIB's vigtige rolle i finansiering uden for EU gennem bankens eksterne lånetransaktioner; fremhæver EIB's effektive forvaltning af det eksterne lånemandat, som bekræftet ved en uafhængig evaluering i juni 2018, som anerkender EIB's relevans og effektivitet i tildelingen af EU-finansiering til tredjelande med minimale omkostninger for EU's budget; anmoder om, at Den Europæiske Revisionsret udarbejder en særberetning om EIB's eksterne låneaktiviteters performance og overensstemmelse med EU's politikker; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mener, at EIB fortsat bør spille en førerrolle i oprettelsen af EU's fremtidige finansieringsmekanismer over for tredjelande, idet det samtidig sikres, at interesserne hos lokale iværksættere, der ønsker at oprette lokale virksomheder, ofte mikrovirksomheder og mindre virksomheder, med henblik på først og fremmest at bidrage til den lokale økonomi, prioriteres i EIB's udlånsbeslutninger; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mener, at EIB bør opretholde sine hidtidige udenrigspolitiske aktiviteter, herunder gennem instrumenter såsom lånemandater for tredjelande; bifalder EIB's forvaltning af AVS-investeringsfaciliteten, der primært gennemfører projekter til fremme af udviklingen af den private sektor; understreger i denne henseende, at det er afgørende, at EIB's centrale rolle som EU's bilaterale finansielle gren kommer tydeligt til udtryk i strukturen for finansiering uden for EU i perioden efter 2020; |
| --- | --- |

53.

| 54. | mener, at EIB's aktiviteter skal anvendes i fuld overensstemmelse med Den Europæiske Unions øvrige politikker og aktiviteter og i overensstemmelse med artikel 7 i TEUF og chartret om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

54.

| 55. | understreger betydningen af EIB's årlige rapportering af sine transaktioner uden for Unionen med hensyn til overholdelse af de generelle principper for politikkohærens, der er ledetråd for Unionens optræden udadtil, FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og Parisaftalen om klimaændringer; |
| --- | --- |

55.

| 56. | minder EIB om, at den er nødt til at handle i overensstemmelse med sit udviklingsmandat under det eksterne lånemandat for at sikre, at der betales den behørige skat af investeringer i udviklingslandene til de lokale skattemyndigheder; |
| --- | --- |

56.

| 57. | noterer sig, at halvdelen af alle EIB's lånetransaktioner under det eksterne lånemandat går til lokale finansielle formidlere med det formål at øge mikrokreditter, og anmoder EIB om at levere mere fuldstændige og mere systematiske oplysninger om udlån fra dens finansielle formidlere; |
| --- | --- |

57.

| 58. | minder om, at EIB's aktiviteter skal afspejle Unionens interne og eksterne politikker; understreger, at lånevilkårene bør gøre det lettere at nå de pågældende politikmål og især gavne udviklingen i Unionens randområder ved at fremme vækst og beskæftigelse; opfordrer EIB til i høj grad at styrke ordningerne for ydelse af teknisk bistand og finansiel ekspertise til lokale og regionale myndigheder, inden projekter godkendes, for at fremme adgangen til dem og inddrage alle medlemsstater, navnlig de medlemsstater, der udviser dårligere resultater hvad angår andelen af godkendte projekter; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opfordrer EIB til i væsentlig grad at investere i miljøomstillingen i de østlige nabolande; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer EIB til at øge sin indsats for at tilvejebringe finansiering på verdensplan til at diversificere sine investeringer i energieffektivitet, vedvarende energi og den cirkulære økonomi, som kræver en indsats, der går ud over nationale grænser og strækker sig over regioner, offentlige enheder og mindre virksomheder, og opfordrer til at frigøre finansiering fra projekter, der udgør en alvorlig risiko for miljøet og naturressourcerne; |
| --- | --- |

60.

| 61. | understreger betydningen af EIB's finansielle aktiviteter i det østlige naboskab; anmoder EIB om at øge sin långivning til de østlige nabolande med henblik på at støtte investeringer i lande, der gennemfører associeringsaftaler med EU; |
| --- | --- |

61.

Overholdelse af skattereglerne

| 62. | bifalder rammen for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (AML-CFT), der blev vedtaget af EIB i januar 2018, og som fastsætter de vigtigste principper for regulering af AML-CFT og relaterede integritetsaspekter i EIB-Gruppens aktiviteter; |
| --- | --- |

62.

| 63. | glæder sig over de fremskridt, som EIB har gjort med hensyn til at indføre de højeste standarder med henblik på at forhindre skattesvig, skatteunddragelse, hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme samt aggressiv skatteplanlægning, ved fuldt ud at anvende EU's politikker og standarder, f.eks. EU's liste over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner; opfordrer i den forbindelse EIB til at afbryde samarbejdet med formidlere, lande og jurisdiktioner, der er opført denne liste; understreger, at det er absolut nødvendigt, at EIB konstant er på vagt og tilpasser sine aktioner til virkeligheden med disse former for praksis, som udvikler sig konstant; |
| --- | --- |

63.

| 64. | tilskynder EIB til fortsat at anvende rettidig omhu i alle operationer, hvor der er identificeret højere risikofaktorer, såsom en forbindelse til en ikke-samarbejdsvillig jurisdiktion, indikatorer for skatterisici og operationer med komplekse strukturer, der omfatter flere jurisdiktioner, uanset om der er tale om forbindelser til ikke-samarbejdsvillige jurisdiktioner; |
| --- | --- |

64.

| 65. | understreger betydningen af at sikre en høj kvalitet af oplysningerne om de endelige modtagere og af effektivt at forhindre transaktioner med finansielle formidlere, såsom forretningsbanker og investeringsselskaber, der er belastet af negative sager vedrørende gennemsigtighed, svig, korruption, organiseret kriminalitet og hvidvask af penge; |
| --- | --- |

65.

| 66. | glæder sig over, at EIB tager hensyn til de skattemæssige konsekvenser i de lande, hvor investeringerne foretages, og til, hvordan disse investeringer bidrager til økonomisk udvikling, jobskabelse og mindskelse af uligheder; |
| --- | --- |

66.

| 67. | opfordrer EIB til at intensivere sin indsats på kommunikationsområdet; mener, at det er afgørende, at EIB indgår i dialog med EU-borgerne for bedre at redegøre for formålet med bankens politikker og således konkret illustrere EU's bidrag til borgernes dagligdag; |
| --- | --- |

67.

| 68. | forventer, at EIB tilpasser sine interne politikker med henblik på at afspejle den nyligt vedtagne retlige ramme for bekæmpelse skatteundgåelse ud over at bekæmpe skatteunddragelse som beskrevet i Kommissionens meddelelse af 21. marts 2018 om nye krav imod skatteundgåelse i EU-lovgivningen, bl.a. med henblik på finansierings- og investeringstransaktioner (C(2018)1756); |
| --- | --- |

68.

| 69. | tilskynder EIB til at samarbejde med Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og de nationale myndigheder for at forebygge svig og hvidvaskning af penge; |
| --- | --- |

69.

Brexit

| 70. | opfordrer indtrængende til, at Brexit-forhandlerne når til enighed om en aftale om Det Forenede Kongeriges gradvise udfasning fra EIB's portefølje, der er opbygget med deltagelse fra Det Forenede Kongerige, om tilbagebetaling af den kapital, Det Forenede Kongerige har bidraget med, samt om en forlængelse af beskyttelsen af EIB og dens aktiver i Det Forenede Kongerige; understreger, at EIB's AAA-kreditvurdering ikke må påvirkes af Det Forenede Kongeriges udtræden af EU; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opfordrer til, at der findes en retfærdig løsning for de britiske ansatte i EIB; |
| --- | --- |

71.

| 72. | glæder sig over udviklingen af regionale investeringsplatforme til håndtering af markedssvigt og landespecifikke behov; |
| --- | --- |

72.

| 73. | understreger atter behovet for at reducere den ulige geografiske fordeling af EIB's finansiering, idet 70 % af den blev tildelt seks medlemsstater i 2017, selv om ét af EIB's mål er økonomisk og social samhørighed i Unionen; opfordrer i stedet til en dynamisk, retfærdig og gennemsigtig geografisk fordeling af projekter og investeringer mellem medlemsstaterne med særligt fokus på mindre udviklede regioner; |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0198.

(2)  EFT L 169 af 1.7.2015, s. 1.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/145 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/145

---

P8_TA(2019)0044

Differentieret integration

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om differentieret integration (2018/2093(INI))

(2020/C 411/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens hvidbog af 1. marts 2017 om Europas fremtid: EU-27 i 2025 — Overvejelser og scenarier (COM(2017)2025) og de ledsagende oplæg om fremtiden for EU's finanser, om fremtiden for det europæiske forsvar, om en dybere økonomisk og monetær union, om styring af globaliseringen og om Europas sociale dimension, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hvidbog af 1. marts 2017 om Europas fremtid: EU-27 i 2025 — Overvejelser og scenarier (COM(2017)2025) og de ledsagende oplæg om fremtiden for EU's finanser, om fremtiden for det europæiske forsvar, om en dybere økonomisk og monetær union, om styring af globaliseringen og om Europas sociale dimension,

| — | der henviser til sin beslutning af 16. februar 2017 om forbedring af Den Europæiske Unions funktionsmåde på grundlag af Lissabontraktatens potentiale (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. februar 2017 om forbedring af Den Europæiske Unions funktionsmåde på grundlag af Lissabontraktatens potentiale (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. februar 2017 om mulige udviklingstendenser og justeringer i Den Europæiske Unions nuværende institutionelle struktur (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. februar 2017 om mulige udviklingstendenser og justeringer i Den Europæiske Unions nuværende institutionelle struktur (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. december 2013 om konstitutionelle problemer i forbindelse med forvaltning på flere niveauer i Den Europæiske Union (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. december 2013 om konstitutionelle problemer i forbindelse med forvaltning på flere niveauer i Den Europæiske Union (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget og Budgetudvalget (A8-0402/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget og Budgetudvalget (A8-0402/2018),

| A. | der henviser til, at differentieret integration er et flertydigt begreb, der kan definere forskellige fænomener ud fra såvel et politisk som et teknisk synspunkt; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at differentieret integration er et flertydigt begreb, der kan definere forskellige fænomener ud fra såvel et politisk som et teknisk synspunkt;

| B. | der henviser til, at integrationsprocesserne i EU kendetegnes ved en hurtigt voksende mangfoldighed af situationer, som medfører differentieret integration i forbindelse med både primær og afledt ret; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at integrationsprocesserne i EU kendetegnes ved en hurtigt voksende mangfoldighed af situationer, som medfører differentieret integration i forbindelse med både primær og afledt ret;

| C. | der henviser til, at den politiske opfattelse af differentieret integration varierer betydeligt alt efter af den nationale kontekst; der henviser til, at begrebet i nogle medlemsstater, som har været medlemmer af Unionen i længere tid, kan have positive konnotationer og associeres med tanken om at oprette en »pionergruppe«, der skal opnå hurtigere fremskridt i retning af dybere integration, mens det i de medlemsstater, der er kommet til senere, ofte opfattes som et skridt på vejen mod en opdeling i første- og andenklasses medlemsstater; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den politiske opfattelse af differentieret integration varierer betydeligt alt efter af den nationale kontekst; der henviser til, at begrebet i nogle medlemsstater, som har været medlemmer af Unionen i længere tid, kan have positive konnotationer og associeres med tanken om at oprette en »pionergruppe«, der skal opnå hurtigere fremskridt i retning af dybere integration, mens det i de medlemsstater, der er kommet til senere, ofte opfattes som et skridt på vejen mod en opdeling i første- og andenklasses medlemsstater;

| D. | der henviser til, at begrebet differentieret integration endvidere dækker over en bred vifte af forskellige mekanismer, som hver især kan have meget forskellig indvirkning på den europæiske integration; man kan sondre mellem tidsmæssig differentiering eller et Europa i flere hastigheder, hvor målene er de samme, men den hastighed, der skal til for at nå dem, varierer, metodemæssig differentiering, eller Europa à la carte, samt områdemæssig differentiering, ofte betegnet som »variabel geometri«; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at begrebet differentieret integration endvidere dækker over en bred vifte af forskellige mekanismer, som hver især kan have meget forskellig indvirkning på den europæiske integration; man kan sondre mellem tidsmæssig differentiering eller et Europa i flere hastigheder, hvor målene er de samme, men den hastighed, der skal til for at nå dem, varierer, metodemæssig differentiering, eller Europa à la carte, samt områdemæssig differentiering, ofte betegnet som »variabel geometri«;

| E. | der henviser til, at differentiering har været et fast element i den europæiske integration, ikke blot på de områder, hvor EU har beføjelser, men også andetsteds, og sommetider har gjort det muligt at uddybe og udvide EU på samme tid; der henviser til, at man som følge heraf ikke kan stille differentiering og integration op som modsætninger eller fremstille differentiering som en ny vej for EU med sigte på fremtiden; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at differentiering har været et fast element i den europæiske integration, ikke blot på de områder, hvor EU har beføjelser, men også andetsteds, og sommetider har gjort det muligt at uddybe og udvide EU på samme tid; der henviser til, at man som følge heraf ikke kan stille differentiering og integration op som modsætninger eller fremstille differentiering som en ny vej for EU med sigte på fremtiden;

| F. | der henviser til, at selv om differentieret integration kan være en pragmatisk løsning til at fremme europæisk integration, bør den anvendes med mådehold og inden for snævert definerede grænser på grund af risikoen for fragmentering af Unionen og dens institutionelle rammer; der henviser til, at slutmålet for differentieret integration bør være at fremme inklusionen, ikke eksklusionen af medlemsstater; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at selv om differentieret integration kan være en pragmatisk løsning til at fremme europæisk integration, bør den anvendes med mådehold og inden for snævert definerede grænser på grund af risikoen for fragmentering af Unionen og dens institutionelle rammer; der henviser til, at slutmålet for differentieret integration bør være at fremme inklusionen, ikke eksklusionen af medlemsstater;

| G. | der henviser til, at erfaringen viser, at mens gensidig afhængighed fungerer som en faktor for integration, virker politisering ofte som en hindring for samme, og at de af EU's politikområder, som har den højeste grad af integration, såsom harmoniseringen og reguleringen af det indre marked, derfor i overvejende grad er de mindst politiserede, mens der synes at være størst sandsynlighed for, at der opstår differentieret integration inden for politikområder, der er dybt politisk polariserede, såsom pengepolitik, forsvar, grænsekontrol, grundlæggende rettigheder og beskatning; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at erfaringen viser, at mens gensidig afhængighed fungerer som en faktor for integration, virker politisering ofte som en hindring for samme, og at de af EU's politikområder, som har den højeste grad af integration, såsom harmoniseringen og reguleringen af det indre marked, derfor i overvejende grad er de mindst politiserede, mens der synes at være størst sandsynlighed for, at der opstår differentieret integration inden for politikområder, der er dybt politisk polariserede, såsom pengepolitik, forsvar, grænsekontrol, grundlæggende rettigheder og beskatning;

| H. | der henviser til, at skabelsen af politiske forbindelser og indbyrdes afhængighed mellem medlemsstaterne udgør et afgørende bidrag til deres integration i Unionen; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at skabelsen af politiske forbindelser og indbyrdes afhængighed mellem medlemsstaterne udgør et afgørende bidrag til deres integration i Unionen;

| I. | der henviser til, at traktaterne giver medlemsstaterne mulighed for at tage forskellige integrationsveje, nemlig gennem et forstærket samarbejde (artikel 20 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og et permanent struktureret samarbejde (artikel 46 i TEU), men ikke indeholder nogen bestemmelser om permanent fleksibilitet eller differentieret af integration som langsigtet mål eller princip for europæisk integration; der henviser til, at disse forskellige integrationsveje kun bør anvendes på et begrænset antal politikker, bør være inklusive, så alle medlemsstater har mulighed for at deltage, og ikke bør undergrave processen hen imod en stadig snævrere union som foreskrevet i artikel 1 i TEU; der endvidere henviser til, at forstærket samarbejde inden for rammerne af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik nu er en realitet og bidrager til opbygningen af en egentlig europæisk forsvarsunion; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at traktaterne giver medlemsstaterne mulighed for at tage forskellige integrationsveje, nemlig gennem et forstærket samarbejde (artikel 20 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og et permanent struktureret samarbejde (artikel 46 i TEU), men ikke indeholder nogen bestemmelser om permanent fleksibilitet eller differentieret af integration som langsigtet mål eller princip for europæisk integration; der henviser til, at disse forskellige integrationsveje kun bør anvendes på et begrænset antal politikker, bør være inklusive, så alle medlemsstater har mulighed for at deltage, og ikke bør undergrave processen hen imod en stadig snævrere union som foreskrevet i artikel 1 i TEU; der endvidere henviser til, at forstærket samarbejde inden for rammerne af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik nu er en realitet og bidrager til opbygningen af en egentlig europæisk forsvarsunion;

| J. | der påpeger, at alle de eksisterende tiltag vedrørende differentieret integration — med undtagelse af afgiften på finansielle transaktioner — kunne være blevet vedtaget med kvalificeret flertal i Rådet, hvis artikel 329, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde havde anvendt denne afstemningsregel i stedet for enstemmighedskravet; |
| --- | --- |

J.

der påpeger, at alle de eksisterende tiltag vedrørende differentieret integration — med undtagelse af afgiften på finansielle transaktioner — kunne være blevet vedtaget med kvalificeret flertal i Rådet, hvis artikel 329, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde havde anvendt denne afstemningsregel i stedet for enstemmighedskravet;

| K. | der henviser til, at visse former for differentieret integration kan have en centripetaleffekt, som får flere medlemsstater til at tilslutte sig initiativet med tiden; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at visse former for differentieret integration kan have en centripetaleffekt, som får flere medlemsstater til at tilslutte sig initiativet med tiden;

| L. | der henviser til, at differentieringsprocessen har affødt nye initiativer inden for EU's retlige rammer, men også nogle mere fleksible mellemstatslige retlige ordninger, hvilket har skabt et komplekst system, som borgerne har svært ved at forstå; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at differentieringsprocessen har affødt nye initiativer inden for EU's retlige rammer, men også nogle mere fleksible mellemstatslige retlige ordninger, hvilket har skabt et komplekst system, som borgerne har svært ved at forstå;

| M. | der henviser til, at medlemsstaterne ikke er de eneste potentielle aktører i den differentierede integration, idet Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) (4) allerede giver mulighed for transnationalt samarbejde på grundlag af fælles interesser; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at medlemsstaterne ikke er de eneste potentielle aktører i den differentierede integration, idet Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) (4) allerede giver mulighed for transnationalt samarbejde på grundlag af fælles interesser;

| 1. | pointerer, at debatten omkring differentieret integration ikke bør dreje sig om argumenterne for og imod differentiering, men om den bedste metode til at få den differentierede integration — der allerede er en politisk realitet — til at fungere inden for EU's institutionelle rammer til gavn for såvel Unionen som dens borgere; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder om sine konklusioner om, at mellemstatslige beslutningsstrukturer og -processer øger kompleksiteten af det institutionelle ansvar og mindsker gennemsigtigheden og den demokratiske ansvarlighed, og at fællesskabsmetoden er bedst for Unionens funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at differentieret integration bør afspejle tanken om, at Europa ikke arbejder ud fra en one-size-fits-all-filosofi, og bør tilpasse sig borgernes behov og ønsker; mener, at differentiering nogle gange kan være påkrævet for at kunne iværksætte nye europæiske projekter, som er gået i hårdknude på grund af nationale politiske omstændigheder, der ikke er relateret til det fælles projekt; er desuden af den opfattelse, at differentiering bør anvendes pragmatisk som et forfatningsmæssigt redskab til at sikre fleksibilitet uden at underminere Unionens overordnede interesser eller borgernes ligestilling med hensyn til rettigheder og muligheder; fastholder, at differentiering kun bør opfattes som et foreløbigt skridt på vejen mod en mere effektiv og integreret politikudformning; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at Det Europæiske Råd bør tage den tid, det har brug for til at forme den europæiske dagsorden ved at demonstrere fordelene ved fælles aktioner og forsøge at overtale alle medlemsstater til at deltage i dem; fremhæver, at enhver form for differentieret integration, som der opnås enighed om, derfor er at betragte som den næstbedste løsning og ikke som en strategisk prioritet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | fastholder sin overbevisning om, at differentieret integration som fastlagt i artikel 20 og 46 i TEU skal stå åben for alle medlemsstater og fortsat tjene som et eksempel på dybere europæisk integration, som enhver medlemsstat skal kunne tilslutte sig på et senere tidspunkt, og ikke må ses som et middel til at fremme »à la carte«-løsninger, der truer med at underminere unionsmetoden og EU's institutionelle system; |
| --- | --- |

5.

| 6. | påpeger, at ethvert differentieringsinitiativ, der opdeler — eller giver indtryk af at opdele — medlemsstaterne i første- og andenklasses medlemmer, vil være et alvorligt politisk fejltrin med skadelige konsekvenser for EU-projektet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer til, at enhver fremtidig model for differentieret integration udformes på en sådan måde, at der skabes incitamenter for og ydes fuld støtte til medlemsstater, der ønsker at deltage og som gennem økonomisk udvikling og omstilling bestræber sig på at opfylde de nødvendige kriterier inden for en rimelig tidsfrist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener, at behovet for fleksible værktøjer bl.a. kan opfyldes ved at angribe et af problemets grundlæggende årsager; opfordrer derfor til en yderligere reduktion i antallet af afstemningsprocedurer i Rådet, der kræver enstemmighed, til fordel for afstemning med kvalificeret flertal ved at gøre brug af »passerellebestemmelsen« (artikel 48, stk. 7, i TEU); |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener, at en differentieret integration altid bør foregå inden for rammerne af traktatens bestemmelser, opretholde EU-institutionernes enhed og ikke må føre til etablering af parallelle institutionelle ordninger eller ordninger, der indirekte er i strid med EU-rettens ånd og grundprincipper, men i stedet bør gøre det muligt at oprette specifikke organer, når det er relevant, uden at tilsidesætte EU-institutionernes beføjelser og rolle; minder om, at fleksibilitet og tilpasning til særlige nationale, regionale eller lokale forhold også kan sikres gennem bestemmelser i den afledte ret; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at en differentieret integration ikke bør føre til mere komplekse beslutningsprocesser, der kan underminere EU-institutionernes demokratiske ansvarlighed; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mener, at brexit er en anledning til at bevæge sig væk fra fravalgsmodeller (»opt-out«) til fordel for ikke-diskriminerende og understøttende tilvalgsmodeller (»opt-in«); understreger, at sådanne tilvalgsmodeller ikke vil begrænse fremskridtene i retning af en »stadig snævrere union« til en one-size-fits-all-løsning baseret på den laveste fællesnævner, men vil give den nødvendige fleksibilitet til at gøre fremskridt, samtidig med at døren holdes åben for medlemsstater, der både kan og vil opfylde de nødvendige kriterier; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kræver, at den næste revision af traktaterne bringer orden i den nuværende differentieringsproces ved at sætte en stopper for praksissen med permanente fravalg og undtagelser fra den primære EU-ret for enkelte medlemsstater, da dette fører til negativ differentiering i den primære EU-ret, forvrider ensartetheden af EU-lovgivningen i almindelighed og truer den sociale samhørighed i EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | anerkender dog, at midlertidige overgangsperioder rent undtagelsesvist kan være nødvendige for nye medlemmer i konkrete tilfælde; understreger vigtigheden af, at der indføres visse klare lovbestemmelser, som kan håndhæves, for at forhindre, at sådanne perioder forlænges i det uendelige; |
| --- | --- |

13.

| 14. | insisterer derfor på, at medlemskab af EU bør kræve fuld efterlevelse af den primære EU-ret på alle politikområder, mens de lande, der ønsker tætte forbindelser med EU uden at være indstillet på at forpligte sig til fuld efterlevelse af den primære ret, og som enten ikke vil eller ikke kan blive medlem af EU, bør tilbydes en eller anden form for partnerskab; mener, at sådanne forbindelser bør ledsages af forpligtelser, der modsvarer de respektive rettigheder, i form af f.eks. et bidrag til EU-budgettet, ligesom de bør være betingede af overholdelse af Unionens grundlæggende værdier, retsstatsprincippet og, når det drejer sig om adgang til det indre marked, de fire friheder; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at respekten for og beskyttelsen af EU's grundlæggende værdier er hjørnestenen i EU, der er et værdibaseret fællesskab, og binder medlemsstaterne sammen; mener derfor, at differentiering ikke bør tillades, når det drejer sig om overholdelse af de grundlæggende rettigheder og fælles værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU; finder det endvidere vigtigt ikke at åbne mulighed for differentiering på politikområder, hvor ikke-deltagende medlemsstater kan skabe negative eksterne virkninger såsom økonomisk og social dumping; kræver, at Kommissionen nøje overvejer eventuelle centrifugalvirkninger, herunder på lang sigt, når den forelægger sit forslag om forstærket samarbejde; |
| --- | --- |

15.

| 16. | minder om sin henstilling om at definere et partnerskab med henblik på oprettelse af en ring af partnere rundt om EU for stater, der ikke kan eller ikke vil tiltræde Unionen, men stadig ønsker et tæt forhold til EU (5); |
| --- | --- |

16.

| 17. | foreslår, at der indføres en særlig procedure, hvorved man et vist antal år efter, at der er indført et forstærket samarbejde mellem en række stater, der repræsenterer et kvalificeret flertal i Rådet, og under forudsætning af Europa-Parlamentets godkendelse, kan indarbejde bestemmelserne fra det forstærkede samarbejde i EU-retten; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at fleksibilitet og differentiering bør gå hånd i hånd med en styrkelse af de fælles regler på kerneområder for at sikre, at differentiering ikke fører til politisk fragmentering; mener derfor, at en fremtidig europæisk institutionel ramme bør omfatte obligatoriske europæiske søjler for politiske, økonomiske, sociale og miljømæssige rettigheder; |
| --- | --- |

18.

| 19. | anerkender, at det regionale samarbejde spiller en vigtig rolle i styrkelsen af den europæiske integration, og mener, at dets videre udvikling rummer et stort potentiale for at konsolidere og uddybe integrationen ved at tilpasse den til lokale forhold og en vilje til at samarbejde; |
| --- | --- |

19.

| 20. | foreslår, at der udvikles egnede værktøjer i EU-lovgivningen og afsættes budgetmidler til afprøvning af grænseoverskridende initiativer inden for EU på områder, der repræsenterer en EU-dækkende interesse, som i sidste ende kunne gøres til genstand for lovgivningsforslag eller udmøntes i forstærket samarbejde; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 215.

(2)  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 201.

(3)  EUT C 468 af 15.12.2016, s. 176.

(4)  EUT L 210 af 31.7.2006, s. 19.

(5)  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 207.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/149 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/149

---

P8_TA(2019)0045

Ombudsmandens strategiske undersøgelse OI/2/2017 af gennemsigtigheden af de lovgivningsmæssige drøftelser i de forberedende organer til Rådet for Den Europæiske Union

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2019 om Ombudsmandens strategiske undersøgelse OI/2/2017 af gennemsigtigheden af de lovgivningsmæssige drøftelser i de forberedende organer til Rådet for Den Europæiske Union (2018/2096(INI))

(2020/C 411/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 15, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og bestemmelserne deri om aktindsigt i dokumenter fra Unionens institutioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 15, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og bestemmelserne deri om aktindsigt i dokumenter fra Unionens institutioner,

| — | der henviser til artikel 228 i TEUF, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 228 i TEUF,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 11, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 11,

| — | der henviser til artikel 3, stk. 7, i Den Europæiske Ombudsmands statut, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, stk. 7, i Den Europæiske Ombudsmands statut,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. april 2016 om aktindsigt (forretningsordenens artikel 116, stk. 7) for 2014-2015 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. april 2016 om aktindsigt (forretningsordenens artikel 116, stk. 7) for 2014-2015 (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. februar 2017 om forbedring af Den Europæiske Unions funktionsmåde på grundlag af Lissabontraktatens potentiale (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. februar 2017 om forbedring af Den Europæiske Unions funktionsmåde på grundlag af Lissabontraktatens potentiale (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. september 2017 om gennemsigtighed, ansvarlighed og integritet i EU-institutionerne (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. september 2017 om gennemsigtighed, ansvarlighed og integritet i EU-institutionerne (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 30. maj 2018 om fortolkning og gennemførelse af den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 30. maj 2018 om fortolkning og gennemførelse af den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (5),

| — | der henviser til punkt 2.6 og 2.7. i bidraget fra det 59. COSAC-møde, der blev vedtaget i Sofia den 17.-19. juni 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til punkt 2.6 og 2.7. i bidraget fra det 59. COSAC-møde, der blev vedtaget i Sofia den 17.-19. juni 2018,

| — | der henviser til Ombudsmandens særberetning til Europa-Parlamentet efter den strategiske undersøgelse OI/2/2017/TE af gennemsigtigheden i Rådets lovgivningsmæssige proces, |
| --- | --- |

—

der henviser til Ombudsmandens særberetning til Europa-Parlamentet efter den strategiske undersøgelse OI/2/2017/TE af gennemsigtigheden i Rådets lovgivningsmæssige proces,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til de fælles drøftelser mellem Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget for Andragender, jf. forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles drøftelser mellem Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget for Andragender, jf. forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget for Andragender (A8-0420/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget for Andragender (A8-0420/2018),

| A. | der henviser til, at ombudsmanden ifølge artikel 228 i TEUF og artikel 3 i Den Europæiske Ombudsmands statut må foretage de undersøgelser, hun finder berettigede, enten på grundlag af en klage eller på eget initiativ; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ombudsmanden ifølge artikel 228 i TEUF og artikel 3 i Den Europæiske Ombudsmands statut må foretage de undersøgelser, hun finder berettigede, enten på grundlag af en klage eller på eget initiativ;

| B. | der henviser til, at det i artikel 1 og artikel 10, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) fastsættes, at beslutninger på unionsplan skal træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det i artikel 1 og artikel 10, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) fastsættes, at beslutninger på unionsplan skal træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt;

| C. | der henviser til, at Europa-Parlamentet som den institution, der repræsenterer borgerne direkte, og Rådet for Den Europæiske Union, der repræsenterer medlemsstaterne, er EU's to lovgivere og således udgør en dobbelt kilde til Den Europæiske Unions legitimitet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Europa-Parlamentet som den institution, der repræsenterer borgerne direkte, og Rådet for Den Europæiske Union, der repræsenterer medlemsstaterne, er EU's to lovgivere og således udgør en dobbelt kilde til Den Europæiske Unions legitimitet;

| D. | der henviser til, at Europa-Parlamentet arbejder med en høj grad af gennemsigtighed i lovgivningsproceduren, herunder i udvalgsfasen, hvilket gør det muligt for borgere, medier og berørte parter at skelne klart mellem forskellige holdninger i Europa-Parlamentet og se kilden til et givent forslag samt at følge vedtagelsen af endelige afgørelser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Europa-Parlamentet arbejder med en høj grad af gennemsigtighed i lovgivningsproceduren, herunder i udvalgsfasen, hvilket gør det muligt for borgere, medier og berørte parter at skelne klart mellem forskellige holdninger i Europa-Parlamentet og se kilden til et givent forslag samt at følge vedtagelsen af endelige afgørelser;

| E. | der henviser til, at Rådets samlinger i henhold til artikel 16, stk. 8, i TEU er offentlige, når det forhandler og stemmer om udkast til lovgivningsmæssig retsakter; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Rådets samlinger i henhold til artikel 16, stk. 8, i TEU er offentlige, når det forhandler og stemmer om udkast til lovgivningsmæssig retsakter;

| F. | der henviser til, at Rådet træffer de fleste af de afgørelser, der kan træffes ved kvalificeret flertal, ved konsensus og uden en formel afstemning; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Rådet træffer de fleste af de afgørelser, der kan træffes ved kvalificeret flertal, ved konsensus og uden en formel afstemning;

| G. | der henviser til, at Ombudsmanden har indledt en undersøgelse af gennemsigtigheden i de lovgivningsmæssige drøftelser i Rådets forberedende organer og i den forbindelse den 10. marts 2017 stillede 14 spørgsmål til Rådet og iværksatte en offentlig høring; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Ombudsmanden har indledt en undersøgelse af gennemsigtigheden i de lovgivningsmæssige drøftelser i Rådets forberedende organer og i den forbindelse den 10. marts 2017 stillede 14 spørgsmål til Rådet og iværksatte en offentlig høring;

| H. | der henviser til, at Ombudsmanden efter undersøgelsen fandt, at den manglende gennemsigtighed for så vidt angår offentlighedens adgang til Rådets lovgivningsmæssige dokumenter og Rådets nuværende praksisser med hensyn til gennemsigtighed i beslutningsprocessen — særligt i den forberedende fase i Coreper og på arbejdsgruppeniveau — udgør fejl og forsømmelser; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Ombudsmanden efter undersøgelsen fandt, at den manglende gennemsigtighed for så vidt angår offentlighedens adgang til Rådets lovgivningsmæssige dokumenter og Rådets nuværende praksisser med hensyn til gennemsigtighed i beslutningsprocessen — særligt i den forberedende fase i Coreper og på arbejdsgruppeniveau — udgør fejl og forsømmelser;

| I. | der henviser til, at Ombudsmanden den 9. februar 2018 fremsatte seks forslag til forbedringer og tre specifikke henstillinger til Rådet vedrørende gennemsigtighed i dets forberedende organer og anmodede Rådet om et svar; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Ombudsmanden den 9. februar 2018 fremsatte seks forslag til forbedringer og tre specifikke henstillinger til Rådet vedrørende gennemsigtighed i dets forberedende organer og anmodede Rådet om et svar;

| J. | der henviser til, at Rådet ikke svarede på henstillingerne i Ombudsmandens beretning inden for den lovbestemte frist på tre måneder, og at Ombudsmanden på grund af den store betydning, som spørgsmålet om gennemsigtighed i lovgivningen har, besluttede ikke at give Rådet nogen forlængelse ud over denne frist og forelagde Europa-Parlamentet beretningen; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Rådet ikke svarede på henstillingerne i Ombudsmandens beretning inden for den lovbestemte frist på tre måneder, og at Ombudsmanden på grund af den store betydning, som spørgsmålet om gennemsigtighed i lovgivningen har, besluttede ikke at give Rådet nogen forlængelse ud over denne frist og forelagde Europa-Parlamentet beretningen;

| 1. | er dybt bekymret over, at en udbredt kritik af Den Europæiske Union går på, at den ikke er tilstrækkelig demokratisk; understreger derfor, at det er skadeligt for det ambitiøse europæiske projekt, at en af EU's tre vigtigste institutioner træffer afgørelser uden den gennemsigtighed, der må forventes af et demokratisk organ; |
| --- | --- |

1.

| 2. | er fuldt ud overbevist om, at en demokratisk og meget gennemsigtig beslutningstagning på EU-plan er uomgængelig, hvis man vil øge borgernes tillid til det europæiske projekt og EU-institutionerne, især op til valget til Europa-Parlamentet i maj 2019, og er derfor fast besluttet på at styrke den demokratiske ansvarlighed hos alle EU's institutioner; |
| --- | --- |

2.

| 3. | er enig med Ombudsmanden i, at sikring af, at borgerne er i stand til at forstå, følge detaljeret med i og deltage i, hvordan lovgivningsarbejdet skrider frem, er et retskrav i henhold til traktaterne og et grundlæggende krav for et moderne demokrati; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at en høj grad af gennemsigtighed i lovgivningsprocessen er af afgørende betydning for at sætte borgere, medier og berørte parter i stand til at drage deres folkevalgte repræsentanter og regeringer til ansvar; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mener, at en høj grad af gennemsigtighed fungerer som en garanti mod, at der opstår spekulation, falske nyheder og konspirationsteorier, da den danner et faktuelt grundlag for offentligt at tilbagevise de pågældende påstande; |
| --- | --- |

5.

| 6. | minder om, at Europa-Parlamentet repræsenterer de europæiske borgeres interesser på en åben og gennemsigtig måde, som bekræftet af Ombudsmanden, og noterer sig de fremskridt, som Kommissionen har gjort med hensyn til at forbedre sine gennemsigtighedsstandarder; beklager, at Rådet endnu ikke følger sammenlignelige standarder; |
| --- | --- |

6.

| 7. | påpeger, at arbejdet i Rådets forberedende organer, f.eks. komitéerne af faste repræsentanter (Coreper I + II) og mere end 150 arbejdsgrupper, er en integrerende del af Rådets beslutningsprocedure; |
| --- | --- |

7.

| 8. | beklager dybt, at møder i Rådets forberedende organer samt de fleste drøftelser i Rådet, i modsætning til udvalgsmøder i Parlamentet, holdes for lukkede døre; mener, at borgere, medier og interessenter på passende vis skal have adgang til møder i Rådet og dets forberedende organer, herunder live- og webstreaming og at referaterne fra disse møder skal offentliggøres for at sikre en høj grad af gennemsigtighed i lovgivningsprocessen i begge dele af den europæiske lovgivende magt; understreger, at borgerne i henhold til princippet om demokratisk legitimitet skal kunne holde begge dele af lovgivningsmyndigheden ansvarlige for deres handlinger; |
| --- | --- |

8.

| 9. | beklager, at Rådet ikke proaktivt offentliggør de fleste dokumenter vedrørende lovgivningssager, hvilket forhindrer borgerne i at følge med i, hvilke dokumenter der rent faktisk findes, og dermed begrænser udøvelsen af deres ret til at anmode om aktindsigt i dokumenter; beklager, at de tilgængelige oplysninger om retsakter fremlægges af Rådet i et register, som er ufuldstændigt og ikke brugervenligt; opfordrer Rådet til i sit offentlige register at opføre alle dokumenter vedrørende lovgivningssager uanset deres format og klassificering; bemærker i denne forbindelse Kommissionens, Parlamentets og Rådets bestræbelser på at oprette en fælles database for lovgivningsmæssige sager og understreger, at alle tre institutioner har et ansvar for hurtigt at færdiggøre dette arbejde; |
| --- | --- |

9.

| 10. | anser Rådets praksis med systematisk at klassificere dokumenter, der runddeles i dets forberedende organer i forbindelse med lovgivningssager, som »LIMITE« for at udgøre en overtrædelse af Den Europæiske Unions Domstols (EU-Domstolens) retspraksis (6) og retskravet om, at der bør være størst mulig offentlig adgang til lovgivningsmæssige dokumenter; opfordrer Rådet til fuldt ud at gennemføre EU-Domstolens afgørelser og til at afskaffe de stadig eksisterende uoverensstemmelser og afvigende praksis; minder om, at »LIMITE« -mærkningen ikke har noget solidt retsgrundlag, og mener, at Rådets interne retningslinjer bør revideres for at sikre, at dokumenter kun kan markeres som »LIMITE« i behørigt begrundede tilfælde, der er i overensstemmelse med EU-Domstolens retspraksis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | beklager, at Coreper på baggrund af Domstolens dom i Access Info Europe-sagen i 2013 har besluttet, at ophavsmanden bag dokumentet som hovedregel bør registrere medlemsstaternes navne i dokumenter vedrørende igangværende lovgivningsprocedurer »hvor det er hensigtsmæssigt«; finder det uacceptabelt, at de holdninger, som de enkelte medlemsstater har indtaget i de forberedende organer i Rådet, hverken offentliggøres eller registreres systematisk, hvilket gør det umuligt for borgere, medier og berørte parter at kontrollere deres valgte regeringers adfærd på effektiv vis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | påpeger, at denne mangel på information også gør det vanskeligt for de nationale parlamenter at kontrollere de nationale regeringers handlinger i Rådet, hvilket er de nationale parlamenters grundlæggende funktion i EU's lovgivningsprocedure, og gør, at medlemmer af nationale regeringer i nationale sammenhænge kan distancere sig selv fra beslutninger, som er truffet på europæisk plan, og som de selv har udformet og taget; mener, at denne praksis er i strid med ånden i traktaterne, og at det er uansvarligt af medlemmer af nationale regeringer at underminere tilliden til Den Europæiske Union ved at skyde skylden på Bruxelles for beslutninger, som de selv har været med til at træffe; mener, at systematisk registrering af medlemsstaternes holdninger i de forberedende organer ville virke som et afskrækkende middel mod denne praksis, som øjeblikkeligt må bringes til ophør; bemærker, at denne praksis giver næring til politikere, som forsøger at svække EU's legitimitet i offentlighedens øjne; |
| --- | --- |

12.

| 13. | anser det for uforeneligt med demokratiske principper, når der er tale om interinstitutionelle forhandlinger mellem de to lovgivende organer, at manglen på gennemsigtighed i Rådet da fører til en ubalance i, hvad der er til rådighed af oplysninger, og dermed til en strukturel fordel for Rådet i forhold til Europa-Parlamentet; gentager sin opfordring til at forbedre udvekslingen af dokumenter og oplysninger mellem Parlamentet og Rådet og til at give repræsentanter for Parlamentet adgang som observatører til møder i Rådet og dets organer, navnlig når der er tale om lovgivning, på samme måde som når Europa-Parlamentet giver Rådet adgang til sine møder; |
| --- | --- |

13.

| 14. | minder om, at der efter Ombudsmandens strategiske undersøgelse af gennemsigtigheden af triloger ikke er blevet fremsat henstillinger, hovedsagelig på grund af Rådets modvilje; mener, at der, fordi triloger er blevet almindelig praksis for at nå frem til aftaler om lovgivningssager, bør gælde en høj grad af gennemsigtighed for dem; mener, at dette bør omfatte proaktiv offentliggørelse af relevante dokumenter, fastlæggelse af en interinstitutionel kalender og en generel regel om, at forhandlingerne først kan indledes efter vedtagelsen af offentlige mandater i overensstemmelse med principperne om offentlighed og gennemsigtighed i EU's lovgivningsproces; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kræver, at Rådet som den ene af de to dele af EU's lovgivende magt bringer sine arbejdsmetoder i tråd med standarderne for et parlamentarisk og deltagelsesbaseret demokrati som foreskrevet i traktaterne i stedet for at agere som et diplomatisk forum, hvilket ikke er dets tiltænkte funktion; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mener, at medlemsstaternes regeringer fratager borgerne deres ret til oplysninger og omgår standarderne for gennemsigtighed og ordentlig demokratisk kontrol ved at forberede eller på forhånd træffe vidtrækkende økonomiske og finansielle beslutninger i et uformelt format, f.eks. i Eurogruppen eller på eurotopmødet; insisterer på, at EU-lovgivningen om gennemsigtighed og aktindsigt i dokumenter straks skal anvendes på uformelle organer og forberedende organer i Rådet, navnlig Eurogruppen, Eurogruppens Arbejdsgruppe, Udvalget for Finansielle Tjenesteydelser og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg; opfordrer til at formalisere Eurogruppen fuldt ud ved den næste revision af traktaterne for at sikre effektiv offentlig adgang og parlamentarisk kontrol; |
| --- | --- |

16.

| 17. | gentager sin opfordring til at omdanne Rådet til et egentligt lovgivningskammer, således at der skabes et ægte lovgivende tokammersystem, der involverer Rådet og Europa-Parlamentet, med Kommissionen som den udøvende magt; foreslår at inddrage de nuværende aktive specialiserede lovgivende rådssammensætninger som forberedende organer for et enkelt lovgivningsråd, der begge ville skulle mødes offentligt, i stil med udvalgene i Europa-Parlamentet, og at alle Rådets endelige beslutninger skal træffes i det enkelte lovgivningsråd; |
| --- | --- |

17.

| 18. | anser offentlige afstemninger for at være et grundlæggende kendetegn ved en demokratisk beslutningsproces; opfordrer indtrængende Rådet til at gøre brug af muligheden for at træffe afgørelse ved kvalificeret flertal og til, hvor det er muligt, at afholde sig fra at træffe afgørelser ved konsensus og dermed uden offentlig afstemning; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tilslutter sig fuldt ud Den Europæiske Ombudsmands henstillinger til Rådet og opfordrer indtrængende Rådet til som et minimum at træffe alle de foranstaltninger, der er nødvendige for hurtigst muligt at gennemføre Ombudsmandens henstillinger, nemlig:






  a) | systematisk at registrere identiteten af medlemsstaternes regeringer, når de giver udtryk for holdninger i Rådets forberedende organer |
| --- | --- | --- |

19.

a)

systematisk at registrere identiteten af medlemsstaternes regeringer, når de giver udtryk for holdninger i Rådets forberedende organer

| b) | at udarbejde klare og offentligt tilgængelige kriterier for, hvordan det påfører dokumenter betegnelsen »LIMITE«, i overensstemmelse med EU-retten |
| --- | --- |

b)

at udarbejde klare og offentligt tilgængelige kriterier for, hvordan det påfører dokumenter betegnelsen »LIMITE«, i overensstemmelse med EU-retten

| c) | systematisk at gennemgå dokumenters »LIMITE«-status på et tidligt tidspunkt, inden den endelige vedtagelse af en lovgivningsmæssig retsakt, herunder inden uformelle forhandlinger i forbindelse med trepartsforhandlinger, hvor Rådet vil være nået frem til en første holdning til forslaget; |
| --- | --- |

c)

systematisk at gennemgå dokumenters »LIMITE«-status på et tidligt tidspunkt, inden den endelige vedtagelse af en lovgivningsmæssig retsakt, herunder inden uformelle forhandlinger i forbindelse med trepartsforhandlinger, hvor Rådet vil være nået frem til en første holdning til forslaget;

| 20. | mener ikke, at registrering og videregivelse af dokumenter systematisk kan forebygges under henvisning til tavshedspligten; |
| --- | --- |

20.

| 21. | noterer sig den erklæring, som det østrigske formandskab fremsatte til Det Blandede Udvalg om Konstitutionelle Anliggender og Andragender om at holde Europa-Parlamentet orienteret om fremskridt med hensyn til Rådets igangværende overvejelser om, hvordan dets regler og procedurer kan forbedres med hensyn til lovgivningsmæssig gennemsigtighed, og om, at de er rede til at samarbejde med Parlamentet på et passende niveau i en fælles overvejelse af de emner, der kræver interinstitutionel koordinering, og beklager, at Europa-Parlamentet endnu ikke har fået forelagt noget input; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Den Europæiske Ombudsmand, Det Europæiske Råd, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

(2)  EUT C 66 af 21.2.2018, s. 23.

(3)  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 215.

(4)  EUT C 337 af 20.9.2018, s. 120.

(5)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0225.

(6)  For princippet om den bredest mulige offentlige adgang, se: Forenede sager C-39/05 P og C-52/05 P, Sverige og Turco v. Rådet [2008] ECLI:EU:C:2008:374, præmis 34; Sag C-280/11 P Rådet v. Access Info Europe [2013] ECLI:EU:C:2013:671, præmis 27; og sag T-540/15 De Capitani v. Parlamentet [2018] ECLI:EU:T:2018:167, præmis 80.

---

Torsdag den 31. januar 2019

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/153 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/153

---

P8_TA(2019)0054

Årsrapport 2017 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — bekæmpelse af svig

Europa-Parlamentets beslutning af 31. januar 2019 om årsberetningen 2017 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig (2018/2152(INI))

(2020/C 411/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 310, stk. 6, og artikel 325, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 310, stk. 6, og artikel 325, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til sine beslutninger om tidligere årsrapporter fra Kommissionen og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger om tidligere årsrapporter fra Kommissionen og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF),

| — | der henviser til rapport af 3. september 2018 fra Kommissionen til Parlamentet og Rådet med titlen: »29. årsrapport om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser og bekæmpelse af svig (2017)« (COM(2018)0553) og de ledsagende arbejdsdokumenter ((SWD(2018)0381), (SWD(2018)0382), (SWD(2018)0383), (SWD(2018)0384), (SWD(2018)0385) og (SWD(2018)0386)), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 3. september 2018 fra Kommissionen til Parlamentet og Rådet med titlen: »29. årsrapport om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser og bekæmpelse af svig (2017)« (COM(2018)0553) og de ledsagende arbejdsdokumenter ((SWD(2018)0381), (SWD(2018)0382), (SWD(2018)0383), (SWD(2018)0384), (SWD(2018)0385) og (SWD(2018)0386)),

| — | der henviser til OLAF-Overvågningsudvalgets rapport 2017 (1) og til OLAF-Overvågningsudvalgets aktivitetsrapport 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til OLAF-Overvågningsudvalgets rapport 2017 (1) og til OLAF-Overvågningsudvalgets aktivitetsrapport 2017,

| — | der henviser til udtalelse nr. 8/2018 fra Den Europæiske Revisionsret af 22. november 2018 om Kommissionens forslag af 23. maj 2018 om ændring af OLAF-forordningen (EU, Euratom) nr. 883/2013 for så vidt angår samarbejdet med Den Europæiske Anklagemyndighed og effektiviteten af OLAF's undersøgelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse nr. 8/2018 fra Den Europæiske Revisionsret af 22. november 2018 om Kommissionens forslag af 23. maj 2018 om ændring af OLAF-forordningen (EU, Euratom) nr. 883/2013 for så vidt angår samarbejdet med Den Europæiske Anklagemyndighed og effektiviteten af OLAF's undersøgelser,

| — | der henviser til Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2017 med institutionernes svar, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2017 med institutionernes svar,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (2) af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og midtvejsevalueringen heraf, offentliggjort af Kommissionen den 2. oktober 2017 (COM(2017)0589), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (2) af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og midtvejsevalueringen heraf, offentliggjort af Kommissionen den 2. oktober 2017 (COM(2017)0589),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (3) af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (3) af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser,

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 2017/1939 (4) af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed (»EPPO«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 2017/1939 (4) af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed (»EPPO«),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (5) af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens årlige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (5) af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens årlige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002,

| — | der henviser til rapporten fra 2015, som var bestilt af Kommissionen for at bestemme omfanget og give en analyse af momsgabet i EU-medlemsstaterne, og Kommissionens meddelelse af 7. april 2016 om en handlingsplan på momsområdet med titlen »Mod et fælles europæisk momsområde — De svære valg« (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra 2015, som var bestilt af Kommissionen for at bestemme omfanget og give en analyse af momsgabet i EU-medlemsstaterne, og Kommissionens meddelelse af 7. april 2016 om en handlingsplan på momsområdet med titlen »Mod et fælles europæisk momsområde — De svære valg« (COM(2016)0148),

| — | der henviser til Domstolens dom i sag C-105/14 (6), Straffesag mod Taricco m. fl., |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens dom i sag C-105/14 (6), Straffesag mod Taricco m. fl.,

| — | der henviser til Domstolens dom i sag C-42/17 (7), Straffesag mod M.A.S. og M.B., |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens dom i sag C-42/17 (7), Straffesag mod M.A.S. og M.B.,

| — | der henviser til sin beslutning af 14. februar 2017 om whistlebloweres rolle for beskyttelsen af EU's finansielle interesser (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. februar 2017 om whistlebloweres rolle for beskyttelsen af EU's finansielle interesser (8),

| — | der henviser til statusrapporten af 12. maj 2017 om gennemførelsen af Kommissionens meddelelse med titlen »Intensivering af kampen mod cigaretsmugling og andre former for ulovlig handel med tobaksvarer — En samlet EU-strategi ((COM(2013)0324) af 6. juni 2013)« (COM(2017)0235), |
| --- | --- |

—

der henviser til statusrapporten af 12. maj 2017 om gennemførelsen af Kommissionens meddelelse med titlen »Intensivering af kampen mod cigaretsmugling og andre former for ulovlig handel med tobaksvarer — En samlet EU-strategi ((COM(2013)0324) af 6. juni 2013)« (COM(2017)0235),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. juni 2011 om bekæmpelse af korruption i EU (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. juni 2011 om bekæmpelse af korruption i EU (COM(2011)0308),

| — | der henviser til rapporten fra OLAF med titlen »Fraud in Public Procurement — A collection of red flags and best practices«, som blev offentliggjort den 20. december 2017, og OLAF-håndbogen af 2017 om indberetning af uregelmæssigheder i forbindelse med delt forvaltning, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra OLAF med titlen »Fraud in Public Procurement — A collection of red flags and best practices«, som blev offentliggjort den 20. december 2017, og OLAF-håndbogen af 2017 om indberetning af uregelmæssigheder i forbindelse med delt forvaltning,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2018 om beskyttelse af EU's finansielle interesser — Inddrivelse af penge og aktiver fra tredjelande i sager om svig (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2018 om beskyttelse af EU's finansielle interesser — Inddrivelse af penge og aktiver fra tredjelande i sager om svig (10),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 3. februar 2014 om bekæmpelse af korruption i EU (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 3. februar 2014 om bekæmpelse af korruption i EU (COM(2014)0038),

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 19/2017 med titlen: »Importprocedurer: Mangler i lovgrundlaget og en ineffektiv gennemførelse påvirker EU's finansielle interesser«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 19/2017 med titlen: »Importprocedurer: Mangler i lovgrundlaget og en ineffektiv gennemførelse påvirker EU's finansielle interesser«,

| — | der henviser til Revisionsrettens udtalelse nr. 9/2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af EU-programmet for bekæmpelse af svig, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens udtalelse nr. 9/2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af EU-programmet for bekæmpelse af svig,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen: »Et moderne budget for en Union, der beskytter, styrker og forsvarer«, Den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 (COM(2018)0321), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen: »Et moderne budget for en Union, der beskytter, styrker og forsvarer«, Den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 (COM(2018)0321),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. oktober 2018 om bekæmpelse af toldsvig og beskyttelse af EU's egne indtægter (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. oktober 2018 om bekæmpelse af toldsvig og beskyttelse af EU's egne indtægter (11),

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 26/2018 af 10. oktober 2018 med titlen »En række forsinkelser i IT-systemerne på toldområdet: Hvad gik der galt?«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 26/2018 af 10. oktober 2018 med titlen »En række forsinkelser i IT-systemerne på toldområdet: Hvad gik der galt?«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A8-0003/2019), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A8-0003/2019),

| A. | der henviser til, at medlemsstaterne og Kommissionen de jure deler ansvaret for gennemførelsen af 74 % af Unionens budget for regnskabsåret 2017; der henviser til, at medlemsstaterne de facto bruger disse ressourcer, og at Kommissionen er ansvarlig for tilsynet med dem gennem sine kontrolmekanismer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at medlemsstaterne og Kommissionen de jure deler ansvaret for gennemførelsen af 74 % af Unionens budget for regnskabsåret 2017; der henviser til, at medlemsstaterne de facto bruger disse ressourcer, og at Kommissionen er ansvarlig for tilsynet med dem gennem sine kontrolmekanismer;

| B. | der henviser til, at forsvarlig forvaltning af offentlige udgifter og beskyttelse af EU's finansielle interesser bør være centrale elementer i EU's politik for at øge borgernes tillid ved at sikre, at deres penge bruges korrekt og effektivt; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at forsvarlig forvaltning af offentlige udgifter og beskyttelse af EU's finansielle interesser bør være centrale elementer i EU's politik for at øge borgernes tillid ved at sikre, at deres penge bruges korrekt og effektivt;

| C. | der henviser til, at det i artikel 310, stk. 6, i TEUF hedder, at »Unionen og medlemsstaterne bekæmper svig og enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser, jf. artikel 325«; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det i artikel 310, stk. 6, i TEUF hedder, at »Unionen og medlemsstaterne bekæmper svig og enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser, jf. artikel 325«;

| D. | der henviser til, at opnåelse af gode resultater med forenklingsprocesser kræver regelmæssig vurdering af input, output, udfald og virkninger i form af forvaltningsrevisioner; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at opnåelse af gode resultater med forenklingsprocesser kræver regelmæssig vurdering af input, output, udfald og virkninger i form af forvaltningsrevisioner;

| E. | der henviser til, at det er nødvendigt at tackle mangfoldigheden af retlige og administrative systemer i medlemsstaterne for at få bugt med uregelmæssigheder og bekæmpe svig; der henviser til, at Kommissionen derfor bør øge sine bestræbelser på at sikre, at bekæmpelsen af svig gennemføres på en effektiv måde og giver mere konkrete og tilfredsstillende resultater; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det er nødvendigt at tackle mangfoldigheden af retlige og administrative systemer i medlemsstaterne for at få bugt med uregelmæssigheder og bekæmpe svig; der henviser til, at Kommissionen derfor bør øge sine bestræbelser på at sikre, at bekæmpelsen af svig gennemføres på en effektiv måde og giver mere konkrete og tilfredsstillende resultater;

| F. | der henviser til, at det fremgår af artikel 325, stk. 2, i TEUF, at »Medlemsstaterne træffer de samme foranstaltninger til bekæmpelse af svig, der skader Unionens finansielle interesser, som til bekæmpelse af svig, der skader deres egne finansielle interesser«; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det fremgår af artikel 325, stk. 2, i TEUF, at »Medlemsstaterne træffer de samme foranstaltninger til bekæmpelse af svig, der skader Unionens finansielle interesser, som til bekæmpelse af svig, der skader deres egne finansielle interesser«;

| G. | der henviser til, at EU har en generel ret til at handle i forbindelse med politikker til bekæmpelse af korruption inden for de grænser, der er fastsat i TEUF; der henviser til, at artikel 67 i TEUF fastsætter Unionens forpligtelse til at sikre et højt sikkerhedsniveau, herunder gennem forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet og indbyrdes tilnærmelse af strafferetten; der henviser til, at korruption ifølge artikel 83 i TEUF er en af de alvorligste kriminelle handlinger, der har en grænseoverskridende dimension; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU har en generel ret til at handle i forbindelse med politikker til bekæmpelse af korruption inden for de grænser, der er fastsat i TEUF; der henviser til, at artikel 67 i TEUF fastsætter Unionens forpligtelse til at sikre et højt sikkerhedsniveau, herunder gennem forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet og indbyrdes tilnærmelse af strafferetten; der henviser til, at korruption ifølge artikel 83 i TEUF er en af de alvorligste kriminelle handlinger, der har en grænseoverskridende dimension;

| H. | der henviser til, at det i artikel 325, stk. 3, i TEUF hedder, at »Medlemsstaterne samordner deres indsats for at beskytte Unionens finansielle interesser mod svig«, og at »de tilrettelægger sammen med Kommissionen et snævert, løbende samarbejde mellem de kompetente myndigheder«; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det i artikel 325, stk. 3, i TEUF hedder, at »Medlemsstaterne samordner deres indsats for at beskytte Unionens finansielle interesser mod svig«, og at »de tilrettelægger sammen med Kommissionen et snævert, løbende samarbejde mellem de kompetente myndigheder«;

| I. | der henviser til, at korruption er udbredt i alle medlemsstaterne og udgør en alvorlig trussel mod Unionens finansielle interesser, hvilket igen udgør en trussel mod tilliden til den offentlige forvaltning; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at korruption er udbredt i alle medlemsstaterne og udgør en alvorlig trussel mod Unionens finansielle interesser, hvilket igen udgør en trussel mod tilliden til den offentlige forvaltning;

| J. | der henviser til, at moms er en vigtig indtægtskilde for de nationale budgetter, og at momsbaserede egne indtægter udgjorde 12,1 % af EU's samlede budget i 2017; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at moms er en vigtig indtægtskilde for de nationale budgetter, og at momsbaserede egne indtægter udgjorde 12,1 % af EU's samlede budget i 2017;

| K. | der henviser til, at Rådet i sin resolution 6902/05 af 14. april 2005 om en samlet EU-politik mod korruption har opfordret Kommissionen til at overveje alle realistiske muligheder såsom deltagelse i GRECO eller en mekanisme til evaluering og overvågning af EU's instrumenter i forbindelse med udviklingen af en gensidig evaluerings- og overvågningsmekanisme; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Rådet i sin resolution 6902/05 af 14. april 2005 om en samlet EU-politik mod korruption har opfordret Kommissionen til at overveje alle realistiske muligheder såsom deltagelse i GRECO eller en mekanisme til evaluering og overvågning af EU's instrumenter i forbindelse med udviklingen af en gensidig evaluerings- og overvågningsmekanisme;

| L. | der henviser til, at systematiske og institutionaliserede tilfælde af korruption i visse medlemsstater er til alvorlig skade for EU's finansielle interesser og samtidig udgør en trussel mod demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at systematiske og institutionaliserede tilfælde af korruption i visse medlemsstater er til alvorlig skade for EU's finansielle interesser og samtidig udgør en trussel mod demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder;

| M. | der henviser til, at det ved den særlige eurobarometerundersøgelse 470 om korruption, der blev offentliggjort i december 2017, blev fastslået, at den generelle opfattelse af og holdninger til korruption forblev stabile i forhold til 2013, hvilket tyder på, at der ikke er påvist nogen konkrete resultater med hensyn til at forbedre EU-borgernes tillid til deres institutioner; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det ved den særlige eurobarometerundersøgelse 470 om korruption, der blev offentliggjort i december 2017, blev fastslået, at den generelle opfattelse af og holdninger til korruption forblev stabile i forhold til 2013, hvilket tyder på, at der ikke er påvist nogen konkrete resultater med hensyn til at forbedre EU-borgernes tillid til deres institutioner;

Afsløring og indberetning af uregelmæssigheder

| 1. | noterer sig med tilfredshed, at det samlede antal af svigagtige og ikke-svigagtige uregelmæssigheder, der blev indberettet i 2017 (15 213 tilfælde), var 20,8 % lavere end i 2016 (19 080 tilfælde), og at deres værdi var faldet med 13 % (fra 2,97 mia. EUR i 2016 til 2,58 mia. EUR i 2017); |
| --- | --- |

1.

| 2. | påpeger, at ikke alle uregelmæssigheder er svig, og at der skal sondres klart mellem de fejl, der begås; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bemærker det betydelige fald fra år til år på 19,3 % i antallet af uregelmæssigheder, der blev rapporteret som svigagtige, som har fortsat sin nedadgående tendens siden 2014; håber, at faldet afspejler en reel reduktion af forekomsten af svig og ikke mangler med hensyn til afsløring heraf; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at det er tilrådeligt, at medlemsstaterne arbejder tættere sammen om udveksling af oplysninger med henblik på både at forbedre dataindsamlingen og øge kontrollens effektivitet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | beklager, at mere end halvdelen af medlemsstaterne ikke har vedtaget nationale strategier for bekæmpelse af svig; opfordrer Kommissionen til at tilskynde de resterende medlemsstater til at fremskynde vedtagelsen af sådanne nationale strategier; |
| --- | --- |

5.

| 6. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at etablere et ensartet system til indsamling af sammenlignelige oplysninger om uregelmæssigheder og tilfælde af svig fra medlemsstaterne for at standardisere rapporteringsprocessen og sikre kvaliteten og sammenligneligheden af de data, som forelægges; |
| --- | --- |

6.

| 7. | påpeger, at mange medlemsstater ikke har specifikke love mod den organiserede kriminalitet, selv om den er i konstant vækst i grænseoverskridende aktiviteter og sektorer, som berører Unionens finansielle interesser, herunder smugling og falskmøntneri; |
| --- | --- |

7.

| 8. | udtrykker bekymring over kontrollen vedrørende finansielle instrumenter, der forvaltes af finansielle formidlere, og de svagheder, der er konstateret i kontrollen af modtagernes vedtægtsmæssige hjemsted; understreger behovet for at gøre ydelsen af direkte og indirekte lån betinget af offentliggørelse af landeopdelte skatte- og regnskabsmæssige data samt oplysninger om det reelle ejerforhold for de modtagere og finansielle formidlere, der er involveret i finansieringstransaktionerne; |
| --- | --- |

8.

Indtægter — egne indtægter

| 9. | udtrykker bekymring over, at momsgabet i 2016 ifølge Kommissionens statistikker beløb sig til 147 mia. EUR, hvilket udgør mere end 12 % af de samlede forventede momsindtægter, og at Kommissionen anslår, at momssvig inden for Fællesskabet koster EU omkring 50 mia. EUR om året; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over Kommissionens momshandlingsplan af 7. april 2016 om reform af momsrammen og de 13 lovgivningsforslag, som Kommissionen har vedtaget siden december 2016, der vedrører overgangen til den endelige momsordning, fjerner momshindringer for e-handel, reviderer momsordningen for SMV'er, moderniserer momspolitikken og bekæmper momsgabet; bemærker, at forslaget om »det endelige system« kunne udrydde svig i forbindelse med forsvundne forhandlere inden for Fællesskabet, men ikke træde i kraft før 2022; opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at gennemføre reformen af momssystemet og træffe mere øjeblikkelige foranstaltninger til at kontrollere skaderne i mellemtiden, herunder inden for rammerne af Eurofisc, OLAF, Europol og den fremtidige europæiske anklagemyndighed; |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig over Domstolens dom i sagen vedrørende M.A.S. (C-42/17), ifølge hvilken medlemsstaterne skal sikre, at der indføres effektive og afskrækkende strafferetlige sanktioner i tilfælde af alvorlig svig, der skader EU's finansielle interesser, i forbindelse med moms, i overensstemmelse med deres forpligtelser i henhold til artikel 325, stk. 1 og 2, i TEUF; |
| --- | --- |

11.

| 12. | beklager, at OLAF's undersøgelse af toldsvig i Det Forenede Kongerige i 2017 afslørede omfattende momsunddragelse i forbindelse med import til Det Forenede Kongerige gennem misbrug af suspension af momsbetalingen eller den såkaldte toldprocedure 42 (CP42); glæder sig over traktatbrudsproceduren mod Det Forenede Kongerige, som Kommissionen iværksatte i maj 2018; der henviser til, at disse tab kumulativt er beregnet til at ligge i omegnen af 3,2 mia. EUR for perioden 2013-2016, hvilket også udgør et tab for EU-budgettet; er bekymret over, at de nyligt vedtagne ændringer af forordning (EU) nr. 904/2010 af 7. oktober 2010 om administrativt samarbejde og bekæmpelse af svig vedrørende merværdiafgift (12) for så vidt angår foranstaltninger til styrkelse af det administrative samarbejde på momsområdet muligvis ikke er tilstrækkelige til at bekæmpe svig inden for rammerne af CP42, og opfordrer Kommissionen til at overveje nye strategier til at spore CP42-varer i EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over ændringen af Rådets forordning (EU) nr. 904/2010, der blev vedtaget den 2. oktober 2018, og håber at der gennem et styrket samarbejde effektivt bliver taget fat på de centrale aspekter af grænseoverskridende svig inden for det indre marked, f.eks. svig i forbindelse med forsvundne forhandlere inden for Fællesskabet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | glæder sig over vedtagelsen af PIF-direktivet (direktivet om beskyttelse af EU's finansielle interesser), som præciserer spørgsmålene om grænseoverskridende samarbejde og gensidig retshjælp mellem medlemsstaterne, Eurojust, EPPO (Den Europæiske Anklagemyndighed) og Kommissionen i forbindelse med bekæmpelse af momssvig; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger i denne forbindelse alvoren i den nuværende situation med svig i forbindelse med manglende betaling af moms, navnlig såkaldt karruselsvig; opfordrer alle medlemsstaterne til at deltage i alle aspekter af Eurofisc for at lette udvekslingen af nyttige informationer og bekæmpe svig; |
| --- | --- |

15.

| 16. | minder om, at Domstolen ved flere lejligheder har bekræftet, at moms er en økonomisk interesse for Unionen, senest i Taricco-sagen (C-105/14); bemærker imidlertid, at OLAF meget sjældent foretager undersøgelser af uregelmæssigheder vedrørende moms på grund af manglende instrumenter; opfordrer medlemsstaterne til at tilslutte sig Kommissionens forslag om at stille nye instrumenter til rådighed for OLAF til behandling af momssager, som f.eks. adgang til Eurofisc, oplysninger fra VIES eller bankkontooplysninger; |
| --- | --- |

16.

| 17. | bemærker den stabile tendens i det samlede antal rapporterede tilfælde af svigagtige og ikke-svigagtige uregelmæssigheder i relation til traditionelle egne indtægter (4 647 i 2016, 4 636 i 2017) samt i de involverede beløb (537 millioner EUR i 2016 og 502 millioner EUR i 2017); bemærker dog den ujævne fordeling af uregelmæssigheder mellem medlemsstaterne med Grækenland (7,17 %), Spanien (4,31 %) og Ungarn (3,35 %) klart over EU-gennemsnittet på 1,96 % for ikke-indkasserede traditionelle egne indtægter; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bemærker med stor bekymring, at tobakssmugling til Unionen er blevet intensiveret i de senere år og ifølge skøn repræsenterer et årligt tab på 10 mia. EUR i offentlige indtægter for Unionens og medlemsstaternes budgetter og samtidig er en vigtig kilde til organiseret kriminalitet, herunder terrorisme; finder det nødvendigt, at medlemsstaterne optrapper deres bestræbelser på at bekæmpe disse ulovlige aktiviteter, f.eks. ved at forbedre procedurerne for samarbejde og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mener, at en kombination af forskellige afsløringsmetoder (frigivelseskontrol, kontrol efter frigivelse, inspektioner foretaget af tjenester til bekæmpelse af svig og andre) er mest effektive til at afsløre svig, og at effektiviteten af de enkelte metoder afhænger af den pågældende medlemsstat, en effektiv samordning af dens administration og af, at medlemsstaternes relevante tjenester er i stand til at kommunikere indbyrdes; |
| --- | --- |

19.

| 20. | finder det betænkeligt, at nogle medlemsstater regelmæssigt ikke indberetter et eneste tilfælde af svig; opfordrer Kommissionen til at undersøge situationen, eftersom det anser det for lidet sandsynligt, at disse medlemsstater skulle være uskyldsrene paradiser, hvad angår forekomst af svig; opfordrer Kommissionen til at foretage stikprøvekontrol i disse lande; |
| --- | --- |

20.

| 21. | bemærker med bekymring, at den gennemsnitlige inddrivelsesrate for tilfælde, der blev rapporteret som svigagtige i årene 1989-2017 kun var på 37 %; opfordrer Kommissionen til at søge efter løsninger til at forbedre denne oprørende situation; |
| --- | --- |

21.

| 22. | gentager sin opfordring til Kommissionen om årligt at indberette det beløb i EU's egne indtægter, der er inddrevet som følge af henstillingerne fra OLAF, og meddele de beløb, der stadig skal inddrives; |
| --- | --- |

22.

EU-program til bekæmpelse af svig

| 23. | glæder sig over oprettelsen af EU-programmet for bekæmpelse af svig, som vil blive gennemført af OLAF ved hjælp af direkte forvaltning (COM(2018)0386), og opfordrer til, at tilskuddene forvaltes elektronisk ved hjælp af Kommissionens ordning for forvaltning af elektroniske midler, der begynder i juni 2019; |
| --- | --- |

23.

EPPO og dens fremtidige forhold til OLAF

| 24. | glæder sig over, at 22 medlemsstater har besluttet at gå videre med oprettelsen af Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) gennem et styrket samarbejde; opfordrer Kommissionen til at give de hidtil tøvende medlemsstater incitamenter til at tilslutte sig EPPO; |
| --- | --- |

24.

| 25. | påpeger, at samarbejdsaftalerne mellem OLAF og EPPO bør sikre en klar adskillelse af beføjelser for at undgå dobbeltstrukturer, modstridende kompetencer og juridiske smuthuller, der opstår som følge af manglende kompetencer; |
| --- | --- |

25.

| 26. | glæder sig over, at forslaget til EU's budget for 2019 for første gang omfatter bevillinger til EPPO (4,9 millioner EUR) og insisterer på vigtigheden af at have passende personale og budget for den europæiske anklagemyndighed; bemærker, at der kun er planlagt 37 stillinger, hvilket indebærer, at der efter fradrag af stillingerne til de 23 europæiske anklagere kun er 14 stillinger til varetagelse af administrative opgaver; mener ikke, at dette er realistisk, navnlig med henblik på de to yderligere medlemsstater, der for nylig har besluttet at tilslutte sig EPPO; anmoder derfor om en fremrykning af den planlagte personaleforøgelse i 2020 for at hjælpe EPPO med at være fuldt operationel inden udgangen af 2020 som fastsat i forordningen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | glæder sig over Kommissionens målrettede forslag om en revision af forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013, primært som følge af oprettelsen af den europæiske anklagemyndighed; understreger, at det fremtidige samarbejde mellem OLAF og EPPO bør være baseret på et tæt samarbejde, effektiv udveksling af oplysninger og komplementaritet, og at man samtidig bør undgå overlapninger eller konfliktfyldte kompetencer; |
| --- | --- |

27.

Bekæmpelse af korruption

| 28. | glæder sig over Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet; understreger, at Kommissionen for at sikre en objektiv og systematisk vurdering regelmæssigt bør offentliggøre en vurdering af trusler mod retsstatsprincippet, herunder risikoen for systemisk korruption, i de enkelte medlemsstater på grundlag af en række indikatorer og uafhængige rapporter; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at OLAF efter oprettelsen af EPPO fortsat vil være det eneste kontor med ansvar for at beskytte EU's finansielle interesser i de medlemsstater, der har besluttet ikke at tilslutte sig EPPO; fremhæver, at Kommissionens forslag om ændring af OLAF-forordningen i henhold til Revisionsrettens udtalelse nr. 8/2018 ikke løser problemet med den ringe effektivitet af OLAF's administrative undersøgelser; understreger betydningen af at sikre, at OLAF forbliver en stærk og fuldt fungerende partner for EPPO; |
| --- | --- |

29.

| 30. | beklager, at Kommissionen ikke længere finder det nødvendigt at offentliggøre rapporten om bekæmpelse af korruption; beklager Kommissionens beslutning om at medtage overvågning af korruption i den økonomiske styringsproces i forbindelse med det europæiske semester; er af den opfattelse, at dette har reduceret Kommissionens overvågning yderligere, og at der kun er tilgængelige data for meget få lande; beklager endvidere, at denne ændring af tilgangen hovedsagelig fokuserer på de økonomiske konsekvenser af korruption og næsten fuldstændigt overser de andre dimensioner, som korruption kan indvirke på, såsom borgernes tillid til den offentlige forvaltning og sågar medlemsstaternes demokratiske strukturer; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til fortsat at offentliggøre sin rapport om bekæmpelse af korruption; gentager sin opfordring til Kommissionen om at engagere sig i en mere omfattende og sammenhængende EU-politik til bekæmpelse af korruption, herunder en tilbundsgående evaluering af politikkerne til bekæmpelse af korruption i de enkelte medlemsstater; |
| --- | --- |

30.

| 31. | gentager, at svingdørseffekten kan være til skade for forholdet mellem institutionerne og interesserepræsentanter; opfordrer EU-institutionerne til at udvikle en systematisk og proportional tilgang til denne udfordring; |
| --- | --- |

31.

| 32. | beklager, at Kommissionen ikke har fremmet EU's deltagelse i Europarådets Sammenslutning af Stater mod Korruption (GRECO); opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at genoptage forhandlingerne med GRECO med henblik på rettidigt at vurdere dets overholdelse af FN's konvention mod korruption (UNCAC) og til at oprette en intern evalueringsmekanisme for EU-institutionerne; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer endnu en gang Kommissionen til at udvikle et system med nøjagtige indikatorer og let anvendelige fælles kriterier på grundlag af de krav, der er fastsat i Stockholmprogrammet til måling af korruptionsniveauet i medlemsstaterne, og til at evaluere deres korruptionsbekæmpelsespolitikker; opfordrer Kommissionen til at udarbejde et korruptionsindeks med henblik på at opstille en liste over medlemsstaterne i rangorden; er af den opfattelse, at et korruptionsindeks kunne udgøre et solidt grundlag for Kommissionens fastlæggelse af sin landespecifikke kontrolmekanisme i forbindelse med kontrollen af anvendelsen af Unionens midler; |
| --- | --- |

33.

| 34. | minder om, at Kommissionen ikke har adgang til de oplysninger, der udveksles mellem medlemsstaterne med henblik på at forebygge og bekæmpe MTIC-svig, ofte kaldet karruselsvig; er af den opfattelse, at Kommissionen bør have adgang til Eurofisc for bedre at kunne kontrollere, vurdere og forbedre udvekslingen af data mellem medlemsstaterne; opfordrer samtlige medlemsstater til at deltage inden for alle Eurofiscs aktivitetsområder for at lette og fremskynde udvekslingen af oplysninger med retlige og retshåndhævende myndigheder såsom Europol og OLAF, som det anbefales af Revisionsretten; opfordrer medlemsstaterne og Rådet til at give Kommissionen adgang til disse data med henblik på at fremme samarbejde, styrke dataenes pålidelighed og bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet; |
| --- | --- |

34.

Offentlige udbud

Digitalisering

| 35. | bemærker, at et betydeligt beløb i offentlige investeringer bruges på offentlige indkøb (2 milliarder EUR om året); understreger fordelene ved e-indkøb med hensyn til bekæmpelse af svig, såsom besparelser for alle parter, øget gennemsigtighed og forenklede og afkortede processer; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en ramme for digitalisering af alle processer i gennemførelsen af Unionens politikker (indkaldelser af forslag, anvendelse, evaluering, gennemførelse, betaling), der skal anvendes i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

36.

| 37. | beklager, at kun få medlemsstater anvender nye teknologier til alle store skridt i forbindelse med offentlige udbud, som f.eks. e-anmeldelse, e-adgang til udbudsdokumenter, e-indgivelse, e-evaluering, e-tildeling, e-bestilling, e-fakturering og e-betaling; opfordrer medlemsstaterne til at gøre alle former for offentlige udbudsprocedurer såvel som offentligt tilgængelige kontraktregistre tilgængelige online i et maskinlæsbart format inden juli 2019; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer Kommissionen til at udvikle incitamenter til at oprette en elektronisk profil for de ordregivende myndigheder for de medlemsstater, hvor sådanne profiler ikke er tilgængelige; |
| --- | --- |

38.

| 39. | glæder sig over Kommissionens tidsplan for indførelse af e-indkøb i EU og opfordrer Kommissionen til at følge op på den; |
| --- | --- |

39.

Forebyggelse og de indledende faser af udbudsproceduren

| 40. | er af den opfattelse, at forebyggende aktiviteter er meget vigtige for at mindske omfanget af svig i forbindelse med anvendelsen af EU-midler, og at det at skifte til offentlige e-indkøb er et stort skridt i retning af forebyggelse af svig og fremme af integritet og gennemsigtighed; |
| --- | --- |

40.

| 41. | glæder sig over indførelsen af systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse (EDES) og mener, at en kombination af forskellige afsløringsmetoder (kontrol) i de tidlige faser af udbudsproceduren er mest effektiv med hensyn til forebyggelse af svig, da det gør det muligt at omdirigere midler til andre projekter; |
| --- | --- |

41.

| 42. | glæder sig over retningslinjerne fra Det Rådgivende Koordineringsudvalg for Bekæmpelse af Svig (Cocolaf) om røde flag og bedste praksis inden for offentlige indkøb og indberetning af uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

42.

| 43. | glæder sig over forenklingen af de finansielle regler, der gælder for EU's almindelige budget, og mener, at yderligere forenkling øger effektiviteten; håber, at andre modtagere af EU-midler vil få mere gavn af de forenklede omkostningsmuligheder; |
| --- | --- |

43.

Importprocedurer:

| 44. | bemærker, at toldafgifter udgør 14 % af EU's budget, og mener, at deres ineffektive anvendelse og manglende harmoniserede regler har en negativ indvirkning på EU's finansielle interesser; |
| --- | --- |

44.

| 45. | bemærker, at forskellige medlemsstaters toldtjenester udveksler oplysninger om formodet svig for at sikre overholdelsen af toldbestemmelserne (gensidig bistand); mener, at en sådan kommunikation er lettere i tilfælde, hvor angivelsen af afsenderen i toldangivelsen er obligatorisk, og opfordrer Kommissionen til at gøre denne angivelse obligatorisk i alle medlemsstater inden juli 2019; |
| --- | --- |

45.

| 46. | udtrykker bekymring over toldkontrollen og den dermed forbundne opkrævning af toldafgifter, som udgør en egen indtægt for EU-budgettet; påpeger, at inspektioner for at kontrollere, at importørerne overholder lovgivningen om told og import foretages af medlemsstaternes egne toldmyndigheder, og opfordrer Kommissionen til at sikre, at kontrollen ved EU's grænser er hensigtsmæssig og harmoniseret og dermed garanterer Unionens sikkerhed, tryghed og økonomiske interesser, og til at forpligte sig til at bekæmpe handelen med ulovlige og forfalskede varer i særdeleshed; |
| --- | --- |

46.

| 47. | beklager, at gennemførelsen af de nye IT-systemer for toldunionen har lidt under en række forsinkelser, hvilket betyder, at nogle af de centrale systemer ikke vil være til rådighed ved de frister i 2020, der er fastsat i EU-toldkodeksen; understreger, at en hurtig overgang til et papirløst toldmiljø er afgørende for at sikre, at toldadministrationer fungerer, som om de var én enhed; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bidrage til færdiggørelsen af EU's toldinformationssystemer og deres finansielle bæredygtighed; |
| --- | --- |

47.

| 48. | glæder sig over OLAF's 11 fælles toldaktioner, hvormed det er lykkedes at imødegå forskellige trusler som f.eks. indtægtssvig, ulovlige pengebevægelser i form af kontanter, forfalskede produkter, cigaretsmugling og euforiserende stoffer; glæder sig desuden over afsløringen af uregelmæssigheder som følge af meddelelser om gensidig bistand, som er udstedt af OLAF, navnlig svig i forbindelse med solpaneler; |
| --- | --- |

48.

| 49. | understreger, at det er nødvendigt med en harmoniseret og standardiseret toldkontrol på alle grænseovergangssteder, fordi en ubalance i medlemsstaternes gennemførelse af toldkontrol er til hinder for, at toldunionen fungerer effektivt; |
| --- | --- |

49.

Udgifter

| 50. | glæder sig over den betydelige fald i mængden af tilfælde (fra 272 i 2016 til 133 i 2017) der blev indberettet som svig på området for udvikling af landdistrikter, og det deraf følgende fald i værdien af svig fra 47 millioner EUR til 20 millioner EUR; bemærker dog den modsatte tendens i direkte støtte til landbrug, hvor værdien af uregelmæssigheder, der er blevet indberettet som svig, er steget drastisk fra 11 millioner EUR til 39 millioner EUR, og den gennemsnitlige finansielle værdi, der indgik i de enkelte tilfælde, voksede med 227 %; håber, at dette ikke udgør en negativ tendens; |
| --- | --- |

50.

| 51. | forventer, at den forenkling af de administrative regler, som ønskes i de fælles bestemmelser for perioden 2014-2020, vil gøre det muligt at mindske antallet af ikke-svigagtige uregelmæssigheder, identificere svigagtige tilfælde og lette modtagernes adgang til EU-midler; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på at standardisere nomenklaturen for fejl i forbindelse med udgifter, da data viser, at forskellige medlemsstater angiver de samme fejl under forskellige kategorier (SWD(2018)0386); |
| --- | --- |

52.

| 53. | understreger, at kapaciteten til at afsløre tilfælde er et hovedelement i forbindelse med cyklussen for bekæmpelse af svig, der bidrager til effektiviteten og af systemet til beskyttelse af EU-budgettet; glæder sig derfor over, at de medlemsstater, der er mest aktive med at efterspore og rapportere potentielt svigagtige uregelmæssigheder, var Polen, Rumænien, Ungarn, Italien og Bulgarien, som tilsammen tegnede sig for 73 % af de uregelmæssigheder, der blev rapporteret som svigagtige i forbindelse med den fælles landbrugspolitik i årene 2013-2017; understreger i denne forbindelse, at en enkelt numerisk vurdering af de udarbejdede rapporter kan føre til en forkert opfattelse af kontrollens effektivitet; opfordrer derfor Kommissionen til fortsat at støtte medlemsstaterne med henblik på at sikre, at både kvaliteten og antallet af kontroller forbedres, og til at udveksle bedste praksis med hensyn til bekæmpelse af svig; |
| --- | --- |

53.

| 54. | bemærker, at antallet af uregelmæssigheder, der ikke er indberettet som svig i forbindelse med samhørigheds- og fiskeripolitikken (5 129 sager i 2017), er vendt tilbage til niveauerne for 2013 og 2014 (henholdsvis 4 695 og 4 825 tilfælde) efter et højdepunkt, der varede i to år; |
| --- | --- |

54.

| 55. | påpeger, at fuld gennemsigtighed i bogføringen af udgifter er af afgørende betydning, navnlig hvad angår infrastrukturarbejder, der finansieres direkte via Unionens fonde eller finansielle instrumenter; opfordrer Kommissionen til at sørge for, at EU-borgerne i medlemsstaterne har fuld adgang til oplysninger om de medfinansierede projekter; |
| --- | --- |

55.

| 56. | noterer sig, at antallet af indberettede uregelmæssigheder i forbindelse med førtiltrædelsesbistand (PAA) faldt yderligere i 2017, og at antallet af uregelmæssigheder indberettet som svig nærmede sig nul i forbindelse med udfasningen af førtiltrædelsesprogrammerne; |
| --- | --- |

56.

Konstaterede problemer og nødvendige foranstaltninger

Bedre kontroller

| 57. | støtter Hercule III-programmet, som er et godt eksempel på princippet om, at hver euro skal bruges så effektivt som muligt; forventer, at dets efterfølger i tiden efter 2020 bliver endnu mere effektiv; |
| --- | --- |

57.

| 58. | håber, at den nyligt planlagte forordning fra Europa-Parlamentet og Rådet om et instrument for finansiel støtte til toldkontroludstyr som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning vil forbedre koordineringen yderligere og forbedre samarbejdet mellem toldmyndigheder og andre retshåndhævende myndigheder med henblik på finansiering gennem et bedre partnerskab på EU-plan; |
| --- | --- |

58.

Grænseoverskridende svig

| 59. | understreger, at et system, der ville gøre det muligt for myndighederne at udveksle oplysninger, ville lette krydskontrollen af bogføringen af transaktioner mellem to eller flere medlemsstater med henblik på at undgå grænseoverskridende svig med hensyn til struktur- og investeringsfondene, således at der sikres en horisontal og fuldstændig tilgang til beskyttelse af medlemsstaternes finansielle interesser; gentager sin anmodning til Kommissionen om at fremsætte et lovgivningsforslag om gensidig administrativ bistand inden for de udgiftsområder for EU-finansiering, hvor der ikke er fastsat en sådan bestemmelse; |
| --- | --- |

59.

| 60. | er bekymret over den stigende trussel og forekomsten af grænseoverskridende svig, som er blevet opdaget af OLAF; glæder sig over vedtagelsen af Parlamentets betænkning af 25. oktober 2018 om beskyttelse af EU's finansielle interesser — Inddrivelse af penge og aktiver fra tredjelande i tilfælde af svig og den klausul om bekæmpelse af svig, der med succes er indarbejdet i frihandelsaftalen med Japan; opfordrer Kommissionen til at gøre det til almindelig praksis at indføje bestemmelser om bekæmpelse af svig i aftaler, som undertegnes mellem EU og tredjelande; |
| --- | --- |

60.

Whistleblowere

| 61. | glæder sig over forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-lovgivningen (COM(2018)0218); håber, at det væsentligt vil forbedre sikkerheden for whistleblowere i Unionen, hvilket vil føre til en kraftig forbedring af EU's finansielle beskyttelse og retsstatsforholdene; håber, at den vil træde i kraft i meget nær fremtid; opfordrer alle EU-institutioner til hurtigst muligt at gennemføre de standarder, der er fastsat i direktivet, i deres interne politikker for at sikre det højeste niveau for beskyttelse af Unionens finansielle interesser; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre det i deres nationale lovgivning med så stort et anvendelsesområde som muligt; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger den vigtige rolle, som whistleblowere spiller i forbindelse med forebyggelse, afsløring og indberetning af svig, og behovet for at beskytte dem; |
| --- | --- |

62.

Undersøgende journalistik

| 63. | er af den opfattelse, at den undersøgende journalistik spiller en central rolle med hensyn til at fremme den nødvendige grad af gennemsigtighed i Unionen og medlemsstaterne, og at den skal fremmes og støttes, både af medlemsstaterne og EU; |
| --- | --- |

63.

Tobak

| 64. | bemærker med bekymring, at den ulovlige handel med cigaretter ifølge OLAF's skøn medfører et årligt finansielt tab på over 10 milliarder EUR på EU's og medlemsstaternes budgetter; |
| --- | --- |

64.

| 65. | glæder sig over, at Verdenssundhedsorganisationens (WHO's) protokol om eliminering af ulovlig handel med tobaksvarer efter den 41. ratifikation den 25. september 2018 trådte i kraft den 27. juni 2018; glæder sig over, at det første møde for parterne i protokollen fandt sted fra den 8. til den 10. oktober 2018; opfordrer imidlertid de medlemsstater, der endnu ikke har ratificeret protokollen, til at gøre det hurtigst muligt; opfordrer Kommissionen til at spille en aktiv rolle med henblik på at udarbejde en omfattende rapport med eksempler på god praksis og gennemførelse af forsøg med sporings- og sporingssystemer i de deltagende stater; opfordrer de medlemsstater, der har undertegnet protokollen, men endnu ikke ratificeret den, til at gøre dette; |
| --- | --- |

65.

| 66. | minder om Kommissionens afgørelse om ikke at forny aftalen med PMI (Philip Morris International), der udløb den 9. juli 2016; minder om, at Parlamentet den 9. marts 2016 anmodede Kommissionen om ikke at forny, forlænge eller genforhandle den ud over dens udløbsdato; mener, at de tre andre aftaler med tobaksselskaber (BAT, JTI og ITL) ikke bør fornyes, forlænges eller genforhandles; opfordrer Kommissionen til at fremlægge en rapport ved udgangen af 2018 om mulighederne for at standse de tre tilbageværende aftaler; |
| --- | --- |

66.

| 67. | opfordrer Kommissionen til hurtigt at udarbejde den nye handlingsplan og en omfattende EU-strategi til bekæmpelse af ulovlig handel med tobak, som var berammet til slutningen af sommeren 2018; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at det sporingssystem og de sikkerhedsforanstaltninger, som medlemsstaterne skal indføre inden den 20. maj 2019 for cigaretter og rulletobak og senest den 20. maj 2024 for alle andre tobaksvarer (f.eks. cigarer, cigarillos og røgfrie tobaksvarer), er i overensstemmelse med de uafhængige retningslinjer i WHO's protokol om eliminering af ulovlig handel med tobaksvarer, som Den Europæiske Union ratificerede den 24. juni 2016; |
| --- | --- |

68.

| 69. | opfordrer Kommissionen til at foregribe tobaksindustriens skjulte kloningsrisici med henblik på at forsyne det parallelle marked; |
| --- | --- |

69.

| 70. | bemærker med bekymring, at OLAF's retlige henstillinger kun i begrænset omfang er blevet gennemført i medlemsstaterne; er af den opfattelse, at en sådan situation er uacceptabel, og opfordrer Kommissionen til indtrængende at opfordre medlemsstaterne til at sikre fuld gennemførelse af OLAF's henstillinger og til at fastsætte regler med henblik på at lette anerkendelsen af de beviser, som OLAF har fundet; |
| --- | --- |

70.

OLAF's undersøgelser og rolle

| 71. | glæder sig over Kommissionens forslag om at give OLAF beføjelser til at undersøge merværdiafgiftsspørgsmål; opfordrer Kommissionen til at sikre en vis grad af gennemsigtighed i OLAF's rapporter og henstillinger efter afslutningen af alle europæiske og nationale procedurer; er af den opfattelse, at Kommissionen efter vedtagelsen af de nødvendige ændringer af OLAF-forordningen vedrørende oprettelsen af EPPO bør udarbejde en grundigere og mere omfattende modernisering af OLAF's rammer; |
| --- | --- |

71.

| 72. | beklager, at der er uoverensstemmelse mellem terminologien i OLAF's rapporter, såsom afsluttede og gennemførte undersøgelser; opfordrer Kommissionen og OLAF til at indføre en konsekvent terminologi, således at der sikres sammenlignelighed gennem årene i forbindelse med indberetning og afhjælpning af sager om svig; |
| --- | --- |

72.

| 73. | noterer sig de igangværende spørgsmål med OLAF's nye database over indholdsforvaltning (OCM); beklager navnlig, at sagerne er gået tabt i den nye database; glæder sig over, at dette problem har højeste prioritet; opfordrer Kommissionen til at forelægge Parlamentet en grundig evaluering af OCTM-IT-projektet, navnlig med hensyn til projektudformning, fulde omkostninger, gennemførelse, brugererfaringer og en liste over konstaterede problemer, jf. henstillingerne fra OLAF's Overvågningsudvalg (13); |
| --- | --- |

73.

| 74. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i fællesskab at sikre, at OLAF's og medlemsstaternes undersøgelser supplerer hinanden, at OLAF har lige undersøgelsesbeføjelser i alle medlemsstater, herunder adgang til oplysninger om bankkonti, og at beviser indsamlet af OLAF kan accepteres som bevismateriale af domstolene i alle medlemsstater, da det er afgørende for en effektiv opfølgning af OLAF's undersøgelser; |
| --- | --- |

74.

o

o o

| 75. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Unions Domstol, Den Europæiske Revisionsret, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig og OLAF-Overvågningsudvalget. |
| --- | --- |

75.

---

(1)  OLAF, »Attende rapport fra Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, 1. januar til 31. december 2017«, 5.10.2018.

(2)  EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1.

(3)  EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29.

(4)  EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1.

(5)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(6)  Domstolens dom (Store Afdeling) af 8. september 2015, straffesag mod Ivo Taricco m.fl., 105/14, ECLI:EU:C:2015:555.

(7)  Domstolens dom (Store Afdeling) af 5. december 2017, straffesag mod M.A.S. og M.B., 42/17, ECLI:EU:C:2017:936.

(8)  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 56.

(9)  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65.

(10)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0419.

(11)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0384.

(12)  EUT L 268 af 12.10.2010, s. 1.

(13)  OLAF-Overvågningsudvalgets udtalelse nr. 1/2018 om OLAF's foreløbige budgetforslag for 2019.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/163 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/163

---

P8_TA(2019)0057

Genetisk modificeret Ms8-, Rf3- og Ms8 × Rf3-raps

Europa-Parlamentets beslutning af 31. januar 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om ændring af gennemførelsesafgørelse 2013/327/EU for så vidt angår forlængelse af tilladelsen til at markedsføre foderstoffer, der indeholder eller består af genetisk modificeret Ms8-, Rf3- og Ms8 × Rf3-raps, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D059688/02 — 2019/2521(RSP))

(2020/C 411/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om ændring af gennemførelsesafgørelse 2013/327/EU for så vidt angår forlængelse af tilladelsen til at markedsføre foderstoffer, der indeholder eller består af genetisk modificeret Ms8-, Rf3- og Ms8 × Rf3-raps, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D059688/02, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om ændring af gennemførelsesafgørelse 2013/327/EU for så vidt angår forlængelse af tilladelsen til at markedsføre foderstoffer, der indeholder eller består af genetisk modificeret Ms8-, Rf3- og Ms8 × Rf3-raps, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D059688/02,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 11, stk. 3, og artikel 23, stk. 3, og |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 11, stk. 3, og artikel 23, stk. 3, og

| — | der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 3. december 2018, som ikke mundede ud i en udtalelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 3. december 2018, som ikke mundede ud i en udtalelse,

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

| — | der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 25. oktober 2017 og offentliggjort den 28. november 2017 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 25. oktober 2017 og offentliggjort den 28. november 2017 (3),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 14. februar 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 14. februar 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (4),

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3,

| A. | der henviser til, at Bayer CropScience AG den 20. maj 2016 i henhold til artikel 11 og 23 i forordning (EF) nr. 1829/2003 indgav en ansøgning til Kommissionen om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af de produkter, der er omfattet af Kommissionens afgørelse 2007/232/EF (5) (i det følgende benævnt »ansøgningen om forlængelse«); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Bayer CropScience AG den 20. maj 2016 i henhold til artikel 11 og 23 i forordning (EF) nr. 1829/2003 indgav en ansøgning til Kommissionen om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af de produkter, der er omfattet af Kommissionens afgørelse 2007/232/EF (5) (i det følgende benævnt »ansøgningen om forlængelse«);

| B. | der henviser til, at det i afgørelse 2007/232/EF blev tilladt at markedsføre foder, der indeholder eller består af genetisk modificerede carbonhydrider (GM) Ms8-, Rf3- og Ms8 × Rf3-raps, og at tilladelsen også omfattede produkter, der indeholder eller består af ODSR 8, Rf3 og Ms8 × Rf3-raps, til andre anvendelsesformål end fødevarer eller foder, undtagen til dyrkning; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det i afgørelse 2007/232/EF blev tilladt at markedsføre foder, der indeholder eller består af genetisk modificerede carbonhydrider (GM) Ms8-, Rf3- og Ms8 × Rf3-raps, og at tilladelsen også omfattede produkter, der indeholder eller består af ODSR 8, Rf3 og Ms8 × Rf3-raps, til andre anvendelsesformål end fødevarer eller foder, undtagen til dyrkning;

| C. | der henviser til, at EFSA den 25. oktober 2017 vedtog en positiv udtalelse om ansøgningen om fornyelse i overensstemmelse med artikel 6 og 18 i forordning (EF) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EFSA den 25. oktober 2017 vedtog en positiv udtalelse om ansøgningen om fornyelse i overensstemmelse med artikel 6 og 18 i forordning (EF) nr. 1829/2003;

| D. | der henviser til, at Kommissionen efter anmodning fra ansøgeren har besluttet at ændre Kommissionens tidligere gennemførelsesafgørelse 2013/327/EU (6), således at anvendelsesområdet for de produkter, der er omfattet af afgørelse 2007/232/EF, vil blive indarbejdet i den; der henviser til, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse dermed ændrer gennemførelsesafgørelse 2013/327/EU og ophæver afgørelse 2007/232/EF; der henviser til, at det er tvivlsomt, om en sådan fremgangsmåde er lovlig; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen efter anmodning fra ansøgeren har besluttet at ændre Kommissionens tidligere gennemførelsesafgørelse 2013/327/EU (6), således at anvendelsesområdet for de produkter, der er omfattet af afgørelse 2007/232/EF, vil blive indarbejdet i den; der henviser til, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse dermed ændrer gennemførelsesafgørelse 2013/327/EU og ophæver afgørelse 2007/232/EF; der henviser til, at det er tvivlsomt, om en sådan fremgangsmåde er lovlig;

| E. | der henviser til, at de kompetente myndigheder har indsendt mange kritiske bemærkninger i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (7); der henviser til, at medlemsstaterne bl.a. kritiserede, at den overvågningsstrategi, som ansøgeren havde valgt, ikke var i overensstemmelse med kravene i bilag VII til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF (8) eller med EFSA's retningslinjer, at de rapporter om overvågning af miljøet, som ansøgeren havde fremlagt efter markedsføringen, havde grundlæggende mangler, og at de ikke fremlagde pålidelige data til støtte for den konklusion, at der ikke havde været nogen negative sundheds- eller miljøvirkninger i forbindelse med import eller anvendelse af genetisk modificeret Ms8-, Rf3- og Ms8 × Rf3-raps; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de kompetente myndigheder har indsendt mange kritiske bemærkninger i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (7); der henviser til, at medlemsstaterne bl.a. kritiserede, at den overvågningsstrategi, som ansøgeren havde valgt, ikke var i overensstemmelse med kravene i bilag VII til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF (8) eller med EFSA's retningslinjer, at de rapporter om overvågning af miljøet, som ansøgeren havde fremlagt efter markedsføringen, havde grundlæggende mangler, og at de ikke fremlagde pålidelige data til støtte for den konklusion, at der ikke havde været nogen negative sundheds- eller miljøvirkninger i forbindelse med import eller anvendelse af genetisk modificeret Ms8-, Rf3- og Ms8 × Rf3-raps;

| F. | der henviser til, at genetisk modificeret Ms8-, Rf3- og Ms8 × Rf3-raps er konstrueret til at være resistent over for anvendelsen af herbicidet glufosinat; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at genetisk modificeret Ms8-, Rf3- og Ms8 × Rf3-raps er konstrueret til at være resistent over for anvendelsen af herbicidet glufosinat;

| G. | der henviser til, at anvendelsen af et supplerende herbicid er en del af normal landbrugspraksis i forbindelse med dyrkningen af herbicidresistente planter, og at det derfor kan forventes, at disse planter vil blive udsat for både højere og gentagne doser, hvilket ikke blot vil medføre en højere byrde for restkoncentrationer i høsten og dermed også i den importerede vare, men også kan påvirke sammensætningen af den genetisk modificerede plante og dens agronomiske egenskaber; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at anvendelsen af et supplerende herbicid er en del af normal landbrugspraksis i forbindelse med dyrkningen af herbicidresistente planter, og at det derfor kan forventes, at disse planter vil blive udsat for både højere og gentagne doser, hvilket ikke blot vil medføre en højere byrde for restkoncentrationer i høsten og dermed også i den importerede vare, men også kan påvirke sammensætningen af den genetisk modificerede plante og dens agronomiske egenskaber;

| H. | der henviser til, at brugen af glufosinat ikke længere er tilladt i Unionen, da det er blevet klassificeret som reproduktionstoksisk og dermed er omfattet af udelukkelseskriterierne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (9); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at brugen af glufosinat ikke længere er tilladt i Unionen, da det er blevet klassificeret som reproduktionstoksisk og dermed er omfattet af udelukkelseskriterierne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (9);

| I. | der henviser til, at restprodukter fra sprøjtning med herbicider overvejes uden for rammerne af EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer; der henviser til, at virkningen af at sprøjte genetisk modificeret Ms8-, Rf3- og Ms8 × Rf3-raps med glufosinat ikke er blevet vurderet; der henviser til, at information om grænseværdier for restkoncentrationer af herbicider og deres metabolitter er afgørende for en grundig risikovurdering af herbicidtolerante genetisk modificerede planter; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at restprodukter fra sprøjtning med herbicider overvejes uden for rammerne af EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer; der henviser til, at virkningen af at sprøjte genetisk modificeret Ms8-, Rf3- og Ms8 × Rf3-raps med glufosinat ikke er blevet vurderet; der henviser til, at information om grænseværdier for restkoncentrationer af herbicider og deres metabolitter er afgørende for en grundig risikovurdering af herbicidtolerante genetisk modificerede planter;

| J. | der henviser til, at medlemsstaterne ikke er forpligtede til at måle restkoncentrationer af glufosinat på importen af raps for at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne som led i Unionens samordnede flerårige kontrolprogram for 2019, 2020 og 2021 (10); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at medlemsstaterne ikke er forpligtede til at måle restkoncentrationer af glufosinat på importen af raps for at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne som led i Unionens samordnede flerårige kontrolprogram for 2019, 2020 og 2021 (10);

| K. | der henviser til, at foruden muligheden for, at dyr og mennesker i Unionen fortsat vil blive udsat for høje restkoncentrationer af glufosinat i denne genetisk modificerede raps, gav en sagkyndig fra den kompetente myndighed også udtryk for bekymring over metabolitten N-acetyl-glufosinat, som fremstilles i genetisk modificeret Ms8 × Rf3-raps, men ikke den ikke-GM-relaterede modpart (11); der henviser til, at selv om en undersøgelse fra 2013 viser, at N-Ac-GLF kan have neurotoksiske virkninger, blev dette ikke undersøgt som en del af EFSA's vurdering; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at foruden muligheden for, at dyr og mennesker i Unionen fortsat vil blive udsat for høje restkoncentrationer af glufosinat i denne genetisk modificerede raps, gav en sagkyndig fra den kompetente myndighed også udtryk for bekymring over metabolitten N-acetyl-glufosinat, som fremstilles i genetisk modificeret Ms8 × Rf3-raps, men ikke den ikke-GM-relaterede modpart (11); der henviser til, at selv om en undersøgelse fra 2013 viser, at N-Ac-GLF kan have neurotoksiske virkninger, blev dette ikke undersøgt som en del af EFSA's vurdering;

| L. | der henviser til, at afstemningen den 3. december 2018 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at afstemningen den 3. december 2018 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne;

| M. | der henviser til, at Kommissionen i begge begrundelser til sit lovgivningsmæssige forslag, der blev forelagt henholdsvis den 22. april 2015, om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde anvendelse af genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer på deres område, og den 14. februar 2017, om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011, beklagede den omstændighed, at Kommissionen siden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1829/2003 havde vedtaget afgørelser om tilladelser uden støtte i udtalelser fra Medlemsstatsudvalget, og at tilbagegivelse af sager til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse — hvilket i høj grad er en undtagelse fra den generelle procedure — var blevet normen for beslutningstagningen i forbindelse med tilladelser til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; der henviser til, at formand Jean-Claude Juncker ved flere lejligheder har betegnet denne praksis som udemokratisk (12); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Kommissionen i begge begrundelser til sit lovgivningsmæssige forslag, der blev forelagt henholdsvis den 22. april 2015, om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde anvendelse af genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer på deres område, og den 14. februar 2017, om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011, beklagede den omstændighed, at Kommissionen siden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1829/2003 havde vedtaget afgørelser om tilladelser uden støtte i udtalelser fra Medlemsstatsudvalget, og at tilbagegivelse af sager til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse — hvilket i høj grad er en undtagelse fra den generelle procedure — var blevet normen for beslutningstagningen i forbindelse med tilladelser til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; der henviser til, at formand Jean-Claude Juncker ved flere lejligheder har betegnet denne praksis som udemokratisk (12);

| N. | der henviser til, at Parlamentet den 28. oktober 2015 ved førstebehandlingen (13) forkastede det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 og opfordrede Kommissionen til at trække forslaget tilbage og forelægge et nyt; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Parlamentet den 28. oktober 2015 ved førstebehandlingen (13) forkastede det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 og opfordrede Kommissionen til at trække forslaget tilbage og forelægge et nyt;

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse ikke er i overensstemmelse med EU-retten, fordi det ikke er foreneligt med ét af målene for forordning (EF) nr. 1829/2003, som i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (14), er at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers liv og sundhed, af dyrs sundhed og velfærd, af miljøet og af forbrugernes interesser i relation til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer tilfredsstillende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Kommissionen om at trække udkastet til gennemførelsesafgørelse tilbage; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til ikke at tillade import af genetisk modificerede planter til fødevarer og foderstoffer, som er gjort tolerante over for et herbicid, der ikke er godkendt til anvendelse i Unionen, i dette tilfælde glufosinat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til ikke at godkende nogen herbicidtolerante genetisk modificerede planter uden en fuldstændig vurdering af restkoncentrationerne fra sprøjtning med supplerende herbicider, metabolitter og kommercielle blandinger heraf, sådan som de anvendes i dyrkningslandene; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til fuldt ud at integrere risikovurderingen af anvendelsen af supplerende herbicider og restkoncentrationer heraf i risikovurderingen af herbicidtolerante genetisk modificerede planter, uanset om den pågældende genetisk modificerede plante er bestemt til dyrkning i Unionen eller til at blive importeret til Unionen og anvendt i fødevarer og foderstoffer; |
| --- | --- |

6.

| 7. | gentager sit tilsagn om at fortsætte arbejdet med Kommissionens forslag om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011; opfordrer Rådet til hurtigst muligt at fortsætte sit arbejde i forbindelse med Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen til at suspendere alle gennemførelsesafgørelser vedrørende ansøgninger om godkendelse af genetisk modificerede organismer, indtil godkendelsesproceduren er blevet ændret på en sådan måde, at manglerne ved den nuværende procedure, som har vist sig at være uhensigtsmæssig, er afhjulpet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen til at trække forslag til GMO-tilladelser tilbage, hvis Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed ikke afgiver nogen udtalelse, hvad enten det er til dyrkning eller til anvendelse i fødevarer og foder; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(3)  Assessment of genetically modified oilseed rape MS8 × RF3 for renewal of authorisation under regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-RX-004) (Vurdering af genetisk modificeret raps MS8 × RF3 for så vidt angår forlængelse af godkendelsen i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003 (anvendelse af EFSA-GMO-RX-004)), https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2017.5067

(4)  Beslutning af 16. januar 2014 om forslag til Rådets afgørelse om markedsføring med henblik på dyrkning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af et majsprodukt (Zea mays L., linje 1507), der er genetisk modificeret med henblik på resistens over for visse skadelige sommerfuglearter (EUT C 482 af 23.12.2016, s. 110).

| — | Beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs NK603 × T25 (EUT C 399 af 24.11.2017, s. 71). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs NK603 × T25 (EUT C 399 af 24.11.2017, s. 71).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87705 × MON 89788 (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 19). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87705 × MON 89788 (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 19).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 17). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 17).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 (MST-FGØ72-2) (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 15). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 (MST-FGØ72-2) (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 15).

| — | Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne (EUT C 86 af 6.3.2018, s. 108). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne (EUT C 86 af 6.3.2018, s. 108).

| — | Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af en genetisk modificeret nellike (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (EUT C 86 af 6.3.2018, s. 111). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af en genetisk modificeret nellike (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (EUT C 86 af 6.3.2018, s. 111).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af genetisk modificerede frø af majs MON 810 til dyrkning (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 76). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af genetisk modificerede frø af majs MON 810 til dyrkning (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 76).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter af genetisk modificeret majs MON 810 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 80). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter af genetisk modificeret majs MON 810 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 80).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs Bt11 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 70). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs Bt11 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 70).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs 1507 til dyrkning (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 73). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs 1507 til dyrkning (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 73).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 83). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 83).

| — | Beslutning af 5. april 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne Bt11, 59122, MIR604, 1507 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 298 af 23.8.2018, s. 34). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 5. april 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne Bt11, 59122, MIR604, 1507 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 298 af 23.8.2018, s. 34).

| — | Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 307 af 30.8.2018, s. 71). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 307 af 30.8.2018, s. 71).

| — | Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 307 af 30.8.2018, s. 67). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 307 af 30.8.2018, s. 67).

| — | Beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 337 af 20.9.2018, s. 54). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 337 af 20.9.2018, s. 54).

| — | Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 55). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 55).

| — | Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-44406-6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 60). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-44406-6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 60).

| — | Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 122). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 122).

| — | Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 127). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 127).

| — | Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificerede MON 88302 × Ms8 × Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) og MON 88302 × Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 133). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificerede MON 88302 × Ms8 × Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) og MON 88302 × Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 133).

| — | Beslutning af 1. marts 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 59122 (DAS-59122-7), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 1. marts 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 59122 (DAS-59122-7), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0051).

| — | Beslutning af 1. marts 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to af transformationsbegivenhederne MON 87427, MON 89034 og NK603, og om ophævelse af afgørelse 2010/420/EU (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 1. marts 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to af transformationsbegivenhederne MON 87427, MON 89034 og NK603, og om ophævelse af afgørelse 2010/420/EU (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0052).

| — | Beslutning af 3. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af fødevarer og foderstoffer, der er fremstillet af genetisk modificeret H7-1-sukkerroe (KM-ØØØH71-4), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af fødevarer og foderstoffer, der er fremstillet af genetisk modificeret H7-1-sukkerroe (KM-ØØØH71-4), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0197).

| — | Beslutning af 30. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs GA21 (MON-ØØØ21-9), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 30. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs GA21 (MON-ØØØ21-9), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0221).

| — | Beslutning af 30. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret 1507 × 59122 × MON 810 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder 1507, 59122, MON 810 og NK603, og om ophævelse af afgørelse 2009/815/EF, 2010/428/EU og 2010/432/EU i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 30. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret 1507 × 59122 × MON 810 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder 1507, 59122, MON 810 og NK603, og om ophævelse af afgørelse 2009/815/EF, 2010/428/EU og 2010/432/EU i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0222).

| — | Beslutning af 24. oktober 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003, (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 24. oktober 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003, (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0416).

| — | Beslutning af 24. oktober 2018 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 og 59122, og om ophævelse af afgørelse 2011/366/EU (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 24. oktober 2018 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 og 59122, og om ophævelse af afgørelse 2011/366/EU (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0417).

(5)  Kommissionens beslutning 2007/232/EF af 26. marts 2007 om markedsføring i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af rapsprodukterne (Brassica napus L., linje Ms8, Rf3 og Ms8 × Rf3), der er genetisk modificeret med henblik på tolerance over for herbicidet ammoniumglufosinat (EUT L 100 af 17.4.2007, s. 20).

(6)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/327/EU af 25. juni 2013 om tilladelse til markedsføring af fødevarer, der indeholder eller består af genetisk modificeret Ms8-, Rf3- og Ms8 × Rf3-raps, eller fødevarer og foderstoffer, der er fremstillet af disse genetisk modificerede organismer, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT L 175 af 27.6.2013, s. 57).

(7)  Bemærkninger fra medlemsstaterne, bilag G, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00569

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer og om ophævelse af Rådets direktiv 90/220/EØF (EFT L 106 af 17.4.2001, s. 1).

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1).

(10)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/555 af 9. april 2018 om et samordnet flerårigt EU-kontrolprogram for 2019, 2020 og 2021 med det formål at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på vegetabilske og animalske fødevarer og at vurdere forbrugernes eksponering for disse rester (EUT L 92 af 10.4.2018, s. 6).

(11)  Bemærkninger fra medlemsstaterne, bilag G, s. 18, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00569

(12)  Se f.eks. hans indledende indlæg på Europa-Parlamentets plenarmøde den 15. juli 2014, som senere blev medtaget i de politiske retningslinjer for den næste Europa-Kommission, eller hans tale om Unionens tilstand den 14. september 2016.

(13)  EUT C 355 af 20.10.2017, s. 165.

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1).

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/168 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/168

---

P8_TA(2019)0058

Genetisk modificeret 5307-majs (SYN-Ø53Ø7-1)

Europa-Parlamentets beslutning af 31. januar 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 5307 (SYN-Ø53Ø7-1(, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D059689/02 — 2019/2522(RSP))

(2020/C 411/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D059689/02, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D059689/02,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3,

| — | der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 3. december 2018, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, som ikke mundede ud i en udtalelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 3. december 2018, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, som ikke mundede ud i en udtalelse,

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

| — | der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 16. april 2015 og offentliggjort den 5. maj 2015 (3) og til erklæringen, der supplerede EFSA's videnskabelige udtalelse om ansøgning (EFSA-GMO-DE-2011-95) om markedsføring af genetisk modificeret 5307-majs for så vidt angår anvendelser i fødevarer og foder, import og forarbejdning, der er indgivet af Syngenta Crop Protection AG i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003, under hensyntagen til en supplerende toksikologisk undersøgelse, vedtaget af EFSA den 7. marts 2018 og offentliggjort den 11. april 2018 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 16. april 2015 og offentliggjort den 5. maj 2015 (3) og til erklæringen, der supplerede EFSA's videnskabelige udtalelse om ansøgning (EFSA-GMO-DE-2011-95) om markedsføring af genetisk modificeret 5307-majs for så vidt angår anvendelser i fødevarer og foder, import og forarbejdning, der er indgivet af Syngenta Crop Protection AG i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003, under hensyntagen til en supplerende toksikologisk undersøgelse, vedtaget af EFSA den 7. marts 2018 og offentliggjort den 11. april 2018 (4),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 14. februar 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 14. februar 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (5),

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3,

| A. | der henviser til, at Syngenta Crop Protection NV/SA den 7. april 2011 på vegne af Syngenta Crop Protection AG indgav en ansøgning i henhold til artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003 om markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret 5307-majs (i det følgende benævnt »ansøgningen«) til den nationale kompetente myndighed i Tyskland; der henviser til, at ansøgningen også vedrørte markedsføring af produkter, der indeholder eller består af 5307-majs, til andre anvendelsesformål end fødevarer og foderstoffer, undtagen dyrkning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Syngenta Crop Protection NV/SA den 7. april 2011 på vegne af Syngenta Crop Protection AG indgav en ansøgning i henhold til artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003 om markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret 5307-majs (i det følgende benævnt »ansøgningen«) til den nationale kompetente myndighed i Tyskland; der henviser til, at ansøgningen også vedrørte markedsføring af produkter, der indeholder eller består af 5307-majs, til andre anvendelsesformål end fødevarer og foderstoffer, undtagen dyrkning;

| B. | der henviser til, at genetisk modificeret 5307-majs producerer et nyt insektdræbende protein, eCry3.1Ab, som er giftigt for visse biller og snudebiller, og som er fremstillet ved fusion og omlejring af toksiner, der naturligt forekommer i jordbakterier kendt som Bacillus thuringiensis (Bt); der henviser til, at genetisk modificeret 5307-majs også indeholder proteinet phosphommanose-isomerase (PMI), der anvendes som markør; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at genetisk modificeret 5307-majs producerer et nyt insektdræbende protein, eCry3.1Ab, som er giftigt for visse biller og snudebiller, og som er fremstillet ved fusion og omlejring af toksiner, der naturligt forekommer i jordbakterier kendt som Bacillus thuringiensis (Bt); der henviser til, at genetisk modificeret 5307-majs også indeholder proteinet phosphommanose-isomerase (PMI), der anvendes som markør;

| C. | der henviser til, at EFSA i sin udtalelse fra 2015 konkluderede, at EFSA ikke var i stand til at fuldføre sin vurdering af fødevare-/foderrisikoen på grund af mangler i den toksicitetsundersøgelse på 28 dage, som ansøgeren havde fremlagt, navnlig fordi datasættene var fra to separate forsøg, og fordi der blev anvendt et utilstrækkeligt antal dyr (6); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EFSA i sin udtalelse fra 2015 konkluderede, at EFSA ikke var i stand til at fuldføre sin vurdering af fødevare-/foderrisikoen på grund af mangler i den toksicitetsundersøgelse på 28 dage, som ansøgeren havde fremlagt, navnlig fordi datasættene var fra to separate forsøg, og fordi der blev anvendt et utilstrækkeligt antal dyr (6);

| D. | der henviser til, at ansøgeren senere har fremlagt en ny 28-dages toksicitetsundersøgelse; der henviser til, at den anden undersøgelse imidlertid ikke opfyldte alle kravene i retningslinjerne fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) om undersøgelser af toksicitet ved gentagen dosis på 28 dage ved oral indgift i gnavere (7) som krævet af EFSA; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ansøgeren senere har fremlagt en ny 28-dages toksicitetsundersøgelse; der henviser til, at den anden undersøgelse imidlertid ikke opfyldte alle kravene i retningslinjerne fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) om undersøgelser af toksicitet ved gentagen dosis på 28 dage ved oral indgift i gnavere (7) som krævet af EFSA;

| E. | der henviser til, at EFSA i sin 2018-erklæring vedtog en positiv udtalelse om denne ansøgning; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EFSA i sin 2018-erklæring vedtog en positiv udtalelse om denne ansøgning;

| F. | der henviser til, at selv om Cry-proteinerne (Bt-toksiner) er blevet anerkendt som havende adjuvansegenskaber, hvilket betyder, at de muligvis kan styrke andre fødevarers allergifremkaldende egenskaber, er dette ikke blevet analyseret af EFSA; der henviser til, at dette er problematisk, fordi Bt-toksiner kan blandes med allergener i fødevarer og foder som f.eks. sojabønner; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at selv om Cry-proteinerne (Bt-toksiner) er blevet anerkendt som havende adjuvansegenskaber, hvilket betyder, at de muligvis kan styrke andre fødevarers allergifremkaldende egenskaber, er dette ikke blevet analyseret af EFSA; der henviser til, at dette er problematisk, fordi Bt-toksiner kan blandes med allergener i fødevarer og foder som f.eks. sojabønner;

| G. | der henviser til, at kun det isolerede protein blev testet i den 28-dages toksicitetsundersøgelse, der blev accepteret af EFSA; der henviser til, at det imidlertid er blevet påvist, at Bt-toksiners toksicitet kan øges gennem interaktion med andre forbindelser såsom enzymer, andre Bt-toksiner og restprodukter fra sprøjtning med herbicider; der henviser til, at testning af Bt-toksin alene og i en isoleret form derfor ikke gør det muligt at drage konklusioner om deres sundhedsmæssige indvirkning efter indtagelse (8); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kun det isolerede protein blev testet i den 28-dages toksicitetsundersøgelse, der blev accepteret af EFSA; der henviser til, at det imidlertid er blevet påvist, at Bt-toksiners toksicitet kan øges gennem interaktion med andre forbindelser såsom enzymer, andre Bt-toksiner og restprodukter fra sprøjtning med herbicider; der henviser til, at testning af Bt-toksin alene og i en isoleret form derfor ikke gør det muligt at drage konklusioner om deres sundhedsmæssige indvirkning efter indtagelse (8);

| H. | der henviser til, at EFSA bemærkede, at »ansøgeren afdækkede relevante ligheder mellem aminosyresekvensen i eCry3.1Ab og parasporiner, der kan fungere som cytotoksiske proteiner i pattedyrsceller« (9); der henviser til, at EFSA ikke foretog yderligere undersøgelser; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EFSA bemærkede, at »ansøgeren afdækkede relevante ligheder mellem aminosyresekvensen i eCry3.1Ab og parasporiner, der kan fungere som cytotoksiske proteiner i pattedyrsceller« (9); der henviser til, at EFSA ikke foretog yderligere undersøgelser;

| I. | der henviser til, at medlemsstaternes kompetente myndigheder har indsendt mange kritiske bemærkninger i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (10); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at medlemsstaternes kompetente myndigheder har indsendt mange kritiske bemærkninger i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (10);

| J. | der henviser til, at ifølge én kompetent myndighed (11) overstiger ekspressionsniveauerne for eCry3.1Ab i genetisk modificerede 5307-majskerner den tilladte standardmaksimalgrænseværdi på 0,01 mg/kg, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 (12); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at ifølge én kompetent myndighed (11) overstiger ekspressionsniveauerne for eCry3.1Ab i genetisk modificerede 5307-majskerner den tilladte standardmaksimalgrænseværdi på 0,01 mg/kg, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 (12);

| K. | der henviser til, at afstemningen den 3. december 2018 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at afstemningen den 3. december 2018 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne;

| L. | der henviser til, at Kommissionen både i begrundelsen til sit lovgivningsmæssige forslag, der blev forelagt den 22. april 2015, om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde anvendelse af genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer på deres område og i begrundelsen til det lovforslag, der blev forelagt den 14. februar 2017, om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 beklagede den omstændighed, at Kommissionen siden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1829/2003 havde vedtaget afgørelser om tilladelser uden støtte i udtalelser fra Medlemsstatsudvalget, og at tilbagegivelse af sager til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse — hvilket i høj grad er en undtagelse fra den generelle procedure — var blevet normen for beslutningstagningen i forbindelse med tilladelser til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; der henviser til, at formand Jean-Claude Juncker ved flere lejligheder har betegnet denne praksis som udemokratisk (13); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Kommissionen både i begrundelsen til sit lovgivningsmæssige forslag, der blev forelagt den 22. april 2015, om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde anvendelse af genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer på deres område og i begrundelsen til det lovforslag, der blev forelagt den 14. februar 2017, om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 beklagede den omstændighed, at Kommissionen siden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1829/2003 havde vedtaget afgørelser om tilladelser uden støtte i udtalelser fra Medlemsstatsudvalget, og at tilbagegivelse af sager til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse — hvilket i høj grad er en undtagelse fra den generelle procedure — var blevet normen for beslutningstagningen i forbindelse med tilladelser til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; der henviser til, at formand Jean-Claude Juncker ved flere lejligheder har betegnet denne praksis som udemokratisk (13);

| M. | der henviser til, at Parlamentet den 28. oktober 2015 ved førstebehandlingen (14) forkastede det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 og opfordrede Kommissionen til at trække forslaget tilbage og forelægge et nyt; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Parlamentet den 28. oktober 2015 ved førstebehandlingen (14) forkastede det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 og opfordrede Kommissionen til at trække forslaget tilbage og forelægge et nyt;

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse ikke er i overensstemmelse med EU-retten, fordi det ikke er foreneligt med målet for forordning (EF) nr. 1829/2003, som i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastlagt i forordning (EF) nr. 178/2002 (15), er at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers liv og sundhed, af dyrs sundhed og velfærd, af miljøets og forbrugernes interesser i relation til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer tilfredsstillende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Kommissionen om at trække udkastet til gennemførelsesafgørelse tilbage; |
| --- | --- |

3.

| 4. | gentager sit tilsagn om at fortsætte arbejdet med Kommissionens forslag om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011; opfordrer Rådet til hurtigst muligt at fortsætte sit arbejde i forbindelse med Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til at suspendere alle gennemførelsesafgørelser vedrørende ansøgninger om godkendelse af genetisk modificerede organismer, indtil godkendelsesproceduren er blevet ændret på en sådan måde, at manglerne ved den nuværende procedure, som har vist sig at være uhensigtsmæssig, er afhjulpet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til at trække forslag til GMO-tilladelser tilbage, hvis Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed ikke afgiver nogen udtalelse, hvad enten det er til dyrkning eller til anvendelse i fødevarer og foder; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(3)  Scientific Opinion on application (EFSA-GMO-DE-2011-95) for the placing on the market of genetically modified maize 5307 for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Syngenta Crop Protection AG (Videnskabelig udtalelse om ansøgning (EFSA-GMO-DE-2011-95) om markedsføring af genetisk modificeret 5307-majs for så vidt angår anvendelser i fødevarer og foder, import og forarbejdning, der er indgivet af Syngenta Crop Protection AG i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003), https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4083.

(4)  Statement complementing the EFSA Scientific Opinion on application (EFSA-GMO-DE-2011-95) for the placing on the market of genetically modified maize 5307 for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Syngenta Crop Protection AG taking into consideration an additional toxicological study (Erklæring, der supplerer EFSA's videnskabelige udtalelse om ansøgning (EFSA-GMO-DE-2011-95) om markedsføring af genetisk modificeret 5307-majs for så vidt angår anvendelser i fødevarer og foder, import og forarbejdning, der er indgivet af Syngenta Crop Protection AG i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003, under hensyntagen til en supplerende toksikologisk undersøgelse, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5233.

(5)

| — | Beslutning af 16. januar 2014 om forslag til Rådets afgørelse om markedsføring med henblik på dyrkning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af et majsprodukt (Zea mays L., linje 1507), der er genetisk modificeret med henblik på resistens over for visse skadelige sommerfuglearter (EUT C 482 af 23.12.2016, s. 110). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 16. januar 2014 om forslag til Rådets afgørelse om markedsføring med henblik på dyrkning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af et majsprodukt (Zea mays L., linje 1507), der er genetisk modificeret med henblik på resistens over for visse skadelige sommerfuglearter (EUT C 482 af 23.12.2016, s. 110).

| — | Beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs NK603 × T25 (EUT C 399 af 24.11.2017, s. 71). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs NK603 × T25 (EUT C 399 af 24.11.2017, s. 71).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87705 × MON 89788 (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 19). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87705 × MON 89788 (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 19).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 17). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 17).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 (MST-FGØ72-2) (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 15). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 (MST-FGØ72-2) (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 15).

| — | Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne (EUT C 86 af 6.3.2018, s. 108). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne (EUT C 86 af 6.3.2018, s. 108).

| — | Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af en genetisk modificeret nellike (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (EUT C 86 af 6.3.2018, s. 111). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af en genetisk modificeret nellike (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (EUT C 86 af 6.3.2018, s. 111).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af genetisk modificerede frø af majs MON 810 til dyrkning (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 76). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af genetisk modificerede frø af majs MON 810 til dyrkning (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 76).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter af genetisk modificeret majs MON 810 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 80). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter af genetisk modificeret majs MON 810 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 80).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs Bt11 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 70). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs Bt11 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 70).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs 1507 til dyrkning (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 73). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs 1507 til dyrkning (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 73).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 83). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 83).

| — | Beslutning af 5. april 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne Bt11, 59122, MIR604, 1507 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 298 af 23.8.2018, s. 34). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 5. april 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne Bt11, 59122, MIR604, 1507 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 298 af 23.8.2018, s. 34).

| — | Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 307 af 30.8.2018, s. 71). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 307 af 30.8.2018, s. 71).

| — | Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 307 af 30.8.2018, s. 67). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 307 af 30.8.2018, s. 67).

| — | Beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 337 af 20.9.2018, s. 54). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 337 af 20.9.2018, s. 54).

| — | Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 55). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 55).

| — | Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-44406-6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 60). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-44406-6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 60).

| — | Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 122). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 122).

| — | Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 127). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 127).

| — | Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificerede MON 88302 × Ms8 × Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) og MON 88302 × Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 133). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificerede MON 88302 × Ms8 × Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) og MON 88302 × Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 133).

| — | Beslutning af 1. marts 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 59122 (DAS-59122-7), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 1. marts 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 59122 (DAS-59122-7), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0051).

| — | Beslutning af 1. marts 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to af transformationsbegivenhederne MON 87427, MON 89034 og NK603, og om ophævelse af afgørelse 2010/420/EU (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 1. marts 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to af transformationsbegivenhederne MON 87427, MON 89034 og NK603, og om ophævelse af afgørelse 2010/420/EU (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0052).

| — | Beslutning af 3. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af fødevarer og foderstoffer, der er fremstillet af genetisk modificeret H7-1-sukkerroe (KM-ØØØH71-4), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af fødevarer og foderstoffer, der er fremstillet af genetisk modificeret H7-1-sukkerroe (KM-ØØØH71-4), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0197).

| — | Beslutning af 30. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs GA21 (MON-ØØØ21-9), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 30. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs GA21 (MON-ØØØ21-9), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0221).

| — | Beslutning af 30. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret 1507 × 59122 × MON 810 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder 1507, 59122, MON 810 og NK603, og om ophævelse af afgørelse 2009/815/EF, 2010/428/EU og 2010/432/EU i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 30. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret 1507 × 59122 × MON 810 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder 1507, 59122, MON 810 og NK603, og om ophævelse af afgørelse 2009/815/EF, 2010/428/EU og 2010/432/EU i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0222).

| — | Beslutning af 24. oktober 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 24. oktober 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0416).

| — | Beslutning af 24. oktober 2018 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 og 59122, og om ophævelse af afgørelse 2011/366/EU (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 24. oktober 2018 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 og 59122, og om ophævelse af afgørelse 2011/366/EU (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0417).

(6)  EFSA-udtalelse, 2015, s. 15, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4083

(7)  EFSA-erklæring, 2018, s. 4, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5233

(8)  Se analyse fra Institute for Independent Impact Assessment in Biotechnology, TESTBIOTECH, s. 3, for yderligere oplysninger: https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize%205307.pdf

(9)  EFSA-udtalelse, 2015, s. 9, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4083

(10)  Jf. bilag G, medlemsstaternes bemærkninger, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00310

(11)  Medlemsstatens bemærkninger, s. 95.

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1).

(13)  Se bl.a. åbningstalen til Europa-Parlamentets plenarmøde, der er medtaget i de politiske retningslinjer for den næste Europa-Kommission (Strasbourg, den 15. juli 2014), eller talen om Unionens tilstand i 2016 (Strasbourg, den 14. september 2016).

(14)  EUT C 355 af 20.10.2017, s. 165.

(15)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/173 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/173

---

P8_TA(2019)0059

Genetisk modificeret majs MON 87403 (MON-874Ø3-1)

Europa-Parlamentets beslutning af 31. januar 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87403 (MON-874Ø3-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D059691/02 — 2019/2523(RSP))

(2020/C 411/24)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87403 (MON-874Ø3-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D059691/02, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87403 (MON-874Ø3-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D059691/02,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3,

| — | der henviser til afstemningen den 3. december 2018 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, som ikke mundede ud i en udtalelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til afstemningen den 3. december 2018 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, som ikke mundede ud i en udtalelse,

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

| — | der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 8. marts 2018 og offentliggjort den 28. marts 2018 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 8. marts 2018 og offentliggjort den 28. marts 2018 (3),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (4),

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3,

| A. | der henviser til, at Monsanto Europe SA/NV den 26. juni 2015 på vegne af virksomheden Monsanto, USA, indgav en ansøgning i henhold til artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003 om tilladelse til markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foderstoffer, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87403 (i det følgende benævnt »ansøgningen«), til den nationale kompetente myndighed i Belgien, og at ansøgningen også omfattede markedsføring af produkter, der indeholder eller består af genetisk modificeret majs MON 87403 til andre anvendelsesformål end fødevarer og foderstoffer, undtagen dyrkning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Monsanto Europe SA/NV den 26. juni 2015 på vegne af virksomheden Monsanto, USA, indgav en ansøgning i henhold til artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003 om tilladelse til markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foderstoffer, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87403 (i det følgende benævnt »ansøgningen«), til den nationale kompetente myndighed i Belgien, og at ansøgningen også omfattede markedsføring af produkter, der indeholder eller består af genetisk modificeret majs MON 87403 til andre anvendelsesformål end fødevarer og foderstoffer, undtagen dyrkning;

| B. | der henviser til, at majs MON 87403 modificeres genetisk med henblik på at øge biomassen og udbyttet af majsaks (som bliver til de majskolber, der høstes) ved at indsætte en afkortet gensekvens, der stammer fra en anden planteart (Arabidopsis thaliana); der henviser til, at dette fører til ekspression af et protein (AtHB17Δ113), der har til formål at konkurrere med et lignende naturligt protein, som styrer planternes genregulering og vækst; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at majs MON 87403 modificeres genetisk med henblik på at øge biomassen og udbyttet af majsaks (som bliver til de majskolber, der høstes) ved at indsætte en afkortet gensekvens, der stammer fra en anden planteart (Arabidopsis thaliana); der henviser til, at dette fører til ekspression af et protein (AtHB17Δ113), der har til formål at konkurrere med et lignende naturligt protein, som styrer planternes genregulering og vækst;

| C. | der henviser til, at de kompetente myndigheder har indsendt mange kritiske bemærkninger i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (5); der henviser til, at bemærkningerne bl.a. indeholdt iagttagelser om, at forsøgsdataene ikke understøttede påstanden om øget udbytte af den genetisk modificerede majs MON 87403, at det ikke er muligt at drage en konklusion om hele fødevarens og/eller foderstoffets sikkerhed for så vidt angår dets reproduktive eller udviklingsmæssige langtidsvirkninger, at ansøgerens forslag til miljøovervågningsplan ikke opfylder de mål, der er fastsat i bilag VII til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF (6), og, hvilket er afgørende, at den fremlagte dokumentation ikke i tilstrækkelig grad blev anset for at være tilstrækkelig til at forsikre forbrugerne om sikkerheden ved genmodificeret majs MON 87403; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de kompetente myndigheder har indsendt mange kritiske bemærkninger i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (5); der henviser til, at bemærkningerne bl.a. indeholdt iagttagelser om, at forsøgsdataene ikke understøttede påstanden om øget udbytte af den genetisk modificerede majs MON 87403, at det ikke er muligt at drage en konklusion om hele fødevarens og/eller foderstoffets sikkerhed for så vidt angår dets reproduktive eller udviklingsmæssige langtidsvirkninger, at ansøgerens forslag til miljøovervågningsplan ikke opfylder de mål, der er fastsat i bilag VII til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF (6), og, hvilket er afgørende, at den fremlagte dokumentation ikke i tilstrækkelig grad blev anset for at være tilstrækkelig til at forsikre forbrugerne om sikkerheden ved genmodificeret majs MON 87403;

| D. | der henviser til, at en uafhængig analyse af EFSA's vurdering, på trods af at EFSA har givet grønt lys for så vidt angår sikkerheden af genmodificeret majs MON 87403, viser, at der fortsat ikke er en særlig god forståelse af de nøjagtige molekylære mekanismer, der er forbundet med ekspressionen af AtHB17Δ113, samt af hvordan denne resulterer i de formodede tilsigtede virkninger og eventuelle bivirkninger, og at dette kræver yderligere forskning (7); der henviser til, at det uden en omfattende forståelse af genetisk modifikation ikke er muligt fuldt ud at vurdere de dermed forbundne risici; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en uafhængig analyse af EFSA's vurdering, på trods af at EFSA har givet grønt lys for så vidt angår sikkerheden af genmodificeret majs MON 87403, viser, at der fortsat ikke er en særlig god forståelse af de nøjagtige molekylære mekanismer, der er forbundet med ekspressionen af AtHB17Δ113, samt af hvordan denne resulterer i de formodede tilsigtede virkninger og eventuelle bivirkninger, og at dette kræver yderligere forskning (7); der henviser til, at det uden en omfattende forståelse af genetisk modifikation ikke er muligt fuldt ud at vurdere de dermed forbundne risici;

| E. | der henviser til, at resultaterne af de feltforsøg, som ansøgeren har udført, viser, at de observerede virkninger af den tilsigtede egenskab, dvs. øget biomasse og udbytte af majsaks, ikke blot var meget små, men også svingende; der henviser til, at EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer (EFSA's GMO-panel) har anerkendt, at »den ændring, der skyldes den tilsigtede egenskab, vides at være af begrænset omfang ..., hvilket tyder på, at fremkomsten af egenskaben kan afhænge af miljøforholdene i feltforsøgene« (8); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at resultaterne af de feltforsøg, som ansøgeren har udført, viser, at de observerede virkninger af den tilsigtede egenskab, dvs. øget biomasse og udbytte af majsaks, ikke blot var meget små, men også svingende; der henviser til, at EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer (EFSA's GMO-panel) har anerkendt, at »den ændring, der skyldes den tilsigtede egenskab, vides at være af begrænset omfang ..., hvilket tyder på, at fremkomsten af egenskaben kan afhænge af miljøforholdene i feltforsøgene« (8);

| F. | der henviser til, at feltforsøgene kun er blevet udført i USA; der henviser til, at den genmodificerede majs MON 87403, hvis den godkendes til import til Unionen, kan blive dyrket i en lang række majsproducerende lande med vidt forskellige klimatiske og agronomiske betingelser og yderligere stressfaktorer såsom vandbegrænsning eller tørke; der henviser til, at der derfor ikke er taget tilstrækkelig højde for virkningerne af disse stressfaktorer og betingelser, som EFSA's GMO-panel har anerkendt kan påvirke fremkomsten af egenskaben (og således også eventuelle utilsigtede virkninger); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at feltforsøgene kun er blevet udført i USA; der henviser til, at den genmodificerede majs MON 87403, hvis den godkendes til import til Unionen, kan blive dyrket i en lang række majsproducerende lande med vidt forskellige klimatiske og agronomiske betingelser og yderligere stressfaktorer såsom vandbegrænsning eller tørke; der henviser til, at der derfor ikke er taget tilstrækkelig højde for virkningerne af disse stressfaktorer og betingelser, som EFSA's GMO-panel har anerkendt kan påvirke fremkomsten af egenskaben (og således også eventuelle utilsigtede virkninger);

| G. | der henviser til, at selv om EFSA's GMO-panel paradoksalt nok konkluderede, at der i analysen af sammensætningen (sammenligning af sammensætningen af genetisk modificeret majs MON 87403 med en ikke-genetisk modificeret komparator baseret på resultater fra feltforsøg) »ikke blev påpeget problemer, som krævede yderligere vurdering af fødevare- og fodersikkerheden og dens indvirkning på miljøet«, satte panelet også spørgsmålstegn ved, om de data om sammensætningen, der var opnået fra feltforsøgene, ville gøre det muligt at foretage en grundig risikovurdering; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at selv om EFSA's GMO-panel paradoksalt nok konkluderede, at der i analysen af sammensætningen (sammenligning af sammensætningen af genetisk modificeret majs MON 87403 med en ikke-genetisk modificeret komparator baseret på resultater fra feltforsøg) »ikke blev påpeget problemer, som krævede yderligere vurdering af fødevare- og fodersikkerheden og dens indvirkning på miljøet«, satte panelet også spørgsmålstegn ved, om de data om sammensætningen, der var opnået fra feltforsøgene, ville gøre det muligt at foretage en grundig risikovurdering;

| H. | der henviser til, at EFSA's GMO-panel ikke i tilstrækkelig grad har undersøgt de potentielle risici ved denne genetisk modificerede majs for menneskers og dyrs sundhed og miljøet; der henviser til, at det er uacceptabelt, at Kommissionen foreslår at tillade denne genetisk modificerede majs på grundlag af EFSA's udtalelse; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EFSA's GMO-panel ikke i tilstrækkelig grad har undersøgt de potentielle risici ved denne genetisk modificerede majs for menneskers og dyrs sundhed og miljøet; der henviser til, at det er uacceptabelt, at Kommissionen foreslår at tillade denne genetisk modificerede majs på grundlag af EFSA's udtalelse;

| I. | der henviser til, at en af de undersøgelser, der henvises til i EFSA's udtalelse, var en undersøgelse, som blev udarbejdet i samarbejde mellem et medlem af EFSA's GMO-panel og en videnskabsmand, der arbejder for Syngenta (9); der henviser til, at det er blevet bemærket, at henvisningerne til denne undersøgelse senere er blevet fjernet fra EFSA's udtalelse, og at EFSA har bemærket, at fjernelsen heraf »ikke i væsentlig grad påvirker indholdet eller resultaterne« (10); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at en af de undersøgelser, der henvises til i EFSA's udtalelse, var en undersøgelse, som blev udarbejdet i samarbejde mellem et medlem af EFSA's GMO-panel og en videnskabsmand, der arbejder for Syngenta (9); der henviser til, at det er blevet bemærket, at henvisningerne til denne undersøgelse senere er blevet fjernet fra EFSA's udtalelse, og at EFSA har bemærket, at fjernelsen heraf »ikke i væsentlig grad påvirker indholdet eller resultaterne« (10);

| J. | der henviser til, at Parlamentet glæder sig over, at EFSA's administrerende direktør har forpligtet sig til at sikre, at EFSA's ansatte fremover ikke længere vil være medforfattere på videnskabelige publikationer sammen med branchetilknyttede forskere for at undgå opfattelsen af, at der findes en uhensigtsmæssig nærhed til industrien, og for at øge forbrugernes tillid til EU's fødevaresikkerhedssystem (11); der henviser til, at det er af afgørende betydning, at der henvises tydeligt til alle de undersøgelser, som EFSA anvender i sit arbejde; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Parlamentet glæder sig over, at EFSA's administrerende direktør har forpligtet sig til at sikre, at EFSA's ansatte fremover ikke længere vil være medforfattere på videnskabelige publikationer sammen med branchetilknyttede forskere for at undgå opfattelsen af, at der findes en uhensigtsmæssig nærhed til industrien, og for at øge forbrugernes tillid til EU's fødevaresikkerhedssystem (11); der henviser til, at det er af afgørende betydning, at der henvises tydeligt til alle de undersøgelser, som EFSA anvender i sit arbejde;

| K. | der henviser til, at afstemningen den 3. december 2018 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at afstemningen den 3. december 2018 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne;

| L. | der henviser til, at Kommissionen både i begrundelsen til sit lovgivningsmæssige forslag, der blev forelagt den 22. april 2015, om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde anvendelse af genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer på deres område og i begrundelsen til det lovforslag, der blev forelagt den 14. februar 2017, om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 beklagede den omstændighed, at Kommissionen siden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1829/2003 havde vedtaget afgørelser om tilladelser uden støtte i udtalelser fra Medlemsstatsudvalget, og at tilbagegivelse af sager til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse — hvilket i høj grad er en undtagelse fra den generelle procedure — var blevet normen for beslutningstagningen i forbindelse med tilladelser til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; der henviser til, at formand Jean-Claude Juncker ved flere lejligheder har betegnet denne praksis som udemokratisk (12); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Kommissionen både i begrundelsen til sit lovgivningsmæssige forslag, der blev forelagt den 22. april 2015, om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde anvendelse af genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer på deres område og i begrundelsen til det lovforslag, der blev forelagt den 14. februar 2017, om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 beklagede den omstændighed, at Kommissionen siden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1829/2003 havde vedtaget afgørelser om tilladelser uden støtte i udtalelser fra Medlemsstatsudvalget, og at tilbagegivelse af sager til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse — hvilket i høj grad er en undtagelse fra den generelle procedure — var blevet normen for beslutningstagningen i forbindelse med tilladelser til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; der henviser til, at formand Jean-Claude Juncker ved flere lejligheder har betegnet denne praksis som udemokratisk (12);

| M. | der henviser til, at Parlamentet den 28. oktober 2015 ved førstebehandlingen (13) forkastede det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 og opfordrede Kommissionen til at trække forslaget tilbage og forelægge et nyt; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Parlamentet den 28. oktober 2015 ved førstebehandlingen (13) forkastede det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 og opfordrede Kommissionen til at trække forslaget tilbage og forelægge et nyt;

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse ikke er i overensstemmelse med EU-retten, fordi det ikke er foreneligt med målet for forordning (EF) nr. 1829/2003, som i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (14), er at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers liv og sundhed, af dyrs sundhed og velfærd, af miljøet og af forbrugernes interesser i relation til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer tilfredsstillende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Kommissionen om at trække udkastet til gennemførelsesafgørelse tilbage; |
| --- | --- |

3.

| 4. | gentager sit tilsagn om at fortsætte arbejdet med Kommissionens forslag om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011; opfordrer Rådet til hurtigst muligt at fortsætte sit arbejde i forbindelse med Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til at suspendere alle gennemførelsesafgørelser vedrørende ansøgninger om godkendelse af genetisk modificerede organismer, indtil godkendelsesproceduren er blevet ændret på en sådan måde, at manglerne ved den nuværende procedure, som har vist sig at være uhensigtsmæssig, er afhjulpet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til at trække forslag til GMO-tilladelser tilbage, hvis Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed ikke afgiver nogen udtalelse, hvad enten det er til dyrkning eller til anvendelse i fødevarer og foder; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(3)  Vurdering af genetisk modificeret majs MON 87403 til anvendelse i fødevarer og foderstoffer og til import og forarbejdning i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003 (ansøgning EFSA-GMO-BE-2015-125), https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5225

(4)

| — | Beslutning af 16. januar 2014 om forslag til Rådets afgørelse om markedsføring med henblik på dyrkning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af et majsprodukt (Zea mays L., linje 1507), der er genetisk modificeret med henblik på resistens over for visse skadelige sommerfuglearter (EUT C 482 af 23.12.2016, s. 110). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 16. januar 2014 om forslag til Rådets afgørelse om markedsføring med henblik på dyrkning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af et majsprodukt (Zea mays L., linje 1507), der er genetisk modificeret med henblik på resistens over for visse skadelige sommerfuglearter (EUT C 482 af 23.12.2016, s. 110).

| — | Beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs NK603 × T25 (EUT C 399 af 24.11.2017, s. 71). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs NK603 × T25 (EUT C 399 af 24.11.2017, s. 71).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87705 × MON 89788 (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 19). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87705 × MON 89788 (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 19).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 17). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 17).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 (MST-FGØ72-2) (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 15). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 (MST-FGØ72-2) (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 15).

| — | Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne (EUT C 86 af 6.3.2018, s. 108). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne (EUT C 86 af 6.3.2018, s. 108).

| — | Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af en genetisk modificeret nellike (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (EUT C 86 af 6.3.2018, s. 111). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af en genetisk modificeret nellike (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (EUT C 86 af 6.3.2018, s. 111).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af genetisk modificerede frø af majs MON 810 til dyrkning (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 76). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af genetisk modificerede frø af majs MON 810 til dyrkning (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 76).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter af genetisk modificeret majs MON 810 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 80). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter af genetisk modificeret majs MON 810 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 80).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs Bt11 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 70). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs Bt11 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 70).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs 1507 til dyrkning (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 73). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs 1507 til dyrkning (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 73).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 83). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 83).

| — | Beslutning af 5. april 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne Bt11, 59122, MIR604, 1507 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 298 af 23.8.2018, s. 34). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 5. april 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne Bt11, 59122, MIR604, 1507 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 298 af 23.8.2018, s. 34).

| — | Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 307 af 30.8.2018, s. 71). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 307 af 30.8.2018, s. 71).

| — | Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 307 af 30.8.2018, s. 67). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 307 af 30.8.2018, s. 67).

| — | Beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 337 af 20.9.2018, s. 54). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 337 af 20.9.2018, s. 54).

| — | Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 55). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 55).

| — | Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-44406-6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 60). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-44406-6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 60).

| — | Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 122). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 122).

| — | Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 127). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 127).

| — | Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificerede MON 88302 × Ms8 × Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) og MON 88302 × Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 133). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificerede MON 88302 × Ms8 × Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) og MON 88302 × Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 133).

| — | Beslutning af 1. marts 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 59122 (DAS-59122-7), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 1. marts 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 59122 (DAS-59122-7), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0051).

| — | Beslutning af 1. marts 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to af transformationsbegivenhederne MON 87427, MON 89034 og NK603, og om ophævelse af afgørelse 2010/420/EU (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 1. marts 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to af transformationsbegivenhederne MON 87427, MON 89034 og NK603, og om ophævelse af afgørelse 2010/420/EU (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0052).

| — | Beslutning af 3. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af fødevarer og foderstoffer, der er fremstillet af genetisk modificeret H7-1-sukkerroe (KM-ØØØH71-4), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af fødevarer og foderstoffer, der er fremstillet af genetisk modificeret H7-1-sukkerroe (KM-ØØØH71-4), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0197).

| — | Beslutning af 30. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs GA21 (MON-ØØØ21-9), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 30. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs GA21 (MON-ØØØ21-9), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0221).

| — | Beslutning af 30. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret 1507 × 59122 × MON 810 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder 1507, 59122, MON 810 og NK603, og om ophævelse af afgørelse 2009/815/EF, 2010/428/EU og 2010/432/EU i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 30. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret 1507 × 59122 × MON 810 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder 1507, 59122, MON 810 og NK603, og om ophævelse af afgørelse 2009/815/EF, 2010/428/EU og 2010/432/EU i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0222).

| — | Beslutning af 24. oktober 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 24. oktober 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0416).

| — | Beslutning af 24. oktober 2018 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 og 59122, og om ophævelse af afgørelse 2011/366/EU (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 24. oktober 2018 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 og 59122, og om ophævelse af afgørelse 2011/366/EU (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0417).

(5)  De berørte medlemsstaters bemærkninger: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionDocumentsLoader?question=EFSA-Q-2018-00222

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer og om ophævelse af Rådets direktiv 90/220/EØF (EFT L 106 af 17.4.2001, s. 1).

(7)  Testbiotechs bemærkninger til den videnskabelige udtalelse fra 2018 fra EFSA's GMO-panel om vurdering af gensplejset majs MON 87403 fra Monsanto til anvendelse i fødevarer og foderstoffer og til import og forarbejdning: https://www.testbiotech.org/node/2210

(8)  EFSA's udtalelse, s. 3: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5225

(9)  For yderligere oplysninger, se Testbiotechs bemærkninger til den videnskabelige udtalelse fra 2018 fra EFSA's GMO-panel om vurdering af gensplejset majs MON 87403 fra Monsanto til anvendelse i fødevarer og foderstoffer og til import og forarbejdning: https://www.testbiotech.org/node/2210

(10)  Se EFSA's udtalelse, s. 2: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5225

(11)  Brev fra EFSA til Testbiotech fra juli 2018: http://www.testbiotech.org/sites/default/files/EFSA_letter_Testbiotech_July_2018%20.pdf

(12)  Se bl.a. åbningstalen til Europa-Parlamentets plenarmøde, der er medtaget i de politiske retningslinjer for den næste Europa-Kommission (Strasbourg, den 15. juli 2014), eller talen om Unionens tilstand i 2016 (Strasbourg, den 14. september 2016).

(13)  EUT C 355 af 20.10.2017, s. 165.

(14)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/178 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/178

---

P8_TA(2019)0060

Genetisk modificeret bomuld GHB614 × LLCotton25 × MON 15985

Europa-Parlamentets beslutning af 31. januar 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB614 x LLCotton25 × MON 15985, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D059692/02 — 2019/2524(RSP))

(2020/C 411/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D059692/02, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D059692/02,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3,

| — | der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 3. december 2018, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, som ikke mundede ud i en udtalelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed den 3. december 2018, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, som ikke mundede ud i en udtalelse,

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

| — | der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 7. marts 2018 og offentliggjort den 20. april 2018 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 7. marts 2018 og offentliggjort den 20. april 2018 (3),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (4),

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3,

| A. | der henviser til, at Bayer CropScience AG den 11. februar 2011 indgav en ansøgning i henhold til artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003 om markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af bomuld GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 og underkombination LLCotton25 × MON 15985 (i det følgende benævnt »ansøgningen«) til den nationale kompetente myndighed i Nederlandene; der henviser til, at ansøgningen også omfattede markedsføring af genetisk modificeret bomuld GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 og underkombinationen LLCotton25 × MON 15985 i produkter, der indeholder eller består af det til anden brug end føde og foder, undtagen til dyrkning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Bayer CropScience AG den 11. februar 2011 indgav en ansøgning i henhold til artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003 om markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af bomuld GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 og underkombination LLCotton25 × MON 15985 (i det følgende benævnt »ansøgningen«) til den nationale kompetente myndighed i Nederlandene; der henviser til, at ansøgningen også omfattede markedsføring af genetisk modificeret bomuld GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 og underkombinationen LLCotton25 × MON 15985 i produkter, der indeholder eller består af det til anden brug end føde og foder, undtagen til dyrkning;

| B. | der henviser til, at EFSA den 7. marts 2018 vedtog en positiv udtalelse om ansøgningen; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EFSA den 7. marts 2018 vedtog en positiv udtalelse om ansøgningen;

| C. | der henviser til, at genetisk modificeret bomuld GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 udtrykker det 2mEPSPS-protein, som giver tolerance over for glyphosatholdige herbicider, proteinet PAT, som giver tolerance over for glufosinatammoniumbaserede herbicider, og proteinerne Cry1Ac og Cry1Ab2, som giver beskyttelse mod visse skadelige sommerfugle; der henviser til, at planten producerer proteiner (NPTII og AAD), som giver resistens over for antibiotika; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at genetisk modificeret bomuld GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 udtrykker det 2mEPSPS-protein, som giver tolerance over for glyphosatholdige herbicider, proteinet PAT, som giver tolerance over for glufosinatammoniumbaserede herbicider, og proteinerne Cry1Ac og Cry1Ab2, som giver beskyttelse mod visse skadelige sommerfugle; der henviser til, at planten producerer proteiner (NPTII og AAD), som giver resistens over for antibiotika;

| D. | der henviser til, at selv om det menneskelige forbrug af bomuldsfrøolie kan være relativt begrænset i Europa, kan det findes i en lang række fødevarer, herunder dressing, mayonnaise, finere bagværk, smøreindhold med indhold af kakao og chips (5); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at selv om det menneskelige forbrug af bomuldsfrøolie kan være relativt begrænset i Europa, kan det findes i en lang række fødevarer, herunder dressing, mayonnaise, finere bagværk, smøreindhold med indhold af kakao og chips (5);

| E. | der henviser til, at bomuld gives som foder til dyr, hovedsagelig i form af bomuldsfrøskager/groft mel eller som fuldfede bomuldsfrø (6); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at bomuld gives som foder til dyr, hovedsagelig i form af bomuldsfrøskager/groft mel eller som fuldfede bomuldsfrø (6);

Restkoncentrationer og bestanddele i de supplerende herbicider

| F. | der henviser til, at anvendelsen af de supplerende herbicider, i dette tilfælde glyphosat og glufosinat, er en del af normal landbrugspraksis i forbindelse med dyrkningen af herbicidresistente planter, og at det derfor kan forventes, at de vil blive udsat for både højere og gentagne doser, hvilket ikke blot vil medføre en højere byrde for restkoncentrationer i høsten og dermed også i den importerede vare, men også kan påvirke sammensætningen af den genetisk modificerede plante og dens agronomiske egenskaber; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at anvendelsen af de supplerende herbicider, i dette tilfælde glyphosat og glufosinat, er en del af normal landbrugspraksis i forbindelse med dyrkningen af herbicidresistente planter, og at det derfor kan forventes, at de vil blive udsat for både højere og gentagne doser, hvilket ikke blot vil medføre en højere byrde for restkoncentrationer i høsten og dermed også i den importerede vare, men også kan påvirke sammensætningen af den genetisk modificerede plante og dens agronomiske egenskaber;

| G. | der henviser til, at brugen af glufosinat ikke længere er tilladt i Unionen siden den 1. august 2018, da det er blevet klassificeret som reproduktionstoksisk og dermed er omfattet af udelukkelseskriterierne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (7); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at brugen af glufosinat ikke længere er tilladt i Unionen siden den 1. august 2018, da det er blevet klassificeret som reproduktionstoksisk og dermed er omfattet af udelukkelseskriterierne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (7);

| H. | der henviser til, at det stadig er uvist, om glyphosat er kræftfremkaldende; der henviser til, at EFSA i november 2015 konkluderede, at glyphosat sandsynligvis ikke er kræftfremkaldende, og at Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) i marts 2017 konkluderede, at der ikke var behov for en klassificering; der henviser til, at WHO's Internationale Kræftforskningscenter i modsætning hertil i 2015 klassificerede glyphosat som et stof, der sandsynligvis er kræftfremkaldende hos mennesker; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det stadig er uvist, om glyphosat er kræftfremkaldende; der henviser til, at EFSA i november 2015 konkluderede, at glyphosat sandsynligvis ikke er kræftfremkaldende, og at Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) i marts 2017 konkluderede, at der ikke var behov for en klassificering; der henviser til, at WHO's Internationale Kræftforskningscenter i modsætning hertil i 2015 klassificerede glyphosat som et stof, der sandsynligvis er kræftfremkaldende hos mennesker;

| I. | der henviser til, at der ifølge EFSA's panel for plantebeskyttelsesmidler og deres restkoncentrationer generelt ikke kan drages konklusioner om sikkerheden af restprodukter fra sprøjtning af genetisk modificerede afgrøder med glyphosatblandinger (8); der henviser til, at tilsætningsstoffer og blandinger heraf, som anvendes i kommercielle blandinger til sprøjtning med glyphosat, kan have en større toksicitet end det aktive stof alene (9); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der ifølge EFSA's panel for plantebeskyttelsesmidler og deres restkoncentrationer generelt ikke kan drages konklusioner om sikkerheden af restprodukter fra sprøjtning af genetisk modificerede afgrøder med glyphosatblandinger (8); der henviser til, at tilsætningsstoffer og blandinger heraf, som anvendes i kommercielle blandinger til sprøjtning med glyphosat, kan have en større toksicitet end det aktive stof alene (9);

| J. | der henviser til, at Unionen allerede har fjernet et glyphosattilsætningsstof kaldet POE-tallowamin fra markedet på grund af bekymringer vedrørende dets toksicitet; der henviser til, at problematiske tilsætningsstoffer og blandinger imidlertid stadig kan være tilladt i de lande, hvor den genmodificerede bomuld dyrkes (på nuværende tidspunkt Japan); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Unionen allerede har fjernet et glyphosattilsætningsstof kaldet POE-tallowamin fra markedet på grund af bekymringer vedrørende dets toksicitet; der henviser til, at problematiske tilsætningsstoffer og blandinger imidlertid stadig kan være tilladt i de lande, hvor den genmodificerede bomuld dyrkes (på nuværende tidspunkt Japan);

| K. | der henviser til, at information om grænseværdier for restkoncentrationer af herbicider og deres metabolitter er afgørende for en grundig risikovurdering af herbicidtolerante genetisk modificerede planter; der henviser til, at restprodukter fra sprøjtning med herbicider overvejes uden for rammerne af EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer (EFSO GMO-panel); der henviser til, at virkningerne af at sprøjte den genetisk modificerede bomuld med herbicider ikke er blevet vurderet, og ej heller den kumulative virkning af sprøjtning med både glyphosat og glufosinat; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at information om grænseværdier for restkoncentrationer af herbicider og deres metabolitter er afgørende for en grundig risikovurdering af herbicidtolerante genetisk modificerede planter; der henviser til, at restprodukter fra sprøjtning med herbicider overvejes uden for rammerne af EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer (EFSO GMO-panel); der henviser til, at virkningerne af at sprøjte den genetisk modificerede bomuld med herbicider ikke er blevet vurderet, og ej heller den kumulative virkning af sprøjtning med både glyphosat og glufosinat;

| L. | der henviser til, at medlemsstaterne ikke er retligt forpligtede til at måle restkoncentrationer af glyphosat eller glufosinat på importen af bomuld for at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne som led i Unionens samordnede flerårige kontrolprogram for 2019, 2020 og 2021 (10); der henviser til, at der i den seneste EU-rapport om pesticidrester i fødevarer, som er udarbejdet af EFSA og baseret på resultaterne af det samordnede flerårige program samt medlemsstaternes individuelle programmer, ikke foreligger oplysninger om, at bomuld overholder maksimalgrænseværdierne for pesticidrester (11); der henviser til, at det i følge de seneste data derfor ikke vides, om restkoncentrationer af glyphosat eller glufosinat på genetisk modificeret bomuld GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 overholder Unionens maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at medlemsstaterne ikke er retligt forpligtede til at måle restkoncentrationer af glyphosat eller glufosinat på importen af bomuld for at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne som led i Unionens samordnede flerårige kontrolprogram for 2019, 2020 og 2021 (10); der henviser til, at der i den seneste EU-rapport om pesticidrester i fødevarer, som er udarbejdet af EFSA og baseret på resultaterne af det samordnede flerårige program samt medlemsstaternes individuelle programmer, ikke foreligger oplysninger om, at bomuld overholder maksimalgrænseværdierne for pesticidrester (11); der henviser til, at det i følge de seneste data derfor ikke vides, om restkoncentrationer af glyphosat eller glufosinat på genetisk modificeret bomuld GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 overholder Unionens maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer;

Forekomst af det toksiske stof gossypol

| M. | der henviser til, at gossypol er en naturligt forekommende toksisk bestanddel af bomuld; der henviser til, at EPSPS-proteinets tilstedeværelse kan føre til højere niveauer af gossypol i genmodificerede planter, der indeholder dette protein (12); der henviser til, at EFSA's GMO-panel bemærkede, at den frie gossypol i rå bomuldsfrø fra genetisk modificeret bomuld GHB614 x LLcotton25 x MON15985 var højere end i dens ikke-genetisk modificerede komparator (henholdsvis 7 200 mg/kg og 6 000 mg/kg) (13), som begge var højere end den tilladte grænse på 5 000, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF for dyrefoder (14); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at gossypol er en naturligt forekommende toksisk bestanddel af bomuld; der henviser til, at EPSPS-proteinets tilstedeværelse kan føre til højere niveauer af gossypol i genmodificerede planter, der indeholder dette protein (12); der henviser til, at EFSA's GMO-panel bemærkede, at den frie gossypol i rå bomuldsfrø fra genetisk modificeret bomuld GHB614 x LLcotton25 x MON15985 var højere end i dens ikke-genetisk modificerede komparator (henholdsvis 7 200 mg/kg og 6 000 mg/kg) (13), som begge var højere end den tilladte grænse på 5 000, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF for dyrefoder (14);

| N. | der henviser til, at den mest almindelige toksiske virkning hos dyr ifølge en undersøgelse fra 2014 gossypoltoksicitet fra bomuldsfrøprodukter (Gossypol Toxicity from Cottonseed Products) er svækkelsen af reproduktionen til hanner og hunner, som forårsager alvorlige økonomiske tab for kvægindustrien, samt dets interferens med immunfunktion, begrænsning af dyrets resistens over for infektioner og forringelse af vacciners effektivitet (15); Der henviser til, at EFSA's Ekspertpanel for Forurenende Stoffer i Fødevarekæden har beskrevet gossypol som et uønsket stof i foder (16); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den mest almindelige toksiske virkning hos dyr ifølge en undersøgelse fra 2014 gossypoltoksicitet fra bomuldsfrøprodukter (Gossypol Toxicity from Cottonseed Products) er svækkelsen af reproduktionen til hanner og hunner, som forårsager alvorlige økonomiske tab for kvægindustrien, samt dets interferens med immunfunktion, begrænsning af dyrets resistens over for infektioner og forringelse af vacciners effektivitet (15); Der henviser til, at EFSA's Ekspertpanel for Forurenende Stoffer i Fødevarekæden har beskrevet gossypol som et uønsket stof i foder (16);

| O. | der henviser til, at det af EFSA's GMO-panel fremgår, at det højere indhold af gossypol i bomuldsfrø fra genetisk modificeret bomuld GHB614 x LLCotton25 x MON15985 i forhold til den ikke-genetisk modificerede komparator »ikke giver anledning til sikkerhedsmæssige betænkeligheder for dyr og mennesker i praksis, fordi i) indholdet af fri gossypol reguleres af europæisk lovgivning, og ii) bleget og raffineret bomuldsfrøolie og mel fremstillet af bomuldsfrø, der kan indtages direkte af mennesker, og som i det væsentlige er fri for gossypol« (17); der henviser til, at EFSA ikke har vurderet bomuldsolie (til konsum) eller et bomuldsmel (til dyrefoder) som anbefalet i OECD's konsensusdokument om overvejelser vedrørende sammensætningen af nye bomuldssorter; der henviser til, at erklæringen om, at gossypol er underlagt retlige begrænsninger i henhold til EU-lovgivningen, ikke giver tilstrækkelig sikkerhed for, at GHB614-bomuld x LLCotton25 x MON15985 er sikkert til konsum; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det af EFSA's GMO-panel fremgår, at det højere indhold af gossypol i bomuldsfrø fra genetisk modificeret bomuld GHB614 x LLCotton25 x MON15985 i forhold til den ikke-genetisk modificerede komparator »ikke giver anledning til sikkerhedsmæssige betænkeligheder for dyr og mennesker i praksis, fordi i) indholdet af fri gossypol reguleres af europæisk lovgivning, og ii) bleget og raffineret bomuldsfrøolie og mel fremstillet af bomuldsfrø, der kan indtages direkte af mennesker, og som i det væsentlige er fri for gossypol« (17); der henviser til, at EFSA ikke har vurderet bomuldsolie (til konsum) eller et bomuldsmel (til dyrefoder) som anbefalet i OECD's konsensusdokument om overvejelser vedrørende sammensætningen af nye bomuldssorter; der henviser til, at erklæringen om, at gossypol er underlagt retlige begrænsninger i henhold til EU-lovgivningen, ikke giver tilstrækkelig sikkerhed for, at GHB614-bomuld x LLCotton25 x MON15985 er sikkert til konsum;

Cry-proteiner og forbindelse til allergiske reaktioner

| P. | der henviser til, at GHB614 x LLCotton25 x MON15985 udtrykker to Bt-toksiner (proteinerne Cry1Ac og Cry1Ab2), som giver beskyttelse mod visse skadelige sommerfugle; der henviser til, at selv om Cry1-proteinerne er blevet anerkendt som havende adjuvansegenskaber, hvilket betyder, at de muligvis kan styrke andre fødevarers allergifremkaldende egenskaber, er dette ikke blevet analyseret af EFSA; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at GHB614 x LLCotton25 x MON15985 udtrykker to Bt-toksiner (proteinerne Cry1Ac og Cry1Ab2), som giver beskyttelse mod visse skadelige sommerfugle; der henviser til, at selv om Cry1-proteinerne er blevet anerkendt som havende adjuvansegenskaber, hvilket betyder, at de muligvis kan styrke andre fødevarers allergifremkaldende egenskaber, er dette ikke blevet analyseret af EFSA;

| Q. | der henviser til, at en videnskabelig undersøgelse fra 2017 om de mulige sundhedsvirkninger af Bt-toksiner og restprodukter fra sprøjtning med supplerende herbicider konkluderer, at der bør lægges særlig vægt på herbicidrester og deres interaktion med Bt-toksiner (18); der henviser til, at dette ikke blev undersøgt af EFSA; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at en videnskabelig undersøgelse fra 2017 om de mulige sundhedsvirkninger af Bt-toksiner og restprodukter fra sprøjtning med supplerende herbicider konkluderer, at der bør lægges særlig vægt på herbicidrester og deres interaktion med Bt-toksiner (18); der henviser til, at dette ikke blev undersøgt af EFSA;

Antibiotikaresistens

| R. | der henviser til, at GHB614 x LLcotton25 x MON15985 producerer proteiner (NPTII og AAD), som giver resistens over for antibiotika; der henviser til, at NPT11 giver resistens over for neomycin og kanamycin; der henviser til, at alfa-1-antitrypsin-mangel giver streptomycin; der henviser til, at alle disse antimikrobielle stoffer klassificeres som »kritisk vigtige« af WHO (19); |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at GHB614 x LLcotton25 x MON15985 producerer proteiner (NPTII og AAD), som giver resistens over for antibiotika; der henviser til, at NPT11 giver resistens over for neomycin og kanamycin; der henviser til, at alfa-1-antitrypsin-mangel giver streptomycin; der henviser til, at alle disse antimikrobielle stoffer klassificeres som »kritisk vigtige« af WHO (19);

| S. | der henviser til, at artikel 4, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF (20) kræver, at genetisk modificerede organismer (GMO'er), som indeholder gener, der giver udtryk for resistens over for antibiotika, anvendes til medicinsk eller veterinær behandling, tages særligt hensyn til ved gennemførelsen af en miljørisikovurdering, og at det overordnede mål er at identificere og udfase GMO’ers antibiotikaresistens-markørgener, som kan have negative virkninger for menneskers sundhed eller for miljøet; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at artikel 4, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF (20) kræver, at genetisk modificerede organismer (GMO'er), som indeholder gener, der giver udtryk for resistens over for antibiotika, anvendes til medicinsk eller veterinær behandling, tages særligt hensyn til ved gennemførelsen af en miljørisikovurdering, og at det overordnede mål er at identificere og udfase GMO’ers antibiotikaresistens-markørgener, som kan have negative virkninger for menneskers sundhed eller for miljøet;

| T. | der henviser til, at EFSA's GMO-panel i en udtalelse fra 2004 undersøgte anvendelsen af antibiotikaresistens-markørgener i forbindelse med udvælgelsen af transgene hændelser i planter på grund af bekymring for, at anvendelsen af sådanne markørgener potentielt kunne føre til øget resistens over for antibiotika hos mennesker og dyr som følge af genoverførsel fra genetisk modificerede planter til bakterier; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at EFSA's GMO-panel i en udtalelse fra 2004 undersøgte anvendelsen af antibiotikaresistens-markørgener i forbindelse med udvælgelsen af transgene hændelser i planter på grund af bekymring for, at anvendelsen af sådanne markørgener potentielt kunne føre til øget resistens over for antibiotika hos mennesker og dyr som følge af genoverførsel fra genetisk modificerede planter til bakterier;

| U. | der henviser til, at genet alfa-1-antitrypsin-mangel ifølge denne udtalelse fra 2004 tilhører gruppe II af antibiotikaresistensgener, som »bør begrænses til feltforsøg og ikke bør være til stede genmodificerede planter, der bringes i omsætning« (21); |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at genet alfa-1-antitrypsin-mangel ifølge denne udtalelse fra 2004 tilhører gruppe II af antibiotikaresistensgener, som »bør begrænses til feltforsøg og ikke bør være til stede genmodificerede planter, der bringes i omsætning« (21);

Bemærkninger fra medlemsstaternes kompetente myndigheder

| V. | der henviser til, at de kompetente myndigheder fremsatte mange kritiske bemærkninger i løbet af høringsperioden på tre måneder, herunder, men ikke begrænset til, de ovenfor skitserede spørgsmål (22); |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at de kompetente myndigheder fremsatte mange kritiske bemærkninger i løbet af høringsperioden på tre måneder, herunder, men ikke begrænset til, de ovenfor skitserede spørgsmål (22);

Manglende demokrati i beslutningsprocessen

| W. | der henviser til, at afstemningen den 3. december 2018 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at afstemningen den 3. december 2018 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne;

| X. | der henviser til, at Kommissionen både i begrundelsen til sit lovgivningsmæssige forslag, der blev forelagt den 22. april 2015, om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde anvendelse af genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer på deres område og i begrundelsen til det lovforslag, der blev forelagt den 14. februar 2017, om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 beklagede den omstændighed, at Kommissionen siden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1829/2003 havde vedtaget afgørelser om tilladelser uden støtte i udtalelser fra Medlemsstatsudvalget, og at tilbagegivelse af sager til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse — hvilket i høj grad er en undtagelse fra den generelle procedure — var blevet normen for beslutningstagningen i forbindelse med tilladelser til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer der henviser til, at formand Jean-Claude Juncker ved flere lejligheder har betegnet denne praksis som udemokratisk (23); |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at Kommissionen både i begrundelsen til sit lovgivningsmæssige forslag, der blev forelagt den 22. april 2015, om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 for så vidt angår medlemsstaternes mulighed for at begrænse eller forbyde anvendelse af genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer på deres område og i begrundelsen til det lovforslag, der blev forelagt den 14. februar 2017, om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 beklagede den omstændighed, at Kommissionen siden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1829/2003 havde vedtaget afgørelser om tilladelser uden støtte i udtalelser fra Medlemsstatsudvalget, og at tilbagegivelse af sager til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse — hvilket i høj grad er en undtagelse fra den generelle procedure — var blevet normen for beslutningstagningen i forbindelse med tilladelser til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer der henviser til, at formand Jean-Claude Juncker ved flere lejligheder har betegnet denne praksis som udemokratisk (23);

| Y. | der henviser til, at Parlamentet den 28. oktober 2015 ved førstebehandlingen (24) forkastede det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 og opfordrede Kommissionen til at trække forslaget tilbage og forelægge et nyt; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at Parlamentet den 28. oktober 2015 ved førstebehandlingen (24) forkastede det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 og opfordrede Kommissionen til at trække forslaget tilbage og forelægge et nyt;

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder Kommissionen om at trække udkastet til gennemførelsesafgørelse tilbage; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Kommissionen til ikke at tillade import af genetisk modificerede planter, som er gjort tolerante over for et herbicid, der ikke er godkendt til anvendelse i Unionen, i dette tilfælde glufosinat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til ikke at godkende nogen herbicidtolerante genetisk modificerede planter uden en fuldstændig vurdering af restkoncentrationerne fra sprøjtning med supplerende herbicider, metabolitter og kommercielle blandinger heraf, sådan som de anvendes i dyrkningslandene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til fuldt ud at integrere risikovurderingen af anvendelsen af supplerende herbicider og restkoncentrationer heraf i risikovurderingen af herbicidtolerante genetisk modificerede planter, uanset om den pågældende genetisk modificerede plante er bestemt til dyrkning i Unionen eller til at blive importeret til Unionen og anvendt i fødevarer og foderstoffer; |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommissionen opfordres til ikke at godkende genetisk modificerede planter, der indeholder antibiotikaresistente gener; |
| --- | --- |

6.

| 7. | gentager sit tilsagn om at fortsætte arbejdet med Kommissionens forslag om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011; opfordrer Rådet til hurtigst muligt at fortsætte sit arbejde i forbindelse med Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen til at suspendere alle gennemførelsesafgørelser vedrørende ansøgninger om godkendelse af genetisk modificerede organismer, indtil godkendelsesproceduren er blevet ændret på en sådan måde, at manglerne ved den nuværende procedure, som har vist sig at være uhensigtsmæssig, er afhjulpet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen til at trække forslag til GMO-tilladelser tilbage, hvis Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed ikke afgiver nogen udtalelse, hvad enten det er til dyrkning eller til anvendelse i fødevarer og foder; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(3)  vurdering af genetisk modificeret GHB614-bomuld × LLCotton25 × MON 15985 til anvendelse i fødevarer og foder i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003 (anvendelse af EFSA-GMO-NL-2011-94), https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(4)

| — | Beslutning af 16. januar 2014 om forslag til Rådets afgørelse om markedsføring med henblik på dyrkning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af et majsprodukt (Zea mays L., linje 1507), der er genetisk modificeret med henblik på resistens over for visse skadelige sommerfuglearter (EUT C 482 af 23.12.2016, s. 110). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 16. januar 2014 om forslag til Rådets afgørelse om markedsføring med henblik på dyrkning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af et majsprodukt (Zea mays L., linje 1507), der er genetisk modificeret med henblik på resistens over for visse skadelige sommerfuglearter (EUT C 482 af 23.12.2016, s. 110).

| — | Beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs NK603 × T25 (EUT C 399 af 24.11.2017, s. 71). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs NK603 × T25 (EUT C 399 af 24.11.2017, s. 71).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87705 × MON 89788 (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 19). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87705 × MON 89788 (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 19).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 17). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 17).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 (MST-FGØ72-2) (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 15). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 (MST-FGØ72-2) (EUT C 35 af 31.1.2018, s. 15).

| — | Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne (EUT C 86 af 6.3.2018, s. 108). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne (EUT C 86 af 6.3.2018, s. 108).

| — | Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af en genetisk modificeret nellike (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (EUT C 86 af 6.3.2018, s. 111). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af en genetisk modificeret nellike (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (EUT C 86 af 6.3.2018, s. 111).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af genetisk modificerede frø af majs MON 810 til dyrkning (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 76). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af genetisk modificerede frø af majs MON 810 til dyrkning (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 76).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter af genetisk modificeret majs MON 810 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 80). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter af genetisk modificeret majs MON 810 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 80).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs Bt11 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 70). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs Bt11 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 70).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs 1507 til dyrkning (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 73). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs 1507 til dyrkning (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 73).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 83). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (EUT C 215 af 19.6.2018, s. 83).

| — | Beslutning af 5. april 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne Bt11, 59122, MIR604, 1507 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 298 af 23.8.2018, s. 34). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 5. april 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne Bt11, 59122, MIR604, 1507 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 298 af 23.8.2018, s. 34).

| — | Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 307 af 30.8.2018, s. 71). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 307 af 30.8.2018, s. 71).

| — | Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 307 af 30.8.2018, s. 67). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT C 307 af 30.8.2018, s. 67).

| — | Beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 337 af 20.9.2018, s. 54). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 337 af 20.9.2018, s. 54).

| — | Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 55). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 55).

| — | Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-44406-6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 60). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-44406-6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 60).

| — | Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 122). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 122).

| — | Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 127). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 127).

| — | Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificerede MON 88302 × Ms8 × Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) og MON 88302 × Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 133). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificerede MON 88302 × Ms8 × Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) og MON 88302 × Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (EUT C 346 af 27.9.2018, s. 133).

| — | Beslutning af 1. marts 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 59122 (DAS-59122-7), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 1. marts 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 59122 (DAS-59122-7), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0051).

| — | Beslutning af 1. marts 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to af transformationsbegivenhederne MON 87427, MON 89034 og NK603, og om ophævelse af afgørelse 2010/420/EU (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 1. marts 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to af transformationsbegivenhederne MON 87427, MON 89034 og NK603, og om ophævelse af afgørelse 2010/420/EU (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0052).

| — | Beslutning af 3. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af fødevarer og foderstoffer, der er fremstillet af genetisk modificeret H7-1-sukkerroe (KM-ØØØH71-4), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af fødevarer og foderstoffer, der er fremstillet af genetisk modificeret H7-1-sukkerroe (KM-ØØØH71-4), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0197).

| — | Beslutning af 30. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs GA21 (MON-ØØØ21-9), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 30. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs GA21 (MON-ØØØ21-9), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0221).

| — | Beslutning af 30. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret 1507 × 59122 × MON 810 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder 1507, 59122, MON 810 og NK603, og om ophævelse af afgørelse 2009/815/EF, 2010/428/EU og 2010/432/EU i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 30. maj 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret 1507 × 59122 × MON 810 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder 1507, 59122, MON 810 og NK603, og om ophævelse af afgørelse 2009/815/EF, 2010/428/EU og 2010/432/EU i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0222).

| — | Beslutning af 24. oktober 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003, (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 24. oktober 2018 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003, (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0416).

| — | Beslutning af 24. oktober 2018 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 og 59122, og om ophævelse af afgørelse 2011/366/EU (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 24. oktober 2018 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 og 59122, og om ophævelse af afgørelse 2011/366/EU (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0417).

(5)  EFSA’s udtalelse, s. 17 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(6)  EFSA’s udtalelse, s. 18 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1).

(8)  EFSA's konklusion om peerevalueringen af vurderingen af pesticidrisikoen ved aktivstoffet glyphosat. EFSA Journal 2015; 13 (11):4302, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(9)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(10)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/555 af 9. april 2018 om et samordnet flerårigt EU-kontrolprogram for 2019, 2020 og 2021 med det formål at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på vegetabilske og animalske fødevarer og at vurdere forbrugernes eksponering for disse rester (EUT L 92 af 10.4.2018, s. 6).

(11)  EU's rapport fra 2016 om pesticidrester i fødevarer https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5348

(12)  https://www.testbiotech.org/node/2209 s. 2.

(13)  EFSA’s udtalelse, s. 14 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffer (EUT L 140 af 30.5.2002, s. 10) fastsætter en grænseværdi for gossypol i bomuldsfrø (i form af et fodermiddel) på 5 000 mg/kg.

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:02002L0032-20131227&from=DA

(15)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC4033412/

(16)  EFSA’s udtalelse, s. 15 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(17)  EFSA’s udtalelse, s. 15 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(18)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5236067/

(19)  s. 21 http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/255027/9789241512220-eng.pdf;jsessionid=11933F77EEEE4D6E7BD574889996C4E6?sequence=1

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer og om ophævelse af Rådets direktiv 90/220/EØF (EFT L 106 af 17.4.2001, s. 1).

(21)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2004.48

(22)  Bilag G, medlemsstaternes bemærkninger http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionDocumentsLoader?question=EFSA-Q-2016-00714

(23)  Se bl.a. åbningstalen til Europa-Parlamentets plenarmøde, der er medtaget i de politiske retningslinjer for den næste Europa-Kommission (Strasbourg, den 15. juli 2014), eller talen om Unionens tilstand i 2016 (Strasbourg, den 14. september 2016).

(24)  EUT C 355 af 20.10.2017, s. 165.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/185 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/185

---

P8_TA(2019)0061

Situationen i Venezuela

Europa-Parlamentets beslutning af 31. januar 2019 om situationen i Venezuela (2019/2543(RSP))

(2020/C 411/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Venezuela, navnlig beslutning af 3. maj 2018 om valget i Venezuela (1), af 5. juli 2018 om migrationskrisen og den humanitære situation i Venezuela og dets landegrænser med Columbia og Brasilien (2) og af 25. oktober 2018 om situationen i Venezuela (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Venezuela, navnlig beslutning af 3. maj 2018 om valget i Venezuela (1), af 5. juli 2018 om migrationskrisen og den humanitære situation i Venezuela og dets landegrænser med Columbia og Brasilien (2) og af 25. oktober 2018 om situationen i Venezuela (3),

| — | der henviser til erklæringen af 26. januar 2019 på vegne af EU fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om situationen i Venezuela, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 26. januar 2019 på vegne af EU fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om situationen i Venezuela,

| — | der henviser til erklæring af 10. januar 2019 fra den højtstående repræsentant på vegne af EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 10. januar 2019 fra den højtstående repræsentant på vegne af EU,

| — | der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol (ICC), |
| --- | --- |

—

der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol (ICC),

| — | der henviser til Venezuelas forfatning, særlig artikel 233, |
| --- | --- |

—

der henviser til Venezuelas forfatning, særlig artikel 233,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at valget den 20. maj 2018 blev gennemført uden overholdelse af de internationale minimumsstandarder for en troværdig valgproces og ikke overholdt principperne om politisk pluralisme, demokrati, gennemsigtighed eller retsstatsprincippet; der henviser til, at EU sammen med en række demokratiske lande og regionale organisationer ikke anerkendte valget eller de myndigheder, der er kommet til magten ved denne illegitime proces; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at valget den 20. maj 2018 blev gennemført uden overholdelse af de internationale minimumsstandarder for en troværdig valgproces og ikke overholdt principperne om politisk pluralisme, demokrati, gennemsigtighed eller retsstatsprincippet; der henviser til, at EU sammen med en række demokratiske lande og regionale organisationer ikke anerkendte valget eller de myndigheder, der er kommet til magten ved denne illegitime proces;

| B. | der henviser til, at Nicolás Maduro den 10. januar 2019 uretmæssigt og i strid med forfatningen tiltvang sig magten som præsident over for landets Højesteret; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Nicolás Maduro den 10. januar 2019 uretmæssigt og i strid med forfatningen tiltvang sig magten som præsident over for landets Højesteret;

| C. | der henviser til, at den lovligt og demokratisk valgte formand for den venezuelanske Nationalforsamling, Juan Guaidó, den 23. januar 2019 blev taget i ed som Venezuelas midlertidige præsident i henhold til artikel 233 i den venezuelanske forfatning; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den lovligt og demokratisk valgte formand for den venezuelanske Nationalforsamling, Juan Guaidó, den 23. januar 2019 blev taget i ed som Venezuelas midlertidige præsident i henhold til artikel 233 i den venezuelanske forfatning;

| D. | der henviser til, at der har fundet protesttilkendegivelser og kæmpedemonstrationer sted i Venezuela i løbet af de seneste dage; der henviser til, at der er rapporteret om snesevis af døde og hundredevis af sårede i forbindelse med demonstrationer og uroligheder; der henviser til, at alvorlige menneskerettighedsovertrædelser fortsat finder sted som følge af voldshandlinger og undertrykkelse af sociale protestaktioner, ulovlige razziaer, vilkårlige anholdelser — herunder af mere end 70 mindreårige — og stigmatisering og forfølgelse af oppositionsaktivister; der henviser til, at der er blevet indkaldt til nye protestdemonstrationer i den forløbne uge; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der har fundet protesttilkendegivelser og kæmpedemonstrationer sted i Venezuela i løbet af de seneste dage; der henviser til, at der er rapporteret om snesevis af døde og hundredevis af sårede i forbindelse med demonstrationer og uroligheder; der henviser til, at alvorlige menneskerettighedsovertrædelser fortsat finder sted som følge af voldshandlinger og undertrykkelse af sociale protestaktioner, ulovlige razziaer, vilkårlige anholdelser — herunder af mere end 70 mindreårige — og stigmatisering og forfølgelse af oppositionsaktivister; der henviser til, at der er blevet indkaldt til nye protestdemonstrationer i den forløbne uge;

| E. | der henviser til, at EU gentagne gange har opfordret til »genindførelse af demokratiet og retsstatsprincippet i Venezuela gennem en troværdig politisk proces«; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU gentagne gange har opfordret til »genindførelse af demokratiet og retsstatsprincippet i Venezuela gennem en troværdig politisk proces«;

| F. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i 2017 tildelte sin Sakharovpris for tankefrihed til den demokratiske opposition og politiske fanger i Venezuela; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i 2017 tildelte sin Sakharovpris for tankefrihed til den demokratiske opposition og politiske fanger i Venezuela;

| G. | der henviser til, at den venezuelanske befolkning gennemlever en hidtil uset social, økonomisk og demokratisk krise, hvorunder over 3 millioner mennesker er udvandret og inflationsraten overstiger 1 650 000 %; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den venezuelanske befolkning gennemlever en hidtil uset social, økonomisk og demokratisk krise, hvorunder over 3 millioner mennesker er udvandret og inflationsraten overstiger 1 650 000 %;

| H. | der henviser til, at internationale og regionale partnere, herunder EU, har forpligtet sig til at bidrage til at skabe betingelserne for en fredelig, troværdig og inklusiv politisk proces blandt alle relevante venezuelanske aktører; der henviser til, at EU har gentaget, at det er rede til at holde kommunikationskanalerne åbne; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at internationale og regionale partnere, herunder EU, har forpligtet sig til at bidrage til at skabe betingelserne for en fredelig, troværdig og inklusiv politisk proces blandt alle relevante venezuelanske aktører; der henviser til, at EU har gentaget, at det er rede til at holde kommunikationskanalerne åbne;

| I. | der henviser til, at Nicolás Maduro offentligt har afvist muligheden for at afholde nye præsidentvalg som svar på den højtstående repræsentants anmodning på vegne af EU om, at der omgående afholdes frie, gennemsigtige og troværdige præsidentvalg; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Nicolás Maduro offentligt har afvist muligheden for at afholde nye præsidentvalg som svar på den højtstående repræsentants anmodning på vegne af EU om, at der omgående afholdes frie, gennemsigtige og troværdige præsidentvalg;

| 1. | anerkender Juan Guaidó som den legitime midlertidige præsident for Den Bolivariske Republik Venezuela i henhold til den venezuelanske forfatnings artikel 233 og udtrykker til fulde tilslutning til den midlertidige præsidents køreplan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om sammen med medlemsstaterne at indtage en håndfast, fælles holdning i sagen og til at anerkende Juan Guaidó som landets eneste legitime midlertidige præsident, indtil der kan udskrives nye frie, gennemsigtige og troværdige valg, hvormed den demokratiske orden kan genetableres; konstaterer med tilfredshed, at flere demokratiske stater allerede har anerkendt den nye midlertidige præsident; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer EU og dets medlemsstater til, hvis denne afgørelse vinder tilslutning, at handle i denne henseende ved at akkreditere de repræsentanter, der udnævnes af de legitime myndigheder; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fordømmer på det kraftigste den hårde undertrykkelse og voldelige fremfærd, der har ført til døde og sårede; udtrykker sin solidaritet med det venezuelanske folk og sin dybe medfølelse med pårørende og venner til ofrene; opfordrer indtrængende de venezuelanske de facto-myndigheder til at ophøre med alle menneskerettighedskrænkelser, drage gerningsmændene til ansvar og sikre, at alle grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettigheder respekteres fuldt ud; |
| --- | --- |

4.

| 5. | fordømmer tilbageholdelsen af adskillige journalister, der dækker situationen i Venezuela, og opfordrer til deres øjeblikkelige løsladelse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | afviser ethvert forslag om eller forsøg på at løse krisen, der kan føre til voldsanvendelse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | gentager sin fulde opbakning til Nationalforsamlingen, der udgør Venezuelas eneste legitime demokratiske instans, og hvis beføjelser skal genoprettes og respekteres, herunder dets medlemmers prærogativer og sikkerhed; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tilslutter sig til fulde FN's generalsekretærs opfordring til, at der gennemføres en uafhængig og fuldstændig undersøgelse af de drab, der har fundet sted, i forlængelse af sine tidligere vedtagne beslutninger; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer den højtstående repræsentant til at samarbejde med landene i regionen og andre centrale aktører med henblik på at oprette en kontaktgruppe som anført i Rådets konklusioner af 15. oktober 2018, som vil kunne mægle med henblik på at opbygge en aftale om opfordring af frie, gennemsigtige og troværdige præsidentvalg på grundlag af en aftalt tidsplan, lige vilkår for alle aktører, gennemsigtighed og international observation; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Den Bolivariske Republik Venezuelas midlertidige præsident og nationalforsamling, Lima-gruppens regeringer og parlamenter, Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling og generalsekretæren for Organisationen af Amerikanske Stater. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0199.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0313.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0436.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/187 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/187

---

P8_TA(2019)0062

Årlig beretning om konkurrencepolitikken

Europa-Parlamentets beslutning af 31. januar 2019 om den årlige beretning om konkurrencepolitikken (2018/2102(INI))

(2020/C 411/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 7, 8, 9, 11, 12, 39, 42, 101-109 og 174, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 7, 8, 9, 11, 12, 39, 42, 101-109 og 174,

| — | der henviser til EU's charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 35, 37 og 38, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 35, 37 og 38,

| — | der henviser til Kommissionens beretning af 18. juni 2018 om konkurrencepolitikken 2017 (COM(2018)0482) og til det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af samme dato, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beretning af 18. juni 2018 om konkurrencepolitikken 2017 (COM(2018)0482) og til det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af samme dato,

| — | der henviser til Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 af 17. juni 2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 af 17. juni 2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108 (1),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (2) (EF-fusionsforordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (2) (EF-fusionsforordningen),

| — | der henviser til Kommissionens hvidbog af 9. juli 2014 med titlen »En mere effektiv fusionskontrol i EU« (COM(2014)0449), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hvidbog af 9. juli 2014 med titlen »En mere effektiv fusionskontrol i EU« (COM(2014)0449),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 22. marts 2017 om styrkelse af de nationale konkurrencemyndigheders forudsætninger for at håndhæve konkurrencereglerne effektivt og sikring af et velfungerende indre marked (COM(2017)0142) (ECN+-direktivet), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 22. marts 2017 om styrkelse af de nationale konkurrencemyndigheders forudsætninger for at håndhæve konkurrencereglerne effektivt og sikring af et velfungerende indre marked (COM(2017)0142) (ECN+-direktivet),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. juli 2016 om begrebet statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C(2016)2946), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. juli 2016 om begrebet statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C(2016)2946),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. februar 2014 om EU-samarbejdsaftaler om håndhævelse af konkurrencepolitikken — vejen frem (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. februar 2014 om EU-samarbejdsaftaler om håndhævelse af konkurrencepolitikken — vejen frem (3),

| — | der henviser til de relevante regler, retningslinjer, afgørelser, beslutninger, meddelelser og arbejdsdokumenter om konkurrence fra Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til de relevante regler, retningslinjer, afgørelser, beslutninger, meddelelser og arbejdsdokumenter om konkurrence fra Kommissionen,

| — | der henviser til sine beslutninger af henholdsvis 19. april 2018 (4) og 14. februar 2017 (5) om de årlige beretninger om konkurrencepolitikken 2017 og 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af henholdsvis 19. april 2018 (4) og 14. februar 2017 (5) om de årlige beretninger om konkurrencepolitikken 2017 og 2016,

| — | der henviser sin undersøgelse fra juli 2018 med titlen »Competition issues in the Area of Financial Technology (Fin Tech)«, som blev bestilt af arbejdsgruppen om konkurrencepolitik i Parlamentets Økonomi- og Valutaudvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser sin undersøgelse fra juli 2018 med titlen »Competition issues in the Area of Financial Technology (Fin Tech)«, som blev bestilt af arbejdsgruppen om konkurrencepolitik i Parlamentets Økonomi- og Valutaudvalg,

| — | der henviser til Kommissionens svar på de skriftlige forespørgsler E-000344-16, E-002666-16 og E-002112-16, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens svar på de skriftlige forespørgsler E-000344-16, E-002666-16 og E-002112-16,

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 12. december 2018 om Kommissionens beretning af 18. juni 2018 om konkurrencepolitikken 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 12. december 2018 om Kommissionens beretning af 18. juni 2018 om konkurrencepolitikken 2017,

| — | der henviser til Kommissionens endelige rapport af 10. maj 2017 om undersøgelsen af e-handelssektoren (COM(2017)0229), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens endelige rapport af 10. maj 2017 om undersøgelsen af e-handelssektoren (COM(2017)0229),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Udvalget om International Handel og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A8-0474/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Udvalget om International Handel og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A8-0474/2018),

| A. | der henviser til, at konkurrencepolitik nu har eksisteret i over 60 år, og at en stærk og effektiv EU-konkurrencepolitik altid har været en hjørnesten i det europæiske projekt; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at konkurrencepolitik nu har eksisteret i over 60 år, og at en stærk og effektiv EU-konkurrencepolitik altid har været en hjørnesten i det europæiske projekt;

| B. | der henviser til, at skatteunddragelse og skatteundgåelse skaber illoyal konkurrence, som navnlig går ud over små og mellemstore virksomheder (SMV'er); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at skatteunddragelse og skatteundgåelse skaber illoyal konkurrence, som navnlig går ud over små og mellemstore virksomheder (SMV'er);

| C. | der henviser til, at hvidvaskning af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse underminerer en retfærdig fordeling af skatteindtægter i medlemsstaterne og dermed fordrejer konkurrencen på det indre marked; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at hvidvaskning af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse underminerer en retfærdig fordeling af skatteindtægter i medlemsstaterne og dermed fordrejer konkurrencen på det indre marked;

| D. | der henviser til, at massiv skatteundgåelse, der foretages af privatpersoner med stor nettoformue og virksomheder, ikke blot straffer almindelige skatteydere, de offentlige finanser og de sociale udgifter, men også truer god regeringsførelse, makroøkonomisk stabilitet, social samhørighed og offentlighedens tillid til EU-institutionerne og medlemsstaternes institutioner; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at massiv skatteundgåelse, der foretages af privatpersoner med stor nettoformue og virksomheder, ikke blot straffer almindelige skatteydere, de offentlige finanser og de sociale udgifter, men også truer god regeringsførelse, makroøkonomisk stabilitet, social samhørighed og offentlighedens tillid til EU-institutionerne og medlemsstaternes institutioner;

| E. | der henviser til, at visse regeringer og jurisdiktioner, herunder i EU, har specialiseret eller engageret sig i at skabe præferentielle skatteordninger, som fordrejer konkurrencen til fordel for multinationale virksomheder og privatpersoner med stor nettoformue, som i virkeligheden ikke har økonomisk substans inden for disse jurisdiktioner, men kun er repræsenteret af skuffeselskaber; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at visse regeringer og jurisdiktioner, herunder i EU, har specialiseret eller engageret sig i at skabe præferentielle skatteordninger, som fordrejer konkurrencen til fordel for multinationale virksomheder og privatpersoner med stor nettoformue, som i virkeligheden ikke har økonomisk substans inden for disse jurisdiktioner, men kun er repræsenteret af skuffeselskaber;

| 1. | mener, at en konkurrencepolitik, der har til formål at sikre lige vilkår i alle sektorer, er en hjørnesten i EU's sociale markedsøkonomi og en vigtig faktor for et velfungerende indre marked; glæder sig over Kommissionens beretning om konkurrencepolitikken 2017 og dens aktiviteter og bestræbelser på at sikre en effektiv anvendelse af konkurrencereglerne i Unionen til gavn for alle EU-borgere, navnlig dem, der er svagt stillet som forbrugere; opfordrer endvidere Kommissionen til fortsat at sikre fuld håndhævelse af EU's konkurrenceregler, med særlig vægt på de vanskeligheder, som SMV'er står overfor, og til at undgå en uensartet anvendelse heraf i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over og tilskynder til at fortsætte den strukturerede dialog med kommissæren med ansvar for konkurrence og Kommissionens indsats for at opretholde et tæt samarbejde med medlemmerne af Parlamentets kompetente udvalg og arbejdsgruppen om konkurrencepolitik; mener, at Kommissionens årlige beretning om konkurrencepolitikken er af uundværlig betydning for den demokratiske kontrol; minder om, at Parlamentet i de seneste år har været involveret gennem den almindelige lovgivningsprocedure i at udforme rammerne for konkurrencereglerne, f.eks. i det foreslåede ECN+-direktiv; bemærker, at Parlamentet bør tildeles medbestemmelsesbeføjelser til at udforme rammerne for konkurrencereglerne, og beklager, at den demokratiske dimension af dette område af EU's politik ikke er blevet styrket ved de seneste traktatændringer; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over og støtter fortsat den ambitiøse dagsorden og de ambitiøse prioriteter i Kommissionens GD for Konkurrence, men bemærker samtidig, at der fortsat er store udfordringer, f.eks. når det gælder fusionskontrol, hvor det store antal fusioner udgør en udfordring; bemærker, at Kommissionens afgørelser om fusioner, karteller og statsstøtte ofte er genstand for politiske drøftelser, og understreger, at selv om nogle eksempler på nylige beslutninger er illustreret i denne rapport, er det overordnede billede bredere, og at det er Parlamentets hensigt ikke at tage stilling til individuelle sager, eftersom det er Kommissionens opgave at træffe afgørelse om, hvornår konkurrencelovgivningen ikke overholdes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Kommissionen om at foretage en analyse af de potentielle skadevirkninger ved den foreslåede fusion mellem Siemens og Alstom for konkurrencen på det europæiske jernbanemarked og dens negative virkninger for jernbanebrugerne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at Kommissionen i 2018 fremsatte et forslag til retsakt vedrørende oprettelse af et paneuropæisk personligt pensionsprodukt (PEPP-produkt), som vil blive en privat pensionsfond; |
| --- | --- |

5.

| 6. | påpeger, at forbrugerne er dem, der har størst gavn af effektiv konkurrence på EU's indre marked; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bifalder undersøgelsen af lastbilkarteller; bemærker med tilfredshed, at Kommissionen ikke kun så på den indvirkning, som kartellet mellem store lastbilproducenter havde på lastbilpriserne, men også gav dem en bøde for at samarbejde om at forsinke indførelsen af renere lastbiler; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener, at konkurrencereglerne er traktatbaserede og i overensstemmelse med artikel 7 i TEUF bør fortolkes i lyset af de bredere europæiske værdier, der ligger til grund for EU-lovgivningen hvad angår sociale anliggender, den sociale markedsøkonomi, miljøstandarder, klimapolitik og forbrugerbeskyttelse; er af den opfattelse, at anvendelsen af EU's konkurrencelovgivning bør rette op på alle markedsforvridninger, herunder forvridninger som følge af negative sociale og miljømæssige eksterne virkninger; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener, at konkurrencepolitikken som initiativskabende element bør bidrage til at fremme energiovergangen i EU som helhed, fremme den økonomiske og sociale integration i Europa, støtte bæredygtige og økologiske landbrugsaktiviteter og begrænse de store energiselskabers evne til at hæve priserne på energiforsyning; |
| --- | --- |

9.

| 10. | påpeger, at selv når produkter eller tjenesteydelser leveres gratis, navnlig i den digitale økonomi, kan forbrugerne stadig blive udsat for urimelig adfærd, såsom en forringelse af kvalitet, udvalg og innovation eller afpresning; mener, at EU's konkurrenceregler og håndhævelsen heraf også bør omfatte en række aspekter ud over prisorienterede strategier og tage hensyn til bredere aspekter, som f.eks. kvaliteten af varer og tjenesteydelser, også med henblik på borgernes privatliv; |
| --- | --- |

10.

| 11. | påpeger de enorme ændringer på markederne som følge af den fortsatte teknologiske udvikling, der giver både muligheder og udfordringer; understreger i denne forbindelse konkurrencepolitikkens afgørende rolle for den videre udvikling af det digitale indre marked; understreger det presserende behov for en ramme, der, samtidig med at den fremmer datainnovation og nye forretningsmodeller, effektivt tager fat på udfordringerne i den datadrevne økonomi og algoritmeøkonomien; understreger navnlig, at en række digitale platforme, der er i stand til at få adgang til og styre de stadigt større datastrømme, kan skabe stordriftsfordele og betydelige netværkbetingede eksterne virkninger og kan føre til markedssvigt gennem for stor koncentration og lejeudbytte som følge af misbrug af markedsstyrke; bifalder i den forbindelse udnævnelsen af særlige rådgivere til kommissæren med fokus på digitaliseringens fremtidige udfordringer for konkurrencepolitikken, og afventer med interesse deres konklusioner og anbefalinger om de foranstaltninger, der skal træffes; understreger behovet for en fælles EU-tilgang til disse spørgsmål; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at brugerne ofte ikke er klar over, i hvilket omfang deres data bliver brugt og videregivet til tredjepart til markedsføringsformål eller kommercielle formål; opfordrer Kommissionen til i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (6) (e-databeskyttelsesdirektivet) at sikre, at digitale virksomheder kun udnytter personoplysninger, efter at en pågældende abonnent eller bruger har givet udtrykkeligt samtykke, og at oplysningerne uden dette samtykke ikke kan overføres til tredjeparter, som virksomheden eller platformen har en aftale med; mener derfor, at de digitale markeder bør vurderes ud fra et tværfagligt synspunkt, eftersom konkurrencebegrænsende adfærd kan medføre en overtrædelse af andre lovgivningsområder, såsom databeskyttelse og forbrugerlovgivning; understreger, at en passende håndhævelsesindsats ville kræve et samarbejde mellem de forskellige kompetente myndigheder, navnlig konkurrence-, forbruger- og databeskyttelsesmyndighederne, sådan som det fremgår af initiativet fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse med hensyn til et clearinginstitut (7); |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen til at afholde en høring med teknologivirksomhederne og invitere de administrerende direktører for Google, Facebook og Apple med henblik på navnlig at drøfte, hvordan forbrugernes personoplysninger høstes og anvendes af tredjelande; er bekymret over, at brugerne, lovgiverne og undertiden endda appudviklerne og annoncørerne reelt ikke er klar over omfanget af data, der overføres fra smartphones til grupper af digitale annoncører og andre tredjeparter; bemærker, at data indsamlet af tredjepart via smartphoneapps kan omfatte alt muligt lige fra profiloplysninger som alder og køn til placeringsoplysninger, herunder oplysninger om mobilmaster eller wi-fi-routere i nærheden og oplysninger om alle andre apps på telefonen; mener, at EU bør gøre det muligt for privatpersoner at forstå de monopol- og koncentrationsproblemer, der omgiver disse sporingsvirksomheder; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen til i den forbindelse at vurdere kontrollen af de data, der er nødvendige for at etablere og levere tjenesteydelser, som en indikator for markedsstyrke, herunder i forbindelse med dens vejledning om artikel 102 i TEUF, og at kræve interoperabilitet mellem onlineplatforme og udbydere af sociale netværk; fremhæver i den forbindelse udviklingen af selvlærende algoritmer og kunstig intelligens, navnlig når den leveres til virksomhederne af tredjepart, og dennes indvirkning på kartelvirksomhedens karakter; anmoder Kommissionen om at fremlægge detaljerede oplysninger om disse spørgsmål i sin næste årlige beretning om konkurrencepolitikken; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mener, at det er vigtigt at sikre en velfungerende klageadgang for forbrugerne i EU, hvis mål er at garantere, at forbrugere, der er berørt af praksisser, som er konkurrencestridige, modtager en passende kompensation; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mener, at det er nødvendigt at sikre muligheden for handel på tværs af grænserne, således at de eksisterende begrænsninger af denne ret ikke konsolideres som en legitim markedspraksis; mener på den anden side, at det er vigtigt at sætte en stopper for misbrug og uberettigede restriktioner baseret på geografiske argumenter, og hvis påstand om beskyttelse af immaterielle ophavsrettigheder ikke er holdbar; |
| --- | --- |

16.

| 17. | er af den opfattelse, at de tærskler, der danner grundlag for en efterprøvning af fusioner i EU, som er baseret på den overtagede og den overtagende enheds omsætning, ikke altid egner sig til den digitale økonomi, hvor værdien ofte til reklameformål er repræsenteret ved antallet af besøgende på et websted; foreslår, at disse tærskler revideres og tilpasses med henblik på blandt andet at medtage faktorer som antallet af forbrugere, der rammes af fusioner, og værdien af de dermed forbundne transaktioner; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at hindringer for adgang til nogle områder af den digitale økonomi i stadig højere grad bliver uoverstigelige, eftersom jo længere denne uretfærdige adfærd fastholdes, desto sværere er det at rette op på dens konkurrencebegrænsende virkninger; mener, at foreløbige foranstaltninger kan være et nyttigt redskab til at sikre, at konkurrencen ikke lider skade, mens en undersøgelse finder sted; bekræfter i denne forbindelse, at Kommissionen bør gøre effektiv brug af foreløbige foranstaltninger og samtidig sikre en retfærdig rettergang og retten til forsvar for de virksomheder, der er omfattet af undersøgelsen; glæder sig over Kommissionens løfte om at foretage en analyse af, om det er muligt at forenkle vedtagelsen af foreløbige foranstaltninger senest to år efter ECN+-direktivets gennemførelsesdato; anbefaler i den forbindelse, at Kommissionen tager ved lære af bedste praksis i andre jurisdiktioner; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen til at tage mere ambitiøse skridt for at fjerne ulovlige hindringer for onlinekonkurrence med henblik på at sikre barrierefri internethandel inden for EU, overvåge prislofterne i sektorer såsom onlineplatforme for indkvartering og turisme og sikre, at forbrugerne har grænseoverskridende adgang til en bred vifte af onlinevarer og -tjenesteydelser til konkurrencedygtige priser; anmoder Kommissionen om at foretage en sektorundersøgelse af annoncemarkedet for bedre at forstå dynamikkerne i onlineannoncer og afdække konkurrencebegrænsende praksis, som skal tackles med håndhævelse af konkurrencelovgivningen, sådan som nogle nationale myndigheder har gjort |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger, at digitaliseringen af den moderne økonomi fører til ændringer i den traditionelle økonomiske logik; understreger derfor, at ethvert afgiftssystem skal tage højde for, at digitalisering er den nye normal for alle dele af vores økonomi; noterer sig Kommissionens forslag om at fastlægge regler for beskatning af den digitale økonomi (8); understreger, at digital beskatning skal tackle asymmetrierne mellem den traditionelle økonomi og nye digitalt baserede økonomiske praksisser og undgå at hæmme digitalisering og innovation eller skabe kunstige grænser i økonomien; understreger betydningen af at finde internationale løsninger og fælles tilgange til beskatning i den digitale økonomi; opfordrer Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser i internationale fora, navnlig OECD, med henblik på at indgå en sådan aftale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | bifalder Kommissionens forslag om skat på digitale tjenester (COM(2018)0148), som er en afgørende foranstaltning for at sikre, at den digitale sektor betaler en rimelig andel af skatten, indtil der er vedtaget en permanent løsning, som gør det muligt at beskatte overskuddene det sted, hvor værdien skabes; |
| --- | --- |

21.

| 22. | gentager, at konkurrence inden for telekommunikationssektoren er af afgørende betydning for at fremme innovation og investeringer i net, og at der bør tilskyndes til overkommelige priser og valgmuligheder med hensyn til tjenester; mener, at opkald inden for EU stadig udgør en stor byrde for virksomheder og kunder, og at skridtene henimod fjernelse af roamingtakster for forbrugerne i EU ikke er tilstrækkelige, hvis det indre marked skal udvikles yderligere; anerkender, at der skal skabes incitamenter til at bringe opkald inden for EU på linje med lokale opkald ved at fremme investeringer i et fuldstændigt europæisk eller delt netværk; mener, at politikkerne bør fremme effektive investeringer i nye net samt tage højde for indvirkningen på forbrugerne og dermed også hindre nye digitale kløfter mellem høj- og lavindkomsthusstande; opfordrer Kommissionen til at fremme bredbåndsudbygningen ved at fremme et højt konkurrenceniveau samt til at sørge for et højt konnektivitetsniveau i EU og en hurtig udrulning af 5G i hele Unionen for at sikre Unionens globale konkurrenceevne og tiltrække investeringer; mener, at det ved udførelsen af ovennævnte opgaver er vigtigt, at konkurrencepolitikken har fokus på de specifikke forhold omkring implementering af bredbånd i landdistrikterne, således at man tager hensyn til almenhedens interesse og går imod den voksende asymmetriske tendens i adgangen til teknologiske muligheder imellem land- og byzoner; |
| --- | --- |

22.

| 23. | er af den opfattelse, at anfordringskonti og opsparingskonti ikke bør være gebyrpligtige for brugerne, medmindre de er knyttet sammen med specifikke tjenester; |
| --- | --- |

23.

| 24. | bifalder Kommissionens beslutning om at give Google en bøde på 4,34 mia. EUR for ulovlig kartelpraksis i forbindelse med Android-mobilenheder med det formål at styrke Googles dominerende stilling som søgemaskine; opfordrer Kommissionen til i 2019 at afslutte Google Shopping-kartelsagen, som blev indledt for otte år siden i november 2010; minder Kommissionen om, at den bør afslutte undersøgelsen af Googles behandling af andre særlige Google-søgetjenester i sine søgeresultater, herunder problemerne i forbindelse med lokale søgninger, som Yelp gjorde opmærksom på i sin klage for nylig; anbefaler Generaldirektoratet for Konkurrence at overveje de digitale kartelsagers længde, og, hvilket værktøj der er det mest velegnede til at tackle dem; anmoder navnlig Kommissionen om at overveje muligheden for at fastsætte frister for kartelsager, sådan som det er tilfældet med fusionssager; |
| --- | --- |

24.

| 25. | gentager nødvendigheden af, at Kommissionen også overvejer en fuldstændig strukturel adskillelse af de digitale teknologimonopoler som en mulig løsning for at gøre det muligt at genskabe konkurrence og lige konkurrencevilkår på Europas digitale marked; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger, at effektiviteten af konkurrencelovgivningens håndhævelse afhænger af en korrekt tilrettelæggelse og test af retsmidlerne; understreger, at forbrugerorienterede retsmidler er vigtige for at genskabe konkurrenceevnen på et marked ved at hjælpe forbrugerne med at træffe informerede beslutninger og tackle status quo-tendenser; mener, at Kommissionen ved tilrettelæggelsen af adfærdsrelaterede retsmidler bør medtage adfærdsøkonomi som en understøttende disciplin, sådan som de nationale myndigheder har gjort i de senere år; |
| --- | --- |

26.

| 27. | bemærker, at formanden for Kommissionen har forpligtet sig til at fremsætte forslag til at fremme samarbejdet på skatteområdet mellem medlemsstaterne gennem en forpligtelse til at besvare gruppeanmodninger på skatteområdet, således at én medlemsstat kan tilvejebringe alle oplysninger, der er nødvendige for, at andre kan retsforfølge grænseoverskridende skatteunddragere; bemærker, at når en medlemsstats handlinger fordrejer konkurrencen på det indre marked, kan Parlamentet og Rådet under visse omstændigheder og som præciseret i artikel 116 i TEUF udstede direktiver for at fjerne fordrejningen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | anerkender Kommissionen konklusion om, at Luxembourg gav Engie uberettigede skattefordele på omkring 120 mio. EUR, og at inddrivelsesproceduren stadig er i gang; beklager, at den luxembourgske regering har besluttet at appellere Kommissionens afgørelse; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tager konkurrencekommissær Margrethe Vestagers beslutning om undersøgelsen af statsstøtte til McDonalds til efterretning, hvori hun siger, at den manglende beskatning af visse af McDonalds' overskud i Luxembourg ikke udgør ulovlig statsstøtte; mener, at den gældende EU-forordning er uegnet til at bekæmpe dobbelt ikkebeskatning og standse bestræbelserne på at nå ned på laveste fællesnævner med hensyn til virksomhedsbeskatning; |
| --- | --- |

29.

| 30. | påpeger, at Kommissionen i to nylige tilfælde på trods af konklusionerne fra Den Fælles Afviklingsinstans (SRB) om, at afvikling ikke kunne være berettiget af hensyn til den offentlige interesse, godkendte statsstøtte ud fra den betragtning, at den ville afbøde de økonomiske forstyrrelser på regionalt plan og derigennem påvise to særskilte fortolkninger af offentlig interesse; opfordrer Kommissionen til at undersøge uoverensstemmelserne mellem reglerne for statsstøtte i forbindelse med afviklingsstøtte og afviklingsordningen i direktivet om genopretning og afvikling af banker (BRRD) og til herefter at revidere sin bankmeddelelse fra 2013 i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

30.

| 31. | bemærker, at en række undersøgelser (9) har påvist de skjulte sociale omkostninger og den lavere konkurrence mellem produkter, der svarer til et højere niveau af horisontal ejerskabskoncentration; opfordrer derfor Kommissionen til at overveje at revidere fusionsforordningen i denne retning og indføre retningslinjer for brugen af artikel 101 og 102 i TEUF i sådanne tilfælde; |
| --- | --- |

31.

| 32. | bemærker, at den midlertidige statsstøtte til den finansielle sektor, der blev iværksat for at stabilisere det globale finanssystem, kan have været nødvendig i mangel af afviklingsværktøjer, men at den nu skal gennemgås og fjernes; beklager den utilstrækkelige karakter af denne gennemgang; gentager derfor sin anmodning til Kommissionen om at undersøge, om banksektoren siden begyndelsen af krisen har nydt godt af implicitte subsidier og statsstøtte gennem likviditetsstøtte fra centralbanker; minder om det tilsagn, som kommissær Margrethe Vestager afgav i forbindelse med den strukturerede dialog med Parlamentets Økonomi- og Valutaudvalg i november 2017 om at overveje mulige konkurrenceforvridninger som følge af ECB's program til opkøb af virksomhedsobligationer og om at rapportere tilbage med et kvalitativt svar; understreger i denne forbindelse, at begrebet selektivitet inden for statsstøtte er et væsentligt begreb, der skal undersøges nøje, og påpeger endvidere artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, som indeholder det såkaldte loyalitetsprincip; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mener, at det er en prioritet at sikre, at statsstøttereglerne overholdes nøje og upartisk i spørgsmål om fremtidige bankkriser, således at skatteyderne beskyttes mod at skulle bære byrden i form af bankredningspakker; |
| --- | --- |

33.

| 34. | glæder sig over, at Kommissionen har indført et anonymt værktøj for whistleblowere, som gør det muligt at indberette karteller eller andre former for ulovlig praksis, der skader konkurrencen, hvorved man øger sandsynligheden for, at disse sager opdages og retsforfølges; bemærker de positive tal efter de første måneders anvendelse; |
| --- | --- |

34.

| 35. | giver udtryk for bekymring over, at den stigende koncentration i finanssektoren kan mindske graden af konkurrence i denne sektor, samt over manglen på et reelt indre bankmarked og den fortsatte fragmentering på de nationale markeder; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger, at Europa har brug for en stærk harmoniseret ramme for rapportering og selskabsbeskatning for multinationale selskaber med offentlig landeopdelt rapportering og et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG); minder om, at ud over omkostningsbesparelser for både virksomheder og medlemsstaternes skatteforvaltninger vil vedtagelsen af disse foranstaltninger løse problemet med interne afregningspriser og sikre en mere retfærdig konkurrence på det indre marked; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer Kommissionen til fortsat at evaluere skadelige skatteforanstaltninger i medlemsstaterne i det europæiske semester og til at foretage en fuldstændig vurdering af fordrejninger af konkurrencen samt de afsmittende virkninger på andre jurisdiktioner; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte og endda udvide sine bestræbelser med hensyn til undersøgelser af misbrug af dominerende markedsstillinger til skade for forbrugerne i EU; anmoder om, at Kommissionen samtidig overvåger eksisterende statslige monopoler og lovligheden af koncessionsudbud med henblik på at forhindre enhver uforholdsmæssig fordrejning af konkurrencen; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger den ødelæggende virkning, statsstøtten kan have på det indre markeds funktion; minder om de strenge krav om anvendelsen af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF; bemærker, at de fleste afgørelser om kartelanliggender og statsstøtte træffes på nationalt niveau; mener derfor, at Kommissionen bør overvåge og træffe foranstaltninger for at sikre en konsekvent politisk på det indre marked; opfordrer Kommissionen til at iværksætte en køreplan for mere målrettet statsstøtte; glæder sig over Kommissionens konstante bestræbelser på at præcisere de forskellige aspekter af definitionen af statsstøtte, hvilket den demonstrerer i meddelelsen om begrebet statsstøtte, jf. artikel 107, stk. 1, i TEUF; bemærker navnlig bestræbelserne på at præcisere begreberne »foretagende« og »økonomisk aktivitet«; bemærker ikke desto mindre, at det fortsat er vanskeligt at sondre mellem økonomiske og ikkeøkonomiske aktiviteter; påpeger endvidere, at det er EU-Domstolens rolle at sikre den korrekte fortolkning af traktaten; opfordrer Kommissionen til fortsat at være særligt opmærksom på leveringen af forsyningspligtydelser, herunder energi, transport og telekommunikation, ved anvendelsen af EU's statsstøtteregler, navnlig i forbindelse med statsstøtte til isolerede, fjerntliggende eller perifere regioner i Unionen; understreger, at målet for anvendelse af statsstøtte for at fremme tjenesteydelser af almen interesse bør være fordelene for forbrugerne og borgerne og ikke styrkelse af særinteresser; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger, at beskatning forbliver en primært national kompetence på grund af kravet om enstemmighed i Rådet, og at valget af politik derfor afhænger af det politiske standpunkt og den politiske orientering hos medlemsstaternes respektive nationale regeringer og parlamenter; bemærker dog, at beskatningsinstrumentet kan anvendes til at yde implicit statsstøtte til virksomheder, hvilket kan skabe ulige konkurrencevilkår på det indre marked; understreger derfor behovet for at sikre, at de nationale skattepolitikker ikke fordrejer den fair konkurrence, og dermed at skatte- og konkurrencepolitik anvendes konsekvent på det indre marked; glæder sig over, at taskforcen om statsstøtte i form af skattefordele er blevet et permanent organ; opfordrer til, at taskforcen får tilstrækkelige menneskelige ressourcer og undersøgelsesværktøjer; opfordrer til en klar status i undersøgelserne af statsstøtte, som vedrører sådanne spørgsmål, herunder antallet af undersøgte sager; understreger, at nye markedsdeltagere og firmaer, heriblandt SMV'er, der ikke anvender en aggressiv skattepraksis, straffes på det indre marked; glæder sig over Kommissionens grundige undersøgelser af konkurrenceforvridende praksis såsom selektive skattebegunstigelser eller ordninger for overskydende fortjeneste; bifalder især retningslinjerne i Kommissionens meddelelse om begrebet statsstøtte, der dækker skatteafgørelser; opfordrer medlemsstaterne til at droppe ulovlige konkurrencepraksisser baseret på uberettigede skattemæssige incitamenter; opfordrer Rådet til at vedtage forslaget om FKSSG; beklager, at i henhold til EU's statsstøtteregler returneres ubetalt skat, der inddrives fra modtagere af ulovlig skattemæssig støtte, til det land, der har tildelt støtten; opfordrer Kommissionen til at arbejde på at løse dette problem; understreger, at efterfølgende forhandlinger med Det Forenede Kongerige bør omfatte respekten for fair konkurrence og en forsikring om, at Det Forenede Kongerige ikke vil være i stand til at bevilge statsstøtte i form af støtteerklæringer; |
| --- | --- |

40.

| 41. | understreger den vidtrækkende koncentration af fødevareforsyningskæden, hvor et par virksomheder udgør et oligopol på det globale marked for frø og pesticider til skade for både forbrugerne, landbrugerne, miljøet og biodiversiteten; påpeger, at en sådan struktur vil gøre landbrugerne endnu mere teknologisk og økonomisk afhængige af nogle få globalt integrerede one-stop-shop-platforme, producere begrænset frødiversitet, lede tendenser inden for innovation væk fra vedtagelsen af en produktionsmodel, der respekterer miljøet og biodiversiteten, og som et resultat af mindsket konkurrence generere mindre innovation og en lavere kvalitet af slutprodukterne; beder i betragtning af de faldende indkomster inden for landbruget, og især blandt mindre producenter, Kommissionen om at gøre en indsats for at skaffe værdige indkomster for især de små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mener, at det er højst nødvendigt, at Kommissionen foretager en tilbundsgående kontrol af brugen af patenter inden for landbrugssektoren; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hilser initiativer som rammen for intelligente landsbyer velkommen, der stimulerer byerne til at blive mere aktive, udnytte deres ressourcer bedre og deltage mere aktivt i konkurrencen på det indre marked samt blive mere attraktive og forbedre livskvaliteten for beboere i landdistrikterne; |
| --- | --- |

43.

| 44. | anerkender potentialet i brugen af blockchainteknologien til finansielle tjenesteydelser; advarer imidlertid om, at brugen af denne teknologi til rejsning af kapital skal reguleres for at undgå uforholdsmæssig dumping i forhold til regulerede finansielle markeder, risici for investorer samt risici for hvidvaskning af penge; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at foreslå en lovgivningsmæssig ramme for initial coin offerings (ICO'er); |
| --- | --- |

44.

| 45. | udtrykker bekymring over Kommissionens godkendelse af fusionen mellem Bayer og Monsanto og dens erkendelse af, at den i sin afgørelse så stort på målene, der er indskrevet i TEUF, navnlig fødevaresikkerhed, forbrugerbeskyttelse, miljø og klima; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mener, at det er vigtigt at træffe foranstaltninger imod virksomheder, der medvirker i landbrugsproduktionskædens markedsførings- og distributionsfase, og som skaber forvridning på markederne for landbrugsprodukter til skade for landbrugsindkomsterne og for forbrugerpriserne; |
| --- | --- |

46.

| 47. | glæder sig over Kommissionens tilgang ved vurderingen af horisontale fusioner, hvor den i stigende grad fokuserer på innovationskonkurrence, navnlig ved fusioner, der involverer FoU-intensive markeder, og bemærker, at fusioner bør vurderes ud fra situationen på hele det indre marked; anmoder endvidere Kommissionen om at fremsætte forslag til en revision af EF-fusionsforordningen og analysere, i hvilken grad den bør tillægges de samme beføjelser som en række medlemsstater på nuværende tidspunkt har til at vedtage foranstaltninger til beskyttelse af den europæiske offentlige orden og de rettigheder og principper, der er fastsat i TEUF og EU's charter om grundlæggende rettigheder, herunder miljøbeskyttelse; |
| --- | --- |

47.

| 48. | gentager Kommissionens foreløbige konklusion om, at Google har misbrugt sin markedsdominans som søgemaskine ved at give sine egne produkter ulovlige fordele; understreger, at der er behov for en fuldstændig opdeling af selskabets generelle og specialiserede søgetjenester for at bringe dette misbrug til ophør; |
| --- | --- |

48.

| 49. | bemærker, at EU-Domstolen fortolker artikel 101 i TFEU under hensyntagen til de forskellige mål med traktaterne; understreger imidlertid, at den snævre fortolkning af artikel 101 i TEUF i Kommissionens horisontale retningslinjer i stigende grad er blevet betragtet som en hindring for mindre markedsdeltageres samarbejde om vedtagelsen af højere miljøstandarder og sociale standarder; mener, at Kommissionen bør skabe retssikkerhed om de betingelser, hvorunder kollektive ordninger for producentorganisationer, herunder kooperativer, deres sammenslutninger og brancheorganisationer, der etableres i hele fødevareforsyningskæden med henblik på bæredygtighed og retfærdige arbejdsstandarder, vil blive vurderet i henhold til konkurrencelovgivningen, og tilskynder til sådanne initiativer inden for konkurrencepolitikken; understreger, at en sådan tilgang ikke bør hindre fremstillingen af varer til lavere priser, navnlig vedrørende sektorer, hvor forbrugerne er mere prisfølsomme; understreger også betydningen af proportionalitetsprincippet, hvilket betyder, at begrænsningen af konkurrencen ikke må være mere vidtgående end det, der er nødvendigt for at sikre den offentlige interesse; |
| --- | --- |

49.

| 50. | fremhæver de i fællesskab aftalte mål for energiunionen og peger specifikt på dimensionen sikkerhed, dekarbonisering af økonomien, solidaritet og tillid; understreger betydningen af at sikre, at de europæiske energimarkeder bygges på retsstatsprincippet, konkurrence, en mangfoldighed af energikilder og -leverandører, forudsigelighed og gennemsigtighed, og af at forhindre, at en markedsoperatør, som er etableret i Unionen eller i et tredjeland, kan udnytte en dominerende stilling til skade for konkurrenter og forbrugere; opfordrer i denne forbindelse til en grundigere undersøgelse af og, hvor det er nødvendigt, indførelse af foranstaltninger og obligatoriske forpligtelser for sådanne markedsoperatører; bemærker navnlig, at den strategi, der anvendes af visse energiselskaber med opdelingen af EU's gasmarked og videre med potentielt at bryde EU's antitrustregler, skal håndteres korrekt; anerkender endvidere, at de juridisk bindende forpligtelser, som medlemsstaterne påtog sig som en del af klimaaftalen fra Paris, ikke kan gennemføres uden konkrete statslige foranstaltninger til at fremme og skabe incitamenter for og muliggøre produktion og anvendelse af vedvarende energi; noterer sig den kommende revision af retningslinjerne for statsstøtte og energi, som ikke længere vil udelukke to af de sektorer, der nyder mest godt af statsstøtte, nemlig nuklear energi og udvinding af fossile brændstoffer, og giver større fleksibilitet for vedvarende energi produceret af forbrugerne; fremhæver betydningen af at færdiggøre energiunionen ved hjælp af markedsintegration, navnlig ved at investere i sammenkoblinger, hvor dette er nødvendigt, og med udgangspunkt i markedsbetingelser og kommercielt potentiale og ved at øge den omsættelige kapacitet i eksisterende sammenkoblinger; understreger derfor, at enhver godkendelse af statsstøtte til kapacitetsmekanismer skal gennemgå en streng nødvendighedstest, herunder en undersøgelse af alternative foranstaltninger, navnlig en mere effektiv udnyttelse af eksisterende sammenkoblinger;; understreger, at kapacitetsmekanismer ofte medfører betydelige omkostninger for forbrugerne og fungerer som et »skjult tilskud«, der støtter urentable og forurenende kraftværker; hvilket gør det nødvendigt at sikre, at disse ordninger ikke er åbne for de mest forurenende aktiver, når de skal godkende eventuel statsstøtte, der er ydet til dem; |
| --- | --- |

50.

| 51. | understreger behovet for større gennemsigtighed, når man planlægger offentlig-private partnerskaber, for at undgå, at partnere i den private sektor vil udnytte disse til at sikre sig konkurrencefordele frem for deres konkurrenter; |
| --- | --- |

51.

| 52. | glæder sig over Kommissionens undersøgelse af prisfastsættelsespraksis for livreddende lægemidler, navnlig i sagen om Aspen; |
| --- | --- |

52.

| 53. | understreger betydningen af at give alle flyselskaber de samme rettigheder i forbindelse med flyvninger til eller fra EU; erkender, at det desværre ikke altid er tilfældet for EU-flyselskaber, der opererer uden for EU, som udsættes for urimelig praksis, der påvirker konkurrencen; opfordrer Kommissionen til at håndtere konkurrencebegrænsende praksis, der ligeledes undergraver forbrugerbeskyttelseslovgivningen; understreger igen, at det er vigtigt at sikre retfærdig konkurrence mellem EU-flyselskaber og flyselskaber fra tredjelande; |
| --- | --- |

53.

| 54. | understreger betydningen af en konkurrencedygtig transportsektor; bemærker, at det indre marked for transport fortsat skal suppleres med en jernbanesektor, der er den mest fragmenterede; glæder sig over de skridt, som Kommissionen har taget til at fremme færdiggørelsen af og den forbedrede funktion på det indre marked for passagerbefordring ad vej; |
| --- | --- |

54.

| 55. | bekræfter på ny, at nye infrastrukturprojekter, inklusive projekter, der kobler en medlemsstat sammen med et tredjeland, skal være omfattet af EU-lovgivning, navnlig med hensyn til regler om adskillelse og prisdannelse på markedet; |
| --- | --- |

55.

| 56. | understreger behovet for tilstrækkelige økonomiske og menneskelige ressourcer i Kommissionens Generaldirektorat for Konkurrence samt i de nationale kompetente myndigheder samt af IT-ekspertise og den digitale ekspertise, som er nødvendig for at løse de udfordringer, som den datadrevne og algoritmebaserede økonomi udgør; støtter i denne forbindelse forslaget til konkurrencedelen af programmet for det indre marked under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 (FFR); |
| --- | --- |

56.

| 57. | understreger, at Kommissionen, når den træffer konkurrenceafgørelser, skal se det indre marked som ét marked, ikke som en række uafhængige lokale eller nationale markeder; |
| --- | --- |

57.

| 58. | understreger, at internationalt samarbejde er en nødvendig forudsætning for en effektiv håndhævelse af konkurrenceretlige principper og for at undgå inkonsekvens med hensyn til værktøjer og resultater af håndhævelsesaktioner; mener, i denne forbindelse, at den bedste metode til at forbedre konkurrencereglerne og konkurrencepraksis på verdensplan er at indgå i retfærdige og gennemsigtige diskussioner; støtter en aktiv deltagelse fra Kommissionen, nationale og i givet fald regionale konkurrencemyndigheder i Det Internationale Konkurrencenetværk; |
| --- | --- |

58.

| 59. | glæder sig over ECN+-direktivet, som i væsentlig grad vil forbedre den effektive og konsekvente anvendelse af EU's konkurrencelovgivning i hele Unionen ved at sikre, at de nationale kompetente myndigheder har de tilstrækkelige redskaber og ressourcer til og garantier for uafhængighed, herunder en gennemsigtig procedure til valg eller udnævnelse af deres ledelse, der giver dem til at beføjelse til at pålægge afskrækkende bøder for overtrædelser af konkurrencelovgivningen; påskønner Kommissionens tidlige bistand til medlemsstaterne i forbindelse med dette direktivs gennemførelse; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle fremtidige handelsaftaler giver lige vilkår, navnlig hvad angår konkurrence og statsstøtte; understreger, at statsstøtte kun bør tillades i særlige og begrundede tilfælde, der er reguleret ved lov, med henblik på at undgå forvridning af konkurrencen på markedet, samtidig med at der fastsættes undtagelser og begrundelser, der er knyttet til opfyldelsen af målene i Parisaftalen om klimaændringer; minder om, at »efterhånden som virksomhederne bliver mere globale, må konkurrencemyndighederne også blive det«, ikke mindst fordi udbredelsen af informations- og kommunikationsteknologi (IKT) og den digitale økonomis fremvækst i nogle sektorer har ført til overdreven markeds- og magtkoncentration i nogle sektorer; mener, at de globale konkurrenceregler og den højeste grad af koordinering mellem konkurrencemyndigheder, herunder med hensyn til udveksling af oplysninger i forbindelse med konkurrencesager, er en forudsætning for udviklingen af global fair handel; |
| --- | --- |

60.

| 61. | minder om, at de internationale handels- og investeringsaftaler bør have et dedikeret og stærkt afsnit om konkurrence; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opfordrer Kommissionen til at intensivere sin indsats for en ambitiøs åbning af de internationale markeder for offentlige udbud og styrke de europæiske virksomheders adgang til offentlig-private partnerskaber i tredjelande; finder det nødvendigt at reducere asymmetrien i adgangen til offentlige kontrakter mellem Unionen og tredjelande, navnlig USA og Kina; opfordrer alle EU's handelspartnere til at give europæiske virksomheder og arbejdstagere ikkediskriminerende adgang til deres markeder for offentlige udbud; glæder sig over den fornyede drøftelse af det internationale instrument for offentlige udbud, som etablerer den nødvendige gensidighed i tilfælde, hvor handelspartnere begrænser adgangen til deres markeder for offentlige udbud, og opfordrer Det Europæiske Råd til hurtigt at vedtage dette; støtter Kommissionens bestræbelser på at åbne tredjelandes markeder for offentlige udbud gennem bilaterale handelspartnerskaber; minder om, at virksomheder, der opererer på ikkemarkedsmæssige vilkår, og som drives af geopolitiske hensyn, i realiteten ville kunne slå enhver konkurrent i forbindelse med europæiske offentlige udbud; opfordrer Kommissionen til at overvåge offentlige udbud og til at forhindre, at europæiske virksomheder og arbejdstagere lider under den illoyale konkurrence fra statsligt organiserede virksomheder; |
| --- | --- |

62.

| 63. | minder om, at bekæmpelse af urimelig handelspraksis, herunder gennem konkurrencepolitik, er nødvendig for at sikre lige vilkår på globalt plan til gavn for arbejdstagere, forbrugere og erhvervslivet og er blandt prioriteterne i EU's handelsstrategi; understreger, at der i oplægget om styring af globaliseringen står, at EU må tage skridt til at genoprette loyale konkurrencevilkår; glæder sig over, at der er medtaget bestemmelser om konkurrencepolitik i den økonomiske partnerskabsaftale med Japan og i den samlede økonomi- og handelsaftale med Canada; beklager imidlertid, at disse bestemmelser fortsat har et begrænset anvendelsesområde og ikke giver mulighed for effektiv håndhævelse og tvistbilæggelse; henleder opmærksomheden på betydningen af at indarbejde ambitiøse konkurrencebestemmelser i alle handelsaftaler og håndhæve deres gennemførelse med henblik på at garantere rimelige regler; |
| --- | --- |

63.

| 64. | glæder sig over forslaget om etablering af en europæisk ramme for screening af udenlandske direkte investeringer, mener, at den er et nyttigt instrument til at beskytte europæiske virksomheder af strategisk interesse mod illoyal handelspraksis, som kan skade sikkerheden og den offentlige orden, og til at sikre overholdelsen af principper for loyal konkurrence i EU; |
| --- | --- |

64.

| 65. | understreger betydningen af antisubsidieinstrumentet for bekæmpelsen af illoyal konkurrence på verdensplan og etableringen af lige vilkår med EU's statsstøtteregler; beklager i denne forbindelse, at Folkerepublikken Kina i 2017 endnu en gang stod bag det højeste antal nyligt etablerede handelshindringer for europæiske virksomheder og arbejdstagere og var involveret i størstedelen af de europæiske antisubsidiesager; |
| --- | --- |

65.

| 66. | er bekymret over USA's toldpolitik og dens indvirkning på europæiske virksomheders konkurrenceevne; understreger, at Kommissionens bestræbelser på at skabe balance i handelen med USA bør være solide, men afbalancerede, forholdsmæssige og forenelige med Verdenshandelsorganisationens regler; |
| --- | --- |

66.

| 67. | opfordrer Kommissionen til at intensivere sine bestræbelser på at fremme loyal konkurrence, bl.a. ved at bekæmpe uberettiget anvendelse af toldbarrierer og subsidier, på det globale marked gennem et stærkere samarbejde med andre lande i fora som f.eks. WTO, Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), De Forenede Nationers Konference for Handel og Udvikling (UNCTAD), G20 og Verdensbanken; minder om det arbejde, der er udført i WTO mellem 1996 og 2004 vedrørende samspillet mellem handels- og konkurrencepolitikken, og beklager, at dette spørgsmål ikke siden har været en del af WTO's arbejdsprogram; understreger, at bestemmelser i WTO-overenskomster, som f.eks. artikel IX i den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS), skaber et grundlag for yderligere samarbejde mellem WTO's medlemmer på konkurrenceområdet; opfordrer derfor til, at der gøres nye fremskridt på den 12. WTO-ministerkonference for at sikre en loyal international konkurrence; |
| --- | --- |

67.

| 68. | udtrykker bekymring over WTO's påståede manglende evne til at håndtere lande uden markedsøkonomi og imødegå de konkurrenceforvridninger, der opstår som følge af subsidier og statslig indgriben, men er dog stærkt overbevist om WTO's grundlæggende rolle; glæder sig over USA's, Japans og EU's trepartsforanstaltninger for at reformere den i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

68.

| 69. | opfordrer Kommissionen til at øge sin støtte til små og mellemstore virksomheder i EU, så de både kan beskytte og håndhæve deres rettigheder i tilfælde af urimelig handelspraksis, dvs. dumping og subsidiering, der foretages af lande uden for EU; anerkender i denne forbindelse Kommissionens indsats for at bekæmpe illoyal konkurrence i højtprofilerede sager mod kendte virksomheder, men understreger, at håndhævelsen af lige konkurrencevilkår for SMV'er også er af allerstørste betydning; |
| --- | --- |

69.

| 70. | understreger, at en effektiv gennemførelse af bestemmelserne om bæredygtig udvikling i handelsaftaler er vigtig for at forbedre levevilkårene i partnerlandene og beskytte europæiske virksomheder mod illoyal konkurrence; glæder sig over indførelsen af miljømæssige og sociale kriterier i reformen af antisubsidie- og antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

70.

| 71. | påpeger, at EU's konkurrencepolitik ikke fører til de ønskede resultater, da den anvendes med det formål at forsvare fair konkurrence mellem alle aktører på det indre marked med særlig vægt på forbrugernes interesser, men at virkeligheden er, at landbrugsproducenterne på grund af ulighederne i fødevareforsyningskæden bliver presset i uacceptabel grad; mener, at forbrugernes og landbrugsproducenterne interesser bør være på samme niveau; |
| --- | --- |

71.

| 72. | er af den opfattelse, at de særlige kendetegn ved landbrugsaktiviteter gør kollektive organisationer afgørende for at styrke primærproducenters position i fødevarekæden og for at gøre det muligt at nå målene for den fælles landbrugspolitik som defineret i artikel 39 i TEUF, og at kollektive aktiviteter, der gennemføres af producentorganisationer og deres sammenslutninger — herunder planlægning af produktionen, forhandlinger om salg og kontraktuelle forhold — derfor skal anses for at være forenelige med artikel 101 i TEUF; påpeger, at sammenslutningen af landbrugere i producentorganisationer styrker deres stilling i fødevareforsyningskæden; |
| --- | --- |

72.

| 73. | mener, at modellen med brancheorganisationer er en vellykket forvaltningsform inden for en sektor, da den strukturerer og organiserer udvekslingerne mellem alle aktører i en sektor, der er rimeligt repræsenteret i strukturen, ved at muliggøre videregivelse af økonomiske og tekniske oplysninger, en styrkelse af gennemsigtigheden på markedet og en bedre fordeling af risici og fordele; mener, at forskellige, velstrukturerede samarbejdsmodeller, såsom den nuværende, bør fremmes gennem den fælles landbrugspolitik for at lette oprettelsen af brancheorganisationer på europæisk plan; |
| --- | --- |

73.

| 74. | mener i overensstemmelse med den nuværende tendens, at producent- og brancheorganisationernes kompetencer skal styrkes yderligere, således at landbrugernes forhandlingsposition kan opveje forhandlingsstyrken hos detailhandlere i fødevareforsyningskæden; mener, at EU's medfinansiering af oprettelsen og driften af disse organisationer bør øges; |
| --- | --- |

74.

| 75. | opfordrer Kommissionen til at lette anvendelsen af kollektive markedsforvaltningsinstrumenter i tilfælde af krise ved at bruge værktøjer, der ikke kræver offentlige midler, som f.eks. tilbagetrækning fra markedet af et produkt ved hjælp af aftaler mellem fødevarekædens aktører; påpeger, at denne foranstaltning kan anvendes af brancheorganisationerne selv; |
| --- | --- |

75.

| 76. | mener, at indførsel på det europæiske marked af produkter fra tredjelande, som ikke opfylder de samme sociale, sundhedsmæssige og miljømæssige standarder, skaber en illoyal konkurrence for europæiske producenter; opfordrer derfor til, at sårbare sektorer beskyttes i handelsforhandlinger, og at principperne om gensidighed og overholdelse, hvad angår landbrugsprodukter, anvendes systematisk i handelsforhandlingerne; opfordrer Kommissionen til at indarbejde dette aspekt i brexit-forhandlingerne; |
| --- | --- |

76.

| 77. | understreger, at adgangen til EU's indre marked bør være betinget af overholdelsen af sundheds-, plantesundheds- og miljøstandarder; anmoder Kommissionen om med henblik på at sikre fair konkurrence at fremme ækvivalensen af foranstaltninger og kontrolforanstaltninger mellem tredjelande og EU inden for miljø- og fødevaresikkerhedsstandarder; bemærker, at de højeste miljø- og dyrevelfærdsstandarder kan betyde højere omkostninger, og at det derfor kan resultere i konkurrenceforvridende adfærd, hvis standarderne sænkes; |
| --- | --- |

77.

| 78. | henviser til, at klimakatastroferne, som landbrugerne er ofre for, påvirker markedet og svækker deres stilling i fødevareforsyningskæden; minder om, at EU's antidumpingregler (10), der bl.a. finder anvendelse på landbrugssektoren, er fastlagt ud fra den betragtning, at miljømæssig dumping skaber illoyal konkurrence; anmoder om, at der tages hensyn til europæiske borgeres interesser, og bemærker, at disse kræver et bæredygtigt og miljøvenligt samfund; opfordrer derfor Kommissionen til at tage hensyn til det indre markeds funktion og fordelene for samfundet som helhed og at indføre undtagelser fra konkurrencereglerne for at lette samarbejde både horisontalt og vertikalt i forbindelse med bæredygtighedsinitiativer; |
| --- | --- |

78.

| 79. | fastholder, at begrebet »rimelig pris« ikke bør betragtes som den lavest mulige pris for forbrugeren, men i stedet skal være rimelig og give mulighed for et rimeligt vederlag til alle parter i fødevareforsyningskæden; understreger, at forbrugerne har andre interesser end lave priser alene, herunder dyrevelfærd, miljømæssig bæredygtighed, udvikling af landdistrikter, initiativer til at mindske brugen af antibiotika og forhindre antimikrobiel resistens osv.; |
| --- | --- |

79.

| 80. | glæder sig over, at omnibusforordningen (11) fastsætter en procedure, hvorefter en gruppe landbrugere kan anmode Kommissionen om en ikke-bindende udtalelse for at fastslå, om en kollektiv tilgang er forenelig med den generelle undtagelse fra konkurrencereglerne i henhold til artikel 209 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (fusionsmarkedsordningen); opfordrer dog Kommissionen til i lyset af henstillingen fra arbejdsgruppen om landbrugsmarkeder at præcisere omfanget af den generelle fravigelse for landbrug og dens overlap med afvigelserne i henhold til artikel 149 og 152 og derigennem til at definere undtagelsen mere præcist, således at enhver nødvendig suspension af anvendelsen af artikel 101 i TEUF kan anvendes og gennemføres, hvis det er nødvendigt; |
| --- | --- |

80.

| 81. | bemærker, at det individuelle loft for de minimis-støtte i landbrugssektoren blev fordoblet i 2013 (fra 7 500 EUR til 15 000 EUR) for at klare den kraftige stigning i klimaskabte, sundhedsmæssige og økonomiske kriser; bemærker, at det nationale de minimis-loft samtidig kun er blevet justeret marginalt fra 0,75 % til 1 % af værdien af den nationale landbrugsproduktion), hvilket har begrænset staternes kapacitet til at hjælpe landbrugsbedrifter i vanskeligheder; støtter derfor Kommissionens forslag, der sigter mod at give medlemsstaterne og regionerne mere fleksibilitet inden for rammerne af de minimis-reglerne for landbruget; |
| --- | --- |

81.

| 82. | glæder sig over, at det med ændringerne som følge af omnibusforordningen vil blive nemmere at iværksætte bestemmelserne i artikel 222 i forordningen om fusionsmarkedsordningen, som tillader midlertidige undtagelser fra konkurrencereglerne; opfordrer alligevel Kommissionen til at præcisere anvendelsen af artikel 219 og 222 i forordningen om fusionsmarkedsordningen med hensyn til foranstaltninger i tilfælde af markedsforstyrrelser og alvorlig ubalance på markedet, eftersom den retslige usikkerhed, der i øjeblikket hersker omkring begge artikler, betyder, at ingen anvender dem af frygt for ikke at overholde de regler, som konkurrencemyndighederne i medlemsstaterne har fastsat; |
| --- | --- |

82.

| 83. | minder om, at der har fundet en betydelig horisontal og vertikal omstrukturering sted, hvilket har ført til yderligere konsolidering i de allerede koncentrerede sektorer for frø, landbrugskemikalier, kunstgødning, dyregenetik og landbrug samt inden for forarbejdning og detailhandel; opfordrer Kommissionen til i denne forbindelse og efter at Monsanto er blevet overtaget af Bayer-koncernen, der tilsammen kontrollerer ca. 24 % af det globale marked for pesticider og 29 % af det globale frømarked, at sikre, at EU's landbrugeres, borgeres og miljøets interesser beskyttes; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, de nationale og i givet fald medlemsstaternes regionale konkurrencemyndigheder og medlemsstaternes nationale parlamenter. |
| --- | --- |

84.

---

(1)  EUT L 187 af 26.6.2014, s. 1.

(2)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(3)  EUT C 93 af 24.3.2017, s. 71.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0187.

(5)  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 78.

(6)  EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37.

(7)  »Privacy and competitiveness in the age of big data: The interplay between data protection, competition law and consumer protection in the Digital Economy’, preliminary opinion of the European Data Protection Supervisor«, marts 2014, https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/14-03-26_competitition_law_big_data_en.pdf

(8)  COM(2018)0147, COM(2018)0148 og C(2018)1650.

(9)  Common Ownership by Institutional Investors and its Impact on Competition, OECD, den 5.-6. december 2017.

(10)  COM(2013)0192.

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2393 af 13. december 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 1305/2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), (EU) nr. 1306/2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik, (EU) nr. 1307/2013 om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik, (EU) nr. 1308/2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og (EU) nr. 652/2014 om bestemmelser vedrørende forvaltning af udgifter i tilknytning til fødevarekæden, dyresundhed og dyrevelfærd samt til plantesundhed og planteformeringsmateriale (EUT L 350 af 29.12.2017, s. 15).

---

HENSTILLINGER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 15. januar 2019

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/199 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/199

---

P8_TA(2019)0004

Den omfattende aftale mellem EU og Den Kirgisiske Republik

Europa-Parlamentets henstilling af 15. januar 2019 til Rådet, Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om den omfattende aftale mellem EU og Den Kirgisiske Republik (2018/2118(INI))

(2020/C 411/28)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets afgørelse (EU) 2017/... af 9. oktober 2017 om bemyndigelse af Europa-Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til på Den Europæiske Unions vegne at indlede og føre forhandlinger om de bestemmelser, der hører under Unionens kompetence, i en omfattende aftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Kirgisiske Republik på den anden side (11436/1/17 REV 1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (EU) 2017/... af 9. oktober 2017 om bemyndigelse af Europa-Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til på Den Europæiske Unions vegne at indlede og føre forhandlinger om de bestemmelser, der hører under Unionens kompetence, i en omfattende aftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Kirgisiske Republik på den anden side (11436/1/17 REV 1),

| — | der henviser til afgørelse vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 9. oktober 2017, om bemyndigelse af Europa-Kommissionen til på medlemsstaternes vegne at indlede og føre forhandlinger om de bestemmelser, der hører under medlemsstaternes kompetence, i en omfattende aftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Kirgisiske Republik på den anden side, 11438/1/17 REV 1), |
| --- | --- |

—

der henviser til afgørelse vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 9. oktober 2017, om bemyndigelse af Europa-Kommissionen til på medlemsstaternes vegne at indlede og føre forhandlinger om de bestemmelser, der hører under medlemsstaternes kompetence, i en omfattende aftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Kirgisiske Republik på den anden side, 11438/1/17 REV 1),

| — | der henviser til det foreslåede retsgrundlag for en ny omfattende aftale, nemlig artikel 37 i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 91, 100, stk. 2, artikel 207 og 209 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til det foreslåede retsgrundlag for en ny omfattende aftale, nemlig artikel 37 i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 91, 100, stk. 2, artikel 207 og 209 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til den nugældende partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Den Kirgisiske Republik, som trådte i kraft i 1999, |
| --- | --- |

—

der henviser til den nugældende partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Den Kirgisiske Republik, som trådte i kraft i 1999,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. december 2011 om status for gennemførelsen af EU-strategien for Centralasien (1) og af 13. april 2016 om gennemførelse og gennemgang af EU-strategien for Centralasien (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. december 2011 om status for gennemførelsen af EU-strategien for Centralasien (1) og af 13. april 2016 om gennemførelse og gennemgang af EU-strategien for Centralasien (2),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Kirgisistan, navnlig af 15. januar 2015 (3), 8. juli 2010 (4) og 6. maj 2010 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Kirgisistan, navnlig af 15. januar 2015 (3), 8. juli 2010 (4) og 6. maj 2010 (5),

| — | der henviser til udtalelsen fra den højtstående repræsentant om præsidentvalget i Kirgisistan den 16. oktober 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelsen fra den højtstående repræsentant om præsidentvalget i Kirgisistan den 16. oktober 2017,

| — | der henviser til konklusionerne om præsidentvalget, fremsat af Europa-Parlamentet, den internationale valgobservationsmission IEOM og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa/Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (OSCE/ODIHR), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne om præsidentvalget, fremsat af Europa-Parlamentet, den internationale valgobservationsmission IEOM og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa/Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (OSCE/ODIHR),

| — | der henviser til den erklæring, som Det 13. Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Kirgisistan vedtog den 3. maj 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, som Det 13. Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Kirgisistan vedtog den 3. maj 2018,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions beslutning af 2. februar 2016 om at give Den Kirgisiske Republik statussen GSP+, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions beslutning af 2. februar 2016 om at give Den Kirgisiske Republik statussen GSP+,

| — | der henviser til sin holdning af 22. oktober 2013 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Den Kirgisiske Republik (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 22. oktober 2013 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Den Kirgisiske Republik (6),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 113, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 113,

| — | der henviser til Udenrigsudvalgets betænkning (A8-0450/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til Udenrigsudvalgets betænkning (A8-0450/2018),

| A. | der henviser til, at EU og Kirgisistan i december 2017 indledte forhandlinger om en omfattende aftale til afløsning af den nugældende EU-kirgisiske partnerskabs- og samarbejdsaftale med det formål at udbygge og uddybe samarbejdet på områder af gensidig interesse på grundlag af de fælles værdier demokrati, retsstatsprincippet og god regeringsførelse, inden for nye retlige rammer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU og Kirgisistan i december 2017 indledte forhandlinger om en omfattende aftale til afløsning af den nugældende EU-kirgisiske partnerskabs- og samarbejdsaftale med det formål at udbygge og uddybe samarbejdet på områder af gensidig interesse på grundlag af de fælles værdier demokrati, retsstatsprincippet og god regeringsførelse, inden for nye retlige rammer;

| B. | der henviser til, at den omfattende aftale kræver Parlamentets samtykke for at kunne træde i kraft; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den omfattende aftale kræver Parlamentets samtykke for at kunne træde i kraft;

| 1. | henstiller til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik: |
| --- | --- |

1.

Generelle principper

| a) | at forhandle og indgå en ambitiøs, omfattende og velafvejet aftale mellem EU og Kirgisistan til afløsning af partnerskabs- og samarbejdsaftalen af 1999, og som skal udgøre grundlaget for solide og varige forbindelser og stabil, sikker og bæredygtig udvikling for begge parter |
| --- | --- |

a)

at forhandle og indgå en ambitiøs, omfattende og velafvejet aftale mellem EU og Kirgisistan til afløsning af partnerskabs- og samarbejdsaftalen af 1999, og som skal udgøre grundlaget for solide og varige forbindelser og stabil, sikker og bæredygtig udvikling for begge parter

| b) | at indkredse de strategiske perspektiver på kort og lang sigt i den omfattende aftale og til at opstille en række velafgrænsede og strukturerede mål for samarbejdet med Kirgisistan; at gøre yderligere bestræbelser på at uddybe forbindelserne med henblik på at gøre EU's indsats mere synlig og mere virkningsfuld i landet og i regionen |
| --- | --- |

b)

at indkredse de strategiske perspektiver på kort og lang sigt i den omfattende aftale og til at opstille en række velafgrænsede og strukturerede mål for samarbejdet med Kirgisistan; at gøre yderligere bestræbelser på at uddybe forbindelserne med henblik på at gøre EU's indsats mere synlig og mere virkningsfuld i landet og i regionen

| c) | at fostre markedsøkonomiske forhold ved at skabe håndgribelige sociale og økonomiske fordele for borgerne på begge sider; at håndhæve konkurrencereglerne og retssikkerheden, herunder gennem styrkelse af uafhængige og gennemskueligt fungerende institutioner |
| --- | --- |

c)

at fostre markedsøkonomiske forhold ved at skabe håndgribelige sociale og økonomiske fordele for borgerne på begge sider; at håndhæve konkurrencereglerne og retssikkerheden, herunder gennem styrkelse af uafhængige og gennemskueligt fungerende institutioner

| d) | at tilsikre solidt engagement fra begge parter i at overholde og fremme demokratiske principper, menneskerettigheder og retsstatsprincippet i fuld efterlevelse af de kriterier, der skal være opfyldt for at nyde den GSP+-status, som Den Kirgisiske Republik er tilstået, herunder ratifikation af de relevante internationale konventioner og reel implementering af de konklusioner og henstillinger, der er fremsat af de relevante overvågningsorganer oprettet i medfør af disse konventioner; at fremme og gennemføre en regelmæssig og resultatorienteret dialog om menneskerettighedsspørgsmål af interesse for begge parter og inddrage myndighederne og civilsamfundet med henblik på at styrke den institutionelle ramme og de offentlige politikker; at fremhæve Kirgisistans konstruktive medlemskab af FN's Menneskerettighedsråd i perioden 2016-2018 og at tilskynde landet til at intensivere sit internationale engagement |
| --- | --- |

d)

at tilsikre solidt engagement fra begge parter i at overholde og fremme demokratiske principper, menneskerettigheder og retsstatsprincippet i fuld efterlevelse af de kriterier, der skal være opfyldt for at nyde den GSP+-status, som Den Kirgisiske Republik er tilstået, herunder ratifikation af de relevante internationale konventioner og reel implementering af de konklusioner og henstillinger, der er fremsat af de relevante overvågningsorganer oprettet i medfør af disse konventioner; at fremme og gennemføre en regelmæssig og resultatorienteret dialog om menneskerettighedsspørgsmål af interesse for begge parter og inddrage myndighederne og civilsamfundet med henblik på at styrke den institutionelle ramme og de offentlige politikker; at fremhæve Kirgisistans konstruktive medlemskab af FN's Menneskerettighedsråd i perioden 2016-2018 og at tilskynde landet til at intensivere sit internationale engagement

| e) | at bidrage til at styrke multilateralisme og internationalt samarbejde og til at udvikle fælles tilgange til samarbejde med kirgisiske partnere med henblik på at fremme international sikkerhed og tage effektivt hånd om globale problemer såsom terrorisme, klimaforandringer, migration og organiseret kriminalitet såvel som bidrage til implementeringen af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og den nationale udviklingsstrategi 2018-2040; og mere generelt at bidrage til stabilisering og vækst i Centralasien |
| --- | --- |

e)

at bidrage til at styrke multilateralisme og internationalt samarbejde og til at udvikle fælles tilgange til samarbejde med kirgisiske partnere med henblik på at fremme international sikkerhed og tage effektivt hånd om globale problemer såsom terrorisme, klimaforandringer, migration og organiseret kriminalitet såvel som bidrage til implementeringen af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og den nationale udviklingsstrategi 2018-2040; og mere generelt at bidrage til stabilisering og vækst i Centralasien

Politisk dialog og internationalt samarbejde

| f) | at styrke politisk dialog og sektorielt samarbejde; at tilsikre konkret, regelmæssig dialog om alle relevante emner på grundlag af de eksisterende formater |
| --- | --- |

f)

at styrke politisk dialog og sektorielt samarbejde; at tilsikre konkret, regelmæssig dialog om alle relevante emner på grundlag af de eksisterende formater

| g) | at indgå i tættere samarbejde om krisestyring, konfliktforebyggelse, bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet, cyberkriminalitet, forebyggelse af voldelig radikalisering og grænseoverskridende kriminalitet samt integreret grænseforvaltning i fuld respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og i overensstemmelse med tillæggene til straffeloven; og at sikre, at den nationale lov nr. 150 af 2005 om bekæmpelse af ekstremistiske aktiviteter er i fuld overensstemmelse med internationale normer |
| --- | --- |

g)

at indgå i tættere samarbejde om krisestyring, konfliktforebyggelse, bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet, cyberkriminalitet, forebyggelse af voldelig radikalisering og grænseoverskridende kriminalitet samt integreret grænseforvaltning i fuld respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og i overensstemmelse med tillæggene til straffeloven; og at sikre, at den nationale lov nr. 150 af 2005 om bekæmpelse af ekstremistiske aktiviteter er i fuld overensstemmelse med internationale normer

| h) | at udbygge bestemmelserne vedrørende handel og økonomiske relationer, forbedre investeringsklimaet og bidrage til at diversificere den kirgisiske økonomi, så den bliver til gensidig fordel og styrker den juridiske sikkerhed og lovgivningsmæssige gennemsigtighed; at støtte god regeringsførelse, et velfungerende retsvæsen og mindskelse af bureaukrati og anvende alle rådige foranstaltninger til at fremme en bæredygtig økonomisk udvikling med henblik på at konsolidere og udvikle det multilaterale, regelbaserede handelssystem; at bidrage til at støtte etableringen og udviklingen af små og mellemstore virksomheder; at udvide de EU-kirgisiske økonomiske og handelsmæssige relationer yderligere med hensyn til GSP+-status og til at opfordre Kirgisistan til at implementere de internationale forpligtelser, der følger af denne status, med henblik på at fremme den økonomiske udvikling i landet |
| --- | --- |

h)

at udbygge bestemmelserne vedrørende handel og økonomiske relationer, forbedre investeringsklimaet og bidrage til at diversificere den kirgisiske økonomi, så den bliver til gensidig fordel og styrker den juridiske sikkerhed og lovgivningsmæssige gennemsigtighed; at støtte god regeringsførelse, et velfungerende retsvæsen og mindskelse af bureaukrati og anvende alle rådige foranstaltninger til at fremme en bæredygtig økonomisk udvikling med henblik på at konsolidere og udvikle det multilaterale, regelbaserede handelssystem; at bidrage til at støtte etableringen og udviklingen af små og mellemstore virksomheder; at udvide de EU-kirgisiske økonomiske og handelsmæssige relationer yderligere med hensyn til GSP+-status og til at opfordre Kirgisistan til at implementere de internationale forpligtelser, der følger af denne status, med henblik på at fremme den økonomiske udvikling i landet

| i) | at forbedre samarbejdet om bekæmpelse af korruption, hvidvaskning af penge og skatteunddragelse; at inkludere specifikke afsnit med en beskrivelse af klare og fyldestgørende forpligtelser og tiltag til bekæmpelse af korruption i alle afskygninger og at anvende internationale standarder og multilaterale konventioner til korruptionsbekæmpelse; at inkludere bestemmelser om god skatteforvaltning og gennemsigtighedsstandarder, der bekræfter parternes forpligtelse til at anvende internationale normer i kampen mod skatteundgåelse og skatteunddragelse |
| --- | --- |

i)

at forbedre samarbejdet om bekæmpelse af korruption, hvidvaskning af penge og skatteunddragelse; at inkludere specifikke afsnit med en beskrivelse af klare og fyldestgørende forpligtelser og tiltag til bekæmpelse af korruption i alle afskygninger og at anvende internationale standarder og multilaterale konventioner til korruptionsbekæmpelse; at inkludere bestemmelser om god skatteforvaltning og gennemsigtighedsstandarder, der bekræfter parternes forpligtelse til at anvende internationale normer i kampen mod skatteundgåelse og skatteunddragelse

| j) | at bidrage til at udbygge det kirgisiske medlemskab af Verdenshandelsorganisationen WTO gennem fyldestgørende reformer vedrørende udenlandske investeringer, toldvæsen og adgang til internationale markeder |
| --- | --- |

j)

at bidrage til at udbygge det kirgisiske medlemskab af Verdenshandelsorganisationen WTO gennem fyldestgørende reformer vedrørende udenlandske investeringer, toldvæsen og adgang til internationale markeder

| k) | at forbedre samordningen mellem EU's og Kirgisistans holdninger i internationale fora |
| --- | --- |

k)

at forbedre samordningen mellem EU's og Kirgisistans holdninger i internationale fora

| l) | at optrappe den tværparlamentariske dialog mellem Kirgisistan og Europa-Parlamentet |
| --- | --- |

l)

at optrappe den tværparlamentariske dialog mellem Kirgisistan og Europa-Parlamentet

| m) | at tilsikre, at der i aftalen indgår et solidt fokus på klimaforandringer, forvaltning af vandressourcer og katastrofeforebyggelse og -beredskab som følge af den høje risiko for naturkatastrofer, herunder jordskælv; at bistå Kirgisistan i dets bestræbelser på at beskytte miljøet og betydelige bestræbelser på at opnå bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

m)

at tilsikre, at der i aftalen indgår et solidt fokus på klimaforandringer, forvaltning af vandressourcer og katastrofeforebyggelse og -beredskab som følge af den høje risiko for naturkatastrofer, herunder jordskælv; at bistå Kirgisistan i dets bestræbelser på at beskytte miljøet og betydelige bestræbelser på at opnå bæredygtig udvikling

Institutionelle bestemmelser

| n) | at drage omsorg for, at Europa-Parlamentet forelægges forhandlingsdirektiverne, i det omfang fortrolighedsreglerne tillader, således at Parlamentet kan føre behørig kontrol med forhandlingsprocessen, og for konsekvent at efterleve de interinstitutionelle forpligtelser, der gælder i henhold til artikel 218, stk. 10, i TEUF, ifølge hvilken Parlamentet skal underrettes øjeblikkeligt og til fulde på alle stadier af proceduren |
| --- | --- |

n)

at drage omsorg for, at Europa-Parlamentet forelægges forhandlingsdirektiverne, i det omfang fortrolighedsreglerne tillader, således at Parlamentet kan føre behørig kontrol med forhandlingsprocessen, og for konsekvent at efterleve de interinstitutionelle forpligtelser, der gælder i henhold til artikel 218, stk. 10, i TEUF, ifølge hvilken Parlamentet skal underrettes øjeblikkeligt og til fulde på alle stadier af proceduren

| o) | at fremlægge alle dokumenter vedrørende forhandlingerne, herunder mødereferater og forhandlede udkast, såvel som til periodisk at aflægge rapport til Parlamentet |
| --- | --- |

o)

at fremlægge alle dokumenter vedrørende forhandlingerne, herunder mødereferater og forhandlede udkast, såvel som til periodisk at aflægge rapport til Parlamentet

| p) | at sikre respekt på alle niveauer for den langvarige praksis med ikke at anvende den nye aftale midlertidigt, før Parlamentet har givet sit samtykke |
| --- | --- |

p)

at sikre respekt på alle niveauer for den langvarige praksis med ikke at anvende den nye aftale midlertidigt, før Parlamentet har givet sit samtykke

| q) | at styrke og udvide det eksisterende samarbejde, der er fastsat i den nugældende partnerskabs- og associeringsaftale, der allerede har opstillet følgende organer for samarbejde og dialog:






  — | Samarbejdsrådet på ministerniveau |
| --- | --- | --- |

q)

at styrke og udvide det eksisterende samarbejde, der er fastsat i den nugældende partnerskabs- og associeringsaftale, der allerede har opstillet følgende organer for samarbejde og dialog:

—

Samarbejdsrådet på ministerniveau

| — | Samarbejdsudvalget på højtstående embedsmandsniveau og underudvalgene om handel og investering og om udviklingssamarbejde |
| --- | --- |

—

Samarbejdsudvalget på højtstående embedsmandsniveau og underudvalgene om handel og investering og om udviklingssamarbejde

| — | Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg |
| --- | --- |

—

Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg

| r) | at styrke den tværparlamentariske kontrol inden for et styrket parlamentarisk samarbejdsudvalg, som skal udvikles i forbindelse med denne aftale, navnlig inden for områderne demokrati, retsstatsprincippet og bekæmpelsen af korruption |
| --- | --- |

r)

at styrke den tværparlamentariske kontrol inden for et styrket parlamentarisk samarbejdsudvalg, som skal udvikles i forbindelse med denne aftale, navnlig inden for områderne demokrati, retsstatsprincippet og bekæmpelsen af korruption

| s) | at tilsikre inddragelse af civilsamfundet både under forhandlingerne og i implementeringen af den færdige aftale |
| --- | --- |

s)

at tilsikre inddragelse af civilsamfundet både under forhandlingerne og i implementeringen af den færdige aftale

| t) | at sikre, at kriterier for suspendering af samarbejdet indføjes i aftalen, såfremt en af parterne overtræder essentielle elementer, og herunder også skaber plads til samråd med Parlamentet |
| --- | --- |

t)

at sikre, at kriterier for suspendering af samarbejdet indføjes i aftalen, såfremt en af parterne overtræder essentielle elementer, og herunder også skaber plads til samråd med Parlamentet

| u) | at tildele tilstrækkelige ressourcer på både EU- og medlemsstatsniveau til implementering af den omfattende aftale for således at sikre indfrielse af alle de ambitiøse mål, der fastsættes under forhandlingerne |
| --- | --- |

u)

at tildele tilstrækkelige ressourcer på både EU- og medlemsstatsniveau til implementering af den omfattende aftale for således at sikre indfrielse af alle de ambitiøse mål, der fastsættes under forhandlingerne

Anliggender af fælles interesse vedrørende de samarbejdsområder, der er omhandlet i aftalen

| v) | at tage hensyn til Kirgisistans rolle som et af de spirende demokratier i regionen, hvad der nødvendiggør langsigtet politisk, diplomatisk, finansiel og teknisk støtte fra EU's side |
| --- | --- |

v)

at tage hensyn til Kirgisistans rolle som et af de spirende demokratier i regionen, hvad der nødvendiggør langsigtet politisk, diplomatisk, finansiel og teknisk støtte fra EU's side

| w) | at gøre bestræbelser på at konsolidere et velfungerende parlamentarisk folkestyre med et reelt flerpartisystem og forfatningsbaserede kontrol- og ligevægtsmekanismer såvel som tilsikre parlamentarisk tilsyn med den udøvende magt, idet landet er et af flere lande, der fungerer som en prøveklud for EU's demokratistøtte; at udtrykke sine betænkeligheder ved de forfatningsændringer, der blev indført i 2016, navnlig den betydelige styrkelse af premierministerens beføjelser, nationale domstoles afgørelser, der tilsidesætter internationale menneskerettighedstraktater, og Højesterettens Forfatningskammers tab af uafhængighed; at tilskynde til inddragelse af NGO'er i udformningen og forbedringen af landets love og politikker, navnlig for så vidt angår instrumenter eller mekanismer, der direkte berører civilsamfundsorganisationers handlefrihed |
| --- | --- |

w)

at gøre bestræbelser på at konsolidere et velfungerende parlamentarisk folkestyre med et reelt flerpartisystem og forfatningsbaserede kontrol- og ligevægtsmekanismer såvel som tilsikre parlamentarisk tilsyn med den udøvende magt, idet landet er et af flere lande, der fungerer som en prøveklud for EU's demokratistøtte; at udtrykke sine betænkeligheder ved de forfatningsændringer, der blev indført i 2016, navnlig den betydelige styrkelse af premierministerens beføjelser, nationale domstoles afgørelser, der tilsidesætter internationale menneskerettighedstraktater, og Højesterettens Forfatningskammers tab af uafhængighed; at tilskynde til inddragelse af NGO'er i udformningen og forbedringen af landets love og politikker, navnlig for så vidt angår instrumenter eller mekanismer, der direkte berører civilsamfundsorganisationers handlefrihed

| x) | at indskærpe betydningen af at arbejde systematisk på at fremme værdierne demokrati og menneskerettigheder, herunder ytrings-, forenings- og forsamlingsfrihed og domstolenes uafhængighed; |
| --- | --- |

x)

at indskærpe betydningen af at arbejde systematisk på at fremme værdierne demokrati og menneskerettigheder, herunder ytrings-, forenings- og forsamlingsfrihed og domstolenes uafhængighed;

| y) | at skabe grundlag for et gunstigt miljø for journalister og uafhængige medier; at tilsikre, at Kirgisistan tillader udenlandske menneskerettighedsaktivister med indrejseforbud og journalister adgang til landet, således at de kan fortsætte deres arbejde uden indblanding |
| --- | --- |

y)

at skabe grundlag for et gunstigt miljø for journalister og uafhængige medier; at tilsikre, at Kirgisistan tillader udenlandske menneskerettighedsaktivister med indrejseforbud og journalister adgang til landet, således at de kan fortsætte deres arbejde uden indblanding

| z) | at anerkende de fremskridt, der er gjort i relation til fredelig afvikling af og forbedret gennemsigtighed ved parlaments- og præsidentvalg, og indtrængende opfordre til fortsat implementering af de henstillinger, som er blevet fremsat af internationale valgobservatørdelegationer |
| --- | --- |

z)

at anerkende de fremskridt, der er gjort i relation til fredelig afvikling af og forbedret gennemsigtighed ved parlaments- og præsidentvalg, og indtrængende opfordre til fortsat implementering af de henstillinger, som er blevet fremsat af internationale valgobservatørdelegationer

| aa) | indtrængende at opfordre Kirgisistan til at modvirke eventuelle negative autoritære tendenser såsom at gøre justitsvæsenet til et politisk redskab, uretfærdige straffedomme, uretfærdig og uigennemskuelig rettergang, indblanding i pressefriheden, straffrihed for medlemmer af ordensmagten og den angivelige misrøgt eller tortur af personer i myndighedernes varetægt, udlevering af individer til lande, hvor de risikerer at blive tortureret eller misrøgtet, samt forskelsbehandling af mindretal og indskrænkning af forsamlings- og ytringsfrihed og til indtrængende at opfordre Kirgisistan til at foretage grundige undersøgelser af alle anklager om brug af falske beviser, afpresning, tortur og anden misrøgt; at udtrykke bekymring over, at politiske ledere såvel som potentielle præsidentkandidater er blevet fængslet på anklager om korruption |
| --- | --- |

aa)

indtrængende at opfordre Kirgisistan til at modvirke eventuelle negative autoritære tendenser såsom at gøre justitsvæsenet til et politisk redskab, uretfærdige straffedomme, uretfærdig og uigennemskuelig rettergang, indblanding i pressefriheden, straffrihed for medlemmer af ordensmagten og den angivelige misrøgt eller tortur af personer i myndighedernes varetægt, udlevering af individer til lande, hvor de risikerer at blive tortureret eller misrøgtet, samt forskelsbehandling af mindretal og indskrænkning af forsamlings- og ytringsfrihed og til indtrængende at opfordre Kirgisistan til at foretage grundige undersøgelser af alle anklager om brug af falske beviser, afpresning, tortur og anden misrøgt; at udtrykke bekymring over, at politiske ledere såvel som potentielle præsidentkandidater er blevet fængslet på anklager om korruption

| ab) | i denne forbindelse at udtrykke utilfredshed med stadfæstelsen af livstidsdommen over menneskerettighedsforkæmperen Azimjon Askarov, der dokumenterede den etniske vold i 2010, og kræve, at han løslades øjeblikkeligt, at tiltalen mod ham frafaldes, og at han rehabiliteres og tildeles erstatning |
| --- | --- |

ab)

i denne forbindelse at udtrykke utilfredshed med stadfæstelsen af livstidsdommen over menneskerettighedsforkæmperen Azimjon Askarov, der dokumenterede den etniske vold i 2010, og kræve, at han løslades øjeblikkeligt, at tiltalen mod ham frafaldes, og at han rehabiliteres og tildeles erstatning

| ac) | at minde om, at korruption undergraver menneskerettighederne, lighed og handel og konkurrence på lige vilkår og således afskrækker udenlandske investeringer, hvormed den økonomiske vækst bremses samtidig med, at borgernes tillid til statslige institutioner undergraves |
| --- | --- |

ac)

at minde om, at korruption undergraver menneskerettighederne, lighed og handel og konkurrence på lige vilkår og således afskrækker udenlandske investeringer, hvormed den økonomiske vækst bremses samtidig med, at borgernes tillid til statslige institutioner undergraves

| ad) | at tilskynde til et solidt engagement til fordel for sociale fremskridt, god regeringsførelse, demokrati og gode tværetniske og tværreligiøse relationer, læring og uddannelse, herunder også som et middel til at styrke grundlaget for stabilitet og sikkerhed; fortsat at støtte op om fredsopbygnings- og sikkerhedsforanstaltninger såvel som at intensivere bestræbelserne på fuld integration af mindretal, på baggrund af de etniske sammenstød, der fandt sted i Kirgisistan i 2010, med det mål at forebygge fremtidige konflikter |
| --- | --- |

ad)

at tilskynde til et solidt engagement til fordel for sociale fremskridt, god regeringsførelse, demokrati og gode tværetniske og tværreligiøse relationer, læring og uddannelse, herunder også som et middel til at styrke grundlaget for stabilitet og sikkerhed; fortsat at støtte op om fredsopbygnings- og sikkerhedsforanstaltninger såvel som at intensivere bestræbelserne på fuld integration af mindretal, på baggrund af de etniske sammenstød, der fandt sted i Kirgisistan i 2010, med det mål at forebygge fremtidige konflikter

| ae) | at bidrage til at overvinde de socioøkonomiske problemer og hindringer af den type, der henvises til i ILO's henstilling nr. 202; i denne forbindelse at lægge særlig vægt på unge ved at fremme akademisk, ungdomsrelateret og kulturel udveksling; især at rette bestræbelserne mod regional udvikling, med særligt øje for ulighederne mellem nord og syd |
| --- | --- |

ae)

at bidrage til at overvinde de socioøkonomiske problemer og hindringer af den type, der henvises til i ILO's henstilling nr. 202; i denne forbindelse at lægge særlig vægt på unge ved at fremme akademisk, ungdomsrelateret og kulturel udveksling; især at rette bestræbelserne mod regional udvikling, med særligt øje for ulighederne mellem nord og syd

| af) | at støtte, fremme og befordre yderligere regionalt samarbejde i Centralasien, der er en af verdens mindst integrerede regioner med afsæt i den aktuelle positive dynamik, bl.a. med det formål at forbedre stabiliteten og udviklingen i Centralasien som helhed; at anerkende landets inddragelse i EU-programmet med dette sigte såvel som implementeringen af den EU-centralasiatiske strategi inden for områderne energi, vandforvaltning og miljømæssige udfordringer og i regelmæssig politisk og menneskerettighedsorienteret dialog med EU |
| --- | --- |

af)

at støtte, fremme og befordre yderligere regionalt samarbejde i Centralasien, der er en af verdens mindst integrerede regioner med afsæt i den aktuelle positive dynamik, bl.a. med det formål at forbedre stabiliteten og udviklingen i Centralasien som helhed; at anerkende landets inddragelse i EU-programmet med dette sigte såvel som implementeringen af den EU-centralasiatiske strategi inden for områderne energi, vandforvaltning og miljømæssige udfordringer og i regelmæssig politisk og menneskerettighedsorienteret dialog med EU

| ag) | at sørge for, at Kirgisistans medlemskab af Den Eurasiske Økonomiske Union (EAEU) ikke påvirker indsatsen til styrkelse af dens relationer med EU, som det blev påvist ved den nyligt ratificerede udvidede partnerskabs- og samarbejdsaftale EU-Kasakhstan |
| --- | --- |

ag)

at sørge for, at Kirgisistans medlemskab af Den Eurasiske Økonomiske Union (EAEU) ikke påvirker indsatsen til styrkelse af dens relationer med EU, som det blev påvist ved den nyligt ratificerede udvidede partnerskabs- og samarbejdsaftale EU-Kasakhstan

| ah) | at tage hensyn til udviklingen af Kirgisistans forbindelser med Kina og Rusland; at tilskynde Kirgisistan til at diversificere sin økonomi med henblik på at nedbringe landets betydelige politiske afhængighed af disse to eksterne magtfaktorer; at tage hensyn til udviklingen af disse relationer i forbindelse med gennemførelsen af Kinas et-bælte-en-vej-strategi (OBOR); at sikre en betydelig optrapning af modforanstaltningerne mod den propaganda, der spredes af russiske medier i landet |
| --- | --- |

ah)

at tage hensyn til udviklingen af Kirgisistans forbindelser med Kina og Rusland; at tilskynde Kirgisistan til at diversificere sin økonomi med henblik på at nedbringe landets betydelige politiske afhængighed af disse to eksterne magtfaktorer; at tage hensyn til udviklingen af disse relationer i forbindelse med gennemførelsen af Kinas et-bælte-en-vej-strategi (OBOR); at sikre en betydelig optrapning af modforanstaltningerne mod den propaganda, der spredes af russiske medier i landet

| ai) | at bidrage til bestræbelserne på at bløde op for de seneste diplomatiske og økonomiske spændinger i regionen, herunder mellem Kasakhstan og Kirgisistan |
| --- | --- |

ai)

at bidrage til bestræbelserne på at bløde op for de seneste diplomatiske og økonomiske spændinger i regionen, herunder mellem Kasakhstan og Kirgisistan

| aj) | at støtte op om den igangværende forbedring af de diplomatiske relationer med Usbekistan såvel som en konstruktiv dialog om forvaltningen af de knappe vandressourcer i regionen |
| --- | --- |

aj)

at støtte op om den igangværende forbedring af de diplomatiske relationer med Usbekistan såvel som en konstruktiv dialog om forvaltningen af de knappe vandressourcer i regionen

| ak) | at anerkende Kirgisistans sikkerhedshensyn i forbindelse med den forværrede sikkerhedssituation i Afghanistan og som reaktion på den tiltagende radikalisering i den centralasiatiske region; at yde assistance vedrørende tilbagevendelsen af islamiske udenlandske krigere og deres familier fra udlandet; at styrke det regionale samarbejde med andre centralasiatiske lande om bekæmpelsen af djihadistiske bevægelser og grænseoverskridende kriminalitet med afsæt i implementeringen af juridiske, institutionelle og praktiske antiterror-relaterede grænsekontrolforanstaltninger og forebyggende tiltag over for den tiltagende voldelige religiøse radikalisering; |
| --- | --- |

ak)

at anerkende Kirgisistans sikkerhedshensyn i forbindelse med den forværrede sikkerhedssituation i Afghanistan og som reaktion på den tiltagende radikalisering i den centralasiatiske region; at yde assistance vedrørende tilbagevendelsen af islamiske udenlandske krigere og deres familier fra udlandet; at styrke det regionale samarbejde med andre centralasiatiske lande om bekæmpelsen af djihadistiske bevægelser og grænseoverskridende kriminalitet med afsæt i implementeringen af juridiske, institutionelle og praktiske antiterror-relaterede grænsekontrolforanstaltninger og forebyggende tiltag over for den tiltagende voldelige religiøse radikalisering;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet, Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og til Republikken Kirgisistans præsident, regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 168 E af 14.6.2013, s. 91.

(2)  EUT C 58 af 15.2.2018, s. 119.

(3)  EUT C 300 af 18.2.2016, s. 10.

(4)  EUT C 351 E af 2.12.2011, s. 92.

(5)  EUT C 81 E af 15.3.2011, s. 80.

(6)  EUT C 208 af 10.6.2016, s. 177.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Torsdag den 31. januar 2019

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/204 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/204

---

P8_TA(2019)0046

Ændringer til Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets afgørelse af 31. januar 2019 om ændringer til Europa-Parlamentets forretningsorden, der vedrører kapitel 1 og 4 under afsnit I; kapitel 3 under afsnit V; kapitel 4 og 5 under afsnit VII; kapitel 1 under afsnit VIII; afsnit XII; afsnit XIV og bilag II (2018/2170(REG))

(2020/C 411/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 226 og 227, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 226 og 227,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A8-0462/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A8-0462/2018),

| 1. | vedtager at optage nedenstående ændringer i forretningsordenen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vedtager, at disse ændringer træder i kraft den første dag i den næste mødeperiode, med undtagelse af ændringerne om indsættelse af andet afsnit i artikel 11, stk. 3e, og punkt 6 og 7 i kodeksen for behørig adfærd for medlemmer af Europa-Parlamentet under udøvelsen af deres hverv samt ændringerne til artikel 196 og 204, som træder i kraft ved åbningen af den første mødeperiode efter valget til Europa-Parlamentet i 2019; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering. |
| --- | --- |

3.

Ændring 1

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 11 — overskrift

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemmernes økonomiske interesser samt
  adfærdsregler | Adfærdsregler |

Gældende ordlyd

Ændring

Medlemmernes økonomiske interesser samt
  adfærdsregler

Adfærdsregler

Ændring 2

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 11 — stk. 1

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 1.
     
  Parlamentet fastsætter regler om gennemsigtighed vedrørende medlemmernes økonomiske interesser i form af en adfærdskodeks, der vedtages med et flertal af medlemmernes stemmer og vedføjes som bilag til denne forretningsorden

   (4)

  . | udgår |
| Disse regler kan ikke på anden måde gøre indgreb i eller begrænse medlemmernes udøvelse af mandatet eller af virksomhed af politisk eller anden art i forbindelse hermed. | |
| |

Gældende ordlyd

Ændring

1.
     
  Parlamentet fastsætter regler om gennemsigtighed vedrørende medlemmernes økonomiske interesser i form af en adfærdskodeks, der vedtages med et flertal af medlemmernes stemmer og vedføjes som bilag til denne forretningsorden

   (4)

  .

udgår

udgår

Disse regler kan ikke på anden måde gøre indgreb i eller begrænse medlemmernes udøvelse af mandatet eller af virksomhed af politisk eller anden art i forbindelse hermed.

Disse regler kan ikke på anden måde gøre indgreb i eller begrænse medlemmernes udøvelse af mandatet eller af virksomhed af politisk eller anden art i forbindelse hermed.

Ændring 3

Ændring 3

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 11 — stk. 2

Artikel 11 — stk. 2

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 2.
     
  Medlemmerne bør tillægge sig den systematiske praksis kun at mødes med interesserepræsentanter, der er registeret i åbenhedsregistret oprettet ved aftale mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen om et åbenhedsregister

   (5)

  . | udgår |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

2.
     
  Medlemmerne bør tillægge sig den systematiske praksis kun at mødes med interesserepræsentanter, der er registeret i åbenhedsregistret oprettet ved aftale mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen om et åbenhedsregister

   (5)

  .

udgår

udgår

Ændring 4

Ændring 4

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 1

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 1

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemmernes adfærd skal være præget af gensidig respekt, bero på de værdier og principper, der er defineret i traktaterne og i chartret om grundlæggende rettigheder
  , og
  respektere Parlamentets værdighed
  . Deres adfærd må endvidere ikke vanskeliggøre en korrekt afvikling af Parlamentets arbejde eller opretholdelsen af sikkerhed og orden i Parlamentets bygninger eller forhindre Parlamentets udstyr i at fungere. | Medlemmernes adfærd skal være præget af gensidig respekt
  og skal
  bero på de værdier og principper, der er defineret i traktaterne og i chartret om grundlæggende rettigheder
  . Medlemmerne skal
  respektere Parlamentets værdighed
  og
  må ikke
  skade dets omdømme
  . |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Medlemmernes adfærd skal være præget af gensidig respekt, bero på de værdier og principper, der er defineret i traktaterne og i chartret om grundlæggende rettigheder
  , og
  respektere Parlamentets værdighed
  . Deres adfærd må endvidere ikke vanskeliggøre en korrekt afvikling af Parlamentets arbejde eller opretholdelsen af sikkerhed og orden i Parlamentets bygninger eller forhindre Parlamentets udstyr i at fungere.

, og

. Deres adfærd må endvidere ikke vanskeliggøre en korrekt afvikling af Parlamentets arbejde eller opretholdelsen af sikkerhed og orden i Parlamentets bygninger eller forhindre Parlamentets udstyr i at fungere.

Medlemmernes adfærd skal være præget af gensidig respekt
  og skal
  bero på de værdier og principper, der er defineret i traktaterne og i chartret om grundlæggende rettigheder
  . Medlemmerne skal
  respektere Parlamentets værdighed
  og
  må ikke
  skade dets omdømme
  .

og skal

. Medlemmerne skal

og

skade dets omdømme

Ændring 5

Ændring 5

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 2

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 2

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| Under Parlamentets forhandlinger afholder medlemmerne sig fra ærekrænkende, racistisk eller fremmedhadsk sprogbrug og adfærd samt fra at udfolde bannere. | udgår |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Under Parlamentets forhandlinger afholder medlemmerne sig fra ærekrænkende, racistisk eller fremmedhadsk sprogbrug og adfærd samt fra at udfolde bannere.

Under Parlamentets forhandlinger afholder medlemmerne sig fra ærekrænkende, racistisk eller fremmedhadsk sprogbrug og adfærd samt fra at udfolde bannere.

udgår

udgår

Ændring 6

Ændring 6

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 3

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 3

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemmerne skal overholde Parlamentets regler om behandling af fortrolige oplysninger. | udgår |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Medlemmerne skal overholde Parlamentets regler om behandling af fortrolige oplysninger.

Medlemmerne skal overholde Parlamentets regler om behandling af fortrolige oplysninger.

udgår

udgår

Ændring 7

Ændring 7

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 4

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 4

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| Overholdes disse principper og regler ikke, kan der træffes forholdsregler i overensstemmelse med artikel 165, 166 og 167. | udgår |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Overholdes disse principper og regler ikke, kan der træffes forholdsregler i overensstemmelse med artikel 165, 166 og 167.

Overholdes disse principper og regler ikke, kan der træffes forholdsregler i overensstemmelse med artikel 165, 166 og 167.

udgår

udgår

Ændring 8

Ændring 8

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 11 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 11 — stk. 3 a (nyt)

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Medlemmerne må ikke vanskeliggøre en korrekt afvikling af Parlamentets arbejde og må ikke vanskeliggøre opretholdelsen af sikkerhed og orden i Parlamentets bygninger eller forhindre dets udstyr i at fungere. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

3a.
     
  Medlemmerne må ikke vanskeliggøre en korrekt afvikling af Parlamentets arbejde og må ikke vanskeliggøre opretholdelsen af sikkerhed og orden i Parlamentets bygninger eller forhindre dets udstyr i at fungere.

Ændring 9

Ændring 9

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 11 — stk. 3 b (nyt)

Artikel 11 — stk. 3 b (nyt)

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Medlemmerne må ikke forstyrre den gode ro og orden i mødesalen og skal afholde sig fra upassende adfærd. De må ikke anvende bannere. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

3b.
     
  Medlemmerne må ikke forstyrre den gode ro og orden i mødesalen og skal afholde sig fra upassende adfærd. De må ikke anvende bannere.

Ændring 10

Ændring 10

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 11 — stk. 3 c (nyt)

Artikel 11 — stk. 3 c (nyt)

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Under Parlamentets forhandlinger må medlemmerne ikke anvende stødende sprogbrug. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

3c.
     
  Under Parlamentets forhandlinger må medlemmerne ikke anvende stødende sprogbrug.

Ændring 11

Ændring 11

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 11 — stk. 3 c (nyt) — fortolkning

Artikel 11 — stk. 3 c (nyt) — fortolkning

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | Ved vurderingen af, om et medlems sprogbrug under en parlamentarisk debat er stødende eller ej, bør der bl.a. tage hensyn til, hvad talerens hensigt har været, for så vidt denne kan fastslås, hvordan ytringen er blevet opfattet i offentligheden, og hvorvidt den skader Parlamentets værdighed og omdømme, samt til det pågældende medlems ytringsfrihed. Eksempelvis vil ærekrænkende ytringer, hadefuld tale og tilskyndelse til forskelsbehandling, navnlig af de grunde, der er omhandlet i artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder, normalt udgøre tilfælde af »stødende sprogbrug« i henhold til denne artikel. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Ved vurderingen af, om et medlems sprogbrug under en parlamentarisk debat er stødende eller ej, bør der bl.a. tage hensyn til, hvad talerens hensigt har været, for så vidt denne kan fastslås, hvordan ytringen er blevet opfattet i offentligheden, og hvorvidt den skader Parlamentets værdighed og omdømme, samt til det pågældende medlems ytringsfrihed. Eksempelvis vil ærekrænkende ytringer, hadefuld tale og tilskyndelse til forskelsbehandling, navnlig af de grunde, der er omhandlet i artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder, normalt udgøre tilfælde af »stødende sprogbrug« i henhold til denne artikel.

Ved vurderingen af, om et medlems sprogbrug under en parlamentarisk debat er stødende eller ej, bør der bl.a. tage hensyn til, hvad talerens hensigt har været, for så vidt denne kan fastslås, hvordan ytringen er blevet opfattet i offentligheden, og hvorvidt den skader Parlamentets værdighed og omdømme, samt til det pågældende medlems ytringsfrihed. Eksempelvis vil ærekrænkende ytringer, hadefuld tale og tilskyndelse til forskelsbehandling, navnlig af de grunde, der er omhandlet i artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder, normalt udgøre tilfælde af »stødende sprogbrug« i henhold til denne artikel.

Ændring 12

Ændring 12

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 11 — stk. 3 d (nyt)

Artikel 11 — stk. 3 d (nyt)

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 3d.
     
  Medlemmerne skal overholde Parlamentets regler om behandling af fortrolige oplysninger. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

3d.
     
  Medlemmerne skal overholde Parlamentets regler om behandling af fortrolige oplysninger.

Ændring 13

Ændring 13

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 11 — stk. 3 e (nyt)

Artikel 11 — stk. 3 e (nyt)

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 3e.
     
  Medlemmerne skal afholde sig fra enhver form for psykisk eller seksuel chikane og overholde kodeksen for behørig adfærd for medlemmer af Europa-Parlamentet under udøvelsen af deres hverv, der er vedføjet som bilag til denne forretningsorden

   (1a)

  . |
| | Et medlem kan ikke vælges til hverv i Parlamentet eller dets organer, udpeges til ordfører eller deltage i en officiel delegation eller interinstitutionelle forhandlinger, hvis den pågældende ikke har underskrevet erklæringen vedrørende denne kodeks. |
| |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

3e.
     
  Medlemmerne skal afholde sig fra enhver form for psykisk eller seksuel chikane og overholde kodeksen for behørig adfærd for medlemmer af Europa-Parlamentet under udøvelsen af deres hverv, der er vedføjet som bilag til denne forretningsorden

   (1a)

  .

Et medlem kan ikke vælges til hverv i Parlamentet eller dets organer, udpeges til ordfører eller deltage i en officiel delegation eller interinstitutionelle forhandlinger, hvis den pågældende ikke har underskrevet erklæringen vedrørende denne kodeks.

Et medlem kan ikke vælges til hverv i Parlamentet eller dets organer, udpeges til ordfører eller deltage i en officiel delegation eller interinstitutionelle forhandlinger, hvis den pågældende ikke har underskrevet erklæringen vedrørende denne kodeks.

Ændring 14

Ændring 14

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 11 — stk. 4

Artikel 11 — stk. 4

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Anvendelsen af denne artikel må ikke på anden måde hindre livlige forhandlinger i Parlamentet eller begrænse medlemmernes ytringsfrihed. | udgår |
| Den bygger på fuld hensyntagen til medlemmernes beføjelser, som de defineres i den primære EU-ret og i den statut, der gælder for medlemmer. | |
| Den er baseret på princippet om gennemsigtighed og sikrer, at medlemmerne gøres bekendt med alle bestemmelser på området og orienteres personligt om deres rettigheder og pligter. | |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

4.
     
  Anvendelsen af denne artikel må ikke på anden måde hindre livlige forhandlinger i Parlamentet eller begrænse medlemmernes ytringsfrihed.

udgår

udgår

Den bygger på fuld hensyntagen til medlemmernes beføjelser, som de defineres i den primære EU-ret og i den statut, der gælder for medlemmer.

Den bygger på fuld hensyntagen til medlemmernes beføjelser, som de defineres i den primære EU-ret og i den statut, der gælder for medlemmer.

Den er baseret på princippet om gennemsigtighed og sikrer, at medlemmerne gøres bekendt med alle bestemmelser på området og orienteres personligt om deres rettigheder og pligter.

Den er baseret på princippet om gennemsigtighed og sikrer, at medlemmerne gøres bekendt med alle bestemmelser på området og orienteres personligt om deres rettigheder og pligter.

Ændring 15

Ændring 15

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 11 — stk. 5

Artikel 11 — stk. 5

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Såfremt en person, der
  er ansat af
  et medlem, eller en anden person, som et medlem har givet adgang til Parlamentets bygninger eller udstyr, ikke overholder de adfærdsregler, der er fastlagt i 
  stk. 3
  , kan
  de sanktioner, der er fastsat i artikel 166,
  eventuelt
  tages i anvendelse over for
  det pågældende medlem. | 5.   Såfremt en person, der
  arbejder for
  et medlem, eller en anden person, som et medlem har givet adgang til Parlamentets bygninger eller udstyr, ikke overholder de adfærdsregler, der er fastlagt i 
  denne artikel
  , kan
  den pågældende adfærd
  eventuelt
  tilregnes
  det pågældende medlem. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

5.   Såfremt en person, der
  er ansat af
  et medlem, eller en anden person, som et medlem har givet adgang til Parlamentets bygninger eller udstyr, ikke overholder de adfærdsregler, der er fastlagt i 
  stk. 3
  , kan
  de sanktioner, der er fastsat i artikel 166,
  eventuelt
  tages i anvendelse over for
  det pågældende medlem.

5.   Såfremt en person, der
  arbejder for
  et medlem, eller en anden person, som et medlem har givet adgang til Parlamentets bygninger eller udstyr, ikke overholder de adfærdsregler, der er fastlagt i 
  denne artikel
  , kan
  den pågældende adfærd
  eventuelt
  tilregnes
  det pågældende medlem.

Ændring 16

Ændring 16

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 11 — stk. 5 a (nyt)

Artikel 11 — stk. 5 a (nyt)

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Anvendelsen af denne artikel må ikke på anden måde hindre livlige forhandlinger i Parlamentet eller begrænse medlemmernes ytringsfrihed. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

5a.
     
  Anvendelsen af denne artikel må ikke på anden måde hindre livlige forhandlinger i Parlamentet eller begrænse medlemmernes ytringsfrihed.

Ændring 17

Ændring 17

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 11 — stk. 5 b (nyt)

Artikel 11 — stk. 5 b (nyt)

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Denne artikel finder tilsvarende anvendelse på Parlamentets organer, udvalg og delegationer. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

5b.
     
  Denne artikel finder tilsvarende anvendelse på Parlamentets organer, udvalg og delegationer.

Ændring 18

Ændring 18

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 11 — stk. 6

Artikel 11 — stk. 6

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 6.
     
  Kvæstorerne fastsætter det antal assistenter, der højst kan akkrediteres hvert medlem. | udgår |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

6.
     
  Kvæstorerne fastsætter det antal assistenter, der højst kan akkrediteres hvert medlem.

udgår

udgår

Ændring 19

Ændring 19

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 11 — stk. 7

Artikel 11 — stk. 7

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 7.
     
  Adfærdsregler samt rettigheder og privilegier for tidligere medlemmer fastsættes af Præsidiet. Alle tidligere medlemmer behandles ens. | udgår |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

7.
     
  Adfærdsregler samt rettigheder og privilegier for tidligere medlemmer fastsættes af Præsidiet. Alle tidligere medlemmer behandles ens.

udgår

udgår

Ændring 20 + 75

Ændring 20 + 75

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 11 a (ny)

Artikel 11 a (ny)

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 11a |
| | Medlemmernes økonomiske interesser samt åbenhedsregister |
| | 1.
     
  Parlamentet fastsætter regler om gennemsigtighed vedrørende medlemmernes økonomiske interesser i form af en adfærdskodeks, der vedtages med et flertal af medlemmernes stemmer og vedføjes som bilag til denne forretningsorden

   (1a)

  . |
| | Disse regler kan ikke på anden måde gøre indgreb i eller begrænse medlemmernes udøvelse af mandatet eller af virksomhed af politisk eller anden art i forbindelse hermed. |
| | 2.
     
  Medlemmerne bør tillægge sig den systematiske praksis kun at mødes med interesserepræsentanter, der er registeret i åbenhedsregistret oprettet ved aftale mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen om et åbenhedsregister

   (1b)

  . |
| | 3.
     
  Medlemmerne bør på internettet offentliggøre alle planlagte møder med interesserepræsentanter, der er omfattet af åbenhedsregistrets anvendelsesområde. Uden at det berører artikel 4, stk. 6, i bilag I, skal ordførere, skyggeordførere og udvalgsformænd for hver enkelt betænkning offentliggøre alle planlagte møder med interesserepræsentanter, der er omfattet af åbenhedsregistrets anvendelsesområde. Præsidiet stiller den nødvendige infrastruktur til rådighed på Parlamentets websted. |
| | 4.
     
  Præsidiet stiller på Parlamentets websted den nødvendige infrastruktur til rådighed på medlemmernes online-side for de medlemmer, der ønsker at offentliggøre en frivillig revision eller bekræftelse, jf. de gældende regler i medlemsstatutten og gennemførelsesbestemmelserne hertil, af, at deres anvendelse af godtgørelsen for generelle udgifter overholder de gældende regler i medlemsstatutten og gennemførelsesbestemmelserne hertil. |
| | 5.
     
  Disse regler kan ikke på anden måde gøre indgreb i eller begrænse medlemmernes udøvelse af mandatet eller af virksomhed af politisk eller anden art i forbindelse hermed. |
| | 6.
     
  Adfærdsregler samt rettigheder og privilegier for tidligere medlemmer fastsættes af Præsidiet. Alle tidligere medlemmer behandles ens. |
| |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Artikel 11a

Artikel 11a

Medlemmernes økonomiske interesser samt åbenhedsregister

Medlemmernes økonomiske interesser samt åbenhedsregister

1.
     
  Parlamentet fastsætter regler om gennemsigtighed vedrørende medlemmernes økonomiske interesser i form af en adfærdskodeks, der vedtages med et flertal af medlemmernes stemmer og vedføjes som bilag til denne forretningsorden

   (1a)

  .

Disse regler kan ikke på anden måde gøre indgreb i eller begrænse medlemmernes udøvelse af mandatet eller af virksomhed af politisk eller anden art i forbindelse hermed.

Disse regler kan ikke på anden måde gøre indgreb i eller begrænse medlemmernes udøvelse af mandatet eller af virksomhed af politisk eller anden art i forbindelse hermed.

2.
     
  Medlemmerne bør tillægge sig den systematiske praksis kun at mødes med interesserepræsentanter, der er registeret i åbenhedsregistret oprettet ved aftale mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen om et åbenhedsregister

   (1b)

  .

3.
     
  Medlemmerne bør på internettet offentliggøre alle planlagte møder med interesserepræsentanter, der er omfattet af åbenhedsregistrets anvendelsesområde. Uden at det berører artikel 4, stk. 6, i bilag I, skal ordførere, skyggeordførere og udvalgsformænd for hver enkelt betænkning offentliggøre alle planlagte møder med interesserepræsentanter, der er omfattet af åbenhedsregistrets anvendelsesområde. Præsidiet stiller den nødvendige infrastruktur til rådighed på Parlamentets websted.

4.
     
  Præsidiet stiller på Parlamentets websted den nødvendige infrastruktur til rådighed på medlemmernes online-side for de medlemmer, der ønsker at offentliggøre en frivillig revision eller bekræftelse, jf. de gældende regler i medlemsstatutten og gennemførelsesbestemmelserne hertil, af, at deres anvendelse af godtgørelsen for generelle udgifter overholder de gældende regler i medlemsstatutten og gennemførelsesbestemmelserne hertil.

5.
     
  Disse regler kan ikke på anden måde gøre indgreb i eller begrænse medlemmernes udøvelse af mandatet eller af virksomhed af politisk eller anden art i forbindelse hermed.

6.
     
  Adfærdsregler samt rettigheder og privilegier for tidligere medlemmer fastsættes af Præsidiet. Alle tidligere medlemmer behandles ens.

Ændring 88

Ændring 88

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 32 — stk. 5

Artikel 32 — stk. 5

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Stiftelsen af en politisk gruppe meddeles formanden i en erklæring. Erklæringen skal omfatte navnet på gruppen, navnene på medlemmerne og navnene på bestyrelsesmedlemmerne.
  Erklæringen underskrives af
  samtlige gruppens medlemmer. | 5.
     Stiftelsen af en politisk gruppe meddeles formanden i en erklæring. Erklæringen skal omfatte: |
| | — | navnet på gruppen |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

5.   Stiftelsen af en politisk gruppe meddeles formanden i en erklæring. Erklæringen skal omfatte navnet på gruppen, navnene på medlemmerne og navnene på bestyrelsesmedlemmerne.
  Erklæringen underskrives af
  samtlige gruppens medlemmer.

5.
     Stiftelsen af en politisk gruppe meddeles formanden i en erklæring. Erklæringen skal omfatte:

—

navnet på gruppen

| — | en politisk erklæring, der fastsætter formålet med gruppen, og |
| --- | --- |

—

en politisk erklæring, der fastsætter formålet med gruppen, og

en politisk erklæring, der fastsætter formålet med gruppen, og

| — | navnene på medlemmerne og bestyrelsesmedlemmerne. |
| --- | --- |

—

navnene på medlemmerne og bestyrelsesmedlemmerne.

Samtlige gruppens medlemmer
  erklærer skriftligt i et bilag til erklæringen, at de har samme politiske tilhørsforhold
  .

erklærer skriftligt i et bilag til erklæringen, at de har samme politiske tilhørsforhold

Ændring 21

Ændring 21

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 34 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 34 — stk. 1 a (nyt)

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Tværpolitiske grupper og andre uofficielle grupperinger skal handle i fuld åbenhed og må ikke deltage i nogen virksomhed, der kan give anledning til forveksling med Parlamentets og dets organers officielle virksomhed. De må ikke afholde arrangementer i tredjelande, som falder sammen med et besøg af et officielt parlamentsorgan, herunder en officiel valgobservationsdelegation. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1a.
     
  Tværpolitiske grupper og andre uofficielle grupperinger skal handle i fuld åbenhed og må ikke deltage i nogen virksomhed, der kan give anledning til forveksling med Parlamentets og dets organers officielle virksomhed. De må ikke afholde arrangementer i tredjelande, som falder sammen med et besøg af et officielt parlamentsorgan, herunder en officiel valgobservationsdelegation.

Ændring 22

Ændring 22

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 34 — stk. 2

Artikel 34 — stk. 2

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Sådanne grupper skal være fuldt ud gennemsigtige i deres handlinger og må ikke deltage i nogen virksomhed, der kan give anledning til forveksling med Parlamentets og dets organers officielle virksomhed. Når
  betingelserne i 
  de af Præsidiet vedtagne
  regler om oprettelse af sådanne
  grupper
  er opfyldt, kan
  de politiske grupper
  gøre det nemmere for
  grupperne
  at udøve deres virksomhed ved at yde dem logistisk støtte. | 2.   
  Når
  betingelserne i 
  Parlamentets interne
  regler om oprettelse af sådanne
  grupperinger
  er opfyldt, kan
  en politisk gruppe
  gøre det nemmere for dem at udøve deres virksomhed ved at yde dem logistisk støtte. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

2.   
  Sådanne grupper skal være fuldt ud gennemsigtige i deres handlinger og må ikke deltage i nogen virksomhed, der kan give anledning til forveksling med Parlamentets og dets organers officielle virksomhed. Når
  betingelserne i 
  de af Præsidiet vedtagne
  regler om oprettelse af sådanne
  grupper
  er opfyldt, kan
  de politiske grupper
  gøre det nemmere for
  grupperne
  at udøve deres virksomhed ved at yde dem logistisk støtte.

2.   
  Når
  betingelserne i 
  Parlamentets interne
  regler om oprettelse af sådanne
  grupperinger
  er opfyldt, kan
  en politisk gruppe
  gøre det nemmere for dem at udøve deres virksomhed ved at yde dem logistisk støtte.

Ændring 23

Ændring 23

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 34 — stk. 3 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 34 — stk. 3 — afsnit 1 a (nyt)

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | Andre uofficielle grupperinger er ligeledes forpligtet til inden udgangen af den følgende måned at oplyse om enhver økonomisk eller materiel støtte, som medlemmerne ikke har opgivet individuelt i overensstemmelse med deres forpligtelser i henhold til bilag I. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Andre uofficielle grupperinger er ligeledes forpligtet til inden udgangen af den følgende måned at oplyse om enhver økonomisk eller materiel støtte, som medlemmerne ikke har opgivet individuelt i overensstemmelse med deres forpligtelser i henhold til bilag I.

Andre uofficielle grupperinger er ligeledes forpligtet til inden udgangen af den følgende måned at oplyse om enhver økonomisk eller materiel støtte, som medlemmerne ikke har opgivet individuelt i overensstemmelse med deres forpligtelser i henhold til bilag I.

Ændring 24

Ændring 24

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 34 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 34 — stk. 3 a (nyt)

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kun interesserepræsentanter, der er registeret i åbenhedsregistret, må deltage i tværpolitiske gruppers eller andre uofficielle grupperingers aktiviteter arrangeret i Parlamentets lokaler, f.eks. ved at deltage i den tværpolitiske gruppes eller anden officielle grupperings møder eller begivenheder, ved at tilbyde den støtte eller ved at være medvært for dens begivenheder. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

3a.
     
  Kun interesserepræsentanter, der er registeret i åbenhedsregistret, må deltage i tværpolitiske gruppers eller andre uofficielle grupperingers aktiviteter arrangeret i Parlamentets lokaler, f.eks. ved at deltage i den tværpolitiske gruppes eller anden officielle grupperings møder eller begivenheder, ved at tilbyde den støtte eller ved at være medvært for dens begivenheder.

Ændring 25

Ændring 25

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 34 — stk. 4

Artikel 34 — stk. 4

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Kvæstorerne fører et register over de i stk. 3 omhandlede givne oplysninger.
  Registret offentliggøres på Parlamentets websted.
  Kvæstorerne udarbejder de nærmere regler for disse oplysninger og
  sikrer en effektiv håndhævelse af denne artikel
  . | 4.   Kvæstorerne fører et register over de i stk. 3 omhandlede givne oplysninger. Kvæstorerne udarbejder de nærmere regler for disse oplysninger og
  for offentliggørelse heraf på Parlamentets websted
  . |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

4.   Kvæstorerne fører et register over de i stk. 3 omhandlede givne oplysninger.
  Registret offentliggøres på Parlamentets websted.
  Kvæstorerne udarbejder de nærmere regler for disse oplysninger og
  sikrer en effektiv håndhævelse af denne artikel
  .

4.   Kvæstorerne fører et register over de i stk. 3 omhandlede givne oplysninger. Kvæstorerne udarbejder de nærmere regler for disse oplysninger og
  for offentliggørelse heraf på Parlamentets websted
  .

Ændring 26

Ændring 26

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 34 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 34 — stk. 4 a (nyt)

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kvæstorerne sikrer en effektiv håndhævelse af denne artikel. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

4a.
     
  Kvæstorerne sikrer en effektiv håndhævelse af denne artikel.

Ændring 27

Ændring 27

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 128 — stk. 4

Artikel 128 — stk. 4

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   
  En
  af forespørgerne
  kan
  begrunde forespørgslen
  i plenum
  . Den adspurgte
  besvarer
  forespørgslen. | 4.   
  Et medlem, som på forhånd er udpeget
  af forespørgerne
  , skal
  begrunde forespørgslen
  på plenarmødet. Hvis det pågældende medlem ikke er til stede, bortfalder forespørgslen.
  Den adspurgte
  skal besvare
  forespørgslen. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

4.   
  En
  af forespørgerne
  kan
  begrunde forespørgslen
  i plenum
  . Den adspurgte
  besvarer
  forespørgslen.

4.   
  Et medlem, som på forhånd er udpeget
  af forespørgerne
  , skal
  begrunde forespørgslen
  på plenarmødet. Hvis det pågældende medlem ikke er til stede, bortfalder forespørgslen.
  Den adspurgte
  skal besvare
  forespørgslen.

Ændring 28

Ændring 28

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 130 — stk. 1

Artikel 130 — stk. 1

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Ethvert medlem kan stille forespørgsler til formanden for Det Europæiske Råd, Rådet, Kommissionen eller næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med anmodning om skriftlig besvarelse i overensstemmelse med de i et bilag til denne forretningsorden fastsatte kriterier (27).
  Forespørgeren
  er alene
  ansvarlig for forespørgslens indhold
  . | 1.   Ethvert medlem
  , en politisk gruppe eller et udvalg
  kan stille forespørgsler til formanden for Det Europæiske Råd, Rådet, Kommissionen eller næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med anmodning om skriftlig besvarelse i overensstemmelse med de i et bilag til denne forretningsorden fastsatte kriterier (27).
  Forespørgslers indhold
  er alene
  forespørgernes ansvar
  . |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1.   Ethvert medlem kan stille forespørgsler til formanden for Det Europæiske Råd, Rådet, Kommissionen eller næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med anmodning om skriftlig besvarelse i overensstemmelse med de i et bilag til denne forretningsorden fastsatte kriterier (27).
  Forespørgeren
  er alene
  ansvarlig for forespørgslens indhold
  .

1.   Ethvert medlem
  , en politisk gruppe eller et udvalg
  kan stille forespørgsler til formanden for Det Europæiske Råd, Rådet, Kommissionen eller næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med anmodning om skriftlig besvarelse i overensstemmelse med de i et bilag til denne forretningsorden fastsatte kriterier (27).
  Forespørgslers indhold
  er alene
  forespørgernes ansvar
  .

Ændring 29

Ændring 29

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 130 — stk. 2

Artikel 130 — stk. 2

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Forespørgslerne indgives til formanden. Formanden træffer afgørelse om spørgsmål om, hvorvidt en forespørgsel kan stilles. Formandens afgørelse
  er
  ikke alene baseret på bestemmelserne i det i stk. 1 omhandlede bilag, men på forretningsordenens bestemmelser i almindelighed. Forespørgeren får meddelelse om formandens begrundede afgørelse. | 2.   Forespørgslerne indgives
  i elektronisk format
  til formanden. Formanden træffer afgørelse om spørgsmål om, hvorvidt en forespørgsel kan stilles. Formandens afgørelse
  skal
  ikke alene
  være
  baseret på bestemmelserne i det i stk. 1 omhandlede bilag, men
  også
  på forretningsordenens bestemmelser i almindelighed. Forespørgeren får meddelelse om formandens begrundede afgørelse. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

2.   Forespørgslerne indgives til formanden. Formanden træffer afgørelse om spørgsmål om, hvorvidt en forespørgsel kan stilles. Formandens afgørelse
  er
  ikke alene baseret på bestemmelserne i det i stk. 1 omhandlede bilag, men på forretningsordenens bestemmelser i almindelighed. Forespørgeren får meddelelse om formandens begrundede afgørelse.

2.   Forespørgslerne indgives
  i elektronisk format
  til formanden. Formanden træffer afgørelse om spørgsmål om, hvorvidt en forespørgsel kan stilles. Formandens afgørelse
  skal
  ikke alene
  være
  baseret på bestemmelserne i det i stk. 1 omhandlede bilag, men
  også
  på forretningsordenens bestemmelser i almindelighed. Forespørgeren får meddelelse om formandens begrundede afgørelse.

Ændring 30

Ændring 30

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 130 — stk. 3

Artikel 130 — stk. 3

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   
  Forespørgslerne indgives i elektronisk format.
  Hvert medlem kan højst indgive 20 forespørgsler over en løbende periode på tre måneder. | 3.   Hvert medlem, politiske gruppe eller udvalg kan højst indgive 20 forespørgsler over en løbende periode på tre måneder.
  Som hovedregel skal forespørgsler besvares af adressaten inden for seks uger fra fremsendelsen til denne. Hvert medlem, enhver politisk gruppe og ethvert udvalg kan imidlertid hver måned udpege en af deres forespørgsler som »prioriteret forespørgsel«, der skal besvares af adressaten inden for tre uger fra fremsendelsen til denne. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

3.   
  Forespørgslerne indgives i elektronisk format.
  Hvert medlem kan højst indgive 20 forespørgsler over en løbende periode på tre måneder.

3.   Hvert medlem, politiske gruppe eller udvalg kan højst indgive 20 forespørgsler over en løbende periode på tre måneder.
  Som hovedregel skal forespørgsler besvares af adressaten inden for seks uger fra fremsendelsen til denne. Hvert medlem, enhver politisk gruppe og ethvert udvalg kan imidlertid hver måned udpege en af deres forespørgsler som »prioriteret forespørgsel«, der skal besvares af adressaten inden for tre uger fra fremsendelsen til denne.

Ændring 31

Ændring 31

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 130 — stk. 5

Artikel 130 — stk. 5

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   
  Har
  en forespørgsel ikke
  kunnet besvares
  af adressaten inden for
  tre uger (prioriterede forespørgsler) eller inden for seks uger (ikke-prioriterede forespørgsler)
  ,
  fra den er fremsendt til adressaten, kan
  den
  efter anmodning fra forespørgeren optages
  på dagsordenen for
  det
  næste møde
  i det kompetente udvalg
  . | 5.   
  Er
  en forespørgsel ikke
  blevet besvaret
  af adressaten inden for
  fristen i stk. 3
  ,
  kan det kompetente udvalg beslutte at opføre
  den på dagsordenen for
  sit
  næste møde. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

5.   
  Har
  en forespørgsel ikke
  kunnet besvares
  af adressaten inden for
  tre uger (prioriterede forespørgsler) eller inden for seks uger (ikke-prioriterede forespørgsler)
  ,
  fra den er fremsendt til adressaten, kan
  den
  efter anmodning fra forespørgeren optages
  på dagsordenen for
  det
  næste møde
  i det kompetente udvalg
  .

5.   
  Er
  en forespørgsel ikke
  blevet besvaret
  af adressaten inden for
  fristen i stk. 3
  ,
  kan det kompetente udvalg beslutte at opføre
  den på dagsordenen for
  sit
  næste møde.

Ændring 32

Ændring 32

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 130 — stk. 6

Artikel 130 — stk. 6

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 6.
     
  Hvert medlem kan stille en prioriteret forespørgsel én gang om måneden. | udgår |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

6.
     
  Hvert medlem kan stille en prioriteret forespørgsel én gang om måneden.

udgår

udgår

Ændring 33

Ændring 33

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 130 — stk. 7

Artikel 130 — stk. 7

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   
  Forespørgslerne
  og
  besvarelserne
  , herunder de pågældende bilag, offentliggøres på Parlamentets websted. | 7.   
  Forespørgsler
  og
  besvarelser
  , herunder de pågældende bilag, offentliggøres på Parlamentets websted. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

7.   
  Forespørgslerne
  og
  besvarelserne
  , herunder de pågældende bilag, offentliggøres på Parlamentets websted.

7.   
  Forespørgsler
  og
  besvarelser
  , herunder de pågældende bilag, offentliggøres på Parlamentets websted.

Ændring 34

Ændring 34

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 130a

Artikel 130a

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 130 a | udgår |
| Mindre forespørgsler til skriftlig besvarelse | |
| 1.
     
  Ved mindre forespørgsler, der består i spørgsmål til skriftlig besvarelse, kan et udvalg, en politisk gruppe eller mindst fem procent af Parlamentets medlemmer anmode Rådet, Kommissionen eller næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om at forelægge Parlamentet oplysninger om specifikt angivne emner. | |
| Sådanne spørgsmål indgives til formanden, der, forudsat at spørgsmålene overordnet set er i overensstemmelse med forretningsordenen, og at de opfylder de kriterier, der er fastsat i bilag til denne forretningsorden

   (28)

  , anmoder den adspurgte om at fremlægge svar inden for to uger; formanden kan forlænge denne frist i samråd med spørgerne. | |
| 2.
     
  Spørgsmål og svar offentliggøres på Parlamentets websted. | |
| |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Artikel 130 a

Artikel 130 a

udgår

udgår

Mindre forespørgsler til skriftlig besvarelse

Mindre forespørgsler til skriftlig besvarelse

1.
     
  Ved mindre forespørgsler, der består i spørgsmål til skriftlig besvarelse, kan et udvalg, en politisk gruppe eller mindst fem procent af Parlamentets medlemmer anmode Rådet, Kommissionen eller næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om at forelægge Parlamentet oplysninger om specifikt angivne emner.

Sådanne spørgsmål indgives til formanden, der, forudsat at spørgsmålene overordnet set er i overensstemmelse med forretningsordenen, og at de opfylder de kriterier, der er fastsat i bilag til denne forretningsorden

   (28)

  , anmoder den adspurgte om at fremlægge svar inden for to uger; formanden kan forlænge denne frist i samråd med spørgerne.

Sådanne spørgsmål indgives til formanden, der, forudsat at spørgsmålene overordnet set er i overensstemmelse med forretningsordenen, og at de opfylder de kriterier, der er fastsat i bilag til denne forretningsorden

28

, anmoder den adspurgte om at fremlægge svar inden for to uger; formanden kan forlænge denne frist i samråd med spørgerne.

2.
     
  Spørgsmål og svar offentliggøres på Parlamentets websted.

Ændring 35

Ændring 35

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 130b — overskrift

Artikel 130b — overskrift

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| Større forespørgsler til skriftlig besvarelse
  med forhandling | Større forespørgsler til skriftlig besvarelse |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Større forespørgsler til skriftlig besvarelse
  med forhandling

med forhandling

Større forespørgsler til skriftlig besvarelse

Ændring 36

Ændring 36

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 130b — stk. 1

Artikel 130b — stk. 1

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Ved større
  forespørgsler
  , der
  består i spørgsmål til skriftlig besvarelse
  med forhandling, kan et udvalg,
  en politisk gruppe
  eller mindst fem procent af Parlamentets medlemmer stille spørgsmål
  til Rådet, Kommissionen eller næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik.
  Spørgsmålene kan omfatte en kort begrundelse. | 1.   
  Større
  forespørgsler består i spørgsmål til skriftlig besvarelse
  stillet af
  en politisk gruppe til Rådet, Kommissionen eller næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik. |
| Sådanne spørgsmål indgives til formanden, der, forudsat at spørgsmålet overordnet set er i overensstemmelse med forretningsordenen, og at det opfylder de kriterier, der er fastsat i bilag til denne forretningsorden

   (29)

  , straks underretter den adspurgte og beder vedkommende angive, hvorvidt og i bekræftende fald hvornår der vil foreligge svar. | |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1.   
  Ved større
  forespørgsler
  , der
  består i spørgsmål til skriftlig besvarelse
  med forhandling, kan et udvalg,
  en politisk gruppe
  eller mindst fem procent af Parlamentets medlemmer stille spørgsmål
  til Rådet, Kommissionen eller næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik.
  Spørgsmålene kan omfatte en kort begrundelse.

1.   
  Større
  forespørgsler består i spørgsmål til skriftlig besvarelse
  stillet af
  en politisk gruppe til Rådet, Kommissionen eller næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik.

Sådanne spørgsmål indgives til formanden, der, forudsat at spørgsmålet overordnet set er i overensstemmelse med forretningsordenen, og at det opfylder de kriterier, der er fastsat i bilag til denne forretningsorden

   (29)

  , straks underretter den adspurgte og beder vedkommende angive, hvorvidt og i bekræftende fald hvornår der vil foreligge svar.

Sådanne spørgsmål indgives til formanden, der, forudsat at spørgsmålet overordnet set er i overensstemmelse med forretningsordenen, og at det opfylder de kriterier, der er fastsat i bilag til denne forretningsorden

29

, straks underretter den adspurgte og beder vedkommende angive, hvorvidt og i bekræftende fald hvornår der vil foreligge svar.

Ændring 37

Ændring 37

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 130b — stk. 1 a (nyt)

Artikel 130b — stk. 1 a (nyt)

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     En større forespørgsel skal være af almen interesse og skal indgives skriftligt til formanden.
  Den må ikke overskride 500 ord. Såfremt en større forespørgsel er i overensstemmelse med bestemmelserne i forretningsordenen generelt, videresender formanden den straks til den adspurgte med henblik på skriftlig besvarelse. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1a.
     En større forespørgsel skal være af almen interesse og skal indgives skriftligt til formanden.
  Den må ikke overskride 500 ord. Såfremt en større forespørgsel er i overensstemmelse med bestemmelserne i forretningsordenen generelt, videresender formanden den straks til den adspurgte med henblik på skriftlig besvarelse.

Ændring 38

Ændring 38

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 130b — stk. 1 b (nyt)

Artikel 130b — stk. 1 b (nyt)

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Der må højst stilles 30 større forespørgsler hvert år. Formandskonferencen sikrer en rimelig fordeling af sådanne forespørgsler blandt de politiske grupper, og ingen politisk gruppe må indgive mere end én større forespørgsel om måneden. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1b.
     
  Der må højst stilles 30 større forespørgsler hvert år. Formandskonferencen sikrer en rimelig fordeling af sådanne forespørgsler blandt de politiske grupper, og ingen politisk gruppe må indgive mere end én større forespørgsel om måneden.

Ændring 39

Ændring 39

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 130b — stk. 1 c (nyt)

Artikel 130b — stk. 1 c (nyt)

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Hvis den adspurgte ikke besvarer en større forespørgsel inden for seks uger fra fremsendelsen til denne, opføres den efter anmodning fra forespørgeren på det endelige forslag til dagsorden for Parlamentet i overensstemmelse med proceduren i artikel 149, jf. dog stk. 3a. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1c.
     
  Hvis den adspurgte ikke besvarer en større forespørgsel inden for seks uger fra fremsendelsen til denne, opføres den efter anmodning fra forespørgeren på det endelige forslag til dagsorden for Parlamentet i overensstemmelse med proceduren i artikel 149, jf. dog stk. 3a.

Ændring 40

Ændring 40

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 130b — stk. 2

Artikel 130b — stk. 2

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Efter modtagelse af den skriftlige besvarelse opføres den større forespørgsel
  på forslaget til Parlamentets dagsorden i overensstemmelse med proceduren i artikel 149. Der føres forhandling, hvis et udvalg, en politisk gruppe eller mindst fem procent af Parlamentets medlemmer anmoder om dette. | 2.   Efter modtagelse af den skriftlige besvarelse opføres den større forespørgsel
  , efter anmodning fra medlemmer eller en politisk gruppe eller politiske grupper,
  der
  mindst når op på den middelhøje tærskel
  ,
  på det endelige forslag til dagsorden for Parlamentet i overensstemmelse med proceduren i artikel 149, jf. dog artikel 3a
  . |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

2.   Efter modtagelse af den skriftlige besvarelse opføres den større forespørgsel
  på forslaget til Parlamentets dagsorden i overensstemmelse med proceduren i artikel 149. Der føres forhandling, hvis et udvalg, en politisk gruppe eller mindst fem procent af Parlamentets medlemmer anmoder om dette.

2.   Efter modtagelse af den skriftlige besvarelse opføres den større forespørgsel
  , efter anmodning fra medlemmer eller en politisk gruppe eller politiske grupper,
  der
  mindst når op på den middelhøje tærskel
  ,
  på det endelige forslag til dagsorden for Parlamentet i overensstemmelse med proceduren i artikel 149, jf. dog artikel 3a
  .

Ændring 41

Ændring 41

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 130b — stk. 3

Artikel 130b — stk. 3

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Hvis den adspurgte nægter at besvare spørgsmålet eller undlader at besvare det inden for tre uger, sættes spørgsmålet på forslaget til dagsorden. Der føres forhandling, hvis et udvalg, en politisk gruppe eller mindst fem procent af Parlamentets medlemmer anmoder om dette. Forud for forhandlingen kan en af spørgerne gives tilladelse til at angive yderligere begrundelser for spørgsmålet. | udgår |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

3.
     
  Hvis den adspurgte nægter at besvare spørgsmålet eller undlader at besvare det inden for tre uger, sættes spørgsmålet på forslaget til dagsorden. Der føres forhandling, hvis et udvalg, en politisk gruppe eller mindst fem procent af Parlamentets medlemmer anmoder om dette. Forud for forhandlingen kan en af spørgerne gives tilladelse til at angive yderligere begrundelser for spørgsmålet.

udgår

udgår

Ændring 42

Ændring 42

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 130b — stk. 3 a

Artikel 130b — stk. 3 a

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Der må højst føres forhandling om tre større forespørgsler i samme mødeperiode. Hvis der anmodes om forhandling om mere end tre større forespørgsler under samme mødeperiode, medtager Formandskonferencen dem i det endelige forslag til dagsorden i den rækkefølge, den har modtaget de pågældende anmodninger om forhandling. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

3a.
     
  Der må højst føres forhandling om tre større forespørgsler i samme mødeperiode. Hvis der anmodes om forhandling om mere end tre større forespørgsler under samme mødeperiode, medtager Formandskonferencen dem i det endelige forslag til dagsorden i den rækkefølge, den har modtaget de pågældende anmodninger om forhandling.

Ændring 43

Ændring 43

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 130b — stk. 4

Artikel 130b — stk. 4

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   
  En
  af
  spørgerne kan begrunde spørgsmålet
  i plenum.
  Et
  medlem
  af
  den
  adspurgte institution
  skal fremsætte svar. | 4.   
  Et medlem, der på forhånd er udpeget
  af
  forespørgeren eller af dem, der har anmodet om forhandling i henhold til stk. 2, begrunder den større forespørgsel
  i plenum.
  Hvis det pågældende medlem ikke er til stede, bortfalder den større forespørgsel. Den adspurgte
  skal fremsætte svar. |
| Artikel 123, stk. 2-
  5
  , om fremsættelse af og afstemning om beslutningsforslag finder tilsvarende anvendelse. | Artikel 123, stk. 2-
  8
  , om fremsættelse af og afstemning om beslutningsforslag finder tilsvarende anvendelse. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

4.   
  En
  af
  spørgerne kan begrunde spørgsmålet
  i plenum.
  Et
  medlem
  af
  den
  adspurgte institution
  skal fremsætte svar.

4.   
  Et medlem, der på forhånd er udpeget
  af
  forespørgeren eller af dem, der har anmodet om forhandling i henhold til stk. 2, begrunder den større forespørgsel
  i plenum.
  Hvis det pågældende medlem ikke er til stede, bortfalder den større forespørgsel. Den adspurgte
  skal fremsætte svar.

Artikel 123, stk. 2-
  5
  , om fremsættelse af og afstemning om beslutningsforslag finder tilsvarende anvendelse.

5

Artikel 123, stk. 2-
  8
  , om fremsættelse af og afstemning om beslutningsforslag finder tilsvarende anvendelse.

8

Ændring 44

Ændring 44

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 130b — stk. 5

Artikel 130b — stk. 5

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Sådanne
  spørgsmål
  og svar herpå offentliggøres på Parlamentets websted. | 5.   Sådanne
  forespørgsler
  og svar herpå offentliggøres på Parlamentets websted. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

5.   Sådanne
  spørgsmål
  og svar herpå offentliggøres på Parlamentets websted.

5.   Sådanne
  forespørgsler
  og svar herpå offentliggøres på Parlamentets websted.

Ændring 45

Ændring 45

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 165 — stk. 1

Artikel 165 — stk. 1

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Formanden kalder ethvert medlem, som
  generer mødets korrekte afvikling
  ,
  eller hvis adfærd ikke er i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i artikel 11
  , til orden. | 1.   Formanden kalder ethvert medlem, som
  overtræder de i artikel 11
  ,
  stk. 3b eller stk. 3c, fastsatte adfærdsregler
  , til orden. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1.   Formanden kalder ethvert medlem, som
  generer mødets korrekte afvikling
  ,
  eller hvis adfærd ikke er i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i artikel 11
  , til orden.

1.   Formanden kalder ethvert medlem, som
  overtræder de i artikel 11
  ,
  stk. 3b eller stk. 3c, fastsatte adfærdsregler
  , til orden.

Ændring 46

Ændring 46

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 165 — stk. 2

Artikel 165 — stk. 2

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  I gentagelsestilfælde
  kalder formanden den pågældende til orden for anden gang, og der gøres bemærkning herom i mødeprotokollen. | 2.   
  Hvis overtrædelsen gentages,
  kalder formanden den pågældende til orden for anden gang, og der gøres bemærkning herom i mødeprotokollen. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

2.   
  I gentagelsestilfælde
  kalder formanden den pågældende til orden for anden gang, og der gøres bemærkning herom i mødeprotokollen.

2.   
  Hvis overtrædelsen gentages,
  kalder formanden den pågældende til orden for anden gang, og der gøres bemærkning herom i mødeprotokollen.

Ændring 47

Ændring 47

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 165 — stk. 3

Artikel 165 — stk. 3

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   
  Ved fortsat forstyrrelse
  eller yderligere
  gentagelse
  kan formanden fratage medlemmet ordet og bortvise vedkommende fra salen for resten af mødet. Formanden kan også i særlig grove tilfælde bortvise det pågældende medlem fra salen for resten af mødet omgående uden at have kaldt den pågældende til orden endnu en gang. Generalsekretæren drager med bistand fra betjentene og om nødvendigt fra Parlamentets sikkerhedstjeneste straks omsorg for, at en sådan disciplinær forholdsregel føres ud i livet. | 3.   
  Hvis overtrædelsen fortsætter,
  eller
  der begås en
  yderligere
  overtrædelse,
  kan formanden fratage medlemmet ordet og bortvise vedkommende fra salen for resten af mødet. Formanden kan også i særlig grove tilfælde bortvise det pågældende medlem fra salen for resten af mødet omgående uden at have kaldt den pågældende til orden endnu en gang. Generalsekretæren drager med bistand fra betjentene og om nødvendigt fra Parlamentets sikkerhedstjeneste straks omsorg for, at en sådan disciplinær forholdsregel føres ud i livet. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

3.   
  Ved fortsat forstyrrelse
  eller yderligere
  gentagelse
  kan formanden fratage medlemmet ordet og bortvise vedkommende fra salen for resten af mødet. Formanden kan også i særlig grove tilfælde bortvise det pågældende medlem fra salen for resten af mødet omgående uden at have kaldt den pågældende til orden endnu en gang. Generalsekretæren drager med bistand fra betjentene og om nødvendigt fra Parlamentets sikkerhedstjeneste straks omsorg for, at en sådan disciplinær forholdsregel føres ud i livet.

3.   
  Hvis overtrædelsen fortsætter,
  eller
  der begås en
  yderligere
  overtrædelse,
  kan formanden fratage medlemmet ordet og bortvise vedkommende fra salen for resten af mødet. Formanden kan også i særlig grove tilfælde bortvise det pågældende medlem fra salen for resten af mødet omgående uden at have kaldt den pågældende til orden endnu en gang. Generalsekretæren drager med bistand fra betjentene og om nødvendigt fra Parlamentets sikkerhedstjeneste straks omsorg for, at en sådan disciplinær forholdsregel føres ud i livet.

Ændring 48

Ændring 48

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 165 — stk. 5

Artikel 165 — stk. 5

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Formanden kan beslutte at afbryde direkte transmission af mødet i tilfælde af et medlems
  krænkende, racistiske eller fremmedfjendske sprogbrug
  eller
  opførsel
  . | 5.   Formanden kan beslutte at afbryde direkte transmission af mødet i tilfælde af et medlems
  overtrædelse af artikel 11, stk. 3b
  eller
  3c
  . |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

5.   Formanden kan beslutte at afbryde direkte transmission af mødet i tilfælde af et medlems
  krænkende, racistiske eller fremmedfjendske sprogbrug
  eller
  opførsel
  .

5.   Formanden kan beslutte at afbryde direkte transmission af mødet i tilfælde af et medlems
  overtrædelse af artikel 11, stk. 3b
  eller
  3c
  .

Ændring 49

Ændring 49

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 165 — stk. 6 — afsnit 1

Artikel 165 — stk. 6 — afsnit 1

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| Formanden kan beslutte at fjerne de dele af et medlems tale, der
  indeholder ærekrænkende
  ,
  racistisk
  eller
  fremmedfjendsk sprogbrug
  , fra den audiovisuelle optagelse af Parlamentets forhandlinger. | Formanden kan beslutte at fjerne de dele af et medlems tale, der
  overtræder artikel 11
  ,
  stk. 3b
  eller
  3c
  , fra den audiovisuelle optagelse af Parlamentets forhandlinger. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Formanden kan beslutte at fjerne de dele af et medlems tale, der
  indeholder ærekrænkende
  ,
  racistisk
  eller
  fremmedfjendsk sprogbrug
  , fra den audiovisuelle optagelse af Parlamentets forhandlinger.

indeholder ærekrænkende

racistisk

fremmedfjendsk sprogbrug

Formanden kan beslutte at fjerne de dele af et medlems tale, der
  overtræder artikel 11
  ,
  stk. 3b
  eller
  3c
  , fra den audiovisuelle optagelse af Parlamentets forhandlinger.

overtræder artikel 11

stk. 3b

3c

Ændring 50

Ændring 50

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 166 — stk. 1

Artikel 166 — stk. 1

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Ved grov forstyrrelse af mødet eller Parlamentets arbejde under tilsidesættelse af principperne i artikel 11 træffer formanden en begrundet afgørelse om pålæggelse af en passende sanktion. | 1.   Ved grov overtrædelse af artikel 11, stk. 3a-5b, træffer formanden en begrundet afgørelse om pålæggelse af en passende sanktion over for det pågældende medlem i overensstemmelse med denne artikel. |
| | Med hensyn til artikel 11, stk. 3b eller 3c, kan formanden vedtage en begrundet afgørelse i henhold hertil, uanset om der tidligere er vedtaget øjeblikkelige forholdsregler som omhandlet i artikel 165 mod det pågældende medlem eller ej. |
| | Med hensyn til artikel 11, stk. 3e, kan formanden kun træffe en begrundet afgørelse i henhold hertil, når det er fastslået, at der er begået chikane, i overensstemmelse med den gældende interne administrative procedure vedrørende chikane og forebyggelse heraf. |
| | Formanden kan pålægge et medlem en sanktion i de tilfælde, hvor denne forretningsorden eller en afgørelse truffet af Præsidiet i henhold til artikel 25 foreskriver anvendelse af denne artikel. |
| Det pågældende medlem opfordres af formanden til at forelægge skriftlige bemærkninger, inden afgørelsen vedtages. I særlige tilfælde kan formanden indkalde til en mundtlig høring af det pågældende medlem. | |
| Denne afgørelse meddeles det pågældende medlem gennem et anbefalet brev eller i hastetilfælde gennem betjentene. | |
| Efter at det pågældende medlem er blevet underrettet om denne afgørelse, meddeles enhver sanktion, der er pålagt et medlem, af formanden i Parlamentet. Formændene for de organer, udvalg og delegationer, medlemmet tilhører, får meddelelse herom. | |
| Når sanktionen er endelig, offentliggøres den på et synligt sted på Parlamentets websted og forbliver der i resten af valgperioden. | |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1.   Ved grov forstyrrelse af mødet eller Parlamentets arbejde under tilsidesættelse af principperne i artikel 11 træffer formanden en begrundet afgørelse om pålæggelse af en passende sanktion.

1.   Ved grov overtrædelse af artikel 11, stk. 3a-5b, træffer formanden en begrundet afgørelse om pålæggelse af en passende sanktion over for det pågældende medlem i overensstemmelse med denne artikel.

Med hensyn til artikel 11, stk. 3b eller 3c, kan formanden vedtage en begrundet afgørelse i henhold hertil, uanset om der tidligere er vedtaget øjeblikkelige forholdsregler som omhandlet i artikel 165 mod det pågældende medlem eller ej.

Med hensyn til artikel 11, stk. 3b eller 3c, kan formanden vedtage en begrundet afgørelse i henhold hertil, uanset om der tidligere er vedtaget øjeblikkelige forholdsregler som omhandlet i artikel 165 mod det pågældende medlem eller ej.

Med hensyn til artikel 11, stk. 3e, kan formanden kun træffe en begrundet afgørelse i henhold hertil, når det er fastslået, at der er begået chikane, i overensstemmelse med den gældende interne administrative procedure vedrørende chikane og forebyggelse heraf.

Med hensyn til artikel 11, stk. 3e, kan formanden kun træffe en begrundet afgørelse i henhold hertil, når det er fastslået, at der er begået chikane, i overensstemmelse med den gældende interne administrative procedure vedrørende chikane og forebyggelse heraf.

Formanden kan pålægge et medlem en sanktion i de tilfælde, hvor denne forretningsorden eller en afgørelse truffet af Præsidiet i henhold til artikel 25 foreskriver anvendelse af denne artikel.

Formanden kan pålægge et medlem en sanktion i de tilfælde, hvor denne forretningsorden eller en afgørelse truffet af Præsidiet i henhold til artikel 25 foreskriver anvendelse af denne artikel.

Det pågældende medlem opfordres af formanden til at forelægge skriftlige bemærkninger, inden afgørelsen vedtages. I særlige tilfælde kan formanden indkalde til en mundtlig høring af det pågældende medlem.

Det pågældende medlem opfordres af formanden til at forelægge skriftlige bemærkninger, inden afgørelsen vedtages. I særlige tilfælde kan formanden indkalde til en mundtlig høring af det pågældende medlem.

Denne afgørelse meddeles det pågældende medlem gennem et anbefalet brev eller i hastetilfælde gennem betjentene.

Denne afgørelse meddeles det pågældende medlem gennem et anbefalet brev eller i hastetilfælde gennem betjentene.

Efter at det pågældende medlem er blevet underrettet om denne afgørelse, meddeles enhver sanktion, der er pålagt et medlem, af formanden i Parlamentet. Formændene for de organer, udvalg og delegationer, medlemmet tilhører, får meddelelse herom.

Efter at det pågældende medlem er blevet underrettet om denne afgørelse, meddeles enhver sanktion, der er pålagt et medlem, af formanden i Parlamentet. Formændene for de organer, udvalg og delegationer, medlemmet tilhører, får meddelelse herom.

Når sanktionen er endelig, offentliggøres den på et synligt sted på Parlamentets websted og forbliver der i resten af valgperioden.

Når sanktionen er endelig, offentliggøres den på et synligt sted på Parlamentets websted og forbliver der i resten af valgperioden.

Ændring 51

Ændring 51

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 166 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 166 — stk. 1 a (nyt)

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Det pågældende medlem opfordres af formanden til at forelægge skriftlige bemærkninger, inden afgørelsen vedtages. Formanden kan i stedet beslutte at indkalde til en mundtlig høring, hvis dette er mere hensigtsmæssigt. |
| | Afgørelsen om pålæggelse af en sanktion meddeles det pågældende medlem gennem et anbefalet brev eller i hastetilfælde gennem betjentene. |
| | Efter at det pågældende medlem er blevet underrettet om denne afgørelse, meddeles enhver sanktion, der er pålagt et medlem, af formanden i Parlamentet. Formændene for de organer, udvalg og delegationer, medlemmet tilhører, får meddelelse herom. |
| | Når sanktionen er endelig, offentliggøres den på et synligt sted på Parlamentets websted og forbliver der i resten af valgperioden. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1a.
     
  Det pågældende medlem opfordres af formanden til at forelægge skriftlige bemærkninger, inden afgørelsen vedtages. Formanden kan i stedet beslutte at indkalde til en mundtlig høring, hvis dette er mere hensigtsmæssigt.

Afgørelsen om pålæggelse af en sanktion meddeles det pågældende medlem gennem et anbefalet brev eller i hastetilfælde gennem betjentene.

Afgørelsen om pålæggelse af en sanktion meddeles det pågældende medlem gennem et anbefalet brev eller i hastetilfælde gennem betjentene.

Efter at det pågældende medlem er blevet underrettet om denne afgørelse, meddeles enhver sanktion, der er pålagt et medlem, af formanden i Parlamentet. Formændene for de organer, udvalg og delegationer, medlemmet tilhører, får meddelelse herom.

Efter at det pågældende medlem er blevet underrettet om denne afgørelse, meddeles enhver sanktion, der er pålagt et medlem, af formanden i Parlamentet. Formændene for de organer, udvalg og delegationer, medlemmet tilhører, får meddelelse herom.

Når sanktionen er endelig, offentliggøres den på et synligt sted på Parlamentets websted og forbliver der i resten af valgperioden.

Når sanktionen er endelig, offentliggøres den på et synligt sted på Parlamentets websted og forbliver der i resten af valgperioden.

Ændring 52

Ændring 52

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 166 — stk. 2

Artikel 166 — stk. 2

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Ved vurderingen af den konstaterede adfærd tages der hensyn til dens lejlighedsvise, gentagne eller permanente karakter og til, hvor alvorlig den er. | 2.   Ved vurderingen af den konstaterede adfærd tages der hensyn til dens lejlighedsvise, gentagne eller permanente karakter og til, hvor alvorlig den er.
  Der tages ligeledes i givet fald hensyn til, om Parlamentets værdighed og omdømme har lidt skade |
| Der bør skelnes mellem på den ene side adfærd af visuel art, som kan tolereres, hvis den ikke er fornærmende, ærekrænkende, racistisk eller fremmedfjendsk og holdes inden for rimelige rammer, og på den anden side adfærd, der betyder aktivt forstyrrer Parlamentets aktiviteter. | |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

2.   Ved vurderingen af den konstaterede adfærd tages der hensyn til dens lejlighedsvise, gentagne eller permanente karakter og til, hvor alvorlig den er.

2.   Ved vurderingen af den konstaterede adfærd tages der hensyn til dens lejlighedsvise, gentagne eller permanente karakter og til, hvor alvorlig den er.
  Der tages ligeledes i givet fald hensyn til, om Parlamentets værdighed og omdømme har lidt skade

Der bør skelnes mellem på den ene side adfærd af visuel art, som kan tolereres, hvis den ikke er fornærmende, ærekrænkende, racistisk eller fremmedfjendsk og holdes inden for rimelige rammer, og på den anden side adfærd, der betyder aktivt forstyrrer Parlamentets aktiviteter.

Der bør skelnes mellem på den ene side adfærd af visuel art, som kan tolereres, hvis den ikke er fornærmende, ærekrænkende, racistisk eller fremmedfjendsk og holdes inden for rimelige rammer, og på den anden side adfærd, der betyder aktivt forstyrrer Parlamentets aktiviteter.

Ændring 53

Ændring 53

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 166 — stk. 4

Artikel 166 — stk. 4

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Foranstaltningerne i stk. 3, litra b)-e), kan fordobles i tilfælde af gentagne
  forseelser
  , eller hvis medlemmet nægter at efterkomme en foranstaltning truffet efter artikel 165, stk. 3. | 4.   Foranstaltningerne i stk. 3, litra b)-e), kan fordobles i tilfælde af gentagne
  overtrædelser
  , eller hvis medlemmet nægter at efterkomme en foranstaltning truffet efter artikel 165, stk. 3. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

4.   Foranstaltningerne i stk. 3, litra b)-e), kan fordobles i tilfælde af gentagne
  forseelser
  , eller hvis medlemmet nægter at efterkomme en foranstaltning truffet efter artikel 165, stk. 3.

4.   Foranstaltningerne i stk. 3, litra b)-e), kan fordobles i tilfælde af gentagne
  overtrædelser
  , eller hvis medlemmet nægter at efterkomme en foranstaltning truffet efter artikel 165, stk. 3.

Ændring 54

Ændring 54

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 174 — stk. 7

Artikel 174 — stk. 7

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   Formanden kan sætte andre ændringsforslag under afstemning under ét, såfremt de supplerer hinanden, medmindre en politisk gruppe eller et antal medlemmer, der mindst når op på den lave tærskel, har anmodet om særskilt eller delt afstemning. Stillere af ændringsforslag kan også foreslå afstemning under ét
  , når
  deres ændringsforslag
  supplerer hinanden
  . | 7.   Formanden kan sætte andre ændringsforslag under afstemning under ét, såfremt de supplerer hinanden, medmindre en politisk gruppe eller et antal medlemmer, der mindst når op på den lave tærskel, har anmodet om særskilt eller delt afstemning. Stillere af ændringsforslag kan også foreslå afstemning under ét
  om
  deres ændringsforslag. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

7.   Formanden kan sætte andre ændringsforslag under afstemning under ét, såfremt de supplerer hinanden, medmindre en politisk gruppe eller et antal medlemmer, der mindst når op på den lave tærskel, har anmodet om særskilt eller delt afstemning. Stillere af ændringsforslag kan også foreslå afstemning under ét
  , når
  deres ændringsforslag
  supplerer hinanden
  .

7.   Formanden kan sætte andre ændringsforslag under afstemning under ét, såfremt de supplerer hinanden, medmindre en politisk gruppe eller et antal medlemmer, der mindst når op på den lave tærskel, har anmodet om særskilt eller delt afstemning. Stillere af ændringsforslag kan også foreslå afstemning under ét
  om
  deres ændringsforslag.

Ændring 55

Ændring 55

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 174 — stk. 10

Artikel 174 — stk. 10

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 10.   Er der anmodet om afstemning om et ændringsforslag ved navneopråb, stemmes der om dette ændringsforslag særskilt. | 10.   Er der anmodet om afstemning om et ændringsforslag ved navneopråb, stemmes der om dette ændringsforslag særskilt
  fra andre ændringsforslag
  . |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

10.   Er der anmodet om afstemning om et ændringsforslag ved navneopråb, stemmes der om dette ændringsforslag særskilt.

10.   Er der anmodet om afstemning om et ændringsforslag ved navneopråb, stemmes der om dette ændringsforslag særskilt
  fra andre ændringsforslag
  .

Ændring 56

Ændring 56

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 177 — fortolkning

Artikel 177 — fortolkning

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| Enhver overtrædelse af denne artikel anses for en grov
  forstyrrelse
  af
  mødet, jf.
  artikel
  166
  , stk.
  1, med de juridiske følger, som er omhandlet i nævnte artikel
  . | Enhver overtrædelse af denne artikel anses for en grov
  overtrædelse
  af artikel
  11
  , stk.
  3b
  . |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Enhver overtrædelse af denne artikel anses for en grov
  forstyrrelse
  af
  mødet, jf.
  artikel
  166
  , stk.
  1, med de juridiske følger, som er omhandlet i nævnte artikel
  .

forstyrrelse

mødet, jf.

166

1, med de juridiske følger, som er omhandlet i nævnte artikel

Enhver overtrædelse af denne artikel anses for en grov
  overtrædelse
  af artikel
  11
  , stk.
  3b
  .

overtrædelse

11

3b

Ændring 57

Ændring 57

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 196

Artikel 196

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 196 | Artikel 196 |
| Nedsættelse af stående udvalg | Nedsættelse af stående udvalg |
| Efter forslag fra Formandskonferencen nedsætter Parlamentet stående udvalg. Deres ansvarsområder fastsættes i et bilag til forretningsordenen (52). Dette bilag vedtages med et flertal af de afgivne stemmer. Udnævnelse af medlemmer til disse udvalg finder sted under den første mødeperiode efter nyvalg til Parlamentet
  og igen efter 2 1/2 års forløb
  . | Efter forslag fra Formandskonferencen nedsætter Parlamentet stående udvalg. Deres ansvarsområder fastsættes i et bilag til forretningsordenen (52). Dette bilag vedtages med et flertal af de afgivne stemmer. Udnævnelse af medlemmer til disse udvalg finder sted under den første mødeperiode efter nyvalg til Parlamentet. |
| De stående udvalgs ansvarsområder kan også
  fastsættes
  på et andet tidspunkt end
  på tidspunktet for
  nedsættelsen
  af udvalget
  . | De stående udvalgs ansvarsområder kan også
  omdefineres
  på et andet tidspunkt end nedsættelsen. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Artikel 196

Artikel 196

Nedsættelse af stående udvalg

Nedsættelse af stående udvalg

Efter forslag fra Formandskonferencen nedsætter Parlamentet stående udvalg. Deres ansvarsområder fastsættes i et bilag til forretningsordenen (52). Dette bilag vedtages med et flertal af de afgivne stemmer. Udnævnelse af medlemmer til disse udvalg finder sted under den første mødeperiode efter nyvalg til Parlamentet
  og igen efter 2 1/2 års forløb
  .

52

og igen efter 2 1/2 års forløb

Efter forslag fra Formandskonferencen nedsætter Parlamentet stående udvalg. Deres ansvarsområder fastsættes i et bilag til forretningsordenen (52). Dette bilag vedtages med et flertal af de afgivne stemmer. Udnævnelse af medlemmer til disse udvalg finder sted under den første mødeperiode efter nyvalg til Parlamentet.

52

De stående udvalgs ansvarsområder kan også
  fastsættes
  på et andet tidspunkt end
  på tidspunktet for
  nedsættelsen
  af udvalget
  .

fastsættes

på tidspunktet for

af udvalget

De stående udvalgs ansvarsområder kan også
  omdefineres
  på et andet tidspunkt end nedsættelsen.

omdefineres

Ændring 58

Ændring 58

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 204 — stk. 1

Artikel 204 — stk. 1

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   På det første udvalgsmøde, efter at udpegelsen af udvalgsmedlemmer har fundet sted, jf. artikel 199, vælger udvalget blandt sine ordinære medlemmer en formand og derpå ved særskilte valgrunder næstformænd, som udgør udvalgets formandskab. Antallet af næstformænd fastsættes af Parlamentet efter forslag fra Formandskonferencen. Parlamentets mangfoldighed skal afspejles i sammensætningen af hvert udvalgs formandskab; det må ikke bestå hverken af udelukkende mænd eller af udelukkende kvinder, og alle næstformænd må ikke komme fra den samme medlemsstat. | 1.   På det første udvalgsmøde, efter at udpegelsen af udvalgsmedlemmer har fundet sted, jf. artikel 199,
  og igen efter 2 1/2 års forløb
  vælger udvalget blandt sine ordinære medlemmer en formand og derpå ved særskilte valgrunder næstformænd, som udgør udvalgets formandskab. Antallet af næstformænd fastsættes af Parlamentet efter forslag fra Formandskonferencen. Parlamentets mangfoldighed skal afspejles i sammensætningen af hvert udvalgs formandskab; det må ikke bestå hverken af udelukkende mænd eller af udelukkende kvinder, og alle næstformænd må ikke komme fra den samme medlemsstat. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1.   På det første udvalgsmøde, efter at udpegelsen af udvalgsmedlemmer har fundet sted, jf. artikel 199, vælger udvalget blandt sine ordinære medlemmer en formand og derpå ved særskilte valgrunder næstformænd, som udgør udvalgets formandskab. Antallet af næstformænd fastsættes af Parlamentet efter forslag fra Formandskonferencen. Parlamentets mangfoldighed skal afspejles i sammensætningen af hvert udvalgs formandskab; det må ikke bestå hverken af udelukkende mænd eller af udelukkende kvinder, og alle næstformænd må ikke komme fra den samme medlemsstat.

1.   På det første udvalgsmøde, efter at udpegelsen af udvalgsmedlemmer har fundet sted, jf. artikel 199,
  og igen efter 2 1/2 års forløb
  vælger udvalget blandt sine ordinære medlemmer en formand og derpå ved særskilte valgrunder næstformænd, som udgør udvalgets formandskab. Antallet af næstformænd fastsættes af Parlamentet efter forslag fra Formandskonferencen. Parlamentets mangfoldighed skal afspejles i sammensætningen af hvert udvalgs formandskab; det må ikke bestå hverken af udelukkende mænd eller af udelukkende kvinder, og alle næstformænd må ikke komme fra den samme medlemsstat.

Ændring 59

Ændring 59

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 210a — overskrift

Artikel 210a — overskrift

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| Procedure for et udvalgs behandling af fortrolige oplysninger
  , der modtages af Parlamentet | Procedure for et udvalgs behandling af fortrolige oplysninger
  på et udvalgsmøde for lukkede døre |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Procedure for et udvalgs behandling af fortrolige oplysninger
  , der modtages af Parlamentet

, der modtages af Parlamentet

Procedure for et udvalgs behandling af fortrolige oplysninger
  på et udvalgsmøde for lukkede døre

på et udvalgsmøde for lukkede døre

Ændring 60

Ændring 60

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 210a — stk. 3– afsnit 1

Artikel 210a — stk. 3– afsnit 1

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| Har udvalgets formand erklæret, at fortrolighedsproceduren anvendes,
  må
  kun udvalgets medlemmer
  samt et stærkt begrænset antal tjenestemænd og sagkyndige
  , der på forhånd er udpeget af formanden,
  overvære
  mødet. | Har udvalgets formand erklæret, at fortrolighedsproceduren anvendes,
  afholdes mødet for lukkede døre, og
  kun udvalgets medlemmer
  , herunder stedfortrædende medlemmer, må deltage i mødet. Udvalget kan i overensstemmelse med de gældende interinstitutionelle retlige rammer beslutte, at andre medlemmer kan deltage i mødet i henhold til artikel 206, stk. 3. De personer
  , der på forhånd er udpeget af formanden
  som personer med »need-to-know«-status
  ,
  kan også deltage i
  mødet
  under behørig respekt for eventuelle begrænsninger hidrørende fra de gældende regler for Parlamentets behandling af fortrolige oplysninger
  .
  Hvad angår behandling af klassificerede oplysninger i kategorien CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller derover, eller i tilfælde af specifikke begrænsninger i adgangen dertil hidrørende fra den interinstitutionelle retlige ramme, kan der gælde yderligere begrænsninger. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Har udvalgets formand erklæret, at fortrolighedsproceduren anvendes,
  må
  kun udvalgets medlemmer
  samt et stærkt begrænset antal tjenestemænd og sagkyndige
  , der på forhånd er udpeget af formanden,
  overvære
  mødet.

må

samt et stærkt begrænset antal tjenestemænd og sagkyndige

overvære

Har udvalgets formand erklæret, at fortrolighedsproceduren anvendes,
  afholdes mødet for lukkede døre, og
  kun udvalgets medlemmer
  , herunder stedfortrædende medlemmer, må deltage i mødet. Udvalget kan i overensstemmelse med de gældende interinstitutionelle retlige rammer beslutte, at andre medlemmer kan deltage i mødet i henhold til artikel 206, stk. 3. De personer
  , der på forhånd er udpeget af formanden
  som personer med »need-to-know«-status
  ,
  kan også deltage i
  mødet
  under behørig respekt for eventuelle begrænsninger hidrørende fra de gældende regler for Parlamentets behandling af fortrolige oplysninger
  .
  Hvad angår behandling af klassificerede oplysninger i kategorien CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller derover, eller i tilfælde af specifikke begrænsninger i adgangen dertil hidrørende fra den interinstitutionelle retlige ramme, kan der gælde yderligere begrænsninger.

afholdes mødet for lukkede døre, og

, herunder stedfortrædende medlemmer, må deltage i mødet. Udvalget kan i overensstemmelse med de gældende interinstitutionelle retlige rammer beslutte, at andre medlemmer kan deltage i mødet i henhold til artikel 206, stk. 3. De personer

som personer med »need-to-know«-status

kan også deltage i

under behørig respekt for eventuelle begrænsninger hidrørende fra de gældende regler for Parlamentets behandling af fortrolige oplysninger

Hvad angår behandling af klassificerede oplysninger i kategorien CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller derover, eller i tilfælde af specifikke begrænsninger i adgangen dertil hidrørende fra den interinstitutionelle retlige ramme, kan der gælde yderligere begrænsninger.

Ændring 61

Ændring 61

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 210a — stk. 4

Artikel 210a — stk. 4

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   
  Medlemmer eller en politisk gruppe
  eller politiske
  gruppe(r)
  , der mindst når op på den middelhøje tærskel i 
  udvalget
  , som har indledt proceduren,
  kan
  anmode om at få undersøgt, om der er sket brud på tavshedspligten. Denne anmodning kan opføres på dagsordenen for det næste udvalgsmøde. Udvalget kan med et flertal af sine medlemmer beslutte at forelægge formanden sagen til yderligere behandling, jf. artikel 11 og 166. | 4.   
  Uden at det berører de gældende bestemmelser om brud på tavshedspligten generelt, kan medlemmer
  eller
  en eller flere
  politiske
  grupper
  , der mindst når op på den middelhøje tærskel i 
  det udvalg
  , som har indledt proceduren, anmode om at få undersøgt, om der er sket brud på tavshedspligten. Denne anmodning kan opføres på dagsordenen for det næste udvalgsmøde. Udvalget kan med et flertal af sine medlemmer beslutte at forelægge formanden sagen til yderligere behandling, jf. artikel 11 og 166. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

4.   
  Medlemmer eller en politisk gruppe
  eller politiske
  gruppe(r)
  , der mindst når op på den middelhøje tærskel i 
  udvalget
  , som har indledt proceduren,
  kan
  anmode om at få undersøgt, om der er sket brud på tavshedspligten. Denne anmodning kan opføres på dagsordenen for det næste udvalgsmøde. Udvalget kan med et flertal af sine medlemmer beslutte at forelægge formanden sagen til yderligere behandling, jf. artikel 11 og 166.

4.   
  Uden at det berører de gældende bestemmelser om brud på tavshedspligten generelt, kan medlemmer
  eller
  en eller flere
  politiske
  grupper
  , der mindst når op på den middelhøje tærskel i 
  det udvalg
  , som har indledt proceduren, anmode om at få undersøgt, om der er sket brud på tavshedspligten. Denne anmodning kan opføres på dagsordenen for det næste udvalgsmøde. Udvalget kan med et flertal af sine medlemmer beslutte at forelægge formanden sagen til yderligere behandling, jf. artikel 11 og 166.

Ændring 62

Ændring 62

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 211 — overskrift

Artikel 211 — overskrift

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| Offentlige høringer om borgerinitiativer | Offentlige høringer
  og forhandlinger
  om borgerinitiativer |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Offentlige høringer om borgerinitiativer

Offentlige høringer
  og forhandlinger
  om borgerinitiativer

og forhandlinger

Ændring 63

Ændring 63

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 211 — stk. 7 a (nyt)

Artikel 211 — stk. 7 a (nyt)

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Parlamentet afholder en forhandling om et borgerinitiativ, der er offentliggjort i det relevante register i henhold til artikel 10, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 211/2011, i en mødeperiode efter den offentlige høring og vedtager, når forhandlingen opføres på dagsordenen, om denne skal afsluttes med en beslutning. Forhandlingen afsluttes ikke med en beslutning, hvis en betænkning om et identisk eller tilsvarende emne forventes behandlet under samme eller følgende mødeperiode, medmindre formanden undtagelsesvis foreslår andet. Vedtager Parlamentet at afslutte forhandlingen med en beslutning, kan det kompetente udvalg eller en politisk gruppe eller et antal medlemmer, der mindst når op på den lave tærskel, fremsætte et beslutningsforslag. Artikel 123, stk. 3-8, om fremsættelse af og afstemning om beslutningsforslag finder tilsvarende anvendelse. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

7a.
     
  Parlamentet afholder en forhandling om et borgerinitiativ, der er offentliggjort i det relevante register i henhold til artikel 10, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 211/2011, i en mødeperiode efter den offentlige høring og vedtager, når forhandlingen opføres på dagsordenen, om denne skal afsluttes med en beslutning. Forhandlingen afsluttes ikke med en beslutning, hvis en betænkning om et identisk eller tilsvarende emne forventes behandlet under samme eller følgende mødeperiode, medmindre formanden undtagelsesvis foreslår andet. Vedtager Parlamentet at afslutte forhandlingen med en beslutning, kan det kompetente udvalg eller en politisk gruppe eller et antal medlemmer, der mindst når op på den lave tærskel, fremsætte et beslutningsforslag. Artikel 123, stk. 3-8, om fremsættelse af og afstemning om beslutningsforslag finder tilsvarende anvendelse.

Ændring 76

Ændring 76

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 211 — stk. 8

Artikel 211 — stk. 8

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   Såfremt Kommissionen ikke fremsætter et forslag til retsakt
  i forbindelse med
  et
  vellykket
  borgerinitiativ,
  der er blevet indgivet til den i overensstemmelse med artikel 9 i forordning (EU) nr
  .
  211/2011, senest 12 måneder efter at have afgivet en positiv udtalelse om
  det
  og i
  en
  meddelelse at have angivet, hvilke foranstaltninger den har til hensigt
  at
  træffe,
  kan det kompetente udvalg arrangere en høring i samråd med initiativtagerne til borgerinitiativet
  , og om fornødent indlede
  den i forretningsordenens artikel 46 fastsatte procedure
  med henblik på at udøve Parlamentets ret til at anmode Kommissionen om at fremsætte et passende forslag
  . | 8.   
  Når Kommissionen har afgivet meddelelse om sine retlige og politiske konklusioner vedrørende et konkret borgerinitiativ, vurderer Parlamentet de foranstaltninger, som Kommissionen har iværksat som følge af denne meddelelse.
  Såfremt Kommissionen ikke fremsætter et
  passende
  forslag til retsakt
  vedrørende
  et borgerinitiativ, kan det kompetente udvalg arrangere en høring i samråd med initiativtagerne til borgerinitiativet.
  Parlamentet kan endvidere vedtage at afholde en forhandling på plenarmødet, eventuelt afsluttet med en beslutning. Proceduren i artikel 211, stk. 7a, finder tilsvarende anvendelse. Parlamentet kan endvidere vedtage at udøve
  den
  ret, det tillægges i artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og dermed indlede
  den i forretningsordenens artikel 46 fastsatte procedure. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

8.   Såfremt Kommissionen ikke fremsætter et forslag til retsakt
  i forbindelse med
  et
  vellykket
  borgerinitiativ,
  der er blevet indgivet til den i overensstemmelse med artikel 9 i forordning (EU) nr
  .
  211/2011, senest 12 måneder efter at have afgivet en positiv udtalelse om
  det
  og i
  en
  meddelelse at have angivet, hvilke foranstaltninger den har til hensigt
  at
  træffe,
  kan det kompetente udvalg arrangere en høring i samråd med initiativtagerne til borgerinitiativet
  , og om fornødent indlede
  den i forretningsordenens artikel 46 fastsatte procedure
  med henblik på at udøve Parlamentets ret til at anmode Kommissionen om at fremsætte et passende forslag
  .

8.   
  Når Kommissionen har afgivet meddelelse om sine retlige og politiske konklusioner vedrørende et konkret borgerinitiativ, vurderer Parlamentet de foranstaltninger, som Kommissionen har iværksat som følge af denne meddelelse.
  Såfremt Kommissionen ikke fremsætter et
  passende
  forslag til retsakt
  vedrørende
  et borgerinitiativ, kan det kompetente udvalg arrangere en høring i samråd med initiativtagerne til borgerinitiativet.
  Parlamentet kan endvidere vedtage at afholde en forhandling på plenarmødet, eventuelt afsluttet med en beslutning. Proceduren i artikel 211, stk. 7a, finder tilsvarende anvendelse. Parlamentet kan endvidere vedtage at udøve
  den
  ret, det tillægges i artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og dermed indlede
  den i forretningsordenens artikel 46 fastsatte procedure.

Ændring 64

Ændring 64

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 223a — overskrift — fodnote

Artikel 223a — overskrift — fodnote

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 61 | Artikel 223a finder kun anvendelse på europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde i den i artikel 2, stk. 3 og 4, i forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 anvendte betydning.
  Se også fodnoter til artikel 224 og 225. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

61

61

Artikel 223a finder kun anvendelse på europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde i den i artikel 2, stk. 3 og 4, i forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 anvendte betydning.
  Se også fodnoter til artikel 224 og 225.

Se også fodnoter til artikel 224 og 225.

| 61 | Artikel 223a finder kun anvendelse på europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde i den i artikel 2, stk. 3 og 4, i forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 anvendte betydning. |
| --- | --- |

61

61

Artikel 223a finder kun anvendelse på europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde i den i artikel 2, stk. 3 og 4, i forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 anvendte betydning.

Ændring 65

Ændring 65

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 223a — stk. 2 a (nyt)

Artikel 223a — stk. 2 a (nyt)

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  På grundlag af artikel 10, stk. 3, første afsnit, i forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 kan en gruppe på mindst 50 borgere indgive en begrundet anmodning, hvori Parlamentet opfordres til at anmode om den i stk. 2 omhandlede kontrol. Den begrundede anmodning må ikke indgives eller underskrives af medlemmer. Den skal indeholde solid dokumentation for, at det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond, sagen drejer sig om, ikke opfylder de betingelser, der er omhandlet i stk. 2. |
| | Formanden fremsender veldokumenterede anmodninger fra borgergrupper til det kompetente udvalg med henblik på yderligere behandling. |
| | Efter denne behandling, som bør finde sted inden for fire måneder fra formandens fremsendelse heraf, kan det kompetente udvalg med et flertal af sine medlemmer, der repræsenterer mindst tre politiske grupper, vedtage at fremsætte et forslag om efterkommelse af anmodning og underrette formanden herom. |
| | Gruppen af borgere underrettes om resultatet af udvalgets behandling. |
| | Formanden underretter efter modtagelsen af udvalgets forslag Parlamentet om anmodningen. |
| | Efter denne underretning beslutter Parlamentet med et flertal af de afgivne stemmer, om der skal indgives en sådan anmodning til Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fonde. |
| | Udvalget vedtager retningslinjer for behandlingen af sådanne anmodninger fra borgergrupper. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

2a.
     
  På grundlag af artikel 10, stk. 3, første afsnit, i forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 kan en gruppe på mindst 50 borgere indgive en begrundet anmodning, hvori Parlamentet opfordres til at anmode om den i stk. 2 omhandlede kontrol. Den begrundede anmodning må ikke indgives eller underskrives af medlemmer. Den skal indeholde solid dokumentation for, at det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond, sagen drejer sig om, ikke opfylder de betingelser, der er omhandlet i stk. 2.

Formanden fremsender veldokumenterede anmodninger fra borgergrupper til det kompetente udvalg med henblik på yderligere behandling.

Formanden fremsender veldokumenterede anmodninger fra borgergrupper til det kompetente udvalg med henblik på yderligere behandling.

Efter denne behandling, som bør finde sted inden for fire måneder fra formandens fremsendelse heraf, kan det kompetente udvalg med et flertal af sine medlemmer, der repræsenterer mindst tre politiske grupper, vedtage at fremsætte et forslag om efterkommelse af anmodning og underrette formanden herom.

Efter denne behandling, som bør finde sted inden for fire måneder fra formandens fremsendelse heraf, kan det kompetente udvalg med et flertal af sine medlemmer, der repræsenterer mindst tre politiske grupper, vedtage at fremsætte et forslag om efterkommelse af anmodning og underrette formanden herom.

Gruppen af borgere underrettes om resultatet af udvalgets behandling.

Gruppen af borgere underrettes om resultatet af udvalgets behandling.

Formanden underretter efter modtagelsen af udvalgets forslag Parlamentet om anmodningen.

Formanden underretter efter modtagelsen af udvalgets forslag Parlamentet om anmodningen.

Efter denne underretning beslutter Parlamentet med et flertal af de afgivne stemmer, om der skal indgives en sådan anmodning til Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fonde.

Efter denne underretning beslutter Parlamentet med et flertal af de afgivne stemmer, om der skal indgives en sådan anmodning til Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fonde.

Udvalget vedtager retningslinjer for behandlingen af sådanne anmodninger fra borgergrupper.

Udvalget vedtager retningslinjer for behandlingen af sådanne anmodninger fra borgergrupper.

Ændring 89/rev

Ændring 89/rev

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 228 a (ny)

Artikel 228 a (ny)

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 228a




  Integration af ligestillingsaspektet




  Præsidiet vedtager en ligestillingshandlingsplan med henblik på indarbejdelse af et ligestillingsaspekt i alle Parlamentets aktiviteter, på alle niveauer og i alle faser. Ligestillingshandlingsplanen skal kontrolleres hvert halve år og revideres mindst hvert femte år. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Artikel 228a

Integration af ligestillingsaspektet

Præsidiet vedtager en ligestillingshandlingsplan med henblik på indarbejdelse af et ligestillingsaspekt i alle Parlamentets aktiviteter, på alle niveauer og i alle faser. Ligestillingshandlingsplanen skal kontrolleres hvert halve år og revideres mindst hvert femte år.

Ændring 66

Ændring 66

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 229 — stk. 3

Artikel 229 — stk. 3

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| Disse bestemmelser gælder ikke andragender og tekster, hvorom der ikke skal træffes afgørelse. | Disse bestemmelser gælder ikke andragender
  , borgerinitiativer
  og tekster, hvorom der ikke skal træffes afgørelse. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Disse bestemmelser gælder ikke andragender og tekster, hvorom der ikke skal træffes afgørelse.

Disse bestemmelser gælder ikke andragender
  , borgerinitiativer
  og tekster, hvorom der ikke skal træffes afgørelse.

, borgerinitiativer

Ændring 67

Ændring 67

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Bilag II — overskrift

Bilag II — overskrift

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| KRITERIER FOR FORESPØRGSLER TIL SKRIFTLIG BESVARELSE EFTER ARTIKEL 130,
  130A, 130B,
  131 OG 131A | KRITERIER FOR FORESPØRGSLER TIL SKRIFTLIG BESVARELSE EFTER ARTIKEL 130, 131 OG 131A |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

KRITERIER FOR FORESPØRGSLER TIL SKRIFTLIG BESVARELSE EFTER ARTIKEL 130,
  130A, 130B,
  131 OG 131A

130A, 130B,

KRITERIER FOR FORESPØRGSLER TIL SKRIFTLIG BESVARELSE EFTER ARTIKEL 130, 131 OG 131A

---

(4)  
  Se bilag I.

4

Se bilag I.

(5)  
  Aftale af 16. april 2014 mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen om et åbenhedsregister for organisationer og selvstændige, der deltager i udformningen og gennemførelsen af EU's politikker (EUT L 277 af 19.9.2014, s. 11).

5

Aftale af 16. april 2014 mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen om et åbenhedsregister for organisationer og selvstændige, der deltager i udformningen og gennemførelsen af EU's politikker (EUT L 277 af 19.9.2014, s. 11).

(1a)  
  Kodeksen for behørig adfærd for medlemmer af Europa-Parlamentet under udøvelsen af deres hverv, vedtaget af Præsidiet den 2. juli 2018, vedføjes som bilag til denne forretningsorden.

1a

Kodeksen for behørig adfærd for medlemmer af Europa-Parlamentet under udøvelsen af deres hverv, vedtaget af Præsidiet den 2. juli 2018, vedføjes som bilag til denne forretningsorden.

(1a)  
  Se bilag I.

1a

Se bilag I.

(1b)  
  Aftale af 16. april 2014 mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen om et åbenhedsregister for organisationer og selvstændige, der deltager i udformningen og gennemførelsen af EU's politikker (EUT L 277 af 19.9.2014, s. 11).

1b

Aftale af 16. april 2014 mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen om et åbenhedsregister for organisationer og selvstændige, der deltager i udformningen og gennemførelsen af EU's politikker (EUT L 277 af 19.9.2014, s. 11).

(27)  Se bilag II.

27

(27)  Se bilag II.

27

(28)  
  Se bilag II.

28

Se bilag II.

(29)  
  Se bilag II.

29

Se bilag II.

(52)  Se bilag V.

52

(52)  Se bilag V.

52

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 15. januar 2019

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/230 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/230

---

P8_TA(2019)0001

Etablering af instrumentet for finansiel støtte til toldkontroludstyr som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 15. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om instrumentet for finansiel støtte til toldkontroludstyr som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning (COM(2018)0474 — C8-0273/2018 — 2018/0258(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 411/30)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | De 2 140 toldsteder (2), der findes ved Den Europæiske Unions ydre grænser, skal være tilstrækkelig rustet til at sikre
  driften af
  toldunionen. Behovet for tilstrækkelig og ækvivalent toldkontrol er ikke blot stadig mere presserende som følge af toldmyndighedernes traditionelle funktion med opkrævning af indtægter, men også i stigende grad, fordi det af sikkerhedshensyn er nødvendigt at styrke kontrollen væsentligt med de varer, der føres ind i og ud af Unionen via de ydre grænser. Samtidig bør denne kontrol med varebevægelser på tværs af de ydre grænser dog ikke forringe, men snarere fremme lovlig handel med tredjelande. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

De 2 140 toldsteder (2), der findes ved Den Europæiske Unions ydre grænser, skal være tilstrækkelig rustet til at sikre
  driften af
  toldunionen. Behovet for tilstrækkelig og ækvivalent toldkontrol er ikke blot stadig mere presserende som følge af toldmyndighedernes traditionelle funktion med opkrævning af indtægter, men også i stigende grad, fordi det af sikkerhedshensyn er nødvendigt at styrke kontrollen væsentligt med de varer, der føres ind i og ud af Unionen via de ydre grænser. Samtidig bør denne kontrol med varebevægelser på tværs af de ydre grænser dog ikke forringe, men snarere fremme lovlig handel med tredjelande.

| (1) | De 2 140 toldsteder (2), der findes ved Den Europæiske Unions ydre grænser, skal være tilstrækkelig rustet til at sikre
  , at
  toldunionen
  fungerer på effektiv og virkningsfuld vis
  . Behovet for tilstrækkelig og ækvivalent toldkontrol er ikke blot stadig mere presserende som følge af toldmyndighedernes traditionelle funktion med opkrævning af indtægter, men også i stigende grad, fordi det af sikkerhedshensyn er nødvendigt at styrke kontrollen væsentligt med de varer, der føres ind i og ud af Unionen via de ydre grænser. Samtidig bør denne kontrol med varebevægelser på tværs af de ydre grænser dog ikke forringe, men snarere fremme lovlig handel med tredjelande
  i overensstemmelse med sikkerheds- og sikringshensynene
  . |
| --- | --- |

(1)

De 2 140 toldsteder (2), der findes ved Den Europæiske Unions ydre grænser, skal være tilstrækkelig rustet til at sikre
  , at
  toldunionen
  fungerer på effektiv og virkningsfuld vis
  . Behovet for tilstrækkelig og ækvivalent toldkontrol er ikke blot stadig mere presserende som følge af toldmyndighedernes traditionelle funktion med opkrævning af indtægter, men også i stigende grad, fordi det af sikkerhedshensyn er nødvendigt at styrke kontrollen væsentligt med de varer, der føres ind i og ud af Unionen via de ydre grænser. Samtidig bør denne kontrol med varebevægelser på tværs af de ydre grænser dog ikke forringe, men snarere fremme lovlig handel med tredjelande
  i overensstemmelse med sikkerheds- og sikringshensynene
  .

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1a) | Toldunionen er en hjørnesten i Den Europæiske Union, som er en af de største handelsblokke i verden, og er af afgørende betydning for et velfungerende indre marked til gavn for både erhvervslivet og borgerne. Europa-Parlamentet gav i sin beslutning af 14. marts 2018

   (2a)

  udtryk for særlig bekymring over toldsvig, som har medført et betydeligt tab af indtægter for Unionens budget. Europa-Parlamentet gentog, at et stærkere og mere ambitiøst Europa kun kan opnås, hvis det udstyres med øgede finansielle midler, og opfordrede derfor til, at der løbende ydes støtte til eksisterende politikker, at der afsættes flere ressourcer til Unionens flagskibsprogrammer, og at yderligere ansvarsområder modsvares af supplerende finansielle midler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1a)

Toldunionen er en hjørnesten i Den Europæiske Union, som er en af de største handelsblokke i verden, og er af afgørende betydning for et velfungerende indre marked til gavn for både erhvervslivet og borgerne. Europa-Parlamentet gav i sin beslutning af 14. marts 2018

   (2a)

  udtryk for særlig bekymring over toldsvig, som har medført et betydeligt tab af indtægter for Unionens budget. Europa-Parlamentet gentog, at et stærkere og mere ambitiøst Europa kun kan opnås, hvis det udstyres med øgede finansielle midler, og opfordrede derfor til, at der løbende ydes støtte til eksisterende politikker, at der afsættes flere ressourcer til Unionens flagskibsprogrammer, og at yderligere ansvarsområder modsvares af supplerende finansielle midler.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Der er i øjeblikket en ubalance i medlemsstaternes udførelse af toldkontrol. Denne ubalance skyldes både de geografiske forskelle mellem medlemsstaterne og uligheder i deres respektive kapacitet og ressourcer. Medlemsstaternes mulighed for at reagere på udfordringer, der udspringer af de stadigt skiftende globale forretningsmodeller og forsyningskæder, afhænger ikke blot af det menneskelige aspekt, men også af adgangen til moderne og pålideligt toldkontroludstyr. Tilvejebringelsen af ækvivalent toldkontroludstyr er derfor et vigtigt element i afhjælpningen af den eksisterende ubalance. Det vil gøre udførelsen af toldkontrol i medlemsstaterne mere ensartet, så det undgås, at varestrømmene omledes mod de svageste punkter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Der er i øjeblikket en ubalance i medlemsstaternes udførelse af toldkontrol. Denne ubalance skyldes både de geografiske forskelle mellem medlemsstaterne og uligheder i deres respektive kapacitet og ressourcer. Medlemsstaternes mulighed for at reagere på udfordringer, der udspringer af de stadigt skiftende globale forretningsmodeller og forsyningskæder, afhænger ikke blot af det menneskelige aspekt, men også af adgangen til moderne og pålideligt toldkontroludstyr. Tilvejebringelsen af ækvivalent toldkontroludstyr er derfor et vigtigt element i afhjælpningen af den eksisterende ubalance. Det vil gøre udførelsen af toldkontrol i medlemsstaterne mere ensartet, så det undgås, at varestrømmene omledes mod de svageste punkter.

| (2) | Der er i øjeblikket en ubalance i medlemsstaternes udførelse af toldkontrol. Denne ubalance skyldes både de geografiske forskelle mellem medlemsstaterne og uligheder i deres respektive kapacitet og ressourcer
  samt mangel på harmoniseret og standardiseret toldkontrol
  . Medlemsstaternes mulighed for at reagere på udfordringer, der udspringer af de stadigt skiftende globale forretningsmodeller og forsyningskæder, afhænger ikke blot af det menneskelige aspekt, men også af adgangen til moderne og pålideligt toldkontroludstyr
  , som fungerer korrekt
  .
  Andre udfordringer såsom stigningen i e-handel, digitaliseringen af kontrol- og inspektionsprotokoller, modstandsdygtighed over for cyberangreb, sabotage, industrispionage og datamisbrug vil også øge behovet for mere velfungerende toldprocedurer.
  Tilvejebringelsen af ækvivalent toldkontroludstyr er derfor et vigtigt element i afhjælpningen af den eksisterende ubalance. Det vil gøre udførelsen af toldkontrol i medlemsstaterne mere ensartet, så det undgås, at varestrømmene omledes mod de svageste punkter.
  Alle varer, der indføres i Unionens toldområde, bør underkastes en grundig kontrol, således at toldsvindlere ikke anspores til opportunistisk valg af indførselshavn (»havne-shopping«). Det er med henblik på at sikre en højnelse af den samlede styrke og for at øge konvergensen i udførelsen af medlemsstaternes toldkontrol nødvendigt med en klar definition af og strategi i relation til de svageste punkter. |
| --- | --- |

(2)

Der er i øjeblikket en ubalance i medlemsstaternes udførelse af toldkontrol. Denne ubalance skyldes både de geografiske forskelle mellem medlemsstaterne og uligheder i deres respektive kapacitet og ressourcer
  samt mangel på harmoniseret og standardiseret toldkontrol
  . Medlemsstaternes mulighed for at reagere på udfordringer, der udspringer af de stadigt skiftende globale forretningsmodeller og forsyningskæder, afhænger ikke blot af det menneskelige aspekt, men også af adgangen til moderne og pålideligt toldkontroludstyr
  , som fungerer korrekt
  .
  Andre udfordringer såsom stigningen i e-handel, digitaliseringen af kontrol- og inspektionsprotokoller, modstandsdygtighed over for cyberangreb, sabotage, industrispionage og datamisbrug vil også øge behovet for mere velfungerende toldprocedurer.
  Tilvejebringelsen af ækvivalent toldkontroludstyr er derfor et vigtigt element i afhjælpningen af den eksisterende ubalance. Det vil gøre udførelsen af toldkontrol i medlemsstaterne mere ensartet, så det undgås, at varestrømmene omledes mod de svageste punkter.
  Alle varer, der indføres i Unionens toldområde, bør underkastes en grundig kontrol, således at toldsvindlere ikke anspores til opportunistisk valg af indførselshavn (»havne-shopping«). Det er med henblik på at sikre en højnelse af den samlede styrke og for at øge konvergensen i udførelsen af medlemsstaternes toldkontrol nødvendigt med en klar definition af og strategi i relation til de svageste punkter.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Medlemsstaterne har gentagne gange givet udtryk for behovet for finansiel støtte og anmodet om en indgående analyse af det nødvendige udstyr. I sine konklusioner (3) af 23. marts 2017 om finansiering af toldvæsenet opfordrede Rådet Kommissionen til at »evaluere muligheden for at finansiere behov for teknisk udstyr gennem fremtidige finansielle programmer fra Kommissionen« og at »forbedre koordineringen og (...) samarbejdet mellem toldmyndighederne og andre retshåndhævende myndigheder med henblik på finansiering«. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Medlemsstaterne har gentagne gange givet udtryk for behovet for finansiel støtte og anmodet om en indgående analyse af det nødvendige udstyr. I sine konklusioner (3) af 23. marts 2017 om finansiering af toldvæsenet opfordrede Rådet Kommissionen til at »evaluere muligheden for at finansiere behov for teknisk udstyr gennem fremtidige finansielle programmer fra Kommissionen« og at »forbedre koordineringen og (...) samarbejdet mellem toldmyndighederne og andre retshåndhævende myndigheder med henblik på finansiering«.

| (3) | En række af
  medlemsstaterne har gentagne gange givet udtryk for behovet for finansiel støtte og anmodet om en indgående analyse af det nødvendige udstyr. I sine konklusioner (3) af 23. marts 2017 om finansiering af toldvæsenet opfordrede Rådet Kommissionen til at »evaluere muligheden for at finansiere behov for teknisk udstyr gennem fremtidige finansielle programmer fra Kommissionen« og at »forbedre koordineringen og (...) samarbejdet mellem toldmyndighederne og andre retshåndhævende myndigheder med henblik på finansiering«. |
| --- | --- |

(3)

En række af
  medlemsstaterne har gentagne gange givet udtryk for behovet for finansiel støtte og anmodet om en indgående analyse af det nødvendige udstyr. I sine konklusioner (3) af 23. marts 2017 om finansiering af toldvæsenet opfordrede Rådet Kommissionen til at »evaluere muligheden for at finansiere behov for teknisk udstyr gennem fremtidige finansielle programmer fra Kommissionen« og at »forbedre koordineringen og (...) samarbejdet mellem toldmyndighederne og andre retshåndhævende myndigheder med henblik på finansiering«.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Det er derfor hensigtsmæssigt at oprette et nyt instrument for finansiel støtte til toldkontroludstyr. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Det er derfor hensigtsmæssigt at oprette et nyt instrument for finansiel støtte til toldkontroludstyr.

| (6) | Det er derfor hensigtsmæssigt at oprette et nyt instrument for finansiel støtte til toldkontroludstyr
  , der skal kunne sikre afsløring af illegale handelspraksisser såsom varemærkeforfalskning
  .
  Allerede eksisterende formler for finansiel støtte bør overvejes. |
| --- | --- |

(6)

Det er derfor hensigtsmæssigt at oprette et nyt instrument for finansiel støtte til toldkontroludstyr
  , der skal kunne sikre afsløring af illegale handelspraksisser såsom varemærkeforfalskning
  .
  Allerede eksisterende formler for finansiel støtte bør overvejes.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Da medlemsstaternes toldmyndigheder har påtaget sig et stigende antal ansvarsområder ved den ydre grænse, som ofte går ind på sikkerhedsområdet, er det nødvendigt at sikre ækvivalens i den måde, hvorpå grænsekontrollen og toldkontrollen ved de ydre grænser foretages, ved at ydre passende EU-støtte til medlemsstaterne. Det er lige så vigtigt at fremme et tværfagligt samarbejde, for så vidt angår vare- og personkontrol ved Unionens grænser, blandt de nationale myndigheder i hver medlemsstat, der er ansvarlige for grænsekontrol eller for andre opgaver, som udføres ved grænsen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Da medlemsstaternes toldmyndigheder har påtaget sig et stigende antal ansvarsområder ved den ydre grænse, som ofte går ind på sikkerhedsområdet, er det nødvendigt at sikre ækvivalens i den måde, hvorpå grænsekontrollen og toldkontrollen ved de ydre grænser foretages, ved at ydre passende EU-støtte til medlemsstaterne. Det er lige så vigtigt at fremme et tværfagligt samarbejde, for så vidt angår vare- og personkontrol ved Unionens grænser, blandt de nationale myndigheder i hver medlemsstat, der er ansvarlige for grænsekontrol eller for andre opgaver, som udføres ved grænsen.

| (7) | Da medlemsstaternes toldmyndigheder har påtaget sig et stigende antal ansvarsområder ved den ydre grænse, som ofte går ind på sikkerhedsområdet, er det nødvendigt at sikre ækvivalens i den måde, hvorpå grænsekontrollen og toldkontrollen ved de ydre grænser foretages, ved at ydre passende EU-støtte til medlemsstaterne. Det er lige så vigtigt at fremme et tværfagligt samarbejde,
  under samtidig hensyntagen til cybersikkerhed,
  for så vidt angår vare- og personkontrol ved Unionens grænser, blandt de nationale myndigheder i hver medlemsstat, der er ansvarlige for grænsekontrol eller for andre opgaver, som udføres ved grænsen. |
| --- | --- |

(7)

Da medlemsstaternes toldmyndigheder har påtaget sig et stigende antal ansvarsområder ved den ydre grænse, som ofte går ind på sikkerhedsområdet, er det nødvendigt at sikre ækvivalens i den måde, hvorpå grænsekontrollen og toldkontrollen ved de ydre grænser foretages, ved at ydre passende EU-støtte til medlemsstaterne. Det er lige så vigtigt at fremme et tværfagligt samarbejde,
  under samtidig hensyntagen til cybersikkerhed,
  for så vidt angår vare- og personkontrol ved Unionens grænser, blandt de nationale myndigheder i hver medlemsstat, der er ansvarlige for grænsekontrol eller for andre opgaver, som udføres ved grænsen.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Ved denne forordning fastsættes der en finansieringsramme for instrumentet, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (6), for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Ved denne forordning fastsættes der en finansieringsramme for instrumentet, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (6), for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure.

| (11) | Ved denne forordning fastsættes der en finansieringsramme for instrumentet, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (6), for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure.
  For at sikre budgetdisciplin bør betingelserne for, hvordan tilskuddene vil blive prioriteret, være klare, definerede og baseret på de behov, der er blevet indkredset for de opgaver, der udføres af toldstederne. |
| --- | --- |

(11)

Ved denne forordning fastsættes der en finansieringsramme for instrumentet, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (6), for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure.
  For at sikre budgetdisciplin bør betingelserne for, hvordan tilskuddene vil blive prioriteret, være klare, definerede og baseret på de behov, der er blevet indkredset for de opgaver, der udføres af toldstederne.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Toldkontroludstyr, der finansieres under dette instrument, bør opfylde optimale sikkerhedsstandarder, herunder cybersikkerheds-, miljø- og sundhedsstandarder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Toldkontroludstyr, der finansieres under dette instrument, bør opfylde optimale sikkerhedsstandarder, herunder cybersikkerheds-, miljø- og sundhedsstandarder.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 13 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13b) | Data, som indsamles ved hjælp af toldkontroludstyr, der finansieres under dette instrument, bør kun kunne tilgås og behandles af myndighedernes behørigt bemyndigede personale og bør sikres forsvarligt mod uautoriseret adgang eller videregivelse. Medlemsstaterne bør have fuld kontrol over disse data. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13b)

Data, som indsamles ved hjælp af toldkontroludstyr, der finansieres under dette instrument, bør kun kunne tilgås og behandles af myndighedernes behørigt bemyndigede personale og bør sikres forsvarligt mod uautoriseret adgang eller videregivelse. Medlemsstaterne bør have fuld kontrol over disse data.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 13 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13c) | Toldkontroludstyr, der finansieres under dette instrument, bør bidrage til at yde optimal toldrisikostyring. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13c)

Toldkontroludstyr, der finansieres under dette instrument, bør bidrage til at yde optimal toldrisikostyring.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 13 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13d) | Ved udskiftning af gammelt toldkontroludstyr ved hjælp af dette instrument bør medlemsstaterne være ansvarlige for miljøvenlig bortskaffelse af gammelt toldkontroludstyr. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13d)

Ved udskiftning af gammelt toldkontroludstyr ved hjælp af dette instrument bør medlemsstaterne være ansvarlige for miljøvenlig bortskaffelse af gammelt toldkontroludstyr.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Det meste toldkontroludstyr kan på samme måde eller tilfældigvis anvendes til kontrol af overholdelsen af anden lovgivning såsom bestemmelser om grænseforvaltning, visa eller politisamarbejde. Fonden for Integreret Grænseforvaltning er derfor udformet som to indbyrdes komplementære instrumenter med særskilte, men sammenhængende anvendelsesområder for så vidt angår køb af udstyr. På den ene side omfatter instrumentet for grænseforvaltning og visa, der oprettes ved forordning [2018/XXX] (10), ikke udstyr, der kan anvendes til både grænseforvaltning og toldkontrol. På den anden side vil der via instrumentet for finansiel støtte til toldkontroludstyr, der oprettes ved nærværende forordning, ikke blot blive ydet finansiel støtte til udstyr, hvis hovedformål er toldkontrol, men også til udstyr, som vil kunne anvendes til andre formål såsom grænsekontrol og sikkerhed. Denne fordeling af rollerne vil fremme et tværfagligt samarbejde som en del af tilgangen for europæisk integreret grænseforvaltning som omhandlet i artikel 4, litra e), i forordning (EU) 2016/1624 (11), hvilket sætter toldmyndighederne og grænsemyndighederne i stand til at arbejde sammen og maksimere virkningerne af Unionens budget gennem deling af kontroludstyr og sikring af dette udstyrs interoperabilitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Det meste toldkontroludstyr kan på samme måde eller tilfældigvis anvendes til kontrol af overholdelsen af anden lovgivning såsom bestemmelser om grænseforvaltning, visa eller politisamarbejde. Fonden for Integreret Grænseforvaltning er derfor udformet som to indbyrdes komplementære instrumenter med særskilte, men sammenhængende anvendelsesområder for så vidt angår køb af udstyr. På den ene side omfatter instrumentet for grænseforvaltning og visa, der oprettes ved forordning [2018/XXX] (10), ikke udstyr, der kan anvendes til både grænseforvaltning og toldkontrol. På den anden side vil der via instrumentet for finansiel støtte til toldkontroludstyr, der oprettes ved nærværende forordning, ikke blot blive ydet finansiel støtte til udstyr, hvis hovedformål er toldkontrol, men også til udstyr, som vil kunne anvendes til andre formål såsom grænsekontrol og sikkerhed. Denne fordeling af rollerne vil fremme et tværfagligt samarbejde som en del af tilgangen for europæisk integreret grænseforvaltning som omhandlet i artikel 4, litra e), i forordning (EU) 2016/1624 (11), hvilket sætter toldmyndighederne og grænsemyndighederne i stand til at arbejde sammen og maksimere virkningerne af Unionens budget gennem deling af kontroludstyr og sikring af dette udstyrs interoperabilitet.

| (15) | Det meste toldkontroludstyr kan på samme måde eller tilfældigvis anvendes til kontrol af overholdelsen af anden lovgivning såsom bestemmelser om grænseforvaltning, visa eller politisamarbejde. Fonden for Integreret Grænseforvaltning er derfor udformet som to indbyrdes komplementære instrumenter med særskilte, men sammenhængende anvendelsesområder for så vidt angår køb af udstyr. På den ene side omfatter instrumentet for grænseforvaltning og visa, der oprettes ved forordning [2018/XXX] (10), ikke udstyr, der kan anvendes til både grænseforvaltning og toldkontrol. På den anden side vil der via instrumentet for finansiel støtte til toldkontroludstyr, der oprettes ved nærværende forordning, ikke blot blive ydet finansiel støtte til udstyr, hvis hovedformål er toldkontrol, men også til udstyr, som vil kunne anvendes til andre
  , relaterede
  formål såsom grænsekontrol
  , sikring
  og sikkerhed. Denne fordeling af rollerne vil fremme et tværfagligt samarbejde som en del af tilgangen for europæisk integreret grænseforvaltning som omhandlet i artikel 4, litra e), i forordning (EU) 2016/1624 (11), hvilket sætter toldmyndighederne og grænsemyndighederne i stand til at arbejde sammen og maksimere virkningerne af Unionens budget gennem deling af kontroludstyr og sikring af dette udstyrs interoperabilitet.
  For at sikre, at ethvert instrument eller al udstyr finansieret af fonden er i permanent forvaring hos det udpegede toldsted, der ejer udstyret, bør fælles deling og interoperabilitet mellem told- og grænsemyndigheder defineres som ikke-systematiske og uregelmæssige. |
| --- | --- |

(15)

Det meste toldkontroludstyr kan på samme måde eller tilfældigvis anvendes til kontrol af overholdelsen af anden lovgivning såsom bestemmelser om grænseforvaltning, visa eller politisamarbejde. Fonden for Integreret Grænseforvaltning er derfor udformet som to indbyrdes komplementære instrumenter med særskilte, men sammenhængende anvendelsesområder for så vidt angår køb af udstyr. På den ene side omfatter instrumentet for grænseforvaltning og visa, der oprettes ved forordning [2018/XXX] (10), ikke udstyr, der kan anvendes til både grænseforvaltning og toldkontrol. På den anden side vil der via instrumentet for finansiel støtte til toldkontroludstyr, der oprettes ved nærværende forordning, ikke blot blive ydet finansiel støtte til udstyr, hvis hovedformål er toldkontrol, men også til udstyr, som vil kunne anvendes til andre
  , relaterede
  formål såsom grænsekontrol
  , sikring
  og sikkerhed. Denne fordeling af rollerne vil fremme et tværfagligt samarbejde som en del af tilgangen for europæisk integreret grænseforvaltning som omhandlet i artikel 4, litra e), i forordning (EU) 2016/1624 (11), hvilket sætter toldmyndighederne og grænsemyndighederne i stand til at arbejde sammen og maksimere virkningerne af Unionens budget gennem deling af kontroludstyr og sikring af dette udstyrs interoperabilitet.
  For at sikre, at ethvert instrument eller al udstyr finansieret af fonden er i permanent forvaring hos det udpegede toldsted, der ejer udstyret, bør fælles deling og interoperabilitet mellem told- og grænsemyndigheder defineres som ikke-systematiske og uregelmæssige.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Uanset finansforordningen bør en foranstaltning kunne finansieres ved hjælp af flere EU-programmer eller -instrumenter for at muliggøre og, hvis det er relevant, støtte samarbejde og interoperabilitet på tværs af områder. I sådanne tilfælde må bidragene dog ikke dække de samme omkostninger i overensstemmelse med princippet om forbud mod dobbeltfinansiering, der er fastsat i finansforordningen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Uanset finansforordningen bør en foranstaltning kunne finansieres ved hjælp af flere EU-programmer eller -instrumenter for at muliggøre og, hvis det er relevant, støtte samarbejde og interoperabilitet på tværs af områder. I sådanne tilfælde må bidragene dog ikke dække de samme omkostninger i overensstemmelse med princippet om forbud mod dobbeltfinansiering, der er fastsat i finansforordningen.

| (16) | Uanset finansforordningen bør en foranstaltning kunne finansieres ved hjælp af flere EU-programmer eller -instrumenter for at muliggøre og, hvis det er relevant, støtte samarbejde og interoperabilitet på tværs af områder. I sådanne tilfælde må bidragene dog ikke dække de samme omkostninger i overensstemmelse med princippet om forbud mod dobbeltfinansiering, der er fastsat i finansforordningen.
  Hvis en medlemsstat allerede har fået tildelt eller har modtaget bidrag fra et andet EU-program eller støtte fra en EU-fond til køb af det samme udstyr, bør dette bidrag eller denne støtte anføres i ansøgningen. |
| --- | --- |

(16)

Uanset finansforordningen bør en foranstaltning kunne finansieres ved hjælp af flere EU-programmer eller -instrumenter for at muliggøre og, hvis det er relevant, støtte samarbejde og interoperabilitet på tværs af områder. I sådanne tilfælde må bidragene dog ikke dække de samme omkostninger i overensstemmelse med princippet om forbud mod dobbeltfinansiering, der er fastsat i finansforordningen.
  Hvis en medlemsstat allerede har fået tildelt eller har modtaget bidrag fra et andet EU-program eller støtte fra en EU-fond til køb af det samme udstyr, bør dette bidrag eller denne støtte anføres i ansøgningen.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 16 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16a) | Kommissionen bør tilskynde til fælles indkøb og afprøvning af toldkontroludstyr mellem medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16a)

Kommissionen bør tilskynde til fælles indkøb og afprøvning af toldkontroludstyr mellem medlemsstaterne.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | I betragtning af den hurtige udvikling af prioriteter, trusler og teknologier på toldområdet bør arbejdsprogrammer ikke strække sig over længere tid. Samtidig øger behovet for at fastlægge årlige arbejdsprogrammer den administrative byrde for både Kommissionen og medlemsstaterne, uden at det er nødvendigt for gennemførelsen af instrumentet. På denne baggrund bør arbejdsprogrammer i princippet dække mere end ét regnskabsår. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

I betragtning af den hurtige udvikling af prioriteter, trusler og teknologier på toldområdet bør arbejdsprogrammer ikke strække sig over længere tid. Samtidig øger behovet for at fastlægge årlige arbejdsprogrammer den administrative byrde for både Kommissionen og medlemsstaterne, uden at det er nødvendigt for gennemførelsen af instrumentet. På denne baggrund bør arbejdsprogrammer i princippet dække mere end ét regnskabsår.

| (17) | I betragtning af den hurtige udvikling af prioriteter, trusler og teknologier på toldområdet bør arbejdsprogrammer ikke strække sig over længere tid. Samtidig øger behovet for at fastlægge årlige arbejdsprogrammer den administrative byrde for både Kommissionen og medlemsstaterne, uden at det er nødvendigt for gennemførelsen af instrumentet. På denne baggrund bør arbejdsprogrammer i princippet dække mere end ét regnskabsår.
  Medlemsstaterne tilskyndes til med henblik på at værne om integriteten af Unionens strategiske interesser til foretage nøje overvejelser om cybersikkerhedsforhold og risikoen for potentiel lækage af følsomme data uden for Unionen, når nyt toldkontroludstyr sendes i udbud. |
| --- | --- |

(17)

I betragtning af den hurtige udvikling af prioriteter, trusler og teknologier på toldområdet bør arbejdsprogrammer ikke strække sig over længere tid. Samtidig øger behovet for at fastlægge årlige arbejdsprogrammer den administrative byrde for både Kommissionen og medlemsstaterne, uden at det er nødvendigt for gennemførelsen af instrumentet. På denne baggrund bør arbejdsprogrammer i princippet dække mere end ét regnskabsår.
  Medlemsstaterne tilskyndes til med henblik på at værne om integriteten af Unionens strategiske interesser til foretage nøje overvejelser om cybersikkerhedsforhold og risikoen for potentiel lækage af følsomme data uden for Unionen, når nyt toldkontroludstyr sendes i udbud.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af arbejdsprogrammet under denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011

   (12)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af arbejdsprogrammet under denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011

   (12)

  .

udgår

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | Selv om gennemførelse på centralt plan er afgørende for at opfylde den specifikke målsætning om at sikre ækvivalent toldkontrol, er der på grund af den tekniske karakter af dette instrument behov for forberedende arbejde på teknisk plan. Derfor bør gennemførelsen understøttes af behovsvurderinger, der er afhængige af national ekspertise og erfaringer, gennem inddragelsen af medlemsstaternes toldadministrationer. Disse behovsvurderinger bør være baseret på en klar metode, herunder et mindste antal skridt til at sikre indsamlingen af de nødvendige oplysninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

Selv om gennemførelse på centralt plan er afgørende for at opfylde den specifikke målsætning om at sikre ækvivalent toldkontrol, er der på grund af den tekniske karakter af dette instrument behov for forberedende arbejde på teknisk plan. Derfor bør gennemførelsen understøttes af behovsvurderinger, der er afhængige af national ekspertise og erfaringer, gennem inddragelsen af medlemsstaternes toldadministrationer. Disse behovsvurderinger bør være baseret på en klar metode, herunder et mindste antal skridt til at sikre indsamlingen af de nødvendige oplysninger.

| (19) | Selv om gennemførelse på centralt plan er afgørende for at opfylde den specifikke målsætning om at sikre ækvivalent toldkontrol, er der på grund af den tekniske karakter af dette instrument behov for forberedende arbejde på teknisk plan. Derfor bør gennemførelsen understøttes af
  individuelle
  behovsvurderinger, der er afhængige af national ekspertise og erfaringer, gennem inddragelsen af medlemsstaternes toldadministrationer. Disse behovsvurderinger bør være baseret på en klar metode, herunder et mindste antal skridt til at sikre indsamlingen af de nødvendige
  relevante
  oplysninger. |
| --- | --- |

(19)

Selv om gennemførelse på centralt plan er afgørende for at opfylde den specifikke målsætning om at sikre ækvivalent toldkontrol, er der på grund af den tekniske karakter af dette instrument behov for forberedende arbejde på teknisk plan. Derfor bør gennemførelsen understøttes af
  individuelle
  behovsvurderinger, der er afhængige af national ekspertise og erfaringer, gennem inddragelsen af medlemsstaternes toldadministrationer. Disse behovsvurderinger bør være baseret på en klar metode, herunder et mindste antal skridt til at sikre indsamlingen af de nødvendige
  relevante
  oplysninger.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | For at sikre regelmæssig overvågning og rapportering bør der etableres en passende ramme for overvågning af de resultater, der er opnået gennem instrumentet og foranstaltningerne herunder. Denne overvågning og rapportering bør baseres på indikatorer, der måler virkningerne af instrumentets foranstaltninger. Rapporteringskravene bør indeholde
  visse
  oplysninger om toldkontroludstyr, der ligger over en vis omkostningstærskel. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

For at sikre regelmæssig overvågning og rapportering bør der etableres en passende ramme for overvågning af de resultater, der er opnået gennem instrumentet og foranstaltningerne herunder. Denne overvågning og rapportering bør baseres på indikatorer, der måler virkningerne af instrumentets foranstaltninger. Rapporteringskravene bør indeholde
  visse
  oplysninger om toldkontroludstyr, der ligger over en vis omkostningstærskel.

| (20) | For at sikre regelmæssig overvågning og rapportering bør der etableres en passende ramme for overvågning af de resultater, der er opnået gennem instrumentet og foranstaltningerne herunder. Denne overvågning og rapportering bør baseres på
  kvantitative og kvalitative
  indikatorer, der måler virkningerne af instrumentets foranstaltninger.
  Medlemsstaterne bør drage omsorg for, at udbudsproceduren er klar og gennemskuelig.
  Rapporteringskravene bør indeholde
  detaljerede
  oplysninger om toldkontroludstyr
  og udbudsprocedurer
  , der ligger over en vis omkostningstærskel
  , samt dokumentation for udgifterne
  . |
| --- | --- |

(20)

For at sikre regelmæssig overvågning og rapportering bør der etableres en passende ramme for overvågning af de resultater, der er opnået gennem instrumentet og foranstaltningerne herunder. Denne overvågning og rapportering bør baseres på
  kvantitative og kvalitative
  indikatorer, der måler virkningerne af instrumentets foranstaltninger.
  Medlemsstaterne bør drage omsorg for, at udbudsproceduren er klar og gennemskuelig.
  Rapporteringskravene bør indeholde
  detaljerede
  oplysninger om toldkontroludstyr
  og udbudsprocedurer
  , der ligger over en vis omkostningstærskel
  , samt dokumentation for udgifterne
  .

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (22) | For at kunne reagere hensigtsmæssigt på nye politiske prioriteter, trusler og teknologier bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændring af toldkontrolformålene for foranstaltninger, der er støtteberettigede under instrumentet, og listen over indikatorer til måling af, hvorvidt de specifikke målsætninger er nået. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22)

For at kunne reagere hensigtsmæssigt på nye politiske prioriteter, trusler og teknologier bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændring af toldkontrolformålene for foranstaltninger, der er støtteberettigede under instrumentet, og listen over indikatorer til måling af, hvorvidt de specifikke målsætninger er nået. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (22) | For at kunne reagere hensigtsmæssigt på nye politiske prioriteter, trusler og teknologier bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår
  ændring af denne forordning med henblik på at opstille arbejdsprogrammer
  , ændring af toldkontrolformålene for foranstaltninger, der er støtteberettigede under instrumentet, og listen over indikatorer til måling af, hvorvidt de specifikke målsætninger er nået. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante og
  fuldstændig gennemsigtige
  høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(22)

For at kunne reagere hensigtsmæssigt på nye politiske prioriteter, trusler og teknologier bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår
  ændring af denne forordning med henblik på at opstille arbejdsprogrammer
  , ændring af toldkontrolformålene for foranstaltninger, der er støtteberettigede under instrumentet, og listen over indikatorer til måling af, hvorvidt de specifikke målsætninger er nået. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante og
  fuldstændig gennemsigtige
  høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (24) | Horisontale finansielle bestemmelser, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastsat i finansforordningen, de regulerer navnlig proceduren for opstillingen og gennemførelsen af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse, og de sikrer kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i TEUF, vedrører også beskyttelsen af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for forsvarlig økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24)

Horisontale finansielle bestemmelser, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastsat i finansforordningen, de regulerer navnlig proceduren for opstillingen og gennemførelsen af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse, og de sikrer kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i TEUF, vedrører også beskyttelsen af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for forsvarlig økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering.

| (24) | Horisontale finansielle bestemmelser, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastsat i finansforordningen, de regulerer navnlig proceduren for opstillingen og gennemførelsen af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse, og de sikrer kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i TEUF, vedrører også beskyttelsen af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for forsvarlig økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering.
  Finansiering under dette instrument bør ske under overholdelse af principperne om gennemsigtighed, proportionalitet, ligebehandling og ikke-forskelsbehandling. |
| --- | --- |

(24)

Horisontale finansielle bestemmelser, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastsat i finansforordningen, de regulerer navnlig proceduren for opstillingen og gennemførelsen af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse, og de sikrer kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i TEUF, vedrører også beskyttelsen af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for forsvarlig økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering.
  Finansiering under dette instrument bør ske under overholdelse af principperne om gennemsigtighed, proportionalitet, ligebehandling og ikke-forskelsbehandling.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | Finansieringstyper og gennemførelsesmetoder i medfør af denne forordning bør vælges på grundlag af, om de giver mulighed for at nå den specifikke målsætning for foranstaltningerne og give resultater, idet der navnlig tages hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser vedrørende anvendelsen af faste beløb, faste satser og enhedsomkostninger samt finansiering, der ikke er direkte knyttet til omkostningerne, som omhandlet i finansforordningens artikel 125, stk. 1. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

Finansieringstyper og gennemførelsesmetoder i medfør af denne forordning bør vælges på grundlag af, om de giver mulighed for at nå den specifikke målsætning for foranstaltningerne og give resultater, idet der navnlig tages hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser vedrørende anvendelsen af faste beløb, faste satser og enhedsomkostninger samt finansiering, der ikke er direkte knyttet til omkostningerne, som omhandlet i finansforordningens artikel 125, stk. 1.

| (25) | Finansieringstyper og gennemførelsesmetoder i medfør af denne forordning bør vælges på grundlag af, om de giver mulighed for at nå den specifikke målsætning for foranstaltningerne og give resultater, idet der navnlig tages hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser vedrørende anvendelsen af faste beløb, faste satser og enhedsomkostninger samt finansiering, der ikke er direkte knyttet til omkostningerne, som omhandlet i finansforordningens artikel 125, stk. 1.
  En forbedring af gennemførelsen og kvaliteten af støtten bør være de styrende principper for opfyldelsen af instrumentets målsætninger, samtidig med at der sikres optimal udnyttelse af finansielle ressourcer. |
| --- | --- |

(25)

Finansieringstyper og gennemførelsesmetoder i medfør af denne forordning bør vælges på grundlag af, om de giver mulighed for at nå den specifikke målsætning for foranstaltningerne og give resultater, idet der navnlig tages hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser vedrørende anvendelsen af faste beløb, faste satser og enhedsomkostninger samt finansiering, der ikke er direkte knyttet til omkostningerne, som omhandlet i finansforordningens artikel 125, stk. 1.
  En forbedring af gennemførelsen og kvaliteten af støtten bør være de styrende principper for opfyldelsen af instrumentets målsætninger, samtidig med at der sikres optimal udnyttelse af finansielle ressourcer.

Ændring 22

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning er instrumentets overordnede målsætning at støtte toldunionen og toldmyndighederne for at beskytte Unionens og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser, for at skabe sikkerhed internt i Unionen og for at beskytte Unionen mod
  unfair og
  ulovlig handel, samtidig med at det gøres lettere at udføre lovlige handelsaktiviteter. | 1.   Som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning
  og med henblik på det langsigtede mål om, at alle toldmyndigheder i Unionen standardiseres,
  er instrumentets overordnede målsætning at støtte toldunionen og toldmyndighederne for at beskytte Unionens og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser
  for at fremme grænsesamarbejde mellem agenturer for så vidt angår kontrol af varer og personer
  , for at skabe sikkerhed internt i Unionen og for at beskytte Unionen mod ulovlig handel, samtidig med at det gøres lettere at udføre lovlige handelsaktiviteter. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning er instrumentets overordnede målsætning at støtte toldunionen og toldmyndighederne for at beskytte Unionens og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser, for at skabe sikkerhed internt i Unionen og for at beskytte Unionen mod
  unfair og
  ulovlig handel, samtidig med at det gøres lettere at udføre lovlige handelsaktiviteter.

1.   Som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning
  og med henblik på det langsigtede mål om, at alle toldmyndigheder i Unionen standardiseres,
  er instrumentets overordnede målsætning at støtte toldunionen og toldmyndighederne for at beskytte Unionens og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser
  for at fremme grænsesamarbejde mellem agenturer for så vidt angår kontrol af varer og personer
  , for at skabe sikkerhed internt i Unionen og for at beskytte Unionen mod ulovlig handel, samtidig med at det gøres lettere at udføre lovlige handelsaktiviteter.

Ændring 23

Ændring 23

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2

Artikel 3 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Den specifikke målsætning for instrumentet er at bidrage til hensigtsmæssig og ækvivalent toldkontrol ved indkøb, vedligeholdelse og opgradering af relevant, højmoderne og pålideligt toldkontroludstyr. | 2.   Den specifikke målsætning for instrumentet er at bidrage til hensigtsmæssig og ækvivalent toldkontrol ved
  fuldstændigt gennemsigtige
  indkøb, vedligeholdelse og opgradering af relevant, højmoderne
  , sikkert, cyberrobust, ufarligt, miljøvenligt
  og pålideligt toldkontroludstyr.
  Et yderligere formål er at forbedre kvaliteten af toldkontrollen overalt i medlemsstaterne for at undgå, at varer med vilje søges indført ved svagere kontrolsteder i Unionen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Den specifikke målsætning for instrumentet er at bidrage til hensigtsmæssig og ækvivalent toldkontrol ved indkøb, vedligeholdelse og opgradering af relevant, højmoderne og pålideligt toldkontroludstyr.

2.   Den specifikke målsætning for instrumentet er at bidrage til hensigtsmæssig og ækvivalent toldkontrol ved
  fuldstændigt gennemsigtige
  indkøb, vedligeholdelse og opgradering af relevant, højmoderne
  , sikkert, cyberrobust, ufarligt, miljøvenligt
  og pålideligt toldkontroludstyr.
  Et yderligere formål er at forbedre kvaliteten af toldkontrollen overalt i medlemsstaterne for at undgå, at varer med vilje søges indført ved svagere kontrolsteder i Unionen.

Ændring 24

Ændring 24

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 3 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Instrumentet skal bidrage til gennemførelsen af den europæiske integrerede grænseforvaltning ved at støtte samarbejde mellem agenturer og fælles deling af og interoperabilitet for nyt udstyr, der købes gennem instrumentet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Instrumentet skal bidrage til gennemførelsen af den europæiske integrerede grænseforvaltning ved at støtte samarbejde mellem agenturer og fælles deling af og interoperabilitet for nyt udstyr, der købes gennem instrumentet.

Ændring 25

Ændring 25

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1

Artikel 4 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af instrumentet for perioden 2021-2027 fastsættes til 1 300 000 000 EUR i løbende priser. | 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af instrumentet for perioden 2021-2027 fastsættes til
  1 149 175 000  EUR
  i 2018-priser (1 300 000 000  EUR i løbende priser). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af instrumentet for perioden 2021-2027 fastsættes til 1 300 000 000 EUR i løbende priser.

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af instrumentet for perioden 2021-2027 fastsættes til
  1 149 175 000  EUR
  i 2018-priser (1 300 000 000  EUR i løbende priser).

Ændring 26

Ændring 26

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2

Artikel 4 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Det beløb, der er omhandlet i stk. 1, kan også omfatte udgifter til forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter samt til andre aktiviteter til forvaltning af instrumentet og evaluering af opfyldelsen af dets målsætninger. Det kan desuden omfatte udgifter til undersøgelser, møder mellem eksperter, informations- og kommunikationstiltag, for så vidt som de vedrører instrumentets målsætninger, og udgifter i forbindelse med informationsteknologinet med henblik på behandling og udveksling af oplysninger, eksempelvis informationsteknologiværktøjer i virksomheder og anden teknisk og administrativ bistand, som er påkrævet i forbindelse med forvaltningen af instrumentet. | 2.   Det beløb, der er omhandlet i stk. 1, kan også omfatte
  legitime og verificerede
  udgifter til forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter samt til andre aktiviteter til forvaltning af instrumentet og evaluering af
  dets performance og
  opfyldelsen af dets målsætninger. Det kan desuden omfatte
  tilsvarende legitime og verificerede
  udgifter til undersøgelser, møder mellem eksperter, informations- og kommunikationstiltag,
  dataudveksling mellem de involverede medlemsstater
  for så vidt som de vedrører instrumentets
  specifikke
  målsætninger
  til støtte af den generelle målsætning
  , og udgifter i forbindelse med informationsteknologinet med henblik på behandling og udveksling af oplysninger, eksempelvis informationsteknologiværktøjer i virksomheder og anden teknisk og administrativ bistand, som er påkrævet i forbindelse med forvaltningen af instrumentet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Det beløb, der er omhandlet i stk. 1, kan også omfatte udgifter til forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter samt til andre aktiviteter til forvaltning af instrumentet og evaluering af opfyldelsen af dets målsætninger. Det kan desuden omfatte udgifter til undersøgelser, møder mellem eksperter, informations- og kommunikationstiltag, for så vidt som de vedrører instrumentets målsætninger, og udgifter i forbindelse med informationsteknologinet med henblik på behandling og udveksling af oplysninger, eksempelvis informationsteknologiværktøjer i virksomheder og anden teknisk og administrativ bistand, som er påkrævet i forbindelse med forvaltningen af instrumentet.

2.   Det beløb, der er omhandlet i stk. 1, kan også omfatte
  legitime og verificerede
  udgifter til forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter samt til andre aktiviteter til forvaltning af instrumentet og evaluering af
  dets performance og
  opfyldelsen af dets målsætninger. Det kan desuden omfatte
  tilsvarende legitime og verificerede
  udgifter til undersøgelser, møder mellem eksperter, informations- og kommunikationstiltag,
  dataudveksling mellem de involverede medlemsstater
  for så vidt som de vedrører instrumentets
  specifikke
  målsætninger
  til støtte af den generelle målsætning
  , og udgifter i forbindelse med informationsteknologinet med henblik på behandling og udveksling af oplysninger, eksempelvis informationsteknologiværktøjer i virksomheder og anden teknisk og administrativ bistand, som er påkrævet i forbindelse med forvaltningen af instrumentet.

Ændring 27

Ændring 27

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 5 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Hvis den støttede foranstaltning indebærer indkøb eller opgradering af udstyr, etablerer Kommissionen passende sikkerheds- og beredskabsforanstaltninger til at sikre, at alt udstyr, der er indkøbt med støtte fra Unionens programmer og instrumenter, anvendes af de relevante toldmyndigheder i alle relevante tilfælde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Hvis den støttede foranstaltning indebærer indkøb eller opgradering af udstyr, etablerer Kommissionen passende sikkerheds- og beredskabsforanstaltninger til at sikre, at alt udstyr, der er indkøbt med støtte fra Unionens programmer og instrumenter, anvendes af de relevante toldmyndigheder i alle relevante tilfælde.

Ændring 28

Ændring 28

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 3

Artikel 5 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Hvis den støttede foranstaltning indebærer indkøb eller opgradering af udstyr, etablerer Kommissionen en koordineringsmekanisme til sikring af effektiviteten af og interoperabiliteten mellem alt udstyr, der er indkøbt med støtte fra Unionens programmer og instrumenter. | 3.   Hvis den støttede foranstaltning indebærer indkøb eller opgradering af udstyr, etablerer Kommissionen en koordineringsmekanisme til sikring af effektiviteten af og interoperabiliteten mellem alt udstyr, der er indkøbt med støtte fra Unionens programmer og instrumenter
  , og som giver mulighed for høring og deltagelse af relevante EU-agenturer, navnlig Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning
  .
  I koordineringsmekanismen indgår deltagelse og høring af Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning for at maksimere EU-merværdien inden for grænseforvaltning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Hvis den støttede foranstaltning indebærer indkøb eller opgradering af udstyr, etablerer Kommissionen en koordineringsmekanisme til sikring af effektiviteten af og interoperabiliteten mellem alt udstyr, der er indkøbt med støtte fra Unionens programmer og instrumenter.

3.   Hvis den støttede foranstaltning indebærer indkøb eller opgradering af udstyr, etablerer Kommissionen en koordineringsmekanisme til sikring af effektiviteten af og interoperabiliteten mellem alt udstyr, der er indkøbt med støtte fra Unionens programmer og instrumenter
  , og som giver mulighed for høring og deltagelse af relevante EU-agenturer, navnlig Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning
  .
  I koordineringsmekanismen indgår deltagelse og høring af Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning for at maksimere EU-merværdien inden for grænseforvaltning.

Ændring 29

Ændring 29

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 5 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Hvis den støttede foranstaltning indebærer indkøb eller opgradering af udstyr, etablerer Kommissionen passende sikkerheds- og beredskabsforanstaltninger til at sikre, at alt udstyr, der er indkøbt med støtte fra Unionens programmer og instrumenter, opfylder aftalte standarder for regelmæssig vedligeholdelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Hvis den støttede foranstaltning indebærer indkøb eller opgradering af udstyr, etablerer Kommissionen passende sikkerheds- og beredskabsforanstaltninger til at sikre, at alt udstyr, der er indkøbt med støtte fra Unionens programmer og instrumenter, opfylder aftalte standarder for regelmæssig vedligeholdelse.

Ændring 30

Ændring 30

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2

Artikel 6 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Uanset stk. 1 kan foranstaltninger i behørigt begrundede tilfælde også dække indkøb, vedligeholdelse og opgradering af toldkontroludstyr til afprøvning af nyt udstyr eller nye funktioner under driftsmæssige betingelser. | 2.   Uanset stk. 1 kan foranstaltninger i behørigt begrundede tilfælde også dække
  fuldt gennemsigtige
  indkøb, vedligeholdelse og opgradering af toldkontroludstyr til afprøvning af nyt udstyr eller nye funktioner under driftsmæssige betingelser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Uanset stk. 1 kan foranstaltninger i behørigt begrundede tilfælde også dække indkøb, vedligeholdelse og opgradering af toldkontroludstyr til afprøvning af nyt udstyr eller nye funktioner under driftsmæssige betingelser.

2.   Uanset stk. 1 kan foranstaltninger i behørigt begrundede tilfælde også dække
  fuldt gennemsigtige
  indkøb, vedligeholdelse og opgradering af toldkontroludstyr til afprøvning af nyt udstyr eller nye funktioner under driftsmæssige betingelser.

Ændring 31

Ændring 31

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 3

Artikel 6 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 14 med henblik på at ændre de toldkontrolformål, der er fastsat i stk. 1, litra b), og bilag 1, hvis en sådan revision anses for nødvendig. | 3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 14 med henblik på at ændre de toldkontrolformål, der er fastsat i stk. 1, litra b), og bilag 1, hvis en sådan revision anses for nødvendig
  , for at holde sig ajour med den teknologiske udvikling, ændrede mønstre inden for smugling af varer og med nye, intelligente og innovative løsninger til toldkontrolformål
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 14 med henblik på at ændre de toldkontrolformål, der er fastsat i stk. 1, litra b), og bilag 1, hvis en sådan revision anses for nødvendig.

3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 14 med henblik på at ændre de toldkontrolformål, der er fastsat i stk. 1, litra b), og bilag 1, hvis en sådan revision anses for nødvendig
  , for at holde sig ajour med den teknologiske udvikling, ændrede mønstre inden for smugling af varer og med nye, intelligente og innovative løsninger til toldkontrolformål
  .

Ændring 32

Ændring 32

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 4

Artikel 6 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Toldkontroludstyr, der finansieres under dette instrument, kan anvendes til formål ud over toldkontrol, herunder til kontrol af personer til støtte for de nationale grænseforvaltningsmyndigheder og efterforskning. | 4.   Toldkontroludstyr, der finansieres under dette instrument,
  bør primært anvendes til toldkontrol, men
  kan anvendes til formål ud over toldkontrol, herunder til kontrol af personer til støtte for de nationale grænseforvaltningsmyndigheder og efterforskning
  , hvis det er nødvendigt for at opfylde instrumentets overordnede og specifikke målsætninger som fastsat i artikel 3
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Toldkontroludstyr, der finansieres under dette instrument, kan anvendes til formål ud over toldkontrol, herunder til kontrol af personer til støtte for de nationale grænseforvaltningsmyndigheder og efterforskning.

4.   Toldkontroludstyr, der finansieres under dette instrument,
  bør primært anvendes til toldkontrol, men
  kan anvendes til formål ud over toldkontrol, herunder til kontrol af personer til støtte for de nationale grænseforvaltningsmyndigheder og efterforskning
  , hvis det er nødvendigt for at opfylde instrumentets overordnede og specifikke målsætninger som fastsat i artikel 3
  .

Ændring 33

Ændring 33

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 6 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen tilskynder til fælles indkøb og afprøvning af toldkontroludstyr mellem medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Kommissionen tilskynder til fælles indkøb og afprøvning af toldkontroludstyr mellem medlemsstaterne.

Ændring 34

Ændring 34

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 8 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Der kan ydes finansiering ud over dette loft i forbindelse med fælles indkøb og afprøvning af toldkontroludstyr mellem medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Der kan ydes finansiering ud over dette loft i forbindelse med fælles indkøb og afprøvning af toldkontroludstyr mellem medlemsstaterne.

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2 b (nyt)

Artikel 8 — stk. 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  De særlige tilfælde, der er omhandlet i stk. 2, kan omfatte indkøb af nyt toldkontroludstyr og overdragelse heraf til den europæiske grænse- og kystvagts pulje af teknisk udstyr. Godkendelse af tilføjelse af toldkontroludstyret til puljen af teknisk udstyr fastslås i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2b.
     
  De særlige tilfælde, der er omhandlet i stk. 2, kan omfatte indkøb af nyt toldkontroludstyr og overdragelse heraf til den europæiske grænse- og kystvagts pulje af teknisk udstyr. Godkendelse af tilføjelse af toldkontroludstyret til puljen af teknisk udstyr fastslås i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3.

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — indledning

Artikel 9 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Følgende
  omkostninger er
  ikke
  berettigede til finansiering i henhold til instrumentet: | Alle
  omkostninger
  i forbindelse med de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 6,
  er berettigede til finansiering i henhold til instrumentet
  , med undtagelse af
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Følgende
  omkostninger er
  ikke
  berettigede til finansiering i henhold til instrumentet:

Følgende

ikke

Alle
  omkostninger
  i forbindelse med de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 6,
  er berettigede til finansiering i henhold til instrumentet
  , med undtagelse af
  :

Alle

i forbindelse med de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 6,

, med undtagelse af

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — litra a a (nyt)

Artikel 9 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | omkostninger i forbindelse med oplæring eller opgradering af færdigheder, der er nødvendige for at kunne bruge udstyret |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

omkostninger i forbindelse med oplæring eller opgradering af færdigheder, der er nødvendige for at kunne bruge udstyret

omkostninger i forbindelse med oplæring eller opgradering af færdigheder, der er nødvendige for at kunne bruge udstyret

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — litra c

Artikel 9 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | omkostninger i forbindelse med elektroniske systemer, undtagen software, der er direkte nødvendig for at anvende toldkontroludstyret |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

omkostninger i forbindelse med elektroniske systemer, undtagen software, der er direkte nødvendig for at anvende toldkontroludstyret

| c) | omkostninger i forbindelse med elektroniske systemer, undtagen software
  og softwareopdateringer
  , der er direkte nødvendig for at anvende toldkontroludstyret
  og med undtagelse af elektronisk software og programmering, som er nødvendig for at forbinde eksisterende software med toldmyndighedernes kontroludstyr |
| --- | --- |

c)

omkostninger i forbindelse med elektroniske systemer, undtagen software
  og softwareopdateringer
  , der er direkte nødvendig for at anvende toldkontroludstyret
  og med undtagelse af elektronisk software og programmering, som er nødvendig for at forbinde eksisterende software med toldmyndighedernes kontroludstyr

og softwareopdateringer

og med undtagelse af elektronisk software og programmering, som er nødvendig for at forbinde eksisterende software med toldmyndighedernes kontroludstyr

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — litra d

Artikel 9 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | omkostninger i forbindelse med netværk, f.eks. sikre og usikre kommunikationskanaler, eller abonnementer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

omkostninger i forbindelse med netværk, f.eks. sikre og usikre kommunikationskanaler, eller abonnementer

| d) | omkostninger i forbindelse med netværk, f.eks. sikre og usikre kommunikationskanaler, eller abonnementer
  , med undtagelse af netværk eller abonnementer, som er direkte nødvendige for at bruge toldmyndighedernes kontroludstyr |
| --- | --- |

d)

omkostninger i forbindelse med netværk, f.eks. sikre og usikre kommunikationskanaler, eller abonnementer
  , med undtagelse af netværk eller abonnementer, som er direkte nødvendige for at bruge toldmyndighedernes kontroludstyr

, med undtagelse af netværk eller abonnementer, som er direkte nødvendige for at bruge toldmyndighedernes kontroludstyr

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 2

Artikel 11 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Arbejdsprogrammerne vedtages af Kommissionen ved en gennemførelsesretsakt. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter den undersøgelsesprocedure, der er omhandlet i artikel 15. | 2.   
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 14 om ændring af bilag 2a for at opstille arbejdsprogrammer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Arbejdsprogrammerne vedtages af Kommissionen ved en gennemførelsesretsakt. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter den undersøgelsesprocedure, der er omhandlet i artikel 15.

2.   
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 14 om ændring af bilag 2a for at opstille arbejdsprogrammer.

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 1 — indledning

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Udarbejdelsen af de i stk. 1 omhandlede arbejdsprogrammer understøttes af en behovsvurdering, der
  mindst
  består af følgende: | Udarbejdelsen af de i stk. 1 omhandlede arbejdsprogrammer understøttes af en
  individuel
  behovsvurdering, der består af følgende: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Udarbejdelsen af de i stk. 1 omhandlede arbejdsprogrammer understøttes af en behovsvurdering, der
  mindst
  består af følgende:

mindst

Udarbejdelsen af de i stk. 1 omhandlede arbejdsprogrammer understøttes af en
  individuel
  behovsvurdering, der består af følgende:

individuel

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 1 — litra b

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | en udtømmende opgørelse over det disponible toldkontroludstyr |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

en udtømmende opgørelse over det disponible toldkontroludstyr

| b) | en udtømmende opgørelse over det disponible
  og funktionsdygtige
  toldkontroludstyr |
| --- | --- |

b)

en udtømmende opgørelse over det disponible
  og funktionsdygtige
  toldkontroludstyr

og funktionsdygtige

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 1 — litra c

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | en fælles definition af en minimumsstandard
  og en optimal standard
  for toldkontroludstyr ved henvisning til kategorien af grænseovergangssteder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

en fælles definition af en minimumsstandard
  og en optimal standard
  for toldkontroludstyr ved henvisning til kategorien af grænseovergangssteder

og en optimal standard

| c) | en fælles definition af en
  teknisk
  minimumsstandard for toldkontroludstyr ved henvisning til kategorien af grænseovergangssteder |
| --- | --- |

c)

en fælles definition af en
  teknisk
  minimumsstandard for toldkontroludstyr ved henvisning til kategorien af grænseovergangssteder

teknisk

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 1 — litra c a (nyt)

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | en vurdering af et optimalt niveau for toldkontroludstyr ved henvisning til kategorien af grænseovergangssteder og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

en vurdering af et optimalt niveau for toldkontroludstyr ved henvisning til kategorien af grænseovergangssteder og

en vurdering af et optimalt niveau for toldkontroludstyr ved henvisning til kategorien af grænseovergangssteder og

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 1 — litra d

Artikel 11 — stk. 3 — afsnit 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | et detaljeret overslag over de finansielle behov. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

et detaljeret overslag over de finansielle behov.

| d) | et detaljeret overslag over de finansielle behov
  afhængigt af toldtransaktionernes størrelse og den relative arbejdsbyrde
  . |
| --- | --- |

d)

et detaljeret overslag over de finansielle behov
  afhængigt af toldtransaktionernes størrelse og den relative arbejdsbyrde
  .

afhængigt af toldtransaktionernes størrelse og den relative arbejdsbyrde

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1

Artikel 12 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Indikatorer, som skal rapporteres vedrørende instrumentets udvikling hen imod opfyldelsen af de generelle og specifikke målsætninger i artikel 3, findes i bilag 2. | 1.   
  I overensstemmelse med rapporteringskravene i henhold til artikel 38, stk. 3, litra e), nr. i), i finansforordningen forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet oplysninger om programmets resultatopnåelse. Rapporteringen om performance omfatter oplysninger om både fremskridt og mangler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   
  Indikatorer, som skal rapporteres vedrørende instrumentets udvikling hen imod opfyldelsen af de generelle og specifikke målsætninger i artikel 3, findes i bilag 2.

1.   
  I overensstemmelse med rapporteringskravene i henhold til artikel 38, stk. 3, litra e), nr. i), i finansforordningen forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet oplysninger om programmets resultatopnåelse. Rapporteringen om performance omfatter oplysninger om både fremskridt og mangler.

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2

Artikel 12 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   For at sikre en effektiv vurdering af instrumentets fremskridt med hensyn til at opfylde målsætningerne tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 14 med henblik på at ændre bilag 2 for om nødvendigt at gennemgå eller supplere indikatorerne og med henblik på at supplere denne forordning med bestemmelser vedrørende oprettelsen af en overvågnings- og evalueringsramme. | 2.   
  Indikatorer for rapportering om instrumentets udvikling hen imod opfyldelsen af de generelle og specifikke målsætninger i artikel 3, er opstillet i bilag 2.
  For at sikre en effektiv vurdering af instrumentets fremskridt med hensyn til at opfylde målsætningerne tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 14 med henblik på at ændre bilag 2 for om nødvendigt at gennemgå eller supplere indikatorerne og med henblik på at supplere denne forordning med bestemmelser vedrørende oprettelsen af en overvågnings- og evalueringsramme
  med henblik på at forelægge Europa-Parlamentet og Rådet ajourførte kvalitative og kvantitative oplysninger om programmets resultatopnåelse
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   For at sikre en effektiv vurdering af instrumentets fremskridt med hensyn til at opfylde målsætningerne tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 14 med henblik på at ændre bilag 2 for om nødvendigt at gennemgå eller supplere indikatorerne og med henblik på at supplere denne forordning med bestemmelser vedrørende oprettelsen af en overvågnings- og evalueringsramme.

2.   
  Indikatorer for rapportering om instrumentets udvikling hen imod opfyldelsen af de generelle og specifikke målsætninger i artikel 3, er opstillet i bilag 2.
  For at sikre en effektiv vurdering af instrumentets fremskridt med hensyn til at opfylde målsætningerne tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 14 med henblik på at ændre bilag 2 for om nødvendigt at gennemgå eller supplere indikatorerne og med henblik på at supplere denne forordning med bestemmelser vedrørende oprettelsen af en overvågnings- og evalueringsramme
  med henblik på at forelægge Europa-Parlamentet og Rådet ajourførte kvalitative og kvantitative oplysninger om programmets resultatopnåelse
  .

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 3

Artikel 12 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af instrumentets gennemførelse og resultater indsamles effektivt og rettidigt. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler forholdsmæssige rapporteringskrav. | 3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af instrumentets gennemførelse og resultater
  er sammenlignelige og fuldstændige og
  indsamles effektivt, produktivt og rettidigt. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler forholdsmæssige rapporteringskrav.
  Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet pålidelige oplysninger om kvaliteten af de anvendte performancedata. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af instrumentets gennemførelse og resultater indsamles effektivt og rettidigt. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler forholdsmæssige rapporteringskrav.

3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af instrumentets gennemførelse og resultater
  er sammenlignelige og fuldstændige og
  indsamles effektivt, produktivt og rettidigt. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler forholdsmæssige rapporteringskrav.
  Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet pålidelige oplysninger om kvaliteten af de anvendte performancedata.

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 4 — litra c a (nyt)

Artikel 12 — stk. 4 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | forekomst og tilstand fem år efter ibrugtagningen af udstyret, der er finansieret over Unionens budget |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

forekomst og tilstand fem år efter ibrugtagningen af udstyret, der er finansieret over Unionens budget

forekomst og tilstand fem år efter ibrugtagningen af udstyret, der er finansieret over Unionens budget

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 4 — litra c b (nyt)

Artikel 12 — stk. 4 — litra c b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cb) | oplysninger om tilfælde af vedligeholdelse af toldkontroludstyret |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

cb)

cb)

oplysninger om tilfælde af vedligeholdelse af toldkontroludstyret

oplysninger om tilfælde af vedligeholdelse af toldkontroludstyret

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 4 — litra c c (nyt)

Artikel 12 — stk. 4 — litra c c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cc) | oplysninger om udbudsproceduren |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

cc)

cc)

oplysninger om udbudsproceduren

oplysninger om udbudsproceduren

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 4 — litra c d (nyt)

Artikel 12 — stk. 4 — litra c d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cd) | dokumentation for udgifterne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

cd)

cd)

dokumentation for udgifterne.

dokumentation for udgifterne.

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1

Artikel 13 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Evalueringer gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen. | 1.   Evalueringer
  af foranstaltninger, der finansieres inden for rammerne af instrumentet, og som er omhandlet i artikel 6, omhandler resultater, indvirkning og virkningskraft og
  gennemføres så betids, at
  det sikres, at de kan tages effektivt i brug i
  resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Evalueringer gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen.

1.   Evalueringer
  af foranstaltninger, der finansieres inden for rammerne af instrumentet, og som er omhandlet i artikel 6, omhandler resultater, indvirkning og virkningskraft og
  gennemføres så betids, at
  det sikres, at de kan tages effektivt i brug i
  resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen.

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2

Artikel 13 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Midtvejsevalueringen af instrumentet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om instrumentets gennemførelse, dog senest
  fire år
  efter at gennemførelsen af instrumentet er påbegyndt. | 2.   Midtvejsevalueringen af instrumentet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om instrumentets gennemførelse, dog senest
  tre år
  efter at gennemførelsen af instrumentet er påbegyndt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Midtvejsevalueringen af instrumentet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om instrumentets gennemførelse, dog senest
  fire år
  efter at gennemførelsen af instrumentet er påbegyndt.

2.   Midtvejsevalueringen af instrumentet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om instrumentets gennemførelse, dog senest
  tre år
  efter at gennemførelsen af instrumentet er påbegyndt.

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 13 — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Midtvejsevalueringen indeholder de resultater, der er nødvendige for at træffe afgørelse om en opfølgning af programmet efter 2027 og dets mål. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Midtvejsevalueringen indeholder de resultater, der er nødvendige for at træffe afgørelse om en opfølgning af programmet efter 2027 og dets mål.

Midtvejsevalueringen indeholder de resultater, der er nødvendige for at træffe afgørelse om en opfølgning af programmet efter 2027 og dets mål.

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 3

Artikel 13 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Ved afslutningen af instrumentets gennemførelse, dog senest
  fire år
  efter udgangen af den periode, der er omhandlet i artikel 1, foretager Kommissionen en endelig evaluering af instrumentet. | 3.   Ved afslutningen af instrumentets gennemførelse, dog senest
  tre år
  efter udgangen af den periode, der er omhandlet i artikel 1, foretager Kommissionen en endelig evaluering af instrumentet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Ved afslutningen af instrumentets gennemførelse, dog senest
  fire år
  efter udgangen af den periode, der er omhandlet i artikel 1, foretager Kommissionen en endelig evaluering af instrumentet.

3.   Ved afslutningen af instrumentets gennemførelse, dog senest
  tre år
  efter udgangen af den periode, der er omhandlet i artikel 1, foretager Kommissionen en endelig evaluering af instrumentet.

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 4

Artikel 13 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget konklusionen på evalueringerne og sine bemærkninger hertil. | 4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil
  samt de opnåede erfaringer
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget konklusionen på evalueringerne og sine bemærkninger hertil.

4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil
  samt de opnåede erfaringer
  .

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 13 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen vedlægger årlige delevalueringer til sin rapport »Beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig«. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Kommissionen vedlægger årlige delevalueringer til sin rapport »Beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig«.

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 2

Artikel 14 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 6, stk. 3, og artikel 12, stk. 2, tillægges Kommissionen indtil den 31. december 2028. | 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 6, stk. 3,
  artikel 11, stk. 2,
  og artikel 12, stk. 2, tillægges Kommissionen indtil den 31. december 2028. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 6, stk. 3, og artikel 12, stk. 2, tillægges Kommissionen indtil den 31. december 2028.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 6, stk. 3,
  artikel 11, stk. 2,
  og artikel 12, stk. 2, tillægges Kommissionen indtil den 31. december 2028.

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 3

Artikel 14 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Den i artikel 6, stk. 3, og artikel 12, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. | 3.   Den i artikel 6, stk. 3,
  artikel 11, stk. 2,
  og artikel 12, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Den i artikel 6, stk. 3, og artikel 12, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

3.   Den i artikel 6, stk. 3,
  artikel 11, stk. 2,
  og artikel 12, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 6

Artikel 14 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 6, stk. 3, artikel 12, stk. 2, træder i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. | 6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 6, stk. 3,
  artikel 11, stk. 2, og
  artikel 12, stk. 2, træder i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 6, stk. 3, artikel 12, stk. 2, træder i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 6, stk. 3,
  artikel 11, stk. 2, og
  artikel 12, stk. 2, træder i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15

Artikel 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 15 | udgår |
| Udvalgsprocedure | |
| 1.
     
  Kommissionen bistås af det toldprogramudvalg, der er omhandlet i artikel 18 i forordning (EU) [2018/XXX]

   (23)

  . | |
| 2.
     
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. | |
| |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 15

Artikel 15

udgår

udgår

Udvalgsprocedure

Udvalgsprocedure

1.
     
  Kommissionen bistås af det toldprogramudvalg, der er omhandlet i artikel 18 i forordning (EU) [2018/XXX]

   (23)

  .

2.
     
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1

Artikel 16 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden. | 1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) ved hjælp af sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden
  , hvilket viser EU-merværdien og hjælper Kommissionen med at indsamle data med henblik på at øge den budgetmæssige gennemsigtighed
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.

1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) ved hjælp af sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden
  , hvilket viser EU-merværdien og hjælper Kommissionen med at indsamle data med henblik på at øge den budgetmæssige gennemsigtighed
  .

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2

Artikel 16 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen
  gennemfører informations- og kommunikationstiltag
  vedrørende instrumentet og dets foranstaltninger og resultater.
  De finansielle midler, der er afsat til instrumentet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af EU's politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel 3. | 2.   Kommissionen
  fremlægger med henblik på at sikre gennemsigtighed regelmæssigt oplysninger for offentligheden
  vedrørende instrumentet, dets foranstaltninger og resultater
  , herunder med henvisning til de arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 11
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Kommissionen
  gennemfører informations- og kommunikationstiltag
  vedrørende instrumentet og dets foranstaltninger og resultater.
  De finansielle midler, der er afsat til instrumentet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af EU's politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel 3.

2.   Kommissionen
  fremlægger med henblik på at sikre gennemsigtighed regelmæssigt oplysninger for offentligheden
  vedrørende instrumentet, dets foranstaltninger og resultater
  , herunder med henvisning til de arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 11
  .

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 1 — kolonne 3 — række 1

Bilag 1 — kolonne 3 — række 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Containere, lastbiler, jernbanevogne | Containere, lastbiler, jernbanevogne
  og køretøjer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Containere, lastbiler, jernbanevogne

Containere, lastbiler, jernbanevogne
  og køretøjer

og køretøjer

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 1 — kolonne 3 — række 3 a (nyt)

Bilag 1 — kolonne 3 — række 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Køretøjer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Køretøjer

Køretøjer

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 1 — kolonne 2 — række 5

Bilag 1 — kolonne 2 — række 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Portal
  , der anvender
  backscatter-røntgen | Portal
  baseret på anvendelse af
  backscatter-røntgen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Portal
  , der anvender
  backscatter-røntgen

, der anvender

Portal
  baseret på anvendelse af
  backscatter-røntgen

baseret på anvendelse af

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 2 — kolonne 2 — række 6 a (nyt)

Bilag 2 — kolonne 2 — række 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Millimeterbølgebaseret sikkerhedsscanner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Millimeterbølgebaseret sikkerhedsscanner

Millimeterbølgebaseret sikkerhedsscanner

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 2 — punkt 1 a (nyt)

Bilag 2 — punkt 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | Sikkerhed og sikring









  a) | Grad af overholdelse af sikkerhedsstandarder for toldkontroludstyr ved alle grænseovergangssteder, herunder cybersikkerhed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.

1a.

Sikkerhed og sikring

a)

a)

Grad af overholdelse af sikkerhedsstandarder for toldkontroludstyr ved alle grænseovergangssteder, herunder cybersikkerhed

Grad af overholdelse af sikkerhedsstandarder for toldkontroludstyr ved alle grænseovergangssteder, herunder cybersikkerhed

| b) | Grad af overholdelse af sikringsstandarder for toldkontroludstyr ved alle grænseovergangssteder |
| --- | --- |

b)

b)

Grad af overholdelse af sikringsstandarder for toldkontroludstyr ved alle grænseovergangssteder

Grad af overholdelse af sikringsstandarder for toldkontroludstyr ved alle grænseovergangssteder

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 2 — punkt 1 b (nyt)

Bilag 2 — punkt 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b. | Sundhed og miljø









  a) | Grad af overholdelse af sundhedsstandarder for toldkontroludstyr ved alle grænseovergangssteder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1b.

1b.

Sundhed og miljø

a)

a)

Grad af overholdelse af sundhedsstandarder for toldkontroludstyr ved alle grænseovergangssteder

Grad af overholdelse af sundhedsstandarder for toldkontroludstyr ved alle grænseovergangssteder

| b) | Grad af overholdelse af miljøstandarder for toldkontroludstyr ved alle grænseovergangssteder |
| --- | --- |

b)

b)

Grad af overholdelse af miljøstandarder for toldkontroludstyr ved alle grænseovergangssteder

Grad af overholdelse af miljøstandarder for toldkontroludstyr ved alle grænseovergangssteder

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 2 a (nyt)

Bilag 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag 2 b (nyt)

Bilag 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0460/2018).

---

1

(2)  Bilag til den årlige aktivitetsrapport for 2016 om toldunionens performance, der findes på: https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-report-2016-taxation-and-customs-union_da.

2

(2)  Bilag til den årlige aktivitetsrapport for 2016 om toldunionens performance, der findes på: https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-report-2016-taxation-and-customs-union_da.

2

(2a)  
  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0075: Den næste FFR: forberedelse af Parlamentets holdning til den flerårige finansielle ramme efter 2020.

2a

Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0075: Den næste FFR: forberedelse af Parlamentets holdning til den flerårige finansielle ramme efter 2020.

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/22301/st09581en17-vf.pdf and http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7586-2017-INIT/en/pdf.

3

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/22301/st09581en17-vf.pdf and http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7586-2017-INIT/en/pdf.

3

(6)  Interinstitutionel aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1).

6

(6)  Interinstitutionel aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1).

6

(10)  COM(2018)0473.

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1624 af 14. september 2016 om den europæiske grænse- og kystvagt og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 863/2007, Rådets forordning (EF) nr. 2007/2004 og Rådets beslutning 2005/267/EF (EUT L 251 af 16.9.2016, s. 1).

11

(10)  COM(2018)0473.

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1624 af 14. september 2016 om den europæiske grænse- og kystvagt og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/399 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 863/2007, Rådets forordning (EF) nr. 2007/2004 og Rådets beslutning 2005/267/EF (EUT L 251 af 16.9.2016, s. 1).

11

(12)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

12

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

(23)  
  COM(2018)0442.

23

COM(2018)0442.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/256 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/256

---

P8_TA(2019)0002

Undertegnelse af statusaftalen mellem EU og Albanien om tiltag, som gennemføres af Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning i Albanien ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2019 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af statusaftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Albanien om tiltag, som gennemføres af Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning i Republikken Albanien (10302/2018 — C8-0433/2018 — 2018/0241(NLE))

(Godkendelse)

(2020/C 411/31)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (10302/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (10302/2018),

| — | der henviser til statusaftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Albanien om tiltag, som gennemføres af Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning i Republikken Albanien (10290/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til statusaftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Albanien om tiltag, som gennemføres af Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning i Republikken Albanien (10290/2018),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra b) og d), artikel 79, stk. 2, litra c), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0433/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra b) og d), artikel 79, stk. 2, litra c), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0433/2018),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0463/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0463/2018),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Republikken Albaniens regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/257 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/257

---

P8_TA(2019)0003

Protokol til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Kirgisistan (Kroatiens tiltrædelse) ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2019 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens og medlemsstaternes vegne af protokollen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Kirgisiske Republik på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (12564/2017 — C8-0033/2018 — 2017/0185(NLE))

(Godkendelse)

(2020/C 411/32)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (12564/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (12564/2017),

| — | der henviser til udkast til protokol til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Kirgisiske Republik på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (12659/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til protokol til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Kirgisiske Republik på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (12659/2017),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 91, artikel 100, stk. 2, artikel 207 og 209 samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0033/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 91, artikel 100, stk. 2, artikel 207 og 209 samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0033/2018),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A8-0443/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A8-0443/2018),

| 1. | godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Kirgisiske Republiks regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/258 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/258

---

P8_TA(2019)0006

Anvendelse af udlejningskøretøjer uden fører til godstransport ad landevej ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/1/EF om anvendelse af udlejningskøretøjer uden fører til godstransport ad landevej (COM(2017)0282 — C8-0172/2017 — 2017/0113(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 411/33)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0282), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0282),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 91, stk.1 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0172/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 91, stk.1 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0172/2017),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 6. december 2017 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 6. december 2017 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0193/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0193/2018),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 129 af 11.4.2018, s. 71.

(2)  Denne holdning erstatter de ændringer, der blev vedtaget den 14. juni 2018 (Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0264).

---

P8_TC1-COD(2017)0113

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/... om ændring af direktiv 2006/1/EF om anvendelse af udlejningskøretøjer uden fører til godstransport ad landevej

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 91, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/1/EF (3) fastsætter et mindstemål for åbning af markedet for anvendelse af udlejningskøretøjer uden fører til godstransport ad landevej. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/1/EF (3) fastsætter et mindstemål for åbning af markedet for anvendelse af udlejningskøretøjer uden fører til godstransport ad landevej.

| (2) | Anvendelse

  En sådan anvendelse
  af udlejningskøretøjer kan nedbringe omkostningerne for virksomheder, der udfører godstransport for egen regning eller for fremmed regning, og på samme tid øge

  idet den samtidig øger
  deres driftsmæssige fleksibilitet. Det

  Denne anvendelse af udlejningskøretøjer
  kan således bidrage til en forøgelse af de pågældende virksomheders produktivitet og konkurrenceevne. Eftersom udlejningskøretøjer som regel er nyere end køretøjerne i en gennemsnitlig vognpark, er

  kan
  de desuden

  ofte være
  mere sikre og mindre forurenende. [Ændring 1] |
| --- | --- |

(2)

Anvendelse

  En sådan anvendelse
  af udlejningskøretøjer kan nedbringe omkostningerne for virksomheder, der udfører godstransport for egen regning eller for fremmed regning, og på samme tid øge

  idet den samtidig øger
  deres driftsmæssige fleksibilitet. Det

  Denne anvendelse af udlejningskøretøjer
  kan således bidrage til en forøgelse af de pågældende virksomheders produktivitet og konkurrenceevne. Eftersom udlejningskøretøjer som regel er nyere end køretøjerne i en gennemsnitlig vognpark, er

  kan
  de desuden

  ofte være
  mere sikre og mindre forurenende. [Ændring 1]

| (3) | Direktiv 2006/1/EF gør det ikke muligt for virksomhederne at drage fuld nytte af fordelene ved at anvende udlejningskøretøjer. Direktivet giver medlemsstaterne mulighed for at begrænse
  de på
  deres
  områder etablerede
  virksomheders anvendelse af udlejningskøretøjer med en tilladt totalvægt på over
  seks
  tons or operatører, der arbejder

  i forbindelse med kørsel
  for egen regning. Endvidere har medlemsstaterne ikke pligt til at tillade anvendelse af et udlejningskøretøj i deres respektive områder, hvis køretøjet

  af et udlejningskøretøj, der
  er indregistreret eller taget i brug i overensstemmelse med lovgivningen i en anden medlemsstat end den, hvor den lejende virksomhed er etableret. [Ændring 2] |
| --- | --- |

(3)

Direktiv 2006/1/EF gør det ikke muligt for virksomhederne at drage fuld nytte af fordelene ved at anvende udlejningskøretøjer. Direktivet giver medlemsstaterne mulighed for at begrænse
  de på
  deres
  områder etablerede
  virksomheders anvendelse af udlejningskøretøjer med en tilladt totalvægt på over
  seks
  tons or operatører, der arbejder

  i forbindelse med kørsel
  for egen regning. Endvidere har medlemsstaterne ikke pligt til at tillade anvendelse af et udlejningskøretøj i deres respektive områder, hvis køretøjet

  af et udlejningskøretøj, der
  er indregistreret eller taget i brug i overensstemmelse med lovgivningen i en anden medlemsstat end den, hvor den lejende virksomhed er etableret. [Ændring 2]

| (4) | For at virksomhederne skal kunne drage nytte af fordelene ved anvendelse af udlejningskøretøjer, skal det være muligt for dem at anvende køretøjer, der er lejet i enhver medlemsstat, og ikke kun i den, hvor virksomheden er etableret. Det vil gøre det lettere for virksomhederne at imødegå især kortsigtede, sæsonbestemte eller midlertidige spidsbelastninger eller at udskifte defekte eller beskadigede køretøjer. |
| --- | --- |

(4)

For at virksomhederne skal kunne drage nytte af fordelene ved anvendelse af udlejningskøretøjer, skal det være muligt for dem at anvende køretøjer, der er lejet i enhver medlemsstat, og ikke kun i den, hvor virksomheden er etableret. Det vil gøre det lettere for virksomhederne at imødegå især kortsigtede, sæsonbestemte eller midlertidige spidsbelastninger eller at udskifte defekte eller beskadigede køretøjer.

| (4a) | Medlemsstaterne bør ikke have lov til at begrænse anvendelsen på deres område af et køretøj, der lejes af en virksomhed, som er behørigt etableret på en anden medlemsstats område, forudsat at køretøjet er registreret og opfylder de operationelle standarder og sikkerhedskravene eller er taget i brug i overensstemmelse med lovgivningen i en medlemsstat og er godkendt til drift af den ansvarlige virksomheds etableringsmedlemsstat. [Ændring 3] |
| --- | --- |

(4a)

Medlemsstaterne bør ikke have lov til at begrænse anvendelsen på deres område af et køretøj, der lejes af en virksomhed, som er behørigt etableret på en anden medlemsstats område, forudsat at køretøjet er registreret og opfylder de operationelle standarder og sikkerhedskravene eller er taget i brug i overensstemmelse med lovgivningen i en medlemsstat og er godkendt til drift af den ansvarlige virksomheds etableringsmedlemsstat. [Ændring 3]

| (5) | Niveauet for vejtransportafgifter varierer fortsat betydeligt inden for EU. Derfor er det for at undgå skattemæssige forvridninger stadig berettiget at have visse begrænsninger, som også indirekte kan påvirke den frie levering af tjenesteydelser inden for billeje. Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for
  i henhold til de betingelser, der er fastlagt i dette direktiv, og inden for deres respektive territorier
  at begrænse
  længden af
  den tidsperiode, hvori

  i hvilken en etableret virksomhed kan anvende
  et
  lejet
  køretøj, der er lejet

  registreret eller taget i brug
  i en anden medlemsstat end den, hvor den lejende virksomhed er etableret, kan anvendes inden for

  . De bør desuden kunne begrænse antallet af sådanne køretøjer, der lejes af en virksomhed, der er etableret på
  deres respektive områder

  område. [Ændring 4] |
| --- | --- |

(5)

Niveauet for vejtransportafgifter varierer fortsat betydeligt inden for EU. Derfor er det for at undgå skattemæssige forvridninger stadig berettiget at have visse begrænsninger, som også indirekte kan påvirke den frie levering af tjenesteydelser inden for billeje. Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for
  i henhold til de betingelser, der er fastlagt i dette direktiv, og inden for deres respektive territorier
  at begrænse
  længden af
  den tidsperiode, hvori

  i hvilken en etableret virksomhed kan anvende
  et
  lejet
  køretøj, der er lejet

  registreret eller taget i brug
  i en anden medlemsstat end den, hvor den lejende virksomhed er etableret, kan anvendes inden for

  . De bør desuden kunne begrænse antallet af sådanne køretøjer, der lejes af en virksomhed, der er etableret på
  deres respektive områder

  område. [Ændring 4]

| (5a) | For at håndhæve disse foranstaltninger, bør oplysninger om registreringsnummeret på det lejede køretøj være optaget i medlemsstaternes nationale elektroniske registre, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1071/2009
   (4)

  . De kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten, som er blevet underrettet om anvendelsen af et køretøj, som operatøren har lejet, og som er indregistreret eller taget i brug i overensstemmelse med lovgivningen i en anden medlemsstat, skal underrette de kompetente myndigheder i denne anden medlemsstat herom. Medlemsstaterne bør anvende informationssystemet for det indre marked (IMI) til dette formål. [Ændring 5] |
| --- | --- |

(5a)

For at håndhæve disse foranstaltninger, bør oplysninger om registreringsnummeret på det lejede køretøj være optaget i medlemsstaternes nationale elektroniske registre, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1071/2009
   (4)

  . De kompetente myndigheder i etableringsmedlemsstaten, som er blevet underrettet om anvendelsen af et køretøj, som operatøren har lejet, og som er indregistreret eller taget i brug i overensstemmelse med lovgivningen i en anden medlemsstat, skal underrette de kompetente myndigheder i denne anden medlemsstat herom. Medlemsstaterne bør anvende informationssystemet for det indre marked (IMI) til dette formål. [Ændring 5]

| (6) | For at tillade, at transport for egen regning kan foregå mere effektivt, bør medlemsstaterne ikke længere kunne begrænse muligheden for at anvende udlejningskøretøjer til denne form for drift. |
| --- | --- |

(6)

For at tillade, at transport for egen regning kan foregå mere effektivt, bør medlemsstaterne ikke længere kunne begrænse muligheden for at anvende udlejningskøretøjer til denne form for drift.

| (6a) | For at opretholde operationelle standarder, opfylde sikkerhedskravene og sikre ordentlige arbejdsvilkår for førere er det vigtigt, at transportører har garanteret adgang til aktiver og direkte støtteinfrastruktur i det land, hvor de udøver deres aktiviteter. [Ændring 6] |
| --- | --- |

(6a)

For at opretholde operationelle standarder, opfylde sikkerhedskravene og sikre ordentlige arbejdsvilkår for førere er det vigtigt, at transportører har garanteret adgang til aktiver og direkte støtteinfrastruktur i det land, hvor de udøver deres aktiviteter. [Ændring 6]

| (7) | Gennemførelsen og virkningerne af dette direktiv bør overvåges af Kommissionen og dokumenteres i en rapport
  senest tre år efter fristen for gennemførelse af dette direktiv
  .
  Rapporten bør tage behørigt hensyn til indvirkningen på trafiksikkerheden, på skatteindtægterne og på miljøet. Rapporten bør også vurdere alle overtrædelser af dette direktiv, herunder grænseoverskridende overtrædelser.

  En eventuel

  Behovet for en
  fremtidig indsats på dette område skal ses i lyset af denne rapport. [Ændring 7] |
| --- | --- |

(7)

Gennemførelsen og virkningerne af dette direktiv bør overvåges af Kommissionen og dokumenteres i en rapport
  senest tre år efter fristen for gennemførelse af dette direktiv
  .
  Rapporten bør tage behørigt hensyn til indvirkningen på trafiksikkerheden, på skatteindtægterne og på miljøet. Rapporten bør også vurdere alle overtrædelser af dette direktiv, herunder grænseoverskridende overtrædelser.

  En eventuel

  Behovet for en
  fremtidig indsats på dette område skal ses i lyset af denne rapport. [Ændring 7]

| (8) | Målene for dette direktiv ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne alene, men kan snarere på grund af vejtransportens grænseoverskridende karakter og de spørgsmål, som det er hensigten at dette direktiv skal tage hånd om, bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går direktivet ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(8)

Målene for dette direktiv ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne alene, men kan snarere på grund af vejtransportens grænseoverskridende karakter og de spørgsmål, som det er hensigten at dette direktiv skal tage hånd om, bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går direktivet ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (9) | Direktiv 2006/1/EF bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(9)

Direktiv 2006/1/EF bør derfor ændres —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

I direktiv 2006/1/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 2 foretages følgende ændringer:






  a) | stk. 1 affattes således:






  i) | den indledende sætning udskiftes med følgende:
  »Hver medlemsstat tillader på sit område anvendelse af køretøjer lejet af virksomheder, som er etableret på en anden medlemsstats område, såfremt:« |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I artikel 2 foretages følgende ændringer:

a)

stk. 1 affattes således:

i)

den indledende sætning udskiftes med følgende:

»Hver medlemsstat tillader på sit område anvendelse af køretøjer lejet af virksomheder, som er etableret på en anden medlemsstats område, såfremt:«

| ii) | litra a) udskiftes med følgende:






  »a) | køretøjet er indregistreret eller taget i brug i overensstemmelse med lovgivningen i en
  hvilken som helst
  medlemsstat
  , herunder de operationelle standarder og sikkerhedskravene.
  «[Ændring 8] |
| --- | --- | --- |

ii)

litra a) udskiftes med følgende:

»a)

køretøjet er indregistreret eller taget i brug i overensstemmelse med lovgivningen i en
  hvilken som helst
  medlemsstat
  , herunder de operationelle standarder og sikkerhedskravene.
  «[Ændring 8]

| b) | følgende stk. 1a indsættes:



  »1a.   Hvis køretøjet ikke er indregistreret eller taget i brug i overensstemmelse med lovgivningen i den medlemsstat, hvor virksomheden, der lejer køretøjet, er etableret, kan medlemsstaterne begrænse brugen af det lejede køretøj inden for deres respektive områder. Medlemsstaterne skal dog i et sådant tilfælde tillade brug af køretøjet i mindst fire måneder i et givet kalenderår«.
  [Ændring 9] |
| --- | --- |

b)

følgende stk. 1a indsættes:

»1a.   Hvis køretøjet ikke er indregistreret eller taget i brug i overensstemmelse med lovgivningen i den medlemsstat, hvor virksomheden, der lejer køretøjet, er etableret, kan medlemsstaterne begrænse brugen af det lejede køretøj inden for deres respektive områder. Medlemsstaterne skal dog i et sådant tilfælde tillade brug af køretøjet i mindst fire måneder i et givet kalenderår«.
  [Ændring 9]

| 2) | Artikel 3 udskiftes med følgende:


  »Artikel 3




  1.
     Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at
  virksomheder, der er etableret inden for
  deres virksomheder

  område,
  kan anvende udlejningskøretøjer til godstransport ad landevej på samme betingelser som køretøjer, der ejes af dem, såfremt betingelserne i artikel 2 er opfyldt.«[Ændring 10]





  1a.
     
  Hvis køretøjet er indregistreret eller taget i brug i overensstemmelse med lovgivningen i en anden medlemsstat, kan den medlemsstat, hvor virksomheden er etableret:










  a) | begrænse perioden for anvendelse af det lejede køretøj inden for sit respektive område, forudsat at den tillader, at det lejede køretøj anvendes i mindst fire på hinanden følgende måneder i et givet kalenderår; i dette tilfælde kan det kræves, at lejekontrakten ikke løber længere end den frist, der er fastsat af medlemsstaten |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 3 udskiftes med følgende:

»Artikel 3

1.
     Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at
  virksomheder, der er etableret inden for
  deres virksomheder

  område,
  kan anvende udlejningskøretøjer til godstransport ad landevej på samme betingelser som køretøjer, der ejes af dem, såfremt betingelserne i artikel 2 er opfyldt.«[Ændring 10]

1a.
     
  Hvis køretøjet er indregistreret eller taget i brug i overensstemmelse med lovgivningen i en anden medlemsstat, kan den medlemsstat, hvor virksomheden er etableret:

a)

begrænse perioden for anvendelse af det lejede køretøj inden for sit respektive område, forudsat at den tillader, at det lejede køretøj anvendes i mindst fire på hinanden følgende måneder i et givet kalenderår; i dette tilfælde kan det kræves, at lejekontrakten ikke løber længere end den frist, der er fastsat af medlemsstaten

| b) | begrænse antallet af udlejningskøretøjer, der kan anvendes af enhver virksomhed, forudsat at de tillader anvendelse af mindst et antal køretøjer svarende til 25 % af godskøretøjerne i den samlede vognpark, der ejes af virksomheden den 31. december i det år, der går forud for anmodningen om bemyndigelse til at benytte disse køretøjer; i dette tilfælde har en virksomhed, der har en samlet vognpark bestående af mere end ét men mindre end fire køretøjer, lov til at anvende mindst ét sådant udlejningskøretøj." [Ændring 11] |
| --- | --- |

b)

begrænse antallet af udlejningskøretøjer, der kan anvendes af enhver virksomhed, forudsat at de tillader anvendelse af mindst et antal køretøjer svarende til 25 % af godskøretøjerne i den samlede vognpark, der ejes af virksomheden den 31. december i det år, der går forud for anmodningen om bemyndigelse til at benytte disse køretøjer; i dette tilfælde har en virksomhed, der har en samlet vognpark bestående af mere end ét men mindre end fire køretøjer, lov til at anvende mindst ét sådant udlejningskøretøj." [Ændring 11]

1b.
     
  Medlemsstaterne kan undtage transport for egen regning med køretøjer, hvis tilladte totalvægt overstiger 6 tons, fra bestemmelserne i stk. 1. [Ændring 28 + 34]

| 2a) | Følgende indsættes som artikel 3a:





  »Artikel 3a





  1.
     
  Oplysninger om et lejet køretøjs registreringsnummer skal indføres i det nationale elektroniske register som defineret i artikel 16 forordning (EF) nr. 1071/2009

   (*1)

  .






  2.
     
  De kompetente myndigheder i en operatørs etableringsmedlemsstat, som er blevet underrettet om anvendelsen af et køretøj, som operatøren har lejet, og som er indregistreret eller taget i brug i overensstemmelse med lovgivningen i en anden medlemsstat, skal underrette de kompetente myndigheder i denne anden medlemsstat herom.






  3.
     
  Det administrative samarbejde, der er omhandlet i stk. 2, skal foregå ved hjælp af informationssystemet for det indre marked (IMI), som blev oprettet ved forordning (EU) nr. 1024/2012

   (*2)

  .





  (*1)  
  Under henvisning til artikel 16 i forordning (EF) nr. 1071/2009 under hensyntagen til udvidelsen af de oplysninger, der skal registreres, som foreslået af Kommissionen.
  "


  (*2)  

  EUT L 316 af 14.11.2012, s. 1.« [Ændring 12]" |
| --- | --- |

2a)

2a)

Følgende indsættes som artikel 3a:

Følgende indsættes som artikel 3a:

»Artikel 3a

1.
     
  Oplysninger om et lejet køretøjs registreringsnummer skal indføres i det nationale elektroniske register som defineret i artikel 16 forordning (EF) nr. 1071/2009

   (*1)

  .

2.
     
  De kompetente myndigheder i en operatørs etableringsmedlemsstat, som er blevet underrettet om anvendelsen af et køretøj, som operatøren har lejet, og som er indregistreret eller taget i brug i overensstemmelse med lovgivningen i en anden medlemsstat, skal underrette de kompetente myndigheder i denne anden medlemsstat herom.

3.
     
  Det administrative samarbejde, der er omhandlet i stk. 2, skal foregå ved hjælp af informationssystemet for det indre marked (IMI), som blev oprettet ved forordning (EU) nr. 1024/2012

   (*2)

  .

(*1)  
  Under henvisning til artikel 16 i forordning (EF) nr. 1071/2009 under hensyntagen til udvidelsen af de oplysninger, der skal registreres, som foreslået af Kommissionen.
  "

*1

Under henvisning til artikel 16 i forordning (EF) nr. 1071/2009 under hensyntagen til udvidelsen af de oplysninger, der skal registreres, som foreslået af Kommissionen.

(*2)  

  EUT L 316 af 14.11.2012, s. 1.« [Ændring 12]"

*2

EUT L 316 af 14.11.2012, s. 1.«

| 3) | Følgende indsættes som artikel 5a:


  »Artikel 5a

  Senest den [OP: indsæt den dato, hvor der er forløbet fem

  ... [tre
  år efter fristen for gennemførelsen af direktivet

  dette ændringsdirektiv]
  forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen og virkningerne af dette direktiv. Rapporten skal indeholde oplysninger om anvendelsen af køretøjer lejet i en anden medlemsstat end den medlemsstat, hvor virksomheden, der lejer køretøjet, er etableret
  . Rapporten skal lægge særlig vægt på indvirkningen på trafiksikkerheden og skatteindtægterne, herunder skattemæssige fordrejninger, og på håndhævelse af cabotagereglerne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1072/2009

   (*3)

  .
  På grundlag af denne rapport vurderer Kommissionen, hvorvidt det er nødvendigt at foreslå yderligere foranstaltninger.«[Ændring 13]



  (*3)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1072/2009 af 21. oktober 2009 om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel (EUT L 300 af 14.11.2009, s. 72).
  " |
| --- | --- |

3)

Følgende indsættes som artikel 5a:

»Artikel 5a

Senest den [OP: indsæt den dato, hvor der er forløbet fem

  ... [tre
  år efter fristen for gennemførelsen af direktivet

  dette ændringsdirektiv]
  forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen og virkningerne af dette direktiv. Rapporten skal indeholde oplysninger om anvendelsen af køretøjer lejet i en anden medlemsstat end den medlemsstat, hvor virksomheden, der lejer køretøjet, er etableret
  . Rapporten skal lægge særlig vægt på indvirkningen på trafiksikkerheden og skatteindtægterne, herunder skattemæssige fordrejninger, og på håndhævelse af cabotagereglerne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1072/2009

   (*3)

  .
  På grundlag af denne rapport vurderer Kommissionen, hvorvidt det er nødvendigt at foreslå yderligere foranstaltninger.«[Ændring 13]

(*3)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1072/2009 af 21. oktober 2009 om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel (EUT L 300 af 14.11.2009, s. 72).
  "

*3

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1072/2009 af 21. oktober 2009 om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel (EUT L 300 af 14.11.2009, s. 72).

Artikel 2

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love, regler og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den [OP: indsæt

  [20 måneder efter
  datoen beregnet som 18 måneder efter ikrafttrædelsen

  for dette direktivs ikrafttræden]
  . De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser. [Ændring 14]

Lovene og bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ..., den .

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 129 af 11.4.2018, s. 71.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 15.1.2019.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/1/EF af 18. januar 2006 om anvendelse af udlejningskøretøjer uden fører til godstransport ad landevej (kodificeret udgave) (EUT L 33 af 4.2.2006, s. 82).

3

(4)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1071/2009 af 21. oktober 2009 om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet og om ophævelse af Rådets direktiv 96/26/EF (EUT L 300 af 14.11.2009, s. 51).

4

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1071/2009 af 21. oktober 2009 om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet og om ophævelse af Rådets direktiv 96/26/EF (EUT L 300 af 14.11.2009, s. 51).

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/263 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/263

---

P8_TA(2019)0007

Midlertidig tilbagetrækning af præferencer i visse aftaler mellem EU og visse tredjelande ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om iværksættelse af beskyttelsesklausuler og andre mekanismer for midlertidig tilbagetrækning af præferencer i visse aftaler mellem Den Europæiske Union og visse tredjelande (COM(2018)0206 — C8-0158/2018 — 2018/0101(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 411/34)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0206), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0206),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0158/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0158/2018),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 5. december 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 5. december 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A8-0330/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A8-0330/2018),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | godkender Europa-Parlamentets og Kommissionens fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, og som vil blive offentliggjort i L-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende sammen med den endelige lovgivningsmæssige retsakt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2018)0101

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om iværksættelse af bilaterale beskyttelsesklausuler og andre mekanismer for midlertidig tilbagetrækning af præferencer i visse handelsaftaler mellem Den Europæiske Union og tredjelande

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2019/287.)

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

FÆLLES ERKLÆRING FRA EUROPA-PARLAMENTET OG KOMMISSIONEN

Europa-Parlamentet og Kommissionen er enige om betydningen af et tæt samarbejde om overvågningen af gennemførelsen af aftalerne i bilaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/287 af 13. februar 2019 om iværksættelse af beskyttelsesklausuler og andre mekanismer for midlertidig tilbagetrækning af præferencer i visse aftaler mellem Den Europæiske Union og tredjelande (1). De er i denne henseende enige om, at såfremt Europa-Parlamentet vedtager en henstilling om indledning af undersøgelse af beskyttelsesforanstaltninger, undersøger Kommissionen omhyggeligt, hvorvidt betingelserne indeholdt i forordningen for indledning på eget initiativ er opfyldt. Såfremt Kommissionen ikke anser disse betingelser for opfyldt, forelægger den Europa-Parlamentets ansvarlige udvalg en beretning med en redegørelse for alle de faktorer, der er relevante for igangsættelsen af en sådan undersøgelse.

---

(1)  EUT L 53 af 22.2.2019, s. 1.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/265 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/265

---

P8_TA(2019)0008

Fastlæggelse af toldprogrammet for samarbejde på toldområdet ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 15. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af toldprogrammet for samarbejde på toldområdet (COM(2018)0442 — C8-0261/2018 — 2018/0232(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 411/35)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Told 2020-programmet, der er oprettet ved forordning (EU) nr. 1294/2013 (18), og de forudgående programmer har ydet et væsentligt bidrag til at fremme og styrke
  samarbejdet på toldområdet
  . Mange
  aktiviteter på toldområdet
  er grænseoverskridende, involverer og påvirker alle
  27
  medlemsstater og kan derfor ikke gennemføres effektivt af de enkelte medlemsstater. Et
  EU-toldprogram
  , som gennemføres af Kommissionen, giver medlemsstaterne en
  EU-ramme
  til at udvikle
  disse
  samarbejdsaktiviteter,
  der
  er mere omkostningseffektiv, end hvis hver enkelt medlemsstat
  skulle opstille egne samarbejdsrammer
  på bilateralt eller multilateralt
  grundlag
  . Det er derfor hensigtsmæssigt at sikre videreførelsen af
  EU-finansieringen
  på toldområdet ved at fastlægge et nyt program inden for samme område, toldprogrammet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Told 2020-programmet, der er oprettet ved forordning (EU) nr. 1294/2013 (18), og de forudgående programmer har ydet et væsentligt bidrag til at fremme og styrke
  samarbejdet på toldområdet
  . Mange
  aktiviteter på toldområdet
  er grænseoverskridende, involverer og påvirker alle
  27
  medlemsstater og kan derfor ikke gennemføres effektivt af de enkelte medlemsstater. Et
  EU-toldprogram
  , som gennemføres af Kommissionen, giver medlemsstaterne en
  EU-ramme
  til at udvikle
  disse
  samarbejdsaktiviteter,
  der
  er mere omkostningseffektiv, end hvis hver enkelt medlemsstat
  skulle opstille egne samarbejdsrammer
  på bilateralt eller multilateralt
  grundlag
  . Det er derfor hensigtsmæssigt at sikre videreførelsen af
  EU-finansieringen
  på toldområdet ved at fastlægge et nyt program inden for samme område, toldprogrammet.

| (1) | Told 2020-programmet, der er oprettet ved forordning (EU) nr. 1294/2013 (18), og de forudgående programmer har ydet et væsentligt bidrag til at fremme og styrke
  toldsamarbejdet
  . Mange
  toldaktiviteter
  er grænseoverskridende, involverer og påvirker alle medlemsstater og kan derfor ikke gennemføres effektivt af de enkelte medlemsstater. Et
  EU-dækkende toldprogram
  , som gennemføres af Kommissionen, giver medlemsstaterne en
  ramme på EU-plan
  til at udvikle
  sådanne
  samarbejdsaktiviteter
  med
  ,
  som
  er mere omkostningseffektiv, end hvis hver enkelt medlemsstat
  opstiller en individuel samarbejdsramme
  på bilateralt eller multilateralt
  plan. Toldprogrammet spiller også en afgørende rolle med hensyn til at beskytte Unionens og medlemsstaternes finansielle interesser ved at sikre en effektiv opkrævning af toldafgifter og dermed udgøre en vigtig indtægtskilde for Unionens og de nationale budgetter, bl.a. ved at fokusere på kapacitetsopbygning på it-området og øget samarbejde på toldområdet. Desuden er harmoniserede og standardiserede kontroller nødvendige for at kunne spore ulovlige grænseoverskridende strømme af varer og bekæmpe svig
  . Det er derfor hensigtsmæssigt
  og interessant af hensyn til effektivitet
  at sikre videreførelsen af
  Unionens finansiering
  på toldområdet ved at fastlægge et nyt program inden for samme område, toldprogrammet
  (programmet)
  . |
| --- | --- |

(1)

Told 2020-programmet, der er oprettet ved forordning (EU) nr. 1294/2013 (18), og de forudgående programmer har ydet et væsentligt bidrag til at fremme og styrke
  toldsamarbejdet
  . Mange
  toldaktiviteter
  er grænseoverskridende, involverer og påvirker alle medlemsstater og kan derfor ikke gennemføres effektivt af de enkelte medlemsstater. Et
  EU-dækkende toldprogram
  , som gennemføres af Kommissionen, giver medlemsstaterne en
  ramme på EU-plan
  til at udvikle
  sådanne
  samarbejdsaktiviteter
  med
  ,
  som
  er mere omkostningseffektiv, end hvis hver enkelt medlemsstat
  opstiller en individuel samarbejdsramme
  på bilateralt eller multilateralt
  plan. Toldprogrammet spiller også en afgørende rolle med hensyn til at beskytte Unionens og medlemsstaternes finansielle interesser ved at sikre en effektiv opkrævning af toldafgifter og dermed udgøre en vigtig indtægtskilde for Unionens og de nationale budgetter, bl.a. ved at fokusere på kapacitetsopbygning på it-området og øget samarbejde på toldområdet. Desuden er harmoniserede og standardiserede kontroller nødvendige for at kunne spore ulovlige grænseoverskridende strømme af varer og bekæmpe svig
  . Det er derfor hensigtsmæssigt
  og interessant af hensyn til effektivitet
  at sikre videreførelsen af
  Unionens finansiering
  på toldområdet ved at fastlægge et nyt program inden for samme område, toldprogrammet
  (programmet)
  .

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1a) | Toldunionen, der gennemføres af nationale toldmyndigheder, har i 50 år været en hjørnesten i Unionen, som er en af de største handelsblokke i verden. Toldunionen er et vigtigt eksempel på vellykket integration i Unionen og af afgørende betydning for et velfungerende indre marked til gavn for både erhvervslivet og borgerne. Europa-Parlamentet gav i sin beslutning af 14. marts 2018 om den næste flerårige finansielle ramme: forberedelse af Parlamentets holdning til den flerårige finansielle ramme efter 2020 udtryk for særlig bekymring med hensyn til toldsvig. En stærkere og mere ambitiøs Union kan kun opnås, hvis den ydes med styrkede finansielle midler, løbende støtte til eksisterende politikker og øgede ressourcer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1a)

Toldunionen, der gennemføres af nationale toldmyndigheder, har i 50 år været en hjørnesten i Unionen, som er en af de største handelsblokke i verden. Toldunionen er et vigtigt eksempel på vellykket integration i Unionen og af afgørende betydning for et velfungerende indre marked til gavn for både erhvervslivet og borgerne. Europa-Parlamentet gav i sin beslutning af 14. marts 2018 om den næste flerårige finansielle ramme: forberedelse af Parlamentets holdning til den flerårige finansielle ramme efter 2020 udtryk for særlig bekymring med hensyn til toldsvig. En stærkere og mere ambitiøs Union kan kun opnås, hvis den ydes med styrkede finansielle midler, løbende støtte til eksisterende politikker og øgede ressourcer.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Toldunionen har udviklet sig væsentligt i løbet af de seneste 50 år, og toldmyndighederne udfører nu med succes en lang række opgaver ved grænserne. De arbejder i fællesskab for at fremme handel og mindske bureaukratiet
  og
  indsamle indtægter til de nationale budgetter og EU-budgettet og beskytte offentligheden mod trusler med tilknytning til terrorisme, sundhed og miljø samt andre trusler. Med indførelsen af en fælles ramme for risikoforvaltning i hele EU (19) og
  toldkontrol
  af bevægelser af store kontantbeløb med henblik på bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme
  udgør
  toldmyndighederne
  spydspidsen
  i kampen mod terrorisme og
  organiseret kriminalitet
  . På grundlag af det
  brede
  mandat er toldmyndighederne nu reelt den førende myndighed med hensyn til kontrol af varer ved
  EU's
  ydre grænser.
  På
  denne
  baggrund
  bør programmet ikke kun omfatte toldsamarbejde, men udvide sin støtte til toldmyndighedernes opgave
  som helhed
  , som fastsat i artikel 3 i forordning (EU) nr. 952/2013,
  dvs.
  overvågning af Unionens internationale handel, gennemførelse af de eksterne aspekter af det indre marked, af den fælles handelspolitik og af andre fælles EU-politikker med
  relevans for
  handel
  samt
  sikring af forsyningskæden. Retsgrundlaget
  vil
  derfor dække toldsamarbejde (artikel 33 i TEUF), det indre marked (artikel 114 i TEUF) og handelspolitik (artikel 207 i TEUF). |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Toldunionen har udviklet sig væsentligt i løbet af de seneste 50 år, og toldmyndighederne udfører nu med succes en lang række opgaver ved grænserne. De arbejder i fællesskab for at fremme handel og mindske bureaukratiet
  og
  indsamle indtægter til de nationale budgetter og EU-budgettet og beskytte offentligheden mod trusler med tilknytning til terrorisme, sundhed og miljø samt andre trusler. Med indførelsen af en fælles ramme for risikoforvaltning i hele EU (19) og
  toldkontrol
  af bevægelser af store kontantbeløb med henblik på bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme
  udgør
  toldmyndighederne
  spydspidsen
  i kampen mod terrorisme og
  organiseret kriminalitet
  . På grundlag af det
  brede
  mandat er toldmyndighederne nu reelt den førende myndighed med hensyn til kontrol af varer ved
  EU's
  ydre grænser.
  På
  denne
  baggrund
  bør programmet ikke kun omfatte toldsamarbejde, men udvide sin støtte til toldmyndighedernes opgave
  som helhed
  , som fastsat i artikel 3 i forordning (EU) nr. 952/2013,
  dvs.
  overvågning af Unionens internationale handel, gennemførelse af de eksterne aspekter af det indre marked, af den fælles handelspolitik og af andre fælles EU-politikker med
  relevans for
  handel
  samt
  sikring af forsyningskæden. Retsgrundlaget
  vil
  derfor dække toldsamarbejde (artikel 33 i TEUF), det indre marked (artikel 114 i TEUF) og handelspolitik (artikel 207 i TEUF).

| (2) | Toldunionen har udviklet sig væsentligt i løbet af de seneste 50 år, og toldmyndighederne udfører nu med succes en lang række opgaver ved grænserne. De arbejder i fællesskab for at fremme
  etisk og retfærdig
  handel og mindske bureaukratiet, indsamle indtægter til de nationale budgetter og EU-budgettet og beskytte offentligheden mod trusler med tilknytning til terrorisme, sundhed og miljø samt andre trusler. Med indførelsen af en fælles ramme (19) for risikoforvaltning i hele EU og
  kontrol
  af bevægelser af store kontantbeløb med henblik på bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme
  tager
  toldmyndighederne
  en førende rolle
  i kampen mod terrorisme
  , organiseret kriminalitet
  og
  illoyal konkurrence
  . På grundlag af det
  omfattende
  mandat er toldmyndighederne nu reelt den førende myndighed med hensyn til kontrol af varer ved
  Unionens
  ydre grænser.
  I
  denne
  forbindelse
  bør programmet ikke kun omfatte toldsamarbejde, men
  også
  udvide sin støtte til toldmyndighedernes opgave
  i bredere forstand
  , som fastsat i artikel 3 i forordning (EU) nr. 952/2013,
  navnlig
  overvågning af Unionens internationale handel, gennemførelse af de eksterne aspekter af det indre marked, af den fælles handelspolitik og af andre fælles EU-politikker med
  indflydelse på
  handel
  og
  sikring af forsyningskæden. Retsgrundlaget
  for denne forordning bør
  derfor dække toldsamarbejde (artikel 33 i TEUF), det indre marked (artikel 114 i TEUF) og handelspolitik (artikel 207 i TEUF). |
| --- | --- |

(2)

Toldunionen har udviklet sig væsentligt i løbet af de seneste 50 år, og toldmyndighederne udfører nu med succes en lang række opgaver ved grænserne. De arbejder i fællesskab for at fremme
  etisk og retfærdig
  handel og mindske bureaukratiet, indsamle indtægter til de nationale budgetter og EU-budgettet og beskytte offentligheden mod trusler med tilknytning til terrorisme, sundhed og miljø samt andre trusler. Med indførelsen af en fælles ramme (19) for risikoforvaltning i hele EU og
  kontrol
  af bevægelser af store kontantbeløb med henblik på bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme
  tager
  toldmyndighederne
  en førende rolle
  i kampen mod terrorisme
  , organiseret kriminalitet
  og
  illoyal konkurrence
  . På grundlag af det
  omfattende
  mandat er toldmyndighederne nu reelt den førende myndighed med hensyn til kontrol af varer ved
  Unionens
  ydre grænser.
  I
  denne
  forbindelse
  bør programmet ikke kun omfatte toldsamarbejde, men
  også
  udvide sin støtte til toldmyndighedernes opgave
  i bredere forstand
  , som fastsat i artikel 3 i forordning (EU) nr. 952/2013,
  navnlig
  overvågning af Unionens internationale handel, gennemførelse af de eksterne aspekter af det indre marked, af den fælles handelspolitik og af andre fælles EU-politikker med
  indflydelse på
  handel
  og
  sikring af forsyningskæden. Retsgrundlaget
  for denne forordning bør
  derfor dække toldsamarbejde (artikel 33 i TEUF), det indre marked (artikel 114 i TEUF) og handelspolitik (artikel 207 i TEUF).

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Ved
  at
  skabe
  en ramme for foranstaltninger, der har til formål at støtte toldunionen og toldmyndighederne,
  bør programmet
  bidrage til at beskytte
  EU's
  og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser, beskytte Unionen mod unfair og ulovlig
  handel
  og samtidig
  støtte lovlig erhvervsaktivitet
  ,
  sørge for sikkerhed
  for Unionen og dens
  borgere
  , og fremme lovlig handel, så virksomheder og borgere kan få gavn af det indre markeds og
  den globale handels
  fulde potentiale. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Ved
  at
  skabe
  en ramme for foranstaltninger, der har til formål at støtte toldunionen og toldmyndighederne,
  bør programmet
  bidrage til at beskytte
  EU's
  og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser, beskytte Unionen mod unfair og ulovlig
  handel
  og samtidig
  støtte lovlig erhvervsaktivitet
  ,
  sørge for sikkerhed
  for Unionen og dens
  borgere
  , og fremme lovlig handel, så virksomheder og borgere kan få gavn af det indre markeds og
  den globale handels
  fulde potentiale.

| (3) | Programmet bør som et generelt mål bistå medlemsstaterne og Kommissionen ved
  at
  tilvejebringe
  en ramme for foranstaltninger, der har til formål at støtte toldunionen og toldmyndighederne
  med det langsigtede mål
  ,
  at alle toldadministrationer i Unionen arbejder så tæt sammen som muligt,
  bidrage til at beskytte
  Unionens
  og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser, beskytte Unionen mod unfair og ulovlig
  handelspraksis
  og samtidig
  fremme lovlige erhvervsaktiviteter
  ,
  garantere sikkerheden
  for Unionen og dens
  indbyggere, og derved styrke forbrugerbeskyttelsen
  , og fremme lovlig handel, så virksomheder og borgere kan få gavn af det indre markeds og
  verdenshandelens
  fulde potentiale. |
| --- | --- |

(3)

Programmet bør som et generelt mål bistå medlemsstaterne og Kommissionen ved
  at
  tilvejebringe
  en ramme for foranstaltninger, der har til formål at støtte toldunionen og toldmyndighederne
  med det langsigtede mål
  ,
  at alle toldadministrationer i Unionen arbejder så tæt sammen som muligt,
  bidrage til at beskytte
  Unionens
  og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser, beskytte Unionen mod unfair og ulovlig
  handelspraksis
  og samtidig
  fremme lovlige erhvervsaktiviteter
  ,
  garantere sikkerheden
  for Unionen og dens
  indbyggere, og derved styrke forbrugerbeskyttelsen
  , og fremme lovlig handel, så virksomheder og borgere kan få gavn af det indre markeds og
  verdenshandelens
  fulde potentiale.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3a) | Da det er blevet klart, at nogle af de systemer, der er omhandlet i artikel 278 i EU-toldkodeksen, kun kan anvendes delvist inden den 31. december 2020, hvilket indebærer, at ikke-elektroniske systemer fortsat vil være i brug efter denne dato, og da der ikke er nogen lovgivningsmæssige ændringer, der forlænger denne frist, vil virksomheder og toldmyndigheder være ude af stand til at udføre deres opgaver og opfylde deres retlige forpligtelser for så vidt angår toldaktioner, og et af programmets primære specifikke mål bør være at bistå medlemsstaterne og Kommissionen med at oprette sådanne elektroniske systemer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3a)

Da det er blevet klart, at nogle af de systemer, der er omhandlet i artikel 278 i EU-toldkodeksen, kun kan anvendes delvist inden den 31. december 2020, hvilket indebærer, at ikke-elektroniske systemer fortsat vil være i brug efter denne dato, og da der ikke er nogen lovgivningsmæssige ændringer, der forlænger denne frist, vil virksomheder og toldmyndigheder være ude af stand til at udføre deres opgaver og opfylde deres retlige forpligtelser for så vidt angår toldaktioner, og et af programmets primære specifikke mål bør være at bistå medlemsstaterne og Kommissionen med at oprette sådanne elektroniske systemer.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 3 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3b) | Toldforvaltning og -kontrol er et dynamisk politikområde, der står over for nye udfordringer, der opstår som følge af konstant skiftende globale forretningsmodeller og forsyningskæder, samt ændrede forbrugsmønstre og digitalisering, såsom e-handel, herunder tingenes internet, dataanalyse, kunstig intelligens og blockchain-teknologi. Programmet bør støtte toldforvaltningen i sådanne situationer og gøre det muligt at anvende innovative løsninger. Disse udfordringer understreger yderligere behovet for at styrke samarbejdet mellem toldmyndighederne og behovet for en ensartet fortolkning og gennemførelse af toldlovgivningen. Når de offentlige finanser er under pres, øges omfanget af verdenshandelen, og svig og smugling giver anledning til stigende bekymring. Programmet bør bidrage til at tackle disse udfordringer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3b)

Toldforvaltning og -kontrol er et dynamisk politikområde, der står over for nye udfordringer, der opstår som følge af konstant skiftende globale forretningsmodeller og forsyningskæder, samt ændrede forbrugsmønstre og digitalisering, såsom e-handel, herunder tingenes internet, dataanalyse, kunstig intelligens og blockchain-teknologi. Programmet bør støtte toldforvaltningen i sådanne situationer og gøre det muligt at anvende innovative løsninger. Disse udfordringer understreger yderligere behovet for at styrke samarbejdet mellem toldmyndighederne og behovet for en ensartet fortolkning og gennemførelse af toldlovgivningen. Når de offentlige finanser er under pres, øges omfanget af verdenshandelen, og svig og smugling giver anledning til stigende bekymring. Programmet bør bidrage til at tackle disse udfordringer.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 3 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3c) | For at sikre den størst mulige effektivitet og undgå overlapninger bør Kommissionen koordinere gennemførelsen af programmet med tilknyttede EU-programmer og fonde. Dette omfatter navnlig Fiscalis-programmet, Unionens program for bekæmpelse af svig og programmet for det indre marked samt Fonden for Intern Sikkerhed og den integrerede grænseforvaltningsfond, støtteprogrammet for strukturreformer, programmet for det digitale Europa, Connecting Europe-faciliteten og Rådets afgørelse om Unionens ordning for egne indtægter samt gennemførelsesforordninger og -foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3c)

For at sikre den størst mulige effektivitet og undgå overlapninger bør Kommissionen koordinere gennemførelsen af programmet med tilknyttede EU-programmer og fonde. Dette omfatter navnlig Fiscalis-programmet, Unionens program for bekæmpelse af svig og programmet for det indre marked samt Fonden for Intern Sikkerhed og den integrerede grænseforvaltningsfond, støtteprogrammet for strukturreformer, programmet for det digitale Europa, Connecting Europe-faciliteten og Rådets afgørelse om Unionens ordning for egne indtægter samt gennemførelsesforordninger og -foranstaltninger.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 3 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3d) | For så vidt angår Det Forenede Kongeriges mulige udtræden af Unionen er der i finansieringsrammen for dette program ikke taget hensyn til de omkostninger, der er forbundet med undertegnelsen af udtrædelsesaftalen, og det fremtidige forhold mellem Unionen og Det Forenede Kongerige. Undertegnelsen af aftalen, Det Forenede Kongeriges udtræden af alle eksisterende toldsystemer og alt eksisterende samarbejde samt udløbet af dets retlige forpligtelser på dette område risikerer at medføre yderligere omkostninger, som ikke kan anslås nøjagtigt på tidspunktet for udarbejdelsen af dette program. Kommissionen bør derfor overveje at afsætte tilstrækkelige midler til at forberede sig på disse potentielle omkostninger. Disse omkostninger bør imidlertid ikke dækkes over programmets bevillingsramme, da det budget, der er planlagt i programmet, kun vil være tilstrækkeligt til at dække de omkostninger, der realistisk set kunne forudses på tidspunktet for programmets oprettelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3d)

For så vidt angår Det Forenede Kongeriges mulige udtræden af Unionen er der i finansieringsrammen for dette program ikke taget hensyn til de omkostninger, der er forbundet med undertegnelsen af udtrædelsesaftalen, og det fremtidige forhold mellem Unionen og Det Forenede Kongerige. Undertegnelsen af aftalen, Det Forenede Kongeriges udtræden af alle eksisterende toldsystemer og alt eksisterende samarbejde samt udløbet af dets retlige forpligtelser på dette område risikerer at medføre yderligere omkostninger, som ikke kan anslås nøjagtigt på tidspunktet for udarbejdelsen af dette program. Kommissionen bør derfor overveje at afsætte tilstrækkelige midler til at forberede sig på disse potentielle omkostninger. Disse omkostninger bør imidlertid ikke dækkes over programmets bevillingsramme, da det budget, der er planlagt i programmet, kun vil være tilstrækkeligt til at dække de omkostninger, der realistisk set kunne forudses på tidspunktet for programmets oprettelse.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Med henblik på at støtte tredjelandes tiltrædelses- og associeringsproces bør såvel tiltrædelseslande og kandidatlande som potentielle
  kandidater
  og partnerlande i den europæiske naboskabspolitik kunne deltage i programmet, forudsat at
  visse
  betingelser er opfyldt. Andre tredjelande vil også kunne deltage i programmet i henhold til betingelserne i de særlige aftaler, der er indgået mellem Unionen og de pågældende tredjelande
  , og som dækker
  deres deltagelse i Unionens programmer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Med henblik på at støtte tredjelandes tiltrædelses- og associeringsproces bør såvel tiltrædelseslande og kandidatlande som potentielle
  kandidater
  og partnerlande i den europæiske naboskabspolitik kunne deltage i programmet, forudsat at
  visse
  betingelser er opfyldt. Andre tredjelande vil også kunne deltage i programmet i henhold til betingelserne i de særlige aftaler, der er indgået mellem Unionen og de pågældende tredjelande
  , og som dækker
  deres deltagelse i Unionens programmer.

| (5) | Med henblik på at støtte tredjelandes tiltrædelses- og associeringsproces bør såvel tiltrædelseslande og kandidatlande som potentielle
  kandidat-
  og partnerlande i den europæiske naboskabspolitik kunne deltage i programmet, forudsat at
  alle
  betingelser er opfyldt. Andre tredjelande vil også kunne deltage i programmet i henhold til betingelserne i de særlige aftaler, der er indgået mellem Unionen og de pågældende tredjelande
  om
  deres deltagelse i Unionens programmer
  , hvis denne deltagelse er af interesse for Unionen, og hvis den har en positiv indvirkning på det indre marked uden at påvirke forbrugerbeskyttelsen
  . |
| --- | --- |

(5)

Med henblik på at støtte tredjelandes tiltrædelses- og associeringsproces bør såvel tiltrædelseslande og kandidatlande som potentielle
  kandidat-
  og partnerlande i den europæiske naboskabspolitik kunne deltage i programmet, forudsat at
  alle
  betingelser er opfyldt. Andre tredjelande vil også kunne deltage i programmet i henhold til betingelserne i de særlige aftaler, der er indgået mellem Unionen og de pågældende tredjelande
  om
  deres deltagelse i Unionens programmer
  , hvis denne deltagelse er af interesse for Unionen, og hvis den har en positiv indvirkning på det indre marked uden at påvirke forbrugerbeskyttelsen
  .

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Europa-Parlamentets
  og Rådets forordning (EU, Euratom) [2018/
  XXX]

   (21) (i det følgende benævnt »finansforordningen«)
  finder anvendelse på dette program
  .
  Heri fastsættes der
  regler for gennemførelsen af Unionens budget, herunder for tilskud, priser, udbud og godtgørelse af eksterne eksperter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Europa-Parlamentets
  og Rådets forordning (EU, Euratom) [2018/
  XXX]

   (21) (i det følgende benævnt »finansforordningen«)
  finder anvendelse på dette program
  .
  Heri fastsættes der
  regler for gennemførelsen af Unionens budget, herunder for tilskud, priser, udbud og godtgørelse af eksterne eksperter.

| (6) | Programmet bør være dækket af Europa-Parlamentets
  og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/
  1046

   (21) (i det følgende benævnt »finansforordningen«).
  Finansforordningen fastsætter
  regler for gennemførelsen af Unionens budget, herunder for tilskud, priser, udbud og godtgørelse af eksterne eksperter. |
| --- | --- |

(6)

Programmet bør være dækket af Europa-Parlamentets
  og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/
  1046

   (21) (i det følgende benævnt »finansforordningen«).
  Finansforordningen fastsætter
  regler for gennemførelsen af Unionens budget, herunder for tilskud, priser, udbud og godtgørelse af eksterne eksperter.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | De foranstaltninger, der er blevet anvendt under Told 2020-programmet, har vist sig at være passende
  og
  bør derfor bibeholdes. For at skabe større enkelhed og fleksibilitet i gennemførelsen af programmet og i højere grad opfylde dets målsætninger bør foranstaltningerne kun fastlægges i form af overordnede kategorier med en liste over illustrative eksempler på konkrete aktiviteter. For yderligere at forbedre kapaciteten til at skabe resultater inden for de vigtigste prioriteter på toldområdet vil
  toldprogrammet
  gennem samarbejde og kapacitetsopbygning også kunne fremme og støtte udbredelsen af innovation og dennes indflydelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

De foranstaltninger, der er blevet anvendt under Told 2020-programmet, har vist sig at være passende
  og
  bør derfor bibeholdes. For at skabe større enkelhed og fleksibilitet i gennemførelsen af programmet og i højere grad opfylde dets målsætninger bør foranstaltningerne kun fastlægges i form af overordnede kategorier med en liste over illustrative eksempler på konkrete aktiviteter. For yderligere at forbedre kapaciteten til at skabe resultater inden for de vigtigste prioriteter på toldområdet vil
  toldprogrammet
  gennem samarbejde og kapacitetsopbygning også kunne fremme og støtte udbredelsen af innovation og dennes indflydelse.

| (7) | De foranstaltninger, der er blevet anvendt under Told 2020-programmet,
  og som
  har vist sig at være passende, bør derfor bibeholdes
  , mens andre, som har vist sig at være utilstrækkelige, bør bringes til ophør
  . For at skabe større enkelhed og fleksibilitet i gennemførelsen af programmet og i højere grad opfylde dets målsætninger bør foranstaltningerne kun fastlægges i form af overordnede kategorier med en liste over illustrative eksempler på konkrete aktiviteter. For yderligere at forbedre kapaciteten til at skabe resultater inden for de vigtigste prioriteter på toldområdet vil
  programmet
  gennem samarbejde og kapacitetsopbygning også kunne fremme og støtte udbredelsen af innovation og dennes indflydelse. |
| --- | --- |

(7)

De foranstaltninger, der er blevet anvendt under Told 2020-programmet,
  og som
  har vist sig at være passende, bør derfor bibeholdes
  , mens andre, som har vist sig at være utilstrækkelige, bør bringes til ophør
  . For at skabe større enkelhed og fleksibilitet i gennemførelsen af programmet og i højere grad opfylde dets målsætninger bør foranstaltningerne kun fastlægges i form af overordnede kategorier med en liste over illustrative eksempler på konkrete aktiviteter. For yderligere at forbedre kapaciteten til at skabe resultater inden for de vigtigste prioriteter på toldområdet vil
  programmet
  gennem samarbejde og kapacitetsopbygning også kunne fremme og støtte udbredelsen af innovation og dennes indflydelse.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | I forordning [2018/XXX] fastsættes som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning et instrument for toldkontroludstyr (22). For at bevare sammenhængen og den horisontale samordning af alle samarbejdsforanstaltninger vedrørende told og toldkontroludstyr er det hensigtsmæssigt at gennemføre dem alle på grundlag af én enkelt retsakt og ét enkelt regelsæt
  i
  form af denne forordning. Instrumentet for toldkontroludstyr skal derfor kun støtte indkøb, vedligeholdelse og opgradering af det støtteberettigede udstyr, hvorimod dette program skal støtte alle andre tilknyttede foranstaltninger såsom samarbejdsforanstaltninger i forbindelse med vurderingen af behovet for udstyr eller eventuelt uddannelse i relation til det indkøbte udstyr. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

I forordning [2018/XXX] fastsættes som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning et instrument for toldkontroludstyr (22). For at bevare sammenhængen og den horisontale samordning af alle samarbejdsforanstaltninger vedrørende told og toldkontroludstyr er det hensigtsmæssigt at gennemføre dem alle på grundlag af én enkelt retsakt og ét enkelt regelsæt
  i
  form af denne forordning. Instrumentet for toldkontroludstyr skal derfor kun støtte indkøb, vedligeholdelse og opgradering af det støtteberettigede udstyr, hvorimod dette program skal støtte alle andre tilknyttede foranstaltninger såsom samarbejdsforanstaltninger i forbindelse med vurderingen af behovet for udstyr eller eventuelt uddannelse i relation til det indkøbte udstyr.

| (8) | I forordning [2018/XXX] fastsættes som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning et instrument for toldkontroludstyr (22). For at bevare sammenhængen og den horisontale samordning af alle samarbejdsforanstaltninger vedrørende told og toldkontroludstyr er det hensigtsmæssigt at gennemføre dem alle på grundlag af én enkelt retsakt og ét enkelt regelsæt
  , hvor denne retsakt og dette regelsæt har
  form af denne forordning. Instrumentet for toldkontroludstyr skal derfor kun støtte indkøb, vedligeholdelse og opgradering af det støtteberettigede udstyr, hvorimod dette program skal støtte alle andre tilknyttede foranstaltninger såsom samarbejdsforanstaltninger i forbindelse med vurderingen af behovet for udstyr eller eventuelt uddannelse i relation til det indkøbte udstyr. |
| --- | --- |

(8)

I forordning [2018/XXX] fastsættes som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning et instrument for toldkontroludstyr (22). For at bevare sammenhængen og den horisontale samordning af alle samarbejdsforanstaltninger vedrørende told og toldkontroludstyr er det hensigtsmæssigt at gennemføre dem alle på grundlag af én enkelt retsakt og ét enkelt regelsæt
  , hvor denne retsakt og dette regelsæt har
  form af denne forordning. Instrumentet for toldkontroludstyr skal derfor kun støtte indkøb, vedligeholdelse og opgradering af det støtteberettigede udstyr, hvorimod dette program skal støtte alle andre tilknyttede foranstaltninger såsom samarbejdsforanstaltninger i forbindelse med vurderingen af behovet for udstyr eller eventuelt uddannelse i relation til det indkøbte udstyr.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | I betragtning af globaliseringens betydning bør programmet fortsat give mulighed for at inddrage eksterne eksperter, jf. artikel 238 i finansforordningen. Disse eksterne eksperter bør hovedsageligt være repræsentanter for offentlige myndigheder, herunder fra ikkeassocierede tredjelande, samt repræsentanter for internationale organisationer, økonomiske aktører eller civilsamfundet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

I betragtning af globaliseringens betydning bør programmet fortsat give mulighed for at inddrage eksterne eksperter, jf. artikel 238 i finansforordningen. Disse eksterne eksperter bør hovedsageligt være repræsentanter for offentlige myndigheder, herunder fra ikkeassocierede tredjelande, samt repræsentanter for internationale organisationer, økonomiske aktører eller civilsamfundet.

| (10) | I betragtning af globaliseringens betydning bør programmet fortsat give mulighed for at inddrage eksterne eksperter, jf. artikel 238 i finansforordningen. Disse eksterne eksperter bør hovedsageligt være repræsentanter for offentlige myndigheder, herunder fra ikkeassocierede tredjelande, samt
  akademikere og
  repræsentanter for internationale organisationer, økonomiske aktører eller civilsamfundet. |
| --- | --- |

(10)

I betragtning af globaliseringens betydning bør programmet fortsat give mulighed for at inddrage eksterne eksperter, jf. artikel 238 i finansforordningen. Disse eksterne eksperter bør hovedsageligt være repræsentanter for offentlige myndigheder, herunder fra ikkeassocierede tredjelande, samt
  akademikere og
  repræsentanter for internationale organisationer, økonomiske aktører eller civilsamfundet.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | I overensstemmelse med Kommissionens forpligtelse til sammenhængende og forenklede finansieringsprogrammer, som fremgår af dens meddelelse af 19. oktober 2010 med titlen »Gennemgang af EU's
  budget«

   (23), bør ressourcerne anvendes sammen med andre EU-støtteinstrumenter, hvis de planlagte foranstaltninger i henhold til programmet forfølger mål, som er fælles for forskellige finansieringsinstrumenter, dog med undtagelse af dobbeltfinansiering. Foranstaltninger i henhold til programmet bør sikre en sammenhængende anvendelse af Unionens ressourcer til støtte for toldunionen og toldmyndighederne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

I overensstemmelse med Kommissionens forpligtelse til sammenhængende og forenklede finansieringsprogrammer, som fremgår af dens meddelelse af 19. oktober 2010 med titlen »Gennemgang af EU's
  budget«

   (23), bør ressourcerne anvendes sammen med andre EU-støtteinstrumenter, hvis de planlagte foranstaltninger i henhold til programmet forfølger mål, som er fælles for forskellige finansieringsinstrumenter, dog med undtagelse af dobbeltfinansiering. Foranstaltninger i henhold til programmet bør sikre en sammenhængende anvendelse af Unionens ressourcer til støtte for toldunionen og toldmyndighederne.

| (11) | I overensstemmelse med Kommissionens forpligtelse til sammenhængende og forenklede finansieringsprogrammer, som fremgår af dens meddelelse af 19. oktober 2010 med titlen »Gennemgang af EU's
  budget«

   (23), bør ressourcerne anvendes sammen med andre EU-støtteinstrumenter, hvis de planlagte foranstaltninger i henhold til programmet forfølger mål, som er fælles for forskellige finansieringsinstrumenter
  , idet der tages hensyn til, at beløbet, der er afsat til programmet, er beregnet uden hensyntagen til, at der kan være uforudsete udgifter
  , dog med undtagelse af dobbeltfinansiering. Foranstaltninger i henhold til programmet bør sikre en sammenhængende anvendelse af Unionens ressourcer til støtte for toldunionen og toldmyndighederne. |
| --- | --- |

(11)

I overensstemmelse med Kommissionens forpligtelse til sammenhængende og forenklede finansieringsprogrammer, som fremgår af dens meddelelse af 19. oktober 2010 med titlen »Gennemgang af EU's
  budget«

   (23), bør ressourcerne anvendes sammen med andre EU-støtteinstrumenter, hvis de planlagte foranstaltninger i henhold til programmet forfølger mål, som er fælles for forskellige finansieringsinstrumenter
  , idet der tages hensyn til, at beløbet, der er afsat til programmet, er beregnet uden hensyntagen til, at der kan være uforudsete udgifter
  , dog med undtagelse af dobbeltfinansiering. Foranstaltninger i henhold til programmet bør sikre en sammenhængende anvendelse af Unionens ressourcer til støtte for toldunionen og toldmyndighederne.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11a) | De indkøb af software, der er nødvendig for at gennemføre kontrol ved de ydre grænser, bør være støtteberettiget under programmet. Desuden bør indkøb af software, der kan anvendes i alle medlemsstater, fremmes for at lette udvekslingen af data. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11a)

De indkøb af software, der er nødvendig for at gennemføre kontrol ved de ydre grænser, bør være støtteberettiget under programmet. Desuden bør indkøb af software, der kan anvendes i alle medlemsstater, fremmes for at lette udvekslingen af data.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Foranstaltninger til opbygning af IT-kapacitet vil optage
  størstedelen
  af programmets budget. De særlige bestemmelser bør omfatte en beskrivelse af henholdsvis de fælles og nationale komponenter i de europæiske elektroniske systemer. Desuden bør anvendelsesområdet for foranstaltningerne og Kommissionens og medlemsstaternes ansvar tydeligt defineres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Foranstaltninger til opbygning af IT-kapacitet vil optage
  størstedelen
  af programmets budget. De særlige bestemmelser bør omfatte en beskrivelse af henholdsvis de fælles og nationale komponenter i de europæiske elektroniske systemer. Desuden bør anvendelsesområdet for foranstaltningerne og Kommissionens og medlemsstaternes ansvar tydeligt defineres.

| (12) | Foranstaltninger til opbygning af IT-kapacitet vil optage
  en større del
  af programmets budget. De særlige bestemmelser bør omfatte en beskrivelse af henholdsvis de fælles og nationale komponenter i de europæiske elektroniske systemer. Desuden bør anvendelsesområdet for foranstaltningerne og Kommissionens og medlemsstaternes ansvar tydeligt defineres.
  For at sikre sammenhæng og koordinering af it-kapacitetsopbygningsaktioner bør programmet fastsætte, at Kommissionen skal udarbejde og ajourføre en flerårig strategisk toldplan (»MASP-C«) med det formål at skabe et elektronisk miljø, der sikrer sammenhæng og interoperabilitet mellem Unionens toldsystemer. |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltninger til opbygning af IT-kapacitet vil optage
  en større del
  af programmets budget. De særlige bestemmelser bør omfatte en beskrivelse af henholdsvis de fælles og nationale komponenter i de europæiske elektroniske systemer. Desuden bør anvendelsesområdet for foranstaltningerne og Kommissionens og medlemsstaternes ansvar tydeligt defineres.
  For at sikre sammenhæng og koordinering af it-kapacitetsopbygningsaktioner bør programmet fastsætte, at Kommissionen skal udarbejde og ajourføre en flerårig strategisk toldplan (»MASP-C«) med det formål at skabe et elektronisk miljø, der sikrer sammenhæng og interoperabilitet mellem Unionens toldsystemer.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 14 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (14a) | På linje med resultaterne fra de to særberetninger, der for nylig er vedtaget af Revisionsretten vedrørende told, nemlig særberetning nr. 19/2017 af 5. december 2017 med titlen »Importprocedurer: Mangler i lovgrundlaget og en ineffektiv gennemførelse påvirker EU's finansielle interesser« og særberetning nr. 26/2018 af 10. oktober 2018 med titlen »A series of delays in Customs IT systems: what went wrong?« (En række forsinkelser i IT-systemerne på toldområdet: Hvad gik der galt?) bør de foranstaltninger, der gennemføres som led i toldprogrammet for samarbejde på toldområdet tage sigte på at afhjælpe de påpegede mangler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14a)

På linje med resultaterne fra de to særberetninger, der for nylig er vedtaget af Revisionsretten vedrørende told, nemlig særberetning nr. 19/2017 af 5. december 2017 med titlen »Importprocedurer: Mangler i lovgrundlaget og en ineffektiv gennemførelse påvirker EU's finansielle interesser« og særberetning nr. 26/2018 af 10. oktober 2018 med titlen »A series of delays in Customs IT systems: what went wrong?« (En række forsinkelser i IT-systemerne på toldområdet: Hvad gik der galt?) bør de foranstaltninger, der gennemføres som led i toldprogrammet for samarbejde på toldområdet tage sigte på at afhjælpe de påpegede mangler.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 14 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (14b) | Europa-Parlamentet vedtog den 4. oktober 2018 en beslutning om bekæmpelse af toldsvig og beskyttelse af Unionens egne indtægter. Konklusionerne i denne beslutning bør tages i betragtning i forbindelse med de foranstaltninger, der gennemføres inden for rammerne af programmet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14b)

Europa-Parlamentet vedtog den 4. oktober 2018 en beslutning om bekæmpelse af toldsvig og beskyttelse af Unionens egne indtægter. Konklusionerne i denne beslutning bør tages i betragtning i forbindelse med de foranstaltninger, der gennemføres inden for rammerne af programmet.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i denne forordning bør vælges ud fra deres evne til at opfylde
  foranstaltningernes
  specifikke målsætninger og levere resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger som omhandlet i artikel 125, stk. 1, i finansforordningen. Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i denne forordning bør vælges ud fra deres evne til at opfylde
  foranstaltningernes
  specifikke målsætninger og levere resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger som omhandlet i artikel 125, stk. 1, i finansforordningen. Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan;

| (20) | Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i 
  henhold til
  denne forordning bør vælges ud fra deres evne til at opfylde
  aktionernes
  specifikke målsætninger og levere
  de bedste
  resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger som omhandlet i artikel 125, stk. 1, i finansforordningen. Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan. |
| --- | --- |

(20)

Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i 
  henhold til
  denne forordning bør vælges ud fra deres evne til at opfylde
  aktionernes
  specifikke målsætninger og levere
  de bedste
  resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger som omhandlet i artikel 125, stk. 1, i finansforordningen. Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan.

Ændring 20

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Programmets overordnede formål er
  at
  understøtte toldunionen og toldmyndighederne
  i 
  beskyttelsen af Unionens
  og medlemsstaternes
  finansielle
  og
  økonomiske interesser
  ,
  sikre sikkerhed
  og
  tryghed i Unionen
  og
  beskytte Unionen fra urimelig
  og
  ulovlig handel
  og
  samtidig fremme lovlig erhvervsaktivitet
  . | 1.   
  Med henblik på
  at
  nå det langsigtede mål, at alle toldadministrationer
  i 
  Unionen arbejder så tæt sammen som muligt,
  og
  for at garantere
  medlemsstaternes
  sikkerhed
  og
  beskytte Unionen mod svig
  ,
  unfair og ulovlig handelspraksis
  og
  samtidig fremme lovlige forretningsaktiviteter
  og
  et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, er programmets overordnede mål at understøtte toldunionen
  og
  toldmyndighederne i beskyttelsen af Unionens
  og
  medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   
  Programmets overordnede formål er
  at
  understøtte toldunionen og toldmyndighederne
  i 
  beskyttelsen af Unionens
  og medlemsstaternes
  finansielle
  og
  økonomiske interesser
  ,
  sikre sikkerhed
  og
  tryghed i Unionen
  og
  beskytte Unionen fra urimelig
  og
  ulovlig handel
  og
  samtidig fremme lovlig erhvervsaktivitet
  .

1.   
  Med henblik på
  at
  nå det langsigtede mål, at alle toldadministrationer
  i 
  Unionen arbejder så tæt sammen som muligt,
  og
  for at garantere
  medlemsstaternes
  sikkerhed
  og
  beskytte Unionen mod svig
  ,
  unfair og ulovlig handelspraksis
  og
  samtidig fremme lovlige forretningsaktiviteter
  og
  et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, er programmets overordnede mål at understøtte toldunionen
  og
  toldmyndighederne i beskyttelsen af Unionens
  og
  medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser
  .

Ændring 21

Ændring 21

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2

Artikel 3 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Programmet har
  navnlig til formål at understøtte udarbejdelse og ensartet gennemførelse af toldlovgivning og -politik samt toldsamarbejde og opbygning af administrativ kapacitet, herunder menneskelige kompetencer og udvikling og drift at europæiske elektroniske systemer. | 2.   Programmet har
  følgende specifikke målsætninger: |
| | 1) | at understøtte udarbejdelse og ensartet gennemførelse af toldlovgivning og -politik samt toldsamarbejde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Programmet har
  navnlig til formål at understøtte udarbejdelse og ensartet gennemførelse af toldlovgivning og -politik samt toldsamarbejde og opbygning af administrativ kapacitet, herunder menneskelige kompetencer og udvikling og drift at europæiske elektroniske systemer.

2.   Programmet har
  følgende specifikke målsætninger:

1)

1)

at understøtte udarbejdelse og ensartet gennemførelse af toldlovgivning og -politik samt toldsamarbejde

at understøtte udarbejdelse og ensartet gennemførelse af toldlovgivning og -politik samt toldsamarbejde

| 2) | at bistå med it-kapacitetsopbygning, der består i at udvikle, vedligeholde og drive de elektroniske systemer, der er omhandlet i artikel 278 i EU-toldkodeksen, og muliggøre en gnidningsløs overgang til et papirløst miljø og papirløs handel i overensstemmelse med artikel 12 i denne forordning |
| --- | --- |

2)

2)

at bistå med it-kapacitetsopbygning, der består i at udvikle, vedligeholde og drive de elektroniske systemer, der er omhandlet i artikel 278 i EU-toldkodeksen, og muliggøre en gnidningsløs overgang til et papirløst miljø og papirløs handel i overensstemmelse med artikel 12 i denne forordning

at bistå med it-kapacitetsopbygning, der består i at udvikle, vedligeholde og drive de elektroniske systemer, der er omhandlet i artikel 278 i EU-toldkodeksen, og muliggøre en gnidningsløs overgang til et papirløst miljø og papirløs handel i overensstemmelse med artikel 12 i denne forordning

| 3) | at finansiere fælles aktioner, som består af samarbejdsmekanismer, der sætter embedsmændene i stand til at udføre fælles operationelle aktiviteter under deres centrale ansvarsområder, udveksle erfaringer fra toldområdet og deltage i bestræbelserne på at gennemføre toldpolitikken |
| --- | --- |

3)

3)

at finansiere fælles aktioner, som består af samarbejdsmekanismer, der sætter embedsmændene i stand til at udføre fælles operationelle aktiviteter under deres centrale ansvarsområder, udveksle erfaringer fra toldområdet og deltage i bestræbelserne på at gennemføre toldpolitikken

at finansiere fælles aktioner, som består af samarbejdsmekanismer, der sætter embedsmændene i stand til at udføre fælles operationelle aktiviteter under deres centrale ansvarsområder, udveksle erfaringer fra toldområdet og deltage i bestræbelserne på at gennemføre toldpolitikken

| 4) | at styrke de menneskelige kompetencer, støtte toldembedsmænds faglige kompetencer og sætte dem i stand til at varetage deres opgaver på et ensartet grundlag |
| --- | --- |

4)

4)

at styrke de menneskelige kompetencer, støtte toldembedsmænds faglige kompetencer og sætte dem i stand til at varetage deres opgaver på et ensartet grundlag

at styrke de menneskelige kompetencer, støtte toldembedsmænds faglige kompetencer og sætte dem i stand til at varetage deres opgaver på et ensartet grundlag

| 5) | at støtte innovation på det toldpolitiske område. |
| --- | --- |

5)

5)

at støtte innovation på det toldpolitiske område.

at støtte innovation på det toldpolitiske område.

Ændring 22

Ændring 22

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 3 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Programmet skal være i overensstemmelse med og udnytte enhver synergi med andre EU-handlingsprogrammer og fonde med lignende målsætninger på beslægtede områder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Programmet skal være i overensstemmelse med og udnytte enhver synergi med andre EU-handlingsprogrammer og fonde med lignende målsætninger på beslægtede områder.

Ændring 23

Ændring 23

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 b (nyt)

Artikel 3 — stk. 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Gennemførelsen af dette program bør ske under overholdelse af principperne om gennemsigtighed, proportionalitet, ligebehandling og ikke-forskelsbehandling. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2b.
     
  Gennemførelsen af dette program bør ske under overholdelse af principperne om gennemsigtighed, proportionalitet, ligebehandling og ikke-forskelsbehandling.

Ændring 24

Ændring 24

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 c (nyt)

Artikel 3 — stk. 2 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Programmet støtter også løbende evaluering og overvågning af samarbejdet mellem toldmyndighederne med henblik på at identificere svagheder og mulige forbedringer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2c.
     
  Programmet støtter også løbende evaluering og overvågning af samarbejdet mellem toldmyndighederne med henblik på at identificere svagheder og mulige forbedringer.

Ændring 25

Ændring 25

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1

Artikel 4 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på 950 000 000 EUR i løbende priser. | 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  842 844 000  EUR i 2018-priser (
  950 000 000  EUR i løbende priser). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på 950 000 000 EUR i løbende priser.

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  842 844 000  EUR i 2018-priser (
  950 000 000  EUR i løbende priser).

Ændring 26

Ændring 26

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2

Artikel 4 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Det
  beløb, der er omhandlet i stk. 1,
  kan
  også dække udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, revision, evaluering og andre aktiviteter til forvaltning af programmet og evaluering af, om programmets mål opfyldes. Det kan desuden omfatte udgifter til undersøgelser, møder mellem eksperter og informations- og
  kommunikationsforanstaltninger
  for så vidt som de vedrører målene for programmet, samt udgifter i forbindelse med informationsteknologinet med henblik på behandling og udveksling af oplysninger, eksempelvis informationsteknologiværktøjer i virksomheder og anden teknisk og administrativ bistand, som er påkrævet i forbindelse med forvaltningen af programmet. | 2.   
  Når det er nødvendigt og behørig begrundet kan det
  beløb, der er omhandlet i stk. 1, også dække udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, revision, evaluering og andre aktiviteter til forvaltning af programmet og evaluering af
  resultaterne og af
  , om programmets mål opfyldes. Det kan desuden omfatte udgifter til undersøgelser, møder mellem eksperter og informations- og
  kommunikationstiltag fra Kommissionens side til medlemsstaterne og de økonomiske aktører,
  for så vidt som de vedrører målene for programmet, samt udgifter i forbindelse med informationsteknologinet med henblik på behandling og udveksling af oplysninger, eksempelvis informationsteknologiværktøjer i virksomheder og anden teknisk og administrativ bistand, som er påkrævet i forbindelse med forvaltningen af
  programmet, for så vidt som de vedrører opfyldelsen af målene for
  programmet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Det
  beløb, der er omhandlet i stk. 1,
  kan
  også dække udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, revision, evaluering og andre aktiviteter til forvaltning af programmet og evaluering af, om programmets mål opfyldes. Det kan desuden omfatte udgifter til undersøgelser, møder mellem eksperter og informations- og
  kommunikationsforanstaltninger
  for så vidt som de vedrører målene for programmet, samt udgifter i forbindelse med informationsteknologinet med henblik på behandling og udveksling af oplysninger, eksempelvis informationsteknologiværktøjer i virksomheder og anden teknisk og administrativ bistand, som er påkrævet i forbindelse med forvaltningen af programmet.

2.   
  Når det er nødvendigt og behørig begrundet kan det
  beløb, der er omhandlet i stk. 1, også dække udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, revision, evaluering og andre aktiviteter til forvaltning af programmet og evaluering af
  resultaterne og af
  , om programmets mål opfyldes. Det kan desuden omfatte udgifter til undersøgelser, møder mellem eksperter og informations- og
  kommunikationstiltag fra Kommissionens side til medlemsstaterne og de økonomiske aktører,
  for så vidt som de vedrører målene for programmet, samt udgifter i forbindelse med informationsteknologinet med henblik på behandling og udveksling af oplysninger, eksempelvis informationsteknologiværktøjer i virksomheder og anden teknisk og administrativ bistand, som er påkrævet i forbindelse med forvaltningen af
  programmet, for så vidt som de vedrører opfyldelsen af målene for
  programmet.

Ændring 27

Ændring 27

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 4 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Programmet anvendes ikke til at dække omkostninger i forbindelse med Det Forenede Kongeriges potentielle udtræden af Unionen. Kommissionen forbeholder sig ret til på egne vurderingsressourcer at dække omkostningerne i forbindelse med Det Forenede Kongeriges udtrædelse af alle EU-toldsystemer og -toldsamarbejde og bortfald af sine retlige forpligtelser på dette område. |
| | Inden Kommissionen afsætter disse midler, foretager den et skøn over de potentielle omkostninger og underretter Europa-Parlamentet, når de data, der er relevante for det pågældende skøn, foreligger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Programmet anvendes ikke til at dække omkostninger i forbindelse med Det Forenede Kongeriges potentielle udtræden af Unionen. Kommissionen forbeholder sig ret til på egne vurderingsressourcer at dække omkostningerne i forbindelse med Det Forenede Kongeriges udtrædelse af alle EU-toldsystemer og -toldsamarbejde og bortfald af sine retlige forpligtelser på dette område.

Inden Kommissionen afsætter disse midler, foretager den et skøn over de potentielle omkostninger og underretter Europa-Parlamentet, når de data, der er relevante for det pågældende skøn, foreligger.

Inden Kommissionen afsætter disse midler, foretager den et skøn over de potentielle omkostninger og underretter Europa-Parlamentet, når de data, der er relevante for det pågældende skøn, foreligger.

Ændring 28

Ændring 28

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra c — indledning

Artikel 5 — stk. 1 — litra c — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | andre tredjelande i 
  overensstemmelse med
  de betingelser, der er fastsat i en konkret aftale om
  tredjelandets
  deltagelse i EU-programmer, forudsat at der i aftalen: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

andre tredjelande i 
  overensstemmelse med
  de betingelser, der er fastsat i en konkret aftale om
  tredjelandets
  deltagelse i EU-programmer, forudsat at der i aftalen:

overensstemmelse med

tredjelandets

| c) | andre tredjelande i 
  henhold til
  de betingelser, der er fastsat i en konkret aftale om
  et tredjelands
  deltagelse i EU-programmer, forudsat at der i aftalen: |
| --- | --- |

c)

andre tredjelande i 
  henhold til
  de betingelser, der er fastsat i en konkret aftale om
  et tredjelands
  deltagelse i EU-programmer, forudsat at der i aftalen:

henhold til

et tredjelands

Ændring 29

Ændring 29

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra c — led 2

Artikel 5 — stk. 1 — litra c — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | fastsættes betingelser for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrative omkostninger. Disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til artikel [21, stk. 5
  ,] i forordning [2018/XXX] [den nye finansforordning] |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

fastsættes betingelser for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrative omkostninger. Disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til artikel [21, stk. 5
  ,] i forordning [2018/XXX] [den nye finansforordning]

,] i forordning [2018/XXX] [den nye finansforordning]

| — | fastsættes betingelser for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrative omkostninger. Disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til
  finansforordningens
  artikel 21, stk. 5 |
| --- | --- |

—

fastsættes betingelser for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrative omkostninger. Disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til
  finansforordningens
  artikel 21, stk. 5

finansforordningens

Ændring 30

Ændring 30

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2

Artikel 7 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Der kan også inden for programmet ydes finansiering til foranstaltninger, der supplerer eller understøtter foranstaltninger i forbindelse med gennemførelsen af målene, jf. artikel 3 i forordning (EU) [2018/XXX] [CCE instrument]. | 2.   Der kan også inden for programmet ydes finansiering til foranstaltninger, der supplerer eller understøtter foranstaltninger i forbindelse med gennemførelsen af målene, jf. artikel 3 i forordning (EU) [2018/XXX] [CCE instrument]
  , og/eller som supplerer eller støtter foranstaltninger til gennemførelse af de mål, der er omhandlet i artikel 2 i forordning (EU) [2018/XXX] [programmet for bekæmpelse af svig]
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Der kan også inden for programmet ydes finansiering til foranstaltninger, der supplerer eller understøtter foranstaltninger i forbindelse med gennemførelsen af målene, jf. artikel 3 i forordning (EU) [2018/XXX] [CCE instrument].

2.   Der kan også inden for programmet ydes finansiering til foranstaltninger, der supplerer eller understøtter foranstaltninger i forbindelse med gennemførelsen af målene, jf. artikel 3 i forordning (EU) [2018/XXX] [CCE instrument]
  , og/eller som supplerer eller støtter foranstaltninger til gennemførelse af de mål, der er omhandlet i artikel 2 i forordning (EU) [2018/XXX] [programmet for bekæmpelse af svig]
  .

Ændring 31

Ændring 31

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 3 — afsnit 1 — litra b

Artikel 7 — stk. 3 — afsnit 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | projektbaseret struktureret samarbejde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

projektbaseret struktureret samarbejde

| b) | projektbaseret struktureret samarbejde
  , såsom en gruppe medlemsstaters samarbejde om IT-udvikling; |
| --- | --- |

b)

projektbaseret struktureret samarbejde
  , såsom en gruppe medlemsstaters samarbejde om IT-udvikling;

, såsom en gruppe medlemsstaters samarbejde om IT-udvikling;

Ændring 32

Ændring 32

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 3 — afsnit 1 — litra d

Artikel 7 — stk. 3 — afsnit 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | foranstaltninger i forbindelse med opbygning af menneskelige kompetencer og menneskelig kapacitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

foranstaltninger i forbindelse med opbygning af menneskelige kompetencer og menneskelig kapacitet

| d) | foranstaltninger i forbindelse med opbygning af menneskelige kompetencer og menneskelig kapacitet
  , herunder uddannelse og udveksling af bedste praksis |
| --- | --- |

d)

foranstaltninger i forbindelse med opbygning af menneskelige kompetencer og menneskelig kapacitet
  , herunder uddannelse og udveksling af bedste praksis

, herunder uddannelse og udveksling af bedste praksis

Ændring 33

Ændring 33

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 3 — afsnit 1 — litra e — nr. 3 a (nyt)

Artikel 7 — stk. 3 — afsnit 1 — litra e — nr. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a) | overvågningsaktiviteter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a)

3a)

overvågningsaktiviteter

Ændring 34

Ændring 34

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 4

Artikel 7 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Foranstaltninger, der omfatter udvikling og drift af tilpasninger eller udvidelser af de fælles komponenter i de europæiske elektroniske systemer for samarbejde med tredjelande, der ikke er associeret til programmet eller internationale organisationer, er berettiget til finansiering, hvis de er i Unionens interesse. Kommissionen træffer de nødvendige administrative foranstaltninger, der gør det muligt for de tredjeparter, som tiltagene vedrører, at yde finansielle bidrag. | 4.   Foranstaltninger, der omfatter udvikling
  , indførelse, vedligeholdelse
  og drift af tilpasninger eller udvidelser af de fælles komponenter i de europæiske elektroniske systemer for samarbejde med tredjelande, der ikke er associeret til programmet eller internationale organisationer, er berettiget til finansiering, hvis de er i Unionens interesse. Kommissionen træffer de nødvendige administrative foranstaltninger, der gør det muligt for de tredjeparter, som tiltagene vedrører, at yde finansielle bidrag. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Foranstaltninger, der omfatter udvikling og drift af tilpasninger eller udvidelser af de fælles komponenter i de europæiske elektroniske systemer for samarbejde med tredjelande, der ikke er associeret til programmet eller internationale organisationer, er berettiget til finansiering, hvis de er i Unionens interesse. Kommissionen træffer de nødvendige administrative foranstaltninger, der gør det muligt for de tredjeparter, som tiltagene vedrører, at yde finansielle bidrag.

4.   Foranstaltninger, der omfatter udvikling
  , indførelse, vedligeholdelse
  og drift af tilpasninger eller udvidelser af de fælles komponenter i de europæiske elektroniske systemer for samarbejde med tredjelande, der ikke er associeret til programmet eller internationale organisationer, er berettiget til finansiering, hvis de er i Unionens interesse. Kommissionen træffer de nødvendige administrative foranstaltninger, der gør det muligt for de tredjeparter, som tiltagene vedrører, at yde finansielle bidrag.

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1

Artikel 8 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Når det gavner gennemførelsen af foranstaltningerne til gennemførelse af målene i artikel 3, kan repræsentanter for offentlige myndigheder, herunder fra tredjelande, der ikke er associeret til programmet i henhold til artikel 5, repræsentanter for internationale eller andre relevante organisationer, for erhvervsdrivende og organisationer, der repræsenterer erhvervsdrivende og for civilsamfundet deltage i foranstaltningerne under programmet som eksterne eksperter. | 1.   Når det gavner gennemførelsen af foranstaltningerne til gennemførelse af målene i artikel 3, kan repræsentanter for offentlige myndigheder, herunder fra tredjelande, der ikke er associeret til programmet i henhold til artikel 5,
  akademikere og
  repræsentanter for internationale eller andre relevante organisationer, for erhvervsdrivende og organisationer, der repræsenterer erhvervsdrivende og for civilsamfundet deltage i foranstaltningerne under programmet som eksterne eksperter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Når det gavner gennemførelsen af foranstaltningerne til gennemførelse af målene i artikel 3, kan repræsentanter for offentlige myndigheder, herunder fra tredjelande, der ikke er associeret til programmet i henhold til artikel 5, repræsentanter for internationale eller andre relevante organisationer, for erhvervsdrivende og organisationer, der repræsenterer erhvervsdrivende og for civilsamfundet deltage i foranstaltningerne under programmet som eksterne eksperter.

1.   Når det gavner gennemførelsen af foranstaltningerne til gennemførelse af målene i artikel 3, kan repræsentanter for offentlige myndigheder, herunder fra tredjelande, der ikke er associeret til programmet i henhold til artikel 5,
  akademikere og
  repræsentanter for internationale eller andre relevante organisationer, for erhvervsdrivende og organisationer, der repræsenterer erhvervsdrivende og for civilsamfundet deltage i foranstaltningerne under programmet som eksterne eksperter.

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 3

Artikel 8 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   
  De eksterne
  eksperter udvælges af Kommissionen på baggrund af deres
  færdigheder
  , erfaring og
  viden med relevans for de
  specifikke foranstaltninger, hvorved potentielle interessekonflikter undgås. | 3.   
  Eksterne
  eksperter udvælges af Kommissionen på baggrund af deres
  kompetence
  , erfaring
  inden for denne forordnings anvendelsesområde
  og
  deres relevante viden om aktuelle
  specifikke foranstaltninger, hvorved potentielle interessekonflikter undgås.
  Udvælgelsen skal være afbalanceret mellem repræsentanter for erhvervslivet og andre eksperter fra civilsamfundet og tage hensyn til princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder. Listen over eksterne eksperter ajourføres og offentliggøres regelmæssigt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   
  De eksterne
  eksperter udvælges af Kommissionen på baggrund af deres
  færdigheder
  , erfaring og
  viden med relevans for de
  specifikke foranstaltninger, hvorved potentielle interessekonflikter undgås.

3.   
  Eksterne
  eksperter udvælges af Kommissionen på baggrund af deres
  kompetence
  , erfaring
  inden for denne forordnings anvendelsesområde
  og
  deres relevante viden om aktuelle
  specifikke foranstaltninger, hvorved potentielle interessekonflikter undgås.
  Udvælgelsen skal være afbalanceret mellem repræsentanter for erhvervslivet og andre eksperter fra civilsamfundet og tage hensyn til princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder. Listen over eksterne eksperter ajourføres og offentliggøres regelmæssigt.

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1

Artikel 9 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Tilskud under programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit VIII. | 1.   Tilskud under programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit VIII
  og navnlig med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, gennemsigtighed, proportionalitet, ikkeforskelsbehandling og ligebehandling
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Tilskud under programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit VIII.

1.   Tilskud under programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit VIII
  og navnlig med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, gennemsigtighed, proportionalitet, ikkeforskelsbehandling og ligebehandling
  .

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1

Artikel 10 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Uanset artikel 190 i finansforordningen kan programmet finansiere op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger ved en foranstaltning. | 1.   Uanset artikel 190 i finansforordningen kan programmet finansiere op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger ved en foranstaltning
  afhængig af dens relevans og vurderede indvirkning
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Uanset artikel 190 i finansforordningen kan programmet finansiere op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger ved en foranstaltning.

1.   Uanset artikel 190 i finansforordningen kan programmet finansiere op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger ved en foranstaltning
  afhængig af dens relevans og vurderede indvirkning
  .

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1

Artikel 11 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen og medlemsstaterne sikrer i fællesskab udviklingen og driften
  , herunder udformning, specifikationer, overensstemmelsesafprøvning, anvendelse, vedligeholdelse, videreudvikling, sikkerhed, kvalitetssikring og kvalitetskontrol,
  af de europæiske elektroniske systemer, som er opført på listen i den flerårige strategiske plan for toldområdet, jf. artikel 12. | 1.   Kommissionen og medlemsstaterne sikrer i fællesskab udviklingen og driften af de europæiske elektroniske systemer, som er opført på listen i den flerårige strategiske plan for toldområdet, jf. artikel 12
  , herunder deres udformning, specifikationer, overensstemmelsesafprøvning, anvendelse, vedligeholdelse, videreudvikling, modernisering, sikkerhed, kvalitetssikring og kvalitetskontrol
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen og medlemsstaterne sikrer i fællesskab udviklingen og driften
  , herunder udformning, specifikationer, overensstemmelsesafprøvning, anvendelse, vedligeholdelse, videreudvikling, sikkerhed, kvalitetssikring og kvalitetskontrol,
  af de europæiske elektroniske systemer, som er opført på listen i den flerårige strategiske plan for toldområdet, jf. artikel 12.

1.   Kommissionen og medlemsstaterne sikrer i fællesskab udviklingen og driften af de europæiske elektroniske systemer, som er opført på listen i den flerårige strategiske plan for toldområdet, jf. artikel 12
  , herunder deres udformning, specifikationer, overensstemmelsesafprøvning, anvendelse, vedligeholdelse, videreudvikling, modernisering, sikkerhed, kvalitetssikring og kvalitetskontrol
  .

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 2 — litra b

Artikel 11 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | den overordnede samordning af udviklingen og driften af europæiske elektroniske systemer med henblik på at sikre, at de er funktionsdygtige, kan sammenkobles og hele tiden forbedres samt at de gennemføres samtidig |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

den overordnede samordning af udviklingen og driften af europæiske elektroniske systemer med henblik på at sikre, at de er funktionsdygtige, kan sammenkobles og hele tiden forbedres samt at de gennemføres samtidig

| b) | den overordnede samordning af udviklingen og driften af europæiske elektroniske systemer med henblik på at sikre, at de er funktionsdygtige,
  er modstandsdygtige over for cyberangreb,
  kan sammenkobles og hele tiden forbedres, samt at de gennemføres samtidig; |
| --- | --- |

b)

den overordnede samordning af udviklingen og driften af europæiske elektroniske systemer med henblik på at sikre, at de er funktionsdygtige,
  er modstandsdygtige over for cyberangreb,
  kan sammenkobles og hele tiden forbedres, samt at de gennemføres samtidig;

er modstandsdygtige over for cyberangreb,

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 2 — litra e a (nyt)

Artikel 11 — stk. 2 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | en effektiv og hurtig kommunikation med og mellem medlemsstaterne med henblik på at strømline forvaltningen af de europæiske elektroniske systemer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

en effektiv og hurtig kommunikation med og mellem medlemsstaterne med henblik på at strømline forvaltningen af de europæiske elektroniske systemer

en effektiv og hurtig kommunikation med og mellem medlemsstaterne med henblik på at strømline forvaltningen af de europæiske elektroniske systemer

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 2 — litra e b (nyt)

Artikel 11 — stk. 2 — litra e b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | eb) | en rettidig og gennemsigtig kommunikation med interessenter, der beskæftiger sig med gennemførelse af IT-systemer på EU-plan og i medlemsstaterne, navnlig om forsinkelser i gennemførelsen og anvendelsen af Unionens og nationale komponenter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

eb)

eb)

en rettidig og gennemsigtig kommunikation med interessenter, der beskæftiger sig med gennemførelse af IT-systemer på EU-plan og i medlemsstaterne, navnlig om forsinkelser i gennemførelsen og anvendelsen af Unionens og nationale komponenter.

en rettidig og gennemsigtig kommunikation med interessenter, der beskæftiger sig med gennemførelse af IT-systemer på EU-plan og i medlemsstaterne, navnlig om forsinkelser i gennemførelsen og anvendelsen af Unionens og nationale komponenter.

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 3 — litra d

Artikel 11 — stk. 3 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | den løbende
  underretning af Kommissionen om de foranstaltninger, som de har truffet for at sætte
  deres respektive
  myndigheder eller erhvervsdrivende i stand til at gøre fuld brug af europæiske elektroniske systemer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

den løbende
  underretning af Kommissionen om de foranstaltninger, som de har truffet for at sætte
  deres respektive
  myndigheder eller erhvervsdrivende i stand til at gøre fuld brug af europæiske elektroniske systemer

den løbende

deres respektive

| d) | løbende
  underretning af Kommissionen
  med regelmæssige oplysninger
  om de foranstaltninger, som de har truffet for at sætte
  de relevante
  myndigheder eller erhvervsdrivende i stand til at gøre fuld
  og effektiv
  brug af
  de
  europæiske elektroniske systemer |
| --- | --- |

d)

løbende
  underretning af Kommissionen
  med regelmæssige oplysninger
  om de foranstaltninger, som de har truffet for at sætte
  de relevante
  myndigheder eller erhvervsdrivende i stand til at gøre fuld
  og effektiv
  brug af
  de
  europæiske elektroniske systemer

løbende

med regelmæssige oplysninger

de relevante

og effektiv

de

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — indledning

Artikel 12 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen udarbejder og ajourfører en flerårig strategisk plan for toldområdet og opstiller en liste over alle de opgaver, der er relevante for udviklingen og driften af europæiske elektroniske systemer og klassificerer hvert enkelt system eller del
  heraf
  som: | 1.   Kommissionen udarbejder og ajourfører en flerårig strategisk plan for toldområdet og opstiller en liste over alle de opgaver, der er relevante for udviklingen og driften af europæiske elektroniske systemer og klassificerer hvert enkelt system eller del
  af et system
  som: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen udarbejder og ajourfører en flerårig strategisk plan for toldområdet og opstiller en liste over alle de opgaver, der er relevante for udviklingen og driften af europæiske elektroniske systemer og klassificerer hvert enkelt system eller del
  heraf
  som:

1.   Kommissionen udarbejder og ajourfører en flerårig strategisk plan for toldområdet og opstiller en liste over alle de opgaver, der er relevante for udviklingen og driften af europæiske elektroniske systemer og klassificerer hvert enkelt system eller del
  af et system
  som:

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — litra a

Artikel 12 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | en fælles komponent: en komponent i de på EU-plan udviklede europæiske elektroniske systemer, som er tilgængelig for alle medlemsstater eller som Kommissionen af effektivitets-, sikkerheds- og
  rationaliseringshensyn
  har identificeret som fælles |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

en fælles komponent: en komponent i de på EU-plan udviklede europæiske elektroniske systemer, som er tilgængelig for alle medlemsstater eller som Kommissionen af effektivitets-, sikkerheds- og
  rationaliseringshensyn
  har identificeret som fælles

rationaliseringshensyn

| a) | en fælles komponent: en komponent i de på EU-plan udviklede europæiske elektroniske systemer, som er tilgængelig for alle medlemsstater eller som Kommissionen af effektivitets-, sikkerheds-
  , rationaliserings-
  og
  pålidelighedshensyn
  har identificeret som fælles |
| --- | --- |

a)

en fælles komponent: en komponent i de på EU-plan udviklede europæiske elektroniske systemer, som er tilgængelig for alle medlemsstater eller som Kommissionen af effektivitets-, sikkerheds-
  , rationaliserings-
  og
  pålidelighedshensyn
  har identificeret som fælles

, rationaliserings-

pålidelighedshensyn

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — litra b

Artikel 12 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | en national komponent: en komponent i de på nationalt plan udviklede europæiske elektroniske systemer, som er tilgængelig i den medlemsstat, der udviklede en sådan komponent eller bidrog til en fælles udvikling af den |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

en national komponent: en komponent i de på nationalt plan udviklede europæiske elektroniske systemer, som er tilgængelig i den medlemsstat, der udviklede en sådan komponent eller bidrog til en fælles udvikling af den

| b) | en national komponent: en komponent i de på nationalt plan udviklede europæiske elektroniske systemer, som er tilgængelig i den medlemsstat, der udviklede en sådan komponent eller bidrog til en fælles udvikling af den
  , som f.eks. i et projekt til IT-udvikling i et samarbejde mellem en gruppe af medlemsstater |
| --- | --- |

b)

en national komponent: en komponent i de på nationalt plan udviklede europæiske elektroniske systemer, som er tilgængelig i den medlemsstat, der udviklede en sådan komponent eller bidrog til en fælles udvikling af den
  , som f.eks. i et projekt til IT-udvikling i et samarbejde mellem en gruppe af medlemsstater

, som f.eks. i et projekt til IT-udvikling i et samarbejde mellem en gruppe af medlemsstater

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 3

Artikel 12 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om færdiggørelsen af hver af de opgaver, som de har fået overdraget som led i den flerårige strategiske plan for toldområdet, jf. stk. 1. De aflægger også regelmæssigt rapport til Kommissionen om fremskridt i forbindelse med deres opgaver. | 3.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om færdiggørelsen af hver af de opgaver, som de har fået overdraget som led i den flerårige strategiske plan for toldområdet, jf. stk. 1. De aflægger også regelmæssigt rapport til Kommissionen om fremskridt i forbindelse med deres opgaver
  , og hvor det er relevant, om forventede forsinkelser i gennemførelsen
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om færdiggørelsen af hver af de opgaver, som de har fået overdraget som led i den flerårige strategiske plan for toldområdet, jf. stk. 1. De aflægger også regelmæssigt rapport til Kommissionen om fremskridt i forbindelse med deres opgaver.

3.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om færdiggørelsen af hver af de opgaver, som de har fået overdraget som led i den flerårige strategiske plan for toldområdet, jf. stk. 1. De aflægger også regelmæssigt rapport til Kommissionen om fremskridt i forbindelse med deres opgaver
  , og hvor det er relevant, om forventede forsinkelser i gennemførelsen
  .

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 5

Artikel 12 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Senest den 31. oktober hvert år udarbejder og offentliggør Kommissionen på grundlag af de i stk. 4 omhandlede årlige rapporter en samlet rapport med en vurdering af de fremskridt, som medlemsstaterne og Kommissionen har gjort med hensyn til gennemførelsen af den i stk. 1 omhandlede plan. | 5.   Senest den 31. oktober hvert år udarbejder og offentliggør Kommissionen på grundlag af de i stk. 4 omhandlede årlige rapporter en samlet rapport med en vurdering af de fremskridt, som medlemsstaterne og Kommissionen har gjort med hensyn til gennemførelsen af den i stk. 1 omhandlede plan
  , herunder oplysninger om nødvendige tilpasninger til eller forsinkelser af planen
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Senest den 31. oktober hvert år udarbejder og offentliggør Kommissionen på grundlag af de i stk. 4 omhandlede årlige rapporter en samlet rapport med en vurdering af de fremskridt, som medlemsstaterne og Kommissionen har gjort med hensyn til gennemførelsen af den i stk. 1 omhandlede plan.

5.   Senest den 31. oktober hvert år udarbejder og offentliggør Kommissionen på grundlag af de i stk. 4 omhandlede årlige rapporter en samlet rapport med en vurdering af de fremskridt, som medlemsstaterne og Kommissionen har gjort med hensyn til gennemførelsen af den i stk. 1 omhandlede plan
  , herunder oplysninger om nødvendige tilpasninger til eller forsinkelser af planen
  .

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1

Artikel 13 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Programmet gennemføres ved hjælp af flerårige arbejdsprogrammer, jf. artikel
  108
  i finansforordningen. | 1.   Programmet gennemføres ved hjælp af flerårige arbejdsprogrammer, jf. artikel
  110
  i finansforordningen.
  Arbejdsprogrammerne skal navnlig fastlægge de mål, der skal forfølges, de forventede resultater, gennemførelsesmetoden og finansieringsplanens samlede beløb. De skal endvidere indeholde en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der skal finansieres, en angivelse af det beløb, der afsættes til hver enkelt foranstaltning, og en vejledende tidsplan for gennemførelsen. De flerårige arbejdsprogrammer meddeles i givet fald til Europa-Parlamentet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Programmet gennemføres ved hjælp af flerårige arbejdsprogrammer, jf. artikel
  108
  i finansforordningen.

1.   Programmet gennemføres ved hjælp af flerårige arbejdsprogrammer, jf. artikel
  110
  i finansforordningen.
  Arbejdsprogrammerne skal navnlig fastlægge de mål, der skal forfølges, de forventede resultater, gennemførelsesmetoden og finansieringsplanens samlede beløb. De skal endvidere indeholde en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der skal finansieres, en angivelse af det beløb, der afsættes til hver enkelt foranstaltning, og en vejledende tidsplan for gennemførelsen. De flerårige arbejdsprogrammer meddeles i givet fald til Europa-Parlamentet.

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2

Artikel 13 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   De flerårige arbejdsprogrammer vedtages af Kommissionen ved gennemførelsesretsakter.
  Gennemførelsesretsakterne
  vedtages efter
  proceduren
  i artikel 18, stk. 2. | 2.   De flerårige arbejdsprogrammer vedtages af Kommissionen ved gennemførelsesretsakter
  og meddeles Europa-Parlamentet og Rådet
  .
  Disse gennemførelsesretsakter
  vedtages efter
  undersøgelsesproceduren
  i artikel 18, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   De flerårige arbejdsprogrammer vedtages af Kommissionen ved gennemførelsesretsakter.
  Gennemførelsesretsakterne
  vedtages efter
  proceduren
  i artikel 18, stk. 2.

2.   De flerårige arbejdsprogrammer vedtages af Kommissionen ved gennemførelsesretsakter
  og meddeles Europa-Parlamentet og Rådet
  .
  Disse gennemførelsesretsakter
  vedtages efter
  undersøgelsesproceduren
  i artikel 18, stk. 2.

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 13 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Det flerårige arbejdsprogram skal bygge på erfaringerne fra tidligere programmer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Det flerårige arbejdsprogram skal bygge på erfaringerne fra tidligere programmer.

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1

Artikel 14 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Indikatorer
  ,
  som skal rapporteres vedrørende programmets udvikling hen imod opfyldelsen af de specifikke målsætninger, jf
  .
  artikel 3, findes i bilag 2
  . | 1.   
  I overensstemmelse med rapporteringskravene i henhold til artikel 41
  ,
  stk. 3, litra h), i finansforordningen forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet oplysninger om programmets resultatopnåelse
  .
  Rapportering om resultatopnåelse skal omfatte oplysninger om både fremskridt og mangler
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   
  Indikatorer
  ,
  som skal rapporteres vedrørende programmets udvikling hen imod opfyldelsen af de specifikke målsætninger, jf
  .
  artikel 3, findes i bilag 2
  .

1.   
  I overensstemmelse med rapporteringskravene i henhold til artikel 41
  ,
  stk. 3, litra h), i finansforordningen forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet oplysninger om programmets resultatopnåelse
  .
  Rapportering om resultatopnåelse skal omfatte oplysninger om både fremskridt og mangler
  .

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 2

Artikel 14 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  For
  at sikre en effektiv vurdering af programmets udvikling hen imod opfyldelsen af dets mål har Kommissionen i henhold til artikel 17 beføjelser til at vedtage delegerede retsakter for at ændre bilag 2 med henblik på at gennemgå eller supplere indikatorerne, hvis det anses for at være nødvendigt, og supplere denne forordning med bestemmelser vedrørende etablering af en ramme for overvågning og evaluering. | 2.   
  Indikatorer for rapportering om programmets resultatopnåelse hen imod opfyldelsen af de specifikke målsætninger, jf. artikel 3, findes i bilag 2. For
  at sikre en effektiv vurdering af programmets udvikling hen imod opfyldelsen af dets mål har Kommissionen i henhold til artikel 17 beføjelser til at vedtage delegerede retsakter for at ændre bilag 2 med henblik på at gennemgå eller supplere indikatorerne, hvis det anses for at være nødvendigt, og supplere denne forordning med bestemmelser vedrørende etablering af en ramme for overvågning og evaluering
  med henblik på at forelægge Europa-Parlamentet og Rådet ajourførte kvalitative og kvantitative performanceoplysninger vedrørende programmet
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  For
  at sikre en effektiv vurdering af programmets udvikling hen imod opfyldelsen af dets mål har Kommissionen i henhold til artikel 17 beføjelser til at vedtage delegerede retsakter for at ændre bilag 2 med henblik på at gennemgå eller supplere indikatorerne, hvis det anses for at være nødvendigt, og supplere denne forordning med bestemmelser vedrørende etablering af en ramme for overvågning og evaluering.

2.   
  Indikatorer for rapportering om programmets resultatopnåelse hen imod opfyldelsen af de specifikke målsætninger, jf. artikel 3, findes i bilag 2. For
  at sikre en effektiv vurdering af programmets udvikling hen imod opfyldelsen af dets mål har Kommissionen i henhold til artikel 17 beføjelser til at vedtage delegerede retsakter for at ændre bilag 2 med henblik på at gennemgå eller supplere indikatorerne, hvis det anses for at være nødvendigt, og supplere denne forordning med bestemmelser vedrørende etablering af en ramme for overvågning og evaluering
  med henblik på at forelægge Europa-Parlamentet og Rådet ajourførte kvalitative og kvantitative performanceoplysninger vedrørende programmet
  .

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 3

Artikel 14 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater indsamles effektivt og rettidigt. Til dette formål pålægges
  modtagere
  af EU-midler forholdsmæssige rapporteringskrav. | 3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater
  er sammenlignelige og fuldstændige samt
  indsamles effektivt og rettidigt. Til dette formål pålægges
  modtagerne
  af EU-midler forholdsmæssige
  og relevante
  rapporteringskrav.
  Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet pålidelige oplysninger om kvaliteten af de anvendte resultatopnåelsesdata. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater indsamles effektivt og rettidigt. Til dette formål pålægges
  modtagere
  af EU-midler forholdsmæssige rapporteringskrav.

3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater
  er sammenlignelige og fuldstændige samt
  indsamles effektivt og rettidigt. Til dette formål pålægges
  modtagerne
  af EU-midler forholdsmæssige
  og relevante
  rapporteringskrav.
  Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet pålidelige oplysninger om kvaliteten af de anvendte resultatopnåelsesdata.

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 2

Artikel 15 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Midtvejsevalueringen af programmet foretages,
  når
  der foreligger tilstrækkelige oplysninger om
  programmets
  gennemførelse
  og
  senest
  fire
  år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse. | 2.   Midtvejsevalueringen af programmet foretages,
  så snart
  der foreligger tilstrækkelige oplysninger om
  dets
  gennemførelse
  , dog
  senest
  tre
  år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Midtvejsevalueringen af programmet foretages,
  når
  der foreligger tilstrækkelige oplysninger om
  programmets
  gennemførelse
  og
  senest
  fire
  år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse.

2.   Midtvejsevalueringen af programmet foretages,
  så snart
  der foreligger tilstrækkelige oplysninger om
  dets
  gennemførelse
  , dog
  senest
  tre
  år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse.

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 15 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Midtvejsevalueringen indeholder de resultater, der er nødvendige for at træffe afgørelse om en opfølgning af programmet efter 2027 og dets mål. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Midtvejsevalueringen indeholder de resultater, der er nødvendige for at træffe afgørelse om en opfølgning af programmet efter 2027 og dets mål.

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 3

Artikel 15 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Ved afslutningen af programmets gennemførelse og senest
  fire
  år efter afslutningen af den periode, der er
  omhandlet
  i artikel 1,
  gennemfører
  Kommissionen en endelig evaluering af programmet. | 3.   Ved afslutningen af programmets gennemførelse og senest
  tre
  år efter afslutningen af den periode, der er
  henvist til
  i artikel 1,
  foretager
  Kommissionen en endelig evaluering af programmet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Ved afslutningen af programmets gennemførelse og senest
  fire
  år efter afslutningen af den periode, der er
  omhandlet
  i artikel 1,
  gennemfører
  Kommissionen en endelig evaluering af programmet.

3.   Ved afslutningen af programmets gennemførelse og senest
  tre
  år efter afslutningen af den periode, der er
  henvist til
  i artikel 1,
  foretager
  Kommissionen en endelig evaluering af programmet.

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 4

Artikel 15 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil. | 4.   Kommissionen
  forelægger og
  meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil
  samt de opnåede erfaringer
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil.

4.   Kommissionen
  forelægger og
  meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil
  samt de opnåede erfaringer
  .

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1

Artikel 16 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| I tilfælde, hvor et tredjeland deltager i programmet på grundlag af en afgørelse i henhold til en international aftale eller med hjemmel i et andet retligt instrument, giver tredjelandet den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til i fuld udstrækning at udøve deres respektive beføjelser. Hvad angår OLAF, omfatter sådanne rettigheder retten til at foretage undersøgelser, herunder kontrol på stedet og inspektioner, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/
  2013
  om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF). | I tilfælde, hvor et tredjeland deltager i programmet på grundlag af en afgørelse i henhold til en international aftale eller med hjemmel i et andet retligt instrument, giver tredjelandet den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret
  og Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO)
  de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til i fuld udstrækning at udøve deres respektive beføjelser. Hvad angår OLAF
  og EPPO
  , omfatter sådanne rettigheder retten til at foretage undersøgelser, herunder kontrol på stedet og inspektioner, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/
  2013

   (1a) om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)
  , og Rådets forordning (EU) 2017/1939

   (1b). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

I tilfælde, hvor et tredjeland deltager i programmet på grundlag af en afgørelse i henhold til en international aftale eller med hjemmel i et andet retligt instrument, giver tredjelandet den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til i fuld udstrækning at udøve deres respektive beføjelser. Hvad angår OLAF, omfatter sådanne rettigheder retten til at foretage undersøgelser, herunder kontrol på stedet og inspektioner, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/
  2013
  om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

2013

I tilfælde, hvor et tredjeland deltager i programmet på grundlag af en afgørelse i henhold til en international aftale eller med hjemmel i et andet retligt instrument, giver tredjelandet den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret
  og Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO)
  de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til i fuld udstrækning at udøve deres respektive beføjelser. Hvad angår OLAF
  og EPPO
  , omfatter sådanne rettigheder retten til at foretage undersøgelser, herunder kontrol på stedet og inspektioner, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/
  2013

   (1a) om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)
  , og Rådets forordning (EU) 2017/1939

   (1b).

og Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO)

og EPPO

2013

1a

, og Rådets forordning (EU) 2017/1939

1b

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1

Artikel 19 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer
  synligheden
  af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden. | 1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer
  maksimal synlighed
  af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer
  synligheden
  af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.

1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer
  maksimal synlighed
  af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 2

Artikel 19 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationsforanstaltninger vedrørende programmet,
  dets
  foranstaltninger og resultater. De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af
  EU's
  politiske prioriteter, for så vidt som de
  vedrører målene
  i artikel 3. | 2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationsforanstaltninger vedrørende programmet,
  de
  foranstaltninger
  , der finansieres under programmet,
  og
  de
  resultater
  , der er opnået med de finansierede foranstaltninger
  . De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af
  Unionens
  politiske prioriteter, for så vidt som de
  er forbundet til målsætningerne
  i artikel 3. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationsforanstaltninger vedrørende programmet,
  dets
  foranstaltninger og resultater. De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af
  EU's
  politiske prioriteter, for så vidt som de
  vedrører målene
  i artikel 3.

2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationsforanstaltninger vedrørende programmet,
  de
  foranstaltninger
  , der finansieres under programmet,
  og
  de
  resultater
  , der er opnået med de finansierede foranstaltninger
  . De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af
  Unionens
  politiske prioriteter, for så vidt som de
  er forbundet til målsætningerne
  i artikel 3.

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0464/2018).

1

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1294/2013 af 11. december 2013 om fastlæggelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Told 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 624/2007/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 209).

18

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1294/2013 af 11. december 2013 om fastlæggelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Told 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 624/2007/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 209).

18

(19)  https://ec.europa.eu/taxation_customs/general-information-customs/customs-risk-management/measures-customs-risk-management-framework-crmf_en

19

(19)  https://ec.europa.eu/taxation_customs/general-information-customs/customs-risk-management/measures-customs-risk-management-framework-crmf_en

19

(21)  
  COM(2016)0605.

21

COM(2016)0605.

(21)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

21

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

(22)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af instrumentet for finansiel støtte til toldkontroludstyr som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning.

22

(22)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af instrumentet for finansiel støtte til toldkontroludstyr som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning.

22

(23)  COM(2010)0700.

23

(23)  COM(2010)0700.

23

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

(1b)  
  Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

1b

Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/291 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/291

---

P8_TA(2019)0009

Ændring af Den Europæiske Investeringsbanks vedtægter *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. januar 2019 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af EIB's vedtægter (13166/2018 — C8-0464/2018 — 2018/0811(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — høring)

(2020/C 411/36)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag fra Den Europæiske Investeringsbank til Rådet om at ændre vedtægterne for Den Europæiske Investeringsbank (13166/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag fra Den Europæiske Investeringsbank til Rådet om at ændre vedtægterne for Den Europæiske Investeringsbank (13166/2018),

| — | der henviser til artikel 308 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0464/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 308 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0464/2018),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og udtalelse fra Budgetudvalget (A8-0476/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og udtalelse fra Budgetudvalget (A8-0476/2018),

| 1. | godkender forslaget; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Investeringsbank samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

---

Onsdag den 16. januar 2019

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/292 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/292

---

P8_TA(2019)0016

Aftale mellem EU og Marokko om ændring af protokol nr. 1 og nr. 4 til Euro-Middelhavsaftalen (beslutning)

Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden side om ændring af protokol nr. 1 og protokol nr. 4 i Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden side (10593/2018 — C8-0463/2018 — 2018/0256M(NLE))

(2020/C 411/37)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (10593/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (10593/2018),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. i), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0463/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. i), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0463/2018),

| — | der henviser til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden side, |
| --- | --- |

—

der henviser til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden side,

| — | der henviser til aftalen mellem EU og Marokko vedrørende gensidige liberaliseringsforanstaltninger for landbrugs- og fiskeriprodukter, også omtalt som liberaliseringsaftalen, der trådte i kraft den 1. september 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen mellem EU og Marokko vedrørende gensidige liberaliseringsforanstaltninger for landbrugs- og fiskeriprodukter, også omtalt som liberaliseringsaftalen, der trådte i kraft den 1. september 2013,

| — | der henviser til Rettens dom (sag T-512/12) af 10. december 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rettens dom (sag T-512/12) af 10. december 2015,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols (EU-Domstolen) dom (sag C-104/16 P) af 21. december 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols (EU-Domstolen) dom (sag C-104/16 P) af 21. december 2016,

| — | der henviser til arbejdsdokument SWD(2018)0346 af 11. juni 2018 fra Kommissionens tjenestegrene, som ledsager forslaget til Rådets afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument SWD(2018)0346 af 11. juni 2018 fra Kommissionens tjenestegrene, som ledsager forslaget til Rådets afgørelse,

| — | der henviser til Wienerkonventionen om traktatretten af 23. maj 1969 og artikel 34 og 36 heri, |
| --- | --- |

—

der henviser til Wienerkonventionen om traktatretten af 23. maj 1969 og artikel 34 og 36 heri,

| — | der henviser til generalsekretærens rapport om situationen vedrørende Vestsahara til FN's Sikkerhedsråd (S/2018/277), |
| --- | --- |

—

der henviser til generalsekretærens rapport om situationen vedrørende Vestsahara til FN's Sikkerhedsråd (S/2018/277),

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2414 (2018) om situationen vedrørende Vestsahara (S/RES/2414(2018)), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2414 (2018) om situationen vedrørende Vestsahara (S/RES/2414(2018)),

| — | der henviser til FN-pagten, særlig artikel 73 i kapitel XI vedrørende ikke-selvstyrende områder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-pagten, særlig artikel 73 i kapitel XI vedrørende ikke-selvstyrende områder,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 21 i afsnit V, kapitel 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 21 i afsnit V, kapitel 1,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 218, stk. 6, litra a), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 218, stk. 6, litra a),

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 (1) om udkastet til Rådets afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 (1) om udkastet til Rådets afgørelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 2,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel, udtalelser fra Udenrigsudvalget og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og holdningen i form af ændringsforslag fra Fiskeriudvalget (A8-0478/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel, udtalelser fra Udenrigsudvalget og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og holdningen i form af ændringsforslag fra Fiskeriudvalget (A8-0478/2018),

| A. | der henviser til, at EU og Kongeriget Marokko har historiske relationer og opretholder et tæt samarbejde, der er udviklet gennem et bredt partnerskab, der dækker politiske, økonomiske og sociale aspekter og styrkes af den fremskredne status og begge parters vilje til at udvikle det yderligere; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU og Kongeriget Marokko har historiske relationer og opretholder et tæt samarbejde, der er udviklet gennem et bredt partnerskab, der dækker politiske, økonomiske og sociale aspekter og styrkes af den fremskredne status og begge parters vilje til at udvikle det yderligere;

| B. | der henviser til, at liberaliseringsaftalen mellem EU og Marokko trådte i kraft den 1. september 2013; der henviser til, at Front Polisario den 19. november 2012 indbragte aftalen for Domstolen for overtrædelse af folkeretten på grund af aftalens anvendelse på Vestsaharas område; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at liberaliseringsaftalen mellem EU og Marokko trådte i kraft den 1. september 2013; der henviser til, at Front Polisario den 19. november 2012 indbragte aftalen for Domstolen for overtrædelse af folkeretten på grund af aftalens anvendelse på Vestsaharas område;

| C. | der henviser til, at Retten i første instans den 10. december 2015 ophævede Rådets afgørelse om at indgå liberaliseringsaftalen; der henviser til, at Rådet enstemmigt appellerede denne dom den 19. februar 2016; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Retten i første instans den 10. december 2015 ophævede Rådets afgørelse om at indgå liberaliseringsaftalen; der henviser til, at Rådet enstemmigt appellerede denne dom den 19. februar 2016;

| D. | der henviser til, at Retten i sin dom af 21. december 2016 fastslog, at liberaliseringsaftalen ikke gav retsgrundlag for at inkludere Vestsahara, og at aftalen derfor ikke kunne finde anvendelse på dette område; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Retten i sin dom af 21. december 2016 fastslog, at liberaliseringsaftalen ikke gav retsgrundlag for at inkludere Vestsahara, og at aftalen derfor ikke kunne finde anvendelse på dette område;

| E. | der henviser til, at det af dommens præmis 106 fremgår, at Vestsahara — i overensstemmelse med princippet om traktaters relative virkning — skal anses for at være en »tredjepart« i aftalen, hvis samtykke skal indhentes med henblik på aftalens anvendelse på det pågældende område; der henviser til, at anvendelsen af denne aftale derfor ikke kunne udvides til Vestsaharas område uden en yderligere aftale; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det af dommens præmis 106 fremgår, at Vestsahara — i overensstemmelse med princippet om traktaters relative virkning — skal anses for at være en »tredjepart« i aftalen, hvis samtykke skal indhentes med henblik på aftalens anvendelse på det pågældende område; der henviser til, at anvendelsen af denne aftale derfor ikke kunne udvides til Vestsaharas område uden en yderligere aftale;

| F. | der henviser til, at erhvervsdrivende stadig kan eksportere til Den Europæiske Union fra Vestsahara, men at toldpræferencer efter den 21. december 2016 ikke finder anvendelse på varer med oprindelse i dette område; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at erhvervsdrivende stadig kan eksportere til Den Europæiske Union fra Vestsahara, men at toldpræferencer efter den 21. december 2016 ikke finder anvendelse på varer med oprindelse i dette område;

| G. | der henviser til, at der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger til at gøre det muligt for EU's toldmyndigheder at afgøre, om de varer, der eksporteres fra Marokko, har oprindelse i Vestsahara, hvilket forhindrer overholdelse af Domstolens dom; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger til at gøre det muligt for EU's toldmyndigheder at afgøre, om de varer, der eksporteres fra Marokko, har oprindelse i Vestsahara, hvilket forhindrer overholdelse af Domstolens dom;

| H. | der henviser til, at Rådet efter Domstolens dom gav Kommissionen mandat til at ændre protokol nr. 1 og protokol nr. 4 til Euro-Middelhavsassocieringsaftalen for at gøre det muligt at inkludere varer fra Vestsahara; der henviser til, at deres inklusion pr. definition nødvendiggør en form for sporbarhed med henblik på identifikation af sådanne produkter; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Rådet efter Domstolens dom gav Kommissionen mandat til at ændre protokol nr. 1 og protokol nr. 4 til Euro-Middelhavsassocieringsaftalen for at gøre det muligt at inkludere varer fra Vestsahara; der henviser til, at deres inklusion pr. definition nødvendiggør en form for sporbarhed med henblik på identifikation af sådanne produkter;

| I. | der henviser til, at det er afgørende at sikre, at aftalen er i overensstemmelse med EU-Domstolens dom af 21. december 2016 i sag C-104/16P; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det er afgørende at sikre, at aftalen er i overensstemmelse med EU-Domstolens dom af 21. december 2016 i sag C-104/16P;

| J. | der henviser til, at Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) i Bruxelles og i Rabat hørte valgte embedsmænd og en række repræsentanter for og sammenslutninger fra civilsamfundet fra det ikke-selvstyrende område Vestsahara; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) i Bruxelles og i Rabat hørte valgte embedsmænd og en række repræsentanter for og sammenslutninger fra civilsamfundet fra det ikke-selvstyrende område Vestsahara;

| K. | der henviser til, at Parlamentet fandt det nødvendigt at drage af sted for at vurdere situationen på første hånd og opnå forståelse af befolkningens forskellige holdninger; der henviser til, at det mindede om konklusionerne fra undersøgelsesmissionen foretaget af Udvalget om International Handel (INTA) til området den 2. og 3. september 2018; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Parlamentet fandt det nødvendigt at drage af sted for at vurdere situationen på første hånd og opnå forståelse af befolkningens forskellige holdninger; der henviser til, at det mindede om konklusionerne fra undersøgelsesmissionen foretaget af Udvalget om International Handel (INTA) til området den 2. og 3. september 2018;

| L. | henviser til, at ændringen af liberaliseringsaftalen finder sted inden for en bredere politisk og geopolitisk kontekst; |
| --- | --- |

L.

henviser til, at ændringen af liberaliseringsaftalen finder sted inden for en bredere politisk og geopolitisk kontekst;

| M. | der henviser til, at konflikten i området efter afslutningen på den spanske kolonisering af Vestsahara har varet i mere end 40 år; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at konflikten i området efter afslutningen på den spanske kolonisering af Vestsahara har varet i mere end 40 år;

| N. | der henviser til, at FN anser Vestsahara for at være et ikke-afkoloniseret område; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at FN anser Vestsahara for at være et ikke-afkoloniseret område;

| O. | der henviser til, at FN's Sikkerhedsråds resolution 2440 (2018) forlængede mandatet for MINURSO med en yderligere periode på seks måneder; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at FN's Sikkerhedsråds resolution 2440 (2018) forlængede mandatet for MINURSO med en yderligere periode på seks måneder;

| P. | der henviser til, at EU og dets medlemsstater ikke anerkender Marokkos suverænitet over Vestsahara; der henviser til, at De Forenede Nationer og Den Afrikanske Union anerkender Front Polisario som repræsentant for befolkningen i Vestsahara; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU og dets medlemsstater ikke anerkender Marokkos suverænitet over Vestsahara; der henviser til, at De Forenede Nationer og Den Afrikanske Union anerkender Front Polisario som repræsentant for befolkningen i Vestsahara;

| Q. | der henviser til, at Vestsahara er på FN's liste over ikke-selvstyrende områder for så vidt angår artikel 73 i FN-pagten; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Vestsahara er på FN's liste over ikke-selvstyrende områder for så vidt angår artikel 73 i FN-pagten;

| 1. | minder om, at Marokko er en privilegeret EU-partner blandt de sydlige nabolande, med hvem EU har opbygget et stærkt, strategisk og langvarigt partnerskab omfattende både politiske, økonomiske og sociale aspekter såvel som sikkerhed og migration; understreger, at Marokko er blevet tilstået avanceret status inden for den europæiske naboskabspolitik; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at det er vigtigt, at denne aftale giver garantier med hensyn til overholdelse af folkeretten, herunder menneskerettighederne, og at den overholder den relevante afgørelse fra EU-Domstolen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at EU og dets medlemsstater i henhold til artikel 21 i TEU er forpligtede til at respektere principperne i FN-pagten og folkeretten; understreger i den forbindelse, at artikel 1, stk. 2 i FN-pagten indeholder bestemmelser om respekt for princippet om befolkningers ret til selvbestemmelse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at Unionens optræden på internationalt plan i henhold til artikel 21 i TEU bygger på principperne om demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettighedernes og de grundlæggende frihedsrettigheders universalitet og udelelighed samt respekt for principperne i FN-pagten og folkeretten; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at denne aftale ikke indebærer nogen form for anerkendelse af Marokkos suverænitet over Vestsahara, der på nuværende tidspunkt i FN-regi betragtes som et ikke-selvstyrende område, der i øjeblikket administreres af Kongeriget Marokko, og insisterer på, at EU's holdning fortsat er at støtte FN's bestræbelser på at finde en retfærdig, varig og gensidigt acceptabel løsning på konflikten i Vestsahara, som vil give Vestsaharas befolkning mulighed for selvbestemmelse i overensstemmelse med folkeretten, FN-pagten og de relevante FN-resolutioner; gentager derfor sin fulde støtte til FN's generalsekretærs personlige udsending for Vestsahara, Horst Köhler, i dennes bestræbelser på at få parterne til at genoptage forhandlingerne i FN's regi med henblik på at nå frem til en løsning; opfordrer parterne til at genoptage disse forhandlinger uden forhåndsbetingelser og i god tro; understreger, at ratificeringen af den ændrede liberaliseringsaftale mellem EU og Marokko skal være med strengt forbehold for fredsprocessens resultat for Vestsahara; |
| --- | --- |

5.

| 6. | henleder opmærksomheden på, at der blev holdt et møde mellem parterne i konflikten i Genève i begyndelsen af december på FN's initiativ og med deltagelse af Algeriet og Mauretanien, og udtrykker håb om, at dette møde vil bidrage til en genoptagelse af fredsprocessen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | anerkender de to betingelser, der er fastsat i EU-Domstolens dom, om udtrykkeligt at nævne Vestsahara i aftaleteksten og indhente befolkningens samtykke, samt det tredje kriterium, som Rådet tilføjede, og som vedrører behovet for at sikre, at aftalen kommer lokalbefolkningen til gode; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, som angivet i Kommissionens rapport, at alle rimelige og mulige skridt er taget for at undersøge den berørte befolknings tilslutning til aftalen via disse inklusive høringer; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten under hele høringsprocessen var i løbende kontakt med FN's generalsekretærs personlige udsending for Vestsahara og dennes arbejdshold; |
| --- | --- |

9.

| 10. | noterer sig befolkningens legitime interesse i området og mener, at en respekteret og accepteret afslutning på den igangværende konflikt er nødvendig for områdets økonomiske udvikling; er samtidig overbevist om, at den vestsahariske befolkning har ret til at udvikle sig, mens der afventes en politisk løsning; |
| --- | --- |

10.

| 11. | bemærker under drøftelser med forskellige lokale aktører og civilsamfundsrepræsentanter, at nogle parter udtrykker deres støtte til aftalen, hvorved de forsvarer deres ret til økonomisk udvikling, mens andre mener, at den politiske konflikt bør løses, før der indrømmes handelspræferencer; bemærker, at der under den høringsproces, der blev afholdt i Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens regi med en række vestsahariske organisationer og andre organisationer og organer fra flertallet af de deltagende parters side blev udtrykt tilslutning til de samfundsøkonomiske fordele, som den foreslåede toldpræference vil medføre; |
| --- | --- |

11.

| 12. | minder om, at Domstolen i sin dom ikke angav, hvordan befolkningens samtykke skal udtrykkes, og mener derfor, at der fortsat er en vis usikkerhed med hensyn til dette kriterium; |
| --- | --- |

12.

| 13. | anerkender, at aftalen kan føre til fremme af social og bæredygtig udvikling, hvilket yder et vigtigt bidrag til den aktuelle økonomiske, sociale og miljømæssige udvikling og til den potentielle skabelse af muligheder for både lavt og højt kvalificeret beskæftigelse på lokalt plan; bemærker, at ca. 59 000 arbejdspladser anslås at afhænge af eksporten, hvilket svarer til omkring 10 % af befolkningen, der bor i området; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mener, at EU's toldpræferencer har haft en positiv indvirkning på sektoren for landbrugsprodukter og fiskevarer og deres eksportniveauer i det ikke-selvstyrende område Vestsahara; opfordrer dog til, at det omhyggeligt kontrolleres, at de producerer lokal merværdi, geninvesteres lokalt og skaber muligheder for anstændigt arbejde til lokalbefolkningen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | er overbevist om, at den lokale befolkning uanset fredsprocessens resultat vil drage fordel af den økonomiske udvikling og de afsmittende virkninger fra investeringer i infrastruktur, beskæftigelse, sundhed og uddannelse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | anerkender de eksisterende investeringer i flere sektorer og bestræbelserne på at udvikle grønne teknologier såsom vedvarende energi og afsaltningsanlægget for havvand, men fastholder, at det er nødvendigt med en yderligere indsats for at sikre øget inddragelse i alle dele af den lokale økonomi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | anerkender erhvervsinitiativer fra vestsaharanere, navnlig dem, der tages af unge mennesker, hvoraf mange er kvinder, og understreger deres behov for omfattende eksportmuligheder og retssikkerhed for at muliggøre yderligere investeringer i sektorer med høj efterspørgsel efter arbejdskraft, såsom landbrug, fiskeri og infrastruktur; |
| --- | --- |

17.

| 18. | anerkender Vestsaharas strategiske potentiale som et investeringscentrum for resten af det afrikanske kontinent; |
| --- | --- |

18.

| 19. | advarer om de negative virkninger af en manglende anvendelse af toldpræferencer for varer fra det ikke-selvstyrende område Vestsahara, og det budskab, det sender til den yngre generation, der investerer eller ønsker at investere i området, og dens mulighed for at udvikle det; understreger risikoen for, at en række aktiviteter flyttes til regioner, hvor der vil kunne drages fordel af præferencerne; bemærker, at den manglende anvendelse af toldpræferencer ifølge Kommissionen vil kunne forværre den økonomiske og sociale situation for lokalbefolkningen i de berørte områder; |
| --- | --- |

19.

| 20. | er overbevist om, at EU-tilstedeværelse gennem bl.a. denne aftale er at foretrække frem for en tilbagetrækning for så vidt angår engagement i fremme og overvågning af menneskerettigheder og individuelle frihedsrettigheder, og kræver en grundig vurdering og dialog med Marokko om disse spørgsmål; |
| --- | --- |

20.

| 21. | minder om, at andre dele af verden med en mindre ambitiøs tilgang til bæredygtig udvikling, høje arbejdsmarkedsmæssige og sociale standarder og menneskerettigheder, banker på døren for nye handelsmuligheder og vil få øget indflydelse alle steder, hvor EU trækker sig tilbage; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at EU's igangværende engagement i området vil have en positiv løftestangseffekt på dets bæredygtige udvikling; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at retssikkerhed er afgørende for at tiltrække bæredygtige og langsigtede investeringer i området og dermed er afgørende for den lokale økonomis dynamik og diversificering; |
| --- | --- |

23.

| 24. | minder om, at medlemsstaterne siden EU-Domstolens dom ikke lovligt kan anvende handelspræferencer på varer fra det ikke-selvstyrende område Vestsahara, og at den retsusikkerhed, der berører de økonomiske aktører, skal bringes til ophør; |
| --- | --- |

24.

| 25. | er bevidst om og meget bekymret over, at det indtil nu har været yderst vanskeligt at fastslå, hvilke varer der eksporteres fra det ikke-selvstyrende område Vestsahara; |
| --- | --- |

25.

| 26. | fremhæver, at et nøglekriterium, før Parlamentet kan godkende aftalen, er at sikre, at der indføres en mekanisme, således at medlemsstaternes toldmyndigheder får adgang til pålidelige oplysninger om varer med oprindelse i Vestsahara, der importeres til EU, i fuld overensstemmelse med EU's toldlovgivning; understreger, at en sådan mekanisme vil give rettidig adgang til detaljerede og opdelte statistiske data om denne eksport; beklager, at Kommissionen og Marokko var længe om blive enige om en sådan mekanisme, og opfordrer Kommissionen til at anvende alle de korrigerende foranstaltninger, der er til rådighed, hvis gennemførelsen af aftalen ikke er tilfredsstillende; opfordrer indtrængende Kommissionen til at forelægge Parlamentet en årlig vurdering af denne mekanismes overensstemmelse med EU's toldlovgivning; |
| --- | --- |

26.

| 27. | fremhæver, at uden denne gældende aftale, herunder den mekanisme, der gør det muligt at identificere varer, vil det være umuligt at vide, om og hvor mange varer med oprindelse i det ikke-selvstyrende område Vestsahara der kommer ind på det europæiske marked; |
| --- | --- |

27.

| 28. | fremhæver, at gennemførelsen af den mellem EU og Marokko aftalte bestemmelse om en årlig gensidig udveksling af oplysninger og statistikker vedrørende varer, der er omfattet af brevvekslingen, er nødvendig for at vurdere aftalens anvendelsesområde og dens indvirkning på udviklingen og de lokale befolkninger; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til nøje at overvåge gennemførelsen og resultatet af aftalen og til regelmæssigt at rapportere deres resultater til Parlamentet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvordan man fremover effektivt kan give handelspræferencer til alle de mennesker, der bor i Vestsahara; |
| --- | --- |

30.

| 31. | minder om, at EU og Marokko i henhold til den oprindelige aftale af 2012 har ført forhandlinger om en ambitiøs og omfattende aftale om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter, forarbejdede landbrugsprodukter, fisk og fiskevarer, som indeholder bestemmelser om, at Marokko skal beskytte hele listen over EU geografiske betegnelser; minder også om, at proceduren for indgåelse af denne aftale, som blev indledt i 2015, blev suspenderet efter Domstolens dom af 21. december 2016; opfordrer EU og Marokko til straks at genoptage denne procedure og hurtigt vende tilbage til DCFTA-forhandlingerne; |
| --- | --- |

31.

| 32. | fremhæver at den præferencebehandling, der er indrømmet den marokkanske eksport af visse frugter og grøntsager til Unionen i henhold til aftalen af 8. marts 2012 om foranstaltninger for gensidig liberalisering af landbrugsprodukter, forarbejdede landbrugsprodukter, fisk og fiskevarer, er et særligt følsomt emne for den europæiske gartnerisektor; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger, at tredjelandes adgang til EU's indre marked bør være betinget af, at EU's regler og standarder for sundhed, plantesundhed, sporbarhed og miljø overholdes; |
| --- | --- |

33.

| 34. | anmoder Kommissionen om at fremme brug af ensartede foranstaltninger og kontroller mellem Marokko og Den Europæiske Union hvad angår standarder for sundhed, plantesundhed, sporbarhed og miljø samt regler om mærkning af oprindelse med henblik på at sikre en fair konkurrence mellem de to markeder; |
| --- | --- |

34.

| 35. | minder om, at den ajourførte aftale ikke ændrer toldkontingenterne og den tidligere fastsatte præferenceordning, og at den kun giver de europæiske producenter større klarhed for så vidt angår aftalens geografiske anvendelsesområde; |
| --- | --- |

35.

| 36. | gør opmærksom på, at en del af produktionen af frugt og grøntsager, der eksporteres til Unionen i henhold til den pågældende aftale (især tomater og meloner), kommer fra Vestsahara, og påpeger, at der er ambitiøse projekter om en yderligere udvikling af produktion og eksport fra dette område; |
| --- | --- |

36.

| 37. | noterer sig imidlertid, at den nye aftale giver visse præciseringer, og håber, at den vil være i stand til at skabe en stabil og ubestridelig ramme for parterne i aftalen og for de berørte erhvervsdrivende på begge sider af Middelhavet; |
| --- | --- |

37.

| 38. | bemærker, at det er af afgørende betydning at føre kontrol med følsomme landbrugsprodukter og sikre en streng overholdelse af kontingenterne, hvis aftalen skal kunne fungere på en afbalanceret måde; erindrer om, at der i artikel 7 i protokol nr. 1 til 2012-aftalen er en beskyttelsesklausul, der gør det muligt at træffe passende foranstaltninger, hvis import af øgede mængder af følsomme landbrugsprodukter i henhold til aftalen giver anledning til alvorlige forstyrrelser på markedet og/eller er til alvorlig skade for den pågældende erhvervsgren; håber, at import af præferenceomfattede følsomme landbrugsprodukter fra Marokko og Vestsahara til EU fortsat vil være underlagt en passende og bred overvågning fra Kommissionens side, og at Kommissionen fortsat er rede til straks at aktivere den nævnte beskyttelsesklausul, hvis det viser sig nødvendigt; |
| --- | --- |

38.

| 39. | noterer sig det forhold, at EU-fiskerfartøjer, der fisker i de pågældende farvande, er retligt forpligtet til at have et fartøjsovervågningssystem, og at de skal fremsende fartøjernes position til de marokkanske myndigheder, hvilket gør det muligt i fuldt omfang at spore fartøjerne og registrere, hvor de fisker; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer EU til at intensivere sin indsats for at fremme et regionalt samarbejde mellem Maghreb-landene, hvad der kun kan få store, positive virkninger i og uden for regionen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | påpeger det strategiske behov for, at EU uddyber sit engagement med landene i Maghreb-regionen og udvikler sine forbindelser med disse; betragter i denne forbindelse en udvidelse af associeringsaftalen som et logisk led i denne strategi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0017.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/298 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/298

---

P8_TA(2019)0017

Aftale mellem EU og Marokko om ændring af protokol nr. 1 og nr. 4 til Euro-Middelhavsaftalen ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko om ændring af protokol nr. 1 og protokol nr. 4 i Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden side (10593/2018 — C8-0463/2018 — 2018/0256(NLE))

(Godkendelse)

(2020/C 411/38)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (10593/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (10593/2018),

| — | der henviser til udkast til aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko om ændring af protokol nr. 1 og protokol nr. 4 i Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden side (10597/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko om ændring af protokol nr. 1 og protokol nr. 4 i Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden side (10597/2018),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. i), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0463/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. i), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0463/2018),

| — | der henviser til sin ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 (1) om udkast til afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 (1) om udkast til afgørelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel og udtalelser fra Udenrigsudvalget og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A8-0471/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel og udtalelser fra Udenrigsudvalget og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A8-0471/2018),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Marokkos regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0016.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/299 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/299

---

P8_TA(2019)0018

Aftale mellem EU og Kina i forbindelse med WTO-tvistbilæggelsesprocedure DS492 — Foranstaltninger der har betydning for toldindrømmelser for visse fjerkrækødprodukter ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Folkerepublikken Kina i forbindelse med DS492 Den Europæiske Union — Foranstaltninger, der har betydning for toldindrømmelser for visse fjerkrækødprodukter (10882/2018 — C8-0496/2018 — 2018/0281(NLE))

(Godkendelse)

(2020/C 411/39)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (10882/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (10882/2018),

| — | der henviser udkast til aftale i form af brevveksling mellem Unionen og Folkerepublikken Kina i forbindelse med DS492 Den Europæiske Union — Foranstaltninger, der har betydning for toldindrømmelser for visse fjerkrækødprodukter (10883/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser udkast til aftale i form af brevveksling mellem Unionen og Folkerepublikken Kina i forbindelse med DS492 Den Europæiske Union — Foranstaltninger, der har betydning for toldindrømmelser for visse fjerkrækødprodukter (10883/2018),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0496/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207, stk. 4 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0496/2018),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A8-0472/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A8-0472/2018),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Folkerepublikken Kinas regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/300 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/300

---

P8_TA(2019)0019

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) (COM(2018)0380 — C8-0231/2018 — 2018/0202(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 411/40)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0380), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0380),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 175, stk. 3 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0231/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 175, stk. 3 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0231/2018),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 12. december 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 12. december 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til udtalelse af 5. december 2018 (2) fra Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 5. december 2018 (2) fra Regionsudvalget,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkningen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, udtalelserne fra Udvalget om International Handel, Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget, Regionaludviklingsudvalget, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter samt udtalelse i form af ændringsforslag fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0445/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkningen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, udtalelserne fra Udvalget om International Handel, Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget, Regionaludviklingsudvalget, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter samt udtalelse i form af ændringsforslag fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0445/2018),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

P8_TC1-COD(2018)0202

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../... om Den Europæiske Omstillingsfond
  Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) (Omstillingsfonden) [Ændring 1. Denne ændring gælder for hele teksten]

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 175, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Horisontale principper som fastsat i artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union (»TEU«) og i artikel
  9 og
  10 i 
  traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (
  TEUF), herunder nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5 i TEU, bør respekteres i forbindelse med gennemførelsen af fondene, idet der tages hensyn til chartret om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union.
  I overensstemmelse med artikel 8 i TEUF bør
  medlemsstaterne og Kommissionen bør tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder og integrere kønsaspektet samt bekæmpe forskelsbehandling på grundlag af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Fondenes målsætninger bør forfølges inden for rammerne af en bæredygtig udvikling og Unionens fremme af målet om bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten som fastsat i artikel 11 og artikel 191, stk. 1, i TEUF under hensyntagen til princippet om, at forureneren betaler. [Ændring 2] |
| --- | --- |

(1)

Horisontale principper som fastsat i artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union (»TEU«) og i artikel
  9 og
  10 i 
  traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (
  TEUF), herunder nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5 i TEU, bør respekteres i forbindelse med gennemførelsen af fondene, idet der tages hensyn til chartret om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union.
  I overensstemmelse med artikel 8 i TEUF bør
  medlemsstaterne og Kommissionen bør tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder og integrere kønsaspektet samt bekæmpe forskelsbehandling på grundlag af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Fondenes målsætninger bør forfølges inden for rammerne af en bæredygtig udvikling og Unionens fremme af målet om bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten som fastsat i artikel 11 og artikel 191, stk. 1, i TEUF under hensyntagen til princippet om, at forureneren betaler. [Ændring 2]

| (2) | Den 17. november 2017 blev den europæiske søjle for sociale rettigheder (4) proklameret i fællesskab af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen som en reaktion på de sociale udfordringer i Europa. Under hensyntagen til de skiftende vilkår i arbejdsverdenen skal Unionen forberedes til aktuelle og fremtidige udfordringer i forbindelse med globalisering og digitalisering og gøre væksten mere inklusiv og forbedre beskæftigelses- og socialpolitikkerne. Søjlens tyve hovedprincipper er struktureret omkring tre kategorier: lige muligheder og adgang til arbejdsmarkedet, rimelige arbejdsvilkår og social beskyttelse og inklusion. Den europæiske søjle for sociale rettigheder skal fungere som en overordnet vejledende ramme for Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen

  Omstillingsfond
  (EGF

  Omstillingsfonden
  ) og gøre det muligt for Unionen at anvende principperne i praksis i tilfælde af større omstruktureringer. |
| --- | --- |

(2)

Den 17. november 2017 blev den europæiske søjle for sociale rettigheder (4) proklameret i fællesskab af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen som en reaktion på de sociale udfordringer i Europa. Under hensyntagen til de skiftende vilkår i arbejdsverdenen skal Unionen forberedes til aktuelle og fremtidige udfordringer i forbindelse med globalisering og digitalisering og gøre væksten mere inklusiv og forbedre beskæftigelses- og socialpolitikkerne. Søjlens tyve hovedprincipper er struktureret omkring tre kategorier: lige muligheder og adgang til arbejdsmarkedet, rimelige arbejdsvilkår og social beskyttelse og inklusion. Den europæiske søjle for sociale rettigheder skal fungere som en overordnet vejledende ramme for Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen

  Omstillingsfond
  (EGF

  Omstillingsfonden
  ) og gøre det muligt for Unionen at anvende principperne i praksis i tilfælde af større omstruktureringer.

| (3) | Den 20. juni 2017 godkendte Rådet Unionens svar (5) på »FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling« (6) med henblik på en bæredygtig europæisk fremtid. Rådet understregede betydningen af at opnå bæredygtig udvikling på de tre områder (økonomisk, social og miljømæssig) på en afbalanceret og integreret måde. Det er afgørende, at bæredygtig udvikling integreres i alle EU-politikområder, og at Unionen er ambitiøs i de politikker, som den anvender til at tackle globale udfordringer. Rådet hilste Kommissionens meddelelse af 22. november 2016 om »Næste skridt hen imod en bæredygtig europæisk fremtid« velkommen som et første skridt på vej mod en strømlining af målene for bæredygtig udvikling og en anvendelse af bæredygtig udvikling som et vigtigt vejledende princip for alle EU-politikker, bl.a. gennem Unionens finansieringsinstrumenter. |
| --- | --- |

(3)

Den 20. juni 2017 godkendte Rådet Unionens svar (5) på »FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling« (6) med henblik på en bæredygtig europæisk fremtid. Rådet understregede betydningen af at opnå bæredygtig udvikling på de tre områder (økonomisk, social og miljømæssig) på en afbalanceret og integreret måde. Det er afgørende, at bæredygtig udvikling integreres i alle EU-politikområder, og at Unionen er ambitiøs i de politikker, som den anvender til at tackle globale udfordringer. Rådet hilste Kommissionens meddelelse af 22. november 2016 om »Næste skridt hen imod en bæredygtig europæisk fremtid« velkommen som et første skridt på vej mod en strømlining af målene for bæredygtig udvikling og en anvendelse af bæredygtig udvikling som et vigtigt vejledende princip for alle EU-politikker, bl.a. gennem Unionens finansieringsinstrumenter.

| (4) | I februar 2018 vedtog Kommissionen sin meddelelse om »En ny, moderniseret flerårig finansiel ramme for en Europæisk Union, der effektivt lever op til de valgte prioriteter for perioden efter 2020« (7). I meddelelsen understreges det, at Unionens budget skal støtte Europas enestående sociale markedsøkonomi. Det vil derfor være af største betydning at forbedre beskæftigelsesmulighederne og håndtere færdighedsudfordringerne, især i relation til digitalisering
  , automatisering og omstillingen til en ressourceeffektiv økonomi med fuld respekt for Parisaftalen fra 2015 om klimaændringer, som fulgte den 21. partskonference under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer
  . Budgetmæssig fleksibilitet vil være et nøgleprincip i den næste flerårige finansielle ramme. Fleksibilitetsmekanismer vil fortsat eksistere for at sætte Unionen i stand til at reagere
  hurtigere
  på uforudsete begivenheder og sikre, at budgetmidlerne anvendes der, hvor det er mest presserende. [Ændring 3] |
| --- | --- |

(4)

I februar 2018 vedtog Kommissionen sin meddelelse om »En ny, moderniseret flerårig finansiel ramme for en Europæisk Union, der effektivt lever op til de valgte prioriteter for perioden efter 2020« (7). I meddelelsen understreges det, at Unionens budget skal støtte Europas enestående sociale markedsøkonomi. Det vil derfor være af største betydning at forbedre beskæftigelsesmulighederne og håndtere færdighedsudfordringerne, især i relation til digitalisering
  , automatisering og omstillingen til en ressourceeffektiv økonomi med fuld respekt for Parisaftalen fra 2015 om klimaændringer, som fulgte den 21. partskonference under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer
  . Budgetmæssig fleksibilitet vil være et nøgleprincip i den næste flerårige finansielle ramme. Fleksibilitetsmekanismer vil fortsat eksistere for at sætte Unionen i stand til at reagere
  hurtigere
  på uforudsete begivenheder og sikre, at budgetmidlerne anvendes der, hvor det er mest presserende. [Ændring 3]

| (5) | I Kommissionens Hvidbog om Europas fremtid (8) udtrykker den bekymring for isolationistiske bevægelsers voksende tvivl om fordelene ved frihandel og EU's sociale markedsøkonomi generelt. |
| --- | --- |

(5)

I Kommissionens Hvidbog om Europas fremtid (8) udtrykker den bekymring for isolationistiske bevægelsers voksende tvivl om fordelene ved frihandel og EU's sociale markedsøkonomi generelt.

| (6) | I Kommissionens arbejdsdokument Oplæg om styring af globaliseringen (9) identificerer den kombinationen af handelsrelateret globalisering og teknologiske forandringer som de primære drivkræfter bag en øget efterspørgsel efter højtuddannet arbejdskraft og et faldende antal job, der kræver lavere kvalifikationer. Trods de overordnede enorme fordele

  Samtidig med, at fordelene
  ved mere frihandel og yderligere integration af de globale økonomier er det nødvendigt at håndtere disse

  anerkendes, er der behov for passende foranstaltninger til at afhjælpe de dermed forbundne
  negative bivirkninger. Eftersom de nuværende fordele ved globaliseringen allerede er ulige fordelt mellem folk og regioner, hvilket skaber betydelige konsekvenser for dem, der allerede er negativt påvirket, er der risiko for, at de stadig hurtigere teknologiske fremskridt

  teknologiske og miljømæssige ændringer
  vil give yderligere næring til denne udvikling. Derfor vil det i overensstemmelse med principperne om solidaritet og bæredygtighed være nødvendigt at sikre, at fordelene ved globaliseringen fordeles mere retfærdigt
  . De relevante EU-strukturfonde, som f.eks. Den Europæiske Socialfond Plus (ESF +), bør i langt højere grad foregribe eventuelle samtidige negative virkninger af globaliseringen og den teknologiske og miljømæssige omstilling med henblik på en bedre tilpasning af erhvervslivet og arbejdsstyrken
  ved at kombinere økonomisk åbenhed

  vækst
  og teknologisk fremskridt med
  passende
  social beskyttelse
  og aktiv støtte til adgang til beskæftigelse og muligheder for selvstændig virksomhed
  . [Ændring 4] |
| --- | --- |

(6)

I Kommissionens arbejdsdokument Oplæg om styring af globaliseringen (9) identificerer den kombinationen af handelsrelateret globalisering og teknologiske forandringer som de primære drivkræfter bag en øget efterspørgsel efter højtuddannet arbejdskraft og et faldende antal job, der kræver lavere kvalifikationer. Trods de overordnede enorme fordele

  Samtidig med, at fordelene
  ved mere frihandel og yderligere integration af de globale økonomier er det nødvendigt at håndtere disse

  anerkendes, er der behov for passende foranstaltninger til at afhjælpe de dermed forbundne
  negative bivirkninger. Eftersom de nuværende fordele ved globaliseringen allerede er ulige fordelt mellem folk og regioner, hvilket skaber betydelige konsekvenser for dem, der allerede er negativt påvirket, er der risiko for, at de stadig hurtigere teknologiske fremskridt

  teknologiske og miljømæssige ændringer
  vil give yderligere næring til denne udvikling. Derfor vil det i overensstemmelse med principperne om solidaritet og bæredygtighed være nødvendigt at sikre, at fordelene ved globaliseringen fordeles mere retfærdigt
  . De relevante EU-strukturfonde, som f.eks. Den Europæiske Socialfond Plus (ESF +), bør i langt højere grad foregribe eventuelle samtidige negative virkninger af globaliseringen og den teknologiske og miljømæssige omstilling med henblik på en bedre tilpasning af erhvervslivet og arbejdsstyrken
  ved at kombinere økonomisk åbenhed

  vækst
  og teknologisk fremskridt med
  passende
  social beskyttelse
  og aktiv støtte til adgang til beskæftigelse og muligheder for selvstændig virksomhed
  . [Ændring 4]

| (7) | I »Oplæg om fremtiden for EU's finanser« (10) understreger Kommissionen, at der er behov for at mindske de økonomiske og sociale forskelle mellem og inden for medlemsstaterne. Derfor går hovedprioriteten ud på at investere i 
  bæredygtig udvikling,
  ligestilling, social inklusion, uddannelse og sundhed. [Ændring 5] |
| --- | --- |

(7)

I »Oplæg om fremtiden for EU's finanser« (10) understreger Kommissionen, at der er behov for at mindske de økonomiske og sociale forskelle mellem og inden for medlemsstaterne. Derfor går hovedprioriteten ud på at investere i 
  bæredygtig udvikling,
  ligestilling, social inklusion, uddannelse og sundhed. [Ændring 5]

| (8) | Globalisering

  Klimaændringer, globalisering
  og teknologiske forandringer risikerer yderligere at øge den indbyrdes forbindelse og afhængighed verdensøkonomierne imellem. Omfordelingen af arbejdskraft indgår i og er en uomgængelig del af sådanne økonomiske forandringer. Hvis fordelene ved forandringerne skal fordeles retfærdigt, er det af allerstørste betydning at tilbyde støtte til afskedigede arbejdstagere og til arbejdstagere, der trues af afskedigelse.
  De vigtigste EU-instrumenter til at hjælpe berørte arbejdstagere er ESF+, som er udformet til at yde proaktiv bistand, og Omstillingsfonden, som er udformet til at yde reaktiv bistand i tilfælde af større omstruktureringer.
  »EU-kvalitetsrammen for foregribelse af forandringer og omstruktureringer« (11) er EU's politiske instrument, der fastlægger rammen for bedste praksis med hensyn til foregribelse og håndtering af virksomhedsomstruktureringer. Den danner en overordnet ramme for, hvordan udfordringerne i forbindelse med økonomisk tilpasning og omstrukturering og de dermed forbundne konsekvenser både for beskæftigelsen og sociale forhold bør håndteres gennem hensigtsmæssige politikmidler. Den opfordrer medlemsstaterne til at anvende EU-midler og nationale midler på en måde, der sikrer, at de sociale konsekvenser af omstruktureringer, især de negative indvirkninger på beskæftigelsen, kan afbødes mere effektivt. De vigtigste EU-instrumenter til at hjælpe berørte arbejdstagere er Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), som er udformet til at yde proaktiv bistand, og EGF, som er udformet til at yde reaktiv bistand i tilfælde af uforudsete større omstruktureringer.
  [Ændring 6] |
| --- | --- |

(8)

Globalisering

  Klimaændringer, globalisering
  og teknologiske forandringer risikerer yderligere at øge den indbyrdes forbindelse og afhængighed verdensøkonomierne imellem. Omfordelingen af arbejdskraft indgår i og er en uomgængelig del af sådanne økonomiske forandringer. Hvis fordelene ved forandringerne skal fordeles retfærdigt, er det af allerstørste betydning at tilbyde støtte til afskedigede arbejdstagere og til arbejdstagere, der trues af afskedigelse.
  De vigtigste EU-instrumenter til at hjælpe berørte arbejdstagere er ESF+, som er udformet til at yde proaktiv bistand, og Omstillingsfonden, som er udformet til at yde reaktiv bistand i tilfælde af større omstruktureringer.
  »EU-kvalitetsrammen for foregribelse af forandringer og omstruktureringer« (11) er EU's politiske instrument, der fastlægger rammen for bedste praksis med hensyn til foregribelse og håndtering af virksomhedsomstruktureringer. Den danner en overordnet ramme for, hvordan udfordringerne i forbindelse med økonomisk tilpasning og omstrukturering og de dermed forbundne konsekvenser både for beskæftigelsen og sociale forhold bør håndteres gennem hensigtsmæssige politikmidler. Den opfordrer medlemsstaterne til at anvende EU-midler og nationale midler på en måde, der sikrer, at de sociale konsekvenser af omstruktureringer, især de negative indvirkninger på beskæftigelsen, kan afbødes mere effektivt. De vigtigste EU-instrumenter til at hjælpe berørte arbejdstagere er Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), som er udformet til at yde proaktiv bistand, og EGF, som er udformet til at yde reaktiv bistand i tilfælde af uforudsete større omstruktureringer.
  [Ændring 6]

| (9) | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (
  EGF) blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 (12) for den flerårige finansielle ramme fra 1. januar 2007 til 31. december 2013. EGF er oprettet for at give Unionen mulighed for at udvise solidaritet med de arbejdstagere, der mistede deres arbejde som følge af ændringer i verdenshandelsmønstrene, der kan tilskrives globaliseringen. |
| --- | --- |

(9)

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (
  EGF) blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 (12) for den flerårige finansielle ramme fra 1. januar 2007 til 31. december 2013. EGF er oprettet for at give Unionen mulighed for at udvise solidaritet med de arbejdstagere, der mistede deres arbejde som følge af ændringer i verdenshandelsmønstrene, der kan tilskrives globaliseringen.

| (10) | Anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1927/2006 blev udvidet i 2009 ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 546/2009 (13) som led i den europæiske økonomiske genopretningsplan for at inkludere de arbejdstagere, der mistede deres arbejde som direkte følge af den internationale økonomiske og finansielle krise. |
| --- | --- |

(10)

Anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1927/2006 blev udvidet i 2009 ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 546/2009 (13) som led i den europæiske økonomiske genopretningsplan for at inkludere de arbejdstagere, der mistede deres arbejde som direkte følge af den internationale økonomiske og finansielle krise.

| (11) | I perioden for den flerårige finansielle ramme fra 1. januar 2014 til 31. december 2020 blev anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 (14) udvidet til ikke kun at omfatte afskedigelser som følge af alvorlige økonomiske forstyrrelser, der var forårsaget af en fortsættelse af den globale finansielle og økonomiske krise som omhandlet i forordning (EF) nr. 546/2009, men også som følge af en eventuel ny global finansiel og økonomisk krise. |
| --- | --- |

(11)

I perioden for den flerårige finansielle ramme fra 1. januar 2014 til 31. december 2020 blev anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 (14) udvidet til ikke kun at omfatte afskedigelser som følge af alvorlige økonomiske forstyrrelser, der var forårsaget af en fortsættelse af den globale finansielle og økonomiske krise som omhandlet i forordning (EF) nr. 546/2009, men også som følge af en eventuel ny global finansiel og økonomisk krise.

| (11a) | Omstillingsfondens program bør være synligt, og der bør være krav om flere og bedre data med henblik på at muliggøre en egentlig videnskabelig vurdering af Omstillingsfonden og undgå administrative begrænsninger ved gennemførelsen af programmet for handelstilpasningsstøtte. [Ændring 7] |
| --- | --- |

(11a)

Omstillingsfondens program bør være synligt, og der bør være krav om flere og bedre data med henblik på at muliggøre en egentlig videnskabelig vurdering af Omstillingsfonden og undgå administrative begrænsninger ved gennemførelsen af programmet for handelstilpasningsstøtte. [Ændring 7]

| (12) | Kommissionen gennemførte en midtvejsevaluering af EGF for at vurdere, hvordan og i hvilket omfang fonden opfylder sine målsætninger. EGF viste sig at være effektiv og opnåede en højere reintegreringsprocent blandt afskedigede arbejdstagere end i den foregående programmeringsperiode. Evalueringen viste også, at EGF skabte EU-merværdi. Det gælder især med hensyn til fondens volumenmæssige effekt, dvs. at EGF-støtten ikke bare øger antallet og udvalget af tilbudte tjenesteydelser, men også deres intensitetsniveau. Desuden har EGF-interventionerne en høj synlighed og tydeliggør merværdien ved EU's intervention direkte over for offentligheden. Der blev dog udpeget en række udfordringer. På den ene side blev mobiliseringsproceduren anset for at være for lang. Derudover rapporterede mange medlemsstater om problemer med hensyn til at udarbejde den omfattende baggrundsanalyse af den begivenhed, der udløste afskedigelserne. Den primære årsag til, at medlemsstater, der ville have haft en potentiel EGF-sag, afholder sig fra at ansøge, er problemer med den finansielle og institutionelle kapacitet. På den ene side kan det blot handle om mangel på arbejdskraft — i øjeblikket kan medlemsstater kun anmode om teknisk bistand, hvis de implementerer EGF-støtte. Eftersom afskedigelser kan ske uventet, er det vigtigt, at medlemsstaterne er klar til at reagere hurtigt og straks kan indgive en ansøgning. I visse medlemsstater forekommer det desuden nødvendigt med en omfattende institutionel kapacitetsopbygningsindsats for at sikre effektiv og virkningsfuld implementering af EGF-sager. Tærsklen på 500 afskedigelser blev kritiseret for at være for høj, navnlig i mindre befolkede regioner (15). |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen gennemførte en midtvejsevaluering af EGF for at vurdere, hvordan og i hvilket omfang fonden opfylder sine målsætninger. EGF viste sig at være effektiv og opnåede en højere reintegreringsprocent blandt afskedigede arbejdstagere end i den foregående programmeringsperiode. Evalueringen viste også, at EGF skabte EU-merværdi. Det gælder især med hensyn til fondens volumenmæssige effekt, dvs. at EGF-støtten ikke bare øger antallet og udvalget af tilbudte tjenesteydelser, men også deres intensitetsniveau. Desuden har EGF-interventionerne en høj synlighed og tydeliggør merværdien ved EU's intervention direkte over for offentligheden. Der blev dog udpeget en række udfordringer. På den ene side blev mobiliseringsproceduren anset for at være for lang. Derudover rapporterede mange medlemsstater om problemer med hensyn til at udarbejde den omfattende baggrundsanalyse af den begivenhed, der udløste afskedigelserne. Den primære årsag til, at medlemsstater, der ville have haft en potentiel EGF-sag, afholder sig fra at ansøge, er problemer med den finansielle og institutionelle kapacitet. På den ene side kan det blot handle om mangel på arbejdskraft — i øjeblikket kan medlemsstater kun anmode om teknisk bistand, hvis de implementerer EGF-støtte. Eftersom afskedigelser kan ske uventet, er det vigtigt, at medlemsstaterne er klar til at reagere hurtigt og straks kan indgive en ansøgning. I visse medlemsstater forekommer det desuden nødvendigt med en omfattende institutionel kapacitetsopbygningsindsats for at sikre effektiv og virkningsfuld implementering af EGF-sager. Tærsklen på 500 afskedigelser blev kritiseret for at være for høj, navnlig i mindre befolkede regioner (15).

| (13) | Kommissionen understreger den fortsatte betydning af EGF's

  Omstillingsfondens
  rolle som en fleksibel fond, der skal støtte arbejdstagere, der mister deres job i større omstruktureringsrunder, og hjælpe disse med at finde et nyt job så hurtigt som muligt. Unionen bør fortsat yde specifik engangsstøtte til fremme af de afskedigede arbejdstageres reintegration på arbejdsmarkedet
  i varig beskæftigelse af høj kvalitet
  i områder, sektorer og geografiske områder eller på arbejdsmarkeder, der kommer ud for pludselige og alvorlige økonomiske forstyrrelser. I betragtning af samspillet mellem og den gensidige påvirkning af åben handel, teknologiske forandringer
  , digitalisering og automatisering
  eller andre faktorer, f.eks.
  Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union eller
  overgangen til lavemissionsøkonomi, og således også i betragtning af at det bliver vanskeligere at udpege en specifik faktor, der forårsager afskedigelserne, bør mobiliseringen af EGF

  Omstillingsfonden
  i fremtiden kun baseres på den betydelige konsekvens af en omstrukturering. I betragtning af formålet, som er at yde støtte i nødsituationer og under uventede omstændigheder og som et supplement til den mere proaktive bistand fra ESF+, bør EGF

  Omstillingsfonden
  fortsat være et fleksibelt og særligt instrument uden for de budgetmæssige lofter i den flerårige finansielle ramme, som det fremgår af Kommissionens meddelelse. »Et moderne budget for en Europæisk Union, der beskytter, styrker og forsvarer — Den flerårige finansielle ramme for 2021-2027«, og dens bilag (16). [Ændring 8+97] |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen understreger den fortsatte betydning af EGF's

  Omstillingsfondens
  rolle som en fleksibel fond, der skal støtte arbejdstagere, der mister deres job i større omstruktureringsrunder, og hjælpe disse med at finde et nyt job så hurtigt som muligt. Unionen bør fortsat yde specifik engangsstøtte til fremme af de afskedigede arbejdstageres reintegration på arbejdsmarkedet
  i varig beskæftigelse af høj kvalitet
  i områder, sektorer og geografiske områder eller på arbejdsmarkeder, der kommer ud for pludselige og alvorlige økonomiske forstyrrelser. I betragtning af samspillet mellem og den gensidige påvirkning af åben handel, teknologiske forandringer
  , digitalisering og automatisering
  eller andre faktorer, f.eks.
  Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union eller
  overgangen til lavemissionsøkonomi, og således også i betragtning af at det bliver vanskeligere at udpege en specifik faktor, der forårsager afskedigelserne, bør mobiliseringen af EGF

  Omstillingsfonden
  i fremtiden kun baseres på den betydelige konsekvens af en omstrukturering. I betragtning af formålet, som er at yde støtte i nødsituationer og under uventede omstændigheder og som et supplement til den mere proaktive bistand fra ESF+, bør EGF

  Omstillingsfonden
  fortsat være et fleksibelt og særligt instrument uden for de budgetmæssige lofter i den flerårige finansielle ramme, som det fremgår af Kommissionens meddelelse. »Et moderne budget for en Europæisk Union, der beskytter, styrker og forsvarer — Den flerårige finansielle ramme for 2021-2027«, og dens bilag (16). [Ændring 8+97]

| (13a) | Europa-Parlamentet bekræftede i sin beslutning af 30. maj 2018 om den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 og egne indtægter sin faste holdning til det nødvendige finansieringsniveau for centrale EU-politikker i FFR 2021-2027 for at sætte dem i stand til at opfylde deres opgaver og målsætninger. Det understregede navnlig opfordringen til at fordoble de specifikke FFR-midler til SMV'er og til at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed, glædede sig over en række forslag, der forbedrer de nuværende bestemmelser, navnlig de øgede bevillinger til særlige instrumenter, og meddelte, at det har til hensigt at forhandle yderligere forbedringer, hvor det er nødvendigt. [Ændring 9] |
| --- | --- |

(13a)

Europa-Parlamentet bekræftede i sin beslutning af 30. maj 2018 om den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 og egne indtægter sin faste holdning til det nødvendige finansieringsniveau for centrale EU-politikker i FFR 2021-2027 for at sætte dem i stand til at opfylde deres opgaver og målsætninger. Det understregede navnlig opfordringen til at fordoble de specifikke FFR-midler til SMV'er og til at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed, glædede sig over en række forslag, der forbedrer de nuværende bestemmelser, navnlig de øgede bevillinger til særlige instrumenter, og meddelte, at det har til hensigt at forhandle yderligere forbedringer, hvor det er nødvendigt. [Ændring 9]

| (14) | Som anført bør en ansøgning om EGF-støtte

  støtte
   — for at sikre den europæiske dimension af EGF

  Omstillingsfonden
   — kunne udløses, når en større omstrukturering får en betydelig konsekvens på den lokale eller regionale økonomi. En sådan konsekvens bør defineres gennem et minimumsantal af afskedigelser inden for en given referenceperiode. Under hensyntagen til resultaterne fra midtvejsevalueringen bør tærsklen fastsættes til 250

  200
  afskedigelser inden for en referenceperiode på fire måneder (eller 6 måneder i sektorspecifikke sager)

  de respektive referenceperioder
  . Under hensyntagen til at bølger af afskedigelser i forskellige sektorer, men i den samme region, har en lige så betydelig konsekvens for det lokale arbejdsmarked, bør det også være muligt med regionale ansøgninger. På små arbejdsmarkeder, f.eks. i små medlemsstater eller afsidesliggende regioner, herunder regioner i den yderste periferi, jf. i artikel 349 i TEUF, eller under særlige omstændigheder, kan ansøgninger indgives

  bør det være muligt at indgive ansøgninger
  i tilfælde af et lavere antal afskedigelser. [Ændring 10] |
| --- | --- |

(14)

Som anført bør en ansøgning om EGF-støtte

  støtte
   — for at sikre den europæiske dimension af EGF

  Omstillingsfonden
   — kunne udløses, når en større omstrukturering får en betydelig konsekvens på den lokale eller regionale økonomi. En sådan konsekvens bør defineres gennem et minimumsantal af afskedigelser inden for en given referenceperiode. Under hensyntagen til resultaterne fra midtvejsevalueringen bør tærsklen fastsættes til 250

  200
  afskedigelser inden for en referenceperiode på fire måneder (eller 6 måneder i sektorspecifikke sager)

  de respektive referenceperioder
  . Under hensyntagen til at bølger af afskedigelser i forskellige sektorer, men i den samme region, har en lige så betydelig konsekvens for det lokale arbejdsmarked, bør det også være muligt med regionale ansøgninger. På små arbejdsmarkeder, f.eks. i små medlemsstater eller afsidesliggende regioner, herunder regioner i den yderste periferi, jf. i artikel 349 i TEUF, eller under særlige omstændigheder, kan ansøgninger indgives

  bør det være muligt at indgive ansøgninger
  i tilfælde af et lavere antal afskedigelser. [Ændring 10]

| (14a) | Under overholdelse af nærhedsprincippet og under hensyntagen til, at det er et krav i forbindelse med ansøgning om støtte fra Omstillingsfonden, at omstruktureringen har haft væsentlige konsekvenser, bør Omstillingsfonden bestræbe sig på at vise solidaritet med afskedigede arbejdstagere fra alle typer virksomheder, uanset deres størrelse. [Ændring 11] |
| --- | --- |

(14a)

Under overholdelse af nærhedsprincippet og under hensyntagen til, at det er et krav i forbindelse med ansøgning om støtte fra Omstillingsfonden, at omstruktureringen har haft væsentlige konsekvenser, bør Omstillingsfonden bestræbe sig på at vise solidaritet med afskedigede arbejdstagere fra alle typer virksomheder, uanset deres størrelse. [Ændring 11]

| (14b) | Omstillingsfonden bør fortsat være et særligt EU-instrument, der gør det muligt at reagere på situationer, som forårsager større omstruktureringer på det europæiske arbejdsmarked. Unionen bør imidlertid fortsat bestræbe sig på at finde mere bæredygtige metoder til at håndtere de strukturelle ændringer og udfordringer, som påvirker arbejdsmarkeder og fører til sådanne hændelser i medlemsstaterne. [Ændring 12] |
| --- | --- |

(14b)

Omstillingsfonden bør fortsat være et særligt EU-instrument, der gør det muligt at reagere på situationer, som forårsager større omstruktureringer på det europæiske arbejdsmarked. Unionen bør imidlertid fortsat bestræbe sig på at finde mere bæredygtige metoder til at håndtere de strukturelle ændringer og udfordringer, som påvirker arbejdsmarkeder og fører til sådanne hændelser i medlemsstaterne. [Ændring 12]

| (15) | Som udtryk for Unionens solidaritet med afskedigede arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende, hvis aktivitet er ophørt, bør medfinansieringssatsen af omkostningerne til pakken af individualiserede tilbud og dens gennemførelse svare til medfinansieringssatsen for ESF+ i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

(15)

Som udtryk for Unionens solidaritet med afskedigede arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende, hvis aktivitet er ophørt, bør medfinansieringssatsen af omkostningerne til pakken af individualiserede tilbud og dens gennemførelse svare til medfinansieringssatsen for ESF+ i den pågældende medlemsstat.

| (16) | En del af det EU-budget, der er tildelt EGF

  Omstillingsfonden
  , bør gennemføres af Kommissionen i henhold til delt forvaltning med medlemsstaterne, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) [nummeret på den nye finansforordning] (17) (i det følgende benævnt »finansforordningen«). Ved gennemførelsen af EGF

  Omstillingsfonden
  i henhold til delt forvaltning bør Kommissionen og medlemsstaterne derfor overholde principperne i finansforordningen, såsom forsvarlig økonomisk forvaltning, gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling. |
| --- | --- |

(16)

En del af det EU-budget, der er tildelt EGF

  Omstillingsfonden
  , bør gennemføres af Kommissionen i henhold til delt forvaltning med medlemsstaterne, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) [nummeret på den nye finansforordning] (17) (i det følgende benævnt »finansforordningen«). Ved gennemførelsen af EGF

  Omstillingsfonden
  i henhold til delt forvaltning bør Kommissionen og medlemsstaterne derfor overholde principperne i finansforordningen, såsom forsvarlig økonomisk forvaltning, gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling.

| (17) | Det Europæiske Overvågningscenter for Forandringer, som hører under Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) i Dublin, bistår Kommissionen og medlemsstaterne med kvalitative og kvantitative analyser for at bidrage til vurderingen af globaliseringstendenser

  tendenser, såsom inden for globalisering, teknologiske og miljømæssige ændringer
  , omstruktureringer og
  i
  anvendelsen af EGF

  Omstillingsfonden. Sådanne analyser bør omfatte tilstrækkelige, opdelte data, navnlig ud fra et kønsperspektiv, med henblik på at bekæmpe uligheder mellem kønnene mere effektivt.
  . [Ændring 13] |
| --- | --- |

(17)

Det Europæiske Overvågningscenter for Forandringer, som hører under Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) i Dublin, bistår Kommissionen og medlemsstaterne med kvalitative og kvantitative analyser for at bidrage til vurderingen af globaliseringstendenser

  tendenser, såsom inden for globalisering, teknologiske og miljømæssige ændringer
  , omstruktureringer og
  i
  anvendelsen af EGF

  Omstillingsfonden. Sådanne analyser bør omfatte tilstrækkelige, opdelte data, navnlig ud fra et kønsperspektiv, med henblik på at bekæmpe uligheder mellem kønnene mere effektivt.
  . [Ændring 13]

| (17a) | Eurofounds Europæiske Overvågning af Omstrukturering (ERM) overvåger rapportering af store omstruktureringer i realtid i hele Unionen baseret på et netværk af nationale korrespondenter. ERM er meget relevant for Omstillingsfonden og bør bistå med driften af fonden, navnlig ved at hjælpe med at identificere potentielle interventionssager på et tidligt tidspunkt. [Ændring 14] |
| --- | --- |

(17a)

Eurofounds Europæiske Overvågning af Omstrukturering (ERM) overvåger rapportering af store omstruktureringer i realtid i hele Unionen baseret på et netværk af nationale korrespondenter. ERM er meget relevant for Omstillingsfonden og bør bistå med driften af fonden, navnlig ved at hjælpe med at identificere potentielle interventionssager på et tidligt tidspunkt. [Ændring 14]

| (18) | Arbejdstagere, der er blevet afskediget, og selvstændige erhvervsdrivende, hvis aktivitet er ophørt, bør have samme adgang til EGF

  Omstillingsfonden
  , uanset hvilken ansættelseskontrakt eller hvilket ansættelsesforhold de har haft. Derfor bør arbejdstagere, der er blevet afskediget
  , uanset ansættelsesforholdets type og varighed
  , såvel som selvstændige erhvervsdrivende, hvis aktivitet er ophørt, anses for at være EGF-støttemodtagere

  mulige modtagere af støtte under Omstillingsfonden
  efter denne forordning [Ændring 15] |
| --- | --- |

(18)

Arbejdstagere, der er blevet afskediget, og selvstændige erhvervsdrivende, hvis aktivitet er ophørt, bør have samme adgang til EGF

  Omstillingsfonden
  , uanset hvilken ansættelseskontrakt eller hvilket ansættelsesforhold de har haft. Derfor bør arbejdstagere, der er blevet afskediget
  , uanset ansættelsesforholdets type og varighed
  , såvel som selvstændige erhvervsdrivende, hvis aktivitet er ophørt, anses for at være EGF-støttemodtagere

  mulige modtagere af støtte under Omstillingsfonden
  efter denne forordning [Ændring 15]

| (19) | Den økonomiske støtte fra EGF

  Omstillingsfonden
  bør først og fremmest fokusere på aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger
  og individualiserede tilbud
  , der sikrer, at støttemodtagerne hurtigt reintegreres i varig beskæftigelse
  af høj kvalitet i en fremtidsorienteret sektor
  , det være sig inden for eller uden for deres oprindelige aktivitetssektor
  , men bør også søge at fremme selvstændig virksomhed og oprettelse af virksomheder, herunder gennem etablering af kooperativer
  . Foranstaltningerne bør afspejle de fremtidige

  forventede
  behov på det lokale eller regionale arbejdsmarked. I det omfang, der er relevant, bør mobiliteten for afskedigede arbejdstagere også støttes med henblik på at hjælpe med at finde ny beskæftigelse andetsteds. Der bør lægges særlig vægt på formidling af de færdigheder, der er nødvendige i den digitale tidsalder
  og på at håndtere kønsstereotyper i beskæftigelse, hvor dette er relevant
  . Der bør være begrænsninger på de tilskud i form af dagpenge, der medtages i en samordnet pakke af individualiserede tilbud.
  Den økonomiske støtte bør supplere og ikke erstatte foranstaltninger, som hører ind under medlemsstaternes og/eller virksomhedernes ansvarsområde i medfør af national lovgivning eller kollektive aftaler.
  Virksomheder bør tilskyndes til at deltage i den nationale medfinansiering af EGF-støttede foranstaltninger
  , der støttes under Omstillingsfonden
  . [Ændring 16] |
| --- | --- |

(19)

Den økonomiske støtte fra EGF

  Omstillingsfonden
  bør først og fremmest fokusere på aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger
  og individualiserede tilbud
  , der sikrer, at støttemodtagerne hurtigt reintegreres i varig beskæftigelse
  af høj kvalitet i en fremtidsorienteret sektor
  , det være sig inden for eller uden for deres oprindelige aktivitetssektor
  , men bør også søge at fremme selvstændig virksomhed og oprettelse af virksomheder, herunder gennem etablering af kooperativer
  . Foranstaltningerne bør afspejle de fremtidige

  forventede
  behov på det lokale eller regionale arbejdsmarked. I det omfang, der er relevant, bør mobiliteten for afskedigede arbejdstagere også støttes med henblik på at hjælpe med at finde ny beskæftigelse andetsteds. Der bør lægges særlig vægt på formidling af de færdigheder, der er nødvendige i den digitale tidsalder
  og på at håndtere kønsstereotyper i beskæftigelse, hvor dette er relevant
  . Der bør være begrænsninger på de tilskud i form af dagpenge, der medtages i en samordnet pakke af individualiserede tilbud.
  Den økonomiske støtte bør supplere og ikke erstatte foranstaltninger, som hører ind under medlemsstaternes og/eller virksomhedernes ansvarsområde i medfør af national lovgivning eller kollektive aftaler.
  Virksomheder bør tilskyndes til at deltage i den nationale medfinansiering af EGF-støttede foranstaltninger
  , der støttes under Omstillingsfonden
  . [Ændring 16]

| (19a) | I forbindelse med gennemførelsen og udformningen af en samordnet pakke af individualiserede tilbud, som har til formål at fremme reintegrationen af de tilsigtede støttemodtagere, bør medlemsstaterne udnytte og være bedre til at målrette målene i den digitale dagsorden og strategien for et digitalt indre marked med henblik på at udjævne den store kløft mellem kønnene inden for IKT og naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) ved at fremme efteruddannelse og omskoling af kvinder inden for IKT og STEM. I forbindelse med gennemførelse og udformning af en samordnet pakke af individualiserede tilbud bør medlemsstaterne også undgå at fastholde det ene køns dominans i de industrier og sektorer, hvor dette traditionelt har været tilfældet. Øget repræsentation af det mindst repræsenterede køn i forskellige sektorer såsom finans-, IKT- og STEM- sektorerne vil bidrage til at reducere løn- og pensionsforskellen mellem kønnene. [Ændring 17] |
| --- | --- |

(19a)

I forbindelse med gennemførelsen og udformningen af en samordnet pakke af individualiserede tilbud, som har til formål at fremme reintegrationen af de tilsigtede støttemodtagere, bør medlemsstaterne udnytte og være bedre til at målrette målene i den digitale dagsorden og strategien for et digitalt indre marked med henblik på at udjævne den store kløft mellem kønnene inden for IKT og naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) ved at fremme efteruddannelse og omskoling af kvinder inden for IKT og STEM. I forbindelse med gennemførelse og udformning af en samordnet pakke af individualiserede tilbud bør medlemsstaterne også undgå at fastholde det ene køns dominans i de industrier og sektorer, hvor dette traditionelt har været tilfældet. Øget repræsentation af det mindst repræsenterede køn i forskellige sektorer såsom finans-, IKT- og STEM- sektorerne vil bidrage til at reducere løn- og pensionsforskellen mellem kønnene. [Ændring 17]

| (20) | Medlemsstaterne bør foretrække foranstaltninger, der i væsentlig grad vil bidrage til støttemodtagernes beskæftigelsesegnethed, når de udformer den samordnede pakke af aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger. Medlemsstaterne bør bestræbe sig på, at det størst mulige antal støttemodtagere, der deltager i disse foranstaltninger, reintegreres i varig beskæftigelse
  af høj kvalitet
  så hurtigt som muligt inden for perioden på seks

  syv
  måneder, inden den endelige rapport om gennemførelsen af den økonomiske støtte skal foreligge.
  Den samordnede pakke af individualiserede tilbud bør udformes, så den tager højde for de underliggende årsager til afskedigelserne, hvor det er relevant, og tager højde for fremtidige arbejdsmarkedsperspektiver og efterspurgte færdigheder. Den samordnede pakke bør være forenelig med overgangen til en klimavenlig og ressourceeffektiv økonomi. [Ændring 18] |
| --- | --- |

(20)

Medlemsstaterne bør foretrække foranstaltninger, der i væsentlig grad vil bidrage til støttemodtagernes beskæftigelsesegnethed, når de udformer den samordnede pakke af aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger. Medlemsstaterne bør bestræbe sig på, at det størst mulige antal støttemodtagere, der deltager i disse foranstaltninger, reintegreres i varig beskæftigelse
  af høj kvalitet
  så hurtigt som muligt inden for perioden på seks

  syv
  måneder, inden den endelige rapport om gennemførelsen af den økonomiske støtte skal foreligge.
  Den samordnede pakke af individualiserede tilbud bør udformes, så den tager højde for de underliggende årsager til afskedigelserne, hvor det er relevant, og tager højde for fremtidige arbejdsmarkedsperspektiver og efterspurgte færdigheder. Den samordnede pakke bør være forenelig med overgangen til en klimavenlig og ressourceeffektiv økonomi. [Ændring 18]

| (21) | Medlemsstaterne bør tage særligt hensyn til ugunstigt stillede støttemodtagere, herunder
  personer med handicap, personer med forsørgerpligt,
  unge og ældre arbejdsløse
  , personer med et lavt kvalifikationsniveau, personer med migrantbaggrund
  og personer med risiko for fattigdom, når de udformer den samordnede pakke af aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, da disse grupper kun vanskeligt reintegreres på arbejdsmarkedet. Ikke desto mindre bør principperne om ligestilling og ikke-forskelsbehandling, som hører til Unionens kerneværdier og er nedfældet i den europæiske søjle for sociale rettigheder, respekteres og fremmes i forbindelse med gennemførelsen af EGF

  Omstillingsfonden
  . [Ændring 19] |
| --- | --- |

(21)

Medlemsstaterne bør tage særligt hensyn til ugunstigt stillede støttemodtagere, herunder
  personer med handicap, personer med forsørgerpligt,
  unge og ældre arbejdsløse
  , personer med et lavt kvalifikationsniveau, personer med migrantbaggrund
  og personer med risiko for fattigdom, når de udformer den samordnede pakke af aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, da disse grupper kun vanskeligt reintegreres på arbejdsmarkedet. Ikke desto mindre bør principperne om ligestilling og ikke-forskelsbehandling, som hører til Unionens kerneværdier og er nedfældet i den europæiske søjle for sociale rettigheder, respekteres og fremmes i forbindelse med gennemførelsen af EGF

  Omstillingsfonden
  . [Ændring 19]

| (21a) | I perioden mellem marts 2007 og marts 2017 modtog Kommissionen 148 ansøgninger om medfinansiering under EGF fra 21 medlemsstater til et samlet beløb på næsten 600 mio. EUR til støtte for 138 888 afskedigede arbejdstagere og 2 944 personer, der ikke var i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er). [Ændring 20] |
| --- | --- |

(21a)

I perioden mellem marts 2007 og marts 2017 modtog Kommissionen 148 ansøgninger om medfinansiering under EGF fra 21 medlemsstater til et samlet beløb på næsten 600 mio. EUR til støtte for 138 888 afskedigede arbejdstagere og 2 944 personer, der ikke var i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er). [Ændring 20]

| (22) | For effektivt og hurtigt at støtte støttemodtagerne bør medlemsstaterne gøre deres bedste for
  hurtigst muligt
  at indgive fuldstændige ansøgninger om økonomisk støtte fra EGF

  Omstillingsfonden, og EU-institutionerne bør gøre deres bedste for at vurdere dem hurtigt
  . Hvis Kommissionen kræver yderligere oplysninger for vurderingen af en ansøgning, bør tilvejebringelsen af de yderligere oplysninger være underlagt tidsbegrænsning. [Ændring 21] |
| --- | --- |

(22)

For effektivt og hurtigt at støtte støttemodtagerne bør medlemsstaterne gøre deres bedste for
  hurtigst muligt
  at indgive fuldstændige ansøgninger om økonomisk støtte fra EGF

  Omstillingsfonden, og EU-institutionerne bør gøre deres bedste for at vurdere dem hurtigt
  . Hvis Kommissionen kræver yderligere oplysninger for vurderingen af en ansøgning, bør tilvejebringelsen af de yderligere oplysninger være underlagt tidsbegrænsning. [Ændring 21]

| (22a) | For at fremme gennemførelsen af og målene i denne forordning bør Omstillingsfonden og dens muligheder promoveres mere, navnlig hos de relevante myndigheder i medlemsstaterne. [Ændring 22] |
| --- | --- |

(22a)

For at fremme gennemførelsen af og målene i denne forordning bør Omstillingsfonden og dens muligheder promoveres mere, navnlig hos de relevante myndigheder i medlemsstaterne. [Ændring 22]

| (22b) | Kommissionen bør lette adgangen til nationale og regionale myndigheder gennem en særlig helpdesk, der kan give generelle oplysninger og forklaringer om procedurer og om, hvordan en ansøgning indgives. Helpdesken bør stille standardblanketter til rådighed til brug for statistikker og yderligere analyser. [Ændring 23] |
| --- | --- |

(22b)

Kommissionen bør lette adgangen til nationale og regionale myndigheder gennem en særlig helpdesk, der kan give generelle oplysninger og forklaringer om procedurer og om, hvordan en ansøgning indgives. Helpdesken bør stille standardblanketter til rådighed til brug for statistikker og yderligere analyser. [Ændring 23]

| (23) | Af hensyn til støttemodtagerne og de organer, som er ansvarlige for foranstaltningernes gennemførelse, bør den ansøgende medlemsstat holde alle aktører, der er involverede i ansøgningsprocessen, underrettet om ansøgningens status
  og sørge for, at de deltager i hele gennemførelsesprocessen
  . [Ændring 24] |
| --- | --- |

(23)

Af hensyn til støttemodtagerne og de organer, som er ansvarlige for foranstaltningernes gennemførelse, bør den ansøgende medlemsstat holde alle aktører, der er involverede i ansøgningsprocessen, underrettet om ansøgningens status
  og sørge for, at de deltager i hele gennemførelsesprocessen
  . [Ændring 24]

| (24) | I overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning bør

  kan
  den økonomiske støtte fra EGF

  Omstilingsfonden
  ikke erstatte, men
  bør snarere
  i størst muligt omfang supplere støtteforanstaltninger, som er tilgængelige for støttemodtagere inden for EU-fondene eller andre EU-politikker eller -programmer.
  Omstillingsfondens finansielle bidrag kan heller ikke træde i stedet for nationale foranstaltninger eller foranstaltninger, der hører under de virksomheder, som foretager afskedigelserne, i henhold til national ret eller kollektive overenskomster, og bør i stedet skabe reel europæisk merværdi. [Ændring 25] |
| --- | --- |

(24)

I overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning bør

  kan
  den økonomiske støtte fra EGF

  Omstilingsfonden
  ikke erstatte, men
  bør snarere
  i størst muligt omfang supplere støtteforanstaltninger, som er tilgængelige for støttemodtagere inden for EU-fondene eller andre EU-politikker eller -programmer.
  Omstillingsfondens finansielle bidrag kan heller ikke træde i stedet for nationale foranstaltninger eller foranstaltninger, der hører under de virksomheder, som foretager afskedigelserne, i henhold til national ret eller kollektive overenskomster, og bør i stedet skabe reel europæisk merværdi. [Ændring 25]

| (25) | I lyset af princippet om lighed bør medlemsstaterne sikre effektiv adgang til oplysninger om Omstillingsfonden på hele deres område, herunder i landdistrikter. Kommissionen bør navnlig fremme formidlingen af bedste praksis, udbrede kendskabet til Omstillingsfondens støtteberettigelseskriterier og ansøgningsprocedurer og gøre mere for at øge kendskabet til Omstillingsfonden blandt unionsborgere, navnlig arbejdstagere.
  Der bør medtages særlige bestemmelser for informations- og kommunikationsaktiviteter vedrørende EGF-sager

  sager, der får støtte under Omstillingsfonden,
  og –resultater

  de resultater, der opnås
  . [Ændring 26] |
| --- | --- |

(25)

I lyset af princippet om lighed bør medlemsstaterne sikre effektiv adgang til oplysninger om Omstillingsfonden på hele deres område, herunder i landdistrikter. Kommissionen bør navnlig fremme formidlingen af bedste praksis, udbrede kendskabet til Omstillingsfondens støtteberettigelseskriterier og ansøgningsprocedurer og gøre mere for at øge kendskabet til Omstillingsfonden blandt unionsborgere, navnlig arbejdstagere.
  Der bør medtages særlige bestemmelser for informations- og kommunikationsaktiviteter vedrørende EGF-sager

  sager, der får støtte under Omstillingsfonden,
  og –resultater

  de resultater, der opnås
  . [Ændring 26]

| (26) | For at gøre det lettere at gennemføre denne forordning bør udgifterne være støtteberettiget enten fra den dato, på hvilken en medlemsstat begynder at yde individualiserede tilbud, eller fra den dato, på hvilken en medlemsstat bliver pålagt administrative udgifter for at gennemføre EGF

  Omstillingsfonden
  . |
| --- | --- |

(26)

For at gøre det lettere at gennemføre denne forordning bør udgifterne være støtteberettiget enten fra den dato, på hvilken en medlemsstat begynder at yde individualiserede tilbud, eller fra den dato, på hvilken en medlemsstat bliver pålagt administrative udgifter for at gennemføre EGF

  Omstillingsfonden
  .

| (27) | For at dække det behov, som især opstår i årets første måneder, hvor muligheden for at overføre midler fra andre budgetposter er forbundet med særlige vanskeligheder, bør der i forbindelse med den årlige budgetprocedure afsættes tilstrækkelige betalingsbevillinger til EGF-budgetposten for
  Omstillingsfonden
  . |
| --- | --- |

(27)

For at dække det behov, som især opstår i årets første måneder, hvor muligheden for at overføre midler fra andre budgetposter er forbundet med særlige vanskeligheder, bør der i forbindelse med den årlige budgetprocedure afsættes tilstrækkelige betalingsbevillinger til EGF-budgetposten for
  Omstillingsfonden
  .

| (27a) | For at dække de behov, som især opstår i årets første måneder, hvor mulighederne for overførsler fra andre budgetposter er særligt begrænsede, bør der stilles et passende beløb i betalingsbevillinger til rådighed på budgetposten for Omstillingsfonden i forbindelse med den årlige budgetprocedure. [Ændring 27] |
| --- | --- |

(27a)

For at dække de behov, som især opstår i årets første måneder, hvor mulighederne for overførsler fra andre budgetposter er særligt begrænsede, bør der stilles et passende beløb i betalingsbevillinger til rådighed på budgetposten for Omstillingsfonden i forbindelse med den årlige budgetprocedure. [Ændring 27]

| (28) | [Den flerårige finansielle ramme og den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen af [fremtidig dato] om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (18) (»den interinstitutionelle aftale«) fastsætter budgetrammen for EGF

  Omstillingsfonden
  ]. |
| --- | --- |

(28)

[Den flerårige finansielle ramme og den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen af [fremtidig dato] om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (18) (»den interinstitutionelle aftale«) fastsætter budgetrammen for EGF

  Omstillingsfonden
  ].

| (29) | I støttemodtagernes interesse bør støtten stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt. Medlemsstaterne og de EU-institutioner, der er inddraget i beslutningstagningsprocessen i forbindelse med EGF

  Omstillingsfonden
  , bør gøre deres bedste for at begrænse behandlingstiden og forenkle procedurerne, således at afgørelser om mobilisering af EGF

  Omstillingsfonden
  kan vedtages gnidningsløst og hurtigt. På den baggrund skal budgetmyndigheden i fremtiden træffe afgørelse om anmodninger om overførsler, som Kommissionen har indgivet, og det kræver ikke længere et forslag fra Kommissionen om mobilisering af EGF.
  [Særskilt afstemning] |
| --- | --- |

(29)

I støttemodtagernes interesse bør støtten stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt. Medlemsstaterne og de EU-institutioner, der er inddraget i beslutningstagningsprocessen i forbindelse med EGF

  Omstillingsfonden
  , bør gøre deres bedste for at begrænse behandlingstiden og forenkle procedurerne, således at afgørelser om mobilisering af EGF

  Omstillingsfonden
  kan vedtages gnidningsløst og hurtigt. På den baggrund skal budgetmyndigheden i fremtiden træffe afgørelse om anmodninger om overførsler, som Kommissionen har indgivet, og det kræver ikke længere et forslag fra Kommissionen om mobilisering af EGF.
  [Særskilt afstemning]

| (30) | Hvis en virksomhed lukker, kan dens afskedigede arbejdstagere få hjælp til at overtage alle eller nogle af deres tidligere arbejdsgivers aktiviteter
  , og de medlemsstater, hvor virksomheden ligger, kan forskudsvis udbetale de midler, som er nødvendige for hurtigt at gøre dette muligt
  . [Ændring 29] |
| --- | --- |

(30)

Hvis en virksomhed lukker, kan dens afskedigede arbejdstagere få hjælp til at overtage alle eller nogle af deres tidligere arbejdsgivers aktiviteter
  , og de medlemsstater, hvor virksomheden ligger, kan forskudsvis udbetale de midler, som er nødvendige for hurtigt at gøre dette muligt
  . [Ændring 29]

| (31) | For at sætte Europa-Parlamentet i stand til at udøve politisk kontrol og gøre det muligt for Kommissionen løbende at overvåge resultater, der er opnået med EGF-støtte

  støtte fra Omstillingsfonden
  , bør medlemsstaterne indgive en endelig rapport om gennemførelsen af EGF

  Omstillingsfonden, som bør opfylde klare overvågningskrav og indeholde en opfølgning på modtagerne og en konsekvensanalyse med hensyn til ligestilling mellem kønnene
  . [Ændring 30] |
| --- | --- |

(31)

For at sætte Europa-Parlamentet i stand til at udøve politisk kontrol og gøre det muligt for Kommissionen løbende at overvåge resultater, der er opnået med EGF-støtte

  støtte fra Omstillingsfonden
  , bør medlemsstaterne indgive en endelig rapport om gennemførelsen af EGF

  Omstillingsfonden, som bør opfylde klare overvågningskrav og indeholde en opfølgning på modtagerne og en konsekvensanalyse med hensyn til ligestilling mellem kønnene
  . [Ændring 30]

| (32) | Medlemsstaterne bør forblive ansvarlige for gennemførelsen af den økonomiske støtte og for forvaltning af og kontrol med de foranstaltninger, der får EU-støtte, i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (»finansforordningen«) (19) eller dens efterfølger. Medlemsstaterne bør redegøre for anvendelsen af den økonomiske støtte, der er modtaget fra EGF

  Omstillingsfonden
  . I lyset af den korte gennemførelsesperiode for EGF-

  Omstillingsfondens
  operationer for bør rapporteringskravene afspejle den særlige karakter af EGF-interventionerne

  Omstillingsfondens interventioner
  . |
| --- | --- |

(32)

Medlemsstaterne bør forblive ansvarlige for gennemførelsen af den økonomiske støtte og for forvaltning af og kontrol med de foranstaltninger, der får EU-støtte, i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (»finansforordningen«) (19) eller dens efterfølger. Medlemsstaterne bør redegøre for anvendelsen af den økonomiske støtte, der er modtaget fra EGF

  Omstillingsfonden
  . I lyset af den korte gennemførelsesperiode for EGF-

  Omstillingsfondens
  operationer for bør rapporteringskravene afspejle den særlige karakter af EGF-interventionerne

  Omstillingsfondens interventioner
  .

| (32a) | Medlemsstaterne bør sørge for effektive kommunikationsaktiviteter for at fremme den økonomiske støtte fra Omstillingsfonden, påpege, at midlerne kommer fra Unionen og øge synligheden af de tiltag, der finansieres af Unionen under Omstillingsfonden. [Ændring 31] |
| --- | --- |

(32a)

Medlemsstaterne bør sørge for effektive kommunikationsaktiviteter for at fremme den økonomiske støtte fra Omstillingsfonden, påpege, at midlerne kommer fra Unionen og øge synligheden af de tiltag, der finansieres af Unionen under Omstillingsfonden. [Ændring 31]

| (33) | Medlemsstaterne bør også forebygge, påvise og effektivt behandle enhver uregelmæssighed, herunder svig begået af støttemodtagere. Desuden kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (20) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (21) og (Euratom, EF) nr. 2185/96 (22), foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader EU's finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. Rådets forordning (EU) 2017/1939 (23), efterforske og retsforfølge svig og andre strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (24). Medlemsstaterne bør træffe de nødvendige foranstaltninger, så alle personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejder fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, giver Kommissionen, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikrer, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder. Medlemsstaterne bør rapportere til Kommissionen om konstaterede tilfælde af uregelmæssigheder, herunder svig, og om deres opfølgning heraf samt om opfølgningen af OLAF's undersøgelser. |
| --- | --- |

(33)

Medlemsstaterne bør også forebygge, påvise og effektivt behandle enhver uregelmæssighed, herunder svig begået af støttemodtagere. Desuden kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (20) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (21) og (Euratom, EF) nr. 2185/96 (22), foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader EU's finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. Rådets forordning (EU) 2017/1939 (23), efterforske og retsforfølge svig og andre strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (24). Medlemsstaterne bør træffe de nødvendige foranstaltninger, så alle personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejder fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, giver Kommissionen, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikrer, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder. Medlemsstaterne bør rapportere til Kommissionen om konstaterede tilfælde af uregelmæssigheder, herunder svig, og om deres opfølgning heraf samt om opfølgningen af OLAF's undersøgelser.

| (34) | Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder og svig, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013, (Euratom, EF) nr. 2988/95, (Euratom, EF) nr. 2185/96 og (EU) 2017/1939. Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og (Euratom, EF) nr. 2185/96, foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader EU's finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge svig og andre ulovlige aktiviteter, der skader Unionens finansielle interesser som fastsat i (EU) 2017/1371. I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder. |
| --- | --- |

(34)

Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder og svig, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013, (Euratom, EF) nr. 2988/95, (Euratom, EF) nr. 2185/96 og (EU) 2017/1939. Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og (Euratom, EF) nr. 2185/96, foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader EU's finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge svig og andre ulovlige aktiviteter, der skader Unionens finansielle interesser som fastsat i (EU) 2017/1371. I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder.

| (35) | Horisontale finansielle regler, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastlagt i finansforordningen og regulerer navnlig proceduren for opstilling og gennemførelse af budgettet ved hjælp af tilskud, offentlige indkøb, priser, indirekte gennemførelse, og sikrer kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, vedrører også beskyttelsen af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for sund økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering. |
| --- | --- |

(35)

Horisontale finansielle regler, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastlagt i finansforordningen og regulerer navnlig proceduren for opstilling og gennemførelse af budgettet ved hjælp af tilskud, offentlige indkøb, priser, indirekte gennemførelse, og sikrer kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, vedrører også beskyttelsen af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for sund økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering.

| (36) | Som anført i punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (25) er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt via specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav kan eventuelt omfatte målbare indikatorer, som kan tjene som grundlag for evaluering af programmets praktiske virkninger. |
| --- | --- |

(36)

Som anført i punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (25) er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt via specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav kan eventuelt omfatte målbare indikatorer, som kan tjene som grundlag for evaluering af programmets praktiske virkninger.

| (37) | Med henblik på at understrege betydningen af at tage hånd om klimaforandringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til indarbejdelsen af klimatiltag i Unionens politikker og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet skal bidrage til opfyldelsen af klimamålsætninger
  i FFR-perioden 2021-2027, og et årligt mål på 30 % så hurtigt som muligt og senest i 2027
  . Relevante tiltag vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen af fonden og revurderet som led i midtvejsevalueringen. [Ændring 32] |
| --- | --- |

(37)

Med henblik på at understrege betydningen af at tage hånd om klimaforandringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til indarbejdelsen af klimatiltag i Unionens politikker og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet skal bidrage til opfyldelsen af klimamålsætninger
  i FFR-perioden 2021-2027, og et årligt mål på 30 % så hurtigt som muligt og senest i 2027
  . Relevante tiltag vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen af fonden og revurderet som led i midtvejsevalueringen. [Ændring 32]

| (38) | Eftersom målsætningerne for denne forordning ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne, men på grund af deres omfang og virkninger bedre kan opnås på EU-plan, kan Unionen derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten on Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse målsætninger. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom målsætningerne for denne forordning ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne, men på grund af deres omfang og virkninger bedre kan opnås på EU-plan, kan Unionen derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten on Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse målsætninger.

| (39) | I betragtning af at den digitale omstilling af økonomien kræver et vist niveau af digitale kompetencer hos arbejdsstyrken, bør formidlingen af de færdigheder, der kræves i den digitale tidsalder, være et obligatorisk horisontalt element i enhver samordnet pakke af individualiserede tilbud
  og bør omfatte målet om at øge kvinders deltagelse i STEM-fag, [Ændring 33] |
| --- | --- |

(39)

I betragtning af at den digitale omstilling af økonomien kræver et vist niveau af digitale kompetencer hos arbejdsstyrken, bør formidlingen af de færdigheder, der kræves i den digitale tidsalder, være et obligatorisk horisontalt element i enhver samordnet pakke af individualiserede tilbud
  og bør omfatte målet om at øge kvinders deltagelse i STEM-fag, [Ændring 33]

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning oprettes Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen

  Omstillingsfond
  (EGF

  Omstillingsfonden
  )

Forordningen fastsætter EGF's

  Omstillingsfondens
  målsætninger, EU-finansieringsformer og regler
  og kriterier
  for ydelse af en sådan finansiering, herunder ansøgninger fra medlemsstaterne om økonomisk støtte fra EGF

  Omstillingsfonden
  til foranstaltninger rettet mod de personer, der er tiltænkt støtte, jf. artikel 7. [Ændring 34]

Artikel 2

Formål

EGF bidrager til en bedre fordeling

  Formålet med Omstillingsfonden er at støtte socioøkonomiske forandringer, som følger
  af fordelene ved globalisering

  globaliseringen og af teknologiske
  og teknologisk fremskridt

  miljømæssige forandringer,
  ved at hjælpe afskedigede arbejdstagere med at tilpasse sig strukturændringer

  gennem fremme af alternativ, varig beskæftigelse
  . EGF

  Omstillingsfonden er en nødfond, der fungerer reaktivt og bidrager til en retfærdig omstilling
  .
  Omstillingsfonden
  bidrager som sådan til gennemførelsen af de principper, der er fastlagt under den europæiske søjle for sociale rettigheder, og fremmer den økonomiske og sociale samhørighed mellem regionerne og medlemsstaterne. [Ændring 35]

Artikel 3

Målsætninger

1.   Programmets generelle målsætning er at udvise solidaritet med og yde
  finansiel
  støtte til
  genansættelsesforanstaltninger for
  afskedigede arbejdstagere
  , uanset ansættelsesforholdets type og varighed,
  og selvstændige erhvervsdrivende, hvis aktivitet er ophørt som følge af uforudsete større omstruktureringer, der er omhandlet i artikel 5
  , stk. 1, 2 og 3
  . [Ændring 36]

2.   EGF's

  Omstillingsfondens
  særlige målsætning er at yde støtte
  og bistand til arbejdstagere til reintegration på arbejdsmarkedet
  i tilfælde af uforudsete større omstruktureringer, især som følge af globaliseringsrelaterede udfordringer, som f.eks. ændringer i verdenshandelsmønstrene, handelstvister, finansielle eller økonomiske kriser,
  Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union,
  overgangen til lavemissionsøkonomi eller som følge af digitalisering eller, automatisering
  og teknologiske ændringer
  . Der
  skal
  lægges særlig vægt på foranstaltninger, som hjælper de dårligst stillede grupper
  , og på fremme af ligestilling mellem kønnene
  . [Ændring 37+98]

Artikel 4

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| a) | »afskediget arbejdstager«: en arbejdstager, hvis beskæftigelse
  – uanset ansættelsesforholdets type og varighed –
  bringes til ophør før tiden ved afskedigelse, eller hvis kontrakt ikke forlænges, på grund af økonomiske årsager [Ændring 38] |
| --- | --- |

a)

»afskediget arbejdstager«: en arbejdstager, hvis beskæftigelse
  – uanset ansættelsesforholdets type og varighed –
  bringes til ophør før tiden ved afskedigelse, eller hvis kontrakt ikke forlænges, på grund af økonomiske årsager [Ændring 38]

| b) | »selvstændig erhvervsdrivende«: en person, som maksimalt har beskæftiget 10 arbejdstagere |
| --- | --- |

b)

»selvstændig erhvervsdrivende«: en person, som maksimalt har beskæftiget 10 arbejdstagere

| c) | »støttemodtager«: en person, der deltager i EGF's

  Omstillingsfondens
  medfinansierede foranstaltninger. |
| --- | --- |

c)

»støttemodtager«: en person, der deltager i EGF's

  Omstillingsfondens
  medfinansierede foranstaltninger.

| d) | »uregelmæssighed«: enhver overtrædelse af gældende ret, som kan tilskrives en økonomisk aktørs handling eller undladelse i forbindelse med gennemførelsen af EGF

  Omstillingsfonden
  , der skader eller vil kunne skade EU-budgettet ved afholdelse af en uretmæssig udgift over EU-budgettet. |
| --- | --- |

d)

»uregelmæssighed«: enhver overtrædelse af gældende ret, som kan tilskrives en økonomisk aktørs handling eller undladelse i forbindelse med gennemførelsen af EGF

  Omstillingsfonden
  , der skader eller vil kunne skade EU-budgettet ved afholdelse af en uretmæssig udgift over EU-budgettet.

Artikel 5

Interventionskriterier

1.   Medlemsstaterne kan ansøge om økonomisk støtte fra EGF

  Omstillingsfonden
  til foranstaltninger, der er rettet mod afskedigede arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende i overensstemmelse med bestemmelserne i denne artikel.

2.   Der gives økonomisk støtte fra EGF

  Omstillingsfonden
  i forbindelse med større omstruktureringer, som resulterer i følgende:

| a) | aktivitetsophør for mere end 250

  mindst 200
  afskedigede arbejdstagere eller selvstændige erhvervsdrivende i løbet af en firemåneders

  seksmåneders
  referenceperiode i en virksomhed i en medlemsstat, inklusive tilfælde, hvor dette ophør gælder leverandører eller producenter i efterfølgende produktionsled [Ændring 39] |
| --- | --- |

a)

aktivitetsophør for mere end 250

  mindst 200
  afskedigede arbejdstagere eller selvstændige erhvervsdrivende i løbet af en firemåneders

  seksmåneders
  referenceperiode i en virksomhed i en medlemsstat, inklusive tilfælde, hvor dette ophør gælder leverandører eller producenter i efterfølgende produktionsled [Ændring 39]

| b) | aktivitetsophør for mere end 250

  mindst 200
  afskedigede arbejdstagere eller selvstændige erhvervsdrivende i løbet af en seksmåneders

  nimåneders
  referenceperiode, især i SMV'er, der alle er aktive i den samme økonomiske sektor, som defineret på NACE rev. 2 hovedgruppeniveau, og som befinder sig i en region eller to sammenhængende regioner på NUTS 2-niveau, eller i mere end to sammenhængende regioner på NUTS 2-niveau, under forudsætning af at over 250

  mindst 200
  arbejdstagere eller selvstændige erhvervsdrivende er berørt i to af de kombinerede regioner. [Ændring 40] |
| --- | --- |

b)

aktivitetsophør for mere end 250

  mindst 200
  afskedigede arbejdstagere eller selvstændige erhvervsdrivende i løbet af en seksmåneders

  nimåneders
  referenceperiode, især i SMV'er, der alle er aktive i den samme økonomiske sektor, som defineret på NACE rev. 2 hovedgruppeniveau, og som befinder sig i en region eller to sammenhængende regioner på NUTS 2-niveau, eller i mere end to sammenhængende regioner på NUTS 2-niveau, under forudsætning af at over 250

  mindst 200
  arbejdstagere eller selvstændige erhvervsdrivende er berørt i to af de kombinerede regioner. [Ændring 40]

| c) | aktivitetsophør for mere end 250

  mindst 200
  afskedigede arbejdstagere eller selvstændige erhvervsdrivende i løbet af en firemåneders

  nimåneders
  referenceperiode, især i SMV'er, der opererer inden for samme eller forskellige økonomiske sektorer, som er defineret på NACE rev. 2 hovedgruppeniveau, og som befinder sig i den samme region på NUTS 2-niveau. [Ændring 41] |
| --- | --- |

c)

aktivitetsophør for mere end 250

  mindst 200
  afskedigede arbejdstagere eller selvstændige erhvervsdrivende i løbet af en firemåneders

  nimåneders
  referenceperiode, især i SMV'er, der opererer inden for samme eller forskellige økonomiske sektorer, som er defineret på NACE rev. 2 hovedgruppeniveau, og som befinder sig i den samme region på NUTS 2-niveau. [Ændring 41]

3.   På små arbejdsmarkeder eller under særlige omstændigheder, der er behørigt begrundet af den ansøgende medlemsstat, især hvad angår

  herunder
  ansøgninger vedrørende SMV'er, kan en ansøgning om økonomisk støtte i henhold til denne artikel godkendes, selv om de kriterier, der er fastsat i stk. 1, litra a), b) eller c), ikke fuldt ud er opfyldt, når afskedigelserne har en alvorlig indvirkning på beskæftigelsen

  beskæftigelsesniveauet
  og på den lokale
  , regionale
  eller regionale

  nationale
  økonomi. Den ansøgende medlemsstat skal specifikt oplyse, hvilket interventionskriterium i stk. 1, litra a) og b), der ikke fuldt ud opfyldes. Den samlede støtte, der kan tildeles under særlige omstændigheder, må ikke overstige 15 % af EFG's

  Omstillingsfondens
  årlige loft. [Ændring 42]

4.   EGF

  Omstillingsfonden
  må ikke mobiliseres, når arbejdstagere afskediges som følge af budgetnedskæringer, der er besluttet af en medlemsstat, og som rammer sektorer, der
  primært
  er afhængige af offentlig finansiering. [Ændring 43]

Artikel 6

Beregning af afskedigelser og aktivitetsophør

1.   Med henblik på anvendelsen af artikel 5
  , stk. 1, 2 og 3,
  skal den ansøgende medlemsstat angive den metode, der er anvendt til at beregne antallet af
  afskedigede
  arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende som defineret i artikel 4. [Ændring 44]

2.   Den ansøgende medlemsstat skal beregne det i stk. 1 omhandlede antal opgjort pr. én af følgende datoer:

| a) | den dato, hvor arbejdsgiveren i medfør af bestemmelserne i artikel 3, stk. 1, i Rådets direktiv 98/59/EF (26) underretter den kompetente offentlige myndighed skriftligt om de planlagte kollektive afskedigelser |
| --- | --- |

a)

den dato, hvor arbejdsgiveren i medfør af bestemmelserne i artikel 3, stk. 1, i Rådets direktiv 98/59/EF (26) underretter den kompetente offentlige myndighed skriftligt om de planlagte kollektive afskedigelser

| b) | den dato, hvor arbejdsgiveren giver den enkelte arbejdstager meddelelse om afskedigelse eller opsigelse af arbejdstagerens ansættelseskontrakt |
| --- | --- |

b)

den dato, hvor arbejdsgiveren giver den enkelte arbejdstager meddelelse om afskedigelse eller opsigelse af arbejdstagerens ansættelseskontrakt

| c) | den dato, hvor ansættelseskontrakten faktisk opsiges eller udløber |
| --- | --- |

c)

den dato, hvor ansættelseskontrakten faktisk opsiges eller udløber

| d) | udløbet af udsendelsen til værtsvirksomheden, eller |
| --- | --- |

d)

udløbet af udsendelsen til værtsvirksomheden, eller

| e) | for så vidt angår selvstændige erhvervsdrivende, datoen for aktiviteternes ophør i henhold til national lov eller administrative bestemmelser. |
| --- | --- |

e)

for så vidt angår selvstændige erhvervsdrivende, datoen for aktiviteternes ophør i henhold til national lov eller administrative bestemmelser.

I de tilfælde, der er henvist til under litra a), leverer den ansøgende medlemsstat yderligere oplysninger til Kommissionen om det faktiske antal afskedigelser, jf. artikel 5, stk. 1, i denne forordning, inden afslutningen af Kommissionens vurdering.

Artikel 7

Støtteberettigede modtagere

Den ansøgende medlemsstat kan yde en samordnet pakke af individualiserede tilbud i henhold til artikel 8, der medfinansieres af EGF

  Omstillingsfonden
  , til støtteberettigede personer, som kan omfatte:

| a) | afskedigede arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende, hvis aktivitet er ophørt, beregnet i overensstemmelse med artikel 6, inden for den referenceperiode, der er anført i artikel 5
  , stk. 1, 2 og 3 [Ændring 45] |
| --- | --- |

a)

afskedigede arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende, hvis aktivitet er ophørt, beregnet i overensstemmelse med artikel 6, inden for den referenceperiode, der er anført i artikel 5
  , stk. 1, 2 og 3 [Ændring 45]

| b) | afskedigede arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende, hvis aktivitet er ophørt, beregnet i overensstemmelse med artikel 6, uden for den referenceperiode, der er anført i artikel 5, dvs. 6 måneder før referenceperiodens begyndelse eller mellem udløbet af referenceperioden og den sidste dag inden datoen for afslutningen af Kommissionens vurdering. |
| --- | --- |

b)

afskedigede arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende, hvis aktivitet er ophørt, beregnet i overensstemmelse med artikel 6, uden for den referenceperiode, der er anført i artikel 5, dvs. 6 måneder før referenceperiodens begyndelse eller mellem udløbet af referenceperioden og den sidste dag inden datoen for afslutningen af Kommissionens vurdering.

Arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende, der er omhandlet i første afsnit, litra b), betragtes som støtteberettigede, forudsat at der kan etableres en klar årsagssammenhæng til den begivenhed, som udløste ledigheden i referenceperioden.

Uanset artikel 5 kan ansøgende medlemsstater yde individualiserede tilbud, der medfinansieres af Omstillingsfonden, til et antal unge, som hverken er i beskæftigelse eller under almen eller faglig uddannelse, og som er under 25 år eller, hvis medlemsstaterne træffer beslutning herom, under 30 år på datoen for indgivelse af ansøgningen, i et antal, som svarer til det samlede antal personer, der er tiltænkt støtte, fortrinsvis til personer, som er blevet afskediget, eller hvis aktivitet er ophørt, forudsat at i det mindste nogle af afskedigelserne er sket i regioner på NUTS 2-niveau. [Ændring 46]

Artikel 8

Støtteberettigede foranstaltninger

1.   Der kan ydes økonomisk støtte fra EGF

  Omstillingsfonden
  til aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der indgår i en samordnet pakke af individualiserede tilbud, som
  inddrager fagforeninger og/eller arbejdstagerrepræsentanter, og som
  har til formål at lette reintegrationen på arbejdsmarkedet

  i varig beskæftigelse af høj kvalitet
  eller i selvstændig virksomhed af de personer, støtten er tiltænkt, herunder navnlig ugunstigt stillede arbejdstagere, der er blevet afskediget. [Ændring 47]

Formidling af de færdigheder, der er nødvendige i den digitale tidsalder
  såvel som i en ressourceeffektiv økonomi
  , er et obligatorisk horisontalt element i enhver pakke af
  individuel uddannelse og/eller
  individualiserede tilbud. Uddannelsesniveauet tilpasses den pågældende støttemodtagers kvalifikationer
  , færdigheder
  og
  specifikke
  behov. [Ændring 48]

Den samordnede pakke af individualiserede tilbud kan bl.a. omfatte:

| a) | skræddersyet uddannelse og omskoling, herunder inden for informations- og kommunikationsteknologi og andre færdigheder, der er nødvendige i den digitale tidsalder, attestering af opnået erfaring,
  individualiseret
  hjælp til jobsøgning, erhvervsvejledning, rådgivning, mentorordning, hjælp til genplacering, fremme af iværksætteri, hjælp til selvstændig virksomhed, til etablering af virksomheder og til medarbejderovertagelser samt samarbejdsaktiviteter [Ændring 49] |
| --- | --- |

a)

skræddersyet uddannelse og omskoling, herunder inden for informations- og kommunikationsteknologi og andre færdigheder, der er nødvendige i den digitale tidsalder, attestering af opnået erfaring,
  individualiseret
  hjælp til jobsøgning, erhvervsvejledning, rådgivning, mentorordning, hjælp til genplacering, fremme af iværksætteri, hjælp til selvstændig virksomhed, til etablering af virksomheder og til medarbejderovertagelser samt samarbejdsaktiviteter [Ændring 49]

| b) | særlige tidsbegrænsede foranstaltninger, f.eks. tilskud til jobsøgning, incitamenter til arbejdsgivere med henblik på rekruttering, mobilitetstilskud, uddannelsesydelse eller dagpenge (herunder ydelse til plejere)
  og incitamenter til arbejdsgivere med henblik på ansættelse
  ,
  herunder incitamenter til at tilbyde fleksible arbejdsordninger for afskedigede arbejdstagere
  . [Ændring 50] |
| --- | --- |

b)

særlige tidsbegrænsede foranstaltninger, f.eks. tilskud til jobsøgning, incitamenter til arbejdsgivere med henblik på rekruttering, mobilitetstilskud, uddannelsesydelse eller dagpenge (herunder ydelse til plejere)
  og incitamenter til arbejdsgivere med henblik på ansættelse
  ,
  herunder incitamenter til at tilbyde fleksible arbejdsordninger for afskedigede arbejdstagere
  . [Ændring 50]

Omkostningerne ved foranstaltningerne under litra b) må ikke overstige 35 % af de samlede omkostninger ved den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der er anført i dette stykke.
  (Vedrører ikke den danske tekst) [Ændring 51]

Omkostningerne ved investering i selvstændig virksomhed, iværksættelse af egen virksomhed
  , herunder kooperativer,
  eller medarbejderovertagelser må ikke overstige 20 000

  25 000
  EUR pr. afskediget arbejdstager. [Ændring 52]

Den samordnede pakke af individualiserede tilbud skal være udformet på en måde, der tager højde for fremtidige arbejdsmarkedsperspektiver og efterspurgte færdigheder. Den samordnede pakke skal være forenelig med overgangen til en ressourceeffektiv og bæredygtig økonomi og skal endvidere fokusere på formidling af de færdigheder, der er nødvendige i den digitale tidsalder, og tage højde for efterspørgslen på det lokale arbejdsmarked
  og muligheden for at reintegrere arbejdstagere i deres tidligere beskæftigelsessektor, hvor en større omstrukturering har skabt et behov for nye eller supplerende færdigheder, og hvor eksisterende færdigheder kan anvendes mest effektivt
  . [Ændring 53]

2.   Følgende foranstaltninger er ikke berettigede til økonomisk støtte fra EGF

  Omstillingsfonden
  :

| a) | særlige tidsbegrænsede foranstaltninger, jf. stk. 1, litra b), som ikke er betinget af, at de personer, støtten er tiltænkt, deltager aktivt i jobsøgnings- eller uddannelsesaktiviteter |
| --- | --- |

a)

særlige tidsbegrænsede foranstaltninger, jf. stk. 1, litra b), som ikke er betinget af, at de personer, støtten er tiltænkt, deltager aktivt i jobsøgnings- eller uddannelsesaktiviteter

| b) | foranstaltninger, som hører ind under virksomhedernes ansvarsområde i medfør af national lov eller kollektive overenskomster |
| --- | --- |

b)

foranstaltninger, som hører ind under virksomhedernes ansvarsområde i medfør af national lov eller kollektive overenskomster

| ba) | incitamenter, især for ugunstigt stillede arbejdstagere, personer med større risiko for fattigdom eller ældre arbejdstagere, med henblik på at beholde dem på arbejdsmarkedet eller få dem til at vende tilbage dertil. [Ændring 54] |
| --- | --- |

ba)

incitamenter, især for ugunstigt stillede arbejdstagere, personer med større risiko for fattigdom eller ældre arbejdstagere, med henblik på at beholde dem på arbejdsmarkedet eller få dem til at vende tilbage dertil. [Ændring 54]

| bb) | foranstaltninger, som medlemsstaterne er ansvarlige for i medfør af national ret eller kollektive overenskomster. [Ændring 55] |
| --- | --- |

bb)

foranstaltninger, som medlemsstaterne er ansvarlige for i medfør af national ret eller kollektive overenskomster. [Ændring 55]

Foranstaltninger, der støttes af EGF

  Omstillingsfonden
  , må ikke

  under ingen omstændigheder
  anvendes til erstatning for passive socialsikringsforanstaltninger. [Ændring 56]

3.   Den samordnede pakke af tilbud skal udarbejdes i samråd med de personer, støtten er tiltænkt, eller deres repræsentanter
  og/
  eller arbejdsmarkedets parter. [Ændring 57]

4.   På den ansøgende medlemsstats initiativ kan der ydes økonomisk støtte fra EGF

  Omstillingsfonden
  til forberedende arbejde, forvaltning, oplysning, pr-virksomhed, kontrol- og rapporteringsaktiviteter.

Artikel 9

Ansøgninger

1.   Den ansøgende medlemsstat forelægger Kommissionen en ansøgning senest 12 uger efter den dato, på hvilken kriterierne i artikel 5, stk. 2 eller 3, er opfyldt.

2.   Senest ti arbejdsdage efter datoen for indgivelse af ansøgningen eller i givet fald efter den dato, hvor Kommissionen råder over en oversættelse af ansøgningen, alt efter hvilken dato der er den seneste, underretter

  giver
  Kommissionen
  meddelelse om modtagelse af ansøgningen og underretter
  medlemsstaten om, hvilke supplerende oplysninger den måtte have brug for med henblik på at kunne vurdere ansøgningen. [Ændring 58]

3.   
  Hvis medlemsstaten anmoder om det, skal Kommissionen også yde teknisk bistand til medlemsstaterne på de tidlige stadier af proceduren.
  Såfremt Kommissionen udbeder sig sådanne supplerende oplysninger, svarer medlemsstaten inden for 10 arbejdsdage fra datoen for anmodningen. Denne frist forlænges af Kommissionen med 10 arbejdsdage, hvis den pågældende medlemsstat fremsætter en behørigt begrundet anmodning herom. [Ændring 59]

4.   På grundlag af medlemsstatens oplysninger afslutter Kommissionen senest 60

  40
  arbejdsdage efter modtagelsen af den fuldstændige ansøgning, eller i givet fald oversættelsen af ansøgningen, sin vurdering af, om ansøgningen opfylder betingelserne for at få økonomisk støtte. Er Kommissionen undtagelsesvist ikke i stand til at overholde denne frist, giver den

  kan denne frist forlænges med yderligere 20 arbejdsdage, forudsat at Kommissionen forinden giver
  en skriftlig begrundelse for forsinkelsen

  sin forsinkelse og fremsender denne begrundelse til den pågældende medlemsstat
  . [Ændring 60]

5.   Ansøgningerne skal indeholde følgende oplysninger:

| a) | en vurdering af antallet af afskedigelser og aktivitetsophør i henhold til artikel 6, og oplysninger omberegningsmetoden |
| --- | --- |

a)

en vurdering af antallet af afskedigelser og aktivitetsophør i henhold til artikel 6, og oplysninger omberegningsmetoden

| b) | i tilfælde af, at den virksomhed, som gennemfører afskedigelser, har fortsat sine aktiviteter efter afskedigelserne, en bekræftelse af, at den har opfyldt
  alle
  sine lovmæssige forpligtelser i forbindelse med afskedigelserne
  og har sørget for sine medarbejdere i overensstemmelse dermed [Ændring 61] |
| --- | --- |

b)

i tilfælde af, at den virksomhed, som gennemfører afskedigelser, har fortsat sine aktiviteter efter afskedigelserne, en bekræftelse af, at den har opfyldt
  alle
  sine lovmæssige forpligtelser i forbindelse med afskedigelserne
  og har sørget for sine medarbejdere i overensstemmelse dermed [Ændring 61]

| ba) | en klar angivelse af de aktiviteter, som medlemsstaterne allerede har iværksat til støtte for afskedigede arbejdstagere, og om den supplerende karakter af de midler, der anmodes om fra Omstillingsfonden, på grund af manglende ressourcer til nationale eller regionale myndigheder [Ændring 62] |
| --- | --- |

ba)

en klar angivelse af de aktiviteter, som medlemsstaterne allerede har iværksat til støtte for afskedigede arbejdstagere, og om den supplerende karakter af de midler, der anmodes om fra Omstillingsfonden, på grund af manglende ressourcer til nationale eller regionale myndigheder [Ændring 62]

| bb) | en oversigt over de EU-midler, som den afskedigende virksomhed allerede har nydt godt af i de fem år, der går forud for de kollektive afskedigelser [Ændring 63] |
| --- | --- |

bb)

en oversigt over de EU-midler, som den afskedigende virksomhed allerede har nydt godt af i de fem år, der går forud for de kollektive afskedigelser [Ændring 63]

| c) | en kort beskrivelse af de begivenheder, der førte til afskedigelsen af arbejdstagerne |
| --- | --- |

c)

en kort beskrivelse af de begivenheder, der førte til afskedigelsen af arbejdstagerne

| d) | identifikation, om fornødent, af de virksomheder, leverandører eller producenter i efterfølgende produktionsled, sektorer, der gennemfører afskedigelser, og de kategorier af personer, støtten er tiltænkt, fordelt på køn, aldersgruppe og uddannelsesniveau |
| --- | --- |

d)

identifikation, om fornødent, af de virksomheder, leverandører eller producenter i efterfølgende produktionsled, sektorer, der gennemfører afskedigelser, og de kategorier af personer, støtten er tiltænkt, fordelt på køn, aldersgruppe og uddannelsesniveau

| e) | afskedigelsernes og aktivitetsophørets forventede virkning på økonomien
  og beskæftigelsen
  på lokalt, regionalt og nationalt plan, og
  hvor det er hensigtsmæssigt,
  på beskæftigelsen

  grænseoverskridende plan [Ændring 64] |
| --- | --- |

e)

afskedigelsernes og aktivitetsophørets forventede virkning på økonomien
  og beskæftigelsen
  på lokalt, regionalt og nationalt plan, og
  hvor det er hensigtsmæssigt,
  på beskæftigelsen

  grænseoverskridende plan [Ændring 64]

| f) | en detaljeret beskrivelse af den samordnede pakke af individualiserede tilbud og de hermed forbundne udgifter, herunder navnlig eventuelle foranstaltninger til støtte for beskæftigelsesinitiativer for ugunstigt stillede,
  lavt uddannede,
  ældre og unge støttemodtagere
  og personer fra ugunstigt stillede områder. [Ændring 65] |
| --- | --- |

f)

en detaljeret beskrivelse af den samordnede pakke af individualiserede tilbud og de hermed forbundne udgifter, herunder navnlig eventuelle foranstaltninger til støtte for beskæftigelsesinitiativer for ugunstigt stillede,
  lavt uddannede,
  ældre og unge støttemodtagere
  og personer fra ugunstigt stillede områder. [Ændring 65]

| g) | en redegørelse for, i hvilket omfang henstillingerne i EU-kvalitetsrammen for foregribelse af forandringer og omstruktureringer blev taget i betragtning, og hvordan den samordnede pakke af individualiserede tilbud supplerer foranstaltninger, der finansieres af andre nationale fonde eller EU-fonde, herunder oplysninger om foranstaltninger, der er obligatoriske for de afskedigende virksomheder i medfør af national lov eller kollektive overenskomster |
| --- | --- |

g)

en redegørelse for, i hvilket omfang henstillingerne i EU-kvalitetsrammen for foregribelse af forandringer og omstruktureringer blev taget i betragtning, og hvordan den samordnede pakke af individualiserede tilbud supplerer foranstaltninger, der finansieres af andre nationale fonde eller EU-fonde, herunder oplysninger om foranstaltninger, der er obligatoriske for de afskedigende virksomheder i medfør af national lov eller kollektive overenskomster

| h) | det anslåede budget for de enkelte dele af den samordnede pakke af individualiserede tilbud til de personer, støtten er tiltænkt, og for forberedende arbejde, forvaltning, oplysning, pr-virksomhed, kontrol- og rapporteringsaktiviteter |
| --- | --- |

h)

det anslåede budget for de enkelte dele af den samordnede pakke af individualiserede tilbud til de personer, støtten er tiltænkt, og for forberedende arbejde, forvaltning, oplysning, pr-virksomhed, kontrol- og rapporteringsaktiviteter

| i) | med henblik på evaluering, vejledende sagsspecifikke mål, som medlemsstaten har fastsat, for støttemodtagernes genbeskæftigelsesfrekvens seks måneder efter afslutningen af gennemførelsesperioden |
| --- | --- |

i)

med henblik på evaluering, vejledende sagsspecifikke mål, som medlemsstaten har fastsat, for støttemodtagernes genbeskæftigelsesfrekvens seks måneder efter afslutningen af gennemførelsesperioden

| j) | datoerne, på hvilke de individualiserede tilbud til de personer, støtten er tiltænkt, og de aktiviteter, der skal gennemføre EGF

  Omstillingsfonden
  , jf. artikel 8, blev indledt eller skal indledes |
| --- | --- |

j)

datoerne, på hvilke de individualiserede tilbud til de personer, støtten er tiltænkt, og de aktiviteter, der skal gennemføre EGF

  Omstillingsfonden
  , jf. artikel 8, blev indledt eller skal indledes

| k) | de anvendte fremgangsmåder ved høringen af de personer, støtten er tiltænkt, eller disses repræsentanter eller arbejdsmarkedets parter samt lokale og regionale myndigheder eller eventuelt andre relevante interessenter |
| --- | --- |

k)

de anvendte fremgangsmåder ved høringen af de personer, støtten er tiltænkt, eller disses repræsentanter eller arbejdsmarkedets parter samt lokale og regionale myndigheder eller eventuelt andre relevante interessenter

| l) | en erklæring om, at den EGF-støtte fra
  Omstillingsfonden
  , der er indgivet anmodning om, overholder de proceduremæssige og materielle EU-regler om statsstøtte, samt en erklæring, der redegør for, hvorfor den samordnede pakke af individualiserede tilbud ikke erstatter foranstaltninger, som hører ind under virksomhedernes ansvarsområde i medfør af national lov eller kollektive overenskomster |
| --- | --- |

l)

en erklæring om, at den EGF-støtte fra
  Omstillingsfonden
  , der er indgivet anmodning om, overholder de proceduremæssige og materielle EU-regler om statsstøtte, samt en erklæring, der redegør for, hvorfor den samordnede pakke af individualiserede tilbud ikke erstatter foranstaltninger, som hører ind under virksomhedernes ansvarsområde i medfør af national lov eller kollektive overenskomster

| m) | kilderne til den nationale forfinansiering eller medfinansiering samt i givet fald anden medfinansiering |
| --- | --- |

m)

kilderne til den nationale forfinansiering eller medfinansiering samt i givet fald anden medfinansiering

| ma) | en erklæring om, at de foreslåede foranstaltninger vil supplere de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene, og at dobbeltfinansiering vil blive forhindret. [Ændring 66] |
| --- | --- |

ma)

en erklæring om, at de foreslåede foranstaltninger vil supplere de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene, og at dobbeltfinansiering vil blive forhindret. [Ændring 66]

Artikel 10

Komplementaritet, overensstemmelse og koordination

1.   Økonomisk støtte fra EGF

  Omstillingsfonden
  må ikke erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i medfør af national lovgivning eller kollektive overenskomster.

2.   Støtteforanstaltninger til de personer, støtten er tiltænkt, supplerer medlemsstaternes foranstaltninger på nationalt, regionalt og lokalt plan,
  og hvor det er hensigtsmæssigt på grænseoverskridende plan,
  herunder foranstaltninger, som er medfinansieret af EU-fonde
  og -programmer
  i overensstemmelse med anbefalingerne i EU's kvalitetsramme for foregribelse af forandringer og omstruktureringer. [Ændring 67]

3.   Den økonomiske støtte fra EGF

  Omstillingsfonden
  begrænses til det, der er nødvendigt for at
  udvise solidaritet med og
  yde midlertidig engangsstøtte til de personer, støtten er tiltænkt. De foranstaltninger, der støttes af EGF

  Omstillingsfonden
  , skal opfylde Unionens lovgivning og den nationale lovgivning, herunder statsstøttereglerne. [Ændring 68]

4.   I overensstemmelse med deres respektive ansvar koordinerer Kommissionen og den ansøgende medlemsstat støtten fra Unionens fonde
  og programmer
  . [Ændring 69]

5.   Den ansøgende medlemsstat sikrer, at de specifikke foranstaltninger, der modtager økonomisk støtte fra EGF

  Omstillingsfonden
  , ikke samtidig modtager støtte fra andre af Unionens finansielle instrumenter.

Artikel 11

Ligestilling mellem mænd og kvinder og ikke-forskelsbehandling

Kommissionen og medlemsstaterne sikrer, at ligestilling mellem mænd og kvinder og kønsaspektet generelt inkorporeres som en integreret del og fremmes i 
  alle
  de forskellige

  hensigtsmæssige
  faser af gennemførelsen af den økonomiske støtte fra EGF

  Omstillingsfonden
  . [Ændring 70]

Kommissionen og medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at forhindre enhver form for forskelsbehandling på grundlag af køn, kønsidentitet, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering for så vidt angår adgang til EGF

  Omstillingsfonden
  og i de forskellige faser af gennemførelsen af den økonomiske støtte.

Artikel 12

Teknisk bistand på Kommissionens initiativ

1.   På Kommissionens initiativ kan et beløb på højst 0,5 % af det årlige loft for EGF

  Omstillingsfonden
  anvendes til
  at finansiere
  teknisk og administrativ bistand til gennemførelse heraf, som f.eks. forberedelses-, overvågnings-,
  dataindsamlings-,
  kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder virsomhedsinformationsteknologisystemer, kommunikationsaktiviteter og aktiviteter, der øger EFG's

  Omstillingsfondens
  synlighed, og anden administrativ og teknisk bistand.
  Synergier med etablerede overvågningssystemer for strukturelle ændringer, såsom ERM, skal styrkes.
  Sådanne foranstaltninger kan omfatte fremtidige og forudgående programmeringsperioder. [Ændring 71]

2.   Under hensyntagen til loftet i stk. 1, indgiver Kommissionen en anmodning om overførsel af bevillinger til teknisk bistand til de relevante budgetposter i overensstemmelse med finansforordningens artikel 31.

3.   Kommissionen gennemfører på eget initiativ teknisk bistand i henhold til direkte eller indirekte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningens [artikel 62, stk. 1, litra a) og c)].

Når Kommissionen gennemfører den tekniske bistand i henhold til indirekte forvaltning, sørger den for at sikre gennemsigtigheden i proceduren for udpegning af den tredjepart, som udfører den opgave, der påhviler den, og underretter alle Omstillingsfondens interesseparter, herunder Europa-Parlamentet, om, hvilken underleverandør der er udpeget i dette øjemed. [Ændring 72]

4.   Kommissionens tekniske bistand omfatter oplysninger til og vejledning af medlemsstaterne vedrørende anvendelse, overvågning og evaluering af EGF

  Omstillingsfonden, herunder oprettelse af en helpdesk
  . Kommissionen giver desuden de europæiske og nationale arbejdsmarkedsparter oplysninger om og en klar vejledning i anvendelsen af EGF

  Omstillingsfonden
  . Denne vejledning kan også omfatte oprettelsen af taskforcer i tilfælde af alvorlige økonomiske forstyrrelser i en medlemsstat. [Ændring 73]

Artikel 13

Information, kommunikation og pr-virksomhed

1.   Medlemsstaterne gør opmærksom på, hvor midlerne kommer fra, og sikrer synligheden af Unionens finansiering ved at give sammenhængende, effektive og målrettede oplysninger til flere målgrupper, herunder de personer, støtten er tiltænkt, lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, medierne og offentligheden.
  Medlemsstaterne sikrer, at EU-merværdien af finansieringen fremhæves, og at de bidrager til Kommissionens indsamling af data med henblik på at øge den budgetmæssige gennemsigtighed. [Ændring 74]

Medlemsstaterne anvender EU-symbolet i henhold til [bilag VIII i forordningen om fælles bestemmelser] sammen med en kort finansieringserklæring (»finansieret/medfinansieret af Den Europæiske Union«).

2.   Kommissionen driver og ajourfører regelmæssigt en onlineplatform, der er tilgængelig på alle EU-institutionernes officielle sprog, med opdaterede oplysninger om EGF

  Omstillingsfonden
  , vejledning om indgivelse af ansøgninger
  og støtteberettigede aktioner, regelmæssigt opdaterede lister over kontakter i medlemsstaterne
  og oplysninger om godkendte og afviste ansøgninger samt om Europa-Parlamentets og Rådets rolle i budgetproceduren. [Ændring 75]

3.   Kommissionen
  fremmer formidlingen af bedste praksis inden for kommunikation,
  gennemfører informations- og kommunikationsaktiviteter om EGF-sager

  Omstillingsfondens sager
  og -resultater

  resultater
  baseret på dens erfaringer med det formål at
  forbedre Omstillingsfondens synlighed, udbrede kendskabet til kriterierne for støtteberettigelse og ansøgningsprocedurerne,
  effektivisere EGF

  Omstillingsfonden
  og sikre, at EU-borgere og -arbejdstagere har kendskab til EGF

  Omstillingsfonden, herunder borgere og arbejdstagere i landdistrikter med forskellig adgang til oplysninger
  . [Ændring 76]

Medlemsstaterne sikrer, at alt kommunikations- og synlighedsmateriale efter anmodning stilles til rådighed for Unionens institutioner, organer eller agenturer, og at Unionen får en royaltyfri, ikke-eksklusiv og uigenkaldelig tilladelse til at anvende sådant materiale og alle allerede eksisterende rettigheder, der er knyttet dertil. Tilladelsen giver følgende rettigheder til Unionen:

| — | intern brug, dvs. retten til at reproducere og kopiere kommunikations- og synlighedsmaterialer og adgang til disse materialer for EU's og medlemsstaternes institutioner og agenturer samt disses ansatte |
| --- | --- |

—

intern brug, dvs. retten til at reproducere og kopiere kommunikations- og synlighedsmaterialer og adgang til disse materialer for EU's og medlemsstaternes institutioner og agenturer samt disses ansatte

| — | reproduktion af kommunikations- og synlighedsmaterialer, uanset hvordan eller i hvilken form, enten helt eller delvis |
| --- | --- |

—

reproduktion af kommunikations- og synlighedsmaterialer, uanset hvordan eller i hvilken form, enten helt eller delvis

| — | formidling af kommunikations- og synlighedsmaterialer til offentligheden ved hjælp af alle kommunikationsmidler |
| --- | --- |

—

formidling af kommunikations- og synlighedsmaterialer til offentligheden ved hjælp af alle kommunikationsmidler

| — | udbredelse af kommunikations- og synlighedsmaterialer til offentligheden (eller kopier heraf) i enhver form |
| --- | --- |

—

udbredelse af kommunikations- og synlighedsmaterialer til offentligheden (eller kopier heraf) i enhver form

| — | opbevaring og arkivering af kommunikations- og synlighedsmaterialer |
| --- | --- |

—

opbevaring og arkivering af kommunikations- og synlighedsmaterialer

| — | viderelicensering af rettighederne til kommunikations- og synlighedsmaterialer til tredjemand. |
| --- | --- |

—

viderelicensering af rettighederne til kommunikations- og synlighedsmaterialer til tredjemand.

Der kan gives yderligere rettigheder til Unionen.

4.   Midler, der tildeles kommunikationstiltag i henhold til denne forordning, bidrager også til formidlingen af Unionens politiske prioriterede områder, under forudsætning af at disse vedrører de generelle målsætninger, der er omhandlet i artikel 3.

Artikel 14

Fastsættelse af den økonomiske støtte

1.   På grundlag af den vurdering, der er blevet foretaget i henhold til artikel 9, og navnlig under hensyntagen til antallet af de personer, støtten er tiltænkt, de foreslåede foranstaltninger og de forventede omkostninger, evaluerer og foreslår Kommissionen så hurtigt som muligt

  ved udløbet af den i artikel 9, stk. 4, omtalte frist
  størrelsen på den eventuelle økonomiske støtte fra EFG

  Omstillingsfonden
  inden for rammerne af de disponible midler. [Ændring 77]

2.   Medfinansieringssatsen for EGF

  Omstillingsfonden
  for de tilbudte foranstaltninger afstemmes med den højeste medfinansieringssats for ESF+ i den pågældende medlemsstat.

3.   Såfremt Kommissionen på grundlag af den vurdering, der er udført i henhold til artikel 9, konkluderer, at betingelserne for økonomisk støtte efter denne forordning er opfyldt, iværksætter den straks proceduren i artikel 16
  og underretter den ansøgende medlemsstat
  . [Ændring 78]

4.   Såfremt Kommissionen på grundlag af den vurdering, der er udført i henhold til artikel 9, konkluderer, at betingelserne for økonomisk støtte i henhold til denne forordning ikke er opfyldt, underretter den straks den ansøgende medlemsstat
  samt andre berørte parter, herunder Europa-Parlamentet
  . [Ændring 79]

Artikel 15

Støtteberettigelsesperiode

1.   Udgifter er berettigede til økonomisk støtte fra EFG

  Omstillingsfonden
  fra de datoer, der er fastsat i ansøgningen i henhold til artikel 9, stk. 5, litra j), og på hvilke den pågældende medlemsstat indleder, eller skal indlede, de individualiserede tilbud til de personer, støtten er tiltænkt, eller påtager sig de administrative udgifter, der skal gennemføre EGF

  Omstillingsfonden
  i henhold til artikel 8, stk. 1 og 4.

2.   Medlemsstaten udfører de støtteberettigede foranstaltninger, der er fastlagt i artikel 8, så hurtigt som muligt
  . De gennemføres under alle omstændigheder senest seks måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for afgørelsen om det finansielle bidrag
  og
  udføres
  ikke senere end 24 måneder efter datoen for ikrafttrædelsen af Kommissionens afgørelse om økonomisk støtte. [Ændring 80]

3.   Gennemførelsesperioden er perioden fra de datoer, der er fastsat i ansøgningen i henhold til artikel 9, stk. 5, litra j), på hvilke den pågældende medlemsstat indleder de individualiserede tilbud til de personer, støtten er tiltænkt, og de aktiviteter, der skal gennemføre EGF

  Omstillingsfonden
  , jf. artikel 8, og slutter 24 måneder efter datoen for ikrafttrædelsen af Kommissionens afgørelse om den pågældende ansøgning.

4.   Såfremt en støttemodtager får adgang til et uddannelseskursus af to års varighed eller mere, er udgiften til et sådant kursus støtteberettiget til medfinansiering fra EGF

  Omstillingsfonden
  frem til den dato, hvor den endelige rapport som omhandlet i artikel 20, stk. 1, skal forelægges, forudsat at den pågældende udgift er påløbet inden denne dato.

5.   Udgifter i henhold til artikel 8, stk. 4, er støtteberettigede indtil fristen for indgivelse af den endelige rapport i henhold til artikel 20, stk. 1.

Artikel 16

Budgetprocedure og gennemførelse

1.   Når Kommissionen har konkluderet, at betingelserne for at yde økonomisk støtte fra EGF

  Omstillingsfonden
  er opfyldt, forelægger den en anmodning

  et forslag
  om overførsel til de relevante budgetposter

  mobilisering heraf. Afgørelsen om at mobilisere Omstillingsfonden træffes af Europa-Parlamentet og Rådet i fællesskab inden for én måned efter forelæggelsen af forslaget for dem. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal, og Europa-Parlamentet træffer afgørelse med et flertal af sine medlemmer og tre femtedele af de afgivne stemmer.

Samtidig med at den forelægger forslaget til en afgørelse om at mobilisere Omstillingsfonden, forelægger Kommissionen et forslag om overførsel til de relevante budgetposter for Europa-Parlamentet og Rådet. I tilfælde af uenighed indledes der en trepartsprocedure.

Overførsler vedrørende Omstillingsfonden sker
  i overensstemmelse med finansforordningens artikel 31. [Ændring 81]

2.   Overførselsanmodningen ledsages af et resumé af undersøgelsen af ansøgningens støtteberettigelse.
  [Ændring 82]

3.   Kommissionen vedtager en afgørelse om økonomisk støtte ved en gennemførelsesretsakt, der træder i kraft på den dato, hvor Kommissionen underrettes om Europa-Parlamentets

  Europa-Parlamentet
  og Rådets godkendelse af budgetoverførslen. Denne afgørelse er en finansieringsafgørelse som omhandlet i finansforordningens artikel 110

  Rådet vedtager afgørelsen om at mobilisere Omstillingsfonden
  . [Ændring 83]

3a.
     
  Et forslag til afgørelse om at mobilisere Omstillingsfonden i henhold til stk. 1 omfatter følgende:

| a) | den vurdering, der er foretaget i henhold til artikel 9, stk. 4, sammen med et resumé af de oplysninger, som vurderingen er baseret på |
| --- | --- |

a)

den vurdering, der er foretaget i henhold til artikel 9, stk. 4, sammen med et resumé af de oplysninger, som vurderingen er baseret på

| b) | dokumentation for, at kriterierne i artikel 5 og 10 er opfyldt, og |
| --- | --- |

b)

dokumentation for, at kriterierne i artikel 5 og 10 er opfyldt, og

| c) | begrundelserne for de foreslåede beløb. [Ændring 84] |
| --- | --- |

c)

begrundelserne for de foreslåede beløb. [Ændring 84]

Artikel 16a

Undtagelsestilfælde

I undtagelsestilfælde og hvis de resterende finansielle midler, der er til rådighed i fonden i det år, hvor en stor omstruktureringsbegivenhed indtræffer, ikke kan dække det støttebeløb, som budgetmyndigheden skønner nødvendigt, kan Kommissionen foreslå, at forskellen finansieres over fondens midler for det følgende år. Fondens budgetloft i det år, hvor den store omstruktureringsbegivenhed indtræffer, og det følgende år skal dog overholdes under alle omstændigheder. [Ændring 85]

Artikel 17

Betaling og anvendelse af den økonomiske støtte

1.   Efter ikrafttrædelsen af en afgørelse om økonomisk støtte i henhold til artikel 16, stk. 3, udbetaler Kommissionen den økonomiske støtte til den pågældende medlemsstat som en enkelt 100 %' forfinansieringsbetaling, i princippet inden for 15 arbejdsdage. Forfinansieringen modregnes, når medlemsstaten indgiver den attesterede udgiftserklæring i overensstemmelse med artikel 20, stk. 1. Ikke anvendte beløb tilbagebetales til Kommissionen.

2.   Den i stk. 1 nævnte økonomiske støtte gennemføres i henhold til delt forvaltning i overensstemmelse med finansforordningens artikel 63.

3.   Detaljerede tekniske vilkår for finansieringen fastsættes af Kommissionen i afgørelsen om økonomisk støtte, jf. artikel 16, stk. 3.

4.   Når den pågældende medlemsstat udfører foranstaltningerne i pakken af individualiserede tilbud, kan den forelægge Kommissionen et forslag om at ændre disse foranstaltninger ved at tilføje andre støtteberettigede foranstaltninger, der er opført i artikel 8, stk. 1, litra a) og b), forudsat at sådanne ændringer er behørigt begrundede, og det samlede beløb ikke overstiger den økonomiske støtte som omhandlet i artikel 16, stk. 3. Kommissionen vurderer de foreslåede ændringer, og såfremt den er enig heri, ændrer den afgørelsen om økonomisk støtte i overensstemmelse hermed.

5.   Den pågældende medlemsstat skal have mulighed for at omfordele beløb mellem de budgetposter, der er fastsat i afgørelsen om økonomisk støtte i henhold til artikel 16, stk. 3. Hvis en omfordeling overstiger en stigning på 20 % for en eller flere af de anførte poster, underretter medlemsstaten Kommissionen herom på forhånd.

Artikel 18

Anvendelse af euroen

I ansøgninger, afgørelser om økonomisk støtte og rapporter i henhold til denne forordning samt i eventuelle andre relaterede dokumenter anføres alle beløb i euro.

Artikel 19

Indikatorer

1.   Indikatorer, som skal rapporteres vedrørende programmets fremskridt hen imod opfyldelsen af målsætningerne, er fastsat i punkt 3 i bilaget.

2.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater indsamles effektivt, virkningsfuldt og rettidigt. Til dette formål pålægges medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav.

3.   Kommissionen tillægges beføjelse i overensstemmelse med artikel 25 til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at ændre indikatorerne i bilaget, hvis det anses for nødvendigt for at sikre en effektiv vurdering af, hvordan fonden anvendes.

Artikel 19a

Model til støttemodtagerundersøgelse

Den i artikel 20, stk. 1, litra d), omhandlede undersøgelse om støttemodtagerne bygger på den model, der er fastlagt af Kommissionen ved hjælp af en gennemførelsesretsakt. For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne artikel vedtager Kommissionen denne gennemførelsesretsakt efter rådgivningsproceduren i artikel 26, stk. 2. [Ændring 86]

Artikel 20

Endelig rapport og afslutning

1.   Senest ved udgangen af den syvende måned efter udløbet af perioden i artikel 15, stk. 3, forelægger den pågældende medlemsstat en endelig rapport for Kommissionen om gennemførelsen af den økonomiske støtte med oplysninger, der indeholder:

| a) | typen af foranstaltninger og de vigtigste

  opnåede
  resultater, redegørelser for udfordringer, erfaringer, synergier og komplementaritet med andre EU-fonde
  , navnlig ESF+,
  og, når det er muligt, med angivelse af komplementaritet med de foranstaltninger, der finansieres af andre EU-programmer eller nationale programmer i overensstemmelse med EU's kvalitetsramme for foregribelse af forandringer og omstruktureringer [Ændring 87] |
| --- | --- |

a)

typen af foranstaltninger og de vigtigste

  opnåede
  resultater, redegørelser for udfordringer, erfaringer, synergier og komplementaritet med andre EU-fonde
  , navnlig ESF+,
  og, når det er muligt, med angivelse af komplementaritet med de foranstaltninger, der finansieres af andre EU-programmer eller nationale programmer i overensstemmelse med EU's kvalitetsramme for foregribelse af forandringer og omstruktureringer [Ændring 87]

| b) | navnene på de organer, der gennemfører pakken af foranstaltninger i medlemsstaten |
| --- | --- |

b)

navnene på de organer, der gennemfører pakken af foranstaltninger i medlemsstaten

| c) | indikatorerne i artikel 19 |
| --- | --- |

c)

indikatorerne i artikel 19

| d) | resultaterne af en undersøgelse om støttemodtagerne gennemført
  inden for
  seks måneder efter gennemførelsesperiodens afslutning, som dækker den konstaterede ændring i beskæftigelsesegnethed hos støttemodtagerne, eller, hvis de allerede har fundet beskæftigelse, yderligere oplysninger om kvaliteten
  og typen
  af den beskæftigelse, de fandt, såsom ændring af arbejdstider, ansvarsniveau eller lønniveau i forhold til den tidligere beskæftigelse, og den sektor, hvori den pågældende fandt beskæftigelse, hvor oplysningerne opdeles efter køn, aldersgruppe og uddannelsesniveau [Ændring 88] |
| --- | --- |

d)

resultaterne af en undersøgelse om støttemodtagerne gennemført
  inden for
  seks måneder efter gennemførelsesperiodens afslutning, som dækker den konstaterede ændring i beskæftigelsesegnethed hos støttemodtagerne, eller, hvis de allerede har fundet beskæftigelse, yderligere oplysninger om kvaliteten
  og typen
  af den beskæftigelse, de fandt, såsom ændring af arbejdstider, ansvarsniveau eller lønniveau i forhold til den tidligere beskæftigelse, og den sektor, hvori den pågældende fandt beskæftigelse, hvor oplysningerne opdeles efter køn, aldersgruppe og uddannelsesniveau [Ændring 88]

| e) | oplysninger om, hvorvidt den afskedigende virksomhed, med undtagelse af
  opstartsvirksomheder,
  mikrovirksomheder og SMV'er, har modtaget statsstøtte eller tidligere finansiering fra Unionens samhørigheds- eller strukturfonde i de foregående fem år [Ændring 89] |
| --- | --- |

e)

oplysninger om, hvorvidt den afskedigende virksomhed, med undtagelse af
  opstartsvirksomheder,
  mikrovirksomheder og SMV'er, har modtaget statsstøtte eller tidligere finansiering fra Unionens samhørigheds- eller strukturfonde i de foregående fem år [Ændring 89]

| f) | en erklæring, hvori udgifterne begrundes. |
| --- | --- |

f)

en erklæring, hvori udgifterne begrundes.

2.   Senest ved udgangen af den nittende måned efter udløbet af perioden, der er anført i artikel 15, stk. 3, indgiver den pågældende medlemsstat det
  komplette og behørigt kontrollerede simple
  datasæt, der oplyser om de langsigtede resultatindikatorer, der er specificeret i punkt 3 i bilaget. [Ændring 90]

3.   Senest seks måneder efter modtagelsen af alle de nødvendige oplysninger i medfør af stk. 1, foretager Kommissionen en opgørelse over den økonomiske støtte ved at fastsætte det endelige beløb for den økonomiske støtte fra EGF

  Omstillingsfonden
  og det eventuelle restbeløb, som den pågældende medlemsstat skal tilbagebetale, jf. artikel 24. Opgørelsen er betinget af, at de langsigtede resultatindikatorer, der er anført i stk. 2, er tilvejebragt.

Artikel 21

Rapport hver andet år

1.   Senest den 1. august 2021 og derefter hvert andet år forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en omfattende, kvantitativ og kvalitativ rapport om aktiviteterne i henhold til denne forordning og forordning (EU) nr. 1309/2013 inden for de to foregående år. Rapporten skal navnlig fokusere på de resultater, der er opnået gennem EGF

  Omstillingsfonden
  , og den skal især indeholde oplysninger om indgivne ansøgninger,
  hurtigheden af behandlingen af dem og de mulige mangler i de eksisterende regler, de
  vedtagne afgørelser, støttede foranstaltninger, herunder statistikker om de indikatorer, der er anført i bilaget, og komplementariteten af sådanne foranstaltninger i forhold til foranstaltninger, der modtager EU-støtte fra andre EU-fonde, navnlig ESF+, og oplysninger om opgørelsen af den tildelte økonomiske støtte, og den skal også dokumentere de ansøgninger, der er blevet afvist eller reduceret som følge af manglende bevillinger eller manglende opfyldelse af støtteberettigelseskriterierne. [Ændring 91]

2.   Rapporten fremsendes til
  medlemsstaterne,
  Revisionsretten, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og arbejdsmarkedets parter til orientering. [Ændring 92]

Artikel 22

Evaluering

1.   Hvert fjerde år foretager Kommissionen på eget initiativ og i nært samarbejde med medlemsstaterne en evaluering af den økonomiske støtte fra EGF

  Omstillingsfonden, herunder den efterfølgende indvirkningsvurdering af anvendelsen af den på nationalt, regionalt og lokalt plan
  .

Med henblik på den i første afsnit omhandlede evaluering indsamler medlemsstaterne alle tilgængelige oplysninger om sager vedrørende Omstillingsfonden og støttede arbejdstagere. [Ændring 93]

2.   Resultaterne af de i stk. 1 omhandlede evalueringer fremsendes til Europa-Parlamentet, Rådet, Revisionsretten, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og arbejdsmarkedets parter til orientering. Der tages hensyn til anbefalingerne i evalueringerne, når der udarbejdes nye programmer inden for området beskæftigelse og sociale anliggender, eller når de eksisterende programmer videreudvikles.

3.   De evalueringer, der er omhandlet i stk. 1, skal omfatte relevante statistikker om den økonomiske støtte, opdelt efter
  sektor og
  medlemsstat. [Ændring 94]

4.   For at sikre en effektiv vurdering af EGF's

  Omstillingsfonden
  udvikling hen imod opfyldelsen af fondens målsætninger tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25 med henblik på at ændre bilaget for om nødvendigt at gennemgå eller supplere indikatorerne, og med henblik på at supplere denne forordning med bestemmelser vedrørende oprettelsen af en overvågnings- og evalueringsramme.

Artikel 23

Forvaltning og finanskontrol

1.   Uden at dette tilsidesætter Kommissionens ansvar for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget, har medlemsstaterne ansvaret for forvaltningen og finanskontrollen, for så vidt angår de foranstaltninger, der har fået støtte fra EGF

  Omstillingsfonden
  . De foranstaltninger, de træffer, omfatter bl.a.:

| a) | efterprøvelse af, at der er etableret forvaltnings- og kontrolsystemer, og at de anvendes på en sådan måde, at det sikres, at Unionens midler anvendes effektivt og korrekt i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning |
| --- | --- |

a)

efterprøvelse af, at der er etableret forvaltnings- og kontrolsystemer, og at de anvendes på en sådan måde, at det sikres, at Unionens midler anvendes effektivt og korrekt i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning

| b) | sikring af, at levering af overvågningsdata er et obligatorisk krav i kontrakter med organer, der leverer den samordnede pakke af individualiserede tilbud |
| --- | --- |

b)

sikring af, at levering af overvågningsdata er et obligatorisk krav i kontrakter med organer, der leverer den samordnede pakke af individualiserede tilbud

| c) | efterprøvelse af, at de støttede foranstaltninger er blevet korrekt gennemført |
| --- | --- |

c)

efterprøvelse af, at de støttede foranstaltninger er blevet korrekt gennemført

| d) | sikring af, at de støttede udgifter er baseret på kontrollerbare bilag, og er lovlige og formelt rigtige |
| --- | --- |

d)

sikring af, at de støttede udgifter er baseret på kontrollerbare bilag, og er lovlige og formelt rigtige

| e) | forebyggelse, påvisning og korrektion af uregelmæssigheder, herunder svig, og inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb, eventuelt inkl. morarenter. Medlemsstaterne indberetter uregelmæssigheder, herunder svig, til Kommissionen. |
| --- | --- |

e)

forebyggelse, påvisning og korrektion af uregelmæssigheder, herunder svig, og inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb, eventuelt inkl. morarenter. Medlemsstaterne indberetter uregelmæssigheder, herunder svig, til Kommissionen.

2.   Med henblik på anvendelse af finansforordningens artikel [63(3)?] udpeger medlemsstaterne organer, der har ansvaret for forvaltning og kontrol af de af
  Omstillingsfonden
  støttede foranstaltninger. Disse organer tilsender Kommissionen de i finansforordningens [artikel 63, stk. 5, 6 og 7?] omhandlede oplysninger om gennemførelsen af den økonomiske støtte, når de indgiver den i artikel 20, stk. 1, i denne forordning omhandlede endelige rapport.

Når de myndigheder, som er udpeget i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1309/2013, har givet tilstrækkelig sikkerhed for, at betalingerne er lovlige og korrekte, og behørigt dokumenteret, kan den pågældende medlemsstat meddele Kommissionen, at disse myndigheder er bekræftet i henhold til denne forordning. I så fald meddeler den pågældende medlemsstat, hvilke myndigheder der er bekræftet og deres funktion.

3.   Medlemsstaterne foretager de påkrævede finansielle korrektioner, hvis der konstateres en uregelmæssighed. Disse korrektioner består for medlemsstaten i at annullere hele den økonomiske støtte eller en del heraf. Medlemsstaten inddriver ethvert beløb, der er udbetalt uretmæssigt som følge af en konstateret uregelmæssighed, og tilbagebetaler det til Kommissionen, og hvis medlemsstaten ikke tilbagebetaler beløbet inden for den fastsatte tidsfrist, betales der morarenter.

4.   Kommissionen tager som ansvarlig for gennemførelsen af Unionens almindelige budget alle nødvendige skridt til at efterprøve, at de finansierede foranstaltninger gennemføres i overensstemmelse med princippet om forsvarlig og effektiv økonomisk forvaltning. Det påhviler den ansøgende medlemsstat at sikre, at der forefindes velfungerende forvaltnings- og kontrolsystemer. Kommissionen forvisser sig om, at sådanne systemer rent faktisk forefindes.

Med henblik herpå, og uden at det berører Revisionsrettens beføjelser eller de kontroller, som medlemsstaten foretager i henhold til nationale love og administrative bestemmelser, kan Kommissionens tjenestemænd eller andre ansatte med en dags varsel foretage kontrol på stedet, herunder stikprøvekontrol, af de EGF- af
  Omstillingsfonden
  støttede foranstaltninger. Kommissionen underretter den ansøgende medlemsstat herom, så den kan modtage den nødvendige støtte. Embedsmænd fra den pågældende medlemsstat kan deltage i disse kontrolforanstaltninger.

5.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25 for at supplere stk. 1 ved at fastsætte kriterierne for, hvilke sager om uregelmæssighed der skal indberettes, og hvilke data der skal oplyses.

6.   For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne artikel vedtager Kommissionen en gennemførelsesretsakt efter rådgivningsproceduren i artikel 26, stk. 2, med henblik på at fastsætte det format, der skal anvendes til indberetning af uregelmæssigheder.

7.   Medlemsstaten sørger for, at alle udgiftsbilag forbliver tilgængelige for Kommissionen og Revisionsretten i tre år, efter at en økonomisk støtte fra EGF

  Omstillingsfonden
  er opgjort.

Artikel 24

Inddrivelse af den økonomiske støtte

1.   Såfremt de faktiske omkostninger ved den samordnede pakke af individualiserede tilbud er mindre end størrelsen af den økonomiske støtte i henhold til artikel 16, inddriver Kommissionen det tilsvarende beløb efter at have givet den pågældende medlemsstat mulighed for at fremsætte sine bemærkninger.

2.   Hvis Kommissionen konkluderer efter at have foretaget den nødvendige kontrol, at en medlemsstat enten ikke har opfyldt forpligtelserne i afgørelsen om økonomisk støtte eller ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til artikel 23, stk. 1, giver den den pågældende medlemsstat mulighed for at indgive sine bemærkninger. Hvis der ikke er opnået enighed, vedtager Kommissionen en afgørelse ved hjælp af en gennemførelsesretsakt om at foretage de krævede finansielle korrektioner ved at annullere hele eller en del af støtten fra
  Omstillingsfonden
  til den pågældende foranstaltning. Denne afgørelse træffes senest 12 måneder, efter at Kommissionen har modtaget bemærkninger fra medlemsstaten. Medlemsstaten inddriver ethvert beløb, der er udbetalt uretmæssigt som følge af en konstateret uregelmæssighed, og hvis den ansøgende medlemsstat ikke tilbagebetaler beløbet inden for den fastsatte tidsfrist, betales der morarenter.

Artikel 25

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastsatte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 19, stk. 3, og artikel 23, stk. 5, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra datoen for denne forordnings ikrafttræden.

3.   Den i artikel 19, stk. 3, og artikel 23, stk. 5, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 19, stk. 3, og artikel 23, stk. 5, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 26

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (27).

2.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

Artikel 27

Overgangsbestemmelse

Forordning (EU) nr. 1309/2013 gælder fortsat for ansøgninger indgivet indtil den 31. december 2020. Den anvendes indtil afslutningen af de respektive sager.

Artikel 28

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes for de ansøgninger, der indgives fra og med den 1. januar 2021.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ..., den [...].

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 16.1.2019.

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights_da.

4

(5)  http://eu-un.europa.eu/eu-response-2030-agenda-sustainable-development-sustainable-european-future/.

5

(6)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld.

6

(7)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/communication-new-modern-multiannual-financial-framework_en.pdf.

7

(8)  https://ec.europa.eu/commission/white-paper-future-europe-reflections-and-scenarios-eu27_da.

8

(9)  https://ec.europa.eu/commission/publications/reflection-paper-harnessing-globalisation_da.

9

(10)  https://ec.europa.eu/commission/publications/reflection-paper-future-eu-finances_da.

10

(11)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En EU-kvalitetsramme for foregribelse af forandringer og omstruktureringer (COM(2013)0882).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 546/2009 af 18. juni 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 1927/2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EUT L 167 af 29.6.2009, s. 26).

13

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (OJ L 347 af 20.12.2013, s. 855).

14

(15)  COM(2018)0297 og SWD(2018)0192.

15

(16)  Kommissionens SWD(2018)0171 og dets bilag COM(2018)0321.

16

(17)  EUT L ...

17

(18)  Henvisningen skal ajourføres.

18

(19)  Henvisningen skal ajourføres.

19

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

20

(21)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1).

21

(22)  Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).

22

(23)  Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed (EPPO) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29)

24

(25)  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

25

(26)  Reference to be checked/updated: Rådets direktiv 98/59/EF af 20. juli 1998 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger vedrørende kollektive afskedigelser (EFT L 225 af 12.8.1998, s. 16).

26

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

27

BILAG

Fælles output- og resultatindikatorer for EGF-ansøgninger til Omstillingsfonden

Alle personoplysninger (1) skal opdeles efter køn (mand, kvinde, ikke-binær).

| 1) | Fælles outputindikatorer for støttemodtagere






  — | arbejdsløse* |
| --- | --- | --- |

1)

Fælles outputindikatorer for støttemodtagere

—

arbejdsløse*

| — | erhvervsinaktive* |
| --- | --- |

—

erhvervsinaktive*

| — | beskæftigede* |
| --- | --- |

—

beskæftigede*

| — | selvstændige erhvervsdrivende*. |
| --- | --- |

—

selvstændige erhvervsdrivende*.

| — | under 30 år* |
| --- | --- |

—

under 30 år*

| — | over 54 år* |
| --- | --- |

—

over 54 år*

| — | med uddannelse på første sekundærtrin eller lavere (ISCED 0-2)* |
| --- | --- |

—

med uddannelse på første sekundærtrin eller lavere (ISCED 0-2)*

| — | med uddannelse på andet sekundærtrin (ISCED 3) eller niveauet mellem sekundær og tertiær uddannelse (ISCED 4)* |
| --- | --- |

—

med uddannelse på andet sekundærtrin (ISCED 3) eller niveauet mellem sekundær og tertiær uddannelse (ISCED 4)*

| — | med tertiær uddannelse (ISCED 5-8)* |
| --- | --- |

—

med tertiær uddannelse (ISCED 5-8)*

| — | med mindre end 2 års erhvervserfaring |
| --- | --- |

—

med mindre end 2 års erhvervserfaring

| — | med mellem 2 og 10 års erhvervserfaring |
| --- | --- |

—

med mellem 2 og 10 års erhvervserfaring

| — | med mere end 10 års erhvervserfaring. [Ændring 95] |
| --- | --- |

—

med mere end 10 års erhvervserfaring. [Ændring 95]

Det samlede antal støttemodtagere beregnes automatisk på grundlag af fælles outputindikatorer vedrørende beskæftigelsesmæssig status (2).

Disse oplysninger om støttemodtagere, der deltager i EGF's

  Omstillingsfonden
  medfinansierede foranstaltninger, skal angives i den endelige rapport som omhandlet i artikel 20, stk. 1.

| 2) | Fælles resultatindikatorer for støttemodtagere






  — | procentdel af EGF-støttemodtagere
  fra Omstillingsfonden
  i beskæftigelse (opdelt efter ansættelseskontraktens type: fuld tid/deltid, tidsbegrænset/tidsubegrænset) og i selvstændig erhvervsvirksomhed 6 måneder efter afslutningen af gennemførelsesperioden* |
| --- | --- | --- |

2)

Fælles resultatindikatorer for støttemodtagere

—

procentdel af EGF-støttemodtagere
  fra Omstillingsfonden
  i beskæftigelse (opdelt efter ansættelseskontraktens type: fuld tid/deltid, tidsbegrænset/tidsubegrænset) og i selvstændig erhvervsvirksomhed 6 måneder efter afslutningen af gennemførelsesperioden*

| — | procentdel af EGF-støttemodtagere
  fra Omstillingsfonden
  , der erhverver en kvalifikation 6 måneder efter afslutningen af gennemførelsesperioden* |
| --- | --- |

—

procentdel af EGF-støttemodtagere
  fra Omstillingsfonden
  , der erhverver en kvalifikation 6 måneder efter afslutningen af gennemførelsesperioden*

| — | procentdel af EGF-støttemodtagere
  fra Omstillingsfonden
  , der er under uddannelse 6 måneder efter afslutningen af gennemførelsesperioden*. |
| --- | --- |

—

procentdel af EGF-støttemodtagere
  fra Omstillingsfonden
  , der er under uddannelse 6 måneder efter afslutningen af gennemførelsesperioden*.

Disse oplysninger forelægges i den endelige rapport, jf. artikel 20, stk. 1, og skal indsamles ved hjælp af oplysninger fra de kompetente myndigheder i medlemsstaten samt undersøgelser blandt støttemodtagere (jf. artikel 20, stk. 1, litra d). De pågældende oplysninger skal dække det beregnede samlede antal støttemodtagere som indberettet under de fælles outputindikatorer (1). Procenterne skal således også henvise til dette beregnede samlede antal.

| 3) | Fælles, mere langsigtede resultatindikatorer for støttemodtagere






  — | procentdel af EGF-støttemodtagere
  fra Omstillingsfonden
  , der er i beskæftigelse, herunder i selvstændig erhvervsvirksomhed, 18 måneder efter afslutningen af gennemførelsesperioden, der er specificeret i finansieringsafgørelsen*. |
| --- | --- | --- |

3)

Fælles, mere langsigtede resultatindikatorer for støttemodtagere

—

procentdel af EGF-støttemodtagere
  fra Omstillingsfonden
  , der er i beskæftigelse, herunder i selvstændig erhvervsvirksomhed, 18 måneder efter afslutningen af gennemførelsesperioden, der er specificeret i finansieringsafgørelsen*.

Disse oplysninger skal stilles til rådighed ved udgangen af den nittende måned efter afslutningen af gennemførelsesperioden. Oplysningerne skal dække det beregnede samlede antal støttemodtagere som indberettet under de fælles outputindikatorer (1). Procenterne skal således også henvise til dette beregnede samlede antal. For større sager, der omfatter mere end 1 000 støttemodtagere, kan der alternativt indsamles oplysninger baseret på en repræsentativ stikprøve af det samlede antal støttemodtagere indberettet som en outputindikator (1).

---

(1)  Forvaltningsmyndighederne skal oprette et system, hvorved individuelle deltageroplysninger registreres og opbevares i elektronisk form. De af medlemsstaterne indførte regler for databehandlingen skal følge bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1), særlig artikel 4, 6 og 9. Data, som indberettes under de indikatorer, der er markeret med *, er personoplysninger i henhold til artikel 4, stk. 1 i forordning (EU) 2016/679. Behandlingen af disse er nødvendig for at overholde den retlige forpligtelse, som påhviler den dataansvarlige (artikel 6, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2016/679).

(2)  Arbejdsløse, erhvervsinaktive, beskæftigede, selvstændige erhvervsdrivende.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/324 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/324

---

P8_TA(2019)0020

Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 16. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) (COM(2018)0382 — C8-0232/2018 — 2018/0206(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 411/41)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning - 1 (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (-1) | I henhold til artikel 3 i TEU arbejder Unionen i forbindelse med oprettelsen af et indre marked for en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt, ligestilling mellem kvinder og mænd, solidaritet mellem generationerne og beskyttelse af børns rettigheder samt bekæmpelse af social udstødelse og forskelsbehandling. I henhold til artikel 9 i TEUF skal Unionen ved fastlæggelsen og gennemførelsen af sine politikker og aktiviteter tage hensyn til de krav, der er knyttet til bl.a. fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(-1)

I henhold til artikel 3 i TEU arbejder Unionen i forbindelse med oprettelsen af et indre marked for en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt, ligestilling mellem kvinder og mænd, solidaritet mellem generationerne og beskyttelse af børns rettigheder samt bekæmpelse af social udstødelse og forskelsbehandling. I henhold til artikel 9 i TEUF skal Unionen ved fastlæggelsen og gennemførelsen af sine politikker og aktiviteter tage hensyn til de krav, der er knyttet til bl.a. fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Den 17. november 2017 proklamerede Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i fællesskab den europæiske søjle for sociale rettigheder som svar på sociale udfordringer i Europa. Søjlens tyve hovedprincipper er struktureret omkring tre kategorier: lige muligheder og adgang til arbejdsmarkedet, rimelige arbejdsvilkår social beskyttelse og inklusion. De tyve hovedprincipper under den europæiske søjle for sociale rettigheder bør fungere som ledetråd for foranstaltninger under Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+). Med henblik på at bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder bør ESF+ yde støtte til investeringer i mennesker og systemer på politikområderne beskæftigelse, uddannelse og social inklusion, således at der, jf. artikel 174 i TEUF, støttes op om økonomisk, territorial og social samhørighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Den 17. november 2017 proklamerede Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i fællesskab den europæiske søjle for sociale rettigheder som svar på sociale udfordringer i Europa. Søjlens tyve hovedprincipper er struktureret omkring tre kategorier: lige muligheder og adgang til arbejdsmarkedet, rimelige arbejdsvilkår social beskyttelse og inklusion. De tyve hovedprincipper under den europæiske søjle for sociale rettigheder bør fungere som ledetråd for foranstaltninger under Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+). Med henblik på at bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder bør ESF+ yde støtte til investeringer i mennesker og systemer på politikområderne beskæftigelse, uddannelse og social inklusion, således at der, jf. artikel 174 i TEUF, støttes op om økonomisk, territorial og social samhørighed.

| (1) | Den 17. november 2017 proklamerede Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i fællesskab den europæiske søjle for sociale rettigheder som svar på sociale udfordringer i Europa. Søjlens tyve hovedprincipper er struktureret omkring tre kategorier: lige muligheder og adgang til arbejdsmarkedet, rimelige arbejdsvilkår social beskyttelse og inklusion. De tyve hovedprincipper under den europæiske søjle for sociale rettigheder bør fungere som ledetråd for foranstaltninger under Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+). Med henblik på at bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder bør ESF+ yde støtte til investeringer i mennesker og systemer på politikområderne beskæftigelse,
  offentlige tjenester, sundhed,
  uddannelse og social inklusion, således at der, jf. artikel 174
  og 175
  i TEUF, støttes op om økonomisk, territorial og social samhørighed.
  Alle aktioner under ESF+ bør respektere Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret) og den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og tage hensyn til FN-konventionen om rettigheder for personer med handicap, som Den Europæiske Union og alle dens medlemsstater er parter i. |
| --- | --- |

(1)

Den 17. november 2017 proklamerede Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i fællesskab den europæiske søjle for sociale rettigheder som svar på sociale udfordringer i Europa. Søjlens tyve hovedprincipper er struktureret omkring tre kategorier: lige muligheder og adgang til arbejdsmarkedet, rimelige arbejdsvilkår social beskyttelse og inklusion. De tyve hovedprincipper under den europæiske søjle for sociale rettigheder bør fungere som ledetråd for foranstaltninger under Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+). Med henblik på at bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder bør ESF+ yde støtte til investeringer i mennesker og systemer på politikområderne beskæftigelse,
  offentlige tjenester, sundhed,
  uddannelse og social inklusion, således at der, jf. artikel 174
  og 175
  i TEUF, støttes op om økonomisk, territorial og social samhørighed.
  Alle aktioner under ESF+ bør respektere Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret) og den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og tage hensyn til FN-konventionen om rettigheder for personer med handicap, som Den Europæiske Union og alle dens medlemsstater er parter i.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | På EU-plan tjener det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker til at udpege nationale reformprioriteter og overvåge deres gennemførelse. Medlemsstaterne udvikler deres egne nationale flerårige investeringsstrategier til støtte for disse reformprioriteter. Disse strategier bør fremlægges sammen med de årlige nationale reformprogrammer og opridse og samordne de prioriterede investeringsprojekter, som vil blive støttet af medlemsstaten og/eller Unionen. De forventes også at sikre, at EU-midlerne anvendes på en sammenhængende måde, således at der skabes størst mulig merværdi af den finansielle bistand, som Union yder inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond Plus, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, den europæiske investeringsstabiliseringsfunktion og InvestEU, i det omfang det er relevant. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

På EU-plan tjener det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker til at udpege nationale reformprioriteter og overvåge deres gennemførelse. Medlemsstaterne udvikler deres egne nationale flerårige investeringsstrategier til støtte for disse reformprioriteter. Disse strategier bør fremlægges sammen med de årlige nationale reformprogrammer og opridse og samordne de prioriterede investeringsprojekter, som vil blive støttet af medlemsstaten og/eller Unionen. De forventes også at sikre, at EU-midlerne anvendes på en sammenhængende måde, således at der skabes størst mulig merværdi af den finansielle bistand, som Union yder inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond Plus, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, den europæiske investeringsstabiliseringsfunktion og InvestEU, i det omfang det er relevant.

| (2) | På EU-plan tjener det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker til at udpege nationale reformprioriteter og overvåge deres gennemførelse. Medlemsstaterne udvikler deres egne nationale flerårige investeringsstrategier til støtte for disse reformprioriteter. Disse strategier bør
  udvikles sammen med nationale, regionale og lokale myndigheder, indeholde et kønsaspekt og
  fremlægges sammen med de årlige nationale reformprogrammer og opridse og samordne de prioriterede investeringsprojekter, som vil blive støttet af medlemsstaten og/eller Unionen. De forventes også at sikre, at EU-midlerne anvendes på en sammenhængende måde, således at der skabes størst mulig merværdi af den finansielle bistand, som Union yder inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond Plus, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, den europæiske investeringsstabiliseringsfunktion og InvestEU, i det omfang det er relevant. |
| --- | --- |

(2)

På EU-plan tjener det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker til at udpege nationale reformprioriteter og overvåge deres gennemførelse. Medlemsstaterne udvikler deres egne nationale flerårige investeringsstrategier til støtte for disse reformprioriteter. Disse strategier bør
  udvikles sammen med nationale, regionale og lokale myndigheder, indeholde et kønsaspekt og
  fremlægges sammen med de årlige nationale reformprogrammer og opridse og samordne de prioriterede investeringsprojekter, som vil blive støttet af medlemsstaten og/eller Unionen. De forventes også at sikre, at EU-midlerne anvendes på en sammenhængende måde, således at der skabes størst mulig merværdi af den finansielle bistand, som Union yder inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond Plus, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, den europæiske investeringsstabiliseringsfunktion og InvestEU, i det omfang det er relevant.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Rådet af [...] vedtog reviderede retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker for at bringe
  teksten
  i overensstemmelse med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder med henblik på at øge Europas konkurrencedygtighed og gøre
  Europa
  til et bedre sted at investere
  , skabe arbejdspladser og fremme social samhørighed
  . Med henblik på at sikre fuld overensstemmelse mellem ESF+ og målsætningerne for
  disse retningslinjer, navnlig
  for
  så vidt angår beskæftigelse, uddannelse samt bekæmpelse af social udstødelse, fattigdom og forskelsbehandling
  ,
  bør
  der
  via ESF+ ydes støtte til medlemsstaterne
  under hensyntagen til
  de relevante integrerede
  retningslinjer
  og de
  relevante landespecifikke henstillinger, der vedtages i overensstemmelse med artikel
  121
  , stk.
  2
  , og artikel
  148
  , stk.
  4
  , i TEUF, og
  hvis det er relevant, under hensyntagen, på nationalt plan, til
  de nationale reformprogrammer, der er underbygget af nationale strategier. ESF+ bør også bidrage til relevante aspekter af gennemførelsen af vigtige EU-initiativer og aktiviteter, navnlig dagsordenen for færdigheder i Europa og det europæiske uddannelsesområde, relevante rådshenstillinger og andre initiativer som for eksempel
  ungdomsgarantien
  , initiativet vedrørende opkvalificeringsforløb
  og
  initiativet vedrørende integration af langtidsledige. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Rådet af [...] vedtog reviderede retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker for at bringe
  teksten
  i overensstemmelse med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder med henblik på at øge Europas konkurrencedygtighed og gøre
  Europa
  til et bedre sted at investere
  , skabe arbejdspladser og fremme social samhørighed
  . Med henblik på at sikre fuld overensstemmelse mellem ESF+ og målsætningerne for
  disse retningslinjer, navnlig
  for
  så vidt angår beskæftigelse, uddannelse samt bekæmpelse af social udstødelse, fattigdom og forskelsbehandling
  ,
  bør
  der
  via ESF+ ydes støtte til medlemsstaterne
  under hensyntagen til
  de relevante integrerede
  retningslinjer
  og de
  relevante landespecifikke henstillinger, der vedtages i overensstemmelse med artikel
  121
  , stk.
  2
  , og artikel
  148
  , stk.
  4
  , i TEUF, og
  hvis det er relevant, under hensyntagen, på nationalt plan, til
  de nationale reformprogrammer, der er underbygget af nationale strategier. ESF+ bør også bidrage til relevante aspekter af gennemførelsen af vigtige EU-initiativer og aktiviteter, navnlig dagsordenen for færdigheder i Europa og det europæiske uddannelsesområde, relevante rådshenstillinger og andre initiativer som for eksempel
  ungdomsgarantien
  , initiativet vedrørende opkvalificeringsforløb
  og
  initiativet vedrørende integration af langtidsledige.

| (3) | Retningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker vedtaget af Rådet i overensstemmelse med artikel 148, stk. 2, i TEUF nemlig: fremme af efterspørgslen efter arbejdskraft; styrkelse af udbuddet af arbejdskraft; adgang til beskæftigelse, færdigheder og kompetencer; fremme af velfungerende arbejdsmarkeder og en effektiv social dialog samt fremme af lige muligheder for alle, fremme af social inklusion og bekæmpelse af fattigdom, herunder forbedrede offentlige tjenester inden for sundhed og andre sektorer, sammen med brede økonomiske retningslinjer vedtaget i overensstemmelse med artikel 121, stk. 2, i TEUF udgør en del af de integrerede retningslinjer, som understøtter Europa 2020-strategien.
  Rådet af [...] vedtog reviderede retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker for at bringe
  dem
  i overensstemmelse med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder med henblik på at
  stimulere jobskabelse og fremme social samhørighed og dermed
  øge Europas konkurrencedygtighed og gøre
  Unionen
  til et bedre sted at investere. Med henblik på at sikre fuld overensstemmelse mellem ESF+ og målsætningerne for
  retningslinjerne
  for
  beskæftigelsespolitikkerne bør medlemsstaterne programmere støtte under ESF+
  , der
  er relevant for dem,
  under hensyntagen til
  disse
  retningslinjer
  samt
  relevante landespecifikke henstillinger, der vedtages i overensstemmelse med artikel
  148
  , stk.
  4
  , og artikel
  121
  , stk.
  2
  , i TEUF, og
  på nationalt plan de beskæftigelsesmæssige og sociale aspekter af
  de nationale reformprogrammer, der er underbygget af nationale strategier. ESF+ bør også bidrage til relevante aspekter af gennemførelsen af vigtige EU-initiativer og aktiviteter, navnlig dagsordenen for færdigheder i Europa og det europæiske uddannelsesområde,
  ungdomsgarantien og andre
  relevante rådshenstillinger og andre initiativer som for eksempel
  Investering i børn: Hvordan man bryder den onde cirkel for de socialt udsatte
  , initiativet vedrørende opkvalificeringsforløb, initiativet vedrørende integration af langtidsledige
  , en kvalitetsramme for praktikophold og lærlingeuddannelser og handlingsplanen om integration af tredjelandsstatsborgere
  . |
| --- | --- |

(3)

Retningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker vedtaget af Rådet i overensstemmelse med artikel 148, stk. 2, i TEUF nemlig: fremme af efterspørgslen efter arbejdskraft; styrkelse af udbuddet af arbejdskraft; adgang til beskæftigelse, færdigheder og kompetencer; fremme af velfungerende arbejdsmarkeder og en effektiv social dialog samt fremme af lige muligheder for alle, fremme af social inklusion og bekæmpelse af fattigdom, herunder forbedrede offentlige tjenester inden for sundhed og andre sektorer, sammen med brede økonomiske retningslinjer vedtaget i overensstemmelse med artikel 121, stk. 2, i TEUF udgør en del af de integrerede retningslinjer, som understøtter Europa 2020-strategien.
  Rådet af [...] vedtog reviderede retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker for at bringe
  dem
  i overensstemmelse med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder med henblik på at
  stimulere jobskabelse og fremme social samhørighed og dermed
  øge Europas konkurrencedygtighed og gøre
  Unionen
  til et bedre sted at investere. Med henblik på at sikre fuld overensstemmelse mellem ESF+ og målsætningerne for
  retningslinjerne
  for
  beskæftigelsespolitikkerne bør medlemsstaterne programmere støtte under ESF+
  , der
  er relevant for dem,
  under hensyntagen til
  disse
  retningslinjer
  samt
  relevante landespecifikke henstillinger, der vedtages i overensstemmelse med artikel
  148
  , stk.
  4
  , og artikel
  121
  , stk.
  2
  , i TEUF, og
  på nationalt plan de beskæftigelsesmæssige og sociale aspekter af
  de nationale reformprogrammer, der er underbygget af nationale strategier. ESF+ bør også bidrage til relevante aspekter af gennemførelsen af vigtige EU-initiativer og aktiviteter, navnlig dagsordenen for færdigheder i Europa og det europæiske uddannelsesområde,
  ungdomsgarantien og andre
  relevante rådshenstillinger og andre initiativer som for eksempel
  Investering i børn: Hvordan man bryder den onde cirkel for de socialt udsatte
  , initiativet vedrørende opkvalificeringsforløb, initiativet vedrørende integration af langtidsledige
  , en kvalitetsramme for praktikophold og lærlingeuddannelser og handlingsplanen om integration af tredjelandsstatsborgere
  .

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Den 20. juni 2017 bakkede Rådet op om Unionens svar på FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling — en bæredygtig europæisk fremtid. Rådet understregede betydningen af at opnå en bæredygtig udvikling på tværs af de tre dimensioner (den økonomiske, den sociale og den miljømæssige) på en afbalanceret og integreret måde. Det er afgørende, at bæredygtig udvikling integreres i alle Unionens interne og eksterne politikområder, og at Unionen er ambitiøs i de politikker, som den anvender til at tackle globale udfordringer. Rådet glædede sig over Kommissionens meddelelse »Næste skridt til en bæredygtig europæisk fremtid« af 22. november 2016, der er et første skridt i retning af at integrere de bæredygtige udviklingsmål og anvende bæredygtig udvikling som et centralt vejledende princip i alle
  EU's
  politikker, herunder gennem sine finansieringsinstrumenter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Den 20. juni 2017 bakkede Rådet op om Unionens svar på FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling — en bæredygtig europæisk fremtid. Rådet understregede betydningen af at opnå en bæredygtig udvikling på tværs af de tre dimensioner (den økonomiske, den sociale og den miljømæssige) på en afbalanceret og integreret måde. Det er afgørende, at bæredygtig udvikling integreres i alle Unionens interne og eksterne politikområder, og at Unionen er ambitiøs i de politikker, som den anvender til at tackle globale udfordringer. Rådet glædede sig over Kommissionens meddelelse »Næste skridt til en bæredygtig europæisk fremtid« af 22. november 2016, der er et første skridt i retning af at integrere de bæredygtige udviklingsmål og anvende bæredygtig udvikling som et centralt vejledende princip i alle
  EU's
  politikker, herunder gennem sine finansieringsinstrumenter.

| (4) | Den 20. juni 2017 bakkede Rådet op om Unionens svar på FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling — en bæredygtig europæisk fremtid. Rådet understregede betydningen af at opnå en bæredygtig udvikling på tværs af de tre dimensioner (den økonomiske, den sociale og den miljømæssige) på en afbalanceret og integreret måde. Det er afgørende, at bæredygtig udvikling integreres i alle Unionens interne og eksterne politikområder, og at Unionen er ambitiøs i de politikker, som den anvender til at tackle globale udfordringer. Rådet glædede sig over Kommissionens meddelelse »Næste skridt til en bæredygtig europæisk fremtid« af 22. november 2016, der er et første skridt i retning af at integrere de bæredygtige udviklingsmål og anvende bæredygtig udvikling som et centralt vejledende princip i alle
  Unionens
  politikker, herunder gennem sine finansieringsinstrumenter.
  ESF+ bør bidrage til at gennemføre målene for bæredygtig udvikling gennem bl.a. udryddelse af ekstreme former for fattigdom (mål nr. 1), inklusiv uddannelse af høj kvalitet (mål nr. 4), fremme af ligestilling mellem kønnene (mål nr. 5), fremme af vedvarende, inkluderende og bæredygtig økonomisk vækst, fuld og produktiv beskæftigelse samt anstændig beskæftigelse for alle (mål nr. 8) og reduktion af ulighed (mål nr. 10). |
| --- | --- |

(4)

Den 20. juni 2017 bakkede Rådet op om Unionens svar på FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling — en bæredygtig europæisk fremtid. Rådet understregede betydningen af at opnå en bæredygtig udvikling på tværs af de tre dimensioner (den økonomiske, den sociale og den miljømæssige) på en afbalanceret og integreret måde. Det er afgørende, at bæredygtig udvikling integreres i alle Unionens interne og eksterne politikområder, og at Unionen er ambitiøs i de politikker, som den anvender til at tackle globale udfordringer. Rådet glædede sig over Kommissionens meddelelse »Næste skridt til en bæredygtig europæisk fremtid« af 22. november 2016, der er et første skridt i retning af at integrere de bæredygtige udviklingsmål og anvende bæredygtig udvikling som et centralt vejledende princip i alle
  Unionens
  politikker, herunder gennem sine finansieringsinstrumenter.
  ESF+ bør bidrage til at gennemføre målene for bæredygtig udvikling gennem bl.a. udryddelse af ekstreme former for fattigdom (mål nr. 1), inklusiv uddannelse af høj kvalitet (mål nr. 4), fremme af ligestilling mellem kønnene (mål nr. 5), fremme af vedvarende, inkluderende og bæredygtig økonomisk vækst, fuld og produktiv beskæftigelse samt anstændig beskæftigelse for alle (mål nr. 8) og reduktion af ulighed (mål nr. 10).

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4a) | Unionen og dens medlemsstater bør under hensyntagen til den europæiske socialpagt, der blev undertegnet i Torino den 18. oktober 1961, som en del af deres mål have at fremme beskæftigelse, bedre leve- og arbejdsforhold med henblik på at sikre et varigt højt beskæftigelsesniveau og bekæmpe udstødelse i overensstemmelse med artikel 151 i TEUF. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4a)

Unionen og dens medlemsstater bør under hensyntagen til den europæiske socialpagt, der blev undertegnet i Torino den 18. oktober 1961, som en del af deres mål have at fremme beskæftigelse, bedre leve- og arbejdsforhold med henblik på at sikre et varigt højt beskæftigelsesniveau og bekæmpe udstødelse i overensstemmelse med artikel 151 i TEUF.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 4 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4b) | Det europæiske samfund står fortsat over for en række sociale udfordringer. Mere end 100 millioner borgere er truet af fattigdom og social udstødelse, ungdomsarbejdsløsheden er stadig mere end dobbelt så høj som den generelle arbejdsløshed, og der er behov for bedre integration af tredjelandsstatsborgere. Disse udfordringer bringer ikke blot de direkte berørte borgeres velfærd i fare, men lægger også økonomisk og socialt pres på hele det europæiske samfund. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4b)

Det europæiske samfund står fortsat over for en række sociale udfordringer. Mere end 100 millioner borgere er truet af fattigdom og social udstødelse, ungdomsarbejdsløsheden er stadig mere end dobbelt så høj som den generelle arbejdsløshed, og der er behov for bedre integration af tredjelandsstatsborgere. Disse udfordringer bringer ikke blot de direkte berørte borgeres velfærd i fare, men lægger også økonomisk og socialt pres på hele det europæiske samfund.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Unionen står over for strukturelle udfordringer som følge af den økonomiske globalisering, forvaltningen af migrationsstrømme og
  den øgede sikkerhedstrussel
  ,
  overgangen
  til ren energi, teknologiske ændringer og
  en
  stadig mere aldrende arbejdsstyrke samt
  den
  mangel på færdigheder og arbejdskraft i en række sektorer og regioner, som navnlig SMV'erne oplever. Under hensyntagen til de ændrede realiteter på arbejdsmarkedet bør Unionen forberede sig på de nuværende og fremtidige udfordringer ved at investere i relevante færdigheder, gøre væksten mere inklusiv og forbedre beskæftigelsespolitikker og sociale politikker, herunder med
  hensyn til
  arbejdskraftens bevægelighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Unionen står over for strukturelle udfordringer som følge af den økonomiske globalisering, forvaltningen af migrationsstrømme og
  den øgede sikkerhedstrussel
  ,
  overgangen
  til ren energi, teknologiske ændringer og
  en
  stadig mere aldrende arbejdsstyrke samt
  den
  mangel på færdigheder og arbejdskraft i en række sektorer og regioner, som navnlig SMV'erne oplever. Under hensyntagen til de ændrede realiteter på arbejdsmarkedet bør Unionen forberede sig på de nuværende og fremtidige udfordringer ved at investere i relevante færdigheder, gøre væksten mere inklusiv og forbedre beskæftigelsespolitikker og sociale politikker, herunder med
  hensyn til
  arbejdskraftens bevægelighed.

| (5) | Unionen står over for strukturelle udfordringer som følge af den økonomiske globalisering,
  social ulighed,
  forvaltningen af migrationsstrømme og
  de tilknyttede integrationsudfordringer
  ,
  en retfærdig overgang
  til ren energi, teknologiske ændringer
  , demografisk nedgang, arbejdsløshed generelt
  og
  ungdomsarbejdsløshed og et
  stadig mere aldrende
  samfund og tilsvarende
  arbejdsstyrke samt
  stigende
  mangel på færdigheder og arbejdskraft i en række sektorer og regioner, som navnlig SMV'erne oplever. Under hensyntagen til de ændrede realiteter på arbejdsmarkedet bør Unionen forberede sig på de nuværende og fremtidige udfordringer ved at investere i relevante færdigheder,
  uddannelse, erhvervsuddannelse og livslang læring,
  gøre væksten mere inklusiv og forbedre
  kompetencer og viden,
  beskæftigelsespolitikker og sociale politikker, herunder med
  henblik på at sikre
  arbejdskraftens bevægelighed
  og imødegå uligheder på sundhedsområdet mellem medlemsstaterne og internt i medlemsstaterne
  . |
| --- | --- |

(5)

Unionen står over for strukturelle udfordringer som følge af den økonomiske globalisering,
  social ulighed,
  forvaltningen af migrationsstrømme og
  de tilknyttede integrationsudfordringer
  ,
  en retfærdig overgang
  til ren energi, teknologiske ændringer
  , demografisk nedgang, arbejdsløshed generelt
  og
  ungdomsarbejdsløshed og et
  stadig mere aldrende
  samfund og tilsvarende
  arbejdsstyrke samt
  stigende
  mangel på færdigheder og arbejdskraft i en række sektorer og regioner, som navnlig SMV'erne oplever. Under hensyntagen til de ændrede realiteter på arbejdsmarkedet bør Unionen forberede sig på de nuværende og fremtidige udfordringer ved at investere i relevante færdigheder,
  uddannelse, erhvervsuddannelse og livslang læring,
  gøre væksten mere inklusiv og forbedre
  kompetencer og viden,
  beskæftigelsespolitikker og sociale politikker, herunder med
  henblik på at sikre
  arbejdskraftens bevægelighed
  og imødegå uligheder på sundhedsområdet mellem medlemsstaterne og internt i medlemsstaterne
  .

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Den indsatsramme, som Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), Asyl- og Migrationsfonden (AMIF), Fonden for Intern Sikkerhed (FIS) og instrumentet for grænseforvaltning og visa som en del af Fonden for integreret grænseforvaltning (FIG) fungerer under, er fastsat ved forordning (EU) nr. [...], ved hvilken de politiske målsætninger og reglerne for EU-fonde, der gennemføres under delt forvaltning, vedrørende programmering, overvågning, evaluering, forvaltning og kontrol også er fastsat. Det er derfor nødvendigt at specificere de generelle målsætninger for ESF+ og fastsætte specifikke bestemmelser vedrørende den type af aktiviteter, der kan finansieres via ESF+. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Den indsatsramme, som Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), Asyl- og Migrationsfonden (AMIF), Fonden for Intern Sikkerhed (FIS) og instrumentet for grænseforvaltning og visa som en del af Fonden for integreret grænseforvaltning (FIG) fungerer under, er fastsat ved forordning (EU) nr. [...], ved hvilken de politiske målsætninger og reglerne for EU-fonde, der gennemføres under delt forvaltning, vedrørende programmering, overvågning, evaluering, forvaltning og kontrol også er fastsat. Det er derfor nødvendigt at specificere de generelle målsætninger for ESF+ og fastsætte specifikke bestemmelser vedrørende den type af aktiviteter, der kan finansieres via ESF+.

| (6) | Den indsatsramme, som Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), Asyl- og Migrationsfonden (AMIF), Fonden for Intern Sikkerhed (FIS) og instrumentet for grænseforvaltning og visa som en del af Fonden for integreret grænseforvaltning (FIG) fungerer under, er fastsat ved forordning (EU) nr. [...], ved hvilken de politiske målsætninger og reglerne for EU-fonde, der gennemføres under delt forvaltning, vedrørende programmering, overvågning, evaluering, forvaltning og kontrol også er fastsat. Det er derfor nødvendigt at specificere de generelle målsætninger for ESF+ og
  samordningen med andre fonde og
  fastsætte specifikke bestemmelser vedrørende den type af aktiviteter, der kan finansieres via ESF+. |
| --- | --- |

(6)

Den indsatsramme, som Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), Asyl- og Migrationsfonden (AMIF), Fonden for Intern Sikkerhed (FIS) og instrumentet for grænseforvaltning og visa som en del af Fonden for integreret grænseforvaltning (FIG) fungerer under, er fastsat ved forordning (EU) nr. [...], ved hvilken de politiske målsætninger og reglerne for EU-fonde, der gennemføres under delt forvaltning, vedrørende programmering, overvågning, evaluering, forvaltning og kontrol også er fastsat. Det er derfor nødvendigt at specificere de generelle målsætninger for ESF+ og
  samordningen med andre fonde og
  fastsætte specifikke bestemmelser vedrørende den type af aktiviteter, der kan finansieres via ESF+.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Der er ved forordning (EU, Euratom) nr. [den nye finansforordning] (i det følgende benævnt »finansforordningen«) fastsat regler for gennemførelsen af Unionens budget, herunder for tilskud, priser, udbud, indirekte gennemførelse, finansiel bistand, finansielle instrumenter og budgetgarantier. Med henblik på at sikre sammenhæng i gennemførelsen af EU-finansieringsprogrammerne finder finansforordningen anvendelse på foranstaltninger, der skal gennemføres under direkte eller indirekte forvaltning under ESF+. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Der er ved forordning (EU, Euratom) nr. [den nye finansforordning] (i det følgende benævnt »finansforordningen«) fastsat regler for gennemførelsen af Unionens budget, herunder for tilskud, priser, udbud, indirekte gennemførelse, finansiel bistand, finansielle instrumenter og budgetgarantier. Med henblik på at sikre sammenhæng i gennemførelsen af EU-finansieringsprogrammerne finder finansforordningen anvendelse på foranstaltninger, der skal gennemføres under direkte eller indirekte forvaltning under ESF+.

| (7) | Der er ved forordning (EU, Euratom) nr. [den nye finansforordning] (i det følgende benævnt »finansforordningen«) fastsat regler for gennemførelsen af Unionens budget, herunder for tilskud, priser, udbud, indirekte gennemførelse, finansiel bistand, finansielle instrumenter og budgetgarantier og synergier mellem finansielle instrumenter. Med henblik på at sikre sammenhæng i gennemførelsen af EU-finansieringsprogrammerne finder finansforordningen anvendelse på foranstaltninger, der skal gennemføres under direkte eller indirekte forvaltning under ESF+.
  Denne forordning bør specificere de operationelle målsætninger og fastsætte særlige bestemmelser om de støtteberettigede foranstaltninger, der kan finansieres af ESF+ under direkte og indirekte forvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Der er ved forordning (EU, Euratom) nr. [den nye finansforordning] (i det følgende benævnt »finansforordningen«) fastsat regler for gennemførelsen af Unionens budget, herunder for tilskud, priser, udbud, indirekte gennemførelse, finansiel bistand, finansielle instrumenter og budgetgarantier og synergier mellem finansielle instrumenter. Med henblik på at sikre sammenhæng i gennemførelsen af EU-finansieringsprogrammerne finder finansforordningen anvendelse på foranstaltninger, der skal gennemføres under direkte eller indirekte forvaltning under ESF+.
  Denne forordning bør specificere de operationelle målsætninger og fastsætte særlige bestemmelser om de støtteberettigede foranstaltninger, der kan finansieres af ESF+ under direkte og indirekte forvaltning.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i denne forordning bør vælges ud fra deres evne til at opfylde foranstaltningernes specifikke målsætninger og levere resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for ikkeoverholdelse. For så vidt angår tilskud bør det overvejes at anvende faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt finansiering, som ikke er knyttet til omkostninger, jf. finansforordningens artikel 125, stk. 1. For at gennemføre foranstaltninger i forbindelse med den socioøkonomiske
  integration
  af tredjelandsstatsborgere og i overensstemmelse med artikel 88 i forordningen om fælles bestemmelser kan Kommissionen foretage refusion til medlemsstater, der anvender forenklede omkostningsmodeller, herunder faste beløb. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i denne forordning bør vælges ud fra deres evne til at opfylde foranstaltningernes specifikke målsætninger og levere resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for ikkeoverholdelse. For så vidt angår tilskud bør det overvejes at anvende faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt finansiering, som ikke er knyttet til omkostninger, jf. finansforordningens artikel 125, stk. 1. For at gennemføre foranstaltninger i forbindelse med den socioøkonomiske
  integration
  af tredjelandsstatsborgere og i overensstemmelse med artikel 88 i forordningen om fælles bestemmelser kan Kommissionen foretage refusion til medlemsstater, der anvender forenklede omkostningsmodeller, herunder faste beløb.

| (8) | Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i denne forordning bør vælges ud fra deres evne til at opfylde foranstaltningernes specifikke målsætninger og levere resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for ikkeoverholdelse. For så vidt angår tilskud bør det overvejes at anvende faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt finansiering, som ikke er knyttet til omkostninger, jf. finansforordningens artikel 125, stk. 1. For at gennemføre foranstaltninger i forbindelse med den socioøkonomiske
  inklusion
  af tredjelandsstatsborgere og i overensstemmelse med artikel 88 i forordningen om fælles bestemmelser kan Kommissionen foretage refusion til medlemsstater, der anvender forenklede omkostningsmodeller, herunder faste beløb. |
| --- | --- |

(8)

Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i denne forordning bør vælges ud fra deres evne til at opfylde foranstaltningernes specifikke målsætninger og levere resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for ikkeoverholdelse. For så vidt angår tilskud bør det overvejes at anvende faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt finansiering, som ikke er knyttet til omkostninger, jf. finansforordningens artikel 125, stk. 1. For at gennemføre foranstaltninger i forbindelse med den socioøkonomiske
  inklusion
  af tredjelandsstatsborgere og i overensstemmelse med artikel 88 i forordningen om fælles bestemmelser kan Kommissionen foretage refusion til medlemsstater, der anvender forenklede omkostningsmodeller, herunder faste beløb.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Med henblik på at strømline og forenkle rammevilkårene for finansiering og skabe yderligere muligheder for synergier via integrerede finansieringstilgange bør de foranstaltninger, der blev støttet via Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (»FEAD«), via det europæiske program for beskæftigelse og social innovation samt EU-handlingsprogrammet for sundhed, integreres i én ESF+. ESF+ bør derfor omfatte tre indsatsområder: ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed. Dette forventes også at bidrage til at reducere den administrative byrde, der er forbundet med forvaltningen af forskellige fonde, navnlig for medlemsstaterne, samtidig med at der fastholdes enklere regler for enklere operationer som for eksempel uddeling af fødevarer og/eller elementær materiel bistand. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Med henblik på at strømline og forenkle rammevilkårene for finansiering og skabe yderligere muligheder for synergier via integrerede finansieringstilgange bør de foranstaltninger, der blev støttet via Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (»FEAD«), via det europæiske program for beskæftigelse og social innovation samt EU-handlingsprogrammet for sundhed, integreres i én ESF+. ESF+ bør derfor omfatte tre indsatsområder: ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed. Dette forventes også at bidrage til at reducere den administrative byrde, der er forbundet med forvaltningen af forskellige fonde, navnlig for medlemsstaterne, samtidig med at der fastholdes enklere regler for enklere operationer som for eksempel uddeling af fødevarer og/eller elementær materiel bistand.

| (9) | Med henblik på at strømline og forenkle rammevilkårene for finansiering og skabe yderligere muligheder for synergier via integrerede finansieringstilgange bør de foranstaltninger, der blev støttet via Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (»FEAD«), via det europæiske program for beskæftigelse og social innovation samt EU-handlingsprogrammet for sundhed, integreres i én ESF+. ESF+ bør derfor omfatte tre indsatsområder: ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed
  under direkte og indirekte forvaltning
  . Dette forventes også at bidrage til at reducere den administrative byrde, der er forbundet med forvaltningen af forskellige fonde, navnlig for medlemsstaterne
  og modtagerne
  , samtidig med at der fastholdes enklere regler for enklere operationer som for eksempel uddeling af fødevarer og/eller elementær materiel bistand. |
| --- | --- |

(9)

Med henblik på at strømline og forenkle rammevilkårene for finansiering og skabe yderligere muligheder for synergier via integrerede finansieringstilgange bør de foranstaltninger, der blev støttet via Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (»FEAD«), via det europæiske program for beskæftigelse og social innovation samt EU-handlingsprogrammet for sundhed, integreres i én ESF+. ESF+ bør derfor omfatte tre indsatsområder: ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed
  under direkte og indirekte forvaltning
  . Dette forventes også at bidrage til at reducere den administrative byrde, der er forbundet med forvaltningen af forskellige fonde, navnlig for medlemsstaterne
  og modtagerne
  , samtidig med at der fastholdes enklere regler for enklere operationer som for eksempel uddeling af fødevarer og/eller elementær materiel bistand.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | I
  lyset af dette mere omfattende anvendelsesområde for ESF+ bør der sørges for, at målene om at øge effektiviteten af
  arbejdsmarkederne
  og fremme adgang til beskæftigelse af høj kvalitet, forbedre adgangen til og kvaliteten af uddannelse samt fremme social inklusion og sundhed og
  reducere
  fattigdom
  ikke kun gennemføres
  under delt forvaltning,
  men også
  under direkte og indirekte forvaltning i forbindelse med indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed for så vidt angår nødvendige tiltag på EU-plan. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

I
  lyset af dette mere omfattende anvendelsesområde for ESF+ bør der sørges for, at målene om at øge effektiviteten af
  arbejdsmarkederne
  og fremme adgang til beskæftigelse af høj kvalitet, forbedre adgangen til og kvaliteten af uddannelse samt fremme social inklusion og sundhed og
  reducere
  fattigdom
  ikke kun gennemføres
  under delt forvaltning,
  men også
  under direkte og indirekte forvaltning i forbindelse med indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed for så vidt angår nødvendige tiltag på EU-plan.

| (10) | Unionen bør bidrage til medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker ved at fremme samarbejdet og supplere deres indsats. I
  lyset af dette mere omfattende anvendelsesområde for ESF+ bør der sørges for, at målene om at øge effektiviteten af
  inklusive, åbne og retfærdige arbejdsmarkeder for alle køn
  og fremme adgang til beskæftigelse af høj kvalitet, forbedre adgangen til og kvaliteten af uddannelse
  , bistå reintegration i uddannelsessystemet og fremme livslang uddannelse
  samt fremme social inklusion og sundhed og
  udrydde
  fattigdom
  fortsat vil blive gennemført primært
  under delt forvaltning
  og
  ,
  hvor det er relevant, vil blive suppleret
  under direkte og indirekte forvaltning i forbindelse med indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed for så vidt angår nødvendige tiltag på EU-plan. |
| --- | --- |

(10)

Unionen bør bidrage til medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker ved at fremme samarbejdet og supplere deres indsats. I
  lyset af dette mere omfattende anvendelsesområde for ESF+ bør der sørges for, at målene om at øge effektiviteten af
  inklusive, åbne og retfærdige arbejdsmarkeder for alle køn
  og fremme adgang til beskæftigelse af høj kvalitet, forbedre adgangen til og kvaliteten af uddannelse
  , bistå reintegration i uddannelsessystemet og fremme livslang uddannelse
  samt fremme social inklusion og sundhed og
  udrydde
  fattigdom
  fortsat vil blive gennemført primært
  under delt forvaltning
  og
  ,
  hvor det er relevant, vil blive suppleret
  under direkte og indirekte forvaltning i forbindelse med indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed for så vidt angår nødvendige tiltag på EU-plan.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Integrationen af EU-handlingsprogrammet for sundhed i ESF+ vil også skabe synergier mellem udviklingen og afprøvningen af initiativer og politikker, der har til formål at øge effektiviteten, modstandsdygtigheden og bæredygtigheden af
  sundhedssystemerne
  ,
  og som
  er udviklet via ESF+-programmets indsatsområde vedrørende sundhed, og gennemførelsen i medlemsstaterne ved hjælp af de værktøjer, der er tilvejebragt via de øvrige indsatsområder under ESF+-forordningen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Integrationen af EU-handlingsprogrammet for sundhed i ESF+ vil også skabe synergier mellem udviklingen og afprøvningen af initiativer og politikker, der har til formål at øge effektiviteten, modstandsdygtigheden og bæredygtigheden af
  sundhedssystemerne
  ,
  og som
  er udviklet via ESF+-programmets indsatsområde vedrørende sundhed, og gennemførelsen i medlemsstaterne ved hjælp af de værktøjer, der er tilvejebragt via de øvrige indsatsområder under ESF+-forordningen.

| (11) | Integrationen af EU-handlingsprogrammet for sundhed i ESF+ vil også skabe synergier mellem udviklingen og afprøvningen af initiativer og politikker, der har til formål at øge effektiviteten,
  tilgængeligheden,
  modstandsdygtigheden og bæredygtigheden af
  de sundhedssystemer
  ,
  der
  er udviklet via ESF+-programmets indsatsområde vedrørende sundhed, og gennemførelsen
  heraf
  i medlemsstaterne
  på nationalt, regionalt og lokalt plan
  ved hjælp af de værktøjer, der er tilvejebragt via de øvrige indsatsområder under ESF+-forordningen. |
| --- | --- |

(11)

Integrationen af EU-handlingsprogrammet for sundhed i ESF+ vil også skabe synergier mellem udviklingen og afprøvningen af initiativer og politikker, der har til formål at øge effektiviteten,
  tilgængeligheden,
  modstandsdygtigheden og bæredygtigheden af
  de sundhedssystemer
  ,
  der
  er udviklet via ESF+-programmets indsatsområde vedrørende sundhed, og gennemførelsen
  heraf
  i medlemsstaterne
  på nationalt, regionalt og lokalt plan
  ved hjælp af de værktøjer, der er tilvejebragt via de øvrige indsatsområder under ESF+-forordningen.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Der fastsættes ved denne forordning en finansieringsramme for ESF+.
  Dele af denne finansieringsramme
  bør
  anvendes
  til
  foranstaltninger
  , der skal gennemføres under
  direkte
  og
  indirekte forvaltning på indsatsområdet beskæftigelse og social innovation
  og
  indsatsområdet sundhed
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Der fastsættes ved denne forordning en finansieringsramme for ESF+.
  Dele af denne finansieringsramme
  bør
  anvendes
  til
  foranstaltninger
  , der skal gennemføres under
  direkte
  og
  indirekte forvaltning på indsatsområdet beskæftigelse og social innovation
  og
  indsatsområdet sundhed
  .

| (12) | Der fastsættes ved denne forordning en finansieringsramme for ESF+.
  Den
  bør
  specificere bevillingerne
  til
  aktiviteter
  , der skal gennemføres under
  delt forvaltning,
  og
  bevillingerne til foranstaltninger, der skal gennemføres under direkte
  og
  indirekte forvaltning
  . |
| --- | --- |

(12)

Der fastsættes ved denne forordning en finansieringsramme for ESF+.
  Den
  bør
  specificere bevillingerne
  til
  aktiviteter
  , der skal gennemføres under
  delt forvaltning,
  og
  bevillingerne til foranstaltninger, der skal gennemføres under direkte
  og
  indirekte forvaltning
  .

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Der bør med ESF+ stræbes mod at fremme beskæftigelse via aktive interventioner, der gør det muligt at
  (re)
  integrere navnlig unge, langtidsledige og
  erhvervsinaktive
  på arbejdsmarkedet, og via fremme af selvstændig virksomhed og den sociale økonomi. Der bør med ESF+ stræbes mod at forbedre måden, arbejdsmarkedet fungerer på, ved at støtte modernisering af arbejdsmarkedsinstitutioner,
  som
  for eksempel offentlige arbejdsformidlinger, for at øge deres kapacitet til at yde intensiveret målrettet rådgivning og vejledning under jobsøgning
  og overgang til beskæftigelse samt
  til at
  øge
  arbejdstagernes mobilitet. ESF+ bør fremme kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet via foranstaltninger med henblik på at sikre en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv, adgang til børnepasning m.m. Der bør med ESF+ stræbes mod et sundt og veltilpasset arbejdsmiljø med henblik på at håndtere sundhedsrisici i forbindelse med arbejdsformer under forandring samt den aldrende arbejdsstyrkes behov. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Der bør med ESF+ stræbes mod at fremme beskæftigelse via aktive interventioner, der gør det muligt at
  (re)
  integrere navnlig unge, langtidsledige og
  erhvervsinaktive
  på arbejdsmarkedet, og via fremme af selvstændig virksomhed og den sociale økonomi. Der bør med ESF+ stræbes mod at forbedre måden, arbejdsmarkedet fungerer på, ved at støtte modernisering af arbejdsmarkedsinstitutioner,
  som
  for eksempel offentlige arbejdsformidlinger, for at øge deres kapacitet til at yde intensiveret målrettet rådgivning og vejledning under jobsøgning
  og overgang til beskæftigelse samt
  til at
  øge
  arbejdstagernes mobilitet. ESF+ bør fremme kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet via foranstaltninger med henblik på at sikre en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv, adgang til børnepasning m.m. Der bør med ESF+ stræbes mod et sundt og veltilpasset arbejdsmiljø med henblik på at håndtere sundhedsrisici i forbindelse med arbejdsformer under forandring samt den aldrende arbejdsstyrkes behov.

| (13) | Der bør med ESF+
  i tæt samarbejde med medlemsstaterne
  stræbes mod at fremme beskæftigelse via aktive interventioner, der gør det muligt at integrere
  og reintegrere
  navnlig unge, langtidsledige
  , omsorgspersoner, erhvervsinaktive
  og
  ugunstigt stillede grupper
  på arbejdsmarkedet, og via fremme af selvstændig virksomhed
  , iværksætteri
  og den sociale økonomi. Der bør med ESF+ stræbes mod at forbedre
  beskæftigelsespolitikker og
  måden, arbejdsmarkedet fungerer på, ved at støtte modernisering af arbejdsmarkedsinstitutioner, for eksempel
  de
  offentlige arbejdsformidlinger, for at øge deres kapacitet til at yde intensiveret målrettet rådgivning og
  , hvor det er passende, individualiseret
  vejledning under jobsøgning
  med særlig opmærksomhed over for ugunstigt stillede grupper,
  til at
  fremme
  arbejdstagernes mobilitet
  og til at levere deres tjenester på en ikkediskriminerende måde
  . ESF+ bør fremme kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet via foranstaltninger med henblik på at sikre en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv,
  let
  adgang til
  økonomisk overkommelig eller gratis
  børnepasning
  af høj kvalitet, ældrepleje og andre plejetjenester eller støtte af god kvalitet
   m.m. Der bør med ESF+ stræbes mod et sikkert, sundt og veltilpasset arbejdsmiljø med henblik på at håndtere sundhedsrisici i forbindelse med
  såvel arbejde som
  arbejdsformer under forandring samt den aldrende arbejdsstyrkes behov.
  ESF+ bør også støtte foranstaltninger, som har til formål at fremme unges overgang fra uddannelse til beskæftigelse. |
| --- | --- |

(13)

Der bør med ESF+
  i tæt samarbejde med medlemsstaterne
  stræbes mod at fremme beskæftigelse via aktive interventioner, der gør det muligt at integrere
  og reintegrere
  navnlig unge, langtidsledige
  , omsorgspersoner, erhvervsinaktive
  og
  ugunstigt stillede grupper
  på arbejdsmarkedet, og via fremme af selvstændig virksomhed
  , iværksætteri
  og den sociale økonomi. Der bør med ESF+ stræbes mod at forbedre
  beskæftigelsespolitikker og
  måden, arbejdsmarkedet fungerer på, ved at støtte modernisering af arbejdsmarkedsinstitutioner, for eksempel
  de
  offentlige arbejdsformidlinger, for at øge deres kapacitet til at yde intensiveret målrettet rådgivning og
  , hvor det er passende, individualiseret
  vejledning under jobsøgning
  med særlig opmærksomhed over for ugunstigt stillede grupper,
  til at
  fremme
  arbejdstagernes mobilitet
  og til at levere deres tjenester på en ikkediskriminerende måde
  . ESF+ bør fremme kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet via foranstaltninger med henblik på at sikre en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv,
  let
  adgang til
  økonomisk overkommelig eller gratis
  børnepasning
  af høj kvalitet, ældrepleje og andre plejetjenester eller støtte af god kvalitet
   m.m. Der bør med ESF+ stræbes mod et sikkert, sundt og veltilpasset arbejdsmiljø med henblik på at håndtere sundhedsrisici i forbindelse med
  såvel arbejde som
  arbejdsformer under forandring samt den aldrende arbejdsstyrkes behov.
  ESF+ bør også støtte foranstaltninger, som har til formål at fremme unges overgang fra uddannelse til beskæftigelse.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Med henblik på at støtte og fremme det eksisterende potentiale for jobskabelse i den sociale økonomi bør ESF+ bidrage til en bedre integration af socialøkonomiske virksomheder i de nationale handlingsplaner for beskæftigelse og social innovation samt i de nationale reformprogrammer. Definitionen af en socialøkonomisk virksomhed bør følge definitionerne i medlemsstaternes lovgivning om den sociale økonomi samt i Rådets konklusioner af 7. december 2015 om »Fremme af den sociale økonomi som en central drivkraft for den økonomiske og sociale udvikling i Europa«. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Med henblik på at støtte og fremme det eksisterende potentiale for jobskabelse i den sociale økonomi bør ESF+ bidrage til en bedre integration af socialøkonomiske virksomheder i de nationale handlingsplaner for beskæftigelse og social innovation samt i de nationale reformprogrammer. Definitionen af en socialøkonomisk virksomhed bør følge definitionerne i medlemsstaternes lovgivning om den sociale økonomi samt i Rådets konklusioner af 7. december 2015 om »Fremme af den sociale økonomi som en central drivkraft for den økonomiske og sociale udvikling i Europa«.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | ESF
  - bør yde støtte til at forbedre kvaliteten, effektiviteten og arbejdsmarkedsrelevansen af uddannelsessystemerne med henblik på at gøre det lettere at tilegne sig nøglekompetencer, navnlig digitale færdigheder, som alle mennesker har brug for med henblik på personlig udfoldelse og udvikling, beskæftigelse, social inklusion og aktivt medborgerskab. ESF+ bør bidrage til fremgang inden for uddannelse og overgang til beskæftigelse, støtte livslang læring og beskæftigelsesegnethed
  og
  bidrage til konkurrencedygtighed og samfundsmæssig og økonomisk innovation ved at støtte skalerbare og bæredygtige initiativer på disse områder.
  Dette kan for eksempel opnås gennem arbejdsbaseret læring og lærlingeuddannelser, vejledning livet igennem, prognoser for efterspurgte færdigheder i samarbejde med erhvervslivet, opdateret uddannelsesmateriale, prognoser for og sporing af færdiguddannede, uddannelse af undervisere, validering af læringsresultater og anerkendelse af kvalifikationer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

ESF
  - bør yde støtte til at forbedre kvaliteten, effektiviteten og arbejdsmarkedsrelevansen af uddannelsessystemerne med henblik på at gøre det lettere at tilegne sig nøglekompetencer, navnlig digitale færdigheder, som alle mennesker har brug for med henblik på personlig udfoldelse og udvikling, beskæftigelse, social inklusion og aktivt medborgerskab. ESF+ bør bidrage til fremgang inden for uddannelse og overgang til beskæftigelse, støtte livslang læring og beskæftigelsesegnethed
  og
  bidrage til konkurrencedygtighed og samfundsmæssig og økonomisk innovation ved at støtte skalerbare og bæredygtige initiativer på disse områder.
  Dette kan for eksempel opnås gennem arbejdsbaseret læring og lærlingeuddannelser, vejledning livet igennem, prognoser for efterspurgte færdigheder i samarbejde med erhvervslivet, opdateret uddannelsesmateriale, prognoser for og sporing af færdiguddannede, uddannelse af undervisere, validering af læringsresultater og anerkendelse af kvalifikationer.

| (14) | Eftersom ESF
  +
  er det vigtigste EU-instrument til fremme af beskæftigelse, færdigheder og social inklusion, er det vigtigt, at det også er i stand til at bidrage til social, økonomisk og territorial samhørighed overalt i Unionen. Med henblik herpå
  bør
  ESF+
  yde støtte til at forbedre kvaliteten,
  den ikkediskriminerende karakter, tilgængeligheden, inklusionen,
  effektiviteten og arbejdsmarkedsrelevansen af uddannelsessystemerne med henblik på at gøre det lettere at tilegne sig nøglekompetencer, navnlig
  sprogfærdigheder, iværksættermæssige og
  digitale færdigheder
  , herunder databeskyttelses- og informationsstyringsfærdigheder
  , som alle mennesker har brug for med henblik på personlig udfoldelse og udvikling, beskæftigelse, social inklusion og aktivt medborgerskab.
  For så vidt angår langtidsledige og personer med en socialt udsat baggrund bør der rettes særlig opmærksomhed mod dem.
  ESF+ bør bidrage til fremgang inden for uddannelse og overgang til beskæftigelse
  og reintegration i beskæftigelse
  , støtte livslang læring og beskæftigelsesegnethed
  for alle samt
  bidrage til
  inklusion,
  konkurrencedygtighed
  , reduktion af horisontal og vertikal segregation
  og samfundsmæssig og økonomisk innovation ved at støtte skalerbare og bæredygtige initiativer på disse områder. Dette kan for eksempel opnås gennem investeringer i erhvervsuddannelser, arbejdsbaseret læring og lærlingeuddannelser, navnlig med fokus på det lovende tosporede uddannelsessystem, der kombinerer undervisning og arbejdserfaring, vejledning livet igennem, prognoser for efterspurgte færdigheder i samarbejde med arbejdsmarkedets parter, opdateret uddannelsesmateriale, prognoser for og sporing af færdiguddannede, uddannelse af undervisere, støtte til formel og ikke-formel læring, validering af læringsresultater og anerkendelse af kvalifikationer.
  ESF+ bør desuden fremme mindretals adgang til lærerfaget med det formål at sikre en bedre integration af marginaliserede samfund såsom romaer, mindretal og migranter. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom ESF
  +
  er det vigtigste EU-instrument til fremme af beskæftigelse, færdigheder og social inklusion, er det vigtigt, at det også er i stand til at bidrage til social, økonomisk og territorial samhørighed overalt i Unionen. Med henblik herpå
  bør
  ESF+
  yde støtte til at forbedre kvaliteten,
  den ikkediskriminerende karakter, tilgængeligheden, inklusionen,
  effektiviteten og arbejdsmarkedsrelevansen af uddannelsessystemerne med henblik på at gøre det lettere at tilegne sig nøglekompetencer, navnlig
  sprogfærdigheder, iværksættermæssige og
  digitale færdigheder
  , herunder databeskyttelses- og informationsstyringsfærdigheder
  , som alle mennesker har brug for med henblik på personlig udfoldelse og udvikling, beskæftigelse, social inklusion og aktivt medborgerskab.
  For så vidt angår langtidsledige og personer med en socialt udsat baggrund bør der rettes særlig opmærksomhed mod dem.
  ESF+ bør bidrage til fremgang inden for uddannelse og overgang til beskæftigelse
  og reintegration i beskæftigelse
  , støtte livslang læring og beskæftigelsesegnethed
  for alle samt
  bidrage til
  inklusion,
  konkurrencedygtighed
  , reduktion af horisontal og vertikal segregation
  og samfundsmæssig og økonomisk innovation ved at støtte skalerbare og bæredygtige initiativer på disse områder. Dette kan for eksempel opnås gennem investeringer i erhvervsuddannelser, arbejdsbaseret læring og lærlingeuddannelser, navnlig med fokus på det lovende tosporede uddannelsessystem, der kombinerer undervisning og arbejdserfaring, vejledning livet igennem, prognoser for efterspurgte færdigheder i samarbejde med arbejdsmarkedets parter, opdateret uddannelsesmateriale, prognoser for og sporing af færdiguddannede, uddannelse af undervisere, støtte til formel og ikke-formel læring, validering af læringsresultater og anerkendelse af kvalifikationer.
  ESF+ bør desuden fremme mindretals adgang til lærerfaget med det formål at sikre en bedre integration af marginaliserede samfund såsom romaer, mindretal og migranter.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 14 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (14a) | ESF + bør støtte foranstaltninger i medlemsstaternes nationale planer med henblik på at udrydde energifattigdom og fremme energieffektivitet i bygninger blandt sårbare husstande, herunder dem, der er berørt af energifattigdom, og, hvor det er relevant, socialt boligbyggeri, i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse »Den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse: En europæisk ramme for social og territorial samhørighed« og i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (XX/XX) om styring af energiunionen og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (XX/XX) om ændring af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14a)

ESF + bør støtte foranstaltninger i medlemsstaternes nationale planer med henblik på at udrydde energifattigdom og fremme energieffektivitet i bygninger blandt sårbare husstande, herunder dem, der er berørt af energifattigdom, og, hvor det er relevant, socialt boligbyggeri, i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse »Den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse: En europæisk ramme for social og territorial samhørighed« og i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (XX/XX) om styring af energiunionen og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (XX/XX) om ændring af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 14 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (14b) | Tildelingen af midler fra ESF+ til medlemsstaterne bør fremover gøres betinget af dokumentation for effektiv deltagelse i projekter, der i forbindelse med ungdomsgarantien vedrører indførelse eller styrkelse af det tosporede system, der kombinerer undervisning og erhvervserfaring. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14b)

Tildelingen af midler fra ESF+ til medlemsstaterne bør fremover gøres betinget af dokumentation for effektiv deltagelse i projekter, der i forbindelse med ungdomsgarantien vedrører indførelse eller styrkelse af det tosporede system, der kombinerer undervisning og erhvervserfaring.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Støtte via ESF+ bør anvendes til at fremme lige adgang for alle, navnlig ugunstigt stillede grupper, til inklusiv, ikkeopdelt uddannelse af høj kvalitet, fra førskoleundervisning og børnepasning over almen uddannelse og erhvervsuddannelse til videregående uddannelser og voksenuddannelse, således at der skabes kontakt mellem uddannelsessektorerne med henblik på forebyggelse af skolefrafald, forbedring af sundhedskompetencer, styrkelse af forbindelserne med ikkeformel og uformel læring samt fremme af læringsmobilitet for alle.
  Synergier med Erasmusprogrammet
  , navnlig med
  henblik på
  at
  lette
  ugunstigt stillede
  lærendes deltagelse
  i 
  læringsmobilitet, bør støttes
  i 
  denne sammenhæng
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Støtte via ESF+ bør anvendes til at fremme lige adgang for alle, navnlig ugunstigt stillede grupper, til inklusiv, ikkeopdelt uddannelse af høj kvalitet, fra førskoleundervisning og børnepasning over almen uddannelse og erhvervsuddannelse til videregående uddannelser og voksenuddannelse, således at der skabes kontakt mellem uddannelsessektorerne med henblik på forebyggelse af skolefrafald, forbedring af sundhedskompetencer, styrkelse af forbindelserne med ikkeformel og uformel læring samt fremme af læringsmobilitet for alle.
  Synergier med Erasmusprogrammet
  , navnlig med
  henblik på
  at
  lette
  ugunstigt stillede
  lærendes deltagelse
  i 
  læringsmobilitet, bør støttes
  i 
  denne sammenhæng
  .

| (15) | Støtte via ESF+ bør anvendes til at fremme lige adgang for alle, navnlig ugunstigt stillede grupper, til inklusiv, ikkeopdelt uddannelse af høj kvalitet, fra førskoleundervisning og børnepasning
  med særlig opmærksomhed på børn med en ugunstig social baggrund såsom børn i institutioner og børn, der oplever hjemløshed,
  over almen uddannelse og erhvervsuddannelse til videregående uddannelser og
  reintegration i uddannelsessystemet og
  voksenuddannelse, således at
  fattigdom ikke går videre mellem generationer, og så
  der skabes kontakt mellem uddannelsessektorerne med henblik på
  begrænsning og
  forebyggelse af skolefrafald
  og social udstødelse
  , forbedring af sundhedskompetencer, styrkelse af forbindelserne med ikkeformel og uformel læring samt fremme af læringsmobilitet for alle.
  Disse former for uformel læring bør ikke erstatte adgangen til almindelig undervisning, navnlig førskoleundervisning og undervisning på primærtrinnet. Der bør i denne forbindelse sikres synergier, komplementaritet og politikkohærens
  med
  Erasmusprogrammet for effektivt
  at
  kunne nå ud til og forberede
  ugunstigt stillede
  lærende på mobilitetserfaringer
  i 
  udlandet og øge deres deltagelse
  i 
  grænseoverskridende læringsmobilitet
  . |
| --- | --- |

(15)

Støtte via ESF+ bør anvendes til at fremme lige adgang for alle, navnlig ugunstigt stillede grupper, til inklusiv, ikkeopdelt uddannelse af høj kvalitet, fra førskoleundervisning og børnepasning
  med særlig opmærksomhed på børn med en ugunstig social baggrund såsom børn i institutioner og børn, der oplever hjemløshed,
  over almen uddannelse og erhvervsuddannelse til videregående uddannelser og
  reintegration i uddannelsessystemet og
  voksenuddannelse, således at
  fattigdom ikke går videre mellem generationer, og så
  der skabes kontakt mellem uddannelsessektorerne med henblik på
  begrænsning og
  forebyggelse af skolefrafald
  og social udstødelse
  , forbedring af sundhedskompetencer, styrkelse af forbindelserne med ikkeformel og uformel læring samt fremme af læringsmobilitet for alle.
  Disse former for uformel læring bør ikke erstatte adgangen til almindelig undervisning, navnlig førskoleundervisning og undervisning på primærtrinnet. Der bør i denne forbindelse sikres synergier, komplementaritet og politikkohærens
  med
  Erasmusprogrammet for effektivt
  at
  kunne nå ud til og forberede
  ugunstigt stillede
  lærende på mobilitetserfaringer
  i 
  udlandet og øge deres deltagelse
  i 
  grænseoverskridende læringsmobilitet
  .

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15a) | Støtte under investeringsprioriteten »lokaludvikling styret af lokalsamfundet« bidrager til alle de målsætninger, der er fastlagt i denne forordning. ESF+-støttede lokaludviklingsstrategier styret af lokalsamfundet bør være inklusive i forhold til dårligt stillede personer, der er til stede i området, både hvad angår den lokale aktionsgruppes styring og med hensyn til strategiens indhold. ESF bør være i stand til at støtte lokaludviklingsstrategier, som styres af lokalsamfundet, i by- og landområder samt integrerede territoriale investeringer (ITI). |

Kommissionens forslag

Ændring

(15a)

Støtte under investeringsprioriteten »lokaludvikling styret af lokalsamfundet« bidrager til alle de målsætninger, der er fastlagt i denne forordning. ESF+-støttede lokaludviklingsstrategier styret af lokalsamfundet bør være inklusive i forhold til dårligt stillede personer, der er til stede i området, både hvad angår den lokale aktionsgruppes styring og med hensyn til strategiens indhold. ESF bør være i stand til at støtte lokaludviklingsstrategier, som styres af lokalsamfundet, i by- og landområder samt integrerede territoriale investeringer (ITI).

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 15 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15b) | Merværdien af Unionens samhørighedspolitik ligger navnlig i den stedbaserede territoriale dimension, forvaltningen på flere niveauer, den flerårige planlægning og de fælles og målbare mål, den integrerede udviklingsstrategi og konvergensen i retning af europæiske standarder for administrativ kapacitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15b)

Merværdien af Unionens samhørighedspolitik ligger navnlig i den stedbaserede territoriale dimension, forvaltningen på flere niveauer, den flerårige planlægning og de fælles og målbare mål, den integrerede udviklingsstrategi og konvergensen i retning af europæiske standarder for administrativ kapacitet.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 15 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15c) | Kommissionen og medlemsstaterne bør sikre, at ligestilling mellem kønnene og integrering af kønsaspektet er et bindende princip i alle programmeringsfaser fra udformningen af de operationelle programmers prioriteter til gennemførelsen, overvågningen og evalueringen, og at de vigtigste foranstaltninger til integrering af kønsaspektet modtager støtte. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15c)

Kommissionen og medlemsstaterne bør sikre, at ligestilling mellem kønnene og integrering af kønsaspektet er et bindende princip i alle programmeringsfaser fra udformningen af de operationelle programmers prioriteter til gennemførelsen, overvågningen og evalueringen, og at de vigtigste foranstaltninger til integrering af kønsaspektet modtager støtte.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 15 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15d) | ESF+ bør støtte uddannelsesmæssige ordninger, der giver voksne med et lavt færdighedsniveau mulighed for at erhverve et minimum af læsefærdigheder, talforståelse og digitale kompetencer i overensstemmelse med Rådets henstilling af 19. december 2016 om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne

   (1a)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(15d)

ESF+ bør støtte uddannelsesmæssige ordninger, der giver voksne med et lavt færdighedsniveau mulighed for at erhverve et minimum af læsefærdigheder, talforståelse og digitale kompetencer i overensstemmelse med Rådets henstilling af 19. december 2016 om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne

   (1a)

  .

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | ESF+ bør fremme fleksible opkvalificerings- og omskolingsmuligheder for alle, navnlig med hensyn til digitale færdigheder og centrale støtteteknologier, for at udstyre folk med færdigheder, der er tilpasset digitaliseringen, teknologiske ændringer, innovation og social og økonomisk forandring, for at lette
  karriereskift og
  mobilitet og for at støtte især lavtuddannede
  voksne
  og/eller voksne med ringe kvalifikationer i overensstemmelse med dagsordenen for færdigheder i Europa. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

ESF+ bør fremme fleksible opkvalificerings- og omskolingsmuligheder for alle, navnlig med hensyn til digitale færdigheder og centrale støtteteknologier, for at udstyre folk med færdigheder, der er tilpasset digitaliseringen, teknologiske ændringer, innovation og social og økonomisk forandring, for at lette
  karriereskift og
  mobilitet og for at støtte især lavtuddannede
  voksne
  og/eller voksne med ringe kvalifikationer i overensstemmelse med dagsordenen for færdigheder i Europa.

| (16) | ESF+ bør fremme fleksible opkvalificerings- og omskolingsmuligheder for alle
  under hensyntagen til de udfordringer, som forskellige udsatte grupper står over for
  , navnlig med hensyn til
  iværksættermæssige og
  digitale færdigheder og centrale støtteteknologier, for at udstyre folk
  og lokalsamfund
  med færdigheder,
  kompetencer og viden,
  der er tilpasset digitaliseringen, teknologiske ændringer, innovation og social og økonomisk forandring,
  såsom dem, som følger af overgangen til en lavemissionsøkonomi,
  for at lette
  overgangen fra uddannelse til beskæftigelse samt
  mobilitet og for at støtte især lavtuddannede
  , personer med handicap
  og/eller voksne med ringe kvalifikationer i overensstemmelse med dagsordenen for færdigheder i 
  Europa og samordnet med og som supplement til programmet for det digitale
  Europa. |
| --- | --- |

(16)

ESF+ bør fremme fleksible opkvalificerings- og omskolingsmuligheder for alle
  under hensyntagen til de udfordringer, som forskellige udsatte grupper står over for
  , navnlig med hensyn til
  iværksættermæssige og
  digitale færdigheder og centrale støtteteknologier, for at udstyre folk
  og lokalsamfund
  med færdigheder,
  kompetencer og viden,
  der er tilpasset digitaliseringen, teknologiske ændringer, innovation og social og økonomisk forandring,
  såsom dem, som følger af overgangen til en lavemissionsøkonomi,
  for at lette
  overgangen fra uddannelse til beskæftigelse samt
  mobilitet og for at støtte især lavtuddannede
  , personer med handicap
  og/eller voksne med ringe kvalifikationer i overensstemmelse med dagsordenen for færdigheder i 
  Europa og samordnet med og som supplement til programmet for det digitale
  Europa.

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Det bør ved hjælp af synergier med Horisont Europa-programmet sikres, at ESF+ kan udbrede og opskalere innovative læseplaner, der støttes af Horisont Europa, for at udstyre mennesker med de færdigheder og kompetencer, der er nødvendige til fremtidens job. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Det bør ved hjælp af synergier med Horisont Europa-programmet sikres, at ESF+ kan udbrede og opskalere innovative læseplaner, der støttes af Horisont Europa, for at udstyre mennesker med de færdigheder og kompetencer, der er nødvendige til fremtidens job.

| (17) | Det bør ved hjælp af synergier med Horisont Europa-programmet sikres, at ESF+ kan udbrede og opskalere innovative læseplaner, der støttes af Horisont Europa, for at udstyre mennesker med de færdigheder og kompetencer, der er nødvendige
  for deres personlige og faglige udvikling og
  til fremtidens job, og adressere nuværende og fremtidige samfundsmæssige udfordringer.
  Kommissionen bør sikre synergier mellem indsatsområdet sundhed og Horisont Europa-programmet for at fremme de resultater, som er opnået inden for beskyttelse af sundhed og forebyggelse af sygdomme. |
| --- | --- |

(17)

Det bør ved hjælp af synergier med Horisont Europa-programmet sikres, at ESF+ kan udbrede og opskalere innovative læseplaner, der støttes af Horisont Europa, for at udstyre mennesker med de færdigheder og kompetencer, der er nødvendige
  for deres personlige og faglige udvikling og
  til fremtidens job, og adressere nuværende og fremtidige samfundsmæssige udfordringer.
  Kommissionen bør sikre synergier mellem indsatsområdet sundhed og Horisont Europa-programmet for at fremme de resultater, som er opnået inden for beskyttelse af sundhed og forebyggelse af sygdomme.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 17 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (17a) | Synergier med programmet for rettigheder og værdier bør sikre, at ESF+ kan mainstreame og opskalere tiltag til forebyggelse og bekæmpelse af forskelsbehandling, racisme, fremmedhad, antisemitisme, islamofobi og andre former for intolerance, samt målrette specifikke foranstaltninger til at forebygge had, opdeling og stigmatisering, herunder mobning, chikane og intolerant behandling. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17a)

Synergier med programmet for rettigheder og værdier bør sikre, at ESF+ kan mainstreame og opskalere tiltag til forebyggelse og bekæmpelse af forskelsbehandling, racisme, fremmedhad, antisemitisme, islamofobi og andre former for intolerance, samt målrette specifikke foranstaltninger til at forebygge had, opdeling og stigmatisering, herunder mobning, chikane og intolerant behandling.

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 17 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (17b) | De synergier, der blev skabt ved hjælp af det europæiske territoriale samarbejde på regionalt plan og på tværs af grænserne, har også skabt samarbejdsprojekter til forbedring af beskæftigelsen, inklusion af de mest sårbare befolkningsgrupper, afhjælpning af de demografiske udfordringer samt forbedring af sundheds- og uddannelsesområdet, ikke blot i Unionen, men også i førtiltrædelseslande og nabolande, hvor EU-samarbejde udgør en merværdi. ESF+ bør forbedre finansieringen af denne type projekter og sikre videnoverførsel mellem denne type projekter og lovgivningsprocessen med henblik på at forbedre den europæiske lovgivningsramme og delingen af god praksis mellem de forskellige områder i Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17b)

De synergier, der blev skabt ved hjælp af det europæiske territoriale samarbejde på regionalt plan og på tværs af grænserne, har også skabt samarbejdsprojekter til forbedring af beskæftigelsen, inklusion af de mest sårbare befolkningsgrupper, afhjælpning af de demografiske udfordringer samt forbedring af sundheds- og uddannelsesområdet, ikke blot i Unionen, men også i førtiltrædelseslande og nabolande, hvor EU-samarbejde udgør en merværdi. ESF+ bør forbedre finansieringen af denne type projekter og sikre videnoverførsel mellem denne type projekter og lovgivningsprocessen med henblik på at forbedre den europæiske lovgivningsramme og delingen af god praksis mellem de forskellige områder i Unionen.

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | ESF+ bør støtte medlemsstaterne i deres indsats for at
  bekæmpe
  fattigdom med henblik på at bryde den negative sociale arv, fremme social inklusion ved at sikre lige muligheder for alle, bekæmpe forskelsbehandling og imødegå uligheder på sundhedsområdet. Dette indebærer mobilisering af en række politikker målrettet mod de mest ugunstigt stillede mennesker uanset alder, herunder børn, marginaliserede samfund, som for eksempel romaer, og arbejdende fattige. ESF+ bør fremme aktiv inklusion af mennesker, der befinder sig langt væk fra arbejdsmarkedet, for at sikre deres socioøkonomiske integration. ESF+ bør også anvendes til at fremme rettidig og lige adgang til økonomisk overkommelige og bæredygtige tjenester af høj kvalitet,
  som
  for eksempel
  sundheds-
  og langtidspleje, navnlig familie- og lokalsamfundsbaserede plejetjenester. ESF+ bør bidrage til moderniseringen af sociale beskyttelsessystemer for navnlig at fremme adgangen hertil. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

ESF+ bør støtte medlemsstaterne i deres indsats for at
  bekæmpe
  fattigdom med henblik på at bryde den negative sociale arv, fremme social inklusion ved at sikre lige muligheder for alle, bekæmpe forskelsbehandling og imødegå uligheder på sundhedsområdet. Dette indebærer mobilisering af en række politikker målrettet mod de mest ugunstigt stillede mennesker uanset alder, herunder børn, marginaliserede samfund, som for eksempel romaer, og arbejdende fattige. ESF+ bør fremme aktiv inklusion af mennesker, der befinder sig langt væk fra arbejdsmarkedet, for at sikre deres socioøkonomiske integration. ESF+ bør også anvendes til at fremme rettidig og lige adgang til økonomisk overkommelige og bæredygtige tjenester af høj kvalitet,
  som
  for eksempel
  sundheds-
  og langtidspleje, navnlig familie- og lokalsamfundsbaserede plejetjenester. ESF+ bør bidrage til moderniseringen af sociale beskyttelsessystemer for navnlig at fremme adgangen hertil.

| (18) | ESF+ bør støtte medlemsstaterne i deres indsats
  på alle forvaltningsniveauer, herunder regionalt og lokalt plan,
  for at
  udrydde
  fattigdom
  , herunder energifattigdom som omhandlet i de nyligt vedtagne regler om styringen af energiunionen [forordningens nummer indsættes, når den er vedtaget],
  med henblik på at bryde den negative sociale arv, fremme social inklusion ved at sikre lige muligheder for alle,
  nedbringe barrierer og
  bekæmpe forskelsbehandling og imødegå uligheder på
  social- og
  sundhedsområdet. Dette indebærer
  , men er også begrænset til
  mobilisering af en række
  proaktive og reaktive
  politikker
  og strategier
  målrettet mod de mest ugunstigt stillede mennesker uanset alder, herunder børn, marginaliserede samfund, som for eksempel romaer,
  handicappede, hjemløse, tredjelandsstatsborgere, herunder migranter,
  og arbejdende fattige. ESF+ bør fremme aktiv inklusion af mennesker, der befinder sig langt væk fra arbejdsmarkedet, for at sikre deres socioøkonomiske integration
  , herunder gennem målrettet støtte til den sociale økonomi. Medlemsstaterne bør fremme ESF+-foranstaltninger, som supplerer nationale foranstaltninger på linje med Kommissionens henstilling af 3. oktober 2008 om aktiv integration af mennesker, der er udstødt fra arbejdsmarkedet

   (1a)

  , herunder foranstaltninger vedrørende passende indkomststøtte.
  ESF+ bør også anvendes til at fremme rettidig og lige adgang til økonomisk overkommelige og bæredygtige tjenester af høj kvalitet, for eksempel
  personfokuseret sundhedspleje, anden hermed forbunden pleje
  og langtidspleje, navnlig familie- og lokalsamfundsbaserede plejetjenester
  og tjenester, som styrer adgangen til passende sociale eller økonomisk overkommelige boliger. Dette omfatter sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse som led i den primære sundhedspleje.
  ESF+ bør bidrage til moderniseringen af
  socialsikringsinstitutioner og offentlige beskæftigelsestjenester samt
  sociale beskyttelsessystemer for navnlig at fremme adgangen hertil
  , inklusion og effektivitet med hensyn til at reagere på de skiftende realiteter på arbejdsmarkedet. ESF bør også tage fat på fattigdom i landdistrikterne, som skyldes de særlige ulemper i landdistrikterne såsom en ugunstig demografisk situation, et svagt arbejdsmarked, begrænset adgang til eller lavere kvalitet af uddannelsestjenester, mangel på sundhedspleje og sociale ydelser. |
| --- | --- |

(18)

ESF+ bør støtte medlemsstaterne i deres indsats
  på alle forvaltningsniveauer, herunder regionalt og lokalt plan,
  for at
  udrydde
  fattigdom
  , herunder energifattigdom som omhandlet i de nyligt vedtagne regler om styringen af energiunionen [forordningens nummer indsættes, når den er vedtaget],
  med henblik på at bryde den negative sociale arv, fremme social inklusion ved at sikre lige muligheder for alle,
  nedbringe barrierer og
  bekæmpe forskelsbehandling og imødegå uligheder på
  social- og
  sundhedsområdet. Dette indebærer
  , men er også begrænset til
  mobilisering af en række
  proaktive og reaktive
  politikker
  og strategier
  målrettet mod de mest ugunstigt stillede mennesker uanset alder, herunder børn, marginaliserede samfund, som for eksempel romaer,
  handicappede, hjemløse, tredjelandsstatsborgere, herunder migranter,
  og arbejdende fattige. ESF+ bør fremme aktiv inklusion af mennesker, der befinder sig langt væk fra arbejdsmarkedet, for at sikre deres socioøkonomiske integration
  , herunder gennem målrettet støtte til den sociale økonomi. Medlemsstaterne bør fremme ESF+-foranstaltninger, som supplerer nationale foranstaltninger på linje med Kommissionens henstilling af 3. oktober 2008 om aktiv integration af mennesker, der er udstødt fra arbejdsmarkedet

   (1a)

  , herunder foranstaltninger vedrørende passende indkomststøtte.
  ESF+ bør også anvendes til at fremme rettidig og lige adgang til økonomisk overkommelige og bæredygtige tjenester af høj kvalitet, for eksempel
  personfokuseret sundhedspleje, anden hermed forbunden pleje
  og langtidspleje, navnlig familie- og lokalsamfundsbaserede plejetjenester
  og tjenester, som styrer adgangen til passende sociale eller økonomisk overkommelige boliger. Dette omfatter sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse som led i den primære sundhedspleje.
  ESF+ bør bidrage til moderniseringen af
  socialsikringsinstitutioner og offentlige beskæftigelsestjenester samt
  sociale beskyttelsessystemer for navnlig at fremme adgangen hertil
  , inklusion og effektivitet med hensyn til at reagere på de skiftende realiteter på arbejdsmarkedet. ESF bør også tage fat på fattigdom i landdistrikterne, som skyldes de særlige ulemper i landdistrikterne såsom en ugunstig demografisk situation, et svagt arbejdsmarked, begrænset adgang til eller lavere kvalitet af uddannelsestjenester, mangel på sundhedspleje og sociale ydelser.

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | ESF+ bør bidrage til at
  reducere
  fattigdom ved at støtte nationale ordninger, der har til formål at afhjælpe fødevaremæssige og materielle afsavn, og fremme social integration af mennesker, der er truet af fattigdom eller social udstødelse, og de socialt dårligst stillede.
  Med henblik på at mindst 4 % af midlerne fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, anvendes til støtte til de socialt dårligst stillede på EU-plan,
  bør
  medlemsstaterne
  tildele mindst
  2
   % af deres nationale midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, til bekæmpelse af de former for ekstrem fattigdom, der har den største betydning for social udstødelse, som for eksempel hjemløshed, børnefattigdom og fødevaremæssige afsavn. På grund af operationernes art og typen af slutmodtagere er det nødvendigt at anvende
  enklere
  regler for støtte til afhjælpning af materielle afsavn hos de socialt dårligst stillede. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

ESF+ bør bidrage til at
  reducere
  fattigdom ved at støtte nationale ordninger, der har til formål at afhjælpe fødevaremæssige og materielle afsavn, og fremme social integration af mennesker, der er truet af fattigdom eller social udstødelse, og de socialt dårligst stillede.
  Med henblik på at mindst 4 % af midlerne fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, anvendes til støtte til de socialt dårligst stillede på EU-plan,
  bør
  medlemsstaterne
  tildele mindst
  2
   % af deres nationale midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, til bekæmpelse af de former for ekstrem fattigdom, der har den største betydning for social udstødelse, som for eksempel hjemløshed, børnefattigdom og fødevaremæssige afsavn. På grund af operationernes art og typen af slutmodtagere er det nødvendigt at anvende
  enklere
  regler for støtte til afhjælpning af materielle afsavn hos de socialt dårligst stillede.

| (19) | ESF+ bør bidrage til at
  udrydde
  fattigdom ved at støtte nationale ordninger, der har til formål at afhjælpe fødevaremæssige og materielle afsavn, og fremme social integration af mennesker, der
  oplever eller
  er truet af fattigdom eller social udstødelse, og de socialt dårligst stillede.
  Medlemsstaterne
  bør tildele mindst
  3
   % af deres nationale midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, til bekæmpelse af de former for ekstrem fattigdom, der har den største betydning for social udstødelse, som for eksempel hjemløshed, børnefattigdom
  , fattigdom i alderdommen
  og fødevaremæssige afsavn. På grund af operationernes art og typen af slutmodtagere er det nødvendigt at anvende
  så enkle
  regler
  som muligt
  for støtte til afhjælpning af materielle afsavn hos de socialt dårligst stillede. |
| --- | --- |

(19)

ESF+ bør bidrage til at
  udrydde
  fattigdom ved at støtte nationale ordninger, der har til formål at afhjælpe fødevaremæssige og materielle afsavn, og fremme social integration af mennesker, der
  oplever eller
  er truet af fattigdom eller social udstødelse, og de socialt dårligst stillede.
  Medlemsstaterne
  bør tildele mindst
  3
   % af deres nationale midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, til bekæmpelse af de former for ekstrem fattigdom, der har den største betydning for social udstødelse, som for eksempel hjemløshed, børnefattigdom
  , fattigdom i alderdommen
  og fødevaremæssige afsavn. På grund af operationernes art og typen af slutmodtagere er det nødvendigt at anvende
  så enkle
  regler
  som muligt
  for støtte til afhjælpning af materielle afsavn hos de socialt dårligst stillede.

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 19 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19a) | ESF+ bør stræbe efter at bekæmpe fattigdom blandt ældre kvinder i hele Unionen under hensyntagen til, at den kønsbestemte forskel i pension, der er på 40 %, udgør en alvorlig risiko for en forværring af fattigdommen blandt ældre kvinder, navnlig kvinder, der lever uden en partner, for at følge op på de tilsagn, der blev givet i Rådets konklusioner fra 2015 om »Lige indkomstmuligheder for kvinder og mænd: Udligning af den kønsbestemte forskel i pension«

   (1a)

  . Fattigdommen blandt ældre kvinder bliver også forstærket af de voksende udgifter til egenbetaling af sundhedspleje og medicin, som skal dækkes af de ældre patienter, navnlig kvinder, der har tilbragt en større andel af deres livsforløb med helbredsproblemer end mænd — for størstedelens vedkommende på grund af en længere forventet levetid. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19a)

ESF+ bør stræbe efter at bekæmpe fattigdom blandt ældre kvinder i hele Unionen under hensyntagen til, at den kønsbestemte forskel i pension, der er på 40 %, udgør en alvorlig risiko for en forværring af fattigdommen blandt ældre kvinder, navnlig kvinder, der lever uden en partner, for at følge op på de tilsagn, der blev givet i Rådets konklusioner fra 2015 om »Lige indkomstmuligheder for kvinder og mænd: Udligning af den kønsbestemte forskel i pension«

   (1a)

  . Fattigdommen blandt ældre kvinder bliver også forstærket af de voksende udgifter til egenbetaling af sundhedspleje og medicin, som skal dækkes af de ældre patienter, navnlig kvinder, der har tilbragt en større andel af deres livsforløb med helbredsproblemer end mænd — for størstedelens vedkommende på grund af en længere forventet levetid.

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 19 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19b) | For at bekæmpe fattigdom og forbedre social inklusion bør ESF+ tilskynde til, at specialiserede NGO'er og organisationer bestående af personer, der lever i fattigdom, deltager aktivt i forbindelse med både udarbejdelsen og gennemførelsen af de særlige programmer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19b)

For at bekæmpe fattigdom og forbedre social inklusion bør ESF+ tilskynde til, at specialiserede NGO'er og organisationer bestående af personer, der lever i fattigdom, deltager aktivt i forbindelse med både udarbejdelsen og gennemførelsen af de særlige programmer.

Ændring 34

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | I lyset af det vedvarende behov for en større indsats for at adressere forvaltningen af migrantstrømmene i Unionen som helhed og for at sikre sammenhængende, omfattende og konsekvent støtte til solidaritet og ansvarsdeling, bør der via ESF+ ydes støtte til fremme af socioøkonomisk integration af statsborgere fra tredjelande for at supplere de aktioner, der finansieres via Asyl- og Migrationsfonden. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

I lyset af det vedvarende behov for en større indsats for at adressere forvaltningen af migrantstrømmene i Unionen som helhed og for at sikre sammenhængende, omfattende og konsekvent støtte til solidaritet og ansvarsdeling, bør der via ESF+ ydes støtte til fremme af socioøkonomisk integration af statsborgere fra tredjelande for at supplere de aktioner, der finansieres via Asyl- og Migrationsfonden.

| (20) | I lyset af det vedvarende behov for en større indsats for at adressere forvaltningen af migrantstrømmene i Unionen som helhed og for at sikre sammenhængende, omfattende og konsekvent støtte til solidaritet og
  rimelig
  ansvarsdeling bør der via ESF+ ydes støtte til fremme af socioøkonomisk integration af statsborgere fra tredjelande
  , herunder migranter, hvilket kan omfatte initiativer på lokalt plan,
  for at supplere de aktioner, der finansieres via Asyl- og Migrationsfonden
  , Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og de fonde, som kan have en positiv indvirkning på integrationen af tredjelandsstatsborgere
  . |
| --- | --- |

(20)

I lyset af det vedvarende behov for en større indsats for at adressere forvaltningen af migrantstrømmene i Unionen som helhed og for at sikre sammenhængende, omfattende og konsekvent støtte til solidaritet og
  rimelig
  ansvarsdeling bør der via ESF+ ydes støtte til fremme af socioøkonomisk integration af statsborgere fra tredjelande
  , herunder migranter, hvilket kan omfatte initiativer på lokalt plan,
  for at supplere de aktioner, der finansieres via Asyl- og Migrationsfonden
  , Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og de fonde, som kan have en positiv indvirkning på integrationen af tredjelandsstatsborgere
  .

Ændring 35

Forslag til forordning

Betragtning 20 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (20a) | De myndigheder i medlemsstaterne, som er ansvarlige for planlægningen og gennemførelsen af ESF+, bør koordinere med de myndigheder, som medlemsstaterne har udpeget til at forvalte interventioner inden for rammerne af Asyl- og Migrationsfonden, med henblik på at fremme integrationen af tredjelandsstatsborgere på alle niveauer bedst muligt gennem strategier, der hovedsageligt gennemføres af lokale og regionale myndigheder og ikkestatslige organisationer, og ved hjælp af de mest hensigtsmæssige foranstaltninger, der er skræddersyet til de særlige forhold, der gør sig gældende for tredjelandsstatsborgere. Integrationsforanstaltningerne bør fokusere på tredjelandsstatsborgere, der opholder sig lovligt i en medlemsstat, eller, hvor det er relevant, er ved at opnå lovligt ophold i en medlemsstat, herunder personer, der er omfattet af international beskyttelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20a)

De myndigheder i medlemsstaterne, som er ansvarlige for planlægningen og gennemførelsen af ESF+, bør koordinere med de myndigheder, som medlemsstaterne har udpeget til at forvalte interventioner inden for rammerne af Asyl- og Migrationsfonden, med henblik på at fremme integrationen af tredjelandsstatsborgere på alle niveauer bedst muligt gennem strategier, der hovedsageligt gennemføres af lokale og regionale myndigheder og ikkestatslige organisationer, og ved hjælp af de mest hensigtsmæssige foranstaltninger, der er skræddersyet til de særlige forhold, der gør sig gældende for tredjelandsstatsborgere. Integrationsforanstaltningerne bør fokusere på tredjelandsstatsborgere, der opholder sig lovligt i en medlemsstat, eller, hvor det er relevant, er ved at opnå lovligt ophold i en medlemsstat, herunder personer, der er omfattet af international beskyttelse.

Ændring 36

Forslag til forordning

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | ESF+ bør støtte politiske reformer og systemreformer inden for beskæftigelse, social inklusion, sundheds- og langtidspleje og uddannelse. For at styrke tilpasningen til det europæiske semester bør medlemsstaterne tildele et passende beløb af deres midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, til at gennemføre relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med strukturelle udfordringer, der bør håndteres ved hjælp af flerårige investeringer, der falder inden for anvendelsesområdet for ESF+. Kommissionen og medlemsstaterne bør sikre sammenhæng, koordinering og komplementaritet mellem på den ene side det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, og indsatsområdet sundhed og på den anden side reformstøtteprogrammet, herunder instrumentet til gennemførelse af reformer og det tekniske støtteinstrument. Navnlig bør Kommissionen og medlemsstaten i alle faser af processen sikre en effektiv koordination for at sikre konsistens, sammenhæng, komplementaritet og synergi mellem finansieringskilderne, herunder teknisk bistand. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

ESF+ bør støtte politiske reformer og systemreformer inden for beskæftigelse, social inklusion, sundheds- og langtidspleje og uddannelse. For at styrke tilpasningen til det europæiske semester bør medlemsstaterne tildele et passende beløb af deres midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, til at gennemføre relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med strukturelle udfordringer, der bør håndteres ved hjælp af flerårige investeringer, der falder inden for anvendelsesområdet for ESF+. Kommissionen og medlemsstaterne bør sikre sammenhæng, koordinering og komplementaritet mellem på den ene side det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, og indsatsområdet sundhed og på den anden side reformstøtteprogrammet, herunder instrumentet til gennemførelse af reformer og det tekniske støtteinstrument. Navnlig bør Kommissionen og medlemsstaten i alle faser af processen sikre en effektiv koordination for at sikre konsistens, sammenhæng, komplementaritet og synergi mellem finansieringskilderne, herunder teknisk bistand.

| (21) | ESF+ bør støtte politiske reformer og systemreformer inden for beskæftigelse, social inklusion,
  udryddelse af fattigdom,
  sundheds- og langtidspleje og uddannelse. For at styrke tilpasningen til det europæiske semester bør medlemsstaterne tildele et passende beløb af deres midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, til at gennemføre relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med strukturelle udfordringer, der bør håndteres ved hjælp af flerårige investeringer, der falder inden for anvendelsesområdet for ESF+. Kommissionen og medlemsstaterne bør
  inddrage lokale og regionale myndigheder for at
  sikre sammenhæng, koordinering og komplementaritet mellem på den ene side det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, og indsatsområdet sundhed og på den anden side reformstøtteprogrammet, herunder instrumentet til gennemførelse af reformer og det tekniske støtteinstrument. Navnlig bør Kommissionen og medlemsstaten i alle faser af processen sikre en effektiv koordination for at sikre konsistens, sammenhæng, komplementaritet og synergi mellem finansieringskilderne, herunder teknisk bistand
  , under hensyntagen til de principper og rettigheder, der er fastsat i den europæiske søjle for sociale rettigheder, den sociale resultattavle under det europæiske semester, ILO's dagsorden for anstændigt arbejde og de særlige regionale forhold, hvorved der bidrages til Unionens mål som fastsat i artikel 174 i TEUF for så vidt angår styrkelse af den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed
  . |
| --- | --- |

(21)

ESF+ bør støtte politiske reformer og systemreformer inden for beskæftigelse, social inklusion,
  udryddelse af fattigdom,
  sundheds- og langtidspleje og uddannelse. For at styrke tilpasningen til det europæiske semester bør medlemsstaterne tildele et passende beløb af deres midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, til at gennemføre relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med strukturelle udfordringer, der bør håndteres ved hjælp af flerårige investeringer, der falder inden for anvendelsesområdet for ESF+. Kommissionen og medlemsstaterne bør
  inddrage lokale og regionale myndigheder for at
  sikre sammenhæng, koordinering og komplementaritet mellem på den ene side det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, og indsatsområdet sundhed og på den anden side reformstøtteprogrammet, herunder instrumentet til gennemførelse af reformer og det tekniske støtteinstrument. Navnlig bør Kommissionen og medlemsstaten i alle faser af processen sikre en effektiv koordination for at sikre konsistens, sammenhæng, komplementaritet og synergi mellem finansieringskilderne, herunder teknisk bistand
  , under hensyntagen til de principper og rettigheder, der er fastsat i den europæiske søjle for sociale rettigheder, den sociale resultattavle under det europæiske semester, ILO's dagsorden for anstændigt arbejde og de særlige regionale forhold, hvorved der bidrages til Unionens mål som fastsat i artikel 174 i TEUF for så vidt angår styrkelse af den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed
  .

Ændring 37

Forslag til forordning

Betragtning 21 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (21a) | I betragtning af forskellene i udviklingsniveauet i regionerne og de forskellige sociale virkeligheder på tværs af Unionen bør ESF+ være tilstrækkelig fleksibel til at tage hensyn til de særlige regionale og territoriale forhold. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21a)

I betragtning af forskellene i udviklingsniveauet i regionerne og de forskellige sociale virkeligheder på tværs af Unionen bør ESF+ være tilstrækkelig fleksibel til at tage hensyn til de særlige regionale og territoriale forhold.

Ændring 38

Forslag til forordning

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (22) | For at sikre, at Europas sociale dimension, jf. den europæiske søjle for sociale rettigheder, styrkes på behørig vis, og at et minimumsbeløb af midlerne målrettes mod dem, der har de største behov, bør medlemsstaterne tildele mindst
  25
   % af deres nationale ESF+-midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, til at skabe social inklusion. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22)

For at sikre, at Europas sociale dimension, jf. den europæiske søjle for sociale rettigheder, styrkes på behørig vis, og at et minimumsbeløb af midlerne målrettes mod dem, der har de største behov, bør medlemsstaterne tildele mindst
  25
   % af deres nationale ESF+-midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, til at skabe social inklusion.

| (22) | For at sikre, at Europas sociale dimension, jf. den europæiske søjle for sociale rettigheder, styrkes på behørig vis, og at et minimumsbeløb af midlerne målrettes mod dem, der har de største behov, bør medlemsstaterne tildele mindst
  27
  % af deres nationale ESF+-midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, til at skabe social inklusion
  og udrydde fattigdom. Denne procentdel bør supplere de nationale midler, der er afsat til bekæmpelse af ekstrem fattigdom. |
| --- | --- |

(22)

For at sikre, at Europas sociale dimension, jf. den europæiske søjle for sociale rettigheder, styrkes på behørig vis, og at et minimumsbeløb af midlerne målrettes mod dem, der har de største behov, bør medlemsstaterne tildele mindst
  27
  % af deres nationale ESF+-midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, til at skabe social inklusion
  og udrydde fattigdom. Denne procentdel bør supplere de nationale midler, der er afsat til bekæmpelse af ekstrem fattigdom.

Ændring 39

Forslag til forordning

Betragtning 22 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (22a) | Alle medlemsstater har ratificeret FN-konventionen om barnets rettigheder (UNCRC), som udgør standarden for fremme og beskyttelse af barnets rettigheder. Fremme af barnets rettigheder er et udtrykkeligt mål for Unionens politikker (artikel 3 i Lissabontraktaten), og chartret om grundlæggende rettigheder kræver, at barnets tarv skal komme i første række i alle EU-foranstaltninger. Unionen og medlemsstaterne bør gøre hensigtsmæssig brug af ESF+ til at bryde den sociale arv for børn, der lever i fattigdom og social udstødelse, som defineret i Kommissionens henstilling fra 2013 om investering i børn. ESF+ bør støtte foranstaltninger, som fremmer effektive interventioner, der bidrager til at realisere børns rettigheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22a)

Alle medlemsstater har ratificeret FN-konventionen om barnets rettigheder (UNCRC), som udgør standarden for fremme og beskyttelse af barnets rettigheder. Fremme af barnets rettigheder er et udtrykkeligt mål for Unionens politikker (artikel 3 i Lissabontraktaten), og chartret om grundlæggende rettigheder kræver, at barnets tarv skal komme i første række i alle EU-foranstaltninger. Unionen og medlemsstaterne bør gøre hensigtsmæssig brug af ESF+ til at bryde den sociale arv for børn, der lever i fattigdom og social udstødelse, som defineret i Kommissionens henstilling fra 2013 om investering i børn. ESF+ bør støtte foranstaltninger, som fremmer effektive interventioner, der bidrager til at realisere børns rettigheder.

Ændring 40

Forslag til forordning

Betragtning 22 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (22b) | I lyset af det vedvarende høje niveau af børnefattigdom og social udstødelse i Unionen (26,4  % i 2017) og den europæiske søjle for sociale rettigheder, som fastslår, at børn har ret til at blive beskyttet mod fattigdom, og at ugunstigt stillede børn har ret til specifikke foranstaltninger til at forbedre lige muligheder, bør medlemsstaterne tildele mindst 5 % af ESF+-ressourcerne under delt forvaltning til den europæiske børnegarantiordning for at bidrage til børns lige adgang til gratis sundhedspleje, gratis uddannelse, anstændige boligforhold og forsvarlig ernæring til udryddelse af børnefattigdom og social udstødelse. Tidlige investeringer i børn giver et betydeligt afkast for de pågældende børn og samfundet som helhed og er afgørende for at bryde den sociale arv i de tidlige år. Støtte til udvikling af børns færdigheder og kvalifikationer giver dem mulighed for at udvikle deres fulde potentiale, giver dem det bedste uddannelses- og sundhedsmæssige resultat og hjælper dem med at blive aktive medlemmer af samfundet og øge deres muligheder på arbejdsmarkedet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22b)

I lyset af det vedvarende høje niveau af børnefattigdom og social udstødelse i Unionen (26,4  % i 2017) og den europæiske søjle for sociale rettigheder, som fastslår, at børn har ret til at blive beskyttet mod fattigdom, og at ugunstigt stillede børn har ret til specifikke foranstaltninger til at forbedre lige muligheder, bør medlemsstaterne tildele mindst 5 % af ESF+-ressourcerne under delt forvaltning til den europæiske børnegarantiordning for at bidrage til børns lige adgang til gratis sundhedspleje, gratis uddannelse, anstændige boligforhold og forsvarlig ernæring til udryddelse af børnefattigdom og social udstødelse. Tidlige investeringer i børn giver et betydeligt afkast for de pågældende børn og samfundet som helhed og er afgørende for at bryde den sociale arv i de tidlige år. Støtte til udvikling af børns færdigheder og kvalifikationer giver dem mulighed for at udvikle deres fulde potentiale, giver dem det bedste uddannelses- og sundhedsmæssige resultat og hjælper dem med at blive aktive medlemmer af samfundet og øge deres muligheder på arbejdsmarkedet.

Ændring 41

Forslag til forordning

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (23) | I lyset af vedvarende høje niveauer af ungdomsarbejdsløshed og erhvervsinaktivitet, der navnlig vedrører unge, der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse, i en række medlemsstater og regioner er det nødvendigt at
  de pågældende medlemsstater
  fortsat investerer tilstrækkelige midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, i foranstaltninger, der har til formål at fremme ungdomsbeskæftigelsen,
  herunder
  via gennemførelse af ungdomsgarantiordninger. På grundlag af de foranstaltninger, der blev støttet via ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i programmeringsperioden 2014-2020, og som var målrettet enkeltpersoner, bør medlemsstaterne yderligere fremme reintegrationsforløb på beskæftigelses- og uddannelsesområdet samt opsøgende foranstaltninger rettet mod unge ved, hvis det er relevant, at prioritere langtidsledige, erhvervsinaktive og ugunstigt stillede unge, blandt andet gennem ungdomsarbejde. Medlemsstaterne bør også investere i foranstaltninger, der har til formål at lette overgangen fra skole til arbejde samt reformere og tilpasse arbejdsformidlingerne, således at de kan yde skræddersyet støtte til unge
  . Berørte medlemsstater bør derfor tildele mindst 10 % af
  deres
  nationale midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, til støtte af unges beskæftigelsesegnethed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

I lyset af vedvarende høje niveauer af ungdomsarbejdsløshed og erhvervsinaktivitet, der navnlig vedrører unge, der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse, i en række medlemsstater og regioner er det nødvendigt at
  de pågældende medlemsstater
  fortsat investerer tilstrækkelige midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, i foranstaltninger, der har til formål at fremme ungdomsbeskæftigelsen,
  herunder
  via gennemførelse af ungdomsgarantiordninger. På grundlag af de foranstaltninger, der blev støttet via ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i programmeringsperioden 2014-2020, og som var målrettet enkeltpersoner, bør medlemsstaterne yderligere fremme reintegrationsforløb på beskæftigelses- og uddannelsesområdet samt opsøgende foranstaltninger rettet mod unge ved, hvis det er relevant, at prioritere langtidsledige, erhvervsinaktive og ugunstigt stillede unge, blandt andet gennem ungdomsarbejde. Medlemsstaterne bør også investere i foranstaltninger, der har til formål at lette overgangen fra skole til arbejde samt reformere og tilpasse arbejdsformidlingerne, således at de kan yde skræddersyet støtte til unge
  . Berørte medlemsstater bør derfor tildele mindst 10 % af
  deres
  nationale midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, til støtte af unges beskæftigelsesegnethed.

| (23) | I lyset af vedvarende høje niveauer af ungdomsarbejdsløshed og erhvervsinaktivitet, der navnlig vedrører unge, der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse
  (NEET'er), niveauer, der endda er højere for socialt udsatte unge
  , i en række medlemsstater og regioner er det nødvendigt, at
  medlemsstaterne
  fortsat investerer tilstrækkelige midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, i foranstaltninger, der har til formål at fremme ungdomsbeskæftigelsen,
  navnlig
  via gennemførelse af ungdomsgarantiordninger. På grundlag af de foranstaltninger, der blev støttet via ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i programmeringsperioden 2014-2020, og som var målrettet enkeltpersoner, bør medlemsstaterne yderligere fremme reintegrationsforløb
  af høj kvalitet
  på beskæftigelses- og uddannelsesområdet samt
  effektive
  opsøgende foranstaltninger rettet mod unge ved, hvis det er relevant, at prioritere langtidsledige, erhvervsinaktive og ugunstigt stillede unge,
  de unge, som det er sværest at nå, og unge i sårbare situationer
  blandt andet gennem ungdomsarbejde. Medlemsstaterne bør også investere i foranstaltninger, der har til formål at lette overgangen fra skole til arbejde samt reformere og tilpasse arbejdsformidlingerne, således at de kan yde skræddersyet støtte til unge
  og levere
  deres
  tjeneste uden nogen form for forskelsbehandling.
  Medlemsstaterne bør afsætte mindst 3 % af deres nationale midler fra ESF+- indsatsområdet til at støtte politikker inden for unges beskæftigelsesegnethed, videreuddannelse, beskæftigelse af høj kvalitet, lærlingeuddannelser og praktikophold.
  Medlemsstater med en NEET-andel over EU-gennemsnittet eller over 15 % bør afsætte mindst 15 % af deres nationale midler under ESF+ til at støtte politikker på dette område på det rette territoriale niveau. |
| --- | --- |

(23)

I lyset af vedvarende høje niveauer af ungdomsarbejdsløshed og erhvervsinaktivitet, der navnlig vedrører unge, der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse
  (NEET'er), niveauer, der endda er højere for socialt udsatte unge
  , i en række medlemsstater og regioner er det nødvendigt, at
  medlemsstaterne
  fortsat investerer tilstrækkelige midler fra det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning, i foranstaltninger, der har til formål at fremme ungdomsbeskæftigelsen,
  navnlig
  via gennemførelse af ungdomsgarantiordninger. På grundlag af de foranstaltninger, der blev støttet via ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i programmeringsperioden 2014-2020, og som var målrettet enkeltpersoner, bør medlemsstaterne yderligere fremme reintegrationsforløb
  af høj kvalitet
  på beskæftigelses- og uddannelsesområdet samt
  effektive
  opsøgende foranstaltninger rettet mod unge ved, hvis det er relevant, at prioritere langtidsledige, erhvervsinaktive og ugunstigt stillede unge,
  de unge, som det er sværest at nå, og unge i sårbare situationer
  blandt andet gennem ungdomsarbejde. Medlemsstaterne bør også investere i foranstaltninger, der har til formål at lette overgangen fra skole til arbejde samt reformere og tilpasse arbejdsformidlingerne, således at de kan yde skræddersyet støtte til unge
  og levere
  deres
  tjeneste uden nogen form for forskelsbehandling.
  Medlemsstaterne bør afsætte mindst 3 % af deres nationale midler fra ESF+- indsatsområdet til at støtte politikker inden for unges beskæftigelsesegnethed, videreuddannelse, beskæftigelse af høj kvalitet, lærlingeuddannelser og praktikophold.
  Medlemsstater med en NEET-andel over EU-gennemsnittet eller over 15 % bør afsætte mindst 15 % af deres nationale midler under ESF+ til at støtte politikker på dette område på det rette territoriale niveau.

Ændring 42

Forslag til forordning

Betragtning 23 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (23a) | De subregionale skævheder vokser, også i mere velstående regioner, hvor der findes fattigdomslommer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23a)

De subregionale skævheder vokser, også i mere velstående regioner, hvor der findes fattigdomslommer.

Ændring 43

Forslag til forordning

Betragtning 23 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (23b) | Eftersom anvendelsesområdet for ESF+ er blevet udvidet, bør de ekstra opgaver kombineres med et øget budget for at opfylde programmets mål. Der er behov for yderligere finansiering for at bekæmpe arbejdsløshed, navnlig ungdomsarbejdsløshed, og fattigdom samt til støtte af faglig udvikling og uddannelse, navnlig i den digitale arbejdsplads, i overensstemmelse med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23b)

Eftersom anvendelsesområdet for ESF+ er blevet udvidet, bør de ekstra opgaver kombineres med et øget budget for at opfylde programmets mål. Der er behov for yderligere finansiering for at bekæmpe arbejdsløshed, navnlig ungdomsarbejdsløshed, og fattigdom samt til støtte af faglig udvikling og uddannelse, navnlig i den digitale arbejdsplads, i overensstemmelse med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder.

Ændring 44

Forslag til forordning

Betragtning 23 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (23c) | Eures bør styrkes langvarigt, navnlig gennem en omfattende udvidelse af internetplatformen og aktiv inddragelse af medlemsstaterne. Medlemsstaterne bør udnytte denne allerede eksisterende model mere effektivt og opslå alle ledige stillinger i medlemsstaterne i Eures-systemet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23c)

Eures bør styrkes langvarigt, navnlig gennem en omfattende udvidelse af internetplatformen og aktiv inddragelse af medlemsstaterne. Medlemsstaterne bør udnytte denne allerede eksisterende model mere effektivt og opslå alle ledige stillinger i medlemsstaterne i Eures-systemet.

Ændring 45

Forslag til forordning

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (24) | Medlemsstaterne bør sikre koordinering og komplementaritet mellem de tiltag, der støttes via
  disse fonde
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(24)

Medlemsstaterne bør sikre koordinering og komplementaritet mellem de tiltag, der støttes via
  disse fonde
  .

| (24) | Medlemsstaterne
  og Kommissionen
  bør sikre koordinering og komplementaritet
  og udnytte synergier
  mellem de tiltag, der støttes via
  ESF+ og andre af Unionens programmer og instrumenter såsom Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, Den Europæiske Regionaludviklingsfond, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, Erasmus, Asyl- og Migrationsfonden, Horisont Europa, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, programmet for et digitalt Europa, InvestEU, Et Kreativt Europa og Det Europæiske Solidaritetskorps
  . |
| --- | --- |

(24)

Medlemsstaterne
  og Kommissionen
  bør sikre koordinering og komplementaritet
  og udnytte synergier
  mellem de tiltag, der støttes via
  ESF+ og andre af Unionens programmer og instrumenter såsom Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, Den Europæiske Regionaludviklingsfond, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, Erasmus, Asyl- og Migrationsfonden, Horisont Europa, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, programmet for et digitalt Europa, InvestEU, Et Kreativt Europa og Det Europæiske Solidaritetskorps
  .

Ændring 46

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | I overensstemmelse med artikel 349 i TEUF og artikel 2 i protokol nr. 6 til tiltrædelsestraktaten af 1994 er regionerne i den yderste periferi
  og
  de nordlige tyndtbefolkede regioner berettiget til specifikke foranstaltninger i henhold til fælles politikker og EU-programmer. Disse regioner
  kræver
  på grund af
  de vedvarende begrænsninger, de må leve med,
  specifik støtte. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

I overensstemmelse med artikel 349 i TEUF og artikel 2 i protokol nr. 6 til tiltrædelsestraktaten af 1994 er regionerne i den yderste periferi
  og
  de nordlige tyndtbefolkede regioner berettiget til specifikke foranstaltninger i henhold til fælles politikker og EU-programmer. Disse regioner
  kræver
  på grund af
  de vedvarende begrænsninger, de må leve med,
  specifik støtte.

| (25) | I overensstemmelse med artikel 349
  og artikel 174
  i TEUF og artikel 2 i protokol nr. 6 til tiltrædelsestraktaten af 1994 er regionerne i den yderste periferi, de nordlige tyndtbefolkede regioner
  og øer
  berettiget til specifikke foranstaltninger i henhold til fælles politikker og EU-programmer. Disse regioner
  har
  på grund af
  alvorlige og permanente naturbetingede ulemper behov for
  specifik støtte |
| --- | --- |

(25)

I overensstemmelse med artikel 349
  og artikel 174
  i TEUF og artikel 2 i protokol nr. 6 til tiltrædelsestraktaten af 1994 er regionerne i den yderste periferi, de nordlige tyndtbefolkede regioner
  og øer
  berettiget til specifikke foranstaltninger i henhold til fælles politikker og EU-programmer. Disse regioner
  har
  på grund af
  alvorlige og permanente naturbetingede ulemper behov for
  specifik støtte

Ændring 47

Forslag til forordning

Betragtning 25 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (25a) | I overensstemmelse med artikel 174 i TEUF bør medlemsstaterne og Kommissionen sikre, at ESF+ bidrager til udviklingen og gennemførelsen af specifikke politikker til afhjælpning af de begrænsninger og vanskeligheder, som regioner, der lider af alvorlige demografiske ulemper af permanent art, såsom affolkede regioner og tyndt befolkede regioner, oplever. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25a)

I overensstemmelse med artikel 174 i TEUF bør medlemsstaterne og Kommissionen sikre, at ESF+ bidrager til udviklingen og gennemførelsen af specifikke politikker til afhjælpning af de begrænsninger og vanskeligheder, som regioner, der lider af alvorlige demografiske ulemper af permanent art, såsom affolkede regioner og tyndt befolkede regioner, oplever.

Ændring 48

Forslag til forordning

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (26) | En effektiv og virkningsfuld gennemførelse af de foranstaltninger, der støttes via ESF+, forudsætter god forvaltningsskik og partnerskab mellem
  alle aktører på de relevante territoriale niveauer
  og de socioøkonomiske aktører, navnlig arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet. Det er derfor af afgørende betydning, at medlemsstaterne
  tilskynder
  arbejdsmarkedets parter og
  civilsamfundet til at deltage
  i 
  gennemførelsen af
  ESF+
  under delt forvaltning
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(26)

En effektiv og virkningsfuld gennemførelse af de foranstaltninger, der støttes via ESF+, forudsætter god forvaltningsskik og partnerskab mellem
  alle aktører på de relevante territoriale niveauer
  og de socioøkonomiske aktører, navnlig arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet. Det er derfor af afgørende betydning, at medlemsstaterne
  tilskynder
  arbejdsmarkedets parter og
  civilsamfundet til at deltage
  i 
  gennemførelsen af
  ESF+
  under delt forvaltning
  .

| (26) | En effektiv og virkningsfuld gennemførelse af de foranstaltninger, der støttes via ESF+, forudsætter god forvaltningsskik og partnerskab mellem
  EU-institutionerne og lokale, regionale og nationale myndigheder
  og de socioøkonomiske aktører, navnlig arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet. Det er derfor af afgørende betydning, at medlemsstaterne
  i samarbejde med lokale og regionale myndigheder sikrer en meningsfuld deltagelse af
  arbejdsmarkedets parter og
  civilsamfundsorganisationer, ligestillingsorganer, nationale menneskerettighedsinstitutioner og andre relevante eller repræsentative organisationer
  i 
  programmeringen og gennemførelsen
  ESF+
  fra opstilling af prioriteter for operationelle programmer til gennemførelse, overvågning og evaluering af resultater og virkninger i overensstemmelse med den europæiske adfærdskodeks for partnerskab inden for rammerne af de europæiske struktur- og investeringsfonde, der er fastlagt ved Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 240/2014

   (1a)

  . Med henblik på at sikre ikkeforskelsbehandling og lige muligheder bør ligestillingsorganer og nationale menneskerettighedsinstitutioner også inddrages i alle faser. |
| --- | --- |

(26)

En effektiv og virkningsfuld gennemførelse af de foranstaltninger, der støttes via ESF+, forudsætter god forvaltningsskik og partnerskab mellem
  EU-institutionerne og lokale, regionale og nationale myndigheder
  og de socioøkonomiske aktører, navnlig arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet. Det er derfor af afgørende betydning, at medlemsstaterne
  i samarbejde med lokale og regionale myndigheder sikrer en meningsfuld deltagelse af
  arbejdsmarkedets parter og
  civilsamfundsorganisationer, ligestillingsorganer, nationale menneskerettighedsinstitutioner og andre relevante eller repræsentative organisationer
  i 
  programmeringen og gennemførelsen
  ESF+
  fra opstilling af prioriteter for operationelle programmer til gennemførelse, overvågning og evaluering af resultater og virkninger i overensstemmelse med den europæiske adfærdskodeks for partnerskab inden for rammerne af de europæiske struktur- og investeringsfonde, der er fastlagt ved Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 240/2014

   (1a)

  . Med henblik på at sikre ikkeforskelsbehandling og lige muligheder bør ligestillingsorganer og nationale menneskerettighedsinstitutioner også inddrages i alle faser.

Ændring 49

Forslag til forordning

Betragtning 26 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (26a) | God forvaltning og partnerskab mellem forvaltningsmyndigheder og partnere kræver effektiv og produktiv brug af kapacitetsopbygning for interessenter, som medlemsstaterne bør tildele en passende del af deres ESF+-ressourcer til. Eftersom investeringer i institutionel kapacitet og i effektiv offentlig forvaltning og effektive offentlige tjenester på nationalt, regionalt og lokalt plan med henblik på reformer, bedre regulering og god forvaltning ikke længere indgår som et operationelt mål for ESF+ under delt forvaltning, men er blevet medtaget i støtteprogrammet for strukturprogrammer, er det nødvendigt, at Kommissionen og medlemsstaterne sikrer effektiv samordning mellem de to instrumenter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26a)

God forvaltning og partnerskab mellem forvaltningsmyndigheder og partnere kræver effektiv og produktiv brug af kapacitetsopbygning for interessenter, som medlemsstaterne bør tildele en passende del af deres ESF+-ressourcer til. Eftersom investeringer i institutionel kapacitet og i effektiv offentlig forvaltning og effektive offentlige tjenester på nationalt, regionalt og lokalt plan med henblik på reformer, bedre regulering og god forvaltning ikke længere indgår som et operationelt mål for ESF+ under delt forvaltning, men er blevet medtaget i støtteprogrammet for strukturprogrammer, er det nødvendigt, at Kommissionen og medlemsstaterne sikrer effektiv samordning mellem de to instrumenter.

Ændring 50

Forslag til forordning

Betragtning 27

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (27) | Det er vigtigt, at der ydes støtte til social innovation, for at politikkerne bedre kan reagere på social forandring, og for at tilskynde til og støtte innovative løsninger. Blandt andet er afprøvning og evaluering af innovative løsninger, inden de indføres i stor skala, afgørende for at forbedre politikkernes effektivitet, hvilket dermed gør specifik støtte fra ESF+ berettiget. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27)

Det er vigtigt, at der ydes støtte til social innovation, for at politikkerne bedre kan reagere på social forandring, og for at tilskynde til og støtte innovative løsninger. Blandt andet er afprøvning og evaluering af innovative løsninger, inden de indføres i stor skala, afgørende for at forbedre politikkernes effektivitet, hvilket dermed gør specifik støtte fra ESF+ berettiget.

| (27) | Det er vigtigt, at der ydes støtte til social innovation
  og social økonomi, herunder på lokalt plan
  , for at politikkerne bedre kan reagere på social forandring, og for at tilskynde til og støtte innovative løsninger. Blandt andet er afprøvning og evaluering af innovative løsninger, inden de indføres i stor skala, afgørende for at forbedre politikkernes effektivitet, hvilket dermed gør specifik støtte fra ESF+ berettiget. |
| --- | --- |

(27)

Det er vigtigt, at der ydes støtte til social innovation
  og social økonomi, herunder på lokalt plan
  , for at politikkerne bedre kan reagere på social forandring, og for at tilskynde til og støtte innovative løsninger. Blandt andet er afprøvning og evaluering af innovative løsninger, inden de indføres i stor skala, afgørende for at forbedre politikkernes effektivitet, hvilket dermed gør specifik støtte fra ESF+ berettiget.

Ændring 51

Forslag til forordning

Betragtning 27 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (27a) | Med henblik på fuldt ud at indfri det potentiale, som er knyttet til tværsektorielt samarbejde, og forbedre synergierne og samhørigheden med andre politikområder og nå de generelle mål bør ESF+ støtte innovative foranstaltninger, der anvender sport, fysisk aktivitet og kultur til at fremme social inklusion, bekæmpe ungdomsarbejdsløshed, navnlig for ugunstigt stillede grupper, forbedre social inklusion af marginaliserede grupper og fremme sundhed og sygdomsforebyggelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27a)

Med henblik på fuldt ud at indfri det potentiale, som er knyttet til tværsektorielt samarbejde, og forbedre synergierne og samhørigheden med andre politikområder og nå de generelle mål bør ESF+ støtte innovative foranstaltninger, der anvender sport, fysisk aktivitet og kultur til at fremme social inklusion, bekæmpe ungdomsarbejdsløshed, navnlig for ugunstigt stillede grupper, forbedre social inklusion af marginaliserede grupper og fremme sundhed og sygdomsforebyggelse.

Ændring 52

Forslag til forordning

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (28) | Medlemsstaterne og Kommissionen bør sikre, at ESF+ bidrager til at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd i overensstemmelse med artikel 8 i TEUF for at sikre ligebehandling af og lige muligheder for kvinder og mænd på alle områder, herunder deltagelse på arbejdsmarkedet, arbejds- og ansættelsesvilkår og karrieremuligheder.
  De
  bør
  også sikre
  ,
  at
  ESF+
  fremmer lige muligheder for alle
  ,
  uden
  forskelsbehandling,
  i overensstemmelse med artikel 10 i TEUF
  og fremmer inklusion i samfundet af personer med handicap på samme grundlag som andre og bidrager til gennemførelsen af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap. Der bør tages hensyn til disse principper i alle dimensioner og i alle faser af udarbejdelsen, overvågningen, gennemførelsen og evalueringen af programmer på rettidig og sammenhængende vis, samtidig med at det sikres, at der træffes specifikke foranstaltninger med henblik på at fremme ligestilling mellem kønnene og lige muligheder. ESF+ bør også fremme overgangen fra institutionel pleje til pleje i familien og i nærmiljøet, navnlig for dem, som er udsat for flere former for forskelsbehandling. ESF+ bør ikke støtte aktioner, der bidrager til segregation eller til social udstødelse.
  Ved
  forordning (EU) nr. [den kommende forordning om fælles bestemmelser]
  fastsættes det
  , at reglerne om udgifters støtteberettigelse afgøres på nationalt niveau, dog med visse undtagelser, for hvilke det er nødvendigt at fastsætte særlige bestemmelser med hensyn til det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28)

Medlemsstaterne og Kommissionen bør sikre, at ESF+ bidrager til at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd i overensstemmelse med artikel 8 i TEUF for at sikre ligebehandling af og lige muligheder for kvinder og mænd på alle områder, herunder deltagelse på arbejdsmarkedet, arbejds- og ansættelsesvilkår og karrieremuligheder.
  De
  bør
  også sikre
  ,
  at
  ESF+
  fremmer lige muligheder for alle
  ,
  uden
  forskelsbehandling,
  i overensstemmelse med artikel 10 i TEUF
  og fremmer inklusion i samfundet af personer med handicap på samme grundlag som andre og bidrager til gennemførelsen af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap. Der bør tages hensyn til disse principper i alle dimensioner og i alle faser af udarbejdelsen, overvågningen, gennemførelsen og evalueringen af programmer på rettidig og sammenhængende vis, samtidig med at det sikres, at der træffes specifikke foranstaltninger med henblik på at fremme ligestilling mellem kønnene og lige muligheder. ESF+ bør også fremme overgangen fra institutionel pleje til pleje i familien og i nærmiljøet, navnlig for dem, som er udsat for flere former for forskelsbehandling. ESF+ bør ikke støtte aktioner, der bidrager til segregation eller til social udstødelse.
  Ved
  forordning (EU) nr. [den kommende forordning om fælles bestemmelser]
  fastsættes det
  , at reglerne om udgifters støtteberettigelse afgøres på nationalt niveau, dog med visse undtagelser, for hvilke det er nødvendigt at fastsætte særlige bestemmelser med hensyn til det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning.

| (28) | Medlemsstaterne og Kommissionen bør sikre, at ESF+ bidrager til at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd i overensstemmelse med artikel 8 i TEUF for at sikre ligebehandling af og lige muligheder for kvinder og mænd på alle områder, herunder deltagelse på arbejdsmarkedet, arbejds- og ansættelsesvilkår og karrieremuligheder.
  Der bør tages hensyn til kønsaspektet i alle programmer, der gennemføres, gennem deres udarbejdelse, gennemførelse, overvågning og evaluering. Desuden bør ESF+ navnlig overholde artikel 21 i chartret, ifølge hvilken enhver forskelsbehandling på grund af køn, race, farve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering er forbudt. Desuden bør enhver forskelsbehandling på grund af kønskarakteristika eller kønsidentitet og på grund af nationalitet forbydes. Medlemsstaterne og Kommissionen bør også sikre, at ESF+
  fremmer inklusion i samfundet af personer med handicap på samme grundlag som andre og bidrager til gennemførelsen af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap
  med hensyn til bl.a. uddannelse, arbejde, beskæftigelse og universel tilgængelighed
  . Der bør tages hensyn til disse principper i alle dimensioner og i alle faser af udarbejdelsen, overvågningen, gennemførelsen og evalueringen af programmer på rettidig og sammenhængende vis, samtidig med at det sikres, at der træffes specifikke foranstaltninger med henblik på at fremme ligestilling mellem kønnene og lige muligheder. ESF+ bør også fremme overgangen fra institutionel pleje til pleje i familien og i nærmiljøet, navnlig for dem, som er udsat for flere
  og tværgående
  former for forskelsbehandling. ESF+ bør ikke støtte aktioner, der bidrager til segregation eller til social udstødelse. Forordning (EU) nr. [den kommende forordning om fælles bestemmelser]
  fastsætter
  , at reglerne om udgifters støtteberettigelse
  skal være i overensstemmelse med chartret og
  afgøres på nationalt niveau, dog med visse undtagelser, for hvilke det er nødvendigt at fastsætte særlige bestemmelser med hensyn til det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning. |
| --- | --- |

(28)

Medlemsstaterne og Kommissionen bør sikre, at ESF+ bidrager til at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd i overensstemmelse med artikel 8 i TEUF for at sikre ligebehandling af og lige muligheder for kvinder og mænd på alle områder, herunder deltagelse på arbejdsmarkedet, arbejds- og ansættelsesvilkår og karrieremuligheder.
  Der bør tages hensyn til kønsaspektet i alle programmer, der gennemføres, gennem deres udarbejdelse, gennemførelse, overvågning og evaluering. Desuden bør ESF+ navnlig overholde artikel 21 i chartret, ifølge hvilken enhver forskelsbehandling på grund af køn, race, farve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering er forbudt. Desuden bør enhver forskelsbehandling på grund af kønskarakteristika eller kønsidentitet og på grund af nationalitet forbydes. Medlemsstaterne og Kommissionen bør også sikre, at ESF+
  fremmer inklusion i samfundet af personer med handicap på samme grundlag som andre og bidrager til gennemførelsen af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap
  med hensyn til bl.a. uddannelse, arbejde, beskæftigelse og universel tilgængelighed
  . Der bør tages hensyn til disse principper i alle dimensioner og i alle faser af udarbejdelsen, overvågningen, gennemførelsen og evalueringen af programmer på rettidig og sammenhængende vis, samtidig med at det sikres, at der træffes specifikke foranstaltninger med henblik på at fremme ligestilling mellem kønnene og lige muligheder. ESF+ bør også fremme overgangen fra institutionel pleje til pleje i familien og i nærmiljøet, navnlig for dem, som er udsat for flere
  og tværgående
  former for forskelsbehandling. ESF+ bør ikke støtte aktioner, der bidrager til segregation eller til social udstødelse. Forordning (EU) nr. [den kommende forordning om fælles bestemmelser]
  fastsætter
  , at reglerne om udgifters støtteberettigelse
  skal være i overensstemmelse med chartret og
  afgøres på nationalt niveau, dog med visse undtagelser, for hvilke det er nødvendigt at fastsætte særlige bestemmelser med hensyn til det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning.

Ændring 53

Forslag til forordning

Betragtning 28 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (28a) | Anvendelsen af regionale indikatorer bør overvejes for at gøre det muligt at tage bedre højde for subregionale forskelle. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28a)

Anvendelsen af regionale indikatorer bør overvejes for at gøre det muligt at tage bedre højde for subregionale forskelle.

Ændring 54

Forslag til forordning

Betragtning 28 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (28b) | ESF+ bør støtte sprogstudier for at fremme fælles forståelse og opbygge et inklusivt samfund, bl.a. ved at medlemsstaterne i højere grad anvender »værktøjskassen til sproglig støtte til flygtninge«, som er udviklet af Europarådet . |

Kommissionens forslag

Ændring

(28b)

ESF+ bør støtte sprogstudier for at fremme fælles forståelse og opbygge et inklusivt samfund, bl.a. ved at medlemsstaterne i højere grad anvender »værktøjskassen til sproglig støtte til flygtninge«, som er udviklet af Europarådet .

Ændring 55

Forslag til forordning

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (29) | Med henblik på at reducere den administrative byrde i forbindelse med indsamling af data bør medlemsstaterne, hvis sådanne data er tilgængelige i registre, tillade forvaltningsmyndighederne at indsamle data fra registre. |

Kommissionens forslag

Ændring

(29)

Med henblik på at reducere den administrative byrde i forbindelse med indsamling af data bør medlemsstaterne, hvis sådanne data er tilgængelige i registre, tillade forvaltningsmyndighederne at indsamle data fra registre.

| (29) | Med henblik på at reducere den administrative byrde i forbindelse med indsamling af data bør medlemsstaterne, hvis sådanne data
  , om muligt opdelt efter køn,
  er tilgængelige i registre, tillade forvaltningsmyndighederne at indsamle data fra registre
  under respekt for beskyttelsen af personoplysninger i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679

   (1a)

  . Det er tilrådeligt at tilskynde til fortsat elektronisk overførsel af data, da det bidrager til at reducere den administrative byrde. |
| --- | --- |

(29)

Med henblik på at reducere den administrative byrde i forbindelse med indsamling af data bør medlemsstaterne, hvis sådanne data
  , om muligt opdelt efter køn,
  er tilgængelige i registre, tillade forvaltningsmyndighederne at indsamle data fra registre
  under respekt for beskyttelsen af personoplysninger i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679

   (1a)

  . Det er tilrådeligt at tilskynde til fortsat elektronisk overførsel af data, da det bidrager til at reducere den administrative byrde.

Ændring 56

Forslag til forordning

Betragtning 31

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (31) | Et socialt eksperiment er et afprøvningsprojekt i lille skala, der gør det muligt at samle dokumentation om gennemførligheden af sociale innovationer. Det bør være muligt at forfølge idéer, der er gennemførlige, i større skala eller
  i
  andre sammenhænge med finansiel støtte fra ESF+
  og
  andre kilder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(31)

Et socialt eksperiment er et afprøvningsprojekt i lille skala, der gør det muligt at samle dokumentation om gennemførligheden af sociale innovationer. Det bør være muligt at forfølge idéer, der er gennemførlige, i større skala eller
  i
  andre sammenhænge med finansiel støtte fra ESF+
  og
  andre kilder.

| (31) | Et socialt eksperiment er et afprøvningsprojekt i lille skala, der gør det muligt at samle dokumentation om gennemførligheden af sociale innovationer. Det bør være muligt,
  og det bør tilskyndes, at ideer afprøves på lokalt plan, og
  at
  de
  idéer, der er gennemførlige, forfølges i større skala eller
  - hvor det er relevant — overføres til
  andre sammenhænge
  i forskellige regioner eller medlemsstater
  med finansiel støtte fra ESF+
  eller kombineret med
  andre kilder. |
| --- | --- |

(31)

Et socialt eksperiment er et afprøvningsprojekt i lille skala, der gør det muligt at samle dokumentation om gennemførligheden af sociale innovationer. Det bør være muligt,
  og det bør tilskyndes, at ideer afprøves på lokalt plan, og
  at
  de
  idéer, der er gennemførlige, forfølges i større skala eller
  - hvor det er relevant — overføres til
  andre sammenhænge
  i forskellige regioner eller medlemsstater
  med finansiel støtte fra ESF+
  eller kombineret med
  andre kilder.

Ændring 57

Forslag til forordning

Betragtning 32

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (32) | ESF+-forordningen indeholder bestemmelser med henblik på at opnå fri bevægelighed for arbejdstagere på et ikkediskriminerende grundlag ved at sikre
  , at medlemsstaternes centrale arbejdsformidlinger arbejder tæt sammen med hinanden
  og
  med Kommissionen
  . Det Europæiske Arbejdsformidlingsnet bør bidrage til, at arbejdsmarkederne fungerer bedre ved at lette arbejdstagernes mobilitet på tværs af grænserne, og til større gennemsigtighed af oplysninger vedrørende arbejdsmarkederne. Anvendelsesområdet for ESF+ omfatter også udvikling og støtte af målrettede mobilitetsordninger med henblik på at besætte ledige stillinger, hvor der er blevet konstateret mangler på arbejdsmarkedet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(32)

ESF+-forordningen indeholder bestemmelser med henblik på at opnå fri bevægelighed for arbejdstagere på et ikkediskriminerende grundlag ved at sikre
  , at medlemsstaternes centrale arbejdsformidlinger arbejder tæt sammen med hinanden
  og
  med Kommissionen
  . Det Europæiske Arbejdsformidlingsnet bør bidrage til, at arbejdsmarkederne fungerer bedre ved at lette arbejdstagernes mobilitet på tværs af grænserne, og til større gennemsigtighed af oplysninger vedrørende arbejdsmarkederne. Anvendelsesområdet for ESF+ omfatter også udvikling og støtte af målrettede mobilitetsordninger med henblik på at besætte ledige stillinger, hvor der er blevet konstateret mangler på arbejdsmarkedet.

| (32) | ESF+-forordningen indeholder bestemmelser med henblik på at opnå fri bevægelighed for arbejdstagere på et ikkediskriminerende grundlag ved at sikre
  et tæt samarbejde mellem medlemsstaternes offentlige arbejdsformidlinger, Kommissionen
  og
  arbejdsmarkedets parter
  . Det Europæiske Arbejdsformidlingsnet bør
  , med inddragelse af arbejdsmarkedets parter,
  bidrage til, at arbejdsmarkederne fungerer bedre ved at lette arbejdstagernes mobilitet på tværs af grænserne, og til større gennemsigtighed af oplysninger vedrørende arbejdsmarkederne. Anvendelsesområdet for ESF+ omfatter også udvikling og støtte af målrettede mobilitetsordninger med henblik på at besætte ledige stillinger, hvor der er blevet konstateret mangler på arbejdsmarkedet.
  ESF+ omfatter grænseoverskridende partnerskaber mellem regionale offentlige arbejdsformidlinger og arbejdsmarkedets parter og deres aktiviteter for at fremme mobilitet samt gennemsigtighed og integration af grænseoverskridende arbejdsmarkeder gennem information, rådgivning og arbejdsformidling. De spiller i mange grænseregioner en vigtig rolle i udviklingen af et ægte europæisk arbejdsmarked. |
| --- | --- |

(32)

ESF+-forordningen indeholder bestemmelser med henblik på at opnå fri bevægelighed for arbejdstagere på et ikkediskriminerende grundlag ved at sikre
  et tæt samarbejde mellem medlemsstaternes offentlige arbejdsformidlinger, Kommissionen
  og
  arbejdsmarkedets parter
  . Det Europæiske Arbejdsformidlingsnet bør
  , med inddragelse af arbejdsmarkedets parter,
  bidrage til, at arbejdsmarkederne fungerer bedre ved at lette arbejdstagernes mobilitet på tværs af grænserne, og til større gennemsigtighed af oplysninger vedrørende arbejdsmarkederne. Anvendelsesområdet for ESF+ omfatter også udvikling og støtte af målrettede mobilitetsordninger med henblik på at besætte ledige stillinger, hvor der er blevet konstateret mangler på arbejdsmarkedet.
  ESF+ omfatter grænseoverskridende partnerskaber mellem regionale offentlige arbejdsformidlinger og arbejdsmarkedets parter og deres aktiviteter for at fremme mobilitet samt gennemsigtighed og integration af grænseoverskridende arbejdsmarkeder gennem information, rådgivning og arbejdsformidling. De spiller i mange grænseregioner en vigtig rolle i udviklingen af et ægte europæisk arbejdsmarked.

Ændring 58

Forslag til forordning

Betragtning 33

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (33) | Manglende adgang til finansiering for mikrovirksomheder, den sociale økonomi og
  sociale
  virksomheder er en af de største hindringer for skabelse af virksomheder, navnlig blandt de mennesker, der er længst væk fra arbejdsmarkedet. ESF+-forordningen indeholder bestemmelser med henblik på at skabe et markedsøkosystem med det formål at øge mængden af og adgangen til finansiering for
  sociale
  virksomheder og for at opfylde behovene hos dem, der har mest brug for det, navnlig arbejdsløse, kvinder og
  sårbare personer
  , der ønsker at starte eller udvikle en mikrovirksomhed. Denne målsætning vil også blive adresseret ved hjælp af finansielle instrumenter og budgetgaranti under InvestEU-fondens komponent for sociale investeringer og færdighedspolitik. |

Kommissionens forslag

Ændring

(33)

Manglende adgang til finansiering for mikrovirksomheder, den sociale økonomi og
  sociale
  virksomheder er en af de største hindringer for skabelse af virksomheder, navnlig blandt de mennesker, der er længst væk fra arbejdsmarkedet. ESF+-forordningen indeholder bestemmelser med henblik på at skabe et markedsøkosystem med det formål at øge mængden af og adgangen til finansiering for
  sociale
  virksomheder og for at opfylde behovene hos dem, der har mest brug for det, navnlig arbejdsløse, kvinder og
  sårbare personer
  , der ønsker at starte eller udvikle en mikrovirksomhed. Denne målsætning vil også blive adresseret ved hjælp af finansielle instrumenter og budgetgaranti under InvestEU-fondens komponent for sociale investeringer og færdighedspolitik.

| (33) | Manglende adgang til finansiering for mikrovirksomheder, den sociale økonomi og
  socialøkonomiske
  virksomheder er en af de største hindringer for skabelse af virksomheder, navnlig blandt de mennesker, der er længst væk fra arbejdsmarkedet. ESF+-forordningen indeholder bestemmelser med henblik på at skabe et markedsøkosystem med det formål at øge mængden af og adgangen til finansiering
  og støttetjenester
  for
  socialøkonomiske
  virksomheder
  , herunder inden for den kulturelle og kreative sektor,
  og for at opfylde behovene hos dem, der har mest brug for det, navnlig arbejdsløse, kvinder og
  ugunstigt stillede grupper
  , der ønsker at starte eller udvikle en mikrovirksomhed. Denne målsætning vil også blive adresseret ved hjælp af finansielle instrumenter og budgetgaranti under InvestEU-fondens komponent for sociale investeringer og færdighedspolitik. |
| --- | --- |

(33)

Manglende adgang til finansiering for mikrovirksomheder, den sociale økonomi og
  socialøkonomiske
  virksomheder er en af de største hindringer for skabelse af virksomheder, navnlig blandt de mennesker, der er længst væk fra arbejdsmarkedet. ESF+-forordningen indeholder bestemmelser med henblik på at skabe et markedsøkosystem med det formål at øge mængden af og adgangen til finansiering
  og støttetjenester
  for
  socialøkonomiske
  virksomheder
  , herunder inden for den kulturelle og kreative sektor,
  og for at opfylde behovene hos dem, der har mest brug for det, navnlig arbejdsløse, kvinder og
  ugunstigt stillede grupper
  , der ønsker at starte eller udvikle en mikrovirksomhed. Denne målsætning vil også blive adresseret ved hjælp af finansielle instrumenter og budgetgaranti under InvestEU-fondens komponent for sociale investeringer og færdighedspolitik.

Ændring 59

Forslag til forordning

Betragtning 33 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (33a) | Kommissionen bør lancere et »europæisk socialøkonomisk mærke« for sociale og solidaritetsbaserede virksomheder, der bør være baseret på klare kriterier og have til formål at fremhæve de særlige kendetegn ved disse foretagender og deres sociale virkninger, øge deres synlighed, lette adgangen til finansiering og det indre marked for de virksomheder, der ønsker at udvide aktivitetsområdet nationalt eller til andre medlemsstater, samtidig med at forskellige retlige former i sektoren og medlemsstaterne respekteres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(33a)

Kommissionen bør lancere et »europæisk socialøkonomisk mærke« for sociale og solidaritetsbaserede virksomheder, der bør være baseret på klare kriterier og have til formål at fremhæve de særlige kendetegn ved disse foretagender og deres sociale virkninger, øge deres synlighed, lette adgangen til finansiering og det indre marked for de virksomheder, der ønsker at udvide aktivitetsområdet nationalt eller til andre medlemsstater, samtidig med at forskellige retlige former i sektoren og medlemsstaterne respekteres.

Ændring 60

Forslag til forordning

Betragtning 34

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (34) | Aktører på det sociale investeringsmarked, herunder filantropiske aktører, kan spille en vigtig rolle i opfyldelsen af flere ESF+-målsætninger, da de tilbyder finansiering samt innovative og supplerende tilgange til at bekæmpe social udstødelse og fattigdom, reducere arbejdsløshed og bidrage til FN's mål for bæredygtig udvikling. Derfor bør filantropiske aktører som for eksempel stiftelser og donorer, i det omfang, det er relevant, involveres i ESF+-foranstaltninger, navnlig dem, der er rettet mod udvikling af markedsøkosystemet for sociale investeringer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(34)

Aktører på det sociale investeringsmarked, herunder filantropiske aktører, kan spille en vigtig rolle i opfyldelsen af flere ESF+-målsætninger, da de tilbyder finansiering samt innovative og supplerende tilgange til at bekæmpe social udstødelse og fattigdom, reducere arbejdsløshed og bidrage til FN's mål for bæredygtig udvikling. Derfor bør filantropiske aktører som for eksempel stiftelser og donorer, i det omfang, det er relevant, involveres i ESF+-foranstaltninger, navnlig dem, der er rettet mod udvikling af markedsøkosystemet for sociale investeringer.

| (34) | Aktører på det sociale investeringsmarked, herunder filantropiske aktører, kan spille en vigtig rolle i opfyldelsen af flere ESF+-målsætninger, da de tilbyder finansiering samt innovative og supplerende tilgange til at bekæmpe social udstødelse og fattigdom, reducere arbejdsløshed og bidrage til FN's mål for bæredygtig udvikling. Derfor bør filantropiske aktører som for eksempel stiftelser og donorer i det omfang, det er relevant
  , og så længe de ikke har en politisk eller social dagsorden, der er i modstrid med Unionens idealer
  , involveres i ESF+-foranstaltninger, navnlig dem, der er rettet mod udvikling af markedsøkosystemet for sociale investeringer. |
| --- | --- |

(34)

Aktører på det sociale investeringsmarked, herunder filantropiske aktører, kan spille en vigtig rolle i opfyldelsen af flere ESF+-målsætninger, da de tilbyder finansiering samt innovative og supplerende tilgange til at bekæmpe social udstødelse og fattigdom, reducere arbejdsløshed og bidrage til FN's mål for bæredygtig udvikling. Derfor bør filantropiske aktører som for eksempel stiftelser og donorer i det omfang, det er relevant
  , og så længe de ikke har en politisk eller social dagsorden, der er i modstrid med Unionens idealer
  , involveres i ESF+-foranstaltninger, navnlig dem, der er rettet mod udvikling af markedsøkosystemet for sociale investeringer.

Ændring 61

Forslag til forordning

Betragtning 34 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (34a) | Tværnationalt samarbejde har betydelig merværdi og bør derfor støttes af alle medlemsstaterne undtagen i behørigt begrundede tilfælde under hensyn til proportionalitetsprincippet. Det er også nødvendigt at styrke Kommissionens rolle i forbindelse med at lette erfaringsudveksling og koordinere gennemførelsen af relevante initiativer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(34a)

Tværnationalt samarbejde har betydelig merværdi og bør derfor støttes af alle medlemsstaterne undtagen i behørigt begrundede tilfælde under hensyn til proportionalitetsprincippet. Det er også nødvendigt at styrke Kommissionens rolle i forbindelse med at lette erfaringsudveksling og koordinere gennemførelsen af relevante initiativer.

Ændring 62

Forslag til forordning

Betragtning 35 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (35a) | Kommissionen bør øge medlemsstaternes og underrepræsenterede organisationers deltagelse i ESF+ ved at begrænse hindringerne for deltagelse til et minimum, herunder den administrative byrde, der er forbundet med at ansøge om og modtage finansiering. |

Kommissionens forslag

Ændring

(35a)

Kommissionen bør øge medlemsstaternes og underrepræsenterede organisationers deltagelse i ESF+ ved at begrænse hindringerne for deltagelse til et minimum, herunder den administrative byrde, der er forbundet med at ansøge om og modtage finansiering.

Ændring 63

Forslag til forordning

Betragtning 35 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (35b) | Et af Unionens hovedmål er at styrke sundhedssystemerne ved at yde støtte til digital omstilling i sundhedssvæsenet og inden for patientbehandling gennem udvikling af et bæredygtigt sundhedsinformationssystem samt ved at yde støtte til nationale reformprocesser, der sikrer mere effektive, tilgængelige og modstandsdygtige sundhedssystemer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(35b)

Et af Unionens hovedmål er at styrke sundhedssystemerne ved at yde støtte til digital omstilling i sundhedssvæsenet og inden for patientbehandling gennem udvikling af et bæredygtigt sundhedsinformationssystem samt ved at yde støtte til nationale reformprocesser, der sikrer mere effektive, tilgængelige og modstandsdygtige sundhedssystemer.

Ændring 64

Forslag til forordning

Betragtning 36

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (36) | At
  holde mennesker sunde og aktive
  længere
  og sætte dem i stand til at spille en aktiv rolle i forvaltningen af deres sundhed vil have positive virkninger på sundhed, uligheder på sundhedsområdet, livskvalitet, produktivitet, konkurrencedygtighed og inklusion, samtidig med at presset på de nationale budgetter lettes. Kommissionen har forpligtet sig til at hjælpe medlemsstaterne til at nå deres mål for bæredygtig udvikling, navnlig bæredygtigt udviklingsmål 3: »Vi skal sikre et sundt liv for alle og fremme trivsel for alle aldersgrupper« (17). |

Kommissionens forslag

Ændring

(36)

At
  holde mennesker sunde og aktive
  længere
  og sætte dem i stand til at spille en aktiv rolle i forvaltningen af deres sundhed vil have positive virkninger på sundhed, uligheder på sundhedsområdet, livskvalitet, produktivitet, konkurrencedygtighed og inklusion, samtidig med at presset på de nationale budgetter lettes. Kommissionen har forpligtet sig til at hjælpe medlemsstaterne til at nå deres mål for bæredygtig udvikling, navnlig bæredygtigt udviklingsmål 3: »Vi skal sikre et sundt liv for alle og fremme trivsel for alle aldersgrupper« (17).

| (36) | En vedvarende indsats er påkrævet for at opfylde de krav, der er anført i artikel 168 i TEUF. At
  holde
  alle
  mennesker sunde og aktive
  uden forskelsbehandling
  og sætte dem i stand til at spille en aktiv rolle i forvaltningen af deres sundhed vil have positive virkninger på sundhed, uligheder på sundhedsområdet, livskvalitet, produktivitet, konkurrencedygtighed og inklusion, samtidig med at presset på de nationale budgetter lettes.
  Støtte til og anerkendelse af innovation, herunder social innovation, som har indvirkning på sundheden, bidrager til at løfte udfordringen med bæredygtighed i sundhedssektoren i forbindelse med håndtering af de udfordringer, der er forbundet med den demografiske udvikling. Desuden er foranstaltninger til begrænsning af uligheder på sundhedsområdet af stor betydning for opnåelsen af »inklusiv vækst«.
  Kommissionen har forpligtet sig til at hjælpe medlemsstaterne til at nå deres mål for bæredygtig udvikling, navnlig bæredygtigt udviklingsmål 3: »Vi skal sikre et sundt liv for alle og fremme trivsel for alle aldersgrupper« (17). |
| --- | --- |

(36)

En vedvarende indsats er påkrævet for at opfylde de krav, der er anført i artikel 168 i TEUF. At
  holde
  alle
  mennesker sunde og aktive
  uden forskelsbehandling
  og sætte dem i stand til at spille en aktiv rolle i forvaltningen af deres sundhed vil have positive virkninger på sundhed, uligheder på sundhedsområdet, livskvalitet, produktivitet, konkurrencedygtighed og inklusion, samtidig med at presset på de nationale budgetter lettes.
  Støtte til og anerkendelse af innovation, herunder social innovation, som har indvirkning på sundheden, bidrager til at løfte udfordringen med bæredygtighed i sundhedssektoren i forbindelse med håndtering af de udfordringer, der er forbundet med den demografiske udvikling. Desuden er foranstaltninger til begrænsning af uligheder på sundhedsområdet af stor betydning for opnåelsen af »inklusiv vækst«.
  Kommissionen har forpligtet sig til at hjælpe medlemsstaterne til at nå deres mål for bæredygtig udvikling, navnlig bæredygtigt udviklingsmål 3: »Vi skal sikre et sundt liv for alle og fremme trivsel for alle aldersgrupper« (17).

Ændring 65

Forslag til forordning

Betragtning 36 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (36a) | Ifølge Verdenssundhedsorganisationen WHO's definition er sundhed en tilstand af fuldstændig fysisk, psykisk og socialt velbefindende og ikke blot fravær af sygdom eller svækkelse. For at kunne forbedre befolkningens sundhed i Unionen er det vigtigt ikke kun at fokusere på fysisk sundhed og social velfærd. Ifølge WHO er mentale sundhedsproblemer årsag til næsten 40 % af antallet af år levet med funktionsnedsættelse. Mentale sundhedsproblemer er ligeledes omfattende, langvarige og en kilde til forskelsbehandling, og de bidrager i betydelig grad til uligheder på sundhedsområdet. Endvidere påvirker den økonomiske krise faktorer, der er bestemmende for mental sundhed, da de beskyttende faktorer svækkes, og risikofaktorerne øges. |

Kommissionens forslag

Ændring

(36a)

Ifølge Verdenssundhedsorganisationen WHO's definition er sundhed en tilstand af fuldstændig fysisk, psykisk og socialt velbefindende og ikke blot fravær af sygdom eller svækkelse. For at kunne forbedre befolkningens sundhed i Unionen er det vigtigt ikke kun at fokusere på fysisk sundhed og social velfærd. Ifølge WHO er mentale sundhedsproblemer årsag til næsten 40 % af antallet af år levet med funktionsnedsættelse. Mentale sundhedsproblemer er ligeledes omfattende, langvarige og en kilde til forskelsbehandling, og de bidrager i betydelig grad til uligheder på sundhedsområdet. Endvidere påvirker den økonomiske krise faktorer, der er bestemmende for mental sundhed, da de beskyttende faktorer svækkes, og risikofaktorerne øges.

Ændring 66

Forslag til forordning

Betragtning 37

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (37) | Dokumentation bør sammen med de fælles værdier og principper i 
  EU's
  sundhedssystemer, som omhandlet i Rådets konklusioner af 2. juni 2006, støtte beslutningstagningsprocesserne med hensyn til planlægning og forvaltning af innovative, effektive og modstandsdygtige sundhedssystemer og fremme værktøjer til at sikre universel adgang til sundhedspleje af høj kvalitet og frivillig gennemførelse af bedste praksis i større skala. |

Kommissionens forslag

Ændring

(37)

Dokumentation bør sammen med de fælles værdier og principper i 
  EU's
  sundhedssystemer, som omhandlet i Rådets konklusioner af 2. juni 2006, støtte beslutningstagningsprocesserne med hensyn til planlægning og forvaltning af innovative, effektive og modstandsdygtige sundhedssystemer og fremme værktøjer til at sikre universel adgang til sundhedspleje af høj kvalitet og frivillig gennemførelse af bedste praksis i større skala.

| (37) | Dokumentation bør sammen med de fælles værdier og principper i 
  Unionens
  sundhedssystemer, som omhandlet i Rådets konklusioner af 2. juni 2006, støtte beslutningstagningsprocesserne med hensyn til planlægning og forvaltning af innovative, effektive og modstandsdygtige sundhedssystemer og fremme værktøjer til at sikre universel adgang til
  personfokuseret
  sundhedspleje
  og relateret pleje
  af høj kvalitet og frivillig gennemførelse af bedste praksis i større skala.
  Dette omfatter sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse som led i den primære sundhedspleje. |
| --- | --- |

(37)

Dokumentation bør sammen med de fælles værdier og principper i 
  Unionens
  sundhedssystemer, som omhandlet i Rådets konklusioner af 2. juni 2006, støtte beslutningstagningsprocesserne med hensyn til planlægning og forvaltning af innovative, effektive og modstandsdygtige sundhedssystemer og fremme værktøjer til at sikre universel adgang til
  personfokuseret
  sundhedspleje
  og relateret pleje
  af høj kvalitet og frivillig gennemførelse af bedste praksis i større skala.
  Dette omfatter sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse som led i den primære sundhedspleje.

Ændring 67

Forslag til forordning

Betragtning 37 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (37a) | De tidligere programmer for Unionens indsats inden for folkesundhed (2003-2008) og inden for sundhed (2008-2013 og 2014-2020), som blev vedtaget ved henholdsvis Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1786/2002/EF

   (1a)

  og nr. 1350/2007/EF

   (1br)

  og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 282/2014

   (1c)

  (»de tidligere sundhedsprogrammer«), er blevet vurderet positivt, idet de har ført til en betydelig udvikling og forbedring på adskillige områder. Sundhedsdelen af ESF+ bør bygge på resultaterne af de tidligere sundhedsprogrammer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(37a)

De tidligere programmer for Unionens indsats inden for folkesundhed (2003-2008) og inden for sundhed (2008-2013 og 2014-2020), som blev vedtaget ved henholdsvis Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1786/2002/EF

   (1a)

  og nr. 1350/2007/EF

   (1br)

  og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 282/2014

   (1c)

  (»de tidligere sundhedsprogrammer«), er blevet vurderet positivt, idet de har ført til en betydelig udvikling og forbedring på adskillige områder. Sundhedsdelen af ESF+ bør bygge på resultaterne af de tidligere sundhedsprogrammer.

Ændring 68

Forslag til forordning

Betragtning 37 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (37b) | ESF+'s indsatsområde vedrørende sundhed bør være et redskab til at fremme foranstaltninger på områder, hvor der er en EU-merværdi, der kan påvises ud fra følgende: udveksling af god praksis mellem medlemsstaterne og mellem regionerne, støtte til netværk for vidensdeling eller gensidig læring, støtte til uddannelse af fagfolk i sundhedssektoren, håndtering af grænseoverskridende trusler for at mindske de hermed forbundne risici og afbøde deres konsekvenser, håndtering af visse problemstillinger vedrørende det indre marked, hvor Unionen har vidtgående legitimitet til at sikre løsninger af høj kvalitet i medlemsstaterne, frigørelse af innovationspotentialet inden for sundhed, foranstaltninger, der kan føre til indførelse af et benchmarkingsystem, således at der gives mulighed for at træffe beslutninger på et kvalificeret grundlag på EU-plan, forbedring af effektiviteten ved at undgå spild af ressourcer som følge af overlapninger samt optimeret anvendelse af de finansielle ressourcer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(37b)

ESF+'s indsatsområde vedrørende sundhed bør være et redskab til at fremme foranstaltninger på områder, hvor der er en EU-merværdi, der kan påvises ud fra følgende: udveksling af god praksis mellem medlemsstaterne og mellem regionerne, støtte til netværk for vidensdeling eller gensidig læring, støtte til uddannelse af fagfolk i sundhedssektoren, håndtering af grænseoverskridende trusler for at mindske de hermed forbundne risici og afbøde deres konsekvenser, håndtering af visse problemstillinger vedrørende det indre marked, hvor Unionen har vidtgående legitimitet til at sikre løsninger af høj kvalitet i medlemsstaterne, frigørelse af innovationspotentialet inden for sundhed, foranstaltninger, der kan føre til indførelse af et benchmarkingsystem, således at der gives mulighed for at træffe beslutninger på et kvalificeret grundlag på EU-plan, forbedring af effektiviteten ved at undgå spild af ressourcer som følge af overlapninger samt optimeret anvendelse af de finansielle ressourcer.

Ændring 69

Forslag til forordning

Betragtning 38

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (38) | Der bør via ESF+'s indsatsområde vedrørende sundhed bidrages til sygdomsforebyggelse gennem hele livet for
  EU-borgerne
  og til fremme af sundhed ved at håndtere sundhedsrisikofaktorer som for eksempel tobaksrygning og passiv rygning, alkoholmisbrug, forbrug af ulovlige stoffer og narkotikarelaterede helbredsskader, usunde kostvaner og fysisk inaktivitet og skabe gunstige miljøer for en sund livsstil for at supplere medlemsstaternes tiltag i overensstemmelse med de relevante strategier. Der
  bør via
  ESF+'s indsatsområde vedrørende sundhed udbredes effektive
  forebyggelsesmodeller
  , innovative teknologier og nye forretningsmodeller og -løsninger for at bidrage til innovative, effektive og bæredygtige sundhedssystemer i medlemsstaterne og lette adgangen til bedre og sikrere sundhedspleje for
  europæiske borgere
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(38)

Der bør via ESF+'s indsatsområde vedrørende sundhed bidrages til sygdomsforebyggelse gennem hele livet for
  EU-borgerne
  og til fremme af sundhed ved at håndtere sundhedsrisikofaktorer som for eksempel tobaksrygning og passiv rygning, alkoholmisbrug, forbrug af ulovlige stoffer og narkotikarelaterede helbredsskader, usunde kostvaner og fysisk inaktivitet og skabe gunstige miljøer for en sund livsstil for at supplere medlemsstaternes tiltag i overensstemmelse med de relevante strategier. Der
  bør via
  ESF+'s indsatsområde vedrørende sundhed udbredes effektive
  forebyggelsesmodeller
  , innovative teknologier og nye forretningsmodeller og -løsninger for at bidrage til innovative, effektive og bæredygtige sundhedssystemer i medlemsstaterne og lette adgangen til bedre og sikrere sundhedspleje for
  europæiske borgere
  .

| (38) | Der bør via ESF+'s indsatsområde vedrørende sundhed bidrages til sygdomsforebyggelse
  , tidlig diagnosticering
  gennem hele livet for
  befolkningen i Unionen,
  og til fremme af sundhed ved at håndtere sundhedsrisikofaktorer som for eksempel tobaksrygning
  , rygning
  og passiv rygning, alkoholmisbrug,
  miljørelaterede risikofaktorer,
  forbrug af ulovlige stoffer og narkotikarelaterede helbredsskader,
  fedme og
  usunde kostvaner
  , der også hænger sammen med fattigdom
  og fysisk inaktivitet, og skabe gunstige miljøer for en sund livsstil
  , større bevidsthed om risikofaktorer i offentligheden, veltilrettelagte tiltag på folkesundhedsområdet med henblik på at begrænse byrderne og virkningerne af infektioner og smitsomme sygdomme, der kan forebygges, herunder gennem vaccinationer, for sundheden generelt gennem hele livet
  for at supplere medlemsstaternes tiltag i overensstemmelse med de relevante strategier.
  I den forbindelse bør der rettes en særlig opmærksomhed mod sundhedsuddannelse, da dette hjælper mennesker og samfund med at forbedre deres sundhed, øge deres viden og påvirke deres holdninger. De aktuelle udfordringer på sundhedsområdet kan kun håndteres effektivt gennem samarbejde på EU-plan og løbende EU-tiltag på sundhedsområdet.
  ESF+'s indsatsområde vedrørende sundhed
  bør støtte gennemførelsen af den relevante EU-lovgivning, og der bør
  udbredes effektive
  forebyggelses- og bevidstgørelsesmodeller, der når ud til alle
  , innovative teknologier og nye forretningsmodeller og -løsninger for at bidrage til innovative
  , tilgængelige
  , effektive og bæredygtige sundhedssystemer i medlemsstaterne og lette adgangen til bedre og sikrere sundhedspleje for
  befolkningen i Unionen, både i byområder og landdistrikter
  . |
| --- | --- |

(38)

Der bør via ESF+'s indsatsområde vedrørende sundhed bidrages til sygdomsforebyggelse
  , tidlig diagnosticering
  gennem hele livet for
  befolkningen i Unionen,
  og til fremme af sundhed ved at håndtere sundhedsrisikofaktorer som for eksempel tobaksrygning
  , rygning
  og passiv rygning, alkoholmisbrug,
  miljørelaterede risikofaktorer,
  forbrug af ulovlige stoffer og narkotikarelaterede helbredsskader,
  fedme og
  usunde kostvaner
  , der også hænger sammen med fattigdom
  og fysisk inaktivitet, og skabe gunstige miljøer for en sund livsstil
  , større bevidsthed om risikofaktorer i offentligheden, veltilrettelagte tiltag på folkesundhedsområdet med henblik på at begrænse byrderne og virkningerne af infektioner og smitsomme sygdomme, der kan forebygges, herunder gennem vaccinationer, for sundheden generelt gennem hele livet
  for at supplere medlemsstaternes tiltag i overensstemmelse med de relevante strategier.
  I den forbindelse bør der rettes en særlig opmærksomhed mod sundhedsuddannelse, da dette hjælper mennesker og samfund med at forbedre deres sundhed, øge deres viden og påvirke deres holdninger. De aktuelle udfordringer på sundhedsområdet kan kun håndteres effektivt gennem samarbejde på EU-plan og løbende EU-tiltag på sundhedsområdet.
  ESF+'s indsatsområde vedrørende sundhed
  bør støtte gennemførelsen af den relevante EU-lovgivning, og der bør
  udbredes effektive
  forebyggelses- og bevidstgørelsesmodeller, der når ud til alle
  , innovative teknologier og nye forretningsmodeller og -løsninger for at bidrage til innovative
  , tilgængelige
  , effektive og bæredygtige sundhedssystemer i medlemsstaterne og lette adgangen til bedre og sikrere sundhedspleje for
  befolkningen i Unionen, både i byområder og landdistrikter
  .

Ændring 70

Forslag til forordning

Betragtning 38 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (38a) | For at gennemføre foranstaltningerne under indsatsområdet sundhed bør Kommissionen støtte oprettelsen af en styringskomité for sundhed. Derudover bør Kommissionen foreslå måder og metoder til at bringe de sundhedsrelaterede aktiviteter i overensstemmelse med processen i forbindelse med det europæiske semester, som nu har beføjelser til at anbefale reformer af sundhedssystemer (og faktisk også andre sociale sundhedsdeterminanter) i retning mod bedre adgang til og bæredygtighed af sundheds- og socialsikringsbestemmelser i medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(38a)

For at gennemføre foranstaltningerne under indsatsområdet sundhed bør Kommissionen støtte oprettelsen af en styringskomité for sundhed. Derudover bør Kommissionen foreslå måder og metoder til at bringe de sundhedsrelaterede aktiviteter i overensstemmelse med processen i forbindelse med det europæiske semester, som nu har beføjelser til at anbefale reformer af sundhedssystemer (og faktisk også andre sociale sundhedsdeterminanter) i retning mod bedre adgang til og bæredygtighed af sundheds- og socialsikringsbestemmelser i medlemsstaterne.

Ændring 71

Forslag til forordning

Betragtning 39

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (39) | Ikkeoverførbare sygdomme er ansvarlige for over 80 % af tidlig død i Unionen, og effektiv forebyggelse
  har
  et væld af grænseoverskridende dimensioner. Sideløbende hermed fremhævede Europa-Parlamentet og Rådet behovet for at minimere de folkesundhedsmæssige konsekvenser af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler som for eksempel overførbare sygdomme og andre biologiske, kemiske, miljømæssige og ukendte trusler ved at støtte opbygningen af beredskab og indsatskapacitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(39)

Ikkeoverførbare sygdomme er ansvarlige for over 80 % af tidlig død i Unionen, og effektiv forebyggelse
  har
  et væld af grænseoverskridende dimensioner. Sideløbende hermed fremhævede Europa-Parlamentet og Rådet behovet for at minimere de folkesundhedsmæssige konsekvenser af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler som for eksempel overførbare sygdomme og andre biologiske, kemiske, miljømæssige og ukendte trusler ved at støtte opbygningen af beredskab og indsatskapacitet.

| (39) | Ikkeoverførbare sygdomme er ansvarlige for over 80 % af tidlig død i Unionen, og effektiv forebyggelse
  indebærer
  et væld af
  tværfaglige foranstaltninger og
  grænseoverskridende dimensioner. Sideløbende hermed fremhævede Europa-Parlamentet og Rådet behovet for at minimere de folkesundhedsmæssige konsekvenser af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler som for eksempel
  pludselige og kumulerede miljøemissioner og -forurening,
  overførbare sygdomme og andre biologiske, kemiske, miljømæssige og ukendte trusler ved at støtte opbygningen af beredskab og indsatskapacitet. |
| --- | --- |

(39)

Ikkeoverførbare sygdomme er ansvarlige for over 80 % af tidlig død i Unionen, og effektiv forebyggelse
  indebærer
  et væld af
  tværfaglige foranstaltninger og
  grænseoverskridende dimensioner. Sideløbende hermed fremhævede Europa-Parlamentet og Rådet behovet for at minimere de folkesundhedsmæssige konsekvenser af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler som for eksempel
  pludselige og kumulerede miljøemissioner og -forurening,
  overførbare sygdomme og andre biologiske, kemiske, miljømæssige og ukendte trusler ved at støtte opbygningen af beredskab og indsatskapacitet.

Ændring 72

Forslag til forordning

Betragtning 39 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (39a) | Løbende investeringer i innovative lokalt baserede tilgange til håndtering af grænseoverskridende sygdomme, såsom hiv/aids-, tuberkulose- og viral hepatitis-epidemierne, er afgørende, eftersom sygdommenes sociale dimension er en væsentlig faktor, som påvirker muligheden for at håndtere dem som epidemier i Unionen og nabolandene. Et mere ambitiøst politisk lederskab og passende tekniske og økonomiske midler til at sikre en holdbar regional reaktion i kampen mod hiv/aids, tuberkulose og hepatitis i Europa vil bidrage til at nå målene for bæredygtig udvikling inden for disse sygdomme. |

Kommissionens forslag

Ændring

(39a)

Løbende investeringer i innovative lokalt baserede tilgange til håndtering af grænseoverskridende sygdomme, såsom hiv/aids-, tuberkulose- og viral hepatitis-epidemierne, er afgørende, eftersom sygdommenes sociale dimension er en væsentlig faktor, som påvirker muligheden for at håndtere dem som epidemier i Unionen og nabolandene. Et mere ambitiøst politisk lederskab og passende tekniske og økonomiske midler til at sikre en holdbar regional reaktion i kampen mod hiv/aids, tuberkulose og hepatitis i Europa vil bidrage til at nå målene for bæredygtig udvikling inden for disse sygdomme.

Ændring 73

Forslag til forordning

Betragtning 40

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (40) | Det har afgørende betydning for sundhedssystemernes effektivitet og borgernes sundhed, at antallet af resistente infektioner og infektioner forårsaget i sundhedsvæsenet reduceres, og at det sikres, at effektive antimikrobielle stoffer er til rådighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(40)

Det har afgørende betydning for sundhedssystemernes effektivitet og borgernes sundhed, at antallet af resistente infektioner og infektioner forårsaget i sundhedsvæsenet reduceres, og at det sikres, at effektive antimikrobielle stoffer er til rådighed.

| (40) | Det har afgørende betydning for sundhedssystemernes effektivitet og borgernes sundhed, at antallet af resistente infektioner og infektioner forårsaget i sundhedsvæsenet reduceres, og at det sikres, at effektive antimikrobielle stoffer er til rådighed
  , idet brugen heraf dog begrænses for at bekæmpe antimikrobiel resistens
  . |
| --- | --- |

(40)

Det har afgørende betydning for sundhedssystemernes effektivitet og borgernes sundhed, at antallet af resistente infektioner og infektioner forårsaget i sundhedsvæsenet reduceres, og at det sikres, at effektive antimikrobielle stoffer er til rådighed
  , idet brugen heraf dog begrænses for at bekæmpe antimikrobiel resistens
  .

Ændring 74

Forslag til forordning

Betragtning 42

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (42) | I betragtning af den specifikke karakter af en række af de målsætninger, der er omfattet af ESF+'s indsatsområde vedrørende sundhed, og af typen af foranstaltninger på dette område, er medlemsstaternes respektive kompetente myndigheder bedst placeret til at gennemføre aktiviteterne i forbindelse hermed. Disse myndigheder, der er udpeget af
  myndighederne
  selv, bør derfor betragtes som identificerede modtagere af tilskud med henblik på artikel [195] i [den nye finansforordning], og der bør ydes tilskud til sådanne myndigheder uden forudgående offentliggørelse af indkaldelser af forslag. |

Kommissionens forslag

Ændring

(42)

I betragtning af den specifikke karakter af en række af de målsætninger, der er omfattet af ESF+'s indsatsområde vedrørende sundhed, og af typen af foranstaltninger på dette område, er medlemsstaternes respektive kompetente myndigheder bedst placeret til at gennemføre aktiviteterne i forbindelse hermed. Disse myndigheder, der er udpeget af
  myndighederne
  selv, bør derfor betragtes som identificerede modtagere af tilskud med henblik på artikel [195] i [den nye finansforordning], og der bør ydes tilskud til sådanne myndigheder uden forudgående offentliggørelse af indkaldelser af forslag.

| (42) | I betragtning af den specifikke karakter af en række af de målsætninger, der er omfattet af ESF+'s indsatsområde vedrørende sundhed, og af typen af foranstaltninger på dette område, er medlemsstaternes respektive kompetente myndigheder bedst placeret til at gennemføre aktiviteterne i forbindelse hermed
  med aktiv støtte fra civilsamfundet
  . Disse myndigheder, der er udpeget af
  medlemsstaterne
  selv
  , og desuden civilsamfundsorganisationer i relevant omfang
  , bør derfor betragtes som identificerede modtagere af tilskud med henblik på artikel [195] i [den nye finansforordning], og der bør ydes tilskud til sådanne myndigheder uden forudgående offentliggørelse af indkaldelser af forslag. |
| --- | --- |

(42)

I betragtning af den specifikke karakter af en række af de målsætninger, der er omfattet af ESF+'s indsatsområde vedrørende sundhed, og af typen af foranstaltninger på dette område, er medlemsstaternes respektive kompetente myndigheder bedst placeret til at gennemføre aktiviteterne i forbindelse hermed
  med aktiv støtte fra civilsamfundet
  . Disse myndigheder, der er udpeget af
  medlemsstaterne
  selv
  , og desuden civilsamfundsorganisationer i relevant omfang
  , bør derfor betragtes som identificerede modtagere af tilskud med henblik på artikel [195] i [den nye finansforordning], og der bør ydes tilskud til sådanne myndigheder uden forudgående offentliggørelse af indkaldelser af forslag.

Ændring 75

Forslag til forordning

Betragtning 42 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (42a) | Kommissionen bør, for at skabe bedre resultater af programmet med hensyn til at overvåge ineffektivitet og utilstrækkeligheder, gennemføre og bruge program- og foranstaltningsspecifikke overvågningsindikatorer for at sikre, at programmets målsætninger opfyldes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(42a)

Kommissionen bør, for at skabe bedre resultater af programmet med hensyn til at overvåge ineffektivitet og utilstrækkeligheder, gennemføre og bruge program- og foranstaltningsspecifikke overvågningsindikatorer for at sikre, at programmets målsætninger opfyldes.

Ændring 76

Forslag til forordning

Betragtning 42 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (42b) | ESF+- programmet bør modarbejde de eksisterende hindringer for civilsamfundets deltagelse, for eksempel ved at forenkle ansøgningsprocedurerne, lempe de finansielle kriterier ved i visse tilfælde at give afkald på medfinansieringsandelen, men også ved at opbygge patienters, deres organisationers og andre interessenters kapacitet gennem uddannelse. Programmet skal også sigte mod at sikre velfungerende civilsamfundsnetværk og -organisationer på EU-plan, som bidrager til at nå programmets målsætninger, herunder organisationer på EU-plan. |

Kommissionens forslag

Ændring

(42b)

ESF+- programmet bør modarbejde de eksisterende hindringer for civilsamfundets deltagelse, for eksempel ved at forenkle ansøgningsprocedurerne, lempe de finansielle kriterier ved i visse tilfælde at give afkald på medfinansieringsandelen, men også ved at opbygge patienters, deres organisationers og andre interessenters kapacitet gennem uddannelse. Programmet skal også sigte mod at sikre velfungerende civilsamfundsnetværk og -organisationer på EU-plan, som bidrager til at nå programmets målsætninger, herunder organisationer på EU-plan.

Ændring 77

Forslag til forordning

Betragtning 42 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (42c) | Gennemførelsen af indsatsområdet sundhed under ESF+ bør være således, at medlemsstaternes ansvar for udformningen af deres sundhedspolitik samt for organisation og levering af sundhedstjenesteydelser og behandling på sundhedsområdet respekteres. De kompetente myndigheder på subnationalt niveau bør inddrages for at sikre en effektiv og varig virkning af Unionens sundhedspolitik ved integration heraf med socialpolitikkerne i praksis, idet de traktatmæssige forpligtelser og medlemsstaternes rolle som den primære samarbejdspartner i Unionens beslutningsproces respekteres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(42c)

Gennemførelsen af indsatsområdet sundhed under ESF+ bør være således, at medlemsstaternes ansvar for udformningen af deres sundhedspolitik samt for organisation og levering af sundhedstjenesteydelser og behandling på sundhedsområdet respekteres. De kompetente myndigheder på subnationalt niveau bør inddrages for at sikre en effektiv og varig virkning af Unionens sundhedspolitik ved integration heraf med socialpolitikkerne i praksis, idet de traktatmæssige forpligtelser og medlemsstaternes rolle som den primære samarbejdspartner i Unionens beslutningsproces respekteres.

Ændring 78

Forslag til forordning

Betragtning 44

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (44) | EU's
  sundhedslovgivning har en umiddelbar indvirkning på borgernes liv, på effektiviteten og modstandsdygtigheden af sundhedssystemerne og på, om det indre marked fungerer godt. Den lovgivningsmæssige ramme for lægemidler og medicinsk teknologi (lægemidler, medicinsk udstyr og stoffer af menneskelig oprindelse) samt tobakslovgivningen, patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser og alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler er afgørende for beskyttelsen af sundheden i 
  EU
  .
  Forordningen skal — ligesom gennemførelsen og håndhævelsen heraf — holde trit med fremskridtene inden for innovation
  og
  forskning og med samfundsmæssige ændringer på dette område, samtidig med at målsætningerne på sundhedsområdet opfyldes. Det er derfor nødvendigt løbende at udvikle det nødvendige evidensgrundlag for gennemførelsen af lovgivning af en sådan videnskabelig karakter
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(44)

EU's
  sundhedslovgivning har en umiddelbar indvirkning på borgernes liv, på effektiviteten og modstandsdygtigheden af sundhedssystemerne og på, om det indre marked fungerer godt. Den lovgivningsmæssige ramme for lægemidler og medicinsk teknologi (lægemidler, medicinsk udstyr og stoffer af menneskelig oprindelse) samt tobakslovgivningen, patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser og alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler er afgørende for beskyttelsen af sundheden i 
  EU
  .
  Forordningen skal — ligesom gennemførelsen og håndhævelsen heraf — holde trit med fremskridtene inden for innovation
  og
  forskning og med samfundsmæssige ændringer på dette område, samtidig med at målsætningerne på sundhedsområdet opfyldes. Det er derfor nødvendigt løbende at udvikle det nødvendige evidensgrundlag for gennemførelsen af lovgivning af en sådan videnskabelig karakter
  .

| (44) | Unionens
  sundhedslovgivning har en umiddelbar indvirkning på borgernes liv, på effektiviteten og modstandsdygtigheden af sundhedssystemerne og på, om det indre marked fungerer godt. Den lovgivningsmæssige ramme for lægemidler og medicinsk teknologi (lægemidler, medicinsk udstyr og stoffer af menneskelig oprindelse) samt tobakslovgivningen, patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser og alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler er afgørende for beskyttelsen af sundheden i 
  Unionen
  .
  Derudover har mange andre EU-retsakter væsentlig indvirkning på sundheden, f.eks. lovgivningen om fødevarer
  og
  mærkning af fødevarer, luftforurening, hormonforstyrrende stoffer og pesticider. I visse tilfælde er der ikke en klar forståelse af de kumulerede virkninger af miljømæssige risikofaktorer, hvilket potentielt kan give anledning til uacceptable trusler mod borgernes sundhed
  . |
| --- | --- |

(44)

Unionens
  sundhedslovgivning har en umiddelbar indvirkning på borgernes liv, på effektiviteten og modstandsdygtigheden af sundhedssystemerne og på, om det indre marked fungerer godt. Den lovgivningsmæssige ramme for lægemidler og medicinsk teknologi (lægemidler, medicinsk udstyr og stoffer af menneskelig oprindelse) samt tobakslovgivningen, patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser og alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler er afgørende for beskyttelsen af sundheden i 
  Unionen
  .
  Derudover har mange andre EU-retsakter væsentlig indvirkning på sundheden, f.eks. lovgivningen om fødevarer
  og
  mærkning af fødevarer, luftforurening, hormonforstyrrende stoffer og pesticider. I visse tilfælde er der ikke en klar forståelse af de kumulerede virkninger af miljømæssige risikofaktorer, hvilket potentielt kan give anledning til uacceptable trusler mod borgernes sundhed
  .

Ændring 79

Forslag til forordning

Betragtning 44 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (44a) | Lovgivning, som har indvirkning på sundheden, bør ligesom gennemførelsen og håndhævelsen heraf holde trit med fremskridtene inden for innovation og forskning og med de samfundsmæssige ændringer på dette område og samtidig bygge på forsigtighedsprincippet som fastsat i traktaterne. Det er derfor nødvendigt løbende at udvikle det evidensgrundlag, der er nødvendigt for gennemførelsen af lovgivning af en så videnskabelig art, for at sikre, at der er mulighed for uafhængig kontrol, og derned genskabe offentlighedens tillid til EU-processerne, og fordi formidlingen af denne dokumentation i sagens natur er i offentlighedens interesse, bør der sikres det højest mulige niveau af gennemsigtighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(44a)

Lovgivning, som har indvirkning på sundheden, bør ligesom gennemførelsen og håndhævelsen heraf holde trit med fremskridtene inden for innovation og forskning og med de samfundsmæssige ændringer på dette område og samtidig bygge på forsigtighedsprincippet som fastsat i traktaterne. Det er derfor nødvendigt løbende at udvikle det evidensgrundlag, der er nødvendigt for gennemførelsen af lovgivning af en så videnskabelig art, for at sikre, at der er mulighed for uafhængig kontrol, og derned genskabe offentlighedens tillid til EU-processerne, og fordi formidlingen af denne dokumentation i sagens natur er i offentlighedens interesse, bør der sikres det højest mulige niveau af gennemsigtighed.

Ændring 80

Forslag til forordning

Betragtning 44 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (44b) | Udfordringerne på sundhedsområdet kan ikke tackles af sundhedssektoren alene, eftersom sundhed er betinget af mange forskellige faktorer uden for dette område. Derfor er sundhed i alle politikker, som det fremgår af Maastricht- og Amsterdamtraktaten, afgørende for Unionens evne til at håndtere fremtidige udfordringer. Det at gøre andre sektorer bevidste om de sundhedsmæssige konsekvenser af deres afgørelser og sikre, at sundhed inddrages i deres politikker, er dog en af de største udfordringer for den europæiske sundhedssektor på nuværende tidspunkt. Det kan konstateres, at der er gjort store fremskridt på sundhedsområdet i form af politikker inden for områder som uddannelse, trafik, ernæring, landbrug, beskæftigelse og planlægning. Et eksempel herpå er hjertesundhed, hvor der er opnået betydelige forbedringer ved hjælp af ændringer i politikker og lovgivning vedrørende fødevarekvalitet, øget fysisk aktivitet og nedsat rygning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(44b)

Udfordringerne på sundhedsområdet kan ikke tackles af sundhedssektoren alene, eftersom sundhed er betinget af mange forskellige faktorer uden for dette område. Derfor er sundhed i alle politikker, som det fremgår af Maastricht- og Amsterdamtraktaten, afgørende for Unionens evne til at håndtere fremtidige udfordringer. Det at gøre andre sektorer bevidste om de sundhedsmæssige konsekvenser af deres afgørelser og sikre, at sundhed inddrages i deres politikker, er dog en af de største udfordringer for den europæiske sundhedssektor på nuværende tidspunkt. Det kan konstateres, at der er gjort store fremskridt på sundhedsområdet i form af politikker inden for områder som uddannelse, trafik, ernæring, landbrug, beskæftigelse og planlægning. Et eksempel herpå er hjertesundhed, hvor der er opnået betydelige forbedringer ved hjælp af ændringer i politikker og lovgivning vedrørende fødevarekvalitet, øget fysisk aktivitet og nedsat rygning.

Ændring 81

Forslag til forordning

Betragtning 46

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (46) | For at understrege betydningen af at håndtere klimaforandringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil denne forordning bidrage til at integrere klimaindsatsen i Unionens politikker og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet går til finansiering af støtte til klimamål. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen og revurderet som led i midtvejsevalueringen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(46)

For at understrege betydningen af at håndtere klimaforandringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil denne forordning bidrage til at integrere klimaindsatsen i Unionens politikker og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet går til finansiering af støtte til klimamål. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen og revurderet som led i midtvejsevalueringen.

| (46) | For at understrege betydningen af at håndtere klimaforandringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil denne forordning bidrage til at integrere klimaindsatsen i Unionens politikker og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet går til finansiering af støtte til klimamål
  i FFR-perioden 2021-2027, og et årligt mål på 30 % så hurtigt som muligt og senest i 2027
  . Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen og revurderet som led i midtvejsevalueringen. |
| --- | --- |

(46)

For at understrege betydningen af at håndtere klimaforandringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil denne forordning bidrage til at integrere klimaindsatsen i Unionens politikker og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet går til finansiering af støtte til klimamål
  i FFR-perioden 2021-2027, og et årligt mål på 30 % så hurtigt som muligt og senest i 2027
  . Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen og revurderet som led i midtvejsevalueringen.

Ændring 82

Forslag til forordning

Betragtning 47

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (47) | I henhold til artikel [94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU (19) kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (i det følgende benævnt »OLT'er«), modtage finansiering under overholdelse af reglerne og målsætningerne for indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som de relevante OLT'er hører under. |

Kommissionens forslag

Ændring

(47)

I henhold til artikel [94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU (19) kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (i det følgende benævnt »OLT'er«), modtage finansiering under overholdelse af reglerne og målsætningerne for indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som de relevante OLT'er hører under.

| (47) | I henhold til artikel [94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU (19)] kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (i det følgende benævnt »OLT'er«), modtage finansiering under overholdelse af reglerne og målsætningerne for indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som de relevante OLT'er hører under.
  Programmet vil skulle tage hensyn til de særlige begrænsninger, som personer og enheder i disse territorier lever med, for at sikre dem effektiv adgang til ovennævnte indsatsområder. |
| --- | --- |

(47)

I henhold til artikel [94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU (19)] kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (i det følgende benævnt »OLT'er«), modtage finansiering under overholdelse af reglerne og målsætningerne for indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som de relevante OLT'er hører under.
  Programmet vil skulle tage hensyn til de særlige begrænsninger, som personer og enheder i disse territorier lever med, for at sikre dem effektiv adgang til ovennævnte indsatsområder.

Ændring 83

Forslag til forordning

Betragtning 48

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (48) | Tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS),
  kan
  deltage i Unionens programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved beslutning, der træffes i henhold til denne aftale. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning for at tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(48)

Tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS),
  kan
  deltage i Unionens programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved beslutning, der træffes i henhold til denne aftale. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning for at tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser.

| (48) | Under forudsætning af overholdelse af alle de relevante regler og forskrifter kan
  tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), deltage i Unionens programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved beslutning, der træffes i henhold til denne aftale. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning for at tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser. |
| --- | --- |

(48)

Under forudsætning af overholdelse af alle de relevante regler og forskrifter kan
  tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), deltage i Unionens programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved beslutning, der træffes i henhold til denne aftale. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning for at tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser.

Ændring 84

Forslag til forordning

Betragtning 50 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (50a) | Det er vigtigt at sikre en forsvarlig og retfærdig økonomisk forvaltning af fonden for at sikre, at den anvendes så klart, effektivt og brugervenligt som muligt, samtidig med at retssikkerheden og adgangen til den for alle deltagere sikres. Da ESF+-aktiviteter udføres under delt forvaltning, bør medlemsstaterne ikke tilføje yderligere regler eller ændre reglerne, som de er, da det ville komplicere anvendelsen af midlerne for modtageren og føre til en forsinkelse i betalingen af fakturaer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(50a)

Det er vigtigt at sikre en forsvarlig og retfærdig økonomisk forvaltning af fonden for at sikre, at den anvendes så klart, effektivt og brugervenligt som muligt, samtidig med at retssikkerheden og adgangen til den for alle deltagere sikres. Da ESF+-aktiviteter udføres under delt forvaltning, bør medlemsstaterne ikke tilføje yderligere regler eller ændre reglerne, som de er, da det ville komplicere anvendelsen af midlerne for modtageren og føre til en forsinkelse i betalingen af fakturaer.

Ændring 85

Forslag til forordning

Betragtning 51

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (51) | Målet for denne forordning, nemlig at øge effektiviteten af arbejdsmarkederne og fremme adgangen til beskæftigelse af høj kvalitet, forbedre adgangen til og kvaliteten af uddannelse, fremme social inklusion og sundhed og
  reducere
  fattigdom, samt aktioner på indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(51)

Målet for denne forordning, nemlig at øge effektiviteten af arbejdsmarkederne og fremme adgangen til beskæftigelse af høj kvalitet, forbedre adgangen til og kvaliteten af uddannelse, fremme social inklusion og sundhed og
  reducere
  fattigdom, samt aktioner på indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (51) | Målet for denne forordning, nemlig at øge effektiviteten
  og retfærdigheden
  af arbejdsmarkederne og fremme adgangen til beskæftigelse af høj kvalitet, forbedre adgangen til og kvaliteten af uddannelse
  og pleje
  , fremme social inklusion
  , lige muligheder
  og sundhed og
  udrydde
  fattigdom, samt aktioner på indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(51)

Målet for denne forordning, nemlig at øge effektiviteten
  og retfærdigheden
  af arbejdsmarkederne og fremme adgangen til beskæftigelse af høj kvalitet, forbedre adgangen til og kvaliteten af uddannelse
  og pleje
  , fremme social inklusion
  , lige muligheder
  og sundhed og
  udrydde
  fattigdom, samt aktioner på indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

Ændring 86

Forslag til forordning

Artikel 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Genstand | Genstand |
| Ved denne forordning oprettes Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+). | Ved denne forordning oprettes Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+).
  ESF+ består af tre indsatsområder: indsatsområdet under delt forvaltning, indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed. |
| Der fastsættes ved
  forordningen
  målsætninger for ESF+, et budget for perioden 2021-2027, gennemførelsesmetoder, EU-finansieringsformer og regler for ydelse af sådan finansiering. | Der fastsættes ved
  denne forordning
  målsætninger for ESF+, et budget for perioden 2021-2027, gennemførelsesmetoder, EU-finansieringsformer og regler for ydelse af sådan finansiering
  , der supplerer de generelle regler for ESF+ under forordning (EU) nr. [forordningen om fælles bestemmelser]
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 1

Artikel 1

Genstand

Genstand

Ved denne forordning oprettes Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+).

Ved denne forordning oprettes Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+).
  ESF+ består af tre indsatsområder: indsatsområdet under delt forvaltning, indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed.

Der fastsættes ved
  forordningen
  målsætninger for ESF+, et budget for perioden 2021-2027, gennemførelsesmetoder, EU-finansieringsformer og regler for ydelse af sådan finansiering.

Der fastsættes ved
  denne forordning
  målsætninger for ESF+, et budget for perioden 2021-2027, gennemførelsesmetoder, EU-finansieringsformer og regler for ydelse af sådan finansiering
  , der supplerer de generelle regler for ESF+ under forordning (EU) nr. [forordningen om fælles bestemmelser]
  .

Ændring 87

Forslag til forordning

Artikel 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Definitioner | Definitioner |
| 1.   I denne forordning forstås ved: | 1.   I denne forordning forstås ved: |
| 1) | »ledsageforanstaltninger«: aktiviteter, der gennemføres som supplement til uddelingen af fødevarer og/eller elementær materiel bistand med det formål at bekæmpe social udstødelse, f.eks. henvisning til og ydelse af sociale tjenester eller rådgivning om forvaltning af et husholdningsbudget |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 2

Artikel 2

Definitioner

Definitioner

1.   I denne forordning forstås ved:

1.   I denne forordning forstås ved:

1)

»ledsageforanstaltninger«: aktiviteter, der gennemføres som supplement til uddelingen af fødevarer og/eller elementær materiel bistand med det formål at bekæmpe social udstødelse, f.eks. henvisning til og ydelse af sociale tjenester eller rådgivning om forvaltning af et husholdningsbudget

| 1) | »ledsageforanstaltninger«: aktiviteter, der gennemføres som supplement til uddelingen af fødevarer og/eller elementær materiel bistand med det formål at bekæmpe social udstødelse
  og udrydde fattigdom
  , f.eks. henvisning til og ydelse af sociale
  tjenester og psykologisk støtte, ydelse af relevante oplysninger om offentlige
  tjenester eller rådgivning om forvaltning af et husholdningsbudget |
| --- | --- |

1)

»ledsageforanstaltninger«: aktiviteter, der gennemføres som supplement til uddelingen af fødevarer og/eller elementær materiel bistand med det formål at bekæmpe social udstødelse
  og udrydde fattigdom
  , f.eks. henvisning til og ydelse af sociale
  tjenester og psykologisk støtte, ydelse af relevante oplysninger om offentlige
  tjenester eller rådgivning om forvaltning af et husholdningsbudget

og udrydde fattigdom

tjenester og psykologisk støtte, ydelse af relevante oplysninger om offentlige

| 2) | »associeret land«: et tredjeland, der er part i en aftale med Unionen, der giver det mulighed for at deltage i ESF+'s indsatsområde beskæftigelse og social innovation og ESF+'s indsatsområde sundhed, jf. artikel 30 |
| --- | --- |

2)

»associeret land«: et tredjeland, der er part i en aftale med Unionen, der giver det mulighed for at deltage i ESF+'s indsatsområde beskæftigelse og social innovation og ESF+'s indsatsområde sundhed, jf. artikel 30

| 2) | »associeret land«: et tredjeland, der er part i en aftale med Unionen, der giver det mulighed for at deltage i ESF+'s indsatsområde beskæftigelse og social innovation og ESF+'s indsatsområde sundhed, jf. artikel 30 |
| --- | --- |

2)

»associeret land«: et tredjeland, der er part i en aftale med Unionen, der giver det mulighed for at deltage i ESF+'s indsatsområde beskæftigelse og social innovation og ESF+'s indsatsområde sundhed, jf. artikel 30

| 3) | »elementær materiel bistand«: varer, der opfylder en persons elementære behov i forbindelse med et værdigt liv, f.eks. beklædning, hygiejneartikler og skolematerialer |
| --- | --- |

3)

»elementær materiel bistand«: varer, der opfylder en persons elementære behov i forbindelse med et værdigt liv, f.eks. beklædning, hygiejneartikler og skolematerialer

| 3) | »elementær materiel bistand«: varer, der opfylder en persons elementære behov i forbindelse med et værdigt liv, f.eks. beklædning, hygiejneartikler
  , herunder kvinders hygiejneprodukter,
  og skolematerialer |
| --- | --- |

3)

»elementær materiel bistand«: varer, der opfylder en persons elementære behov i forbindelse med et værdigt liv, f.eks. beklædning, hygiejneartikler
  , herunder kvinders hygiejneprodukter,
  og skolematerialer

, herunder kvinders hygiejneprodukter,

| 4) | »blandingsoperation«: foranstaltninger, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. finansforordningens artikel 2, nr. 6), og som kombinerer støtte og/eller finansielle instrumenter, der ikke skal tilbagebetales, fra EU-budgettet og støtte, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer |
| --- | --- |

4)

»blandingsoperation«: foranstaltninger, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. finansforordningens artikel 2, nr. 6), og som kombinerer støtte og/eller finansielle instrumenter, der ikke skal tilbagebetales, fra EU-budgettet og støtte, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer

| 4) | »blandingsoperation«: foranstaltninger, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. finansforordningens artikel 2, nr. 6), og som kombinerer støtte og/eller finansielle instrumenter, der ikke skal tilbagebetales, fra EU-budgettet og støtte, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer |
| --- | --- |

4)

»blandingsoperation«: foranstaltninger, som støttes over EU-budgettet, herunder inden for blandingsfaciliteter, jf. finansforordningens artikel 2, nr. 6), og som kombinerer støtte og/eller finansielle instrumenter, der ikke skal tilbagebetales, fra EU-budgettet og støtte, der skal tilbagebetales, fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer

| 5) | »fælles umiddelbare resultatindikatorer«: fælles resultatindikatorer, der måler virkninger inden for fire uger fra den dag, hvor deltageren forlader operationen (udtrædelsesdato) |
| --- | --- |

5)

»fælles umiddelbare resultatindikatorer«: fælles resultatindikatorer, der måler virkninger inden for fire uger fra den dag, hvor deltageren forlader operationen (udtrædelsesdato)

| 5) | »fælles umiddelbare resultatindikatorer«: fælles resultatindikatorer, der måler virkninger inden for fire uger fra den dag, hvor deltageren forlader operationen (udtrædelsesdato) |
| --- | --- |

5)

»fælles umiddelbare resultatindikatorer«: fælles resultatindikatorer, der måler virkninger inden for fire uger fra den dag, hvor deltageren forlader operationen (udtrædelsesdato)

| 6) | »fælles langsigtede resultatindikatorer«: fælles resultatindikatorer, der måler virkninger, seks måneder efter at en deltager har forladt operationen |
| --- | --- |

6)

»fælles langsigtede resultatindikatorer«: fælles resultatindikatorer, der måler virkninger, seks måneder efter at en deltager har forladt operationen

| 6) | »fælles langsigtede resultatindikatorer«: fælles resultatindikatorer, der måler virkninger, seks
  og tolv
  måneder efter at en deltager har forladt operationen |
| --- | --- |

6)

»fælles langsigtede resultatindikatorer«: fælles resultatindikatorer, der måler virkninger, seks
  og tolv
  måneder efter at en deltager har forladt operationen

og tolv

| 7) | »omkostninger til indkøb af fødevarer og/eller elementær materiel bistand«: de faktiske omkostninger i forbindelse med støttemodtagerens indkøb af fødevarer og/eller elementær materiel bistand og ikke begrænset til prisen på fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand |
| --- | --- |

7)

»omkostninger til indkøb af fødevarer og/eller elementær materiel bistand«: de faktiske omkostninger i forbindelse med støttemodtagerens indkøb af fødevarer og/eller elementær materiel bistand og ikke begrænset til prisen på fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand

| 7) | »omkostninger til indkøb af fødevarer og/eller elementær materiel bistand«: de faktiske omkostninger i forbindelse med støttemodtagerens indkøb af fødevarer og/eller elementær materiel bistand og ikke begrænset til prisen på fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand |
| --- | --- |

7)

»omkostninger til indkøb af fødevarer og/eller elementær materiel bistand«: de faktiske omkostninger i forbindelse med støttemodtagerens indkøb af fødevarer og/eller elementær materiel bistand og ikke begrænset til prisen på fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand

| 7a) | »grænseoverskridende partnerskaber« for så vidt angår indsatsområdet beskæftigelse og social innovation: permanente strukturer for samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger, civilsamfundet eller arbejdsmarkedets parter i mindst to medlemsstater |
| --- | --- |

7a)

7a)

»grænseoverskridende partnerskaber« for så vidt angår indsatsområdet beskæftigelse og social innovation: permanente strukturer for samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger, civilsamfundet eller arbejdsmarkedets parter i mindst to medlemsstater

»grænseoverskridende partnerskaber« for så vidt angår indsatsområdet beskæftigelse og social innovation: permanente strukturer for samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger, civilsamfundet eller arbejdsmarkedets parter i mindst to medlemsstater

| 8) | »slutmodtager«: den eller de socialt dårligst stillede personer, der modtager støtte, jf. artikel 4, stk. 1, nr. xi) |
| --- | --- |

8)

»slutmodtager«: den eller de socialt dårligst stillede personer, der modtager støtte, jf. artikel 4, stk. 1, nr. xi)

| 8) | »slutmodtager«: den eller de socialt dårligst stillede personer, der modtager støtte, jf. artikel 4, stk. 1, nr. xi) |
| --- | --- |

8)

»slutmodtager«: den eller de socialt dårligst stillede personer, der modtager støtte, jf. artikel 4, stk. 1, nr. xi)

| 9) | »sundhedskrise«: enhver krise, der almindeligvis opfattes som en trussel, som har en sundhedsdimension, og som kræver øjeblikkelig handling fra myndighedernes side under usikre forhold |
| --- | --- |

9)

»sundhedskrise«: enhver krise, der almindeligvis opfattes som en trussel, som har en sundhedsdimension, og som kræver øjeblikkelig handling fra myndighedernes side under usikre forhold

| 9) | »sundhedskrise«: enhver krise, der almindeligvis opfattes som en trussel, som har en sundhedsdimension, og som kræver øjeblikkelig handling fra myndighedernes side under usikre forhold |
| --- | --- |

9)

»sundhedskrise«: enhver krise, der almindeligvis opfattes som en trussel, som har en sundhedsdimension, og som kræver øjeblikkelig handling fra myndighedernes side under usikre forhold

| 10) | »retlig enhed« en fysisk person eller en efter national ret, EU-lovgivningen eller international ret oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter |
| --- | --- |

10)

»retlig enhed« en fysisk person eller en efter national ret, EU-lovgivningen eller international ret oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter

| 10) | »retlig enhed« en fysisk person eller en efter national ret, EU-lovgivningen eller international ret oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter |
| --- | --- |

10)

»retlig enhed« en fysisk person eller en efter national ret, EU-lovgivningen eller international ret oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter

| 11) | »mikrofinansiering«: bl.a. garantier, mikrokredit samt egenkapital og kvasiegenkapital kombineret med ledsagende virksomhedsudviklingstjenester, f.eks. i form af individuel rådgivning, uddannelse og mentorordninger, der udvides til også at omfatte personer og mikrovirksomheder, der oplever vanskeligheder med hensyn til at få adgang til kredit med henblik på erhvervsmæssige og/eller indtægtsskabende aktiviteter |
| --- | --- |

11)

»mikrofinansiering«: bl.a. garantier, mikrokredit samt egenkapital og kvasiegenkapital kombineret med ledsagende virksomhedsudviklingstjenester, f.eks. i form af individuel rådgivning, uddannelse og mentorordninger, der udvides til også at omfatte personer og mikrovirksomheder, der oplever vanskeligheder med hensyn til at få adgang til kredit med henblik på erhvervsmæssige og/eller indtægtsskabende aktiviteter

| 11) | »mikrofinansiering«: bl.a. garantier, mikrokredit samt egenkapital og kvasiegenkapital kombineret med ledsagende virksomhedsudviklingstjenester, f.eks. i form af individuel rådgivning, uddannelse og mentorordninger, der udvides til også at omfatte personer og mikrovirksomheder, der oplever vanskeligheder med hensyn til at få adgang til kredit med henblik på erhvervsmæssige og/eller indtægtsskabende aktiviteter |
| --- | --- |

11)

»mikrofinansiering«: bl.a. garantier, mikrokredit samt egenkapital og kvasiegenkapital kombineret med ledsagende virksomhedsudviklingstjenester, f.eks. i form af individuel rådgivning, uddannelse og mentorordninger, der udvides til også at omfatte personer og mikrovirksomheder, der oplever vanskeligheder med hensyn til at få adgang til kredit med henblik på erhvervsmæssige og/eller indtægtsskabende aktiviteter

| 12) | »mikrovirksomhed«: en virksomhed med under 10 ansatte og en årlig omsætning eller samlet balance på under 2 000 000  EUR |
| --- | --- |

12)

»mikrovirksomhed«: en virksomhed med under 10 ansatte og en årlig omsætning eller samlet balance på under 2 000 000  EUR

| 12) | »mikrovirksomhed«: en virksomhed med under 10 ansatte og en årlig omsætning eller samlet balance på under 2 000 000  EUR |
| --- | --- |

12)

»mikrovirksomhed«: en virksomhed med under 10 ansatte og en årlig omsætning eller samlet balance på under 2 000 000  EUR

| 13) | »de socialt dårligst stillede personer«: fysiske personer, dvs. enkeltpersoner, familier, husstande eller sammenslutninger af sådanne personer, hvis behov for bistand er blevet fastslået i overensstemmelse med objektive kriterier, som de nationale kompetente myndigheder fastsætter i samarbejde med relevante interessenter, idet de undgår interessekonflikter, og som er godkendt af de pågældende nationale myndigheder, og som kan omfatte elementer, der gør det muligt at fokusere på de socialt dårligst stillede personer i bestemte geografiske områder |
| --- | --- |

13)

»de socialt dårligst stillede personer«: fysiske personer, dvs. enkeltpersoner, familier, husstande eller sammenslutninger af sådanne personer, hvis behov for bistand er blevet fastslået i overensstemmelse med objektive kriterier, som de nationale kompetente myndigheder fastsætter i samarbejde med relevante interessenter, idet de undgår interessekonflikter, og som er godkendt af de pågældende nationale myndigheder, og som kan omfatte elementer, der gør det muligt at fokusere på de socialt dårligst stillede personer i bestemte geografiske områder

| 13) | »de socialt dårligst stillede personer«: fysiske personer, dvs. enkeltpersoner, familier, husstande eller sammenslutninger af sådanne personer,
  herunder børn og hjemløse,
  hvis behov for bistand er blevet fastslået i overensstemmelse med objektive kriterier, som de nationale kompetente myndigheder fastsætter i samarbejde med relevante interessenter, idet de undgår interessekonflikter, og som er godkendt af de pågældende nationale myndigheder, og som kan omfatte elementer, der gør det muligt at fokusere på de socialt dårligst stillede personer i bestemte geografiske områder |
| --- | --- |

13)

»de socialt dårligst stillede personer«: fysiske personer, dvs. enkeltpersoner, familier, husstande eller sammenslutninger af sådanne personer,
  herunder børn og hjemløse,
  hvis behov for bistand er blevet fastslået i overensstemmelse med objektive kriterier, som de nationale kompetente myndigheder fastsætter i samarbejde med relevante interessenter, idet de undgår interessekonflikter, og som er godkendt af de pågældende nationale myndigheder, og som kan omfatte elementer, der gør det muligt at fokusere på de socialt dårligst stillede personer i bestemte geografiske områder

herunder børn og hjemløse,

| 14) | »referenceværdi«: en værdi til fastsættelse af mål for fælles og programspecifikke resultatindikatorer, der er baseret på igangværende eller tidligere lignende interventioner |
| --- | --- |

14)

»referenceværdi«: en værdi til fastsættelse af mål for fælles og programspecifikke resultatindikatorer, der er baseret på igangværende eller tidligere lignende interventioner

| 14) | »referenceværdi«: en værdi til fastsættelse af mål for fælles og programspecifikke resultatindikatorer, der er baseret på igangværende eller tidligere lignende interventioner |
| --- | --- |

14)

»referenceværdi«: en værdi til fastsættelse af mål for fælles og programspecifikke resultatindikatorer, der er baseret på igangværende eller tidligere lignende interventioner

| 15) | »social virksomhed«:
  et foretagende
  , uanset dets juridiske status, eller en fysisk person, som |
| --- | --- |

15)

»social virksomhed«:
  et foretagende
  , uanset dets juridiske status, eller en fysisk person, som

et foretagende

| 15) | »social virksomhed«:
  en socioøkonomisk virksomhed
  , uanset dets juridiske status, eller en fysisk person, som |
| --- | --- |

15)

»social virksomhed«:
  en socioøkonomisk virksomhed
  , uanset dets juridiske status, eller en fysisk person, som

en socioøkonomisk virksomhed

| | a) | i overensstemmelse med sine vedtægter, statutter eller andre retlige dokumenter, der kan medføre ansvar i henhold til reglerne i den medlemsstat, hvor den befinder sig, har som sin primære sociale målsætning at opnå målbare positive sociale virkninger frem for at skabe fortjeneste til andre formål, og som leverer tjenester eller varer, der giver et socialt udbytte, og/eller anvender metoder til produktion af varer eller tjenester, der er udtryk for sociale målsætninger |
| --- | --- | --- |

a)

i overensstemmelse med sine vedtægter, statutter eller andre retlige dokumenter, der kan medføre ansvar i henhold til reglerne i den medlemsstat, hvor den befinder sig, har som sin primære sociale målsætning at opnå målbare positive sociale virkninger frem for at skabe fortjeneste til andre formål, og som leverer tjenester eller varer, der giver et socialt udbytte, og/eller anvender metoder til produktion af varer eller tjenester, der er udtryk for sociale målsætninger

| | a) | i overensstemmelse med sine vedtægter, statutter eller andre retlige dokumenter, der kan medføre ansvar i henhold til reglerne i den medlemsstat, hvor den befinder sig, har som sin primære sociale målsætning at opnå målbare positive sociale virkninger
  , herunder miljømæssige virkninger,
  frem for at skabe fortjeneste til andre formål, og som leverer tjenester eller varer, der giver et socialt udbytte, og/eller anvender metoder til produktion af varer eller tjenester, der er udtryk for sociale målsætninger |
| --- | --- | --- |

a)

i overensstemmelse med sine vedtægter, statutter eller andre retlige dokumenter, der kan medføre ansvar i henhold til reglerne i den medlemsstat, hvor den befinder sig, har som sin primære sociale målsætning at opnå målbare positive sociale virkninger
  , herunder miljømæssige virkninger,
  frem for at skabe fortjeneste til andre formål, og som leverer tjenester eller varer, der giver et socialt udbytte, og/eller anvender metoder til produktion af varer eller tjenester, der er udtryk for sociale målsætninger

, herunder miljømæssige virkninger,

| | b) | først og fremmest
  anvender
  sin profit til at opfylde sin primære målsætning og har på forhånd fastlagte procedurer og regler for enhver udlodning af profit, der sikrer, at sådan udlodning ikke underminerer den primære sociale målsætning |
| --- | --- | --- |

b)

først og fremmest
  anvender
  sin profit til at opfylde sin primære målsætning og har på forhånd fastlagte procedurer og regler for enhver udlodning af profit, der sikrer, at sådan udlodning ikke underminerer den primære sociale målsætning

anvender

| | b) | først og fremmest
  geninvesterer størstedelen af
  sin profit til at opfylde sin primære målsætning og har på forhånd fastlagte procedurer og regler for enhver udlodning af profit, der sikrer, at sådan udlodning ikke underminerer den primære sociale målsætning |
| --- | --- | --- |

b)

først og fremmest
  geninvesterer størstedelen af
  sin profit til at opfylde sin primære målsætning og har på forhånd fastlagte procedurer og regler for enhver udlodning af profit, der sikrer, at sådan udlodning ikke underminerer den primære sociale målsætning

geninvesterer størstedelen af

| | c) | ledes på en aktiv, ansvarlig og gennemsigtig måde, særlig ved at inddrage de arbejdstagere, kunder og interesserede parter, som berøres af dens forretningsaktiviteter |
| --- | --- | --- |

c)

ledes på en aktiv, ansvarlig og gennemsigtig måde, særlig ved at inddrage de arbejdstagere, kunder og interesserede parter, som berøres af dens forretningsaktiviteter

| | c) | ledes på en aktiv, ansvarlig
  , demokratisk, participatorisk
  og gennemsigtig måde, særlig ved at inddrage de arbejdstagere, kunder og interesserede parter, som berøres af dens forretningsaktiviteter |
| --- | --- | --- |

c)

ledes på en aktiv, ansvarlig
  , demokratisk, participatorisk
  og gennemsigtig måde, særlig ved at inddrage de arbejdstagere, kunder og interesserede parter, som berøres af dens forretningsaktiviteter

, demokratisk, participatorisk

| 15a) | »socioøkonomisk virksomhed«: forskellige typer af virksomheder og enheder, der er omfattet af den sociale økonomi, såsom andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger, fonde, sociale virksomheder og andre former for virksomheder, der er reguleret af lovgivningen i de enkelte medlemsstater, og som baserer sig på de individuelle og sociale målsætningers forrang over kapitalen samt på demokratisk styring og solidaritet, og som geninvester størstedelen af deres overskud |
| --- | --- |

15a)

15a)

»socioøkonomisk virksomhed«: forskellige typer af virksomheder og enheder, der er omfattet af den sociale økonomi, såsom andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger, fonde, sociale virksomheder og andre former for virksomheder, der er reguleret af lovgivningen i de enkelte medlemsstater, og som baserer sig på de individuelle og sociale målsætningers forrang over kapitalen samt på demokratisk styring og solidaritet, og som geninvester størstedelen af deres overskud

»socioøkonomisk virksomhed«: forskellige typer af virksomheder og enheder, der er omfattet af den sociale økonomi, såsom andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger, fonde, sociale virksomheder og andre former for virksomheder, der er reguleret af lovgivningen i de enkelte medlemsstater, og som baserer sig på de individuelle og sociale målsætningers forrang over kapitalen samt på demokratisk styring og solidaritet, og som geninvester størstedelen af deres overskud

| 16) | »sociale innovationer«: aktiviteter, der er sociale i både deres formål og midler, og navnlig dem, der vedrører udvikling og implementering af nye idéer (varer, tjenesteydelser og modeller), der på én og samme tid både opfylder sociale behov og skaber nye sociale sammenhænge eller samarbejdsforbindelser og derved er gavnlige for samfundet og styrker dets handlingsevne |
| --- | --- |

16)

»sociale innovationer«: aktiviteter, der er sociale i både deres formål og midler, og navnlig dem, der vedrører udvikling og implementering af nye idéer (varer, tjenesteydelser og modeller), der på én og samme tid både opfylder sociale behov og skaber nye sociale sammenhænge eller samarbejdsforbindelser og derved er gavnlige for samfundet og styrker dets handlingsevne

| 16) | »sociale innovationer«: aktiviteter,
  herunder kollektive aktiviteter,
  der er sociale i både deres formål og midler, og navnlig dem, der vedrører udvikling og implementering af nye idéer (varer, tjenesteydelser
  , praksisser
  og modeller), der på én og samme tid både opfylder sociale behov og skaber nye sociale sammenhænge eller samarbejdsforbindelser
  , herunder mellem offentlige organisationer, organisationer i den tredje sektor såsom frivillige organisationer og lokalsamfundsorganisationer samt socialøkonomiske virksomheder,
  og derved er gavnlige for samfundet og styrker dets handlingsevne |
| --- | --- |

16)

»sociale innovationer«: aktiviteter,
  herunder kollektive aktiviteter,
  der er sociale i både deres formål og midler, og navnlig dem, der vedrører udvikling og implementering af nye idéer (varer, tjenesteydelser
  , praksisser
  og modeller), der på én og samme tid både opfylder sociale behov og skaber nye sociale sammenhænge eller samarbejdsforbindelser
  , herunder mellem offentlige organisationer, organisationer i den tredje sektor såsom frivillige organisationer og lokalsamfundsorganisationer samt socialøkonomiske virksomheder,
  og derved er gavnlige for samfundet og styrker dets handlingsevne

herunder kollektive aktiviteter,

, praksisser

, herunder mellem offentlige organisationer, organisationer i den tredje sektor såsom frivillige organisationer og lokalsamfundsorganisationer samt socialøkonomiske virksomheder,

| 17) | »sociale eksperimenter«: politiske interventioner, der tilbyder innovative svar på sociale behov, gennemført i lille skala og under vilkår, der gør det muligt at måle deres virkning, inden de, hvis resultaterne er overbevisende, gennemføres i andre sammenhænge eller i større skala |
| --- | --- |

17)

»sociale eksperimenter«: politiske interventioner, der tilbyder innovative svar på sociale behov, gennemført i lille skala og under vilkår, der gør det muligt at måle deres virkning, inden de, hvis resultaterne er overbevisende, gennemføres i andre sammenhænge eller i større skala

| 17) | »sociale eksperimenter«: politiske interventioner, der tilbyder innovative svar på sociale behov, gennemført i lille skala og under vilkår, der gør det muligt at måle deres virkning, inden de, hvis resultaterne er overbevisende, gennemføres i andre
  , herunder geografiske og sektorielle,
  sammenhænge eller i større skala |
| --- | --- |

17)

»sociale eksperimenter«: politiske interventioner, der tilbyder innovative svar på sociale behov, gennemført i lille skala og under vilkår, der gør det muligt at måle deres virkning, inden de, hvis resultaterne er overbevisende, gennemføres i andre
  , herunder geografiske og sektorielle,
  sammenhænge eller i større skala

, herunder geografiske og sektorielle,

| 18) | »nøglekompetencer«: den viden og de færdigheder og kompetencer, som alle mennesker har brug for, i enhver fase af livet, med henblik på personlig udfoldelse og udvikling, beskæftigelse, social inklusion og aktivt medborgerskab Nøglekompetencerne er: læse- og skrivefærdigheder, flersproglige kompetencer, matematik, naturvidenskab, teknologi og ingeniørvæsen, digitale færdigheder, personlige kompetencer, sociale kompetencer og læringskompetence, medborgerskab, iværksætteri samt
  kulturel
  bevidsthed og udtryksevne |
| --- | --- |

18)

»nøglekompetencer«: den viden og de færdigheder og kompetencer, som alle mennesker har brug for, i enhver fase af livet, med henblik på personlig udfoldelse og udvikling, beskæftigelse, social inklusion og aktivt medborgerskab Nøglekompetencerne er: læse- og skrivefærdigheder, flersproglige kompetencer, matematik, naturvidenskab, teknologi og ingeniørvæsen, digitale færdigheder, personlige kompetencer, sociale kompetencer og læringskompetence, medborgerskab, iværksætteri samt
  kulturel
  bevidsthed og udtryksevne

kulturel

| 18) | »nøglekompetencer«: den viden og de færdigheder og kompetencer, som alle mennesker har brug for, i enhver fase af livet, med henblik på personlig udfoldelse og udvikling, beskæftigelse, social inklusion og aktivt medborgerskab. Nøglekompetencerne er: læse- og skrivefærdigheder, flersproglige kompetencer,
  matematik, naturvidenskab, teknologi
  , kunst
  og ingeniørvæsen,
  digitale færdigheder,
  mediekendskab,
  personlige kompetencer, sociale kompetencer og læringskompetence, medborgerskab, iværksætteri samt
  (inter)kulturel
  bevidsthed og udtryksevne
  og kritisk tænkning |
| --- | --- |

18)

»nøglekompetencer«: den viden og de færdigheder og kompetencer, som alle mennesker har brug for, i enhver fase af livet, med henblik på personlig udfoldelse og udvikling, beskæftigelse, social inklusion og aktivt medborgerskab. Nøglekompetencerne er: læse- og skrivefærdigheder, flersproglige kompetencer,
  matematik, naturvidenskab, teknologi
  , kunst
  og ingeniørvæsen,
  digitale færdigheder,
  mediekendskab,
  personlige kompetencer, sociale kompetencer og læringskompetence, medborgerskab, iværksætteri samt
  (inter)kulturel
  bevidsthed og udtryksevne
  og kritisk tænkning

matematik, naturvidenskab, teknologi

og ingeniørvæsen,

mediekendskab,

(inter)kulturel

og kritisk tænkning

| 19) | »tredjeland«: et land, der ikke er medlem af Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

19)

»tredjeland«: et land, der ikke er medlem af Den Europæiske Union.

| 19) | »tredjeland«: et land, der ikke er medlem af Den Europæiske Union |
| --- | --- |

19)

»tredjeland«: et land, der ikke er medlem af Den Europæiske Union

| 19a) | »ugunstigt stillede grupper«: målgrupper med et højt niveau af mennesker, der oplever eller er i risiko for fattigdom, forskelsbehandling eller social udstødelse, herunder blandt andre etniske minoriteter såsom romaer, tredjelandsstatsborgere, herunder migranter, ældre, børn, enlige forældre, personer med handicap eller personer med kroniske sygdomme |
| --- | --- |

19a)

19a)

»ugunstigt stillede grupper«: målgrupper med et højt niveau af mennesker, der oplever eller er i risiko for fattigdom, forskelsbehandling eller social udstødelse, herunder blandt andre etniske minoriteter såsom romaer, tredjelandsstatsborgere, herunder migranter, ældre, børn, enlige forældre, personer med handicap eller personer med kroniske sygdomme

»ugunstigt stillede grupper«: målgrupper med et højt niveau af mennesker, der oplever eller er i risiko for fattigdom, forskelsbehandling eller social udstødelse, herunder blandt andre etniske minoriteter såsom romaer, tredjelandsstatsborgere, herunder migranter, ældre, børn, enlige forældre, personer med handicap eller personer med kroniske sygdomme

| 19b) | »livslang læring«: læring i enhver form (formel, ikke-formel og uformel læring), i alle faser af livet, herunder førskoleundervisning, almen uddannelse, erhvervsuddannelse, videregående uddannelse og voksenuddannelse, og som resulterer i øget viden, øgede færdigheder og kompetencer samt muligheder for deltagelse i samfundet. |
| --- | --- |

19b)

19b)

»livslang læring«: læring i enhver form (formel, ikke-formel og uformel læring), i alle faser af livet, herunder førskoleundervisning, almen uddannelse, erhvervsuddannelse, videregående uddannelse og voksenuddannelse, og som resulterer i øget viden, øgede færdigheder og kompetencer samt muligheder for deltagelse i samfundet.

»livslang læring«: læring i enhver form (formel, ikke-formel og uformel læring), i alle faser af livet, herunder førskoleundervisning, almen uddannelse, erhvervsuddannelse, videregående uddannelse og voksenuddannelse, og som resulterer i øget viden, øgede færdigheder og kompetencer samt muligheder for deltagelse i samfundet.

2.   Definitionerne i artikel [2] i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser] finder også anvendelse på det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning.

2.   Definitionerne i artikel [2] i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser] finder også anvendelse på det indsatsområde under ESF+, der gennemføres under delt forvaltning.

2a.
     
  Definitionerne i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1046 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget

   (1a)

  finder også anvendelse på indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed under direkte og indirekte forvaltning.

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3

Artikel 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Generelle målsætninger og gennemførelsesmetoder | Generelle målsætninger og gennemførelsesmetoder |
| ESF+
  har til formål at støtte medlemsstaterne
  i at opnå et højt niveau af beskæftigelse
  , retfærdig social beskyttelse samt en kompetent og modstandsdygtig arbejdsstyrke
  ,
  der er klar til fremtidens arbejdsmarked
  ,
  i overensstemmelse med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder, der blev proklameret af Europa-Parlamentet
  ,
  Rådet og Kommissionen den 17. november 2017
  . | ESF+
  støtter medlemsstaterne på nationalt, regionalt og lokalt niveau og Unionen
  i at opnå
  inklusive samfund,
  et højt niveau af beskæftigelse
  af høj kvalitet, jobskabelse, inklusiv uddannelse af høj kvalitet
  ,
  lige muligheder, afskaffe fattigdom, herunder børnefattigdom
  ,
  social inklusion og integration, social samhørighed, social beskyttelse samt en kompetent og modstandsdygtig arbejdsstyrke
  ,
  der er klar til fremtidens arbejdsmarked
  . |
| | ESF + er i overensstemmelse med EU-traktaterne og chartret og opfylder de principper, der er fastsat i den europæiske søjle for sociale rettigheder, der blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017, og bidrager dermed til Unionens mål med hensyn til at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i overensstemmelse med artikel 174 i TEUF og Unionens og dens medlemsstaters tilsagn om at opfylde målene for bæredygtig udvikling og de forpligtelser, der er indgået i henhold til Parisaftalen. |
| ESF+ støtter, supplerer og skaber merværdi til medlemsstaternes politikker for at sikre lige muligheder, adgang til arbejdsmarkedet,
  rimelige
  arbejdsvilkår, social beskyttelse og inklusion samt et højt niveau af beskyttelse af menneskers sundhed. | ESF+ støtter, supplerer og skaber merværdi til medlemsstaternes politikker for at sikre lige muligheder,
  lige
  adgang til arbejdsmarkedet
  , livslang læring
  , arbejdsvilkår
  af høj kvalitet,
  social beskyttelse
  , integration
  og inklusion
  , udryddelse af fattigdom, herunder børnefattigdom, investeringer i børn og unge, ikke-forskelsbehandling, ligestilling mellem kønnene, adgang til basale tjenester
  samt et højt niveau af beskyttelse af menneskers sundhed. |
| Den gennemføres: | Den gennemføres: |
| a) | under delt forvaltning for så vidt angår den del af bistanden, der svarer til de specifikke målsætninger, der er angivet i artikel 4, stk. 1 (i det følgende benævnt »ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning«), og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 3

Artikel 3

Generelle målsætninger og gennemførelsesmetoder

Generelle målsætninger og gennemførelsesmetoder

ESF+
  har til formål at støtte medlemsstaterne
  i at opnå et højt niveau af beskæftigelse
  , retfærdig social beskyttelse samt en kompetent og modstandsdygtig arbejdsstyrke
  ,
  der er klar til fremtidens arbejdsmarked
  ,
  i overensstemmelse med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder, der blev proklameret af Europa-Parlamentet
  ,
  Rådet og Kommissionen den 17. november 2017
  .

har til formål at støtte medlemsstaterne

, retfærdig social beskyttelse samt en kompetent og modstandsdygtig arbejdsstyrke

der er klar til fremtidens arbejdsmarked

i overensstemmelse med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder, der blev proklameret af Europa-Parlamentet

Rådet og Kommissionen den 17. november 2017

ESF+
  støtter medlemsstaterne på nationalt, regionalt og lokalt niveau og Unionen
  i at opnå
  inklusive samfund,
  et højt niveau af beskæftigelse
  af høj kvalitet, jobskabelse, inklusiv uddannelse af høj kvalitet
  ,
  lige muligheder, afskaffe fattigdom, herunder børnefattigdom
  ,
  social inklusion og integration, social samhørighed, social beskyttelse samt en kompetent og modstandsdygtig arbejdsstyrke
  ,
  der er klar til fremtidens arbejdsmarked
  .

støtter medlemsstaterne på nationalt, regionalt og lokalt niveau og Unionen

inklusive samfund,

af høj kvalitet, jobskabelse, inklusiv uddannelse af høj kvalitet

lige muligheder, afskaffe fattigdom, herunder børnefattigdom

social inklusion og integration, social samhørighed, social beskyttelse samt en kompetent og modstandsdygtig arbejdsstyrke

der er klar til fremtidens arbejdsmarked

ESF + er i overensstemmelse med EU-traktaterne og chartret og opfylder de principper, der er fastsat i den europæiske søjle for sociale rettigheder, der blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017, og bidrager dermed til Unionens mål med hensyn til at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i overensstemmelse med artikel 174 i TEUF og Unionens og dens medlemsstaters tilsagn om at opfylde målene for bæredygtig udvikling og de forpligtelser, der er indgået i henhold til Parisaftalen.

ESF + er i overensstemmelse med EU-traktaterne og chartret og opfylder de principper, der er fastsat i den europæiske søjle for sociale rettigheder, der blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017, og bidrager dermed til Unionens mål med hensyn til at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i overensstemmelse med artikel 174 i TEUF og Unionens og dens medlemsstaters tilsagn om at opfylde målene for bæredygtig udvikling og de forpligtelser, der er indgået i henhold til Parisaftalen.

ESF+ støtter, supplerer og skaber merværdi til medlemsstaternes politikker for at sikre lige muligheder, adgang til arbejdsmarkedet,
  rimelige
  arbejdsvilkår, social beskyttelse og inklusion samt et højt niveau af beskyttelse af menneskers sundhed.

rimelige

ESF+ støtter, supplerer og skaber merværdi til medlemsstaternes politikker for at sikre lige muligheder,
  lige
  adgang til arbejdsmarkedet
  , livslang læring
  , arbejdsvilkår
  af høj kvalitet,
  social beskyttelse
  , integration
  og inklusion
  , udryddelse af fattigdom, herunder børnefattigdom, investeringer i børn og unge, ikke-forskelsbehandling, ligestilling mellem kønnene, adgang til basale tjenester
  samt et højt niveau af beskyttelse af menneskers sundhed.

lige

, livslang læring

af høj kvalitet,

, integration

, udryddelse af fattigdom, herunder børnefattigdom, investeringer i børn og unge, ikke-forskelsbehandling, ligestilling mellem kønnene, adgang til basale tjenester

Den gennemføres:

Den gennemføres:

a)

under delt forvaltning for så vidt angår den del af bistanden, der svarer til de specifikke målsætninger, der er angivet i artikel 4, stk. 1 (i det følgende benævnt »ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning«), og

| a) | under delt forvaltning for så vidt angår den del af bistanden, der svarer til de specifikke målsætninger, der er angivet i artikel 4, stk. 1 (i det følgende benævnt »ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning«), og |
| --- | --- |

a)

under delt forvaltning for så vidt angår den del af bistanden, der svarer til de specifikke målsætninger, der er angivet i artikel 4, stk. 1 (i det følgende benævnt »ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning«), og

| b) | under direkte og indirekte forvaltning for så vidt angår den del af bistanden, der svarer til de målsætninger, der er angivet i artikel 4, stk. 1, og artikel 23 (i det følgende benævnt »indsatsområdet beskæftigelse og social innovation«) og for så vidt angår den del af bistanden, der svarer til de målsætninger, der er angivet i artikel 4, stk. 1 og 3, og artikel 26 (i det følgende benævnt »indsatsområdet sundhed«). |
| --- | --- |

b)

under direkte og indirekte forvaltning for så vidt angår den del af bistanden, der svarer til de målsætninger, der er angivet i artikel 4, stk. 1, og artikel 23 (i det følgende benævnt »indsatsområdet beskæftigelse og social innovation«) og for så vidt angår den del af bistanden, der svarer til de målsætninger, der er angivet i artikel 4, stk. 1 og 3, og artikel 26 (i det følgende benævnt »indsatsområdet sundhed«).

| b) | under direkte og indirekte forvaltning for så vidt angår den del af bistanden, der svarer til de målsætninger, der er angivet i artikel 4, stk. 1, og artikel 23 (i det følgende benævnt »indsatsområdet beskæftigelse og social innovation«) og for så vidt angår den del af bistanden, der svarer til de målsætninger, der er angivet i artikel 4, stk. 1 og 3, og artikel 26 (i det følgende benævnt »indsatsområdet sundhed«). |
| --- | --- |

b)

under direkte og indirekte forvaltning for så vidt angår den del af bistanden, der svarer til de målsætninger, der er angivet i artikel 4, stk. 1, og artikel 23 (i det følgende benævnt »indsatsområdet beskæftigelse og social innovation«) og for så vidt angår den del af bistanden, der svarer til de målsætninger, der er angivet i artikel 4, stk. 1 og 3, og artikel 26 (i det følgende benævnt »indsatsområdet sundhed«).

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4

Artikel 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| Specifikke målsætninger | Specifikke målsætninger |
| 1.   ESF+ støtter følgende specifikke målsætninger på politikområderne beskæftigelse, uddannelse
  og
  social inklusion samt sundhed og bidrager herigennem også til den politiske målsætning om »Et mere socialt Europa — gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder«, der er fastsat i artikel [4] i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser]: | 1.   ESF+ støtter følgende specifikke målsætninger på politikområderne beskæftigelse, uddannelse
  , mobilitet,
  social inklusion
  , udryddelse af fattigdom
  samt sundhed og bidrager herigennem også til den politiske målsætning om »Et mere socialt Europa — gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder«, der er fastsat i artikel [4] i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser]: |
| i) | at forbedre adgangen til beskæftigelse for alle jobsøgende, navnlig unge, langtidsledige og
  erhvervsinaktive
  , og fremme selvstændig virksomhed og den sociale økonomi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 4

Artikel 4

Specifikke målsætninger

Specifikke målsætninger

1.   ESF+ støtter følgende specifikke målsætninger på politikområderne beskæftigelse, uddannelse
  og
  social inklusion samt sundhed og bidrager herigennem også til den politiske målsætning om »Et mere socialt Europa — gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder«, der er fastsat i artikel [4] i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser]:

1.   ESF+ støtter følgende specifikke målsætninger på politikområderne beskæftigelse, uddannelse
  , mobilitet,
  social inklusion
  , udryddelse af fattigdom
  samt sundhed og bidrager herigennem også til den politiske målsætning om »Et mere socialt Europa — gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder«, der er fastsat i artikel [4] i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser]:

i)

at forbedre adgangen til beskæftigelse for alle jobsøgende, navnlig unge, langtidsledige og
  erhvervsinaktive
  , og fremme selvstændig virksomhed og den sociale økonomi

erhvervsinaktive

| i) | at forbedre adgangen til beskæftigelse
  af høj kvalitet og aktiveringsforanstaltninger
  for alle jobsøgende, navnlig
  specifikke foranstaltninger for
  unge,
  især gennem gennemførelse af ungdomsgarantien,
  langtidsledige
  , ikke-erhvervsaktive personer
  og
  ugunstigt stillede grupper med fokus på de personer, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet
  , og fremme
  beskæftigelse,
  selvstændig virksomhed
  , iværksætteri
  og den sociale økonomi |
| --- | --- |

i)

at forbedre adgangen til beskæftigelse
  af høj kvalitet og aktiveringsforanstaltninger
  for alle jobsøgende, navnlig
  specifikke foranstaltninger for
  unge,
  især gennem gennemførelse af ungdomsgarantien,
  langtidsledige
  , ikke-erhvervsaktive personer
  og
  ugunstigt stillede grupper med fokus på de personer, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet
  , og fremme
  beskæftigelse,
  selvstændig virksomhed
  , iværksætteri
  og den sociale økonomi

af høj kvalitet og aktiveringsforanstaltninger

specifikke foranstaltninger for

især gennem gennemførelse af ungdomsgarantien,

, ikke-erhvervsaktive personer

ugunstigt stillede grupper med fokus på de personer, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet

beskæftigelse,

, iværksætteri

| ii) | at modernisere arbejdsmarkedets institutioner og tjenester for at sikre rettidig og skræddersyet bistand samt støtte til matching, overgange og mobilitet på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

ii)

at modernisere arbejdsmarkedets institutioner og tjenester for at sikre rettidig og skræddersyet bistand samt støtte til matching, overgange og mobilitet på arbejdsmarkedet

| ii) | at modernisere arbejdsmarkedets institutioner og tjenester for at sikre rettidig og skræddersyet bistand samt støtte til matching, overgange og mobilitet på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

ii)

at modernisere arbejdsmarkedets institutioner og tjenester for at sikre rettidig og skræddersyet bistand samt støtte til matching, overgange og mobilitet på arbejdsmarkedet

| iii) | at fremme kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet, en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv, herunder adgang til børnepasning, et
  sund
  og veltilpasset arbejdsmiljø, der
  tager højde for sundhedsmæssige risici
  ,
  tilpasning af arbejdstagere
  , virksomheder og iværksættere
  til forandring samt
  aktiv og sund aldring |
| --- | --- |

iii)

at fremme kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet, en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv, herunder adgang til børnepasning, et
  sund
  og veltilpasset arbejdsmiljø, der
  tager højde for sundhedsmæssige risici
  ,
  tilpasning af arbejdstagere
  , virksomheder og iværksættere
  til forandring samt
  aktiv og sund aldring

sund

tager højde for sundhedsmæssige risici

tilpasning af arbejdstagere

til forandring samt

| iii) | at fremme kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet
  og karriereudvikling, fremme princippet om lige løn for lige arbejde
  , en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv,
  med særligt fokus på enlige forældre,
  herunder adgang til
  økonomisk overkommelig, inklusiv
  børnepasning
  af høj kvalitet
  ,
  førskoleundervisning, ældrepleje og andre plejeydelser og støtte samt
  et
  sundt
  og veltilpasset arbejdsmiljø,
  hvor
  der
  satses på at eliminere sundheds- og sygdomsrisici
  ,
  gøre arbejdstagere, faglig nyorientering
  , virksomheder og iværksættere
  omstillingsparate, og fremme
  aktiv og sund aldring |
| --- | --- |

iii)

at fremme kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet
  og karriereudvikling, fremme princippet om lige løn for lige arbejde
  , en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv,
  med særligt fokus på enlige forældre,
  herunder adgang til
  økonomisk overkommelig, inklusiv
  børnepasning
  af høj kvalitet
  ,
  førskoleundervisning, ældrepleje og andre plejeydelser og støtte samt
  et
  sundt
  og veltilpasset arbejdsmiljø,
  hvor
  der
  satses på at eliminere sundheds- og sygdomsrisici
  ,
  gøre arbejdstagere, faglig nyorientering
  , virksomheder og iværksættere
  omstillingsparate, og fremme
  aktiv og sund aldring

og karriereudvikling, fremme princippet om lige løn for lige arbejde

med særligt fokus på enlige forældre,

økonomisk overkommelig, inklusiv

af høj kvalitet

førskoleundervisning, ældrepleje og andre plejeydelser og støtte samt

sundt

hvor

satses på at eliminere sundheds- og sygdomsrisici

gøre arbejdstagere, faglig nyorientering

omstillingsparate, og fremme

| iv) | at forbedre kvaliteten, effektiviteten og arbejdsmarkedsrelevansen af uddannelsessystemerne for at støtte tilegnelsen af nøglekompetencer, herunder digitale færdigheder |
| --- | --- |

iv)

at forbedre kvaliteten, effektiviteten og arbejdsmarkedsrelevansen af uddannelsessystemerne for at støtte tilegnelsen af nøglekompetencer, herunder digitale færdigheder

| iv) | at forbedre kvaliteten,
  inklusionen,
  effektiviteten og arbejdsmarkedsrelevansen af uddannelsessystemerne for at støtte tilegnelsen af nøglekompetencer, herunder
  iværksætteri og
  digitale færdigheder
  , og anerkende ikke-formel og uformel læring for at fremme e-integration og fremme overgangen fra uddannelse til arbejde med henblik på at afspejle sociale og økonomiske behov |
| --- | --- |

iv)

at forbedre kvaliteten,
  inklusionen,
  effektiviteten og arbejdsmarkedsrelevansen af uddannelsessystemerne for at støtte tilegnelsen af nøglekompetencer, herunder
  iværksætteri og
  digitale færdigheder
  , og anerkende ikke-formel og uformel læring for at fremme e-integration og fremme overgangen fra uddannelse til arbejde med henblik på at afspejle sociale og økonomiske behov

inklusionen,

iværksætteri og

, og anerkende ikke-formel og uformel læring for at fremme e-integration og fremme overgangen fra uddannelse til arbejde med henblik på at afspejle sociale og økonomiske behov

| v) | at fremme lige adgang til og færdiggørelse af inkluderende uddannelse af høj kvalitet — navnlig for ugunstigt stillede grupper — på alle niveauer, fra førskoleundervisning og børnepasning over almen uddannelse og erhvervsuddannelse til videregående uddannelser samt voksenuddannelse,
  herunder at lette læringsmobiliteten
  for alle |
| --- | --- |

v)

at fremme lige adgang til og færdiggørelse af inkluderende uddannelse af høj kvalitet — navnlig for ugunstigt stillede grupper — på alle niveauer, fra førskoleundervisning og børnepasning over almen uddannelse og erhvervsuddannelse til videregående uddannelser samt voksenuddannelse,
  herunder at lette læringsmobiliteten
  for alle

herunder at lette læringsmobiliteten

| v) | at fremme lige adgang til og færdiggørelse af
  prisoverkommelig,
  inkluderende uddannelse af høj kvalitet — navnlig for ugunstigt stillede grupper
  og plejere
   — på alle niveauer, fra førskoleundervisning og børnepasning over almen uddannelse og erhvervsuddannelse til videregående uddannelser samt voksenuddannelse,
  afhjælpe problemet med tidligt skolefrafald, fremme indførelsen af dobbelte uddannelsessystemer, lærlingeuddannelser, læringsmobilitet
  for alle
  og tilgængeligheden for personer med handicap |
| --- | --- |

v)

at fremme lige adgang til og færdiggørelse af
  prisoverkommelig,
  inkluderende uddannelse af høj kvalitet — navnlig for ugunstigt stillede grupper
  og plejere
   — på alle niveauer, fra førskoleundervisning og børnepasning over almen uddannelse og erhvervsuddannelse til videregående uddannelser samt voksenuddannelse,
  afhjælpe problemet med tidligt skolefrafald, fremme indførelsen af dobbelte uddannelsessystemer, lærlingeuddannelser, læringsmobilitet
  for alle
  og tilgængeligheden for personer med handicap

prisoverkommelig,

og plejere

afhjælpe problemet med tidligt skolefrafald, fremme indførelsen af dobbelte uddannelsessystemer, lærlingeuddannelser, læringsmobilitet

og tilgængeligheden for personer med handicap

| vi) | at fremme livslang læring, navnlig fleksible opkvalificerings- og omskolingsmuligheder for alle under hensyntagen til digitale færdigheder, at foregribe forandringer og nye kvalifikationskrav som følge af arbejdsmarkedets behov bedre, at lette karriereskift og at fremme erhvervsmæssig mobilitet |
| --- | --- |

vi)

at fremme livslang læring, navnlig fleksible opkvalificerings- og omskolingsmuligheder for alle under hensyntagen til digitale færdigheder, at foregribe forandringer og nye kvalifikationskrav som følge af arbejdsmarkedets behov bedre, at lette karriereskift og at fremme erhvervsmæssig mobilitet

| vi) | at fremme livslang læring, navnlig fleksible opkvalificerings- og omskolingsmuligheder for alle under hensyntagen til
  iværksættermæssige og
  digitale færdigheder, at foregribe forandringer og nye kvalifikationskrav som følge af arbejdsmarkedets behov bedre, at lette karriereskift og at fremme erhvervsmæssig mobilitet
  og fuld deltagelse i samfundet |
| --- | --- |

vi)

at fremme livslang læring, navnlig fleksible opkvalificerings- og omskolingsmuligheder for alle under hensyntagen til
  iværksættermæssige og
  digitale færdigheder, at foregribe forandringer og nye kvalifikationskrav som følge af arbejdsmarkedets behov bedre, at lette karriereskift og at fremme erhvervsmæssig mobilitet
  og fuld deltagelse i samfundet

iværksættermæssige og

og fuld deltagelse i samfundet

| vii) | at skabe aktiv inklusion med henblik på at fremme lige muligheder og aktiv deltagelse og at forbedre beskæftigelsesegnetheden |
| --- | --- |

vii)

at skabe aktiv inklusion med henblik på at fremme lige muligheder og aktiv deltagelse og at forbedre beskæftigelsesegnetheden

| vii) | at skabe aktiv inklusion med henblik på at fremme lige muligheder
  , ikke-forskelsbehandling
  og aktiv deltagelse og at forbedre beskæftigelsesegnetheden
  , særligt for ugunstigt stillede befolkningsgrupper |
| --- | --- |

vii)

at skabe aktiv inklusion med henblik på at fremme lige muligheder
  , ikke-forskelsbehandling
  og aktiv deltagelse og at forbedre beskæftigelsesegnetheden
  , særligt for ugunstigt stillede befolkningsgrupper

, ikke-forskelsbehandling

, særligt for ugunstigt stillede befolkningsgrupper

| viii) | at fremme socioøkonomisk integration af tredjelandsstatsborgere
  og marginaliserede samfundsgrupper som for eksempel romaer |
| --- | --- |

viii)

at fremme socioøkonomisk integration af tredjelandsstatsborgere
  og marginaliserede samfundsgrupper som for eksempel romaer

og marginaliserede samfundsgrupper som for eksempel romaer

| viii) | at fremme
  langsigtet
  socioøkonomisk integration af tredjelandsstatsborgere
  , herunder migranter |
| --- | --- |

viii)

at fremme
  langsigtet
  socioøkonomisk integration af tredjelandsstatsborgere
  , herunder migranter

langsigtet

, herunder migranter

| viiia) | at bekæmpe forskelsbehandling af og fremme den socioøkonomiske integration af marginaliserede samfundsgrupper som for eksempel romaer |
| --- | --- |

viiia)

viiia)

at bekæmpe forskelsbehandling af og fremme den socioøkonomiske integration af marginaliserede samfundsgrupper som for eksempel romaer

at bekæmpe forskelsbehandling af og fremme den socioøkonomiske integration af marginaliserede samfundsgrupper som for eksempel romaer

| ix) | at fremme lige og rettidig adgang til tjenester, der er bæredygtige, økonomisk overkommelige og af høj kvalitet, at modernisere
  sociale beskyttelsessystemer
  ,
  herunder ved at
  fremme adgangen til social beskyttelse, at forbedre tilgængeligheden, effektiviteten og modstandsdygtigheden af sundhedssystemer og langtidsplejetjenester |
| --- | --- |

ix)

at fremme lige og rettidig adgang til tjenester, der er bæredygtige, økonomisk overkommelige og af høj kvalitet, at modernisere
  sociale beskyttelsessystemer
  ,
  herunder ved at
  fremme adgangen til social beskyttelse, at forbedre tilgængeligheden, effektiviteten og modstandsdygtigheden af sundhedssystemer og langtidsplejetjenester

sociale beskyttelsessystemer

herunder ved at

| ix) | at fremme lige og rettidig adgang til tjenester, der er bæredygtige,
  tilgængelige,
  økonomisk overkommelige og af høj kvalitet,
  herunder tjenester for adgang til boliger og personfokuserede sundhedstjenester og relaterede plejetjenester,
  at modernisere
  socialsikringsinstitutioner, offentlige arbejdsformidlinger
  ,
  social beskyttelse og sociale inklusionssystemer, herunder
  fremme
  af
  adgangen til
  lige
  social beskyttelse,
  med særligt fokus på børn og ugunstigt stillede grupper og de socialt dårligst stillede,
  at forbedre tilgængeligheden
  , herunder for personer med handicap
  , effektiviteten og modstandsdygtigheden af sundhedssystemer og langtidsplejetjenester |
| --- | --- |

ix)

at fremme lige og rettidig adgang til tjenester, der er bæredygtige,
  tilgængelige,
  økonomisk overkommelige og af høj kvalitet,
  herunder tjenester for adgang til boliger og personfokuserede sundhedstjenester og relaterede plejetjenester,
  at modernisere
  socialsikringsinstitutioner, offentlige arbejdsformidlinger
  ,
  social beskyttelse og sociale inklusionssystemer, herunder
  fremme
  af
  adgangen til
  lige
  social beskyttelse,
  med særligt fokus på børn og ugunstigt stillede grupper og de socialt dårligst stillede,
  at forbedre tilgængeligheden
  , herunder for personer med handicap
  , effektiviteten og modstandsdygtigheden af sundhedssystemer og langtidsplejetjenester

tilgængelige,

herunder tjenester for adgang til boliger og personfokuserede sundhedstjenester og relaterede plejetjenester,

socialsikringsinstitutioner, offentlige arbejdsformidlinger

social beskyttelse og sociale inklusionssystemer, herunder

af

lige

med særligt fokus på børn og ugunstigt stillede grupper og de socialt dårligst stillede,

, herunder for personer med handicap

| ixa) | at øge tilgængeligheden for personer med handicap for at fremme deres integration på arbejdsmarkedet og i uddannelse og erhvervsuddannelse |
| --- | --- |

ixa)

ixa)

at øge tilgængeligheden for personer med handicap for at fremme deres integration på arbejdsmarkedet og i uddannelse og erhvervsuddannelse

at øge tilgængeligheden for personer med handicap for at fremme deres integration på arbejdsmarkedet og i uddannelse og erhvervsuddannelse

| x) | at fremme social integration af mennesker, der er truet af fattigdom
  eller
  social udstødelse, herunder de socialt dårligst stillede og børn |
| --- | --- |

x)

at fremme social integration af mennesker, der er truet af fattigdom
  eller
  social udstødelse, herunder de socialt dårligst stillede og børn

eller

| x) | at fremme social integration af mennesker, der
  oplever eller
  er truet af fattigdom
  og/eller
  social udstødelse, herunder de socialt dårligst stillede og børn |
| --- | --- |

x)

at fremme social integration af mennesker, der
  oplever eller
  er truet af fattigdom
  og/eller
  social udstødelse, herunder de socialt dårligst stillede og børn

oplever eller

og/eller

| xi) | at afhjælpe materielle afsavn gennem fødevarebistand og/eller elementær materiel bistand til de socialt dårligst stillede, herunder gennem ledsageforanstaltninger. |
| --- | --- |

xi)

at afhjælpe materielle afsavn gennem fødevarebistand og/eller elementær materiel bistand til de socialt dårligst stillede, herunder gennem ledsageforanstaltninger.

| xi) | at afhjælpe materielle afsavn gennem fødevarebistand og/eller elementær materiel bistand til de socialt dårligst stillede, herunder gennem ledsageforanstaltninger
  , med henblik på at sikre deres sociale inklusion, med særlig vægt på børn i sårbare situationer
  . |
| --- | --- |

xi)

at afhjælpe materielle afsavn gennem fødevarebistand og/eller elementær materiel bistand til de socialt dårligst stillede, herunder gennem ledsageforanstaltninger
  , med henblik på at sikre deres sociale inklusion, med særlig vægt på børn i sårbare situationer
  .

, med henblik på at sikre deres sociale inklusion, med særlig vægt på børn i sårbare situationer

2.   Gennem de foranstaltninger, der gennemføres på ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning med henblik på at opfylde de specifikke målsætninger, der er omhandlet i stk. 1,
  bidrager
  ESF+
  også
  til de øvrige politiske målsætninger, der er opført i artikel 4 i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser], navnlig dem, der vedrører:

2.   Gennem de foranstaltninger, der gennemføres på ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning med henblik på at opfylde de specifikke målsætninger, der er omhandlet i stk. 1,
  tilstræber
  ESF+
  at bidrage
  til de øvrige politiske målsætninger, der er opført i artikel 4 i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser], navnlig dem, der vedrører:

| 1. | et mere intelligent Europa gennem udvikling af færdigheder til intelligent specialisering, færdigheder til centrale støtteteknologier, industriel omstilling, sektorsamarbejde om færdigheder og iværksætteri, uddannelse af forskere, netværksaktiviteter og partnerskaber mellem højere uddannelsesinstitutioner, forsknings- og teknologicentre og støtte til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder |
| --- | --- |

1.

et mere intelligent Europa gennem udvikling af færdigheder til intelligent specialisering, færdigheder til centrale støtteteknologier, industriel omstilling, sektorsamarbejde om færdigheder og iværksætteri, uddannelse af forskere, netværksaktiviteter og partnerskaber mellem højere uddannelsesinstitutioner, forsknings- og teknologicentre og støtte til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder

| 1. | et mere intelligent Europa gennem udvikling af færdigheder til intelligent specialisering, færdigheder til centrale støtteteknologier, industriel omstilling, sektorsamarbejde om færdigheder og iværksætteri, uddannelse af forskere, netværksaktiviteter og partnerskaber mellem højere uddannelsesinstitutioner, forsknings- og teknologicentre
  , centre på sundhedsområdet
  og støtte til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder
  under hensyntagen til de love og rammer i den sociale økonomi, der er fastlagt i medlemsstaterne |
| --- | --- |

1.

et mere intelligent Europa gennem udvikling af færdigheder til intelligent specialisering, færdigheder til centrale støtteteknologier, industriel omstilling, sektorsamarbejde om færdigheder og iværksætteri, uddannelse af forskere, netværksaktiviteter og partnerskaber mellem højere uddannelsesinstitutioner, forsknings- og teknologicentre
  , centre på sundhedsområdet
  og støtte til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder
  under hensyntagen til de love og rammer i den sociale økonomi, der er fastlagt i medlemsstaterne

, centre på sundhedsområdet

under hensyntagen til de love og rammer i den sociale økonomi, der er fastlagt i medlemsstaterne

| 2. | et grønnere, kulstoffattigt Europa gennem den forbedring af uddannelsessystemerne, der er nødvendig med henblik på tilpasning af færdigheder og kvalifikationer, opkvalificering af alle, herunder arbejdsstyrken, og skabelse af nye job i sektorer på miljø-, klima- og
  energi-
  og
  bioøkonomiområdet
  . |
| --- | --- |

2.

et grønnere, kulstoffattigt Europa gennem den forbedring af uddannelsessystemerne, der er nødvendig med henblik på tilpasning af færdigheder og kvalifikationer, opkvalificering af alle, herunder arbejdsstyrken, og skabelse af nye job i sektorer på miljø-, klima- og
  energi-
  og
  bioøkonomiområdet
  .

energi-

bioøkonomiområdet

| 2. | et grønnere, kulstoffattigt Europa gennem den forbedring af uddannelsessystemerne, der er nødvendig med henblik på tilpasning af færdigheder og kvalifikationer,
  oplysning af befolkningen om bæredygtig udvikling og livsstil,
  opkvalificering af alle, herunder arbejdsstyrken, og skabelse af nye job i sektorer på miljø-, klima- og
  energiområdet, i den cirkulære økonomi
  og
  i bioøkonomien
  . |
| --- | --- |

2.

et grønnere, kulstoffattigt Europa gennem den forbedring af uddannelsessystemerne, der er nødvendig med henblik på tilpasning af færdigheder og kvalifikationer,
  oplysning af befolkningen om bæredygtig udvikling og livsstil,
  opkvalificering af alle, herunder arbejdsstyrken, og skabelse af nye job i sektorer på miljø-, klima- og
  energiområdet, i den cirkulære økonomi
  og
  i bioøkonomien
  .

oplysning af befolkningen om bæredygtig udvikling og livsstil,

energiområdet, i den cirkulære økonomi

i bioøkonomien

2a.
     
  en Union, der er tættere på borgerne gennem bekæmpelse af fattigdom og foranstaltninger til social inklusion under hensyntagen til de særlige forhold, der gør sig gældende for byområder, landdistrikter og kystområder med henblik på at tackle de socioøkonomiske uligheder i byer og regioner.

2b.
     
  under indsatsområdet beskæftigelse og social innovation skal ESF+ støtte udviklingen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af Unionens instrumenter, politikker og relevante lovgivning og fremme evidensbaseret politikudformning, social innovation og sociale fremskridt i samarbejde med arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer og offentlige og private organer (specifik målsætning 1); den skal fremme arbejdstagernes frivillige geografiske mobilitet på et rimeligt grundlag og fremme beskæftigelsesmulighederne (specifik målsætning 2); den skal fremme beskæftigelse og social inklusion ved at øge tilgængeligheden af og adgangen til mikrofinansiering for mikrovirksomheder og virksomheder i den sociale økonomi, navnlig for sårbare personer (specifik målsætning 3);

3.   På indsatsområdet sundhed skal ESF+
  støtte fremme
  af sundhed og sygdomsforebyggelse, bidrage til sundhedssystemernes effektivitet, tilgængelighed og modstandsdygtighed, gøre sundhedsplejen sikrere, reducere uligheder på sundhedsområdet, beskytte borgerne mod grænseoverskridende sundhedstrusler og støtte
  EU's sundhedslovgivning
  .

3.   På indsatsområdet sundhed skal ESF+
  bidrage til et højt niveau af beskyttelse
  af
  menneskelig
  sundhed og sygdomsforebyggelse,
  bl.a. ved fremme af fysisk aktivitet og fremme af sundhedsuddannelse,
  bidrage til sundhedssystemernes effektivitet, tilgængelighed og modstandsdygtighed, gøre sundhedsplejen sikrere, reducere uligheder på sundhedsområdet,
  øge den forventede levetid ved fødslen,
  beskytte borgerne mod grænseoverskridende sundhedstrusler
  , fremme sygdomsforebyggelse og tidlig diagnose og sundhedsfremme gennem hele livet og styrke
  og støtte
  Unionens sundhedsrelaterede lovgivning, også inden for miljømæssig sundhed, og fremme sundhed i alle EU-politikker. Rettesnoren for Unionens sundhedspolitik er FN's mål for bæredygtig udvikling med henblik på at sikre, at Unionen og medlemsstaterne når målsætningerne under bæredygtigt udviklingsmål 3: »Sikre et sundt liv for alle og fremme trivsel for alle aldersgrupper«.

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5

Artikel 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 5 | Artikel 5 |
| Budget | Budget |
| 1.   Den samlede finansieringsramme for ESF+ for perioden 2021-2027 er på
  101 174 000 000
  EUR i løbende priser. | 1.   Den samlede finansieringsramme for ESF+ for perioden 2021-2027 er på
  106 781 000 000  EUR i 2018-priser (120 457 000 000
   EUR i løbende priser). |
| 2.   Den del af finansieringsrammen for ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, der er relateret til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst, er på
  100 000 000 000
  EUR i 
  løbende priser eller 88 646 194 590
  EUR i 
  2018-priser
  , hvoraf 200 000 000 EUR i løbende priser eller 175 000 000 EUR i 2018-priser tildeles til tværnationalt samarbejde til støtte for innovative løsninger som omhandlet i artikel 23, nr. i), og 400 000 000 EUR i løbende priser eller 376 928 934 EUR i 2018-priser tildeles til supplerende støtte til regionerne i den yderste periferi, der er udpeget i artikel 349 i TEUF, og de NUTS 2-regioner, der opfylder kriterierne i artikel 2 i protokol nr. 6 i tiltrædelsesakten af 1994. | 2.   Den del af finansieringsrammen for ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, der er relateret til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst, er på
  105 686 000 000
   EUR i 
  2018-priser (119 222 000 000
   EUR i 
  løbende-priser)
  , hvoraf 200 000 000  EUR i løbende priser eller 175 000 000  EUR i 2018-priser tildeles til tværnationalt samarbejde til støtte for innovative løsninger som omhandlet i artikel 23, nr. i),
  5 900 000 000  EUR tildeles til foranstaltninger, der falder ind under den europæiske børnegaranti som omhandlet i artikel 10a,
  og 400 000 000  EUR i løbende priser eller 376 928 934  EUR i 2018-priser tildeles til supplerende støtte til regionerne i den yderste periferi, der er udpeget i artikel 349 i TEUF, og de NUTS 2-regioner, der opfylder kriterierne i artikel 2 i protokol nr. 6 i tiltrædelsesakten af 1994. |
| 3.   Finansieringsrammen for indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed for perioden 2021-2027 er på 1 174 000 000 EUR i løbende priser. | 3.   Finansieringsrammen for indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed for perioden 2021-2027 er på 1 095 000 000  
  EUR i 2018-priser eller 1 234 000 000
   EUR i løbende priser. |
| 4.   Den vejledende fordeling af det beløb, der er omhandlet i stk. 3, er som følger: | 4.   Den vejledende fordeling af det beløb, der er omhandlet i stk. 3, er som følger: |
| a) | 761 000 000
  EUR
  til gennemførelsen af indsatsområdet beskæftigelse og social innovation |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 5

Artikel 5

Budget

Budget

1.   Den samlede finansieringsramme for ESF+ for perioden 2021-2027 er på
  101 174 000 000
  EUR i løbende priser.

1.   Den samlede finansieringsramme for ESF+ for perioden 2021-2027 er på
  106 781 000 000  EUR i 2018-priser (120 457 000 000
   EUR i løbende priser).

2.   Den del af finansieringsrammen for ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, der er relateret til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst, er på
  100 000 000 000
  EUR i 
  løbende priser eller 88 646 194 590
  EUR i 
  2018-priser
  , hvoraf 200 000 000 EUR i løbende priser eller 175 000 000 EUR i 2018-priser tildeles til tværnationalt samarbejde til støtte for innovative løsninger som omhandlet i artikel 23, nr. i), og 400 000 000 EUR i løbende priser eller 376 928 934 EUR i 2018-priser tildeles til supplerende støtte til regionerne i den yderste periferi, der er udpeget i artikel 349 i TEUF, og de NUTS 2-regioner, der opfylder kriterierne i artikel 2 i protokol nr. 6 i tiltrædelsesakten af 1994.

2.   Den del af finansieringsrammen for ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, der er relateret til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst, er på
  105 686 000 000
   EUR i 
  2018-priser (119 222 000 000
   EUR i 
  løbende-priser)
  , hvoraf 200 000 000  EUR i løbende priser eller 175 000 000  EUR i 2018-priser tildeles til tværnationalt samarbejde til støtte for innovative løsninger som omhandlet i artikel 23, nr. i),
  5 900 000 000  EUR tildeles til foranstaltninger, der falder ind under den europæiske børnegaranti som omhandlet i artikel 10a,
  og 400 000 000  EUR i løbende priser eller 376 928 934  EUR i 2018-priser tildeles til supplerende støtte til regionerne i den yderste periferi, der er udpeget i artikel 349 i TEUF, og de NUTS 2-regioner, der opfylder kriterierne i artikel 2 i protokol nr. 6 i tiltrædelsesakten af 1994.

3.   Finansieringsrammen for indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed for perioden 2021-2027 er på 1 174 000 000 EUR i løbende priser.

3.   Finansieringsrammen for indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed for perioden 2021-2027 er på 1 095 000 000  
  EUR i 2018-priser eller 1 234 000 000
   EUR i løbende priser.

4.   Den vejledende fordeling af det beløb, der er omhandlet i stk. 3, er som følger:

4.   Den vejledende fordeling af det beløb, der er omhandlet i stk. 3, er som følger:

a)

761 000 000
  EUR
  til gennemførelsen af indsatsområdet beskæftigelse og social innovation

EUR

| a) | 675 000 000  EUR i 2018-priser (
  761 000 000  
  EUR i løbende priser)
  til gennemførelsen af indsatsområdet beskæftigelse og social innovation |
| --- | --- |

a)

675 000 000  EUR i 2018-priser (
  761 000 000  
  EUR i løbende priser)
  til gennemførelsen af indsatsområdet beskæftigelse og social innovation

675 000 000  EUR i 2018-priser (

EUR i løbende priser)

| b) | 413 000 000 EUR til gennemførelsen af indsatsområdet sundhed. |
| --- | --- |

b)

413 000 000 EUR til gennemførelsen af indsatsområdet sundhed.

| b) | 420 000 000  EUR i 2018-priser (473 000 000  EUR i løbende priser eller 0,36  % af MFF 2021-2027)
  til gennemførelsen af indsatsområdet sundhed. |
| --- | --- |

b)

420 000 000  EUR i 2018-priser (473 000 000  EUR i løbende priser eller 0,36  % af MFF 2021-2027)
  til gennemførelsen af indsatsområdet sundhed.

420 000 000  EUR i 2018-priser (473 000 000  EUR i løbende priser eller 0,36  % af MFF 2021-2027)

5.   De beløb, der er omhandlet i stk. 3 og 4, kan også anvendes til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med programmernes gennemførelse, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder informationsteknologisystemer i virksomheder.

5.   De beløb, der er omhandlet i stk. 3 og 4, kan også anvendes til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med programmernes gennemførelse, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder informationsteknologisystemer i virksomheder.

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6

Artikel 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 6 | Artikel 6 |
| Ligestilling mellem
  mænd
  og
  kvinder,
  lige muligheder
  og
  ikkeforskelsbehandling | Ligestilling mellem
  kønnene
  og lige muligheder
  samt
  ikkeforskelsbehandling |
| 1.   Alle programmer
  på ESF+-indsatsområdet
  under
  delt forvaltning samt de operationer, der støttes via indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed
  , skal sikre ligestilling mellem kvinder og mænd under udarbejdelse, gennemførelse, overvågning og evaluering. De skal fremme lige muligheder for alle, uden forskelsbehandling på grundlag af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, under udarbejdelsen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen heraf. | 1.   Alle programmer
  , der gennemføres
  under
  ESF+
  , skal sikre ligestilling mellem kønnene under udarbejdelse, gennemførelse, overvågning og evaluering. De skal
  også støtte specifikke foranstaltninger
  ,
  der har til formål at øge kvinders deltagelse i arbejdslivet
  og
  deres faglige udvikling samt forening af arbejds- og privatliv,
  fremme lige muligheder for alle uden forskelsbehandling på grundlag af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap
  eller sundhedstilstand
  , alder eller seksuel orientering,
  herunder adgang for personer med handicap, også i form af IKT,
  under udarbejdelsen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen heraf
  og derved fremme den sociale inklusion og mindske uligheder
  . |
| 2.   Medlemsstaterne og Kommissionen støtter også specifikke målrettede aktioner for at fremme de i stk. 1 omhandlede principper inden for enhver af ESF+'s målsætninger, herunder overgangen fra institutionel pleje til pleje i familien og i nærmiljøet. | 2.   Medlemsstaterne og Kommissionen støtter også specifikke målrettede aktioner for at fremme de i stk. 1 omhandlede principper inden for enhver af ESF+'s målsætninger, herunder overgangen fra institutionel pleje til pleje i familien og i nærmiljøet
  , og forbedring af den almene tilgængelighed for personer med handicap
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 6

Artikel 6

Ligestilling mellem
  mænd
  og
  kvinder,
  lige muligheder
  og
  ikkeforskelsbehandling

mænd

kvinder,

og

Ligestilling mellem
  kønnene
  og lige muligheder
  samt
  ikkeforskelsbehandling

kønnene

samt

1.   Alle programmer
  på ESF+-indsatsområdet
  under
  delt forvaltning samt de operationer, der støttes via indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed
  , skal sikre ligestilling mellem kvinder og mænd under udarbejdelse, gennemførelse, overvågning og evaluering. De skal fremme lige muligheder for alle, uden forskelsbehandling på grundlag af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, under udarbejdelsen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen heraf.

1.   Alle programmer
  , der gennemføres
  under
  ESF+
  , skal sikre ligestilling mellem kønnene under udarbejdelse, gennemførelse, overvågning og evaluering. De skal
  også støtte specifikke foranstaltninger
  ,
  der har til formål at øge kvinders deltagelse i arbejdslivet
  og
  deres faglige udvikling samt forening af arbejds- og privatliv,
  fremme lige muligheder for alle uden forskelsbehandling på grundlag af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap
  eller sundhedstilstand
  , alder eller seksuel orientering,
  herunder adgang for personer med handicap, også i form af IKT,
  under udarbejdelsen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen heraf
  og derved fremme den sociale inklusion og mindske uligheder
  .

2.   Medlemsstaterne og Kommissionen støtter også specifikke målrettede aktioner for at fremme de i stk. 1 omhandlede principper inden for enhver af ESF+'s målsætninger, herunder overgangen fra institutionel pleje til pleje i familien og i nærmiljøet.

2.   Medlemsstaterne og Kommissionen støtter også specifikke målrettede aktioner for at fremme de i stk. 1 omhandlede principper inden for enhver af ESF+'s målsætninger, herunder overgangen fra institutionel pleje til pleje i familien og i nærmiljøet
  , og forbedring af den almene tilgængelighed for personer med handicap
  .

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7

Artikel 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Sammenhæng og tematisk koncentration | Sammenhæng og tematisk koncentration |
| 1.   Medlemsstaterne koncentrerer de ESF+-midler, der er omfattet af delt forvaltning, om interventioner, der har til formål at håndtere de udfordringer, der identificeres i deres nationale reformprogrammer, i det europæiske semester samt i landespecifikke henstillinger, der vedtages i overensstemmelse med artikel 121, stk. 2, i TEUF og artikel 148, stk. 4, i TEUF, og tager hensyn til principper og rettigheder i den europæiske søjle for sociale rettigheder. | 1.   Medlemsstaterne koncentrerer de ESF+-midler, der er omfattet af delt forvaltning, om interventioner, der har til formål at håndtere de udfordringer, der identificeres i deres nationale reformprogrammer, i det europæiske semester samt i landespecifikke henstillinger, der vedtages i overensstemmelse med artikel 121, stk. 2, i TEUF og artikel 148, stk. 4, i TEUF, og tager hensyn til principper og rettigheder i den europæiske søjle for sociale rettigheder
  , den sociale resultattavle under det europæiske semester og regionale særegenheder, hvorved der bidrages til Unionens mål i henhold til artikel 174 i TEUF vedrørende styrkelse af den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed, og som er fuldt i overensstemmelse med Parisaftalen og FN's mål for bæredygtig udvikling
  . |
| Medlemsstaterne og, hvis det er relevant, Kommissionen skaber synergier og sikrer koordinering, komplementaritet og sammenhæng mellem ESF+ og andre EU-fonde, -programmer og -instrumenter som for eksempel Erasmus, Asyl- og Migrationsfonden og reformstøtteprogrammet, herunder instrumentet til gennemførelse af reformer og det tekniske støtteinstrument, både i planlægningsfasen og under gennemførelsen. Medlemsstaterne og, hvis det er relevant, Kommissionen optimerer koordineringsmekanismerne for at undgå dobbeltarbejde og sikre tæt samarbejde mellem de ansvarlige for gennemførelsen med hensyn til at levere sammenhængende og strømlinede støtteforanstaltninger. | Medlemsstaterne og, hvis det er relevant, Kommissionen skaber synergier og sikrer koordinering, komplementaritet og sammenhæng mellem ESF+ og andre EU-fonde, -programmer og -instrumenter som for eksempel
  Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF), Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, InvestEU, Et Kreativt Europa, instrumentet for rettigheder og værdier,
  Erasmus, Asyl- og Migrationsfonden
  , EU-rammen for de nationale strategier for romaernes integration efter 2020
  og reformstøtteprogrammet, herunder instrumentet til gennemførelse af reformer og det tekniske støtteinstrument, både i planlægningsfasen og under gennemførelsen. Medlemsstaterne og, hvis det er relevant, Kommissionen optimerer koordineringsmekanismerne for at undgå dobbeltarbejde og sikre tæt samarbejde mellem de
  forvaltningsmyndigheder, der er
  ansvarlige for gennemførelsen med hensyn til at levere
  integrerede metoder,
  sammenhængende og strømlinede støtteforanstaltninger. |
| 2.   Medlemsstaterne tildeler et passende beløb af deres ESF+-midler under delt forvaltning til at håndtere udfordringer, der identificeres i relevante landespecifikke henstillinger vedtaget i overensstemmelse med artikel 121, stk. 2, i TEUF og artikel 148, stk. 4, i TEUF og i det europæiske semester inden for ESF+'s anvendelsesområde, jf. artikel 4. | 2.   Medlemsstaterne tildeler et passende beløb af deres ESF+-midler under delt forvaltning til at håndtere udfordringer, der identificeres i relevante landespecifikke henstillinger vedtaget i overensstemmelse med artikel 121, stk. 2, i TEUF og artikel 148, stk. 4, i TEUF og i det europæiske semester inden for ESF+'s anvendelsesområde, jf. artikel 4. |
| 3.   Medlemsstaterne tildeler mindst
  25
   % af deres ESF+-midler under delt forvaltning til de specifikke målsætninger for politikområdet social inklusion, jf. artikel 4, stk. 1, nr. vii)
  -xi
  ), herunder fremme af den socioøkonomiske integration af tredjelandsstatsborgere. | 3.   Medlemsstaterne tildeler mindst
  27
  % af deres ESF+-midler under delt forvaltning til de specifikke målsætninger for politikområdet social inklusion, jf. artikel 4, stk. 1, nr. vii)
  -x
  ), herunder fremme af den socioøkonomiske integration af tredjelandsstatsborgere. |
| | 3a.
     
  Inden for de specifikke mål for politikområdet social inklusion, der er fastsat i artikel 4, stk. 1, nr. vii)-x), tildeler medlemsstaterne mindst 5 % af deres ESF+-midler under delt forvaltning til gennemførelse af den europæiske børnegaranti for at sikre børns lige adgang til gratis sundhedspleje, gratis undervisning, gratis pasning, anstændige boligforhold og tilstrækkelig ernæring. |
| 4.   
  Medlemsstaterne
  tildeler mindst
  2
   % af deres ESF+-midler under delt forvaltning til den specifikke målsætning om
  at bekæmpe
  materielle afsavn, jf. artikel 4, stk. 1, nr. xi). | 4.   
  Ud over minimumstildelingen på mindst 27 % af ESF+-midler under delt forvaltning og til de specifikke mål i artikel 4, stk. 1, nr. vii)-x),
  tildeler
  medlemsstaterne
  mindst
  3
  % af deres ESF+-midler under delt forvaltning til den specifikke målsætning om
  social inklusion af de socialt dårligst stillede og/eller afhjælpning af
  materielle afsavn, jf. artikel 4, stk. 1, nr.
  x) og
  xi), |
| I behørigt begrundede tilfælde kan der tages hensyn til de midler, der er blevet tildelt til den i artikel 4, stk. 1, nr. x), fastsatte målsætning, der er målrettet mod de socialt dårligst stillede, med henblik på kontrol af at minimumsbeløbet på mindst 2 % overholdes, jf. første afsnit. | |
| 5.   
  Medlemsstater med en andel af unge mellem 15 og 29 år, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, der på grundlag af Eurostatdata ligger over EU-gennemsnittet i 2019,
  tildeler mindst
  10
   % af deres ESF+-midler under delt forvaltning
  for årene 2021-2025
  til målrettede aktioner og strukturreformer til støtte for ungdomsbeskæftigelse og overgangen fra skole til arbejde, reintegrationsforløb på beskæftigelses- og uddannelsesområdet og »second chance«-uddannelsestilbud, navnlig i forbindelse med gennemførelse af ungdomsgarantiordninger. | 5.   
  Medlemsstaterne
  tildeler mindst
  3
  % af deres ESF+-midler under delt forvaltning til målrettede aktioner og strukturreformer til støtte for ungdomsbeskæftigelse og overgangen fra skole til arbejde, reintegrationsforløb på beskæftigelses- og uddannelsesområdet og »second chance«-uddannelsestilbud, navnlig i forbindelse med gennemførelse af ungdomsgarantiordninger. |
| | Medlemsstater med en andel af unge mellem 15 og 29 år, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET), ligger over EU-gennemsnittet i 2019, eller hvor NEET-andelen på grundlag af Eurostatdata ligger over 15 %, tildeler mindst 15 % af deres ESF+-midler under delt forvaltning for årene 2021-2025 i programmeringsperioden til ovennævnte foranstaltninger og strukturelle reformtiltag med særlig vægt på de mest berørte regioner, idet der tages hensyn til forskellene mellem dem. |
| Medlemsstater med en andel af unge mellem 15 og 29 år, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, der på grundlag af Eurostatdata ligger over
  EU-gennemsnittet i 2024
  , tildeler, når de programmerer ESF+-midler under delt forvaltning for 2026 og 2027 på mellemlang sigt, jf. artikel [14] i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser], mindst
  10
   % af deres ESF+-midler under delt forvaltning for årene 2026-2027 til sådanne aktioner. | Medlemsstater med en andel af unge mellem 15 og 29 år, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, der
  ligger over EU-gennemsnittet i 2024, eller hvor NEET-andelen
  på grundlag af Eurostatdata ligger over
  15 %
  , tildeler, når de programmerer ESF+-midler under delt forvaltning for 2026 og 2027 på mellemlang sigt, jf. artikel [14] i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser], mindst
  15
   % af deres ESF+-midler under delt forvaltning for årene 2026-2027 til sådanne aktioner
  eller strukturelle reformtiltag
  . |
| Regioner i den yderste periferi, der opfylder betingelserne i 
  første
  og
  andet
  afsnit, tildeler mindst 15 % af ESF+-midlerne under delt forvaltning i deres programmer til de målrettede aktioner i første afsnit. Der skal tages hensyn til denne tildeling med henblik på kontrol af at minimumsandelen på nationalt plan, jf. første og andet afsnit, overholdes. | Regioner i den yderste periferi, der opfylder betingelserne i 
  andet
  og
  tredje
  afsnit, tildeler mindst 15 % af ESF+-midlerne under delt forvaltning i deres programmer til de målrettede aktioner i første afsnit. Der skal tages hensyn til denne tildeling med henblik på kontrol af at minimumsandelen på nationalt plan, jf. første og andet afsnit, overholdes.
  Denne tildeling erstatter ikke midler, der er nødvendige for infrastruktur og udvikling i regioner i den yderste periferi. |
| Medlemsstaterne prioriterer, når de gennemfører sådanne aktioner, erhvervsinaktive og langtidsledige unge og iværksætter målrettede opsøgende foranstaltninger. | Medlemsstaterne prioriterer, når de gennemfører sådanne aktioner, erhvervsinaktive og langtidsledige unge og iværksætter målrettede opsøgende foranstaltninger. |
| 6.   Stk. 2-5 finder ikke anvendelse på den specifikke supplerende tildeling, der modtages af regioner i den yderste periferi og af de NUTS 2-regioner, der opfylder kriterierne i artikel 2 i protokol nr. 6 til tiltrædelsesakten af 1994. | 6.   Stk. 2-5 finder ikke anvendelse på den specifikke supplerende tildeling, der modtages af regioner i den yderste periferi og af de NUTS 2-regioner, der opfylder kriterierne i artikel 2 i protokol nr. 6 til tiltrædelsesakten af 1994. |
| 7.   Stk. 1-5 finder ikke anvendelse på teknisk bistand. | 7.   Stk. 1-5 finder ikke anvendelse på teknisk bistand. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 7

Artikel 7

Sammenhæng og tematisk koncentration

Sammenhæng og tematisk koncentration

1.   Medlemsstaterne koncentrerer de ESF+-midler, der er omfattet af delt forvaltning, om interventioner, der har til formål at håndtere de udfordringer, der identificeres i deres nationale reformprogrammer, i det europæiske semester samt i landespecifikke henstillinger, der vedtages i overensstemmelse med artikel 121, stk. 2, i TEUF og artikel 148, stk. 4, i TEUF, og tager hensyn til principper og rettigheder i den europæiske søjle for sociale rettigheder.

1.   Medlemsstaterne koncentrerer de ESF+-midler, der er omfattet af delt forvaltning, om interventioner, der har til formål at håndtere de udfordringer, der identificeres i deres nationale reformprogrammer, i det europæiske semester samt i landespecifikke henstillinger, der vedtages i overensstemmelse med artikel 121, stk. 2, i TEUF og artikel 148, stk. 4, i TEUF, og tager hensyn til principper og rettigheder i den europæiske søjle for sociale rettigheder
  , den sociale resultattavle under det europæiske semester og regionale særegenheder, hvorved der bidrages til Unionens mål i henhold til artikel 174 i TEUF vedrørende styrkelse af den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed, og som er fuldt i overensstemmelse med Parisaftalen og FN's mål for bæredygtig udvikling
  .

Medlemsstaterne og, hvis det er relevant, Kommissionen skaber synergier og sikrer koordinering, komplementaritet og sammenhæng mellem ESF+ og andre EU-fonde, -programmer og -instrumenter som for eksempel Erasmus, Asyl- og Migrationsfonden og reformstøtteprogrammet, herunder instrumentet til gennemførelse af reformer og det tekniske støtteinstrument, både i planlægningsfasen og under gennemførelsen. Medlemsstaterne og, hvis det er relevant, Kommissionen optimerer koordineringsmekanismerne for at undgå dobbeltarbejde og sikre tæt samarbejde mellem de ansvarlige for gennemførelsen med hensyn til at levere sammenhængende og strømlinede støtteforanstaltninger.

Medlemsstaterne og, hvis det er relevant, Kommissionen skaber synergier og sikrer koordinering, komplementaritet og sammenhæng mellem ESF+ og andre EU-fonde, -programmer og -instrumenter som for eksempel
  Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF), Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, InvestEU, Et Kreativt Europa, instrumentet for rettigheder og værdier,
  Erasmus, Asyl- og Migrationsfonden
  , EU-rammen for de nationale strategier for romaernes integration efter 2020
  og reformstøtteprogrammet, herunder instrumentet til gennemførelse af reformer og det tekniske støtteinstrument, både i planlægningsfasen og under gennemførelsen. Medlemsstaterne og, hvis det er relevant, Kommissionen optimerer koordineringsmekanismerne for at undgå dobbeltarbejde og sikre tæt samarbejde mellem de
  forvaltningsmyndigheder, der er
  ansvarlige for gennemførelsen med hensyn til at levere
  integrerede metoder,
  sammenhængende og strømlinede støtteforanstaltninger.

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF), Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, InvestEU, Et Kreativt Europa, instrumentet for rettigheder og værdier,

, EU-rammen for de nationale strategier for romaernes integration efter 2020

forvaltningsmyndigheder, der er

integrerede metoder,

2.   Medlemsstaterne tildeler et passende beløb af deres ESF+-midler under delt forvaltning til at håndtere udfordringer, der identificeres i relevante landespecifikke henstillinger vedtaget i overensstemmelse med artikel 121, stk. 2, i TEUF og artikel 148, stk. 4, i TEUF og i det europæiske semester inden for ESF+'s anvendelsesområde, jf. artikel 4.

2.   Medlemsstaterne tildeler et passende beløb af deres ESF+-midler under delt forvaltning til at håndtere udfordringer, der identificeres i relevante landespecifikke henstillinger vedtaget i overensstemmelse med artikel 121, stk. 2, i TEUF og artikel 148, stk. 4, i TEUF og i det europæiske semester inden for ESF+'s anvendelsesområde, jf. artikel 4.

3.   Medlemsstaterne tildeler mindst
  25
   % af deres ESF+-midler under delt forvaltning til de specifikke målsætninger for politikområdet social inklusion, jf. artikel 4, stk. 1, nr. vii)
  -xi
  ), herunder fremme af den socioøkonomiske integration af tredjelandsstatsborgere.

3.   Medlemsstaterne tildeler mindst
  27
  % af deres ESF+-midler under delt forvaltning til de specifikke målsætninger for politikområdet social inklusion, jf. artikel 4, stk. 1, nr. vii)
  -x
  ), herunder fremme af den socioøkonomiske integration af tredjelandsstatsborgere.

3a.
     
  Inden for de specifikke mål for politikområdet social inklusion, der er fastsat i artikel 4, stk. 1, nr. vii)-x), tildeler medlemsstaterne mindst 5 % af deres ESF+-midler under delt forvaltning til gennemførelse af den europæiske børnegaranti for at sikre børns lige adgang til gratis sundhedspleje, gratis undervisning, gratis pasning, anstændige boligforhold og tilstrækkelig ernæring.

4.   
  Medlemsstaterne
  tildeler mindst
  2
   % af deres ESF+-midler under delt forvaltning til den specifikke målsætning om
  at bekæmpe
  materielle afsavn, jf. artikel 4, stk. 1, nr. xi).

4.   
  Ud over minimumstildelingen på mindst 27 % af ESF+-midler under delt forvaltning og til de specifikke mål i artikel 4, stk. 1, nr. vii)-x),
  tildeler
  medlemsstaterne
  mindst
  3
  % af deres ESF+-midler under delt forvaltning til den specifikke målsætning om
  social inklusion af de socialt dårligst stillede og/eller afhjælpning af
  materielle afsavn, jf. artikel 4, stk. 1, nr.
  x) og
  xi),

I behørigt begrundede tilfælde kan der tages hensyn til de midler, der er blevet tildelt til den i artikel 4, stk. 1, nr. x), fastsatte målsætning, der er målrettet mod de socialt dårligst stillede, med henblik på kontrol af at minimumsbeløbet på mindst 2 % overholdes, jf. første afsnit.

I behørigt begrundede tilfælde kan der tages hensyn til de midler, der er blevet tildelt til den i artikel 4, stk. 1, nr. x), fastsatte målsætning, der er målrettet mod de socialt dårligst stillede, med henblik på kontrol af at minimumsbeløbet på mindst 2 % overholdes, jf. første afsnit.

5.   
  Medlemsstater med en andel af unge mellem 15 og 29 år, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, der på grundlag af Eurostatdata ligger over EU-gennemsnittet i 2019,
  tildeler mindst
  10
   % af deres ESF+-midler under delt forvaltning
  for årene 2021-2025
  til målrettede aktioner og strukturreformer til støtte for ungdomsbeskæftigelse og overgangen fra skole til arbejde, reintegrationsforløb på beskæftigelses- og uddannelsesområdet og »second chance«-uddannelsestilbud, navnlig i forbindelse med gennemførelse af ungdomsgarantiordninger.

5.   
  Medlemsstaterne
  tildeler mindst
  3
  % af deres ESF+-midler under delt forvaltning til målrettede aktioner og strukturreformer til støtte for ungdomsbeskæftigelse og overgangen fra skole til arbejde, reintegrationsforløb på beskæftigelses- og uddannelsesområdet og »second chance«-uddannelsestilbud, navnlig i forbindelse med gennemførelse af ungdomsgarantiordninger.

Medlemsstater med en andel af unge mellem 15 og 29 år, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET), ligger over EU-gennemsnittet i 2019, eller hvor NEET-andelen på grundlag af Eurostatdata ligger over 15 %, tildeler mindst 15 % af deres ESF+-midler under delt forvaltning for årene 2021-2025 i programmeringsperioden til ovennævnte foranstaltninger og strukturelle reformtiltag med særlig vægt på de mest berørte regioner, idet der tages hensyn til forskellene mellem dem.

Medlemsstater med en andel af unge mellem 15 og 29 år, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET), ligger over EU-gennemsnittet i 2019, eller hvor NEET-andelen på grundlag af Eurostatdata ligger over 15 %, tildeler mindst 15 % af deres ESF+-midler under delt forvaltning for årene 2021-2025 i programmeringsperioden til ovennævnte foranstaltninger og strukturelle reformtiltag med særlig vægt på de mest berørte regioner, idet der tages hensyn til forskellene mellem dem.

Medlemsstater med en andel af unge mellem 15 og 29 år, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, der på grundlag af Eurostatdata ligger over
  EU-gennemsnittet i 2024
  , tildeler, når de programmerer ESF+-midler under delt forvaltning for 2026 og 2027 på mellemlang sigt, jf. artikel [14] i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser], mindst
  10
   % af deres ESF+-midler under delt forvaltning for årene 2026-2027 til sådanne aktioner.

EU-gennemsnittet i 2024

10

Medlemsstater med en andel af unge mellem 15 og 29 år, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, der
  ligger over EU-gennemsnittet i 2024, eller hvor NEET-andelen
  på grundlag af Eurostatdata ligger over
  15 %
  , tildeler, når de programmerer ESF+-midler under delt forvaltning for 2026 og 2027 på mellemlang sigt, jf. artikel [14] i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser], mindst
  15
   % af deres ESF+-midler under delt forvaltning for årene 2026-2027 til sådanne aktioner
  eller strukturelle reformtiltag
  .

ligger over EU-gennemsnittet i 2024, eller hvor NEET-andelen

15 %

15

eller strukturelle reformtiltag

Regioner i den yderste periferi, der opfylder betingelserne i 
  første
  og
  andet
  afsnit, tildeler mindst 15 % af ESF+-midlerne under delt forvaltning i deres programmer til de målrettede aktioner i første afsnit. Der skal tages hensyn til denne tildeling med henblik på kontrol af at minimumsandelen på nationalt plan, jf. første og andet afsnit, overholdes.

første

andet

Regioner i den yderste periferi, der opfylder betingelserne i 
  andet
  og
  tredje
  afsnit, tildeler mindst 15 % af ESF+-midlerne under delt forvaltning i deres programmer til de målrettede aktioner i første afsnit. Der skal tages hensyn til denne tildeling med henblik på kontrol af at minimumsandelen på nationalt plan, jf. første og andet afsnit, overholdes.
  Denne tildeling erstatter ikke midler, der er nødvendige for infrastruktur og udvikling i regioner i den yderste periferi.

andet

tredje

Denne tildeling erstatter ikke midler, der er nødvendige for infrastruktur og udvikling i regioner i den yderste periferi.

Medlemsstaterne prioriterer, når de gennemfører sådanne aktioner, erhvervsinaktive og langtidsledige unge og iværksætter målrettede opsøgende foranstaltninger.

Medlemsstaterne prioriterer, når de gennemfører sådanne aktioner, erhvervsinaktive og langtidsledige unge og iværksætter målrettede opsøgende foranstaltninger.

6.   Stk. 2-5 finder ikke anvendelse på den specifikke supplerende tildeling, der modtages af regioner i den yderste periferi og af de NUTS 2-regioner, der opfylder kriterierne i artikel 2 i protokol nr. 6 til tiltrædelsesakten af 1994.

6.   Stk. 2-5 finder ikke anvendelse på den specifikke supplerende tildeling, der modtages af regioner i den yderste periferi og af de NUTS 2-regioner, der opfylder kriterierne i artikel 2 i protokol nr. 6 til tiltrædelsesakten af 1994.

7.   Stk. 1-5 finder ikke anvendelse på teknisk bistand.

7.   Stk. 1-5 finder ikke anvendelse på teknisk bistand.

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 a (ny)

Artikel 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 7a




  Overholdelse af grundlæggende rettigheder




  Medlemsstaterne og Kommissionen sikrer, at de grundlæggende rettigheder respekteres, og at chartret overholdes i forbindelse med gennemførelsen af fondene.




  Enhver omkostning ved foranstaltninger, der ikke er i overensstemmelse med chartret, er ikke støtteberettiget i henhold til artikel 58, stk. 2, i forordningen om fælles bestemmelser xx/xx og delegeret forordning (EU) nr. 240/2014. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 7a

Overholdelse af grundlæggende rettigheder

Medlemsstaterne og Kommissionen sikrer, at de grundlæggende rettigheder respekteres, og at chartret overholdes i forbindelse med gennemførelsen af fondene.

Enhver omkostning ved foranstaltninger, der ikke er i overensstemmelse med chartret, er ikke støtteberettiget i henhold til artikel 58, stk. 2, i forordningen om fælles bestemmelser xx/xx og delegeret forordning (EU) nr. 240/2014.

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8

Artikel 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 8 | Artikel 8 |
| Partnerskab | Partnerskab |
| 1.   
  Hver medlemsstat
  sikrer
  , at
  arbejdsmarkedets parter og
  civilsamfundsorganisationer deltager tilstrækkeligt
  i gennemførelsen af de politikker vedrørende beskæftigelse, uddannelse og social inklusion, der støttes via ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning. | 1.   
  I overensstemmelse med artikel 6 i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser] og delegeret forordning (EU) nr. 240/2014
  sikrer
  hver medlemsstat i partnerskab med de lokale og regionale myndigheder en meningsfuld deltagelse af
  arbejdsmarkedets parter
  , civilsamfundsorganisationer, ligestillingsorganer, nationale menneskerettighedsinstitutioner
  og
  andre relevante eller repræsentative organisationer
  i 
  programmeringen og
  gennemførelsen af de politikker
  og initiativer
  vedrørende beskæftigelse, uddannelse
  , ikke-forskelsbehandling
  og social inklusion, der støttes via ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning.
  En sådan meningsfuld deltagelse skal være inklusiv og tilgængelig for personer med handicap. |
| 2.   Medlemsstaterne
  tildeler i hvert program et passende beløb af deres midler fra det indsatsområde under ESF+
  ,
  der gennemføres under delt forvaltning
  , til kapacitetsopbygning hos arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer. | 2.   Medlemsstaterne
  afsætter mindst 2 % af ESF+-ressourcerne
  til kapacitetsopbygning hos arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer
  på EU-plan og nationalt plan i form af uddannelse
  ,
  netværksforanstaltninger og styrkelse af den sociale dialog samt til aktiviteter
  ,
  der gennemføres i fællesskab af arbejdsmarkedets parter
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 8

Artikel 8

Partnerskab

Partnerskab

1.   
  Hver medlemsstat
  sikrer
  , at
  arbejdsmarkedets parter og
  civilsamfundsorganisationer deltager tilstrækkeligt
  i gennemførelsen af de politikker vedrørende beskæftigelse, uddannelse og social inklusion, der støttes via ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning.

1.   
  I overensstemmelse med artikel 6 i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser] og delegeret forordning (EU) nr. 240/2014
  sikrer
  hver medlemsstat i partnerskab med de lokale og regionale myndigheder en meningsfuld deltagelse af
  arbejdsmarkedets parter
  , civilsamfundsorganisationer, ligestillingsorganer, nationale menneskerettighedsinstitutioner
  og
  andre relevante eller repræsentative organisationer
  i 
  programmeringen og
  gennemførelsen af de politikker
  og initiativer
  vedrørende beskæftigelse, uddannelse
  , ikke-forskelsbehandling
  og social inklusion, der støttes via ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning.
  En sådan meningsfuld deltagelse skal være inklusiv og tilgængelig for personer med handicap.

2.   Medlemsstaterne
  tildeler i hvert program et passende beløb af deres midler fra det indsatsområde under ESF+
  ,
  der gennemføres under delt forvaltning
  , til kapacitetsopbygning hos arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer.

2.   Medlemsstaterne
  afsætter mindst 2 % af ESF+-ressourcerne
  til kapacitetsopbygning hos arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer
  på EU-plan og nationalt plan i form af uddannelse
  ,
  netværksforanstaltninger og styrkelse af den sociale dialog samt til aktiviteter
  ,
  der gennemføres i fællesskab af arbejdsmarkedets parter
  .

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9

Artikel 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 9 | Artikel 9 |
| Afhjælpning af materielle afsavn | Afhjælpning af materielle afsavn |
| De i artikel 7, stk. 4, omhandlede midler skal programmeres under en særlig prioritet eller et særligt program. | De i artikel 7, stk. 4, omhandlede midler
  vedrørende social inklusion af de socialt dårligst stillede og/eller materielle afsavn
  skal programmeres under en særlig prioritet eller et særligt program.
  Medfinansieringssatsen for en sådan prioritet eller et sådant program er fastsat til mindst 85 %. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 9

Artikel 9

Afhjælpning af materielle afsavn

Afhjælpning af materielle afsavn

De i artikel 7, stk. 4, omhandlede midler skal programmeres under en særlig prioritet eller et særligt program.

De i artikel 7, stk. 4, omhandlede midler
  vedrørende social inklusion af de socialt dårligst stillede og/eller materielle afsavn
  skal programmeres under en særlig prioritet eller et særligt program.
  Medfinansieringssatsen for en sådan prioritet eller et sådant program er fastsat til mindst 85 %.

vedrørende social inklusion af de socialt dårligst stillede og/eller materielle afsavn

Medfinansieringssatsen for en sådan prioritet eller et sådant program er fastsat til mindst 85 %.

Ændring 96

Ændring 96

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10

Artikel 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 10 | Artikel 10 |
| Støtte til ungdomsbeskæftigelse | Støtte til ungdomsbeskæftigelse |
| Støtte i overensstemmelse med artikel 7, stk. 5, skal programmeres under en særlig prioritet og skal støtte opfyldelsen af den specifikke målsætning i artikel 4, stk. 1, nr. i). | Støtte i overensstemmelse med artikel 7, stk. 5, skal programmeres under en særlig prioritet
  eller et særligt program
  og skal støtte opfyldelsen af den specifikke målsætning i artikel 4, stk. 1, nr. i). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 10

Artikel 10

Støtte til ungdomsbeskæftigelse

Støtte til ungdomsbeskæftigelse

Støtte i overensstemmelse med artikel 7, stk. 5, skal programmeres under en særlig prioritet og skal støtte opfyldelsen af den specifikke målsætning i artikel 4, stk. 1, nr. i).

Støtte i overensstemmelse med artikel 7, stk. 5, skal programmeres under en særlig prioritet
  eller et særligt program
  og skal støtte opfyldelsen af den specifikke målsætning i artikel 4, stk. 1, nr. i).

eller et særligt program

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 a (ny)

Artikel 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 10a




  Støtte til den europæiske børnegaranti




  Støtte i overensstemmelse med artikel 7, stk. 3a, skal programmeres under en særlig prioritet eller et særligt program, der afspejler Europa-Kommissionens henstilling fra 2013 om investering i børn. Støtten skal gå til bekæmpelse af børnefattigdom og social udstødelse inden for den specifikke målsætning, der er opstillet i artikel 4, stk. 1, nr. vii)-x). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 10a

Støtte til den europæiske børnegaranti

Støtte i overensstemmelse med artikel 7, stk. 3a, skal programmeres under en særlig prioritet eller et særligt program, der afspejler Europa-Kommissionens henstilling fra 2013 om investering i børn. Støtten skal gå til bekæmpelse af børnefattigdom og social udstødelse inden for den specifikke målsætning, der er opstillet i artikel 4, stk. 1, nr. vii)-x).

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11

Artikel 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 11 | Artikel 11 |
| Støtte til relevante landespecifikke henstillinger | Støtte til relevante landespecifikke henstillinger |
| De aktioner. der adresserer udfordringer, der er identificeret i relevante landespecifikke henstillinger og i det europæiske semester som omhandlet i artikel 7, stk. 2, skal programmeres under en
  eller flere særlige prioriteter
  . | De aktioner. der adresserer udfordringer, der er identificeret i relevante landespecifikke henstillinger og i det europæiske semester som omhandlet i artikel 7, stk. 2, skal programmeres under en
  af de specifikke målsætninger, jf. artikel 4, stk. 1
  .
  Medlemsstaterne sikrer komplementaritet, sammenhæng, koordinering og synergier med den europæiske søjle for sociale rettigheder. |
| | Der skal sikres tilstrækkelig fleksibilitet på forvaltningsmyndighedsniveau til at fastlægge prioriteter og områder for investeringer fra ESF+ i overensstemmelse med de specifikke lokale og regionale udfordringer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 11

Artikel 11

Støtte til relevante landespecifikke henstillinger

Støtte til relevante landespecifikke henstillinger

De aktioner. der adresserer udfordringer, der er identificeret i relevante landespecifikke henstillinger og i det europæiske semester som omhandlet i artikel 7, stk. 2, skal programmeres under en
  eller flere særlige prioriteter
  .

eller flere særlige prioriteter

De aktioner. der adresserer udfordringer, der er identificeret i relevante landespecifikke henstillinger og i det europæiske semester som omhandlet i artikel 7, stk. 2, skal programmeres under en
  af de specifikke målsætninger, jf. artikel 4, stk. 1
  .
  Medlemsstaterne sikrer komplementaritet, sammenhæng, koordinering og synergier med den europæiske søjle for sociale rettigheder.

af de specifikke målsætninger, jf. artikel 4, stk. 1

Medlemsstaterne sikrer komplementaritet, sammenhæng, koordinering og synergier med den europæiske søjle for sociale rettigheder.

Der skal sikres tilstrækkelig fleksibilitet på forvaltningsmyndighedsniveau til at fastlægge prioriteter og områder for investeringer fra ESF+ i overensstemmelse med de specifikke lokale og regionale udfordringer.

Der skal sikres tilstrækkelig fleksibilitet på forvaltningsmyndighedsniveau til at fastlægge prioriteter og områder for investeringer fra ESF+ i overensstemmelse med de specifikke lokale og regionale udfordringer.

Ændring 99

Ændring 99

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 a (ny)

Artikel 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 11a




  Integreret territorial udvikling





  1.
     
  ESF+ kan støtte integreret territorial udvikling i programmer under begge de mål, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i forordning (EU) 2018/xxxx [den nye forordning om fælles bestemmelser] i overensstemmelse med afsnit III, kapitel II, i nævnte forordning [den nye forordning om fælles bestemmelser].






  2.
     
  Medlemsstaterne gennemfører udelukkende integreret territorial udvikling med støtte fra ESF+ ved hjælp af de formularer, der er omhandlet i artikel [22] i forordning (EU) 2018/xxxx [den nye forordning om fælles bestemmelser]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 11a

Integreret territorial udvikling

1.
     
  ESF+ kan støtte integreret territorial udvikling i programmer under begge de mål, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i forordning (EU) 2018/xxxx [den nye forordning om fælles bestemmelser] i overensstemmelse med afsnit III, kapitel II, i nævnte forordning [den nye forordning om fælles bestemmelser].

2.
     
  Medlemsstaterne gennemfører udelukkende integreret territorial udvikling med støtte fra ESF+ ved hjælp af de formularer, der er omhandlet i artikel [22] i forordning (EU) 2018/xxxx [den nye forordning om fælles bestemmelser].

Ændring 100

Ændring 100

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 b (ny)

Artikel 11 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 11b




  Tværnationalt samarbejde





  1.
     
  Medlemsstaterne kan støtte tværnationale samarbejdsaktioner under en særlig prioritet.






  2.
     
  Tværnationale samarbejdsaktioner kan programmeres under en hvilken som helst af de specifikke målsætninger i artikel 4, stk. 1, nr. i)-x).






  3.
     
  Den maksimale medfinansieringsrate for denne prioritet kan øges til 95 % med henblik på tildeling af højst 5 % af de nationale ESF+-midler under delt forvaltning til sådanne prioriteter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 11b

Tværnationalt samarbejde

1.
     
  Medlemsstaterne kan støtte tværnationale samarbejdsaktioner under en særlig prioritet.

2.
     
  Tværnationale samarbejdsaktioner kan programmeres under en hvilken som helst af de specifikke målsætninger i artikel 4, stk. 1, nr. i)-x).

3.
     
  Den maksimale medfinansieringsrate for denne prioritet kan øges til 95 % med henblik på tildeling af højst 5 % af de nationale ESF+-midler under delt forvaltning til sådanne prioriteter.

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12

Artikel 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 12 | Artikel 12 |
| Anvendelsesområde | Anvendelsesområde |
| Dette kapitel gælder for ESF+-støtte i henhold til artikel 4, stk. 1, nr. i)-x), når den ydes under delt forvaltning (i det følgende benævnt »generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning«). | Dette kapitel gælder for ESF+-støtte i henhold til artikel 4, stk. 1, nr. i)-x), når den ydes under delt forvaltning (i det følgende benævnt »generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning«).
  Endvidere finder artikel 13 også anvendelse på ESF+-støtte i henhold til artikel 4, stk. 1, nr. xi). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 12

Artikel 12

Anvendelsesområde

Anvendelsesområde

Dette kapitel gælder for ESF+-støtte i henhold til artikel 4, stk. 1, nr. i)-x), når den ydes under delt forvaltning (i det følgende benævnt »generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning«).

Dette kapitel gælder for ESF+-støtte i henhold til artikel 4, stk. 1, nr. i)-x), når den ydes under delt forvaltning (i det følgende benævnt »generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning«).
  Endvidere finder artikel 13 også anvendelse på ESF+-støtte i henhold til artikel 4, stk. 1, nr. xi).

Endvidere finder artikel 13 også anvendelse på ESF+-støtte i henhold til artikel 4, stk. 1, nr. xi).

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13

Artikel 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 13 | Artikel 13 |
| Innovative aktioner | Sociale
  innovative aktioner |
| 1.   Medlemsstaterne støtter aktioner med henblik på social innovation og sociale eksperimenter
  eller styrker
  bottom-up-tilgange baseret på partnerskaber, der involverer offentlige myndigheder, den private sektor og civilsamfundet,
  f.eks. lokale aktionsgrupper
  ,
  der udformer og gennemfører lokale udviklingsstrategier styret af lokalsamfundet
  . | 1.   Medlemsstaterne støtter aktioner med henblik på social innovation og
  /eller
  sociale eksperimenter
  , herunder dem med et sociokulturelt element, ved at anvende
  bottom-up-tilgange baseret på partnerskaber, der involverer offentlige myndigheder,
  arbejdsmarkedets parter
  ,
  socialøkonomiske virksomheder
  , den private sektor og civilsamfundet. |
| | 1a.
     
  Medlemsstaterne udpeger enten i deres operationelle programmer eller på et senere tidspunkt under gennemførelsen områder for social innovation og sociale eksperimenter, der svarer til medlemsstaternes specifikke behov. |
| 2.   Medlemsstaterne kan støtte opskalering af innovative tilgange, der er blevet afprøvet i lille skala (sociale eksperimenter), og som er udviklet på indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og andre EU-programmer. | 2.   Medlemsstaterne kan støtte opskalering af innovative tilgange, der er blevet afprøvet i lille skala (
  social innovation og
  sociale eksperimenter
  , herunder dem med et sociokulturelt element
  ), og som er udviklet på indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og andre EU-programmer. |
| 3.   Innovative aktioner og tilgange kan programmeres under en eller flere af de specifikke målsætninger i artikel 4, stk. 1
  , nr. i)-x)
  . | 3.   Innovative aktioner og tilgange kan programmeres under en eller flere af de specifikke målsætninger i artikel 4, stk. 1. |
| 4.   Hver medlemsstat tilegner mindst én prioritet til gennemførelsen af stk. 1 eller 2 eller begge. Den maksimale medfinansieringsrate for disse prioriteter kan øges til 95 % med henblik på tildeling af højst 5 % af de nationale ESF+-midler under delt forvaltning
  til sådanne prioriteter
  . | 4.   Hver medlemsstat tilegner mindst én prioritet til gennemførelsen af stk. 1 eller 2 eller begge. Den maksimale medfinansieringsrate for disse prioriteter kan øges til 95 % med henblik på tildeling af højst 5 % af de nationale ESF+-midler under delt forvaltning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 13

Artikel 13

Innovative aktioner

Sociale
  innovative aktioner

Sociale

1.   Medlemsstaterne støtter aktioner med henblik på social innovation og sociale eksperimenter
  eller styrker
  bottom-up-tilgange baseret på partnerskaber, der involverer offentlige myndigheder, den private sektor og civilsamfundet,
  f.eks. lokale aktionsgrupper
  ,
  der udformer og gennemfører lokale udviklingsstrategier styret af lokalsamfundet
  .

1.   Medlemsstaterne støtter aktioner med henblik på social innovation og
  /eller
  sociale eksperimenter
  , herunder dem med et sociokulturelt element, ved at anvende
  bottom-up-tilgange baseret på partnerskaber, der involverer offentlige myndigheder,
  arbejdsmarkedets parter
  ,
  socialøkonomiske virksomheder
  , den private sektor og civilsamfundet.

1a.
     
  Medlemsstaterne udpeger enten i deres operationelle programmer eller på et senere tidspunkt under gennemførelsen områder for social innovation og sociale eksperimenter, der svarer til medlemsstaternes specifikke behov.

2.   Medlemsstaterne kan støtte opskalering af innovative tilgange, der er blevet afprøvet i lille skala (sociale eksperimenter), og som er udviklet på indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og andre EU-programmer.

2.   Medlemsstaterne kan støtte opskalering af innovative tilgange, der er blevet afprøvet i lille skala (
  social innovation og
  sociale eksperimenter
  , herunder dem med et sociokulturelt element
  ), og som er udviklet på indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og andre EU-programmer.

3.   Innovative aktioner og tilgange kan programmeres under en eller flere af de specifikke målsætninger i artikel 4, stk. 1
  , nr. i)-x)
  .

3.   Innovative aktioner og tilgange kan programmeres under en eller flere af de specifikke målsætninger i artikel 4, stk. 1.

4.   Hver medlemsstat tilegner mindst én prioritet til gennemførelsen af stk. 1 eller 2 eller begge. Den maksimale medfinansieringsrate for disse prioriteter kan øges til 95 % med henblik på tildeling af højst 5 % af de nationale ESF+-midler under delt forvaltning
  til sådanne prioriteter
  .

4.   Hver medlemsstat tilegner mindst én prioritet til gennemførelsen af stk. 1 eller 2 eller begge. Den maksimale medfinansieringsrate for disse prioriteter kan øges til 95 % med henblik på tildeling af højst 5 % af de nationale ESF+-midler under delt forvaltning.

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14

Artikel 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 14 | Artikel 14 |
| Støtteberettigelse | Støtteberettigelse |
| 1.   Ud over de omkostninger, der er omhandlet i artikel [58] i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser], er følgende omkostninger ikke berettigede til generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning: | 1.   Ud over de omkostninger, der er omhandlet i artikel [58] i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser], er følgende omkostninger ikke berettigede til generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning: |
| a) | erhvervelse af jord og fast ejendom samt
  etablering
  af infrastruktur og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 14

Artikel 14

Støtteberettigelse

Støtteberettigelse

1.   Ud over de omkostninger, der er omhandlet i artikel [58] i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser], er følgende omkostninger ikke berettigede til generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning:

1.   Ud over de omkostninger, der er omhandlet i artikel [58] i [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser], er følgende omkostninger ikke berettigede til generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning:

a)

erhvervelse af jord og fast ejendom samt
  etablering
  af infrastruktur og

etablering

| a) | erhvervelse af jord og fast ejendom samt
  køb
  af infrastruktur og |
| --- | --- |

a)

erhvervelse af jord og fast ejendom samt
  køb
  af infrastruktur og

køb

| b) | erhvervelse af møbler, udstyr og køretøjer, undtagen hvis erhvervelsen heraf er nødvendig for at opfylde målsætningen med operationen, eller hvis disse genstande er fuldt afskrevne, eller hvis erhvervelsen af disse genstande er den mest økonomiske mulighed. |
| --- | --- |

b)

erhvervelse af møbler, udstyr og køretøjer, undtagen hvis erhvervelsen heraf er nødvendig for at opfylde målsætningen med operationen, eller hvis disse genstande er fuldt afskrevne, eller hvis erhvervelsen af disse genstande er den mest økonomiske mulighed.

| b) | erhvervelse af møbler, udstyr og køretøjer, undtagen hvis erhvervelsen heraf er
  absolut
  nødvendig for at opfylde målsætningen med operationen, eller hvis disse genstande er fuldt afskrevne, eller hvis erhvervelsen af disse genstande er den mest økonomiske mulighed. |
| --- | --- |

b)

erhvervelse af møbler, udstyr og køretøjer, undtagen hvis erhvervelsen heraf er
  absolut
  nødvendig for at opfylde målsætningen med operationen, eller hvis disse genstande er fuldt afskrevne, eller hvis erhvervelsen af disse genstande er den mest økonomiske mulighed.

absolut

2.   Bidrag i naturalydelser i form af ydelser eller lønninger, som tredjemand har afholdt til fordel for deltagerne i en operation, kan være berettiget til generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, forudsat at bidragene i naturalydelser er afholdt i overensstemmelse med nationale regler, herunder regnskabsregler, og ikke overstiger de udgifter, som tredjeparten har afholdt.

2.   Bidrag i naturalydelser i form af ydelser eller lønninger, som tredjemand har afholdt til fordel for deltagerne i en operation, kan være berettiget til generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, forudsat at bidragene i naturalydelser er afholdt i overensstemmelse med nationale regler, herunder regnskabsregler, og ikke overstiger de udgifter, som tredjeparten har afholdt.

3.   Den specifikke supplerende tildeling, der modtages af regioner i den yderste periferi og af de NUTS 2-regioner, der opfylder kriterierne i artikel 2 i protokol nr. 6 til tiltrædelsesakten af 1994, skal anvendes til støtte for opfyldelsen af de specifikke målsætninger i artikel 4, første afsnit.

3.   Den specifikke supplerende tildeling, der modtages af regioner i den yderste periferi og af de NUTS 2-regioner, der opfylder kriterierne i artikel 2 i protokol nr. 6 til tiltrædelsesakten af 1994, skal anvendes til støtte for opfyldelsen af de specifikke målsætninger i artikel 4, første afsnit.

4.   Direkte omkostninger til personale er berettiget til generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning,
  forudsat at
  de ikke udgør mere end 100 % af den sædvanlige aflønning for det pågældende erhverv i medlemsstaten som dokumenteret ved Eurostatdata.

4.   Direkte omkostninger til personale er berettiget til generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning
  . Hvis en kollektiv overenskomst finder anvendelse, fastlægges de i henhold til den pågældende overenskomst. Hvis der
  ikke
  er indgået en kollektiv overenskomst,
  udgør
  de ikke
  mere end 100 % af den sædvanlige aflønning for det pågældende erhverv
  eller den pågældende særlige ekspertise
  i medlemsstaten
  eller regionen
  som dokumenteret ved
  relevant dokumentation fremlagt af den pågældende forvaltningsmyndighed og/eller
  Eurostatdata.

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15

Artikel 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 15 | Artikel 15 |
| Indikatorer og rapportering | Indikatorer og rapportering |
| 1.   Programmer, der modtager generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, skal anvende fælles output- og resultatindikatorer, jf. bilag 1 til denne forordning, for at overvåge, hvordan gennemførelsen skrider frem. Programmerne kan også anvende programspecifikke indikatorer. | 1.   Programmer, der modtager generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, skal anvende fælles output- og resultatindikatorer, jf. bilag 1
  – eller bilag IIa for foranstaltninger målrettet social inklusion af de socialt dårligst stillede inden for rammerne af artikel 4, stk. 1, nr. x) –
  til denne forordning, for at overvåge, hvordan gennemførelsen skrider frem. Programmerne kan også anvende programspecifikke
  indikatorer og aktionsspecifikke
  indikatorer. |
| 2.   Referenceværdien for fælles og programspecifikke outputindikatorer sættes til nul. Hvis det er relevant for karakteren af de operationer, der støttes, fastsættes der kumulative kvantitative delmål og målværdier i absolutte tal. De rapporterede værdier for outputindikatorerne udtrykkes i absolutte tal. | 2.   Referenceværdien for fælles og programspecifikke outputindikatorer sættes til nul. Hvis det er relevant for karakteren af de operationer, der støttes, fastsættes der kumulative kvantitative delmål og målværdier i absolutte tal. De rapporterede værdier for outputindikatorerne udtrykkes i absolutte tal. |
| 3.   Referenceværdien for fælles og programspecifikke resultatindikatorer, for hvilke der er fastsat et kumulativt kvantitativt delmål for 2024 og en målværdi for 2029, fastsættes ved anvendelse af de seneste tilgængelige data eller andre relevante kilder til oplysninger. Mål for fælles resultatindikatorer fastsættes i absolutte tal eller som en procentandel. Programspecifikke resultatindikatorer og relaterede mål kan udtrykkes kvantitativt eller kvalitativt. De rapporterede værdier for fælles resultatindikatorer udtrykkes i absolutte tal. | 3.   Referenceværdien for fælles og programspecifikke resultatindikatorer, for hvilke der er fastsat et kumulativt kvantitativt delmål for 2024 og en målværdi for 2029, fastsættes ved anvendelse af de seneste tilgængelige data eller andre relevante kilder til oplysninger. Mål for fælles resultatindikatorer fastsættes i absolutte tal eller som en procentandel. Programspecifikke resultatindikatorer og relaterede mål kan udtrykkes kvantitativt eller kvalitativt. De rapporterede værdier for fælles resultatindikatorer udtrykkes i absolutte tal. |
| 4.   Data om indikatorer for deltagerne må kun overføres, hvis alle data vedrørende den pågældende deltager, der er påkrævet i henhold til bilag 1, punkt 1a, er tilgængelige. | 4.   Data om indikatorer for deltagerne må kun overføres, hvis alle data vedrørende den pågældende deltager, der er påkrævet i henhold til bilag 1, punkt 1a, er tilgængelige. |
| | 4a.
     
  De data, der er omhandlet i stk. 3, indeholder en kønsspecifik konsekvensanalyse for at overvåge gennemførelsen af ESF+-programmerne for så vidt angår ligestilling mellem kønnene og kønsopdeles. |
| 5.   Medlemsstaterne
  sætter
  , hvis der er data tilgængelige fra registre eller tilsvarende kilder, forvaltningsmyndigheder og andre organer med ansvar for indsamling af data, der er nødvendige for overvågningen og evalueringen af den generelle støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, i stand til at hente disse data fra dataregistre eller tilsvarende kilder, jf. artikel 6, stk. 1, litra c) og e) i forordning (EU) 2016/679. | 5.   Medlemsstaterne
  kan
  , hvis der er data tilgængelige fra registre eller tilsvarende kilder,
  sætte
  forvaltningsmyndigheder og andre organer med ansvar for indsamling af data, der er nødvendige for overvågningen og evalueringen af den generelle støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, i stand til at hente disse data fra dataregistre eller tilsvarende kilder, jf. artikel 6, stk. 1, litra c) og e) i forordning (EU) 2016/679. |
| 6.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 38 med henblik på at ændre bilag
  I
  , hvis det anses som nødvendigt for at sikre effektiv vurdering af, hvordan gennemførelsen af programmerne skrider frem. | 6.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 38 med henblik på at ændre bilag
  II og bilag IIa
  , hvis det anses som nødvendigt for at sikre effektiv vurdering af, hvordan gennemførelsen af programmerne skrider frem. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 15

Artikel 15

Indikatorer og rapportering

Indikatorer og rapportering

1.   Programmer, der modtager generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, skal anvende fælles output- og resultatindikatorer, jf. bilag 1 til denne forordning, for at overvåge, hvordan gennemførelsen skrider frem. Programmerne kan også anvende programspecifikke indikatorer.

1.   Programmer, der modtager generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, skal anvende fælles output- og resultatindikatorer, jf. bilag 1
  – eller bilag IIa for foranstaltninger målrettet social inklusion af de socialt dårligst stillede inden for rammerne af artikel 4, stk. 1, nr. x) –
  til denne forordning, for at overvåge, hvordan gennemførelsen skrider frem. Programmerne kan også anvende programspecifikke
  indikatorer og aktionsspecifikke
  indikatorer.

2.   Referenceværdien for fælles og programspecifikke outputindikatorer sættes til nul. Hvis det er relevant for karakteren af de operationer, der støttes, fastsættes der kumulative kvantitative delmål og målværdier i absolutte tal. De rapporterede værdier for outputindikatorerne udtrykkes i absolutte tal.

2.   Referenceværdien for fælles og programspecifikke outputindikatorer sættes til nul. Hvis det er relevant for karakteren af de operationer, der støttes, fastsættes der kumulative kvantitative delmål og målværdier i absolutte tal. De rapporterede værdier for outputindikatorerne udtrykkes i absolutte tal.

3.   Referenceværdien for fælles og programspecifikke resultatindikatorer, for hvilke der er fastsat et kumulativt kvantitativt delmål for 2024 og en målværdi for 2029, fastsættes ved anvendelse af de seneste tilgængelige data eller andre relevante kilder til oplysninger. Mål for fælles resultatindikatorer fastsættes i absolutte tal eller som en procentandel. Programspecifikke resultatindikatorer og relaterede mål kan udtrykkes kvantitativt eller kvalitativt. De rapporterede værdier for fælles resultatindikatorer udtrykkes i absolutte tal.

3.   Referenceværdien for fælles og programspecifikke resultatindikatorer, for hvilke der er fastsat et kumulativt kvantitativt delmål for 2024 og en målværdi for 2029, fastsættes ved anvendelse af de seneste tilgængelige data eller andre relevante kilder til oplysninger. Mål for fælles resultatindikatorer fastsættes i absolutte tal eller som en procentandel. Programspecifikke resultatindikatorer og relaterede mål kan udtrykkes kvantitativt eller kvalitativt. De rapporterede værdier for fælles resultatindikatorer udtrykkes i absolutte tal.

4.   Data om indikatorer for deltagerne må kun overføres, hvis alle data vedrørende den pågældende deltager, der er påkrævet i henhold til bilag 1, punkt 1a, er tilgængelige.

4.   Data om indikatorer for deltagerne må kun overføres, hvis alle data vedrørende den pågældende deltager, der er påkrævet i henhold til bilag 1, punkt 1a, er tilgængelige.

4a.
     
  De data, der er omhandlet i stk. 3, indeholder en kønsspecifik konsekvensanalyse for at overvåge gennemførelsen af ESF+-programmerne for så vidt angår ligestilling mellem kønnene og kønsopdeles.

5.   Medlemsstaterne
  sætter
  , hvis der er data tilgængelige fra registre eller tilsvarende kilder, forvaltningsmyndigheder og andre organer med ansvar for indsamling af data, der er nødvendige for overvågningen og evalueringen af den generelle støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, i stand til at hente disse data fra dataregistre eller tilsvarende kilder, jf. artikel 6, stk. 1, litra c) og e) i forordning (EU) 2016/679.

5.   Medlemsstaterne
  kan
  , hvis der er data tilgængelige fra registre eller tilsvarende kilder,
  sætte
  forvaltningsmyndigheder og andre organer med ansvar for indsamling af data, der er nødvendige for overvågningen og evalueringen af den generelle støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning, i stand til at hente disse data fra dataregistre eller tilsvarende kilder, jf. artikel 6, stk. 1, litra c) og e) i forordning (EU) 2016/679.

6.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 38 med henblik på at ændre bilag
  I
  , hvis det anses som nødvendigt for at sikre effektiv vurdering af, hvordan gennemførelsen af programmerne skrider frem.

6.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 38 med henblik på at ændre bilag
  II og bilag IIa
  , hvis det anses som nødvendigt for at sikre effektiv vurdering af, hvordan gennemførelsen af programmerne skrider frem.

Ændring 105

Ændring 105

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17

Artikel 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 17 | Artikel 17 |
| Principper | Principper |
| 1.   ESF+-støtte til afhjælpning af materielle afsavn kan kun anvendes til støtte af uddeling af fødevarer og varer, der er i overensstemmelse med EU-retten vedrørende forbrugerproduktsikkerhed. | 1.   ESF+-støtte til afhjælpning af materielle afsavn kan kun anvendes til støtte af uddeling af fødevarer og varer, der er i overensstemmelse med EU-retten vedrørende forbrugerproduktsikkerhed. |
| 2.   Medlemsstater og støttemodtagere udvælger fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand på grundlag af objektive kriterier i relation til behovene hos de socialt dårligst stillede personer. Der tages hensyn til klimatiske og miljømæssige forhold i udvælgelseskriterierne for fødevarer og, hvor det er relevant, varer, navnlig med henblik på reduktion af fødevarespild. Hvor det er relevant, træffes valget af den type fødevarer, der skal uddeles, efter overvejelser om deres bidrag til en alsidig kost for de socialt dårligst stillede personer. | 2.   Medlemsstater og støttemodtagere udvælger fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand på grundlag af objektive kriterier i relation til behovene hos de socialt dårligst stillede personer. Der tages hensyn til klimatiske og miljømæssige forhold i udvælgelseskriterierne for fødevarer og, hvor det er relevant, varer, navnlig med henblik på reduktion af fødevarespild
  og brug af engangsplastprodukter
  . Hvor det er relevant, træffes valget af den type fødevarer, der skal uddeles, efter overvejelser om deres bidrag til en alsidig kost for de socialt dårligst stillede personer. |
| Fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand kan gives/ydes direkte til de socialt dårligst stillede personer eller indirekte via elektroniske vouchere eller kort, forudsat at de kun kan indløses mod fødevarer og/eller elementær materiel bistand, jf. artikel 2, stk. 3. | Fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand kan gives/ydes direkte til de socialt dårligst stillede personer eller indirekte via elektroniske vouchere eller kort, forudsat at de kun kan indløses mod fødevarer og/eller elementær materiel bistand, jf. artikel 2, stk. 3
  , og ikke erstatter nogen eksisterende social ydelse. |
| Fødevarerne til de socialt dårligst stillede personer kan tilvejebringes ved anvendelse, forarbejdning eller salg af varer, som er afsat i overensstemmelse med artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013, forudsat at dette er den økonomisk mest fordelagtige mulighed og ikke unødigt forsinker leveringen af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer. | Fødevarerne til de socialt dårligst stillede personer kan tilvejebringes ved anvendelse, forarbejdning eller salg af varer, som er afsat i overensstemmelse med artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013, forudsat at dette er den økonomisk mest fordelagtige mulighed og ikke unødigt forsinker leveringen af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer. |
| Ethvert beløb, der hidrører fra en sådan transaktion, skal anvendes til fordel for de socialt dårligst stillede personer i tilgift til de beløb, der allerede er til rådighed for programmet. | Ethvert beløb, der hidrører fra en sådan transaktion, skal anvendes til fordel for de socialt dårligst stillede personer i tilgift til de beløb, der allerede er til rådighed for programmet. |
| 3.   Kommissionen og medlemsstaterne sikrer, at den bistand, der ydes i forbindelse med ESF+-støtten til afhjælpning af materielle afsavn, respekterer de socialt dårligst stillede personers værdighed og forhindrer stigmatisering. | 3.   Kommissionen og medlemsstaterne sikrer, at den bistand, der ydes i forbindelse med ESF+-støtten til afhjælpning af materielle afsavn, respekterer de socialt dårligst stillede personers værdighed og forhindrer stigmatisering. |
| 4.   Leveringen af fødevarer og/eller elementær materiel bistand
  kan
  suppleres ved, at der henvises til kompetente tjenester og andre ledsageforanstaltninger, der tilstræber social inklusion af de socialt dårligst stillede personer. | 4.   Leveringen af fødevarer og/eller elementær materiel bistand suppleres ved, at der henvises til kompetente tjenester og andre ledsageforanstaltninger, der tilstræber social inklusion af de socialt dårligst stillede personer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 17

Artikel 17

Principper

Principper

1.   ESF+-støtte til afhjælpning af materielle afsavn kan kun anvendes til støtte af uddeling af fødevarer og varer, der er i overensstemmelse med EU-retten vedrørende forbrugerproduktsikkerhed.

1.   ESF+-støtte til afhjælpning af materielle afsavn kan kun anvendes til støtte af uddeling af fødevarer og varer, der er i overensstemmelse med EU-retten vedrørende forbrugerproduktsikkerhed.

2.   Medlemsstater og støttemodtagere udvælger fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand på grundlag af objektive kriterier i relation til behovene hos de socialt dårligst stillede personer. Der tages hensyn til klimatiske og miljømæssige forhold i udvælgelseskriterierne for fødevarer og, hvor det er relevant, varer, navnlig med henblik på reduktion af fødevarespild. Hvor det er relevant, træffes valget af den type fødevarer, der skal uddeles, efter overvejelser om deres bidrag til en alsidig kost for de socialt dårligst stillede personer.

2.   Medlemsstater og støttemodtagere udvælger fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand på grundlag af objektive kriterier i relation til behovene hos de socialt dårligst stillede personer. Der tages hensyn til klimatiske og miljømæssige forhold i udvælgelseskriterierne for fødevarer og, hvor det er relevant, varer, navnlig med henblik på reduktion af fødevarespild
  og brug af engangsplastprodukter
  . Hvor det er relevant, træffes valget af den type fødevarer, der skal uddeles, efter overvejelser om deres bidrag til en alsidig kost for de socialt dårligst stillede personer.

Fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand kan gives/ydes direkte til de socialt dårligst stillede personer eller indirekte via elektroniske vouchere eller kort, forudsat at de kun kan indløses mod fødevarer og/eller elementær materiel bistand, jf. artikel 2, stk. 3.

Fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand kan gives/ydes direkte til de socialt dårligst stillede personer eller indirekte via elektroniske vouchere eller kort, forudsat at de kun kan indløses mod fødevarer og/eller elementær materiel bistand, jf. artikel 2, stk. 3
  , og ikke erstatter nogen eksisterende social ydelse.

, og ikke erstatter nogen eksisterende social ydelse.

Fødevarerne til de socialt dårligst stillede personer kan tilvejebringes ved anvendelse, forarbejdning eller salg af varer, som er afsat i overensstemmelse med artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013, forudsat at dette er den økonomisk mest fordelagtige mulighed og ikke unødigt forsinker leveringen af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer.

Fødevarerne til de socialt dårligst stillede personer kan tilvejebringes ved anvendelse, forarbejdning eller salg af varer, som er afsat i overensstemmelse med artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013, forudsat at dette er den økonomisk mest fordelagtige mulighed og ikke unødigt forsinker leveringen af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer.

Ethvert beløb, der hidrører fra en sådan transaktion, skal anvendes til fordel for de socialt dårligst stillede personer i tilgift til de beløb, der allerede er til rådighed for programmet.

Ethvert beløb, der hidrører fra en sådan transaktion, skal anvendes til fordel for de socialt dårligst stillede personer i tilgift til de beløb, der allerede er til rådighed for programmet.

3.   Kommissionen og medlemsstaterne sikrer, at den bistand, der ydes i forbindelse med ESF+-støtten til afhjælpning af materielle afsavn, respekterer de socialt dårligst stillede personers værdighed og forhindrer stigmatisering.

3.   Kommissionen og medlemsstaterne sikrer, at den bistand, der ydes i forbindelse med ESF+-støtten til afhjælpning af materielle afsavn, respekterer de socialt dårligst stillede personers værdighed og forhindrer stigmatisering.

4.   Leveringen af fødevarer og/eller elementær materiel bistand
  kan
  suppleres ved, at der henvises til kompetente tjenester og andre ledsageforanstaltninger, der tilstræber social inklusion af de socialt dårligst stillede personer.

4.   Leveringen af fødevarer og/eller elementær materiel bistand suppleres ved, at der henvises til kompetente tjenester og andre ledsageforanstaltninger, der tilstræber social inklusion af de socialt dårligst stillede personer.

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20

Artikel 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 20 | Artikel 20 |
| Udgifternes støtteberettigelse | Udgifternes støtteberettigelse |
| 1.   De støtteberettigede omkostninger i forbindelse med ESF+-støtten til afhjælpning af materielle afsavn er: | 1.   De støtteberettigede omkostninger i forbindelse med ESF+-støtten til afhjælpning af materielle afsavn er: |
| a) | omkostninger til indkøb af fødevarer og/eller elementær materiel bistand, herunder omkostninger i forbindelse med transport af fødevarer og/eller elementær materiel bistand til de støttemodtagere, der leverer fødevarerne og/eller den elementære materiel bistand til slutmodtagerne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 20

Artikel 20

Udgifternes støtteberettigelse

Udgifternes støtteberettigelse

1.   De støtteberettigede omkostninger i forbindelse med ESF+-støtten til afhjælpning af materielle afsavn er:

1.   De støtteberettigede omkostninger i forbindelse med ESF+-støtten til afhjælpning af materielle afsavn er:

a)

omkostninger til indkøb af fødevarer og/eller elementær materiel bistand, herunder omkostninger i forbindelse med transport af fødevarer og/eller elementær materiel bistand til de støttemodtagere, der leverer fødevarerne og/eller den elementære materiel bistand til slutmodtagerne

| a) | omkostninger til indkøb af fødevarer og/eller elementær materiel bistand, herunder omkostninger i forbindelse med transport af fødevarer og/eller elementær materiel bistand til de støttemodtagere, der leverer fødevarerne og/eller den elementære materiel bistand til slutmodtagerne |
| --- | --- |

a)

omkostninger til indkøb af fødevarer og/eller elementær materiel bistand, herunder omkostninger i forbindelse med transport af fødevarer og/eller elementær materiel bistand til de støttemodtagere, der leverer fødevarerne og/eller den elementære materiel bistand til slutmodtagerne

| b) | hvis transporten af fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand til de støttemodtagere, der uddeler dem til slutmodtagerne, ikke er omfattet af litra a), de omkostninger, der afholdes af indkøbsorganet i forbindelse med transport af fødevarer og/eller elementær materiel bistand til oplagringsdepoterne og/eller støttemodtagerne samt omkostninger til oplagring med en fast takst på 1 % af de i litra a) omhandlede omkostninger eller, i behørigt begrundede tilfælde, omkostninger, der faktisk er afholdt og betalt |
| --- | --- |

b)

hvis transporten af fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand til de støttemodtagere, der uddeler dem til slutmodtagerne, ikke er omfattet af litra a), de omkostninger, der afholdes af indkøbsorganet i forbindelse med transport af fødevarer og/eller elementær materiel bistand til oplagringsdepoterne og/eller støttemodtagerne samt omkostninger til oplagring med en fast takst på 1 % af de i litra a) omhandlede omkostninger eller, i behørigt begrundede tilfælde, omkostninger, der faktisk er afholdt og betalt

| b) | hvis transporten af fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand til de støttemodtagere, der uddeler dem til slutmodtagerne, ikke er omfattet af litra a), de omkostninger, der afholdes af indkøbsorganet i forbindelse med transport af fødevarer og/eller elementær materiel bistand til oplagringsdepoterne og/eller støttemodtagerne samt omkostninger til oplagring med en fast takst på 1 % af de i litra a) omhandlede omkostninger eller, i behørigt begrundede tilfælde, omkostninger, der faktisk er afholdt og betalt |
| --- | --- |

b)

hvis transporten af fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand til de støttemodtagere, der uddeler dem til slutmodtagerne, ikke er omfattet af litra a), de omkostninger, der afholdes af indkøbsorganet i forbindelse med transport af fødevarer og/eller elementær materiel bistand til oplagringsdepoterne og/eller støttemodtagerne samt omkostninger til oplagring med en fast takst på 1 % af de i litra a) omhandlede omkostninger eller, i behørigt begrundede tilfælde, omkostninger, der faktisk er afholdt og betalt

| c) | omkostninger til administration, transport og oplagring, der afholdes af de støttemodtagere, der er involveret i uddelingen af fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand til de socialt dårligst stillede, med en fast takst på 5 % af de i litra a) omhandlede omkostninger eller 5 % af værdien af de fødevarer, der er afsat efter reglerne i artikel 16 i forordning (EU) nr. 1308/2013 |
| --- | --- |

c)

omkostninger til administration, transport og oplagring, der afholdes af de støttemodtagere, der er involveret i uddelingen af fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand til de socialt dårligst stillede, med en fast takst på 5 % af de i litra a) omhandlede omkostninger eller 5 % af værdien af de fødevarer, der er afsat efter reglerne i artikel 16 i forordning (EU) nr. 1308/2013

| c) | omkostninger til administration, transport og oplagring, der afholdes af de støttemodtagere, der er involveret i uddelingen af fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand til de socialt dårligst stillede, med en fast takst på 5 % af de i litra a) omhandlede omkostninger eller 5 % af værdien af de fødevarer, der er afsat efter reglerne i artikel 16 i forordning (EU) nr. 1308/2013 |
| --- | --- |

c)

omkostninger til administration, transport og oplagring, der afholdes af de støttemodtagere, der er involveret i uddelingen af fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand til de socialt dårligst stillede, med en fast takst på 5 % af de i litra a) omhandlede omkostninger eller 5 % af værdien af de fødevarer, der er afsat efter reglerne i artikel 16 i forordning (EU) nr. 1308/2013

| d) | omkostninger til indsamling, transport, oplagring og uddeling af fødevaredonationer og oplysningsaktiviteter, der er direkte forbundet hermed |
| --- | --- |

d)

omkostninger til indsamling, transport, oplagring og uddeling af fødevaredonationer og oplysningsaktiviteter, der er direkte forbundet hermed

| d) | omkostninger til indsamling, transport, oplagring og uddeling af fødevaredonationer og oplysningsaktiviteter, der er direkte forbundet hermed |
| --- | --- |

d)

omkostninger til indsamling, transport, oplagring og uddeling af fødevaredonationer og oplysningsaktiviteter, der er direkte forbundet hermed

| e) | omkostninger til ledsageforanstaltninger, der gennemføres af eller på vegne af de støttemodtagere, der leverer fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand til de socialt dårligst stillede personer, med en fast takst på 5 % af de i litra a) omhandlede omkostninger. |
| --- | --- |

e)

omkostninger til ledsageforanstaltninger, der gennemføres af eller på vegne af de støttemodtagere, der leverer fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand til de socialt dårligst stillede personer, med en fast takst på 5 % af de i litra a) omhandlede omkostninger.

| e) | omkostninger til ledsageforanstaltninger, der gennemføres af eller på vegne af de støttemodtagere, der leverer fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand til de socialt dårligst stillede personer, med en fast takst på
  5,5
   % af de i litra a) omhandlede omkostninger. |
| --- | --- |

e)

omkostninger til ledsageforanstaltninger, der gennemføres af eller på vegne af de støttemodtagere, der leverer fødevarerne og/eller den elementære materielle bistand til de socialt dårligst stillede personer, med en fast takst på
  5,5
   % af de i litra a) omhandlede omkostninger.

5,5

2.   En reduktion af de i stk. 1, litra a), omhandlede støtteberettigede omkostninger, der skyldes, at det indkøbsorgan, der var ansvarligt for indkøb af fødevarer og/eller elementær materiel bistand, ikke var i overensstemmelse med gældende ret, fører ikke til en reduktion af de i stk. 1, litra c) og e), fastsatte støtteberettigede omkostninger.

2.   En reduktion af de i stk. 1, litra a), omhandlede støtteberettigede omkostninger, der skyldes, at det indkøbsorgan, der var ansvarligt for indkøb af fødevarer og/eller elementær materiel bistand, ikke var i overensstemmelse med gældende ret, fører ikke til en reduktion af de i stk. 1, litra c) og e), fastsatte støtteberettigede omkostninger.

3.   Følgende omkostninger er ikke støtteberettigede:

3.   Følgende omkostninger er ikke støtteberettigede:

| a) | renter af gæld |
| --- | --- |

a)

renter af gæld

| a) | renter af gæld |
| --- | --- |

a)

renter af gæld

| b) | etablering
  af infrastruktur |
| --- | --- |

b)

etablering
  af infrastruktur

etablering

| b) | erhvervelse
  af infrastruktur |
| --- | --- |

b)

erhvervelse
  af infrastruktur

erhvervelse

| c) | omkostninger til genbrugsvarer. |
| --- | --- |

c)

omkostninger til genbrugsvarer.

| c) | omkostninger til genbrugsvarer
  af nedsat kvalitet
  . |
| --- | --- |

c)

omkostninger til genbrugsvarer
  af nedsat kvalitet
  .

af nedsat kvalitet

Ændring 107

Ændring 107

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21

Artikel 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 21 | Artikel 21 |
| Indikatorer og rapportering | Indikatorer og rapportering |
| 1.   Prioriteter, der adresserer materielle afsavn, skal anvende fælles output- og resultatindikatorer, jf. bilag II til denne forordning, for at overvåge, hvordan gennemførelsen skrider frem. Disse programmer kan også anvende programspecifikke indikatorer. | 1.   Prioriteter, der adresserer materielle afsavn, skal anvende fælles output- og resultatindikatorer, jf. bilag II til denne forordning, for at overvåge, hvordan gennemførelsen skrider frem. Disse programmer kan også anvende programspecifikke indikatorer. |
| 2.   Der fastsættes referenceværdier for fælles og programspecifikke resultatindikatorer. | 2.   Der fastsættes referenceværdier for fælles og programspecifikke resultatindikatorer.
  Indberetningskravene skal være så enkle som muligt. |
| 3.   Senest den 30. juni 2025 og den 30. juni 2028 rapporterer forvaltningsmyndighederne resultaterne af en struktureret undersøgelse af slutmodtagerne, der er gennemført i det forudgående år, til Kommissionen. Denne undersøgelse skal være baseret på en model, som Kommissionen fastsætter ved hjælp af en gennemførelsesretsakt. | 3.   Senest den 30. juni 2025 og den 30. juni 2028 rapporterer forvaltningsmyndighederne resultaterne af en struktureret
  anonym
  undersøgelse af slutmodtagerne, der er gennemført i det forudgående år
  , og som også fokuserer på deres levevilkår og karakteren af deres materielle afsavn
  , til Kommissionen. Denne undersøgelse skal være baseret på en model, som Kommissionen fastsætter ved hjælp af en gennemførelsesretsakt. |
| 4.   For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne artikel vedtager Kommissionen en gennemførelsesretsakt, ved hvilken der fastsættes en model, der skal anvendes til den strukturerede undersøgelse af slutmodtagerne, efter rådgivningsproceduren i artikel 39, stk. 2. | 4.   For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne artikel vedtager Kommissionen en gennemførelsesretsakt, ved hvilken der fastsættes en model, der skal anvendes til den strukturerede undersøgelse af slutmodtagerne, efter rådgivningsproceduren i artikel 39, stk. 2. |
| 5.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 38 med henblik på at ændre bilag II, hvis det anses som nødvendigt for at sikre effektiv vurdering af, hvordan gennemførelsen af programmerne skrider frem. | 5.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 38 med henblik på at ændre bilag II, hvis det anses som nødvendigt for at sikre effektiv vurdering af, hvordan gennemførelsen af programmerne skrider frem. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 21

Artikel 21

Indikatorer og rapportering

Indikatorer og rapportering

1.   Prioriteter, der adresserer materielle afsavn, skal anvende fælles output- og resultatindikatorer, jf. bilag II til denne forordning, for at overvåge, hvordan gennemførelsen skrider frem. Disse programmer kan også anvende programspecifikke indikatorer.

1.   Prioriteter, der adresserer materielle afsavn, skal anvende fælles output- og resultatindikatorer, jf. bilag II til denne forordning, for at overvåge, hvordan gennemførelsen skrider frem. Disse programmer kan også anvende programspecifikke indikatorer.

2.   Der fastsættes referenceværdier for fælles og programspecifikke resultatindikatorer.

2.   Der fastsættes referenceværdier for fælles og programspecifikke resultatindikatorer.
  Indberetningskravene skal være så enkle som muligt.

3.   Senest den 30. juni 2025 og den 30. juni 2028 rapporterer forvaltningsmyndighederne resultaterne af en struktureret undersøgelse af slutmodtagerne, der er gennemført i det forudgående år, til Kommissionen. Denne undersøgelse skal være baseret på en model, som Kommissionen fastsætter ved hjælp af en gennemførelsesretsakt.

3.   Senest den 30. juni 2025 og den 30. juni 2028 rapporterer forvaltningsmyndighederne resultaterne af en struktureret
  anonym
  undersøgelse af slutmodtagerne, der er gennemført i det forudgående år
  , og som også fokuserer på deres levevilkår og karakteren af deres materielle afsavn
  , til Kommissionen. Denne undersøgelse skal være baseret på en model, som Kommissionen fastsætter ved hjælp af en gennemførelsesretsakt.

4.   For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne artikel vedtager Kommissionen en gennemførelsesretsakt, ved hvilken der fastsættes en model, der skal anvendes til den strukturerede undersøgelse af slutmodtagerne, efter rådgivningsproceduren i artikel 39, stk. 2.

4.   For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne artikel vedtager Kommissionen en gennemførelsesretsakt, ved hvilken der fastsættes en model, der skal anvendes til den strukturerede undersøgelse af slutmodtagerne, efter rådgivningsproceduren i artikel 39, stk. 2.

5.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 38 med henblik på at ændre bilag II, hvis det anses som nødvendigt for at sikre effektiv vurdering af, hvordan gennemførelsen af programmerne skrider frem.

5.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 38 med henblik på at ændre bilag II, hvis det anses som nødvendigt for at sikre effektiv vurdering af, hvordan gennemførelsen af programmerne skrider frem.

Ændring 108

Ændring 108

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 1

Artikel 22 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Revision af operationer kan omfatte alle gennemførelsesfaser og alle niveauer i distributionskæden; undtaget er kun kontrol af slutmodtagerne, medmindre en risikovurdering viser, at der en specifik risiko for uregelmæssigheder eller svig. | Revision af operationer kan omfatte alle gennemførelsesfaser og alle niveauer i distributionskæden; undtaget er kun kontrol af slutmodtagerne, medmindre en risikovurdering viser, at der en specifik risiko for uregelmæssigheder eller svig.
  Revisionen af operationer skal omfatte flere kontroller i de tidlige stadier af gennemførelsen, således at midlerne i tilfælde af risiko for svig kan blive omdirigeret til andre projekter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Revision af operationer kan omfatte alle gennemførelsesfaser og alle niveauer i distributionskæden; undtaget er kun kontrol af slutmodtagerne, medmindre en risikovurdering viser, at der en specifik risiko for uregelmæssigheder eller svig.

Revision af operationer kan omfatte alle gennemførelsesfaser og alle niveauer i distributionskæden; undtaget er kun kontrol af slutmodtagerne, medmindre en risikovurdering viser, at der en specifik risiko for uregelmæssigheder eller svig.
  Revisionen af operationer skal omfatte flere kontroller i de tidlige stadier af gennemførelsen, således at midlerne i tilfælde af risiko for svig kan blive omdirigeret til andre projekter.

Revisionen af operationer skal omfatte flere kontroller i de tidlige stadier af gennemførelsen, således at midlerne i tilfælde af risiko for svig kan blive omdirigeret til andre projekter.

Ændring 109

Ændring 109

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23

Artikel 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 23 | Artikel 23 |
| Operationelle målsætninger | Operationelle målsætninger |
| Indsatsområdet beskæftigelse og social innovation har følgende operationelle målsætninger: | Indsatsområdet beskæftigelse og social innovation har følgende operationelle målsætninger: |
| a) | at udvikle komparativ analytisk viden af høj kvalitet for at sikre, at politikkerne med henblik på at opfylde de i artikel 4 omhandlede specifikke målsætninger er baseret på solid dokumentation og er relevante i forhold til behov, udfordringer og forhold i de associerede lande |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 23

Artikel 23

Operationelle målsætninger

Operationelle målsætninger

Indsatsområdet beskæftigelse og social innovation har følgende operationelle målsætninger:

Indsatsområdet beskæftigelse og social innovation har følgende operationelle målsætninger:

a)

at udvikle komparativ analytisk viden af høj kvalitet for at sikre, at politikkerne med henblik på at opfylde de i artikel 4 omhandlede specifikke målsætninger er baseret på solid dokumentation og er relevante i forhold til behov, udfordringer og forhold i de associerede lande

| a) | at udvikle komparativ analytisk viden af høj kvalitet for at sikre, at politikkerne med henblik på at opfylde de i artikel 4 omhandlede specifikke målsætninger er baseret på solid dokumentation og er relevante i forhold til behov, udfordringer og forhold i de associerede lande |
| --- | --- |

a)

at udvikle komparativ analytisk viden af høj kvalitet for at sikre, at politikkerne med henblik på at opfylde de i artikel 4 omhandlede specifikke målsætninger er baseret på solid dokumentation og er relevante i forhold til behov, udfordringer og forhold i de associerede lande

| b) | at lette effektiv og inklusiv informationsdeling, gensidig læring, peerevalueringer og dialog om politikker på de i artikel 4 omhandlede områder for at bistå de associerede lande i at træffe passende politiske foranstaltninger |
| --- | --- |

b)

at lette effektiv og inklusiv informationsdeling, gensidig læring, peerevalueringer og dialog om politikker på de i artikel 4 omhandlede områder for at bistå de associerede lande i at træffe passende politiske foranstaltninger

| b) | at lette effektiv og inklusiv informationsdeling, gensidig læring, peerevalueringer og dialog om politikker på de i artikel 4 omhandlede områder for at bistå de associerede lande i at træffe passende politiske foranstaltninger |
| --- | --- |

b)

at lette effektiv og inklusiv informationsdeling, gensidig læring, peerevalueringer og dialog om politikker på de i artikel 4 omhandlede områder for at bistå de associerede lande i at træffe passende politiske foranstaltninger

| c) | at støtte sociale eksperimenter på de i artikel 4 omhandlede områder og opbygge de interesserede parters kapacitet til at gennemføre, overføre eller opskalere de afprøvede socialpolitiske interventioner |
| --- | --- |

c)

at støtte sociale eksperimenter på de i artikel 4 omhandlede områder og opbygge de interesserede parters kapacitet til at gennemføre, overføre eller opskalere de afprøvede socialpolitiske interventioner

| c) | at støtte sociale eksperimenter på de i artikel 4 omhandlede områder og opbygge de interesserede parters kapacitet til at
  forberede, udforme og
  gennemføre, overføre eller opskalere de afprøvede socialpolitiske interventioner
  med særligt fokus på at fremme opskalering af lokale projekter udviklet af byer, lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer og socioøkonomiske aktører inden for modtagelse og social inklusion og integration af tredjelandsstatsborgere. |
| --- | --- |

c)

at støtte sociale eksperimenter på de i artikel 4 omhandlede områder og opbygge de interesserede parters kapacitet til at
  forberede, udforme og
  gennemføre, overføre eller opskalere de afprøvede socialpolitiske interventioner
  med særligt fokus på at fremme opskalering af lokale projekter udviklet af byer, lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer og socioøkonomiske aktører inden for modtagelse og social inklusion og integration af tredjelandsstatsborgere.

forberede, udforme og

med særligt fokus på at fremme opskalering af lokale projekter udviklet af byer, lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer og socioøkonomiske aktører inden for modtagelse og social inklusion og integration af tredjelandsstatsborgere.

| d) | at
  stille
  specifikke støttetjenester til rådighed for arbejdsgivere og jobsøgende med henblik på udvikling af integrerede europæiske arbejdsmarkeder, fra forberedelse inden rekruttering til bistand efter jobanvisning for at besætte ledige stillinger i visse sektorer, erhverv, lande, grænseregioner eller for særlige grupper (f.eks. sårbare
  mennesker
  ) |
| --- | --- |

d)

at
  stille
  specifikke støttetjenester til rådighed for arbejdsgivere og jobsøgende med henblik på udvikling af integrerede europæiske arbejdsmarkeder, fra forberedelse inden rekruttering til bistand efter jobanvisning for at besætte ledige stillinger i visse sektorer, erhverv, lande, grænseregioner eller for særlige grupper (f.eks. sårbare
  mennesker
  )

stille

mennesker

| d) | at
  udvikle
  specifikke støttetjenester
  og stille dem
  til rådighed for arbejdsgivere og jobsøgende med henblik på udvikling af integrerede europæiske arbejdsmarkeder, fra forberedelse inden rekruttering til bistand efter jobanvisning for at besætte ledige stillinger i visse sektorer, erhverv, lande, grænseregioner eller for særlige grupper (f.eks.
  mennesker, der befinder sig i
  sårbare
  situationer
  ) |
| --- | --- |

d)

at
  udvikle
  specifikke støttetjenester
  og stille dem
  til rådighed for arbejdsgivere og jobsøgende med henblik på udvikling af integrerede europæiske arbejdsmarkeder, fra forberedelse inden rekruttering til bistand efter jobanvisning for at besætte ledige stillinger i visse sektorer, erhverv, lande, grænseregioner eller for særlige grupper (f.eks.
  mennesker, der befinder sig i
  sårbare
  situationer
  )

udvikle

og stille dem

mennesker, der befinder sig i

situationer

| da) | at støtte grænseoverskridende partnerskaber mellem offentlige arbejdsformidlinger, civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter for at fremme et grænseoverskridende arbejdsmarked og grænseoverskridende mobilitet med passende vilkår |
| --- | --- |

da)

da)

at støtte grænseoverskridende partnerskaber mellem offentlige arbejdsformidlinger, civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter for at fremme et grænseoverskridende arbejdsmarked og grænseoverskridende mobilitet med passende vilkår

at støtte grænseoverskridende partnerskaber mellem offentlige arbejdsformidlinger, civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter for at fremme et grænseoverskridende arbejdsmarked og grænseoverskridende mobilitet med passende vilkår

| db) | at støtte leveringen af Eures-tjenester med henblik på rekruttering og placering af arbejdstagere i kvalitetspræget og holdbar beskæftigelse gennem godkendelse af jobopslag og ansøgninger, bl.a. gennem grænseoverskridende partnerskaber |
| --- | --- |

db)

db)

at støtte leveringen af Eures-tjenester med henblik på rekruttering og placering af arbejdstagere i kvalitetspræget og holdbar beskæftigelse gennem godkendelse af jobopslag og ansøgninger, bl.a. gennem grænseoverskridende partnerskaber

at støtte leveringen af Eures-tjenester med henblik på rekruttering og placering af arbejdstagere i kvalitetspræget og holdbar beskæftigelse gennem godkendelse af jobopslag og ansøgninger, bl.a. gennem grænseoverskridende partnerskaber

| dc) | at lette arbejdstagernes frivillige geografiske mobilitet med passende sociale vilkår og øge beskæftigelsesmulighederne gennem udvikling af kvalitetsprægede og rummelige arbejdsmarkeder i Unionen, der er åbne og tilgængelige for alle, og samtidig respektere arbejdstagernes rettigheder i hele Unionen |
| --- | --- |

dc)

dc)

at lette arbejdstagernes frivillige geografiske mobilitet med passende sociale vilkår og øge beskæftigelsesmulighederne gennem udvikling af kvalitetsprægede og rummelige arbejdsmarkeder i Unionen, der er åbne og tilgængelige for alle, og samtidig respektere arbejdstagernes rettigheder i hele Unionen

at lette arbejdstagernes frivillige geografiske mobilitet med passende sociale vilkår og øge beskæftigelsesmulighederne gennem udvikling af kvalitetsprægede og rummelige arbejdsmarkeder i Unionen, der er åbne og tilgængelige for alle, og samtidig respektere arbejdstagernes rettigheder i hele Unionen

| e) | at støtte udviklingen af et markedsøkosystem i forbindelse med ydelsen af mikrofinansiering til mikrovirksomheder i opstarts- og udviklingsfaserne, navnlig dem, der beskæftiger sårbare
  mennesker |
| --- | --- |

e)

at støtte udviklingen af et markedsøkosystem i forbindelse med ydelsen af mikrofinansiering til mikrovirksomheder i opstarts- og udviklingsfaserne, navnlig dem, der beskæftiger sårbare
  mennesker

mennesker

| e) | at støtte udviklingen af et markedsøkosystem i forbindelse med ydelsen af mikrofinansiering
  – herunder tilgængeligheden af og adgangen til mikrofinansiering –
  til mikrovirksomheder
  og virksomheder i den sociale økonomi samt sårbare personer
  i opstarts- og udviklingsfaserne, navnlig dem, der beskæftiger
  mennesker i
  sårbare
  situationer, herunder ugunstigt stillede grupper |
| --- | --- |

e)

at støtte udviklingen af et markedsøkosystem i forbindelse med ydelsen af mikrofinansiering
  – herunder tilgængeligheden af og adgangen til mikrofinansiering –
  til mikrovirksomheder
  og virksomheder i den sociale økonomi samt sårbare personer
  i opstarts- og udviklingsfaserne, navnlig dem, der beskæftiger
  mennesker i
  sårbare
  situationer, herunder ugunstigt stillede grupper

– herunder tilgængeligheden af og adgangen til mikrofinansiering –

og virksomheder i den sociale økonomi samt sårbare personer

mennesker i

situationer, herunder ugunstigt stillede grupper

| f) | at støtte netværksarbejde på EU-plan og indgå i dialog med og blandt relevante interesserede parter på de i artikel 4 omhandlede områder og bidrage til at opbygge
  disse
  interesserede parters institutionelle kapacitet, herunder offentlige arbejdsformidlinger,
  sociale sikringsinstitutioner
  , mikrofinansieringsinstitutioner og institutioner, der stiller finansiering til rådighed for
  sociale
  virksomheder og den sociale økonomi |
| --- | --- |

f)

at støtte netværksarbejde på EU-plan og indgå i dialog med og blandt relevante interesserede parter på de i artikel 4 omhandlede områder og bidrage til at opbygge
  disse
  interesserede parters institutionelle kapacitet, herunder offentlige arbejdsformidlinger,
  sociale sikringsinstitutioner
  , mikrofinansieringsinstitutioner og institutioner, der stiller finansiering til rådighed for
  sociale
  virksomheder og den sociale økonomi

disse

sociale sikringsinstitutioner

sociale

| f) | at støtte netværksarbejde på EU-plan og indgå i dialog med og blandt relevante interesserede parter på de i artikel 4 omhandlede områder og bidrage til at opbygge
  de involverede
  interesserede parters institutionelle kapacitet, herunder offentlige arbejdsformidlinger,
  socialsikringsinstitutioner, civilsamfundet
  , mikrofinansieringsinstitutioner og institutioner, der stiller finansiering til rådighed for
  socialøkonomiske
  virksomheder og den sociale økonomi |
| --- | --- |

f)

at støtte netværksarbejde på EU-plan og indgå i dialog med og blandt relevante interesserede parter på de i artikel 4 omhandlede områder og bidrage til at opbygge
  de involverede
  interesserede parters institutionelle kapacitet, herunder offentlige arbejdsformidlinger,
  socialsikringsinstitutioner, civilsamfundet
  , mikrofinansieringsinstitutioner og institutioner, der stiller finansiering til rådighed for
  socialøkonomiske
  virksomheder og den sociale økonomi

de involverede

socialsikringsinstitutioner, civilsamfundet

socialøkonomiske

| g) | at støtte udviklingen af sociale
  virksomheder
  og opkomsten af et socialt investeringsmarked, idet offentlige og private interaktioner samt fondes og filantropiske aktørers deltagelse på dette marked lettes |
| --- | --- |

g)

at støtte udviklingen af sociale
  virksomheder
  og opkomsten af et socialt investeringsmarked, idet offentlige og private interaktioner samt fondes og filantropiske aktørers deltagelse på dette marked lettes

virksomheder

| g) | at støtte udviklingen af
  virksomheder inden for den
  sociale
  økonomi
  og opkomsten af et socialt investeringsmarked, idet offentlige og private interaktioner samt fondes og filantropiske aktørers deltagelse på dette marked lettes |
| --- | --- |

g)

at støtte udviklingen af
  virksomheder inden for den
  sociale
  økonomi
  og opkomsten af et socialt investeringsmarked, idet offentlige og private interaktioner samt fondes og filantropiske aktørers deltagelse på dette marked lettes

virksomheder inden for den

økonomi

| h) | at yde vejledning med henblik på udvikling af den sociale infrastruktur (herunder boliger, børnepasning, uddannelse, sundhedspleje og langtidspleje), der er nødvendig for gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder |
| --- | --- |

h)

at yde vejledning med henblik på udvikling af den sociale infrastruktur (herunder boliger, børnepasning, uddannelse, sundhedspleje og langtidspleje), der er nødvendig for gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder

| h) | at yde vejledning med henblik på udvikling af den sociale infrastruktur (herunder boliger,
  førskoleundervisning og børnepasning, ældrepleje, tilgængelighedskrav og omstilling fra institutionelle til familie- og lokalsamfundsbaserede omsorgsydelser, herunder tilgængelighedskrav for personer med handicap,
  børnepasning, uddannelse, sundhedspleje og langtidspleje), der er nødvendig for gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder |
| --- | --- |

h)

at yde vejledning med henblik på udvikling af den sociale infrastruktur (herunder boliger,
  førskoleundervisning og børnepasning, ældrepleje, tilgængelighedskrav og omstilling fra institutionelle til familie- og lokalsamfundsbaserede omsorgsydelser, herunder tilgængelighedskrav for personer med handicap,
  børnepasning, uddannelse, sundhedspleje og langtidspleje), der er nødvendig for gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder

førskoleundervisning og børnepasning, ældrepleje, tilgængelighedskrav og omstilling fra institutionelle til familie- og lokalsamfundsbaserede omsorgsydelser, herunder tilgængelighedskrav for personer med handicap,

| i) | at støtte tværnationalt samarbejde for at fremskynde overførsel af og lette opskalering af innovative løsninger, navnlig på områderne beskæftigelse, færdigheder og social inklusion, i Europa |
| --- | --- |

i)

at støtte tværnationalt samarbejde for at fremskynde overførsel af og lette opskalering af innovative løsninger, navnlig på områderne beskæftigelse, færdigheder og social inklusion, i Europa

| i) | at støtte tværnationalt samarbejde for at fremskynde overførsel af og lette opskalering af innovative løsninger, navnlig på områderne
  fattigdomsbekæmpelse,
  beskæftigelse, færdigheder og social inklusion, i Europa |
| --- | --- |

i)

at støtte tværnationalt samarbejde for at fremskynde overførsel af og lette opskalering af innovative løsninger, navnlig på områderne
  fattigdomsbekæmpelse,
  beskæftigelse, færdigheder og social inklusion, i Europa

fattigdomsbekæmpelse,

| j) | at støtte gennemførelsen af relevante internationale sociale og arbejdsmarkedsmæssige standarder i forbindelse med udnyttelse af globaliseringen og den eksterne dimension af EU-politikkerne på de i artikel 4 omhandlede områder. |
| --- | --- |

j)

at støtte gennemførelsen af relevante internationale sociale og arbejdsmarkedsmæssige standarder i forbindelse med udnyttelse af globaliseringen og den eksterne dimension af EU-politikkerne på de i artikel 4 omhandlede områder.

| j) | at støtte gennemførelsen af relevante internationale sociale og arbejdsmarkedsmæssige standarder i forbindelse med udnyttelse af globaliseringen og den eksterne dimension af EU-politikkerne på de i artikel 4 omhandlede områder. |
| --- | --- |

j)

at støtte gennemførelsen af relevante internationale sociale og arbejdsmarkedsmæssige standarder i forbindelse med udnyttelse af globaliseringen og den eksterne dimension af EU-politikkerne på de i artikel 4 omhandlede områder.

Ændring 110

Ændring 110

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 a (ny)

Artikel 23 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 23a




  Tematisk koncentration og finansiering




  Den del af ESF+-finansieringsrammen for indsatsområdet beskæftigelse og social innovation, der er omhandlet i artikel 5, stk. 4, litra a), fordeles over hele perioden på de specifikke målsætninger, der er fastsat i artikel 4, stk. 2b, i henhold til følgende vejledende procentsatser:










  a) | 55 % til den specifikke målsætning 1 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 23a

Tematisk koncentration og finansiering

Den del af ESF+-finansieringsrammen for indsatsområdet beskæftigelse og social innovation, der er omhandlet i artikel 5, stk. 4, litra a), fordeles over hele perioden på de specifikke målsætninger, der er fastsat i artikel 4, stk. 2b, i henhold til følgende vejledende procentsatser:

a)

55 % til den specifikke målsætning 1

| b) | 18 % til den specifikke målsætning 2 |
| --- | --- |

b)

18 % til den specifikke målsætning 2

| c) | 18 % til den specifikke målsætning 3 |
| --- | --- |

c)

18 % til den specifikke målsætning 3

Ændring 111

Ændring 111

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24

Artikel 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 24 | Artikel 24 |
| Støtteberettigede aktioner | Støtteberettigede aktioner |
| 1.   Kun aktioner, der forfølger de i artikel 3 og 4 omhandlede målsætninger, er berettiget til støtte. | 1.   Kun aktioner, der forfølger de i artikel 3 og 4 omhandlede målsætninger, er berettiget til støtte. |
| 2.   Indsatsområdet beskæftigelse og social innovation kan støtte følgende aktioner: | 2.   Indsatsområdet beskæftigelse og social innovation kan støtte følgende aktioner: |
| a) | analytiske aktiviteter, herunder i 
  forhold til
  tredjelande, navnlig: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 24

Artikel 24

Støtteberettigede aktioner

Støtteberettigede aktioner

1.   Kun aktioner, der forfølger de i artikel 3 og 4 omhandlede målsætninger, er berettiget til støtte.

1.   Kun aktioner, der forfølger de i artikel 3 og 4 omhandlede målsætninger, er berettiget til støtte.

2.   Indsatsområdet beskæftigelse og social innovation kan støtte følgende aktioner:

2.   Indsatsområdet beskæftigelse og social innovation kan støtte følgende aktioner:

a)

analytiske aktiviteter, herunder i 
  forhold til
  tredjelande, navnlig:

forhold til

| a) | analytiske aktiviteter, herunder i 
  forbindelse med
  tredjelande, navnlig: |
| --- | --- |

a)

analytiske aktiviteter, herunder i 
  forbindelse med
  tredjelande, navnlig:

forbindelse med

| | i) | undersøgelser, studier, statistiske data, metoder, klassifikationer, mikrosimulationer, indikator og støtte til observatorier og benchmark på europæisk plan |
| --- | --- | --- |

i)

undersøgelser, studier, statistiske data, metoder, klassifikationer, mikrosimulationer, indikator og støtte til observatorier og benchmark på europæisk plan

| | i) | undersøgelser, studier, statistiske data, metoder, klassifikationer, mikrosimulationer, indikator og støtte til observatorier og benchmark på europæisk plan |
| --- | --- | --- |

i)

undersøgelser, studier, statistiske data, metoder, klassifikationer, mikrosimulationer, indikator og støtte til observatorier og benchmark på europæisk plan

| | ii) | sociale eksperimenter til evaluering af sociale innovationer |
| --- | --- | --- |

ii)

sociale eksperimenter til evaluering af sociale innovationer

| | ii) | sociale eksperimenter til evaluering af sociale innovationer |
| --- | --- | --- |

ii)

sociale eksperimenter til evaluering af sociale innovationer

| | iii) | overvågning og vurdering af gennemførelsen og anvendelsen af EU-retten |
| --- | --- | --- |

iii)

overvågning og vurdering af gennemførelsen og anvendelsen af EU-retten

| | iii) | overvågning og vurdering af gennemførelsen og anvendelsen af EU-retten |
| --- | --- | --- |

iii)

overvågning og vurdering af gennemførelsen og anvendelsen af EU-retten

| b) | gennemførelse af politikker, navnlig: |
| --- | --- |

b)

gennemførelse af politikker, navnlig:

| b) | gennemførelse af politikker, navnlig: |
| --- | --- |

b)

gennemførelse af politikker, navnlig:

| | i) | grænseoverskridende partnerskaber og støttetjenester i grænseoverskridende regioner |
| --- | --- | --- |

i)

grænseoverskridende partnerskaber og støttetjenester i grænseoverskridende regioner

| | i) | grænseoverskridende partnerskaber og støttetjenester i grænseoverskridende regioner |
| --- | --- | --- |

i)

grænseoverskridende partnerskaber og støttetjenester i grænseoverskridende regioner

| | ii) | en EU-dækkende, arbejdsmarkedsrettet mobilitetsordning på EU-plan med henblik på at besætte ledige stillinger, hvor der er blevet konstateret mangler på arbejdsmarkedet |
| --- | --- | --- |

ii)

en EU-dækkende, arbejdsmarkedsrettet mobilitetsordning på EU-plan med henblik på at besætte ledige stillinger, hvor der er blevet konstateret mangler på arbejdsmarkedet

| | ii) | en EU-dækkende, arbejdsmarkedsrettet mobilitetsordning på EU-plan med henblik på at besætte ledige stillinger, hvor der er blevet konstateret mangler på arbejdsmarkedet |
| --- | --- | --- |

ii)

en EU-dækkende, arbejdsmarkedsrettet mobilitetsordning på EU-plan med henblik på at besætte ledige stillinger, hvor der er blevet konstateret mangler på arbejdsmarkedet

| | iii) | støtte til mikrofinansiering og
  sociale
  virksomheder, herunder gennem blandingsoperationer, som for eksempel asymmetrisk risikodeling eller reduktion af transaktionsomkostninger, samt støtte til udviklingen af social infrastruktur og færdigheder |
| --- | --- | --- |

iii)

støtte til mikrofinansiering og
  sociale
  virksomheder, herunder gennem blandingsoperationer, som for eksempel asymmetrisk risikodeling eller reduktion af transaktionsomkostninger, samt støtte til udviklingen af social infrastruktur og færdigheder

sociale

| | iii) | støtte til mikrofinansiering og
  socialøkonomiske
  virksomheder, herunder gennem blandingsoperationer, som for eksempel asymmetrisk risikodeling eller reduktion af transaktionsomkostninger, samt støtte til udviklingen af social infrastruktur og færdigheder |
| --- | --- | --- |

iii)

støtte til mikrofinansiering og
  socialøkonomiske
  virksomheder, herunder gennem blandingsoperationer, som for eksempel asymmetrisk risikodeling eller reduktion af transaktionsomkostninger, samt støtte til udviklingen af social infrastruktur og færdigheder

socialøkonomiske

| | iv) | støtte til tværnationalt samarbejde og partnerskab med henblik på overførsel og opskalering af innovative løsninger |
| --- | --- | --- |

iv)

støtte til tværnationalt samarbejde og partnerskab med henblik på overførsel og opskalering af innovative løsninger

| | iv) | støtte til tværnationalt samarbejde og partnerskab med henblik på overførsel og opskalering af innovative løsninger |
| --- | --- | --- |

iv)

støtte til tværnationalt samarbejde og partnerskab med henblik på overførsel og opskalering af innovative løsninger

| c) | kapacitetsopbygning, navnlig: |
| --- | --- |

c)

kapacitetsopbygning, navnlig:

| c) | kapacitetsopbygning, navnlig: |
| --- | --- |

c)

kapacitetsopbygning, navnlig:

| | i) | hos netværk på EU-plan i forbindelse med de i artikel 4, stk. 1, omhandlede områder |
| --- | --- | --- |

i)

hos netværk på EU-plan i forbindelse med de i artikel 4, stk. 1, omhandlede områder

| | i) | hos netværk på EU-plan i forbindelse med de i artikel 4, stk. 1, omhandlede områder |
| --- | --- | --- |

i)

hos netværk på EU-plan i forbindelse med de i artikel 4, stk. 1, omhandlede områder

| | ii) | hos nationale kontaktpunkter, der yder vejledning, giver oplysninger og yder bistand i forbindelse med gennemførelsen af indsatsområdet |
| --- | --- | --- |

ii)

hos nationale kontaktpunkter, der yder vejledning, giver oplysninger og yder bistand i forbindelse med gennemførelsen af indsatsområdet

| | ii) | hos nationale kontaktpunkter, der yder vejledning, giver oplysninger og yder bistand i forbindelse med gennemførelsen af indsatsområdet |
| --- | --- | --- |

ii)

hos nationale kontaktpunkter, der yder vejledning, giver oplysninger og yder bistand i forbindelse med gennemførelsen af indsatsområdet

| | iii) | hos deltagende landes forvaltninger, sociale sikringsinstitutioner og arbejdsformidlinger med ansvar for fremme af arbejdskraftens bevægelighed, af mikrofinansieringsinstitutioner og institutioner, der stiller finansiering til rådighed for
  sociale
  virksomheder eller andre aktører på det sociale investeringsområde samt netværksarbejde |
| --- | --- | --- |

iii)

hos deltagende landes forvaltninger, sociale sikringsinstitutioner og arbejdsformidlinger med ansvar for fremme af arbejdskraftens bevægelighed, af mikrofinansieringsinstitutioner og institutioner, der stiller finansiering til rådighed for
  sociale
  virksomheder eller andre aktører på det sociale investeringsområde samt netværksarbejde

sociale

| | iii) | hos deltagende landes forvaltninger, sociale sikringsinstitutioner og arbejdsformidlinger med ansvar for fremme af arbejdskraftens bevægelighed, af mikrofinansieringsinstitutioner og institutioner, der stiller finansiering til rådighed for
  socialøkonomiske
  virksomheder eller andre aktører på det sociale investeringsområde samt netværksarbejde |
| --- | --- | --- |

iii)

hos deltagende landes forvaltninger, sociale sikringsinstitutioner og arbejdsformidlinger med ansvar for fremme af arbejdskraftens bevægelighed, af mikrofinansieringsinstitutioner og institutioner, der stiller finansiering til rådighed for
  socialøkonomiske
  virksomheder eller andre aktører på det sociale investeringsområde samt netværksarbejde

socialøkonomiske

| | iv) | hos de interesserede parter med henblik på tværnationalt samarbejde |
| --- | --- | --- |

iv)

hos de interesserede parter med henblik på tværnationalt samarbejde

| | iv) | hos
  arbejdsmarkedets parter og
  de interesserede parter med henblik på tværnationalt samarbejde |
| --- | --- | --- |

iv)

hos
  arbejdsmarkedets parter og
  de interesserede parter med henblik på tværnationalt samarbejde

arbejdsmarkedets parter og

| d) | kommunikations- og formidlingsaktiviteter, navnlig: |
| --- | --- |

d)

kommunikations- og formidlingsaktiviteter, navnlig:

| d) | kommunikations- og formidlingsaktiviteter, navnlig: |
| --- | --- |

d)

kommunikations- og formidlingsaktiviteter, navnlig:

| | i) | gensidig læring gennem udveksling af god praksis, innovative tilgange, resultater af analytiske aktiviteter, peerevalueringer og benchmarking |
| --- | --- | --- |

i)

gensidig læring gennem udveksling af god praksis, innovative tilgange, resultater af analytiske aktiviteter, peerevalueringer og benchmarking

| | i) | gensidig læring gennem udveksling af god praksis, innovative tilgange, resultater af analytiske aktiviteter, peerevalueringer og benchmarking |
| --- | --- | --- |

i)

gensidig læring gennem udveksling af god praksis, innovative tilgange, resultater af analytiske aktiviteter, peerevalueringer og benchmarking

| | ii) | vejledninger, rapporter, oplysningsmateriale og mediedækning af initiativer i forbindelse med de i artikel 4, stk. 1, omhandlede områder |
| --- | --- | --- |

ii)

vejledninger, rapporter, oplysningsmateriale og mediedækning af initiativer i forbindelse med de i artikel 4, stk. 1, omhandlede områder

| | ii) | vejledninger, rapporter, oplysningsmateriale og mediedækning af initiativer i forbindelse med de i artikel 4, stk. 1, omhandlede områder |
| --- | --- | --- |

ii)

vejledninger, rapporter, oplysningsmateriale og mediedækning af initiativer i forbindelse med de i artikel 4, stk. 1, omhandlede områder

| | iii) | informationssystemer, der formidler dokumentation i forbindelse med de i artikel 4, stk. 1, omhandlede områder |
| --- | --- | --- |

iii)

informationssystemer, der formidler dokumentation i forbindelse med de i artikel 4, stk. 1, omhandlede områder

| | iii) | informationssystemer, der formidler dokumentation i forbindelse med de i artikel 4, stk. 1, omhandlede områder |
| --- | --- | --- |

iii)

informationssystemer, der formidler dokumentation i forbindelse med de i artikel 4, stk. 1, omhandlede områder

| | iv) | arrangementer i Rådets formandskabs regi, konferencer og seminarer. |
| --- | --- | --- |

iv)

arrangementer i Rådets formandskabs regi, konferencer og seminarer.

arrangementer i Rådets formandskabs regi, konferencer og seminarer.

| | iv) | teknisk og administrativ bistand i forbindelse med arbejdsprogrammets gennemførelse, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder informationsteknologisystemer. |
| --- | --- | --- |

iv)

teknisk og administrativ bistand i forbindelse med arbejdsprogrammets gennemførelse, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder informationsteknologisystemer.

teknisk og administrativ bistand i forbindelse med arbejdsprogrammets gennemførelse, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder informationsteknologisystemer.

Ændring 112

Ændring 112

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1 — litra b

Artikel 25 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | være enhver i medfør af EU-retten oprettet retlig enhed eller en international organisation. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

være enhver i medfør af EU-retten oprettet retlig enhed eller en international organisation.

| b) | være enhver i medfør af EU-retten oprettet retlig enhed eller en
  relevant
  international organisation. |
| --- | --- |

b)

være enhver i medfør af EU-retten oprettet retlig enhed eller en
  relevant
  international organisation.

relevant

Ændring 113

Ændring 113

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 a (ny)

Artikel 25 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 25a




  Forvaltning





  1.
     
  Kommissionen hører interesserede parter inden for Unionen, navnlig arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer, om arbejdsprogrammerne for indsatsområdet beskæftigelse og social innovation, deres prioriteter og strategiske orientering og deres gennemførelse.






  2.
     
  Kommissionen etablerer de nødvendige forbindelser med Beskæftigelsesudvalget, Udvalget for Social Beskyttelse, Det Rådgivende Udvalg for Sundhed og Sikkerhed på Arbejdspladsen, Gruppen Sammensat af de Øverste Administrative Chefer med Ansvar for Arbejdsmarkedsrelationer og Det Rådgivende Udvalg for Arbejdskraftens Frie Bevægelighed for at sikre, at de får regelmæssige og passende oplysninger om udviklingen i disse programmers gennemførelse. Kommissionen underretter også andre udvalg, der beskæftiger sig med politikker, instrumenter og foranstaltninger af relevans for indsatsområdet beskæftigelse og social innovation. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 25a

Forvaltning

1.
     
  Kommissionen hører interesserede parter inden for Unionen, navnlig arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer, om arbejdsprogrammerne for indsatsområdet beskæftigelse og social innovation, deres prioriteter og strategiske orientering og deres gennemførelse.

2.
     
  Kommissionen etablerer de nødvendige forbindelser med Beskæftigelsesudvalget, Udvalget for Social Beskyttelse, Det Rådgivende Udvalg for Sundhed og Sikkerhed på Arbejdspladsen, Gruppen Sammensat af de Øverste Administrative Chefer med Ansvar for Arbejdsmarkedsrelationer og Det Rådgivende Udvalg for Arbejdskraftens Frie Bevægelighed for at sikre, at de får regelmæssige og passende oplysninger om udviklingen i disse programmers gennemførelse. Kommissionen underretter også andre udvalg, der beskæftiger sig med politikker, instrumenter og foranstaltninger af relevans for indsatsområdet beskæftigelse og social innovation.

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra -a (nyt)

Artikel 26 — stk. 2 — litra -a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -a) | at støtte en EU-strategi for folkesundhed med henblik på










  i) | at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at beskytte og forbedre folkesundheden og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

-a)

-a)

at støtte en EU-strategi for folkesundhed med henblik på

at støtte en EU-strategi for folkesundhed med henblik på

i)

i)

at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at beskytte og forbedre folkesundheden og

at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at beskytte og forbedre folkesundheden og

| ii) | at fremme Unionens opgave på sundhedsområdet i overensstemmelse med artikel 168 i TEUF, som fastlægger, at der skal sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Unionens politikker og aktiviteter. |
| --- | --- |

ii)

ii)

at fremme Unionens opgave på sundhedsområdet i overensstemmelse med artikel 168 i TEUF, som fastlægger, at der skal sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Unionens politikker og aktiviteter.

at fremme Unionens opgave på sundhedsområdet i overensstemmelse med artikel 168 i TEUF, som fastlægger, at der skal sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Unionens politikker og aktiviteter.

Ændring 115

Ændring 115

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra a — indledning

Artikel 26 — stk. 2 — litra a — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | at styrke kriseberedskab, -forvaltning og-respons i Unionen for at
  beskytte borgerne mod
  grænseoverskridende sundhedstrusler ved: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

at styrke kriseberedskab, -forvaltning og-respons i Unionen for at
  beskytte borgerne mod
  grænseoverskridende sundhedstrusler ved:

beskytte borgerne mod

| a) | at styrke kriseberedskab, -forvaltning og-respons i Unionen for at
  håndtere
  grænseoverskridende sundhedstrusler ved: |
| --- | --- |

a)

at styrke kriseberedskab, -forvaltning og-respons i Unionen for at
  håndtere
  grænseoverskridende sundhedstrusler ved:

håndtere

Ændring 116

Ændring 116

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra a — nr. iv a (nyt)

Artikel 26 — stk. 2 — litra a — nr. iv a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iva) | at iværksætte veltilrettelagte tiltag på folkesundhedsområdet med henblik på at begrænse byrden og virkningerne af infektioner og overførbare sygdomme, der kan forebygges |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iva)

iva)

at iværksætte veltilrettelagte tiltag på folkesundhedsområdet med henblik på at begrænse byrden og virkningerne af infektioner og overførbare sygdomme, der kan forebygges

at iværksætte veltilrettelagte tiltag på folkesundhedsområdet med henblik på at begrænse byrden og virkningerne af infektioner og overførbare sygdomme, der kan forebygges

Ændring 117

Ændring 117

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra a — nr. iv b (nyt)

Artikel 26 — stk. 2 — litra a — nr. iv b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ivb) | at støtte udviklingen af færdigheder og værktøjer til effektiv risikokommunikation |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ivb)

ivb)

at støtte udviklingen af færdigheder og værktøjer til effektiv risikokommunikation

at støtte udviklingen af færdigheder og værktøjer til effektiv risikokommunikation

Ændring 118

Ændring 118

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra b — nr. i

Artikel 26 — stk. 2 — litra b — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | at investere i fremme af sundhed og sygdomsforebyggelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

at investere i fremme af sundhed og sygdomsforebyggelse

| i) | at investere i fremme af sundhed og sygdomsforebyggelse
  , herunder via programmer for sundhedsmæssige færdigheder og ved fremme af fysisk aktivitet |
| --- | --- |

i)

at investere i fremme af sundhed og sygdomsforebyggelse
  , herunder via programmer for sundhedsmæssige færdigheder og ved fremme af fysisk aktivitet

, herunder via programmer for sundhedsmæssige færdigheder og ved fremme af fysisk aktivitet

Ændring 119

Ændring 119

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra b — nr. i a (nyt)

Artikel 26 — stk. 2 — litra b — nr. i a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ia) | at investere i tidlig diagnosticering og screening |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ia)

ia)

at investere i tidlig diagnosticering og screening

at investere i tidlig diagnosticering og screening

Ændring 120

Ændring 120

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra b — nr. ii

Artikel 26 — stk. 2 — litra b — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | at støtte den digitale omstilling af sundhed og pleje |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

at støtte den digitale omstilling af sundhed og pleje

| ii) | at støtte den digitale omstilling af sundhed og pleje
  , med henblik på at imødekomme patienters og borgeres behov og bekymringer, navnlig ved etablering af forbindelser til programmer, der støtter mediekendskab og digitale færdigheder |
| --- | --- |

ii)

at støtte den digitale omstilling af sundhed og pleje
  , med henblik på at imødekomme patienters og borgeres behov og bekymringer, navnlig ved etablering af forbindelser til programmer, der støtter mediekendskab og digitale færdigheder

, med henblik på at imødekomme patienters og borgeres behov og bekymringer, navnlig ved etablering af forbindelser til programmer, der støtter mediekendskab og digitale færdigheder

Ændring 121

Ændring 121

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra b — nr. ii a (nyt)

Artikel 26 — stk. 2 — litra b — nr. ii a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iia) | at støtte udviklingen af digitale offentlige tjenester på områder som sundhed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iia)

iia)

at støtte udviklingen af digitale offentlige tjenester på områder som sundhed

at støtte udviklingen af digitale offentlige tjenester på områder som sundhed

Ændring 122

Ændring 122

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra b — nr. ii b (nyt)

Artikel 26 — stk. 2 — litra b — nr. ii b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iib) | at øge sikkerheden og kvaliteten af sundhedsoplysning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iib)

iib)

at øge sikkerheden og kvaliteten af sundhedsoplysning

at øge sikkerheden og kvaliteten af sundhedsoplysning

Ændring 123

Ændring 123

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra b — nr. ii

Artikel 26 — stk. 2 — litra b — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | at støtte udviklingen af et bæredygtigt EU-sundhedsinformationssystem |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

at støtte udviklingen af et bæredygtigt EU-sundhedsinformationssystem

| ii) | at støtte udviklingen af et bæredygtigt
  , gennemsigtigt og tilgængeligt
  EU-sundhedsinformationssystem
  , idet det sikres, at personoplysninger beskyttes |
| --- | --- |

ii)

at støtte udviklingen af et bæredygtigt
  , gennemsigtigt og tilgængeligt
  EU-sundhedsinformationssystem
  , idet det sikres, at personoplysninger beskyttes

, gennemsigtigt og tilgængeligt

, idet det sikres, at personoplysninger beskyttes

(I Kommissionens forslag er nummereringen i artikel 26, litra b), ikke korrekt, da der er to numre, der nummereres som »ii)«)

(I Kommissionens forslag er nummereringen i artikel 26, litra b), ikke korrekt, da der er to numre, der nummereres som »ii)«)

Ændring 124

Ændring 124

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra b — nr. iii

Artikel 26 — stk. 2 — litra b — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | at støtte medlemsstaterne med overførsel af viden, der er nyttig for de nationale reformprocesser hen imod mere effektive, tilgængelige og
  modstandsdygtige
  sundhedssystemer og større fremme af sundhed og sygdomsforebyggelse, navnlig reformprocesser, der adresserer de udfordringer, der identificeres inden for rammerne af det europæiske semester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii)

at støtte medlemsstaterne med overførsel af viden, der er nyttig for de nationale reformprocesser hen imod mere effektive, tilgængelige og
  modstandsdygtige
  sundhedssystemer og større fremme af sundhed og sygdomsforebyggelse, navnlig reformprocesser, der adresserer de udfordringer, der identificeres inden for rammerne af det europæiske semester

modstandsdygtige

| iii) | at støtte medlemsstaterne med
  støtte til
  overførsel
  og gennemførelse
  af viden, der er nyttig for de nationale reformprocesser hen imod mere effektive, tilgængelige
  , modstandsdygtige, ikkediskriminerende, inklusive
  og
  retfærdige
  sundhedssystemer
  , som håndterer sociale uligheder,
  og større fremme af sundhed og sygdomsforebyggelse, navnlig reformprocesser, der adresserer de udfordringer, der identificeres inden for rammerne af det europæiske semester
  Dette omfatter også støtte til nationale registre af høj kvalitet, som også skal levere sammenlignelige data. |
| --- | --- |

iii)

at støtte medlemsstaterne med
  støtte til
  overførsel
  og gennemførelse
  af viden, der er nyttig for de nationale reformprocesser hen imod mere effektive, tilgængelige
  , modstandsdygtige, ikkediskriminerende, inklusive
  og
  retfærdige
  sundhedssystemer
  , som håndterer sociale uligheder,
  og større fremme af sundhed og sygdomsforebyggelse, navnlig reformprocesser, der adresserer de udfordringer, der identificeres inden for rammerne af det europæiske semester
  Dette omfatter også støtte til nationale registre af høj kvalitet, som også skal levere sammenlignelige data.

støtte til

og gennemførelse

, modstandsdygtige, ikkediskriminerende, inklusive

retfærdige

, som håndterer sociale uligheder,

Dette omfatter også støtte til nationale registre af høj kvalitet, som også skal levere sammenlignelige data.

Ændring 125

Ændring 125

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra b — nr. iv a (nyt)

Artikel 26 — stk. 2 — litra b — nr. iv a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iva) | at støtte omstillingen til patientorienteret pleje, sundhedsydelser og sociale ydelser i nærmiljøet og integreret behandling i nærmiljøet, navnlig fremme organisatoriske modeller, der er baseret på tværfagligt teamwork og netværk med flere interessenter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iva)

iva)

at støtte omstillingen til patientorienteret pleje, sundhedsydelser og sociale ydelser i nærmiljøet og integreret behandling i nærmiljøet, navnlig fremme organisatoriske modeller, der er baseret på tværfagligt teamwork og netværk med flere interessenter

at støtte omstillingen til patientorienteret pleje, sundhedsydelser og sociale ydelser i nærmiljøet og integreret behandling i nærmiljøet, navnlig fremme organisatoriske modeller, der er baseret på tværfagligt teamwork og netværk med flere interessenter

Ændring 126

Ændring 126

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra b — nr. iv b (nyt)

Artikel 26 — stk. 2 — litra b — nr. iv b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ivb) | at sikre inddragelse af alle relevante interessenter i førnævnte foranstaltninger på EU-niveau og/eller nationalt niveau, alt efter hvad der er relevant |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ivb)

ivb)

at sikre inddragelse af alle relevante interessenter i førnævnte foranstaltninger på EU-niveau og/eller nationalt niveau, alt efter hvad der er relevant

at sikre inddragelse af alle relevante interessenter i førnævnte foranstaltninger på EU-niveau og/eller nationalt niveau, alt efter hvad der er relevant

Ændring 127

Ændring 127

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra b — nr. iv c (nyt)

Artikel 26 — stk. 2 — litra b — nr. iv c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ivc) | at udvikle og gennemføre redskaber og strategier til at forebygge og håndtere uligheder på sundhedsområdet og fremme social inklusion, borgernes indflydelse og deltagelse i samfundet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ivc)

ivc)

at udvikle og gennemføre redskaber og strategier til at forebygge og håndtere uligheder på sundhedsområdet og fremme social inklusion, borgernes indflydelse og deltagelse i samfundet

at udvikle og gennemføre redskaber og strategier til at forebygge og håndtere uligheder på sundhedsområdet og fremme social inklusion, borgernes indflydelse og deltagelse i samfundet

Ændring 128

Ændring 128

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra c — nr. i

Artikel 26 — stk. 2 — litra c — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | at støtte gennemførelsen af lovgivningen om lægemidler og medicinsk udstyr |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

at støtte gennemførelsen af lovgivningen om lægemidler og medicinsk udstyr

| i) | at støtte gennemførelsen af lovgivningen om lægemidler
  , adgangen til sådanne produkter i hele Unionen
  og medicinsk udstyr |
| --- | --- |

i)

at støtte gennemførelsen af lovgivningen om lægemidler
  , adgangen til sådanne produkter i hele Unionen
  og medicinsk udstyr

, adgangen til sådanne produkter i hele Unionen

Ændring 129

Ændring 129

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra c — nr. iv

Artikel 26 — stk. 2 — litra c — nr. iv

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| vi) | at støtte
  Kommissionens videnskabelige komitéer for »Forbrugersikkerhed«
  og
  for »Sundheds-
  og
  Miljørisici og nye Risici« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

vi)

at støtte
  Kommissionens videnskabelige komitéer for »Forbrugersikkerhed«
  og
  for »Sundheds-
  og
  Miljørisici og nye Risici«

Kommissionens videnskabelige komitéer for »Forbrugersikkerhed«

for »Sundheds-

Miljørisici og nye Risici«

| vi) | at støtte
  udviklingen af sundhed i alle politikker
  og
  etablere processer, der undersøger sundhedsmæssige følger
  og
  tager højde for disse følger i alle politikker |
| --- | --- |

vi)

at støtte
  udviklingen af sundhed i alle politikker
  og
  etablere processer, der undersøger sundhedsmæssige følger
  og
  tager højde for disse følger i alle politikker

udviklingen af sundhed i alle politikker

etablere processer, der undersøger sundhedsmæssige følger

tager højde for disse følger i alle politikker

Ændring 130

Ændring 130

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra c a (nyt)

Artikel 26 — stk. 2 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | at støtte overvågningen og gennemførelsen af samt styrke andre EU-love og -politikker, som har indflydelse på sundheden, med henblik på at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau, herunder vedrørende:










  i) | luftforurening |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

at støtte overvågningen og gennemførelsen af samt styrke andre EU-love og -politikker, som har indflydelse på sundheden, med henblik på at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau, herunder vedrørende:

at støtte overvågningen og gennemførelsen af samt styrke andre EU-love og -politikker, som har indflydelse på sundheden, med henblik på at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau, herunder vedrørende:

i)

i)

luftforurening

luftforurening

| ii) | hormonforstyrrende stoffer og andre skadelige kemiske stoffer |
| --- | --- |

ii)

ii)

hormonforstyrrende stoffer og andre skadelige kemiske stoffer

hormonforstyrrende stoffer og andre skadelige kemiske stoffer

| iii) | pesticidrester i fødevarer, vand og luft |
| --- | --- |

iii)

iii)

pesticidrester i fødevarer, vand og luft

pesticidrester i fødevarer, vand og luft

| iv) | fødevarer og mærkning af fødevarer, herunder vedrørende transfedtsyrer, alkohol, tilsætningsstoffer og materialer bestemt til at komme i kontakt med fødevarer |
| --- | --- |

iv)

iv)

fødevarer og mærkning af fødevarer, herunder vedrørende transfedtsyrer, alkohol, tilsætningsstoffer og materialer bestemt til at komme i kontakt med fødevarer

fødevarer og mærkning af fødevarer, herunder vedrørende transfedtsyrer, alkohol, tilsætningsstoffer og materialer bestemt til at komme i kontakt med fødevarer

Ændring 131

Ændring 131

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra d — nr. ii

Artikel 26 — stk. 2 — litra d — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | at støtte udviklingen af et samarbejde om medicinsk teknologivurdering med henblik på udarbejdelse af nye harmoniserede regler |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

at støtte udviklingen af et samarbejde om medicinsk teknologivurdering med henblik på udarbejdelse af nye harmoniserede regler

| ii) | at støtte udviklingen af et samarbejde om
  og opbygning af kapacitet inden for
  medicinsk teknologivurdering med henblik på udarbejdelse af nye harmoniserede regler |
| --- | --- |

ii)

at støtte udviklingen af et samarbejde om
  og opbygning af kapacitet inden for
  medicinsk teknologivurdering med henblik på udarbejdelse af nye harmoniserede regler

og opbygning af kapacitet inden for

Ændring 132

Ændring 132

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra d — nr. iii a (nyt)

Artikel 26 — stk. 2 — litra d — nr. iii a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iiia) | at støtte gennemførelsen af programmer og bedste praksis inden for undervisning i seksuel og reproduktiv sundhed og kampagner rettet mod unge |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iiia)

iiia)

at støtte gennemførelsen af programmer og bedste praksis inden for undervisning i seksuel og reproduktiv sundhed og kampagner rettet mod unge

at støtte gennemførelsen af programmer og bedste praksis inden for undervisning i seksuel og reproduktiv sundhed og kampagner rettet mod unge

Ændring 133

Ændring 133

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra d — nr. iii b (nyt)

Artikel 26 — stk. 2 — litra d — nr. iii b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iiib) | at støtte civilsamfundsorganisationer på EU-plan, der arbejder med sundhed og sundhedsrelaterede spørgsmål |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iiib)

iiib)

at støtte civilsamfundsorganisationer på EU-plan, der arbejder med sundhed og sundhedsrelaterede spørgsmål

at støtte civilsamfundsorganisationer på EU-plan, der arbejder med sundhed og sundhedsrelaterede spørgsmål

Ændring 134

Ændring 134

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra d — nr. iii c (nyt)

Artikel 26 — stk. 2 — litra d — nr. iii c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iiic) | at støtte oprettelsen af en styringskomité for sundhed, der skal gennemføre aktionerne under sundhedsdelen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iiic)

iiic)

at støtte oprettelsen af en styringskomité for sundhed, der skal gennemføre aktionerne under sundhedsdelen.

at støtte oprettelsen af en styringskomité for sundhed, der skal gennemføre aktionerne under sundhedsdelen.

Ændring 135

Ændring 135

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 1

Artikel 27 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kun aktioner, der forfølger de i artikel 3 og 26 omhandlede målsætninger, er berettiget til støtte. | 1.   Kun aktioner
  vedrørende sundhed
  , der forfølger de i artikel 3
  , 4
  og 26 omhandlede målsætninger, er berettiget til støtte. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kun aktioner, der forfølger de i artikel 3 og 26 omhandlede målsætninger, er berettiget til støtte.

1.   Kun aktioner
  vedrørende sundhed
  , der forfølger de i artikel 3
  , 4
  og 26 omhandlede målsætninger, er berettiget til støtte.

Ændring 136

Ændring 136

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2 — litra a — nr. i a (nyt)

Artikel 27 — stk. 2 — litra a — nr. i a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ia) | aktiviteter inden for overvågning af de kumulerede sundhedsmæssige virkninger af miljømæssige risikofaktorer, herunder kontaminanter i fødevarer, vand, luft og andre kilder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ia)

ia)

aktiviteter inden for overvågning af de kumulerede sundhedsmæssige virkninger af miljømæssige risikofaktorer, herunder kontaminanter i fødevarer, vand, luft og andre kilder

aktiviteter inden for overvågning af de kumulerede sundhedsmæssige virkninger af miljømæssige risikofaktorer, herunder kontaminanter i fødevarer, vand, luft og andre kilder

Ændring 137

Ændring 137

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2 — litra a — nr. i b (nyt)

Artikel 27 — stk. 2 — litra a — nr. i b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ib) | aktiviteter inden for overvågning af EU-rettens sundhedsmæssige følger, herunder lægemiddelovervågning og lignende |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ib)

ib)

aktiviteter inden for overvågning af EU-rettens sundhedsmæssige følger, herunder lægemiddelovervågning og lignende

aktiviteter inden for overvågning af EU-rettens sundhedsmæssige følger, herunder lægemiddelovervågning og lignende

Ændring 138

Ændring 138

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2 — litra a — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 27 — stk. 2 — litra a — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Resultaterne af de analytiske aktiviteter skal offentliggøres. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Resultaterne af de analytiske aktiviteter skal offentliggøres.

Resultaterne af de analytiske aktiviteter skal offentliggøres.

Ændring 139

Ændring 139

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2 — litra b — nr. i

Artikel 27 — stk. 2 — litra b — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | grænseoverskridende samarbejde og partnerskaber, herunder i grænseoverskridende regioner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

grænseoverskridende samarbejde og partnerskaber, herunder i grænseoverskridende regioner

| i) | grænseoverskridende samarbejde og partnerskaber, herunder i grænseoverskridende regioner
  og bl.a. i forbindelse med luftforurening og anden grænseoverskridende miljøforurening |
| --- | --- |

i)

grænseoverskridende samarbejde og partnerskaber, herunder i grænseoverskridende regioner
  og bl.a. i forbindelse med luftforurening og anden grænseoverskridende miljøforurening

og bl.a. i forbindelse med luftforurening og anden grænseoverskridende miljøforurening

Ændring 140

Ændring 140

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2 — litra c — nr. i

Artikel 27 — stk. 2 — litra c — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | gennem overførsel, tilpasning til og udrulning af bedste praksis med EU-merværdi mellem medlemsstaterne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

gennem overførsel, tilpasning til og udrulning af bedste praksis med EU-merværdi mellem medlemsstaterne

| i) | gennem
  udveksling,
  overførsel, tilpasning til og udrulning af bedste praksis med EU-merværdi mellem medlemsstaterne |
| --- | --- |

i)

gennem
  udveksling,
  overførsel, tilpasning til og udrulning af bedste praksis med EU-merværdi mellem medlemsstaterne

udveksling,

Ændring 141

Ændring 141

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2 — litra c — nr. ii

Artikel 27 — stk. 2 — litra c — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | hos netværk på EU-plan i forbindelse med de i artikel 4, stk. 26, omhandlede områder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

hos netværk på EU-plan i forbindelse med de i artikel 4, stk. 26, omhandlede områder

| ii) | hos netværk på EU-plan i forbindelse med de i artikel 4, stk. 26, omhandlede områder
  på en kontinuerlig og bæredygtig måde, som sikrer tilstedeværelse af et aktivt civilsamfund på EU-plan |
| --- | --- |

ii)

hos netværk på EU-plan i forbindelse med de i artikel 4, stk. 26, omhandlede områder
  på en kontinuerlig og bæredygtig måde, som sikrer tilstedeværelse af et aktivt civilsamfund på EU-plan

på en kontinuerlig og bæredygtig måde, som sikrer tilstedeværelse af et aktivt civilsamfund på EU-plan

Ændring 142

Ændring 142

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2 — litra c — nr. iv

Artikel 27 — stk. 2 — litra c — nr. iv

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iv) | hos nationale kontaktpunkter, der yder vejledning, giver oplysninger og yder bistand i forbindelse med gennemførelsen af indsatsområdet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iv)

hos nationale kontaktpunkter, der yder vejledning, giver oplysninger og yder bistand i forbindelse med gennemførelsen af indsatsområdet

| iv) | hos
  regionale, subnationale og
  nationale kontaktpunkter, der yder vejledning, giver oplysninger og yder bistand i forbindelse med gennemførelsen af indsatsområdet |
| --- | --- |

iv)

hos
  regionale, subnationale og
  nationale kontaktpunkter, der yder vejledning, giver oplysninger og yder bistand i forbindelse med gennemførelsen af indsatsområdet

regionale, subnationale og

Ændring 143

Ændring 143

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 1

Artikel 29 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen hører medlemsstaternes sundhedsmyndigheder i Styringsgruppen vedrørende Sundhedsfremme, Sygdomsforebyggelse og Håndtering af Ikkeoverførbare Sygdomme eller i andre relevante ekspertgrupper under Kommissionen eller lignende enheder om de arbejdsplaner, der er udarbejdet for indsatsområdet sundhed, dets prioriteter, dets strategiske retningslinje og dets gennemførelse, samt om de sundhedspolitiske perspektiver ved andre politikker og støttemekanismer, således at den samlede koordinering og merværdien heraf øges. | Kommissionen hører medlemsstaternes sundhedsmyndigheder i Styringsgruppen vedrørende Sundhedsfremme, Sygdomsforebyggelse og Håndtering af Ikkeoverførbare Sygdomme eller i andre relevante ekspertgrupper under Kommissionen eller lignende enheder
  , såsom de faglige partnerskaber på sundhedsområdet,
  om de
  årlige
  arbejdsplaner, der er udarbejdet for indsatsområdet sundhed, dets prioriteter, dets strategiske retningslinje og dets gennemførelse, samt om de sundhedspolitiske perspektiver ved andre politikker og støttemekanismer, således at den samlede koordinering og merværdien heraf øges.
  Stærkt politisk lederskab og passende forvaltningsstrukturer på sundhedsområdet vil bidrage til, at fremme og beskyttelse af sundhed sikres på tværs af alle Kommissionens porteføljer i overensstemmelse med artikel 168, stk. 1, i TEUF. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen hører medlemsstaternes sundhedsmyndigheder i Styringsgruppen vedrørende Sundhedsfremme, Sygdomsforebyggelse og Håndtering af Ikkeoverførbare Sygdomme eller i andre relevante ekspertgrupper under Kommissionen eller lignende enheder om de arbejdsplaner, der er udarbejdet for indsatsområdet sundhed, dets prioriteter, dets strategiske retningslinje og dets gennemførelse, samt om de sundhedspolitiske perspektiver ved andre politikker og støttemekanismer, således at den samlede koordinering og merværdien heraf øges.

Kommissionen hører medlemsstaternes sundhedsmyndigheder i Styringsgruppen vedrørende Sundhedsfremme, Sygdomsforebyggelse og Håndtering af Ikkeoverførbare Sygdomme eller i andre relevante ekspertgrupper under Kommissionen eller lignende enheder
  , såsom de faglige partnerskaber på sundhedsområdet,
  om de
  årlige
  arbejdsplaner, der er udarbejdet for indsatsområdet sundhed, dets prioriteter, dets strategiske retningslinje og dets gennemførelse, samt om de sundhedspolitiske perspektiver ved andre politikker og støttemekanismer, således at den samlede koordinering og merværdien heraf øges.
  Stærkt politisk lederskab og passende forvaltningsstrukturer på sundhedsområdet vil bidrage til, at fremme og beskyttelse af sundhed sikres på tværs af alle Kommissionens porteføljer i overensstemmelse med artikel 168, stk. 1, i TEUF.

, såsom de faglige partnerskaber på sundhedsområdet,

årlige

Stærkt politisk lederskab og passende forvaltningsstrukturer på sundhedsområdet vil bidrage til, at fremme og beskyttelse af sundhed sikres på tværs af alle Kommissionens porteføljer i overensstemmelse med artikel 168, stk. 1, i TEUF.

Ændring 144

Ændring 144

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 a (ny)

Artikel 29 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 29a |
| | Styringskomitéen for sundhed |
| | 1.
     
  Kommissionen opretter en styringskomité for sundhed, der skal gennemføre aktionerne under indsatsområdet sundhed. |
| | 2.
     
  Styringskomitéen fokuserer på at skabe synergier mellem sundhedsdelen og andre programmer, hvor en sundhedsdimension er integreret, gennem koordinering og samarbejde, fremme af patienter og inddragelse af samfundet og ved at yde videnskabelig rådgivning og give anbefalinger. Disse aktioner skal omfatte værdiorienterede sundhedsforanstaltninger, bæredygtighed, bedre sundhedsløsninger, fremme af adgang og begrænsning af uligheder på sundhedsområdet. |
| | 3.
     
  Styringskomitéen sørger for en omfattende strategi og styring i forbindelse med udarbejdelsen af arbejdsplanerne under sundhedsdelen. |
| | 4.
     
  Styringskomitéen er en uafhængig interessentgruppe bestående af aktører fra relevante sektorer inden for folkesundhed, trivsel og social beskyttelse med deltagelse af repræsentanter for regioner og lokale sundhedsmyndigheder, patientrepræsentanter og borgere. |
| | 5.
     
  Styringskomitéen består af 15 til 20 personer på højt niveau, der er hentet fra forskellige fagområder og aktiviteter omhandlet i stk. 4. Medlemmerne af styringskomitéen udpeges af Kommissionen efter en åben indkaldelse af ansøgninger eller interessetilkendegivelser eller begge dele. |
| | 6.
     
  Styringskomitéens formand udnævnes af Kommissionen blandt sine medlemmer. |
| | 7.
     
  Styringskomitéen: |
| | i) | giver input til de årlige arbejdsplaner for indsatsområdet sundhed på forslag af Kommissionen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 29a

Artikel 29a

Styringskomitéen for sundhed

Styringskomitéen for sundhed

1.
     
  Kommissionen opretter en styringskomité for sundhed, der skal gennemføre aktionerne under indsatsområdet sundhed.

2.
     
  Styringskomitéen fokuserer på at skabe synergier mellem sundhedsdelen og andre programmer, hvor en sundhedsdimension er integreret, gennem koordinering og samarbejde, fremme af patienter og inddragelse af samfundet og ved at yde videnskabelig rådgivning og give anbefalinger. Disse aktioner skal omfatte værdiorienterede sundhedsforanstaltninger, bæredygtighed, bedre sundhedsløsninger, fremme af adgang og begrænsning af uligheder på sundhedsområdet.

3.
     
  Styringskomitéen sørger for en omfattende strategi og styring i forbindelse med udarbejdelsen af arbejdsplanerne under sundhedsdelen.

4.
     
  Styringskomitéen er en uafhængig interessentgruppe bestående af aktører fra relevante sektorer inden for folkesundhed, trivsel og social beskyttelse med deltagelse af repræsentanter for regioner og lokale sundhedsmyndigheder, patientrepræsentanter og borgere.

5.
     
  Styringskomitéen består af 15 til 20 personer på højt niveau, der er hentet fra forskellige fagområder og aktiviteter omhandlet i stk. 4. Medlemmerne af styringskomitéen udpeges af Kommissionen efter en åben indkaldelse af ansøgninger eller interessetilkendegivelser eller begge dele.

6.
     
  Styringskomitéens formand udnævnes af Kommissionen blandt sine medlemmer.

7.
     
  Styringskomitéen:

i)

i)

giver input til de årlige arbejdsplaner for indsatsområdet sundhed på forslag af Kommissionen

giver input til de årlige arbejdsplaner for indsatsområdet sundhed på forslag af Kommissionen

| ii) | udarbejder en plan for styring af koordinering og samarbejde mellem sundhedsdelen og andre programmer, hvor sundhedsdimensionen er integreret. |
| --- | --- |

ii)

ii)

udarbejder en plan for styring af koordinering og samarbejde mellem sundhedsdelen og andre programmer, hvor sundhedsdimensionen er integreret.

udarbejder en plan for styring af koordinering og samarbejde mellem sundhedsdelen og andre programmer, hvor sundhedsdimensionen er integreret.

Denne plan skal gøre det lettere at sikre synlighed og koordinering af alle eksisterende finansielle mekanismer, der er relevante for sundheden, og skal bidrage til styring af koordinering og samarbejde.

Denne plan skal gøre det lettere at sikre synlighed og koordinering af alle eksisterende finansielle mekanismer, der er relevante for sundheden, og skal bidrage til styring af koordinering og samarbejde.

Ændring 145

Ændring 145

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 b (ny)

Artikel 29 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 29b




  Internationalt samarbejde




  Kommissionen udvikler et samarbejde med relevante internationale organisationer som for eksempel De Forenede Nationer (FN) og FN's særorganisationer, navnlig Verdenssundhedsorganisationen (WHO), samt med Europarådet og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) for at gennemføre indsatsområdet sundhed med henblik på at gøre aktioner på EU-plan og på internationalt plan så effektive som muligt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 29b

Internationalt samarbejde

Kommissionen udvikler et samarbejde med relevante internationale organisationer som for eksempel De Forenede Nationer (FN) og FN's særorganisationer, navnlig Verdenssundhedsorganisationen (WHO), samt med Europarådet og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) for at gennemføre indsatsområdet sundhed med henblik på at gøre aktioner på EU-plan og på internationalt plan så effektive som muligt.

Ændring 146

Ændring 146

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31

Artikel 31

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 31 | Artikel 31 |
| Former for EU-finansiering og gennemførelsesmetoder | Former for EU-finansiering og gennemførelsesmetoder |
| 1.   Der kan under indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed ydes finansiering i en hvilken som helst af de i finansforordningen fastsatte former, navnlig tilskud, priser, indkøb og frivillige betalinger til internationale organisationer, som Unionen er medlem af, eller i hvis arbejde den deltager. | 1.   Der kan under indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed ydes finansiering i en hvilken som helst af de i finansforordningen fastsatte former, navnlig tilskud, priser, indkøb
  , bidrag
  og frivillige betalinger til internationale organisationer, som Unionen er medlem af, eller i hvis arbejde den deltager. |
| 2.   Indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed gennemføres direkte som fastsat i finansforordningen eller indirekte med organer omhandlet i finansforordningen artikel [61, stk. 1, litra c)]. | 2.   Indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed gennemføres direkte som fastsat i finansforordningen eller indirekte med organer omhandlet i finansforordningen artikel [61, stk. 1, litra c)]. |
| Ved tildeling af tilskud kan det i finansforordningens artikel 150 omhandlede vurderingsudvalg bestå af eksterne eksperter. | Ved tildeling af tilskud kan det i finansforordningens artikel 150 omhandlede vurderingsudvalg bestå af eksterne eksperter. |
| 3.   Blandingsoperationer på indsatsområdet beskæftigelse og social innovation gennemføres i overensstemmelse med [InvestEU-forordningen] og finansforordningens afsnit X. | 3.   Blandingsoperationer på indsatsområdet beskæftigelse og social innovation gennemføres i overensstemmelse med [InvestEU-forordningen] og finansforordningens afsnit X. |
| 4.   Der kan under indsatsområdet sundhed tildeles direkte tilskud, uden at der indkaldes forslag, til finansiering af aktioner med en klar EU-merværdi, der medfinansieres af de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for sundhed i medlemsstaterne eller de tredjelande, der er associeret til programmet, eller af offentlige organer og ikkestatslige organer, der handler hver for sig eller som et netværk, og som er bemyndiget af nævnte kompetente myndigheder. | 4.   Der kan under indsatsområdet sundhed tildeles direkte tilskud, uden at der indkaldes forslag, til finansiering af aktioner med en klar EU-merværdi, der medfinansieres af de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for sundhed i medlemsstaterne eller de tredjelande, der er associeret til programmet, eller af offentlige organer og ikkestatslige organer, der handler hver for sig eller som et netværk, og som er bemyndiget af nævnte kompetente myndigheder. |
| 5.   Der kan under indsatsområdet sundhed tildeles direkte tilskud, uden at der indkaldes forslag, til europæiske netværk af referencecentre, der er godkendt som netværk af rådet af medlemsstater for de europæiske netværk af referencecentre efter godkendelsesproceduren i Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/287/EU af 10. marts 2014, ved hvilken der er der indeholder kriterier for etablering og evaluering af europæiske netværk af referencecentre og deres medlemmer og for lettelse af udvekslingen af oplysninger og ekspertise om etablering og evaluering af sådanne netværk. | 5.   Der kan under indsatsområdet sundhed tildeles direkte tilskud, uden at der indkaldes forslag, til europæiske netværk af referencecentre, der er godkendt som netværk af rådet af medlemsstater for de europæiske netværk af referencecentre efter godkendelsesproceduren i Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/287/EU af 10. marts 2014, ved hvilken der er der indeholder kriterier for etablering og evaluering af europæiske netværk af referencecentre og deres medlemmer og for lettelse af udvekslingen af oplysninger og ekspertise om etablering og evaluering af sådanne netværk. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 31

Artikel 31

Former for EU-finansiering og gennemførelsesmetoder

Former for EU-finansiering og gennemførelsesmetoder

1.   Der kan under indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed ydes finansiering i en hvilken som helst af de i finansforordningen fastsatte former, navnlig tilskud, priser, indkøb og frivillige betalinger til internationale organisationer, som Unionen er medlem af, eller i hvis arbejde den deltager.

1.   Der kan under indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed ydes finansiering i en hvilken som helst af de i finansforordningen fastsatte former, navnlig tilskud, priser, indkøb
  , bidrag
  og frivillige betalinger til internationale organisationer, som Unionen er medlem af, eller i hvis arbejde den deltager.

2.   Indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed gennemføres direkte som fastsat i finansforordningen eller indirekte med organer omhandlet i finansforordningen artikel [61, stk. 1, litra c)].

2.   Indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed gennemføres direkte som fastsat i finansforordningen eller indirekte med organer omhandlet i finansforordningen artikel [61, stk. 1, litra c)].

Ved tildeling af tilskud kan det i finansforordningens artikel 150 omhandlede vurderingsudvalg bestå af eksterne eksperter.

Ved tildeling af tilskud kan det i finansforordningens artikel 150 omhandlede vurderingsudvalg bestå af eksterne eksperter.

3.   Blandingsoperationer på indsatsområdet beskæftigelse og social innovation gennemføres i overensstemmelse med [InvestEU-forordningen] og finansforordningens afsnit X.

3.   Blandingsoperationer på indsatsområdet beskæftigelse og social innovation gennemføres i overensstemmelse med [InvestEU-forordningen] og finansforordningens afsnit X.

4.   Der kan under indsatsområdet sundhed tildeles direkte tilskud, uden at der indkaldes forslag, til finansiering af aktioner med en klar EU-merværdi, der medfinansieres af de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for sundhed i medlemsstaterne eller de tredjelande, der er associeret til programmet, eller af offentlige organer og ikkestatslige organer, der handler hver for sig eller som et netværk, og som er bemyndiget af nævnte kompetente myndigheder.

4.   Der kan under indsatsområdet sundhed tildeles direkte tilskud, uden at der indkaldes forslag, til finansiering af aktioner med en klar EU-merværdi, der medfinansieres af de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for sundhed i medlemsstaterne eller de tredjelande, der er associeret til programmet, eller af offentlige organer og ikkestatslige organer, der handler hver for sig eller som et netværk, og som er bemyndiget af nævnte kompetente myndigheder.

5.   Der kan under indsatsområdet sundhed tildeles direkte tilskud, uden at der indkaldes forslag, til europæiske netværk af referencecentre, der er godkendt som netværk af rådet af medlemsstater for de europæiske netværk af referencecentre efter godkendelsesproceduren i Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/287/EU af 10. marts 2014, ved hvilken der er der indeholder kriterier for etablering og evaluering af europæiske netværk af referencecentre og deres medlemmer og for lettelse af udvekslingen af oplysninger og ekspertise om etablering og evaluering af sådanne netværk.

5.   Der kan under indsatsområdet sundhed tildeles direkte tilskud, uden at der indkaldes forslag, til europæiske netværk af referencecentre, der er godkendt som netværk af rådet af medlemsstater for de europæiske netværk af referencecentre efter godkendelsesproceduren i Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/287/EU af 10. marts 2014, ved hvilken der er der indeholder kriterier for etablering og evaluering af europæiske netværk af referencecentre og deres medlemmer og for lettelse af udvekslingen af oplysninger og ekspertise om etablering og evaluering af sådanne netværk.

Ændring 147

Ændring 147

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 32

Artikel 32

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 32 | Artikel 32 |
| Arbejdsprogram og koordinering | Arbejdsprogram og koordinering |
| Indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed
  gennemføres
  ved
  hjælp af
  arbejdsprogrammer som omhandlet i finansforordningens artikel [108]. Hvis det er relevant, angives det samlede beløb, der er afsat til blandingsoperationer, i 
  arbejdsprogrammerne
  . | Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 38 med henblik på at supplere
  indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed ved
  at udarbejde
  arbejdsprogrammer som omhandlet i finansforordningens artikel [108]. Hvis det er relevant, angives det samlede beløb, der er afsat til blandingsoperationer, i 
  disse arbejdsprogrammer
  . |
| Kommissionen skaber synergier og sikrer effektiv koordinering mellem ESF+'s indsatsområde vedrørende sundhed og reformstøtteprogrammet, herunder instrumentet til gennemførelse af reformer og det tekniske støtteinstrument. | Kommissionen skaber synergier og sikrer effektiv koordinering mellem ESF+'s indsatsområde vedrørende sundhed og reformstøtteprogrammet, herunder instrumentet til gennemførelse af reformer og det tekniske støtteinstrument. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 32

Artikel 32

Arbejdsprogram og koordinering

Arbejdsprogram og koordinering

Indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed
  gennemføres
  ved
  hjælp af
  arbejdsprogrammer som omhandlet i finansforordningens artikel [108]. Hvis det er relevant, angives det samlede beløb, der er afsat til blandingsoperationer, i 
  arbejdsprogrammerne
  .

gennemføres

hjælp af

arbejdsprogrammerne

Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 38 med henblik på at supplere
  indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed ved
  at udarbejde
  arbejdsprogrammer som omhandlet i finansforordningens artikel [108]. Hvis det er relevant, angives det samlede beløb, der er afsat til blandingsoperationer, i 
  disse arbejdsprogrammer
  .

Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 38 med henblik på at supplere

at udarbejde

disse arbejdsprogrammer

Kommissionen skaber synergier og sikrer effektiv koordinering mellem ESF+'s indsatsområde vedrørende sundhed og reformstøtteprogrammet, herunder instrumentet til gennemførelse af reformer og det tekniske støtteinstrument.

Kommissionen skaber synergier og sikrer effektiv koordinering mellem ESF+'s indsatsområde vedrørende sundhed og reformstøtteprogrammet, herunder instrumentet til gennemførelse af reformer og det tekniske støtteinstrument.

Ændring 148

Ændring 148

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 33

Artikel 33

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 33 | Artikel 33 |
| Overvågning og rapportering | Overvågning og rapportering |
| 1.   Der fastsættes indikatorer til overvågning af gennemførelsen af indsatsområderne og af, hvordan denne skrider frem, hen imod opfyldelsen af de specifikke målsætninger i artikel 4 og de operationelle målsætninger i artikel 23 og 26. | 1.   Der fastsættes indikatorer til overvågning af gennemførelsen af indsatsområderne og af, hvordan denne skrider frem, hen imod opfyldelsen af de specifikke målsætninger i artikel 4 og de operationelle målsætninger i artikel 23 og 26. |
| 2.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af gennemførelsen af indsatsområderne og af resultaterne indsamles på virkningsfuld, effektiv og rettidig vis. Med dette for øje pålægges modtagere af EU-midler og (hvis det er relevant) medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav. | 2.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af gennemførelsen af indsatsområderne og af resultaterne indsamles på virkningsfuld, effektiv og rettidig vis. Med dette for øje pålægges modtagere af EU-midler og (hvis det er relevant) medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav. |
| 3.   Kommissionen tillægges i overensstemmelse med artikel 38 beføjelse til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at supplere eller ændre indikatorerne i bilag III, hvis det anses som nødvendigt for at sikre effektiv vurdering af, hvordan gennemførelsen af indsatsområderne skrider frem. | 3.   Kommissionen tillægges i overensstemmelse med artikel 38 beføjelse til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at supplere eller ændre indikatorerne i bilag
  IIb og
  III, hvis det anses som nødvendigt for at sikre effektiv vurdering af, hvordan gennemførelsen af indsatsområderne skrider frem. |
| | 3a.
     
  Med henblik på regelmæssig overvågning af indsatsområderne og på eventuelle justeringer af deres politiske prioriteter og finansieringsprioriteter udarbejder Kommissionen en indledende kvalitativ og kvantitativ overvågningsrapport, der dækker det første år, efterfulgt af tre rapporter, der dækker de følgende toårsperioder, og fremsender disse rapporter til Europa-Parlamentet og Rådet. Rapporterne fremsendes også til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget til orientering. Disse rapporter omfatter indsatsområdernes resultater, og i hvilken udstrækning principperne om ligestilling mellem kvinder og mænd og integration af kønsaspektet er blevet overholdt, samt hvordan overvejelser omkring ikke-forskelsbehandling, herunder spørgsmål om adgang, er blevet behandlet gennem deres aktiviteter. Rapporterne gøres tilgængelige for offentligheden for at øge indsatsområdernes gennemsigtighed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 33

Artikel 33

Overvågning og rapportering

Overvågning og rapportering

1.   Der fastsættes indikatorer til overvågning af gennemførelsen af indsatsområderne og af, hvordan denne skrider frem, hen imod opfyldelsen af de specifikke målsætninger i artikel 4 og de operationelle målsætninger i artikel 23 og 26.

1.   Der fastsættes indikatorer til overvågning af gennemførelsen af indsatsområderne og af, hvordan denne skrider frem, hen imod opfyldelsen af de specifikke målsætninger i artikel 4 og de operationelle målsætninger i artikel 23 og 26.

2.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af gennemførelsen af indsatsområderne og af resultaterne indsamles på virkningsfuld, effektiv og rettidig vis. Med dette for øje pålægges modtagere af EU-midler og (hvis det er relevant) medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav.

2.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af gennemførelsen af indsatsområderne og af resultaterne indsamles på virkningsfuld, effektiv og rettidig vis. Med dette for øje pålægges modtagere af EU-midler og (hvis det er relevant) medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav.

3.   Kommissionen tillægges i overensstemmelse med artikel 38 beføjelse til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at supplere eller ændre indikatorerne i bilag III, hvis det anses som nødvendigt for at sikre effektiv vurdering af, hvordan gennemførelsen af indsatsområderne skrider frem.

3.   Kommissionen tillægges i overensstemmelse med artikel 38 beføjelse til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at supplere eller ændre indikatorerne i bilag
  IIb og
  III, hvis det anses som nødvendigt for at sikre effektiv vurdering af, hvordan gennemførelsen af indsatsområderne skrider frem.

3a.
     
  Med henblik på regelmæssig overvågning af indsatsområderne og på eventuelle justeringer af deres politiske prioriteter og finansieringsprioriteter udarbejder Kommissionen en indledende kvalitativ og kvantitativ overvågningsrapport, der dækker det første år, efterfulgt af tre rapporter, der dækker de følgende toårsperioder, og fremsender disse rapporter til Europa-Parlamentet og Rådet. Rapporterne fremsendes også til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget til orientering. Disse rapporter omfatter indsatsområdernes resultater, og i hvilken udstrækning principperne om ligestilling mellem kvinder og mænd og integration af kønsaspektet er blevet overholdt, samt hvordan overvejelser omkring ikke-forskelsbehandling, herunder spørgsmål om adgang, er blevet behandlet gennem deres aktiviteter. Rapporterne gøres tilgængelige for offentligheden for at øge indsatsområdernes gennemsigtighed.

Ændring 149

Ændring 149

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 35

Artikel 35

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 35 | Artikel 35 |
| Evaluering | Evaluering |
| 1.   Evalueringer gennemføres i tide til, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen. | 1.   Evalueringer gennemføres i tide til, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen. |
| 2.   
  Midtvejsevalueringen af indsatsområderne kan foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om gennemførelsen heraf, dog senest fire år efter at gennemførelsen
  af indsatsområderne
  er påbegyndt. | 2.   
  Senest den 31. december 2024 foretager Kommissionen en midtvejsevaluering
  af indsatsområderne
  med henblik på: |
| | a) | på et kvalitets- og kvantitetsmæssigt grundlag at måle, hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til at opfylde indsatsområdernes målsætninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 35

Artikel 35

Evaluering

Evaluering

1.   Evalueringer gennemføres i tide til, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen.

1.   Evalueringer gennemføres i tide til, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen.

2.   
  Midtvejsevalueringen af indsatsområderne kan foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om gennemførelsen heraf, dog senest fire år efter at gennemførelsen
  af indsatsområderne
  er påbegyndt.

2.   
  Senest den 31. december 2024 foretager Kommissionen en midtvejsevaluering
  af indsatsområderne
  med henblik på:

a)

a)

på et kvalitets- og kvantitetsmæssigt grundlag at måle, hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til at opfylde indsatsområdernes målsætninger

på et kvalitets- og kvantitetsmæssigt grundlag at måle, hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til at opfylde indsatsområdernes målsætninger

| b) | at tage hånd om det sociale miljø i Unionen samt alle større ændringer, der er indført ved hjælp af EU-retten |
| --- | --- |

b)

b)

at tage hånd om det sociale miljø i Unionen samt alle større ændringer, der er indført ved hjælp af EU-retten

at tage hånd om det sociale miljø i Unionen samt alle større ændringer, der er indført ved hjælp af EU-retten

| c) | at fastslå, hvorvidt indsatsområdernes ressourcer er blevet anvendt effektivt, og for at vurdere deres EU-merværdi. |
| --- | --- |

c)

c)

at fastslå, hvorvidt indsatsområdernes ressourcer er blevet anvendt effektivt, og for at vurdere deres EU-merværdi.

at fastslå, hvorvidt indsatsområdernes ressourcer er blevet anvendt effektivt, og for at vurdere deres EU-merværdi.

Resultaterne af denne midtvejsevaluering forelægges Europa-Parlamentet og Rådet.

Resultaterne af denne midtvejsevaluering forelægges Europa-Parlamentet og Rådet.

3.   Ved afslutningen af gennemførelsesperioden, dog senest fire år efter afslutningen af den periode, der er omhandlet i artikel 5, foretager Kommissionen en endelig evaluering af indsatsområderne.

3.   Ved afslutningen af gennemførelsesperioden, dog senest fire år efter afslutningen af den periode, der er omhandlet i artikel 5, foretager Kommissionen en endelig evaluering af indsatsområderne.

4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil.

4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil.

Ændring 150

Ændring 150

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37

Artikel 37

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 37 | Artikel 37 |
| Information, kommunikation og offentlig omtale | Information, kommunikation og offentlig omtale |
| 1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden. | 1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden. |
| 2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed, foranstaltningerne i forbindelse med disse områder og resultaterne heraf. De finansielle midler, der er tildelt til indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed, skal også bidrage til
  den institutionelle formidling
  af
  EU's
  politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel 4, 23 og 26. | 2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed, foranstaltningerne i forbindelse med disse områder og resultaterne heraf. De finansielle midler, der er tildelt til indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed, skal også bidrage til
  formidlingen
  af
  Unionens
  politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel 4, 23 og 26. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 37

Artikel 37

Information, kommunikation og offentlig omtale

Information, kommunikation og offentlig omtale

1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.

1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.

2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed, foranstaltningerne i forbindelse med disse områder og resultaterne heraf. De finansielle midler, der er tildelt til indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed, skal også bidrage til
  den institutionelle formidling
  af
  EU's
  politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel 4, 23 og 26.

2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed, foranstaltningerne i forbindelse med disse områder og resultaterne heraf. De finansielle midler, der er tildelt til indsatsområdet beskæftigelse og social innovation og indsatsområdet sundhed, skal også bidrage til
  formidlingen
  af
  Unionens
  politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel 4, 23 og 26.

Ændring 151

Ændring 151

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 38

Artikel 38

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 38 | Artikel 38 |
| Udøvelse af de delegerede beføjelser | Udøvelse af de delegerede beføjelser |
| 1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser. | 1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser. |
| 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 15, stk. 6, artikel 21, stk. 5, og artikel 33, stk. 3, tillægges Kommissionen for en ubestemt periode fra forordningens ikrafttrædelsesdato. | 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 15, stk. 6, artikel 21, stk. 5,
  artikel 32
  og artikel 33, stk. 3, tillægges Kommissionen for en ubestemt periode fra forordningens ikrafttrædelsesdato. |
| 3.   Den i artikel 15, stk. 6, artikel 21, stk. 5, og artikel 33, stk. 3, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. | 3.   Den i artikel 15, stk. 6, artikel 21, stk. 5,
  artikel 32
  og artikel 33, stk. 3, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. |
| 4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (28). | 4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (28). |
| 5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom. | 5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom. |
| 6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 15, stk. 6, artikel 21, stk. 5, og artikel 33, stk. 3, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. | 6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 15, stk. 6, artikel 21, stk. 5,
  artikel 32
  og artikel 33, stk. 3, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 38

Artikel 38

Udøvelse af de delegerede beføjelser

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 15, stk. 6, artikel 21, stk. 5, og artikel 33, stk. 3, tillægges Kommissionen for en ubestemt periode fra forordningens ikrafttrædelsesdato.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 15, stk. 6, artikel 21, stk. 5,
  artikel 32
  og artikel 33, stk. 3, tillægges Kommissionen for en ubestemt periode fra forordningens ikrafttrædelsesdato.

3.   Den i artikel 15, stk. 6, artikel 21, stk. 5, og artikel 33, stk. 3, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

3.   Den i artikel 15, stk. 6, artikel 21, stk. 5,
  artikel 32
  og artikel 33, stk. 3, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (28).

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (28).

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 15, stk. 6, artikel 21, stk. 5, og artikel 33, stk. 3, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 15, stk. 6, artikel 21, stk. 5,
  artikel 32
  og artikel 33, stk. 3, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Ændring 152

Ændring 152

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 40

Artikel 40

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 40 | Artikel 40 |
| Udvalg i henhold til artikel 163 i TEUF | Udvalg i henhold til artikel 163 i TEUF |
| 1.   Kommissionen bistås af det udvalg, der er nedsat ved artikel 163 i TEUF (i det følgende benævnt »ESF+-udvalget«). | 1.   Kommissionen bistås af det udvalg, der er nedsat ved artikel 163 i TEUF (i det følgende benævnt »ESF+-udvalget«). |
| 2.   Hver medlemsstat udpeger en repræsentant for regeringen, en repræsentant for arbejdstagerorganisationerne, en repræsentant for arbejdsgiverorganisationerne og en suppleant for hvert medlem for en periode på højst syv år. Er et medlem ikke til stede, har suppleanten automatisk ret til at deltage i drøftelserne. | 2.   Hver medlemsstat udpeger en repræsentant for regeringen, en repræsentant for arbejdstagerorganisationerne, en repræsentant for arbejdsgiverorganisationerne
  , en repræsentant for civilsamfundet, en repræsentant for ligestillingsorganerne eller andre uafhængige menneskerettighedsinstitutioner i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, litra c), i [den kommende forordning om fælles bestemmelser]
  og en suppleant for hvert medlem for en periode på højst syv år. Er et medlem ikke til stede, har suppleanten automatisk ret til at deltage i drøftelserne. |
| 3.   ESF+-udvalget skal omfatte en repræsentant fra hver af de organisationer, der repræsenterer arbejdstager- og arbejdsgiverorganisationer på EU-plan. | 3.   ESF+-udvalget skal omfatte en repræsentant fra hver af de organisationer, der repræsenterer arbejdstager- og arbejdsgiverorganisationer
  og civilsamfundsorganisationer
  på EU-plan. |
| | 3a.
     
  ESF+-udvalget kan indbyde repræsentanter for Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond. |
| | 3b.
     
  Der skal sikres ligevægt mellem kønnene og passende repræsentation af minoriteter og andre udstødte grupper i ESF+-udvalget. |
| 4.   ESF+-udvalget høres om den planlagte anvendelse af teknisk bistand i tilfælde af støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning samt om andre spørgsmål, der har indvirkning på gennemførelsen af strategier på EU-plan med relevans for ESF+. | 4.   ESF+-udvalget høres om den planlagte anvendelse af teknisk bistand i tilfælde af støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning samt om andre spørgsmål, der har indvirkning på gennemførelsen af strategier på EU-plan med relevans for ESF+. |
| 5.   ESF+-udvalget kan afgive udtalelser om: | 5.   ESF+-udvalget kan afgive udtalelser om: |
| a) | spørgsmål i forbindelse med ESF+'s bidrag til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, herunder landespecifikke henstillinger og semesterrelaterede prioriteter (nationale reformprogrammer m.m.) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 40

Artikel 40

Udvalg i henhold til artikel 163 i TEUF

Udvalg i henhold til artikel 163 i TEUF

1.   Kommissionen bistås af det udvalg, der er nedsat ved artikel 163 i TEUF (i det følgende benævnt »ESF+-udvalget«).

1.   Kommissionen bistås af det udvalg, der er nedsat ved artikel 163 i TEUF (i det følgende benævnt »ESF+-udvalget«).

2.   Hver medlemsstat udpeger en repræsentant for regeringen, en repræsentant for arbejdstagerorganisationerne, en repræsentant for arbejdsgiverorganisationerne og en suppleant for hvert medlem for en periode på højst syv år. Er et medlem ikke til stede, har suppleanten automatisk ret til at deltage i drøftelserne.

2.   Hver medlemsstat udpeger en repræsentant for regeringen, en repræsentant for arbejdstagerorganisationerne, en repræsentant for arbejdsgiverorganisationerne
  , en repræsentant for civilsamfundet, en repræsentant for ligestillingsorganerne eller andre uafhængige menneskerettighedsinstitutioner i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, litra c), i [den kommende forordning om fælles bestemmelser]
  og en suppleant for hvert medlem for en periode på højst syv år. Er et medlem ikke til stede, har suppleanten automatisk ret til at deltage i drøftelserne.

3.   ESF+-udvalget skal omfatte en repræsentant fra hver af de organisationer, der repræsenterer arbejdstager- og arbejdsgiverorganisationer på EU-plan.

3.   ESF+-udvalget skal omfatte en repræsentant fra hver af de organisationer, der repræsenterer arbejdstager- og arbejdsgiverorganisationer
  og civilsamfundsorganisationer
  på EU-plan.

3a.
     
  ESF+-udvalget kan indbyde repræsentanter for Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond.

3b.
     
  Der skal sikres ligevægt mellem kønnene og passende repræsentation af minoriteter og andre udstødte grupper i ESF+-udvalget.

4.   ESF+-udvalget høres om den planlagte anvendelse af teknisk bistand i tilfælde af støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning samt om andre spørgsmål, der har indvirkning på gennemførelsen af strategier på EU-plan med relevans for ESF+.

4.   ESF+-udvalget høres om den planlagte anvendelse af teknisk bistand i tilfælde af støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning samt om andre spørgsmål, der har indvirkning på gennemførelsen af strategier på EU-plan med relevans for ESF+.

5.   ESF+-udvalget kan afgive udtalelser om:

5.   ESF+-udvalget kan afgive udtalelser om:

a)

spørgsmål i forbindelse med ESF+'s bidrag til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, herunder landespecifikke henstillinger og semesterrelaterede prioriteter (nationale reformprogrammer m.m.)

| a) | spørgsmål i forbindelse med ESF+'s bidrag til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, herunder landespecifikke henstillinger og semesterrelaterede prioriteter (nationale reformprogrammer m.m.) |
| --- | --- |

a)

spørgsmål i forbindelse med ESF+'s bidrag til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, herunder landespecifikke henstillinger og semesterrelaterede prioriteter (nationale reformprogrammer m.m.)

| b) | spørgsmål vedrørende [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser] med relevans for ESF+ |
| --- | --- |

b)

spørgsmål vedrørende [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser] med relevans for ESF+

| b) | spørgsmål vedrørende [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser] med relevans for ESF+ |
| --- | --- |

b)

spørgsmål vedrørende [den fremtidige forordning om fælles bestemmelser] med relevans for ESF+

| c) | andre end de i stk. 4 nævnte spørgsmål i relation til ESF+, som henvises til udvalget af Kommissionen. |
| --- | --- |

c)

andre end de i stk. 4 nævnte spørgsmål i relation til ESF+, som henvises til udvalget af Kommissionen.

| c) | andre end de i stk. 4 nævnte spørgsmål i relation til ESF+, som henvises til udvalget af Kommissionen. |
| --- | --- |

c)

andre end de i stk. 4 nævnte spørgsmål i relation til ESF+, som henvises til udvalget af Kommissionen.

ESF+-udvalgets udtalelser skal vedtages med absolut flertal af de gyldigt afgivne stemmer og skal meddeles Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget til orientering. Kommissionen underretter ESF+-udvalget om, hvordan den har taget hensyn til dets udtalelser.

ESF+-udvalgets udtalelser skal vedtages med absolut flertal af de gyldigt afgivne stemmer og skal meddeles Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget til orientering. Kommissionen underretter
  skriftligt
  ESF+-udvalget om, hvordan den har taget hensyn til dets udtalelser.

skriftligt

6.   ESF+-udvalget kan nedsætte arbejdsgrupper for hvert af indsatsområderne under ESF+.

6.   ESF+-udvalget kan nedsætte arbejdsgrupper for hvert af indsatsområderne under ESF+.

Ændring 153

Ændring 153

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I

Bilag I

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | |
| Fælles indikatorer for generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning | Fælles indikatorer for generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning |
| Alle personoplysninger opdeles efter køn (kvinde, mand, ikke-binær) Hvis visse resultater ikke
  er mulige
  , behøver de ikke indsamles og indberettes. | Alle personoplysninger opdeles efter køn (kvinde, mand, ikke-binær) Hvis visse resultater ikke
  foreligger
  , behøver de ikke indsamles og indberettes.
  Følsomme personoplysninger kan undersøges anonymt. |
| 1) | Fælles outputindikatorer for operationer målrettet mennesker: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Fælles indikatorer for generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning

Fælles indikatorer for generel støtte fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning

Alle personoplysninger opdeles efter køn (kvinde, mand, ikke-binær) Hvis visse resultater ikke
  er mulige
  , behøver de ikke indsamles og indberettes.

er mulige

Alle personoplysninger opdeles efter køn (kvinde, mand, ikke-binær) Hvis visse resultater ikke
  foreligger
  , behøver de ikke indsamles og indberettes.
  Følsomme personoplysninger kan undersøges anonymt.

foreligger

Følsomme personoplysninger kan undersøges anonymt.

1)

Fælles outputindikatorer for operationer målrettet mennesker:

| 1) | Fælles outputindikatorer for operationer målrettet mennesker: |
| --- | --- |

1)

Fælles outputindikatorer for operationer målrettet mennesker:

| | 1a) | Fælles outputindikatorer for deltagere |
| --- | --- | --- |

1a)

Fælles outputindikatorer for deltagere

| | 1a) | Fælles outputindikatorer for deltagere |
| --- | --- | --- |

1a)

Fælles outputindikatorer for deltagere

| | | — | De fælles outputindikatorer for deltagere er: |
| --- | --- | --- | --- |

—

De fælles outputindikatorer for deltagere er:

| | | — | De fælles outputindikatorer for deltagere er: |
| --- | --- | --- | --- |

—

De fælles outputindikatorer for deltagere er:

| | | | — | arbejdsløse, herunder langtidsledige* |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

arbejdsløse, herunder langtidsledige*

| | | | — | arbejdsløse, herunder langtidsledige* |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

arbejdsløse, herunder langtidsledige*

| | | | — | langtidsledige* |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

langtidsledige*

| | | | — | langtidsledige* |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

langtidsledige*

| | | | — | erhvervsinaktive* |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

erhvervsinaktive*

| | | | — | erhvervsinaktive* |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

erhvervsinaktive*

| | | | — | beskæftigede, herunder som selvstændige erhvervsdrivende* |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

beskæftigede, herunder som selvstændige erhvervsdrivende*

| | | | — | beskæftigede, herunder som selvstændige erhvervsdrivende* |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

beskæftigede, herunder som selvstændige erhvervsdrivende*

| | | | — | ikke under uddannelse (NEET)* |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

ikke under uddannelse (NEET)*

ikke under uddannelse (NEET)*

| | | | — | under 30
  år* |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

under 30
  år*

under 30

| | | | — | børn under 18
  år* |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

børn under 18
  år*

børn under 18

| | | | — | unge mellem 18 og 29 år* |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

unge mellem 18 og 29 år*

unge mellem 18 og 29 år*

| | | | — | over 54 år* |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

over 54 år*

| | | | — | over 54 år* |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

over 54 år*

| | | | — | med sekundæruddannelse på første trin eller mindre (ISCED 0-2)* |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

med sekundæruddannelse på første trin eller mindre (ISCED 0-2)*

| | | | — | med sekundæruddannelse på første trin eller mindre (ISCED 0-2)* |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

med sekundæruddannelse på første trin eller mindre (ISCED 0-2)*

| | | | — | med sekundæruddannelsen på andet trin (ISCED 3) eller postsekundær ikke-tertiæruddannelse (ISCED 4)* |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

med sekundæruddannelsen på andet trin (ISCED 3) eller postsekundær ikke-tertiæruddannelse (ISCED 4)*

| | | | — | med sekundæruddannelsen på andet trin (ISCED 3) eller postsekundær ikke-tertiæruddannelse (ISCED 4)* |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

med sekundæruddannelsen på andet trin (ISCED 3) eller postsekundær ikke-tertiæruddannelse (ISCED 4)*

| | | | — | med tertiæruddannelse (ISCED 5-8) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

med tertiæruddannelse (ISCED 5-8)

| | | | — | med tertiæruddannelse (ISCED 5-8) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

med tertiæruddannelse (ISCED 5-8)

| | | Det samlede antal deltagere skal beregnes automatisk på grundlag af de fælles outputindikatorer for beskæftigelsesstatus. |
| --- | --- | --- |

Det samlede antal deltagere skal beregnes automatisk på grundlag af de fælles outputindikatorer for beskæftigelsesstatus.

| | | Det samlede antal deltagere skal beregnes automatisk på grundlag af de fælles outputindikatorer for beskæftigelsesstatus. |
| --- | --- | --- |

Det samlede antal deltagere skal beregnes automatisk på grundlag af de fælles outputindikatorer for beskæftigelsesstatus.

| | 1b) | Andre fælles outputindikatorer |
| --- | --- | --- |

1b)

Andre fælles outputindikatorer

| | 1b) | Andre fælles outputindikatorer |
| --- | --- | --- |

1b)

Andre fælles outputindikatorer

| | | Hvis data for disse indikatorer ikke indsamles fra registre, kan der fastsættes værdier for disse indikatorer på grundlag af informerede estimater fra støttemodtageren. |
| --- | --- | --- |

Hvis data for disse indikatorer ikke indsamles fra registre, kan der fastsættes værdier for disse indikatorer på grundlag af informerede estimater fra støttemodtageren.

| | | Hvis data for disse indikatorer ikke indsamles fra registre, kan der fastsættes værdier for disse indikatorer på grundlag af informerede estimater fra støttemodtageren.
  Data stilles altid til rådighed af deltagerne på frivillig basis. |
| --- | --- | --- |

Hvis data for disse indikatorer ikke indsamles fra registre, kan der fastsættes værdier for disse indikatorer på grundlag af informerede estimater fra støttemodtageren.
  Data stilles altid til rådighed af deltagerne på frivillig basis.

Data stilles altid til rådighed af deltagerne på frivillig basis.

| | | — | deltagere med handicap** |
| --- | --- | --- | --- |

—

deltagere med handicap**

| | | — | deltagere med handicap** |
| --- | --- | --- | --- |

—

deltagere med handicap**

| | | — | deltagere under 18 år* |
| --- | --- | --- | --- |

—

deltagere under 18 år*

deltagere under 18 år*

| | | — | tredjelandsstatsborgere |
| --- | --- | --- | --- |

—

tredjelandsstatsborgere

| | | — | tredjelandsstatsborgere* |
| --- | --- | --- | --- |

—

tredjelandsstatsborgere*

| | | — | deltagere af udenlandsk herkomst* |
| --- | --- | --- | --- |

—

deltagere af udenlandsk herkomst*

| | | — | deltagere af udenlandsk herkomst* |
| --- | --- | --- | --- |

—

deltagere af udenlandsk herkomst*

| | | — | minoriteter (
  herunder marginaliserede samfund som for eksempel romaerne
  )** |
| --- | --- | --- | --- |

—

minoriteter (
  herunder marginaliserede samfund som for eksempel romaerne
  )**

herunder marginaliserede samfund som for eksempel romaerne

| | | — | minoriteter (
  bortset fra romasamfundet
  )** |
| --- | --- | --- | --- |

—

minoriteter (
  bortset fra romasamfundet
  )**

bortset fra romasamfundet

| | | — | deltagere fra romasamfundet** |
| --- | --- | --- | --- |

—

deltagere fra romasamfundet**

deltagere fra romasamfundet**

| | | — | hjemløse eller ramt af boligmæssig eksklusion* |
| --- | --- | --- | --- |

—

hjemløse eller ramt af boligmæssig eksklusion*

| | | — | hjemløse eller ramt af boligmæssig eksklusion* |
| --- | --- | --- | --- |

—

hjemløse eller ramt af boligmæssig eksklusion*

| | | — | deltagere fra landdistrikter*. |
| --- | --- | --- | --- |

—

deltagere fra landdistrikter*.

| | | — | deltagere fra landdistrikter* |
| --- | --- | --- | --- |

—

deltagere fra landdistrikter*

| | | — | deltagere fra geografiske områder med en høj grad af fattigdom og social udstødelse* |
| --- | --- | --- | --- |

—

deltagere fra geografiske områder med en høj grad af fattigdom og social udstødelse*

deltagere fra geografiske områder med en høj grad af fattigdom og social udstødelse*

| | | — | deltagere, der skifter fra institutionel pleje til familiebaseret pleje og pleje i nærmiljøet**. |
| --- | --- | --- | --- |

—

deltagere, der skifter fra institutionel pleje til familiebaseret pleje og pleje i nærmiljøet**.

deltagere, der skifter fra institutionel pleje til familiebaseret pleje og pleje i nærmiljøet**.

| 2) | Fælles outputindikatorer for enheder er: |
| --- | --- |

2)

Fælles outputindikatorer for enheder er:

| 2) | Fælles outputindikatorer for enheder er: |
| --- | --- |

2)

Fælles outputindikatorer for enheder er:

| | — | antal støttede offentlige forvaltninger eller offentlige tjenester på nationalt, regionalt eller lokalt niveau |
| --- | --- | --- |

—

antal støttede offentlige forvaltninger eller offentlige tjenester på nationalt, regionalt eller lokalt niveau

| | — | antal støttede offentlige forvaltninger eller offentlige tjenester på nationalt, regionalt eller lokalt niveau |
| --- | --- | --- |

—

antal støttede offentlige forvaltninger eller offentlige tjenester på nationalt, regionalt eller lokalt niveau

| | — | antal støttede mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (herunder andelsvirksomheder og sociale virksomheder). |
| --- | --- | --- |

—

antal støttede mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (herunder andelsvirksomheder og sociale virksomheder).

| | — | antal støttede mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (herunder andelsvirksomheder og sociale virksomheder). |
| --- | --- | --- |

—

antal støttede mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (herunder andelsvirksomheder og sociale virksomheder).

| 3) | De fælles umiddelbare resultatindikatorer for deltagere er: |
| --- | --- |

3)

De fælles umiddelbare resultatindikatorer for deltagere er:

| 3) | De fælles umiddelbare resultatindikatorer for deltagere er: |
| --- | --- |

3)

De fælles umiddelbare resultatindikatorer for deltagere er:

| | — | deltagere, der er jobsøgende umiddelbart efter deltagelsen* |
| --- | --- | --- |

—

deltagere, der er jobsøgende umiddelbart efter deltagelsen*

| | — | deltagere, der er jobsøgende umiddelbart efter deltagelsen* |
| --- | --- | --- |

—

deltagere, der er jobsøgende umiddelbart efter deltagelsen*

| | — | deltagere, der er i uddannelse umiddelbart efter deltagelsen* |
| --- | --- | --- |

—

deltagere, der er i uddannelse umiddelbart efter deltagelsen*

| | — | deltagere, der er i uddannelse umiddelbart efter deltagelsen* |
| --- | --- | --- |

—

deltagere, der er i uddannelse umiddelbart efter deltagelsen*

| | — | deltagere, der opnår formelle kvalifikationer umiddelbart efter deltagelsen* |
| --- | --- | --- |

—

deltagere, der opnår formelle kvalifikationer umiddelbart efter deltagelsen*

| | — | deltagere, der opnår formelle kvalifikationer umiddelbart efter deltagelsen* |
| --- | --- | --- |

—

deltagere, der opnår formelle kvalifikationer umiddelbart efter deltagelsen*

| | — | deltagere, der opnår formelle kvalifikationer umiddelbart efter deltagelsen* |
| --- | --- | --- |

—

deltagere, der opnår formelle kvalifikationer umiddelbart efter deltagelsen*

| | — | deltagere, der opnår formelle kvalifikationer umiddelbart efter deltagelsen*. |
| --- | --- | --- |

—

deltagere, der opnår formelle kvalifikationer umiddelbart efter deltagelsen*.

| 4) | Fælles, mere langsigtede resultatindikatorer for deltagere: |
| --- | --- |

4)

Fælles, mere langsigtede resultatindikatorer for deltagere:

| 4) | Fælles, mere langsigtede resultatindikatorer for deltagere: |
| --- | --- |

4)

Fælles, mere langsigtede resultatindikatorer for deltagere:

| | — | deltagere, der er i arbejde, herunder som selvstændige erhvervsdrivende,
  seks
  måneder efter deltagelsen* |
| --- | --- | --- |

—

deltagere, der er i arbejde, herunder som selvstændige erhvervsdrivende,
  seks
  måneder efter deltagelsen*

seks

| | — | deltagere, der er i arbejde, herunder som selvstændige erhvervsdrivende,
  tolv
  måneder efter deltagelsen* |
| --- | --- | --- |

—

deltagere, der er i arbejde, herunder som selvstændige erhvervsdrivende,
  tolv
  måneder efter deltagelsen*

tolv

| | — | deltagere med en forbedret stilling på arbejdsmarkedet
  seks
  måneder efter deltagelsen*. |
| --- | --- | --- |

—

deltagere med en forbedret stilling på arbejdsmarkedet
  seks
  måneder efter deltagelsen*.

seks

| | — | deltagere med en forbedret stilling på arbejdsmarkedet
  tolv
  måneder efter deltagelsen*. |
| --- | --- | --- |

—

deltagere med en forbedret stilling på arbejdsmarkedet
  tolv
  måneder efter deltagelsen*.

tolv

Disse data skal som et minimumskrav indsamles på grundlag af en repræsentativ stikprøve af deltagere inden for hver specifik prioritet. Stikprøvens egen gyldighed skal sikres på en sådan måde, at dataene kan generaliseres for den specifikke målsætning.

Disse data skal som et minimumskrav indsamles på grundlag af en repræsentativ stikprøve af deltagere inden for hver specifik prioritet. Stikprøvens egen gyldighed skal sikres på en sådan måde, at dataene kan generaliseres for den specifikke målsætning.

Ændring 154

Ændring 154

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II

Bilag II

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | |
| Fælles indikatorer for støtte fra ESF+ til afhjælpning af materielle afsavn | Fælles indikatorer for støtte fra ESF+ til afhjælpning af materielle afsavn |
| 1) | Outputindikatorer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Fælles indikatorer for støtte fra ESF+ til afhjælpning af materielle afsavn

Fælles indikatorer for støtte fra ESF+ til afhjælpning af materielle afsavn

1)

Outputindikatorer

| 1) | Outputindikatorer |
| --- | --- |

1)

Outputindikatorer

| | a) | Samlet
  pengemæssig værdi af uddelte fødevarer og varer |
| --- | --- | --- |

a)

Samlet
  pengemæssig værdi af uddelte fødevarer og varer

Samlet

| | a) | Samlet
  pengemæssig værdi af uddelte fødevarer og varer |
| --- | --- | --- |

a)

Samlet
  pengemæssig værdi af uddelte fødevarer og varer

Samlet

| | | i) | samlet værdi af fødevarebistanden |
| --- | --- | --- | --- |

i)

samlet værdi af fødevarebistanden

| | | i) | samlet værdi af fødevarebistanden |
| --- | --- | --- | --- |

i)

samlet værdi af fødevarebistanden

| | | ia) | samlet pengemæssig værdi af fødevarer til børn |
| --- | --- | --- | --- |

ia)

samlet pengemæssig værdi af fødevarer til børn

| | | ia) | samlet pengemæssig værdi af fødevarer til børn |
| --- | --- | --- | --- |

ia)

samlet pengemæssig værdi af fødevarer til børn

| | | ib) | samlet pengemæssig værdi af fødevarer til hjemløse |
| --- | --- | --- | --- |

ib)

samlet pengemæssig værdi af fødevarer til hjemløse

| | | ib) | samlet pengemæssig værdi af fødevarer til hjemløse |
| --- | --- | --- | --- |

ib)

samlet pengemæssig værdi af fødevarer til hjemløse

| | | ic) | samlet pengemæssig værdi af fødevarer til andre målgrupper. |
| --- | --- | --- | --- |

ic)

samlet pengemæssig værdi af fødevarer til andre målgrupper.

| | | ic) | samlet pengemæssig værdi af fødevarer til andre målgrupper. |
| --- | --- | --- | --- |

ic)

samlet pengemæssig værdi af fødevarer til andre målgrupper.

| | | ii) | samlet værdi af de uddelte varer |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

samlet værdi af de uddelte varer

| | | ii) | samlet værdi af de uddelte varer |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

samlet værdi af de uddelte varer

| | | iia) | samlet pengemæssig værdi af varer til børn |
| --- | --- | --- | --- |

iia)

samlet pengemæssig værdi af varer til børn

| | | iia) | samlet pengemæssig værdi af varer til børn |
| --- | --- | --- | --- |

iia)

samlet pengemæssig værdi af varer til børn

| | | iib) | samlet pengemæssig værdi af varer til hjemløse |
| --- | --- | --- | --- |

iib)

samlet pengemæssig værdi af varer til hjemløse

| | | iib) | samlet pengemæssig værdi af varer til hjemløse |
| --- | --- | --- | --- |

iib)

samlet pengemæssig værdi af varer til hjemløse

| | | iic) | samlet pengemæssig værdi af varer til andre målgrupper. |
| --- | --- | --- | --- |

iic)

samlet pengemæssig værdi af varer til andre målgrupper.

| | | iic) | samlet pengemæssig værdi af varer til andre målgrupper. |
| --- | --- | --- | --- |

iic)

samlet pengemæssig værdi af varer til andre målgrupper.

| | b) | Samlet mængde uddelt fødevarebistand (ton) |
| --- | --- | --- |

b)

Samlet mængde uddelt fødevarebistand (ton)

| | b) | Samlet mængde uddelt fødevarebistand (ton) |
| --- | --- | --- |

b)

Samlet mængde uddelt fødevarebistand (ton)

| | | Heraf (2): |
| --- | --- | --- |

Heraf (2):

2

| | | Heraf (2): |
| --- | --- | --- |

Heraf (2):

2

| | | a) | andel af fødevarer, hvor kun transport, uddeling og oplagring blev betalt af det operationelle program (i %) |
| --- | --- | --- | --- |

a)

andel af fødevarer, hvor kun transport, uddeling og oplagring blev betalt af det operationelle program (i %)

| | | a) | andel af fødevarer, hvor kun transport, uddeling og oplagring blev betalt af det operationelle program (i %) |
| --- | --- | --- | --- |

a)

andel af fødevarer, hvor kun transport, uddeling og oplagring blev betalt af det operationelle program (i %)

| | | b) | andel af ESF+-medfinansierede fødevareprodukter i den samlede mængde fødevarer, der er uddelt af støttemodtagerne (i %) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

andel af ESF+-medfinansierede fødevareprodukter i den samlede mængde fødevarer, der er uddelt af støttemodtagerne (i %)

| | | b) | andel af ESF+-medfinansierede fødevareprodukter i den samlede mængde fødevarer, der er uddelt af støttemodtagerne (i %) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

andel af ESF+-medfinansierede fødevareprodukter i den samlede mængde fødevarer, der er uddelt af støttemodtagerne (i %)

| 3) | Fælles resultatindikator (3) |
| --- | --- |

3)

Fælles resultatindikator (3)

3

| 3) | Fælles resultatindikator (3) |
| --- | --- |

3)

Fælles resultatindikator (3)

3

| | Antal slutmodtagere af fødevarebistand |
| --- | --- |

Antal slutmodtagere af fødevarebistand

| | Antal slutmodtagere af fødevarebistand |
| --- | --- |

Antal slutmodtagere af fødevarebistand

| | — | Antal børn under 18 år |
| --- | --- | --- |

—

Antal børn under 18 år

| | — | Antal børn under 18 år |
| --- | --- | --- |

—

Antal børn under 18 år

| | — | Antal unge mellem 18 og 29 år |
| --- | --- | --- |

—

Antal unge mellem 18 og 29 år

| | — | Antal unge mellem 18 og 29 år |
| --- | --- | --- |

—

Antal unge mellem 18 og 29 år

| | — | Antal slutmodtagere
  under
  54 år |
| --- | --- | --- |

—

Antal slutmodtagere
  under
  54 år

under

| | — | Antal slutmodtagere
  over
  54 år |
| --- | --- | --- |

—

Antal slutmodtagere
  over
  54 år

over

| | — | Antal slutmodtagere med handicap |
| --- | --- | --- |

—

Antal slutmodtagere med handicap

| | — | Antal slutmodtagere med handicap |
| --- | --- | --- |

—

Antal slutmodtagere med handicap

| | — | Antal tredjelandsstatsborgere |
| --- | --- | --- |

—

Antal tredjelandsstatsborgere

| | — | Antal tredjelandsstatsborgere |
| --- | --- | --- |

—

Antal tredjelandsstatsborgere

| | — | Antal slutmodtagere af udenlandsk herkomst eller med minoritetsbaggrund (
  herunder marginaliserede samfund som for eksempel romaerne
  ) |
| --- | --- | --- |

—

Antal slutmodtagere af udenlandsk herkomst eller med minoritetsbaggrund (
  herunder marginaliserede samfund som for eksempel romaerne
  )

herunder marginaliserede samfund som for eksempel romaerne

| | — | Antal slutmodtagere af udenlandsk herkomst eller med minoritetsbaggrund (
  bortset fra romasamfundet
  ) |
| --- | --- | --- |

—

Antal slutmodtagere af udenlandsk herkomst eller med minoritetsbaggrund (
  bortset fra romasamfundet
  )

bortset fra romasamfundet

| | — | deltagere fra romasamfundet |
| --- | --- | --- |

—

deltagere fra romasamfundet

deltagere fra romasamfundet

| | — | Antal hjemløse slutmodtagere eller slutmodtagere ramt af boligmæssig eksklusion. |
| --- | --- | --- |

—

Antal hjemløse slutmodtagere eller slutmodtagere ramt af boligmæssig eksklusion.

| | — | Antal hjemløse slutmodtagere eller slutmodtagere ramt af boligmæssig eksklusion. |
| --- | --- | --- |

—

Antal hjemløse slutmodtagere eller slutmodtagere ramt af boligmæssig eksklusion.

| | Antal slutmodtagere af materiel støtte |
| --- | --- |

Antal slutmodtagere af materiel støtte

| | Antal slutmodtagere af materiel støtte |
| --- | --- |

Antal slutmodtagere af materiel støtte

| | — | Antal børn under 18 år |
| --- | --- | --- |

—

Antal børn under 18 år

| | — | Antal børn under 18 år |
| --- | --- | --- |

—

Antal børn under 18 år

| | — | Antal unge mellem 18 og 29 år |
| --- | --- | --- |

—

Antal unge mellem 18 og 29 år

| | — | Antal unge mellem 18 og 29 år |
| --- | --- | --- |

—

Antal unge mellem 18 og 29 år

| | — | Antal slutmodtagere
  under
  54 år |
| --- | --- | --- |

—

Antal slutmodtagere
  under
  54 år

under

| | — | Antal slutmodtagere
  over
  54 år |
| --- | --- | --- |

—

Antal slutmodtagere
  over
  54 år

over

| | — | Antal slutmodtagere med handicap |
| --- | --- | --- |

—

Antal slutmodtagere med handicap

| | — | Antal slutmodtagere med handicap |
| --- | --- | --- |

—

Antal slutmodtagere med handicap

| | — | Antal tredjelandsstatsborgere |
| --- | --- | --- |

—

Antal tredjelandsstatsborgere

| | — | Antal tredjelandsstatsborgere |
| --- | --- | --- |

—

Antal tredjelandsstatsborgere

| | — | Antal slutmodtagere af udenlandsk herkomst eller med minoritetsbaggrund (
  herunder marginaliserede samfund som for eksempel romaerne
  ) |
| --- | --- | --- |

—

Antal slutmodtagere af udenlandsk herkomst eller med minoritetsbaggrund (
  herunder marginaliserede samfund som for eksempel romaerne
  )

herunder marginaliserede samfund som for eksempel romaerne

| | — | Antal slutmodtagere af udenlandsk herkomst eller med minoritetsbaggrund (
  bortset fra romasamfundet
  ) |
| --- | --- | --- |

—

Antal slutmodtagere af udenlandsk herkomst eller med minoritetsbaggrund (
  bortset fra romasamfundet
  )

bortset fra romasamfundet

| | — | deltagere fra romasamfundet |
| --- | --- | --- |

—

deltagere fra romasamfundet

deltagere fra romasamfundet

| | — | Antal hjemløse slutmodtagere eller slutmodtagere ramt af boligmæssig eksklusion. |
| --- | --- | --- |

—

Antal hjemløse slutmodtagere eller slutmodtagere ramt af boligmæssig eksklusion.

| | — | Antal hjemløse slutmodtagere eller slutmodtagere ramt af boligmæssig eksklusion. |
| --- | --- | --- |

—

Antal hjemløse slutmodtagere eller slutmodtagere ramt af boligmæssig eksklusion.

Ændring 155

Ændring 155

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II a (nyt)

Bilag II a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Outputindikatorer










  1) | Samlet antal personer, der modtager støtte til social inklusion.



  Heraf:









  a) | antal personer i aldersgruppen 15 eller derunder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Outputindikatorer

Outputindikatorer

1)

1)

Samlet antal personer, der modtager støtte til social inklusion.

Samlet antal personer, der modtager støtte til social inklusion.

Heraf:

a)

a)

antal personer i aldersgruppen 15 eller derunder

antal personer i aldersgruppen 15 eller derunder

| b) | antal personer i aldersgruppen 65 eller derover |
| --- | --- |

b)

b)

antal personer i aldersgruppen 65 eller derover

antal personer i aldersgruppen 65 eller derover

| c) | antal kvinder |
| --- | --- |

c)

c)

antal kvinder

antal kvinder

| d) | antal personer af udenlandsk herkomst eller med minoritetsbaggrund (bortset fra romasamfundet) |
| --- | --- |

d)

d)

antal personer af udenlandsk herkomst eller med minoritetsbaggrund (bortset fra romasamfundet)

antal personer af udenlandsk herkomst eller med minoritetsbaggrund (bortset fra romasamfundet)

| e) | deltagere fra romasamfundet |
| --- | --- |

e)

e)

deltagere fra romasamfundet

deltagere fra romasamfundet

| f) | antal hjemløse. |
| --- | --- |

f)

f)

antal hjemløse.

antal hjemløse.

Ændring 156

Ændring 156

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II a (nyt)

Bilag II a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | Graden af angivet forøgelse af forståelsen af Unionens politikker og lovgivning:









  1) | Antal analytiske aktiviteter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

1.

Graden af angivet forøgelse af forståelsen af Unionens politikker og lovgivning:

1)

1)

Antal analytiske aktiviteter

Antal analytiske aktiviteter

| 2) | Antal aktiviteter vedrørende gensidig læring, bevidsthed og formidling |
| --- | --- |

2)

2)

Antal aktiviteter vedrørende gensidig læring, bevidsthed og formidling

Antal aktiviteter vedrørende gensidig læring, bevidsthed og formidling

| 3) | Støtte til de centrale aktører |
| --- | --- |

3)

3)

Støtte til de centrale aktører

Støtte til de centrale aktører

| 2. | Omfanget af aktivt samarbejde og partnerskab mellem Unionens, medlemsstaternes og de associerede landes forvaltningsinstitutioner









  1) | Antal analytiske aktiviteter |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Omfanget af aktivt samarbejde og partnerskab mellem Unionens, medlemsstaternes og de associerede landes forvaltningsinstitutioner

1)

1)

Antal analytiske aktiviteter

Antal analytiske aktiviteter

| 2) | Antal aktiviteter vedrørende gensidig læring, bevidsthed og formidling |
| --- | --- |

2)

2)

Antal aktiviteter vedrørende gensidig læring, bevidsthed og formidling

Antal aktiviteter vedrørende gensidig læring, bevidsthed og formidling

| 3) | Støtte til de centrale aktører |
| --- | --- |

3)

3)

Støtte til de centrale aktører

Støtte til de centrale aktører

| 3. | Angivet brug af socialpolitisk innovation i forbindelse med gennemførelsen af sociale landespecifikke henstillinger og resultaterne af socialpolitiske eksperimenter med henblik på politikudformning









  1) | Antal analytiske aktiviteter |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Angivet brug af socialpolitisk innovation i forbindelse med gennemførelsen af sociale landespecifikke henstillinger og resultaterne af socialpolitiske eksperimenter med henblik på politikudformning

1)

1)

Antal analytiske aktiviteter

Antal analytiske aktiviteter

| 2) | Antal aktiviteter vedrørende gensidig læring, bevidsthed og formidling |
| --- | --- |

2)

2)

Antal aktiviteter vedrørende gensidig læring, bevidsthed og formidling

Antal aktiviteter vedrørende gensidig læring, bevidsthed og formidling

| 3) | Støtte til de centrale aktører |
| --- | --- |

3)

3)

Støtte til de centrale aktører

Støtte til de centrale aktører

| 4. | Antal besøg på Eures-platformen |
| --- | --- |

4.

4.

Antal besøg på Eures-platformen

| 5. | Antal jobformidlinger for unge, der er gennemført eller støttet under den forberedende foranstaltning »Dit første Eures-job« samt under målrettede mobilitetsordninger |
| --- | --- |

5.

5.

Antal jobformidlinger for unge, der er gennemført eller støttet under den forberedende foranstaltning »Dit første Eures-job« samt under målrettede mobilitetsordninger

| 6. | Antal individuelle personlige kontakter, som Eures-vejlederne har haft med jobsøgende, personer, der ønsker at skifte job, og arbejdsgivere |
| --- | --- |

6.

6.

Antal individuelle personlige kontakter, som Eures-vejlederne har haft med jobsøgende, personer, der ønsker at skifte job, og arbejdsgivere

| 7. | Antal oprettede eller konsoliderede virksomheder, der har modtaget EU-støtte |
| --- | --- |

7.

7.

Antal oprettede eller konsoliderede virksomheder, der har modtaget EU-støtte

| 8. | Andel af støttemodtagere, der har etableret eller videreudviklet en virksomhed med EU-mikrofinansiering, som er arbejdsløse eller tilhører ugunstigt stillede grupper. |
| --- | --- |

8.

8.

Andel af støttemodtagere, der har etableret eller videreudviklet en virksomhed med EU-mikrofinansiering, som er arbejdsløse eller tilhører ugunstigt stillede grupper.

Ændring 157

Ændring 157

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — nr. 2

Bilag III — nr. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2. | Antal
  fælles kliniske medicinske teknologivurderinger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.

Antal
  fælles kliniske medicinske teknologivurderinger

fælles kliniske medicinske teknologivurderinger

| 2. | Antal
  modtagere (fagpersoner, borgere, patienter), der er berørt af resultaterne af programmet |
| --- | --- |

2.

Antal
  modtagere (fagpersoner, borgere, patienter), der er berørt af resultaterne af programmet

modtagere (fagpersoner, borgere, patienter), der er berørt af resultaterne af programmet

Ændring 158

Ændring 158

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — nr. 3

Bilag III — nr. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3. | Antal
  overførte bedste praksisser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.

Antal
  overførte bedste praksisser

overførte bedste praksisser

| 3. | Antal
  fælles kliniske medicinske teknologivurderinger |
| --- | --- |

3.

Antal
  fælles kliniske medicinske teknologivurderinger

fælles kliniske medicinske teknologivurderinger

Ændring 159

Ændring 159

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — nr. 4

Bilag III — nr. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4. | Grad af anvendelse af resultaterne af programmet i nationale sundhedspolitikker som målt ved hjælp af et »før og efter«-spørgeskema |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.

Grad af anvendelse af resultaterne af programmet i nationale sundhedspolitikker som målt ved hjælp af et »før og efter«-spørgeskema

| 4. | Antal overførte bedste praksisser |
| --- | --- |

4.

Antal overførte bedste praksisser

Ændring 160

Ændring 160

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — nr. 4 a (nyt)

Bilag III — nr. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a. | Grad af anvendelse af resultaterne af programmet i regionale og nationale sundhedspolitikker eller -redskaber som målt ved validerede metoder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.

4a.

Grad af anvendelse af resultaterne af programmet i regionale og nationale sundhedspolitikker eller -redskaber som målt ved validerede metoder

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0461/2018).

1

(1a)  

  EUT C 484 af 24.12.2016, s. 1.

1a

EUT C 484 af 24.12.2016, s. 1.

(1a)  
  Kommissionens henstilling af 3. oktober 2008 om aktiv integration af mennesker, som er udstødt fra arbejdsmarkedet (EUT L 307 af 18.11.2008, s. 11).

1a

Kommissionens henstilling af 3. oktober 2008 om aktiv integration af mennesker, som er udstødt fra arbejdsmarkedet (EUT L 307 af 18.11.2008, s. 11).

(1a)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9302-2015-INIT/en/pdf.

1a

(1a)  
  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 240/2014 af 7. januar 2014 om den europæiske adfærdskodeks for partnerskab inden for rammerne af de europæiske struktur- og investeringsfonde (EUT L 74 af 14.3.2014, s. 1).

1a

Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 240/2014 af 7. januar 2014 om den europæiske adfærdskodeks for partnerskab inden for rammerne af de europæiske struktur- og investeringsfonde (EUT L 74 af 14.3.2014, s. 1).

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

(17)  COM(2016)0739.

17

(17)  COM(2016)0739.

17

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1786/2002/EF af 23. september 2002 om vedtagelse af et program for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008) (EFT L 271 af 9.10.2002, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1786/2002/EF af 23. september 2002 om vedtagelse af et program for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008) (EFT L 271 af 9.10.2002, s. 1).

(1br)  
  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1350/2007/EF af 23. oktober 2007 om oprettelse af andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013) (EUT L 301 af 20.11.2007, s. 3).

1br

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1350/2007/EF af 23. oktober 2007 om oprettelse af andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013) (EUT L 301 af 20.11.2007, s. 3).

(1c)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 282/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et tredje EU-handlingsprogram for sundhed (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1350/2007/EF (EUT L 86 af 21.3.2014, s. 1).

1c

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 282/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et tredje EU-handlingsprogram for sundhed (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1350/2007/EF (EUT L 86 af 21.3.2014, s. 1).

(19)  Rådets afgørelse 2013/755/EU af 25. november 2013 om de oversøiske landes og territoriers associering med Den Europæiske Union (»associeringsafgørelse«) (EUT L 344 af 19.12.2013, s. 1).

19

(19)  Rådets afgørelse 2013/755/EU af 25. november 2013 om de oversøiske landes og territoriers associering med Den Europæiske Union (»associeringsafgørelse«) (EUT L 344 af 19.12.2013, s. 1).

19

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

(28)  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 13.

28

(28)  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 13.

28

(1)  Data, som indberettes under de indikatorer, der er markeret med *, er personoplysninger i henhold til artikel 4, nr. 1), i forordning (EU) 2016/679.

1

Data, som indberettes under de indikatorer, der er markeret med **, er en særlig kategori af data i henhold til artikel 9 i forordning (EU) 2016/679.

(1)  Data, som indberettes under de indikatorer, der er markeret med *, er personoplysninger i henhold til artikel 4, nr. 1), i forordning (EU) 2016/679.

1

Data, som indberettes under de indikatorer, der er markeret med **, er en særlig kategori af data i henhold til artikel 9 i forordning (EU) 2016/679.

(2)  Værdier for disse indikatorer skal fastsættes på grundlag af informerede estimater fra støttemodtageren

2

(2)  Værdier for disse indikatorer skal fastsættes på grundlag af informerede estimater fra støttemodtageren

2

(3)  Ibid.

3

(3)  Ibid.

3

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/425 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/425

---

P8_TA(2019)0021

Særlige bestemmelser for målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg) ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 16. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg), der støttes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og de eksterne finansieringsinstrumenter (COM(2018)0374 — C8-0229/2018 — 2018/0199(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 411/42)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Ifølge artikel 176 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) skal Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (»EFRU«) bidrage til at udligne de største regionale skævheder i Unionen. I henhold til nævnte artikel og artikel 174, stk. 2 og 3, i TEUF skal EFRU således bidrage til at formindske forskellene mellem de forskellige regioners udviklingsniveauer og forbedre situationen for de mindst begunstigede områder,
  idet der lægges særlig vægt på visse kategorier af områder
  ,
  bl.a. grænseoverskridende
  områder
  , som er udtrykkeligt nævnt
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Ifølge artikel 176 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) skal Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (»EFRU«) bidrage til at udligne de største regionale skævheder i Unionen. I henhold til nævnte artikel og artikel 174, stk. 2 og 3, i TEUF skal EFRU således bidrage til at formindske forskellene mellem de forskellige regioners udviklingsniveauer og forbedre situationen for de mindst begunstigede områder,
  idet der lægges særlig vægt på visse kategorier af områder
  ,
  bl.a. grænseoverskridende
  områder
  , som er udtrykkeligt nævnt
  .

| (1) | Ifølge artikel 176 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) skal Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (»EFRU«) bidrage til at udligne de største regionale skævheder i Unionen. I henhold til nævnte artikel og artikel 174, stk. 2 og 3, i TEUF skal EFRU således bidrage til at formindske forskellene mellem de forskellige regioners udviklingsniveauer og forbedre situationen for de mindst begunstigede områder,
  landdistrikter, områder i en industriel overgangsproces
  ,
  tyndt befolkede
  områder
  samt ø- og bjergområder
  . |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 176 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) skal Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (»EFRU«) bidrage til at udligne de største regionale skævheder i Unionen. I henhold til nævnte artikel og artikel 174, stk. 2 og 3, i TEUF skal EFRU således bidrage til at formindske forskellene mellem de forskellige regioners udviklingsniveauer og forbedre situationen for de mindst begunstigede områder,
  landdistrikter, områder i en industriel overgangsproces
  ,
  tyndt befolkede
  områder
  samt ø- og bjergområder
  .

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [forordningen om fælles bestemmelser] (21) fastsætter fælles bestemmelser om EFRU og visse andre fonde, og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [ny EFRU] (22) fastsætter bestemmelser vedrørende de specifikke målsætninger og anvendelsesområdet for støtte fra EFRU. Det er nu nødvendigt at vedtage specifikke bestemmelser vedrørende målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg), hvor en eller flere medlemsstater samarbejder på tværs af grænserne om effektiv programmering, herunder teknisk bistand, overvågning, evaluering, kommunikation, støtteberettigelse, forvaltning og kontrol samt finansiel forvaltning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [forordningen om fælles bestemmelser] (21) fastsætter fælles bestemmelser om EFRU og visse andre fonde, og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [ny EFRU] (22) fastsætter bestemmelser vedrørende de specifikke målsætninger og anvendelsesområdet for støtte fra EFRU. Det er nu nødvendigt at vedtage specifikke bestemmelser vedrørende målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg), hvor en eller flere medlemsstater samarbejder på tværs af grænserne om effektiv programmering, herunder teknisk bistand, overvågning, evaluering, kommunikation, støtteberettigelse, forvaltning og kontrol samt finansiel forvaltning.

| (2) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [forordningen om fælles bestemmelser] (21) fastsætter fælles bestemmelser om EFRU og visse andre fonde, og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [ny EFRU] (22) fastsætter bestemmelser vedrørende de specifikke målsætninger og anvendelsesområdet for støtte fra EFRU. Det er nu nødvendigt at vedtage specifikke bestemmelser vedrørende målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg), hvor en eller flere medlemsstater
  og deres regioner
  samarbejder på tværs af grænserne om effektiv programmering, herunder teknisk bistand, overvågning, evaluering, kommunikation, støtteberettigelse, forvaltning og kontrol samt finansiel forvaltning. |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [forordningen om fælles bestemmelser] (21) fastsætter fælles bestemmelser om EFRU og visse andre fonde, og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [ny EFRU] (22) fastsætter bestemmelser vedrørende de specifikke målsætninger og anvendelsesområdet for støtte fra EFRU. Det er nu nødvendigt at vedtage specifikke bestemmelser vedrørende målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg), hvor en eller flere medlemsstater
  og deres regioner
  samarbejder på tværs af grænserne om effektiv programmering, herunder teknisk bistand, overvågning, evaluering, kommunikation, støtteberettigelse, forvaltning og kontrol samt finansiel forvaltning.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | For at støtte en harmonisk udvikling af Unionens område på forskellige planer bør EFRU støtte det grænseoverskridende samarbejde, tværnationalt samarbejde, maritimt samarbejde, samarbejdet med regionerne i den yderste periferi og interregionalt samarbejde under målet om europæiske territorialt samarbejde (Interreg). |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

For at støtte en harmonisk udvikling af Unionens område på forskellige planer bør EFRU støtte det grænseoverskridende samarbejde, tværnationalt samarbejde, maritimt samarbejde, samarbejdet med regionerne i den yderste periferi og interregionalt samarbejde under målet om europæiske territorialt samarbejde (Interreg).

| (3) | For at støtte en
  samarbejdsbaseret og
  harmonisk udvikling af Unionens område på forskellige planer
  og reducere de eksisterende skævheder
  bør EFRU støtte det grænseoverskridende samarbejde, tværnationalt samarbejde, maritimt samarbejde, samarbejdet med regionerne i den yderste periferi og interregionalt samarbejde under målet om europæiske territorialt samarbejde (Interreg).
  Der bør i forbindelse hermed tages hensyn til principperne om flerniveaustyring og partnerskab, og stedbaserede tilgange bør styrkes. |
| --- | --- |

(3)

For at støtte en
  samarbejdsbaseret og
  harmonisk udvikling af Unionens område på forskellige planer
  og reducere de eksisterende skævheder
  bør EFRU støtte det grænseoverskridende samarbejde, tværnationalt samarbejde, maritimt samarbejde, samarbejdet med regionerne i den yderste periferi og interregionalt samarbejde under målet om europæiske territorialt samarbejde (Interreg).
  Der bør i forbindelse hermed tages hensyn til principperne om flerniveaustyring og partnerskab, og stedbaserede tilgange bør styrkes.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3 a) | De forskellige elementer i Interreg bør bidrage til at opfylde de mål for bæredygtig udvikling (SDG), der er beskrevet i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget i september 2015. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3 a)

De forskellige elementer i Interreg bør bidrage til at opfylde de mål for bæredygtig udvikling (SDG), der er beskrevet i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget i september 2015.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Komponenten vedrørende grænseoverskridende samarbejde bør sigte mod at takle de i fællesskab udpegede udfordringer i grænseregioner og at udnytte uudnyttet vækstpotentiale i grænseområder, som det fremgår af Kommissionens meddelelse »Fremme af vækst og samhørighed i EU's grænseregioner« (23) (»meddelelsen om grænseregioner«). Den grænseoverskridende komponent bør
  følgelig begrænses til
  samarbejde om
  landegrænser,
  og
  samarbejde på tværs af søgrænser bør integreres
  i den
  tværnationale komponent
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Komponenten vedrørende grænseoverskridende samarbejde bør sigte mod at takle de i fællesskab udpegede udfordringer i grænseregioner og at udnytte uudnyttet vækstpotentiale i grænseområder, som det fremgår af Kommissionens meddelelse »Fremme af vækst og samhørighed i EU's grænseregioner« (23) (»meddelelsen om grænseregioner«). Den grænseoverskridende komponent bør
  følgelig begrænses til
  samarbejde om
  landegrænser,
  og
  samarbejde på tværs af søgrænser bør integreres
  i den
  tværnationale komponent
  .

| (4) | Komponenten vedrørende grænseoverskridende samarbejde bør sigte mod at takle de i fællesskab udpegede udfordringer i grænseregioner og at udnytte uudnyttet vækstpotentiale i grænseområder, som det fremgår af Kommissionens meddelelse »Fremme af vækst og samhørighed i EU's grænseregioner« (23) (»meddelelsen om grænseregioner«). Den grænseoverskridende komponent bør
  derfor omfatte
  samarbejde om
  både land-
  og
  søgrænser, uden at dette berører den nye komponent for samarbejde mellem regioner
  i den
  yderste periferi
  . |
| --- | --- |

(4)

Komponenten vedrørende grænseoverskridende samarbejde bør sigte mod at takle de i fællesskab udpegede udfordringer i grænseregioner og at udnytte uudnyttet vækstpotentiale i grænseområder, som det fremgår af Kommissionens meddelelse »Fremme af vækst og samhørighed i EU's grænseregioner« (23) (»meddelelsen om grænseregioner«). Den grænseoverskridende komponent bør
  derfor omfatte
  samarbejde om
  både land-
  og
  søgrænser, uden at dette berører den nye komponent for samarbejde mellem regioner
  i den
  yderste periferi
  .

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Komponenten vedrørende grænseoverskridende samarbejde bør også omfatte samarbejde mellem en eller flere medlemsstater og et eller flere lande eller andre områder uden for Unionen. Når internt og eksternt grænseoverskridende samarbejde dækkes i denne forordning, bør resultere i en større forenkling og strømlining af gældende bestemmelser for medlemsstaternes myndigheder og for partnermyndigheder og modtagere uden for Unionen set i forhold til programmeringsperioden 2014-2020. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Komponenten vedrørende grænseoverskridende samarbejde bør også omfatte samarbejde mellem en eller flere medlemsstater og et eller flere lande eller andre områder uden for Unionen. Når internt og eksternt grænseoverskridende samarbejde dækkes i denne forordning, bør resultere i en større forenkling og strømlining af gældende bestemmelser for medlemsstaternes myndigheder og for partnermyndigheder og modtagere uden for Unionen set i forhold til programmeringsperioden 2014-2020.

| (5) | Komponenten vedrørende grænseoverskridende samarbejde bør også omfatte samarbejde mellem en eller flere medlemsstater
  eller deres regioner
  og et eller flere lande
  eller regioner
  eller andre områder uden for Unionen. Når internt og eksternt grænseoverskridende samarbejde dækkes i denne forordning, bør resultere i en større forenkling og strømlining af gældende bestemmelser for medlemsstaternes myndigheder og for partnermyndigheder og modtagere uden for Unionen set i forhold til programmeringsperioden 2014-2020. |
| --- | --- |

(5)

Komponenten vedrørende grænseoverskridende samarbejde bør også omfatte samarbejde mellem en eller flere medlemsstater
  eller deres regioner
  og et eller flere lande
  eller regioner
  eller andre områder uden for Unionen. Når internt og eksternt grænseoverskridende samarbejde dækkes i denne forordning, bør resultere i en større forenkling og strømlining af gældende bestemmelser for medlemsstaternes myndigheder og for partnermyndigheder og modtagere uden for Unionen set i forhold til programmeringsperioden 2014-2020.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Komponenten vedrørende tværnationalt samarbejde og maritime samarbejde bør tage sigte på at styrke samarbejdet ved hjælp af aktioner, som bidrager til integreret territorial udvikling i tilknytning til Unionens samhørighedspolitiske prioriteter
  og bør også omfatte maritimt grænseoverskridende samarbejde
  . Det tværnationale samarbejde bør dække større
  områder på fastlandet
  i 
  Unionen, hvorimod det maritime samarbejde bør omfatte
  områder omkring havområder
  og integrere det grænseoverskridende samarbejde om søgrænser i programmeringsperioden 2014-2020. Den fortsatte gennemførelse af maritimt grænseoverskridende samarbejde, der tidligere er truffet beslutning om, inden for rammerne af et større samarbejde på det maritime område bør gives maksimal fleksibilitet, navnlig ved at definere det dækkede område, de særlige mål for et sådant samarbejde, kravene til et projektpartnerskab og etablering af delprogrammer og særlige styringsudvalg. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Komponenten vedrørende tværnationalt samarbejde og maritime samarbejde bør tage sigte på at styrke samarbejdet ved hjælp af aktioner, som bidrager til integreret territorial udvikling i tilknytning til Unionens samhørighedspolitiske prioriteter
  og bør også omfatte maritimt grænseoverskridende samarbejde
  . Det tværnationale samarbejde bør dække større
  områder på fastlandet
  i 
  Unionen, hvorimod det maritime samarbejde bør omfatte
  områder omkring havområder
  og integrere det grænseoverskridende samarbejde om søgrænser i programmeringsperioden 2014-2020. Den fortsatte gennemførelse af maritimt grænseoverskridende samarbejde, der tidligere er truffet beslutning om, inden for rammerne af et større samarbejde på det maritime område bør gives maksimal fleksibilitet, navnlig ved at definere det dækkede område, de særlige mål for et sådant samarbejde, kravene til et projektpartnerskab og etablering af delprogrammer og særlige styringsudvalg.

| (6) | Komponenten vedrørende tværnationalt samarbejde og maritime samarbejde bør tage sigte på at styrke samarbejdet ved hjælp af aktioner, som bidrager til integreret territorial udvikling i tilknytning til Unionens samhørighedspolitiske prioriteter
  , under fuld overholdelse af nærhedsprincippet
  . Det tværnationale samarbejde bør dække større
  transnationale områder samt
  i 
  relevant omfang
  områder omkring havområder
  , som geografisk strækker sig ud over dem
  , der er
  omfattet
  af de
  grænseoverskridende programmer
  . |
| --- | --- |

(6)

Komponenten vedrørende tværnationalt samarbejde og maritime samarbejde bør tage sigte på at styrke samarbejdet ved hjælp af aktioner, som bidrager til integreret territorial udvikling i tilknytning til Unionens samhørighedspolitiske prioriteter
  , under fuld overholdelse af nærhedsprincippet
  . Det tværnationale samarbejde bør dække større
  transnationale områder samt
  i 
  relevant omfang
  områder omkring havområder
  , som geografisk strækker sig ud over dem
  , der er
  omfattet
  af de
  grænseoverskridende programmer
  .

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | På grundlag af erfaringerne med grænseoverskridende og tværnationalt samarbejde i programmeringsperioden 2014-2020 i regionerne i den yderste periferi, hvor kombinationen af begge komponenter i et enkelt program for hvert samarbejdsområde ikke har medført
  tilstrækkelige
  forenkling for programmyndigheder og støttemodtagere, bør der oprettes en specifik komponent vedrørende regioner i den yderste periferi for at sætte regioner i den yderste periferi i stand til at samarbejde med
  deres nabolande
  og
  -områder
  på den mest effektive og enkle måde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

På grundlag af erfaringerne med grænseoverskridende og tværnationalt samarbejde i programmeringsperioden 2014-2020 i regionerne i den yderste periferi, hvor kombinationen af begge komponenter i et enkelt program for hvert samarbejdsområde ikke har medført
  tilstrækkelige
  forenkling for programmyndigheder og støttemodtagere, bør der oprettes en specifik komponent vedrørende regioner i den yderste periferi for at sætte regioner i den yderste periferi i stand til at samarbejde med
  deres nabolande
  og
  -områder
  på den mest effektive og enkle måde.

| (7) | På grundlag af erfaringerne med grænseoverskridende og tværnationalt samarbejde i programmeringsperioden 2014-2020 i regionerne i den yderste periferi, hvor kombinationen af begge komponenter i et enkelt program for hvert samarbejdsområde ikke har medført
  tilstrækkelig
  forenkling for programmyndigheder og støttemodtagere, bør der oprettes en
  ekstra
  specifik komponent vedrørende regioner i den yderste periferi for at sætte regioner i den yderste periferi i stand til at samarbejde med
  tredjelande, oversøiske lande
  og
  territorier (OLT'er) eller regionale integrations- og samarbejdsorganisationer
  på den mest effektive og enkle måde
  , som tager hensyn til deres individuelle karakteristika
  . |
| --- | --- |

(7)

På grundlag af erfaringerne med grænseoverskridende og tværnationalt samarbejde i programmeringsperioden 2014-2020 i regionerne i den yderste periferi, hvor kombinationen af begge komponenter i et enkelt program for hvert samarbejdsområde ikke har medført
  tilstrækkelig
  forenkling for programmyndigheder og støttemodtagere, bør der oprettes en
  ekstra
  specifik komponent vedrørende regioner i den yderste periferi for at sætte regioner i den yderste periferi i stand til at samarbejde med
  tredjelande, oversøiske lande
  og
  territorier (OLT'er) eller regionale integrations- og samarbejdsorganisationer
  på den mest effektive og enkle måde
  , som tager hensyn til deres individuelle karakteristika
  .

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | På grundlag
  erfaringerne
  med de interregionale samarbejdsprogrammer under Interreg og manglen på et sådant samarbejde inden for programmer under målet om investeringer i beskæftigelse og vækst i programmeringsperioden 2014-2020
  bør komponenten vedrørende interregionalt samarbejde i højere grad fokusere
  på
  at styrke samhørighedspolitikkens effektivitet. Denne komponent bør derfor begrænses til to programmer, et for at gøre det muligt at opnå alle former for
  erfaringer
  , innovative tilgange og kapacitetsopbygning til
  programmer under begge mål
  og at fremme europæiske grupper for
  territorialt samarbejde
  (EGTS), der er oprettet eller skal oprettes i henhold til Europa-Parlamentets
  og
  Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006

   (24)

  , og et
  for
  at forbedre analysen af udviklingstendenser. Projektbaseret samarbejde i hele Unionen bør integreres i den nye komponent vedrørende interregionale innovationsinvesteringer
  og
  knyttes tæt til gennemførelsen af Kommissionens meddelelse »Styrkelse af innovation i Europas regioner: Strategier
  til
  robust, inklusiv og bæredygtig vækst«

   (25)

  , navnlig
  for
  at støtte tematiske platforme for intelligent specialisering på områder såsom energi, industriel modernisering eller landbrugsfødevarer
  .
  Endelig bør integreret territorial udvikling med fokus på funktionelle byområder eller byområder være koncentreret inden for
  programmer
  under målet om investeringer i beskæftigelse
  og
  vækst og et ledsagende instrument
  ,
  det »europæiske initiativ for byområder«. De to programmer under komponenten vedrørende interregionalt
  samarbejde
  bør omfatte hele Unionen og
  bør
  også være åbne for tredjelandes deltagelse
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

På grundlag
  erfaringerne
  med de interregionale samarbejdsprogrammer under Interreg og manglen på et sådant samarbejde inden for programmer under målet om investeringer i beskæftigelse og vækst i programmeringsperioden 2014-2020
  bør komponenten vedrørende interregionalt samarbejde i højere grad fokusere
  på
  at styrke samhørighedspolitikkens effektivitet. Denne komponent bør derfor begrænses til to programmer, et for at gøre det muligt at opnå alle former for
  erfaringer
  , innovative tilgange og kapacitetsopbygning til
  programmer under begge mål
  og at fremme europæiske grupper for
  territorialt samarbejde
  (EGTS), der er oprettet eller skal oprettes i henhold til Europa-Parlamentets
  og
  Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006

   (24)

  , og et
  for
  at forbedre analysen af udviklingstendenser. Projektbaseret samarbejde i hele Unionen bør integreres i den nye komponent vedrørende interregionale innovationsinvesteringer
  og
  knyttes tæt til gennemførelsen af Kommissionens meddelelse »Styrkelse af innovation i Europas regioner: Strategier
  til
  robust, inklusiv og bæredygtig vækst«

   (25)

  , navnlig
  for
  at støtte tematiske platforme for intelligent specialisering på områder såsom energi, industriel modernisering eller landbrugsfødevarer
  .
  Endelig bør integreret territorial udvikling med fokus på funktionelle byområder eller byområder være koncentreret inden for
  programmer
  under målet om investeringer i beskæftigelse
  og
  vækst og et ledsagende instrument
  ,
  det »europæiske initiativ for byområder«. De to programmer under komponenten vedrørende interregionalt
  samarbejde
  bør omfatte hele Unionen og
  bør
  også være åbne for tredjelandes deltagelse
  .

| (8) | På grundlag
  af de positive erfaringer
  med de interregionale samarbejdsprogrammer under Interreg
  på den ene side
  og manglen på et sådant samarbejde inden for programmer under målet om investeringer i beskæftigelse og vækst i programmeringsperioden 2014-2020 på
  den anden side er interregionalt samarbejde via udveksling af
  erfaringer
  og udvikling af kapacitet for
  programmer under begge mål
  (europæisk
  territorialt samarbejde og
  investeringer
  for
  vækst
  og
  arbejdspladser) mellem byer og regioner en vigtig komponent med hensyn
  til
  at finde fælles løsninger inden
  for
  samhørighedspolitikken og opbygge vedvarende partnerskaber
  .
  De eksisterende
  programmer og
  navnlig promoveringen af projektbaseret samarbejde
  ,
  herunder fremme af europæiske grupper for territorialt
  samarbejde
  (EGTS) samt makroregionale strategier,
  bør
  derfor videreføres
  . |
| --- | --- |

(8)

På grundlag
  af de positive erfaringer
  med de interregionale samarbejdsprogrammer under Interreg
  på den ene side
  og manglen på et sådant samarbejde inden for programmer under målet om investeringer i beskæftigelse og vækst i programmeringsperioden 2014-2020 på
  den anden side er interregionalt samarbejde via udveksling af
  erfaringer
  og udvikling af kapacitet for
  programmer under begge mål
  (europæisk
  territorialt samarbejde og
  investeringer
  for
  vækst
  og
  arbejdspladser) mellem byer og regioner en vigtig komponent med hensyn
  til
  at finde fælles løsninger inden
  for
  samhørighedspolitikken og opbygge vedvarende partnerskaber
  .
  De eksisterende
  programmer og
  navnlig promoveringen af projektbaseret samarbejde
  ,
  herunder fremme af europæiske grupper for territorialt
  samarbejde
  (EGTS) samt makroregionale strategier,
  bør
  derfor videreføres
  .

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8a) | Det nye initiativ for interregionale innovationsinvesteringer bør være baseret på intelligent specialisering og anvendes til at støtte tematiske platforme for intelligent specialisering inden for områder som energi, industriel modernisering, cirkulær økonomi, social innovation, miljø eller landbrugsfødevarer og hjælpe dem, der beskæftiger sig med strategier for intelligent specialisering, med at danne klynger for at øge innovationen og bringe innovative produkter, processer og økosystemer ud på det europæiske marked. Dokumentationen tyder på, at der er en vedvarende systemisk funktionsfejl i afprøvnings- og valideringsfasen af demonstrationen af nye teknologier (f.eks. centrale støtteteknologier), navnlig når innovationen er et resultat af integration af supplerende regionale specialiseringer, der skaber innovative værdikæder Denne funktionsfejl er særlig kritisk i fasen mellem pilotprojekter og fuldt markedsoptag. På nogle strategiske teknologi- og industriområder har SMV'er på nuværende tidspunkt ikke adgang til en velfungerende og åben, tilsluttet fælleseuropæisk demonstrationsinfrastruktur. Programmerne under det interregionale samarbejdsinitiativ bør dække hele Den Europæiske Union og også være åbne for deltagelse af OLT'er, tredjelande, deres regioner og regionale integrations- og samarbejdsorganisationer, herunder regioner i den yderste periferi. Der bør tilskyndes til opnåelse af synergier mellem interregionale innovationsinvesteringer og andre relevante EU-programmer såsom programmer under de europæiske struktur- og investeringsfonde, Horisont 2020, det digitale marked Europa og programmet for det indre marked, da de vil forstærke virkningen af investeringerne og være til større gavn for borgerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8a)

Det nye initiativ for interregionale innovationsinvesteringer bør være baseret på intelligent specialisering og anvendes til at støtte tematiske platforme for intelligent specialisering inden for områder som energi, industriel modernisering, cirkulær økonomi, social innovation, miljø eller landbrugsfødevarer og hjælpe dem, der beskæftiger sig med strategier for intelligent specialisering, med at danne klynger for at øge innovationen og bringe innovative produkter, processer og økosystemer ud på det europæiske marked. Dokumentationen tyder på, at der er en vedvarende systemisk funktionsfejl i afprøvnings- og valideringsfasen af demonstrationen af nye teknologier (f.eks. centrale støtteteknologier), navnlig når innovationen er et resultat af integration af supplerende regionale specialiseringer, der skaber innovative værdikæder Denne funktionsfejl er særlig kritisk i fasen mellem pilotprojekter og fuldt markedsoptag. På nogle strategiske teknologi- og industriområder har SMV'er på nuværende tidspunkt ikke adgang til en velfungerende og åben, tilsluttet fælleseuropæisk demonstrationsinfrastruktur. Programmerne under det interregionale samarbejdsinitiativ bør dække hele Den Europæiske Union og også være åbne for deltagelse af OLT'er, tredjelande, deres regioner og regionale integrations- og samarbejdsorganisationer, herunder regioner i den yderste periferi. Der bør tilskyndes til opnåelse af synergier mellem interregionale innovationsinvesteringer og andre relevante EU-programmer såsom programmer under de europæiske struktur- og investeringsfonde, Horisont 2020, det digitale marked Europa og programmet for det indre marked, da de vil forstærke virkningen af investeringerne og være til større gavn for borgerne.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Der bør fastsættes objektive kriterier for udpegelse af støtteberettigede regioner og områder. Med henblik herpå bør fastlæggelsen af de støtteberettigede regioner og områder på EU-plan baseres på det fælles klassifikationssystem for regioner, der er fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 (26). |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Der bør fastsættes objektive kriterier for udpegelse af støtteberettigede regioner og områder. Med henblik herpå bør fastlæggelsen af de støtteberettigede regioner og områder på EU-plan baseres på det fælles klassifikationssystem for regioner, der er fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 (26).

| (9) | Der bør fastsættes
  fælles
  objektive kriterier for udpegelse af støtteberettigede regioner og områder. Med henblik herpå bør fastlæggelsen af de støtteberettigede regioner og områder på EU-plan baseres på det fælles klassifikationssystem for regioner, der er fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 (26). |
| --- | --- |

(9)

Der bør fastsættes
  fælles
  objektive kriterier for udpegelse af støtteberettigede regioner og områder. Med henblik herpå bør fastlæggelsen af de støtteberettigede regioner og områder på EU-plan baseres på det fælles klassifikationssystem for regioner, der er fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 (26).

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Det er nødvendigt fortsat at yde støtte eller, hvis det er relevant, etablere et samarbejde vedrørende alle dimensioner med Unionens tilgrænsende tredjelande, da et sådant samarbejde er et vigtigt politisk redskab til regionaludvikling og bør være til gavn for regionerne i de medlemsstater, der grænser op til tredjelande. Med henblik herpå bør EFRU og Unionens eksterne finansieringsinstrumenter, IPA (27), NDICI (28) og OCTP (29) støtte programmer under det grænseoverskridende samarbejde, det tværnationale samarbejde og maritime samarbejde, samarbejdet med regionerne i den yderste periferi og det interregionale samarbejde. Støtten fra EFRU og fra Unionens eksterne finansieringsinstrumenter bør baseres på gensidighed og proportionalitet. For så vidt angår IPA III-CBC og NDICI-CBC, bør EFRU-støtten suppleres med mindst samme beløb under IPA III-CBC og NDICI-CBC og med et maksimumsbeløb, der er fastsat i den pågældende retsakt
  , dvs. op til 3 % af finansieringsrammen under IPA III og op til 4 % af finansieringsrammen under programmet for det geografiske naboskabsområde under artikel 4, stk. 2, i NDICI
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Det er nødvendigt fortsat at yde støtte eller, hvis det er relevant, etablere et samarbejde vedrørende alle dimensioner med Unionens tilgrænsende tredjelande, da et sådant samarbejde er et vigtigt politisk redskab til regionaludvikling og bør være til gavn for regionerne i de medlemsstater, der grænser op til tredjelande. Med henblik herpå bør EFRU og Unionens eksterne finansieringsinstrumenter, IPA (27), NDICI (28) og OCTP (29) støtte programmer under det grænseoverskridende samarbejde, det tværnationale samarbejde og maritime samarbejde, samarbejdet med regionerne i den yderste periferi og det interregionale samarbejde. Støtten fra EFRU og fra Unionens eksterne finansieringsinstrumenter bør baseres på gensidighed og proportionalitet. For så vidt angår IPA III-CBC og NDICI-CBC, bør EFRU-støtten suppleres med mindst samme beløb under IPA III-CBC og NDICI-CBC og med et maksimumsbeløb, der er fastsat i den pågældende retsakt
  , dvs. op til 3 % af finansieringsrammen under IPA III og op til 4 % af finansieringsrammen under programmet for det geografiske naboskabsområde under artikel 4, stk. 2, i NDICI
  .

| (10) | Det er nødvendigt fortsat at yde støtte eller, hvis det er relevant, etablere et samarbejde vedrørende alle dimensioner med Unionens tilgrænsende tredjelande, da et sådant samarbejde er et vigtigt politisk redskab til regionaludvikling og bør være til gavn for regionerne i de medlemsstater, der grænser op til tredjelande. Med henblik herpå bør EFRU og Unionens eksterne finansieringsinstrumenter, IPA (27), NDICI (28) og OCTP (29) støtte programmer under det grænseoverskridende samarbejde, det tværnationale samarbejde og maritime samarbejde, samarbejdet med regionerne i den yderste periferi og det interregionale samarbejde. Støtten fra EFRU og fra Unionens eksterne finansieringsinstrumenter bør baseres på gensidighed og proportionalitet. For så vidt angår IPA III-CBC og NDICI-CBC, bør EFRU-støtten suppleres med mindst samme beløb under IPA III-CBC og NDICI-CBC og med et maksimumsbeløb, der er fastsat i den pågældende retsakt. |
| --- | --- |

(10)

Det er nødvendigt fortsat at yde støtte eller, hvis det er relevant, etablere et samarbejde vedrørende alle dimensioner med Unionens tilgrænsende tredjelande, da et sådant samarbejde er et vigtigt politisk redskab til regionaludvikling og bør være til gavn for regionerne i de medlemsstater, der grænser op til tredjelande. Med henblik herpå bør EFRU og Unionens eksterne finansieringsinstrumenter, IPA (27), NDICI (28) og OCTP (29) støtte programmer under det grænseoverskridende samarbejde, det tværnationale samarbejde og maritime samarbejde, samarbejdet med regionerne i den yderste periferi og det interregionale samarbejde. Støtten fra EFRU og fra Unionens eksterne finansieringsinstrumenter bør baseres på gensidighed og proportionalitet. For så vidt angår IPA III-CBC og NDICI-CBC, bør EFRU-støtten suppleres med mindst samme beløb under IPA III-CBC og NDICI-CBC og med et maksimumsbeløb, der er fastsat i den pågældende retsakt.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10 a) | Der bør lægges særlig vægt på regioner, som bliver nye ydre grænser i Unionen, for at sikre en tilstrækkelig kontinuitet i de igangværende samarbejdsprogrammer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10 a)

Der bør lægges særlig vægt på regioner, som bliver nye ydre grænser i Unionen, for at sikre en tilstrækkelig kontinuitet i de igangværende samarbejdsprogrammer.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | IPA III-bistanden bør hovedsageligt fokusere på at bistå IPA-støttemodtagerne med at styrke de demokratiske institutioner og retsstaten, reformere retsvæsenet og den offentlige forvaltning og fremme respekten for de grundlæggende rettigheder, ligestilling mellem kønnene, tolerance, social inddragelse og ikke-diskrimination. IPA-Bistanden bør fortsat støtte deres bestræbelser på at fremme regionalt, makroregionalt og grænseoverskridende samarbejde samt territorial udvikling, herunder ved at gennemføre Unionens makroregionale strategier. IPA-bistanden bør desuden også omhandle sikkerhed, migration og grænseforvaltning, sikring af adgang til international beskyttelse, deling af relevante oplysninger, styrkelse af grænsekontrollen og fælles bestræbelser på at bekæmpe irregulær migration og smugling af migranter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

IPA III-bistanden bør hovedsageligt fokusere på at bistå IPA-støttemodtagerne med at styrke de demokratiske institutioner og retsstaten, reformere retsvæsenet og den offentlige forvaltning og fremme respekten for de grundlæggende rettigheder, ligestilling mellem kønnene, tolerance, social inddragelse og ikke-diskrimination. IPA-Bistanden bør fortsat støtte deres bestræbelser på at fremme regionalt, makroregionalt og grænseoverskridende samarbejde samt territorial udvikling, herunder ved at gennemføre Unionens makroregionale strategier. IPA-bistanden bør desuden også omhandle sikkerhed, migration og grænseforvaltning, sikring af adgang til international beskyttelse, deling af relevante oplysninger, styrkelse af grænsekontrollen og fælles bestræbelser på at bekæmpe irregulær migration og smugling af migranter.

| (11) | IPA III-bistanden bør hovedsageligt fokusere på at bistå IPA-støttemodtagerne med at styrke de demokratiske institutioner og retsstaten, reformere retsvæsenet og den offentlige forvaltning og fremme respekten for de grundlæggende rettigheder, ligestilling mellem kønnene, tolerance, social inddragelse og ikke-diskrimination
  samt den regionale og lokale udvikling
  . IPA-Bistanden bør fortsat støtte deres bestræbelser på at fremme regionalt, makroregionalt og grænseoverskridende samarbejde samt territorial udvikling, herunder ved at gennemføre Unionens makroregionale strategier. IPA-bistanden bør desuden også omhandle sikkerhed, migration og grænseforvaltning, sikring af adgang til international beskyttelse, deling af relevante oplysninger, styrkelse af grænsekontrollen og fælles bestræbelser på at bekæmpe irregulær migration og smugling af migranter. |
| --- | --- |

(11)

IPA III-bistanden bør hovedsageligt fokusere på at bistå IPA-støttemodtagerne med at styrke de demokratiske institutioner og retsstaten, reformere retsvæsenet og den offentlige forvaltning og fremme respekten for de grundlæggende rettigheder, ligestilling mellem kønnene, tolerance, social inddragelse og ikke-diskrimination
  samt den regionale og lokale udvikling
  . IPA-Bistanden bør fortsat støtte deres bestræbelser på at fremme regionalt, makroregionalt og grænseoverskridende samarbejde samt territorial udvikling, herunder ved at gennemføre Unionens makroregionale strategier. IPA-bistanden bør desuden også omhandle sikkerhed, migration og grænseforvaltning, sikring af adgang til international beskyttelse, deling af relevante oplysninger, styrkelse af grænsekontrollen og fælles bestræbelser på at bekæmpe irregulær migration og smugling af migranter.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12 a) | Udviklingen af synergier med Unionens programmer for eksterne aktiviteter og udvikling bør endvidere bidrage til at sikre den størst mulige virkning, samtidig med at princippet om udviklingsvenlig politikkohærens opfyldes som omhandlet i artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). For at nå SDG-målene er det afgørende, at der er sammenhæng på tværs af alle EU-politikker. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12 a)

Udviklingen af synergier med Unionens programmer for eksterne aktiviteter og udvikling bør endvidere bidrage til at sikre den størst mulige virkning, samtidig med at princippet om udviklingsvenlig politikkohærens opfyldes som omhandlet i artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). For at nå SDG-målene er det afgørende, at der er sammenhæng på tværs af alle EU-politikker.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | I betragtning af den særlige situation for regionerne i Unionens yderste periferi er det nødvendigt at vedtage foranstaltninger
  vedrørende
  de betingelser, hvorunder disse regioner kan få adgang til strukturfondene. Følgelig bør visse bestemmelser i denne forordning tilpasses til de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi for at forenkle og fremme
  samarbejdet
  med
  deres naboer
  , idet der tages hensyn til Kommissionens
  meddelelsen
  »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste
  periferi«

   (31). |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

I betragtning af den særlige situation for regionerne i Unionens yderste periferi er det nødvendigt at vedtage foranstaltninger
  vedrørende
  de betingelser, hvorunder disse regioner kan få adgang til strukturfondene. Følgelig bør visse bestemmelser i denne forordning tilpasses til de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi for at forenkle og fremme
  samarbejdet
  med
  deres naboer
  , idet der tages hensyn til Kommissionens
  meddelelsen
  »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste
  periferi«

   (31).

| (14) | I betragtning af den særlige situation for regionerne i Unionens yderste periferi er det nødvendigt at vedtage foranstaltninger
  til forbedring af
  de betingelser, hvorunder disse regioner kan få adgang til strukturfondene. Følgelig bør visse bestemmelser i denne forordning tilpasses til de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi for at forenkle og fremme
  deres samarbejde
  med
  tredjelande og OLT'er
  , idet der tages hensyn til Kommissionens
  meddelelse
  »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste
  periferi«

   (31). |
| --- | --- |

(14)

I betragtning af den særlige situation for regionerne i Unionens yderste periferi er det nødvendigt at vedtage foranstaltninger
  til forbedring af
  de betingelser, hvorunder disse regioner kan få adgang til strukturfondene. Følgelig bør visse bestemmelser i denne forordning tilpasses til de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi for at forenkle og fremme
  deres samarbejde
  med
  tredjelande og OLT'er
  , idet der tages hensyn til Kommissionens
  meddelelse
  »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste
  periferi«

   (31).

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 14 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (14 a) | Denne forordning bør åbne mulighed for, at OLT'er kan deltage i Interreg-programmerne. Der bør tages hensyn til OLT'ernes særlige forhold og udfordringer med henblik på at lette deres effektive adgang og deltagelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14 a)

Denne forordning bør åbne mulighed for, at OLT'er kan deltage i Interreg-programmerne. Der bør tages hensyn til OLT'ernes særlige forhold og udfordringer med henblik på at lette deres effektive adgang og deltagelse.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Det er nødvendigt at fastsætte, hvor store ressourcer der er afsat til hvert enkelt af Interregs forskellige komponenter, herunder hver medlemsstats andel af de samlede beløb til grænseoverskridende samarbejde, det tværnationale samarbejde
  og maritime samarbejde
  , samarbejdet med regionerne i den yderste periferi og det interregionale samarbejde samt det potentiale, som medlemsstaterne har til rådighed vedrørende fleksibilitet mellem disse komponenter.
  Sammenlignet med programmeringsperioden 2014-2020
  bør
  andelen for grænseoverskridende samarbejde mindskes, samtidig med at andelen for tværnationalt samarbejde
  og
  maritimt samarbejde bør hæves
  ,
  fordi maritimt samarbejdes integreres
  , og der bør
  skabes en ny komponent vedrørende samarbejde med regionerne i den yderste periferi
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Det er nødvendigt at fastsætte, hvor store ressourcer der er afsat til hvert enkelt af Interregs forskellige komponenter, herunder hver medlemsstats andel af de samlede beløb til grænseoverskridende samarbejde, det tværnationale samarbejde
  og maritime samarbejde
  , samarbejdet med regionerne i den yderste periferi og det interregionale samarbejde samt det potentiale, som medlemsstaterne har til rådighed vedrørende fleksibilitet mellem disse komponenter.
  Sammenlignet med programmeringsperioden 2014-2020
  bør
  andelen for grænseoverskridende samarbejde mindskes, samtidig med at andelen for tværnationalt samarbejde
  og
  maritimt samarbejde bør hæves
  ,
  fordi maritimt samarbejdes integreres
  , og der bør
  skabes en ny komponent vedrørende samarbejde med regionerne i den yderste periferi
  .

| (15) | Det er nødvendigt at fastsætte, hvor store ressourcer der er afsat til hvert enkelt af Interregs forskellige komponenter, herunder hver medlemsstats andel af de samlede beløb til grænseoverskridende samarbejde, det tværnationale samarbejde, samarbejdet med regionerne i den yderste periferi og det interregionale samarbejde samt det potentiale, som medlemsstaterne har til rådighed vedrørende fleksibilitet mellem disse komponenter.
  I lyset af globaliseringen
  bør
  det samarbejde, der sigter på at fremme investeringer i job og vækst
  og
  fælles investeringer med andre regioner
  ,
  imidlertid også bestemmes af regionernes fælles karakteristika og ambitioner og ikke nødvendigvis af deres grænser
  , og der bør
  derfor afsættes tilstrækkelige supplerende midler til det nye initiativ om interregionale innovationsinvesteringer for at tage højde for de globale markedsvilkår
  . |
| --- | --- |

(15)

Det er nødvendigt at fastsætte, hvor store ressourcer der er afsat til hvert enkelt af Interregs forskellige komponenter, herunder hver medlemsstats andel af de samlede beløb til grænseoverskridende samarbejde, det tværnationale samarbejde, samarbejdet med regionerne i den yderste periferi og det interregionale samarbejde samt det potentiale, som medlemsstaterne har til rådighed vedrørende fleksibilitet mellem disse komponenter.
  I lyset af globaliseringen
  bør
  det samarbejde, der sigter på at fremme investeringer i job og vækst
  og
  fælles investeringer med andre regioner
  ,
  imidlertid også bestemmes af regionernes fælles karakteristika og ambitioner og ikke nødvendigvis af deres grænser
  , og der bør
  derfor afsættes tilstrækkelige supplerende midler til det nye initiativ om interregionale innovationsinvesteringer for at tage højde for de globale markedsvilkår
  .

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | Inden for rammerne af de enestående og specifikke forhold på øen Irland og med henblik på at støtte samarbejdet mellem nord og syd i henhold til Langfredagsaftalen
  bør
  der gennemføres et nyt grænseoverskridende »Peace Plus«-program, som bygger videre på arbejdet i forbindelse med tidligere programmer mellem grænseområderne i Irland og Nordirland. Under hensyntagen til den praktiske betydning heraf er det nødvendigt at sikre, at EFRU, hvis programmet fungerer til fordel for fred og forsoning, også bidrager til at fremme social, økonomisk og regional stabilitet i de pågældende regioner, navnlig gennem aktioner til at fremme samhørighed mellem lokalsamfundene. I lyset af programmets særlige omstændighed bør det forvaltes på en integreret måde, idet Det Forenede Kongeriges bidrag integreres i programmet som eksterne formålsbestemte indtægter. Derudover bør visse bestemmelser om udvælgelse af operationer i denne forordning ikke finde anvendelse på det pågældende program i forbindelse med operationer til støtte for fred og forsoning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

Inden for rammerne af de enestående og specifikke forhold på øen Irland og med henblik på at støtte samarbejdet mellem nord og syd i henhold til Langfredagsaftalen
  bør
  der gennemføres et nyt grænseoverskridende »Peace Plus«-program, som bygger videre på arbejdet i forbindelse med tidligere programmer mellem grænseområderne i Irland og Nordirland. Under hensyntagen til den praktiske betydning heraf er det nødvendigt at sikre, at EFRU, hvis programmet fungerer til fordel for fred og forsoning, også bidrager til at fremme social, økonomisk og regional stabilitet i de pågældende regioner, navnlig gennem aktioner til at fremme samhørighed mellem lokalsamfundene. I lyset af programmets særlige omstændighed bør det forvaltes på en integreret måde, idet Det Forenede Kongeriges bidrag integreres i programmet som eksterne formålsbestemte indtægter. Derudover bør visse bestemmelser om udvælgelse af operationer i denne forordning ikke finde anvendelse på det pågældende program i forbindelse med operationer til støtte for fred og forsoning.

| (18) | Inden for rammerne af de enestående og specifikke forhold på øen Irland og med henblik på at støtte samarbejdet mellem nord og syd i henhold til Langfredagsaftalen
  skal
  der gennemføres et nyt grænseoverskridende »Peace Plus«-program, som bygger videre på arbejdet i forbindelse med tidligere programmer mellem grænseområderne i Irland og Nordirland. Under hensyntagen til den praktiske betydning heraf er det nødvendigt at sikre, at EFRU, hvis programmet fungerer til fordel for fred og forsoning, også bidrager til at fremme social, økonomisk og regional stabilitet
  og samarbejde
  i de pågældende regioner, navnlig gennem aktioner til at fremme samhørighed mellem lokalsamfundene. I lyset af programmets særlige omstændighed bør det forvaltes på en integreret måde, idet Det Forenede Kongeriges bidrag integreres i programmet som eksterne formålsbestemte indtægter. Derudover bør visse bestemmelser om udvælgelse af operationer i denne forordning ikke finde anvendelse på det pågældende program i forbindelse med operationer til støtte for fred og forsoning. |
| --- | --- |

(18)

Inden for rammerne af de enestående og specifikke forhold på øen Irland og med henblik på at støtte samarbejdet mellem nord og syd i henhold til Langfredagsaftalen
  skal
  der gennemføres et nyt grænseoverskridende »Peace Plus«-program, som bygger videre på arbejdet i forbindelse med tidligere programmer mellem grænseområderne i Irland og Nordirland. Under hensyntagen til den praktiske betydning heraf er det nødvendigt at sikre, at EFRU, hvis programmet fungerer til fordel for fred og forsoning, også bidrager til at fremme social, økonomisk og regional stabilitet
  og samarbejde
  i de pågældende regioner, navnlig gennem aktioner til at fremme samhørighed mellem lokalsamfundene. I lyset af programmets særlige omstændighed bør det forvaltes på en integreret måde, idet Det Forenede Kongeriges bidrag integreres i programmet som eksterne formålsbestemte indtægter. Derudover bør visse bestemmelser om udvælgelse af operationer i denne forordning ikke finde anvendelse på det pågældende program i forbindelse med operationer til støtte for fred og forsoning.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | Den største del af EU-støtten bør fokusere på et begrænset antal politiske mål for at maksimere Interregs virkning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Den største del af EU-støtten bør fokusere på et begrænset antal politiske mål for at maksimere Interregs virkning.

| (20) | Den største del af EU-støtten bør fokusere på et begrænset antal politiske mål for at maksimere Interregs virkning.
  Synergierne og komplementariteten mellem Interreg-komponenterne bør styrkes. |
| --- | --- |

(20)

Den største del af EU-støtten bør fokusere på et begrænset antal politiske mål for at maksimere Interregs virkning.
  Synergierne og komplementariteten mellem Interreg-komponenterne bør styrkes.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | Bestemmelser om udarbejdelse, vedtagelse og ændring af Interreg-programmerne samt territorial udvikling, om udvælgelsen af operationer, om overvågning og evaluering, om programmyndighederne, om revisioner af operationer og om gennemsigtighed og kommunikation bør tilpasses de særlige forhold, der gælder for Interreg-programmerne set i forhold til de bestemmelser, der er fastsat i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser]. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

Bestemmelser om udarbejdelse, vedtagelse og ændring af Interreg-programmerne samt territorial udvikling, om udvælgelsen af operationer, om overvågning og evaluering, om programmyndighederne, om revisioner af operationer og om gennemsigtighed og kommunikation bør tilpasses de særlige forhold, der gælder for Interreg-programmerne set i forhold til de bestemmelser, der er fastsat i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser].

| (21) | Bestemmelser om udarbejdelse, vedtagelse og ændring af Interreg-programmerne samt territorial udvikling, om udvælgelsen af operationer, om overvågning og evaluering, om programmyndighederne, om revisioner af operationer og om gennemsigtighed og kommunikation bør tilpasses de særlige forhold, der gælder for Interreg-programmerne set i forhold til de bestemmelser, der er fastsat i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser].
  Disse specifikke bestemmelser bør være enkle og klare for at undgå overregulering og yderligere administrative byrder for medlemsstaterne og støttemodtagerne. |
| --- | --- |

(21)

Bestemmelser om udarbejdelse, vedtagelse og ændring af Interreg-programmerne samt territorial udvikling, om udvælgelsen af operationer, om overvågning og evaluering, om programmyndighederne, om revisioner af operationer og om gennemsigtighed og kommunikation bør tilpasses de særlige forhold, der gælder for Interreg-programmerne set i forhold til de bestemmelser, der er fastsat i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser].
  Disse specifikke bestemmelser bør være enkle og klare for at undgå overregulering og yderligere administrative byrder for medlemsstaterne og støttemodtagerne.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (22) | Bestemmelserne om kriterierne for, at operationer kan betragtes som virkelig fælles og samarbejdsorienterede, om partnerskabet inden for Interreg-operation og om den ledende partners forpligtelser som fastsat i programperioden 2014-2020 bør opretholdes. Interreg-partnerne bør
  dog
  samarbejde inden for
  alle fire dimensioner (
  udvikling, gennemførelse, personale
  og
  finansiering) og, hvad angår samarbejdet med regioner i den yderste periferi, inden for tre ud af fire dimensioner, da det bør være enklere at kombinere støtte fra EFRU og Unionens eksterne finansieringsinstrumenter både på program- og operationsniveau. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22)

Bestemmelserne om kriterierne for, at operationer kan betragtes som virkelig fælles og samarbejdsorienterede, om partnerskabet inden for Interreg-operation og om den ledende partners forpligtelser som fastsat i programperioden 2014-2020 bør opretholdes. Interreg-partnerne bør
  dog
  samarbejde inden for
  alle fire dimensioner (
  udvikling, gennemførelse, personale
  og
  finansiering) og, hvad angår samarbejdet med regioner i den yderste periferi, inden for tre ud af fire dimensioner, da det bør være enklere at kombinere støtte fra EFRU og Unionens eksterne finansieringsinstrumenter både på program- og operationsniveau.

| (22) | Bestemmelserne om kriterierne for, at operationer kan betragtes som virkelig fælles og samarbejdsorienterede, om partnerskabet inden for Interreg-operation og om den ledende partners forpligtelser som fastsat i programperioden 2014-2020 bør opretholdes. Interreg-partnerne bør samarbejde inden for udvikling
  og
  gennemførelse
  samt
  personale
  eller
  finansiering
  eller begge dele
  og, hvad angår samarbejdet med regioner i den yderste periferi, inden for tre ud af fire dimensioner, da det bør være enklere at kombinere støtte fra EFRU og Unionens eksterne finansieringsinstrumenter både på program- og operationsniveau. |
| --- | --- |

(22)

Bestemmelserne om kriterierne for, at operationer kan betragtes som virkelig fælles og samarbejdsorienterede, om partnerskabet inden for Interreg-operation og om den ledende partners forpligtelser som fastsat i programperioden 2014-2020 bør opretholdes. Interreg-partnerne bør samarbejde inden for udvikling
  og
  gennemførelse
  samt
  personale
  eller
  finansiering
  eller begge dele
  og, hvad angår samarbejdet med regioner i den yderste periferi, inden for tre ud af fire dimensioner, da det bør være enklere at kombinere støtte fra EFRU og Unionens eksterne finansieringsinstrumenter både på program- og operationsniveau.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 22 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (22 a) | Et vigtigt og vellykket instrument under programmerne for grænseoverskridende samarbejde er mellemfolkelige og mindre projekter, der skal overvinde hindringer ved eller hen over grænser, fremme lokale kontakter og derigennem bringe grænseområderne og deres indbyggere tættere sammen. Mellemfolkelige projekter og mindre projekter gennemføres på mange områder, bl.a. kultur, sport, turisme, almen og erhvervsfaglig uddannelse, økonomi, videnskab, miljøbeskyttelse og økologi, sundhedspleje, transport og små infrastrukturprojekter, forvaltningssamarbejde og pr-aktiviteter. Som det bl.a. fremgår af Regionsudvalgets udtalelse »Mellemfolkelige og mindre projekter i grænseoverskridende samarbejdsprogrammer«

   (32)

  , har mellemfolkelige og mindre projekter høj europæisk merværdi og bidrager væsentligt til den overordnede målsætning for programmerne for grænseoverskridende samarbejde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22 a)

Et vigtigt og vellykket instrument under programmerne for grænseoverskridende samarbejde er mellemfolkelige og mindre projekter, der skal overvinde hindringer ved eller hen over grænser, fremme lokale kontakter og derigennem bringe grænseområderne og deres indbyggere tættere sammen. Mellemfolkelige projekter og mindre projekter gennemføres på mange områder, bl.a. kultur, sport, turisme, almen og erhvervsfaglig uddannelse, økonomi, videnskab, miljøbeskyttelse og økologi, sundhedspleje, transport og små infrastrukturprojekter, forvaltningssamarbejde og pr-aktiviteter. Som det bl.a. fremgår af Regionsudvalgets udtalelse »Mellemfolkelige og mindre projekter i grænseoverskridende samarbejdsprogrammer«

   (32)

  , har mellemfolkelige og mindre projekter høj europæisk merværdi og bidrager væsentligt til den overordnede målsætning for programmerne for grænseoverskridende samarbejde.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (23) | Det er nødvendigt at tydeliggøre reglerne for fondene for mindre projekter, der er blevet gennemført siden Interregs begyndelse
  ,
  men
  aldrig har været
  omfattet af
  særlige bestemmelser
  . Som
  det
  også fremgår af udtalelse fra Regionsudvalgets »Mellemfolkelige og
  mindre projekter
  i grænseoverskridende samarbejdsprogrammer«

   (32)

  , spiller sådanne små projektfonde en vigtig rolle i opbygningen
  af
  tillid mellem borgerne
  og
  institutionerne, giver stor europæisk merværdi
  og
  bidrager væsentligt til den overordnede målsætning for programmerne for grænseoverskridende samarbejde ved at overvinde grænsehindringer
  og
  integrere grænseområderne og deres indbyggere.
  For at forenkle finansforvaltningen af mindre projekter for de slutmodtagere, som ofte ikke er vant til at ansøge om EU-midler, bør brugen af forenklede omkostningsmuligheder og faste beløb gøres obligatorisk, når der er tale om beløb under en vis tærskel. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

Det er nødvendigt at tydeliggøre reglerne for fondene for mindre projekter, der er blevet gennemført siden Interregs begyndelse
  ,
  men
  aldrig har været
  omfattet af
  særlige bestemmelser
  . Som
  det
  også fremgår af udtalelse fra Regionsudvalgets »Mellemfolkelige og
  mindre projekter
  i grænseoverskridende samarbejdsprogrammer«

   (32)

  , spiller sådanne små projektfonde en vigtig rolle i opbygningen
  af
  tillid mellem borgerne
  og
  institutionerne, giver stor europæisk merværdi
  og
  bidrager væsentligt til den overordnede målsætning for programmerne for grænseoverskridende samarbejde ved at overvinde grænsehindringer
  og
  integrere grænseområderne og deres indbyggere.
  For at forenkle finansforvaltningen af mindre projekter for de slutmodtagere, som ofte ikke er vant til at ansøge om EU-midler, bør brugen af forenklede omkostningsmuligheder og faste beløb gøres obligatorisk, når der er tale om beløb under en vis tærskel.

| (23) | Siden indførelsen af Interreg støttes mellemfolkelige og mindre projekter hovedsagelig af fonde for mindre projekter eller lignende instrumenter
  ,
  der dog
  aldrig har været
  underlagt
  særlige bestemmelser
  , og
  det
  er derfor nødvendigt at tydeliggøre reglerne for fondene for
  mindre projekter
  . For at opretholde merværdien
  af og
  fordelene ved mellemfolkelige
  og
  mindre projekter, herunder vedrørende lokal
  og
  regional udvikling, samt
  for at forenkle finansforvaltningen af mindre projekter for de slutmodtagere, som ofte ikke er vant til at ansøge om EU-midler, bør brugen af forenklede omkostningsmuligheder og faste beløb gøres obligatorisk, når der er tale om beløb under en vis tærskel. |
| --- | --- |

(23)

Siden indførelsen af Interreg støttes mellemfolkelige og mindre projekter hovedsagelig af fonde for mindre projekter eller lignende instrumenter
  ,
  der dog
  aldrig har været
  underlagt
  særlige bestemmelser
  , og
  det
  er derfor nødvendigt at tydeliggøre reglerne for fondene for
  mindre projekter
  . For at opretholde merværdien
  af og
  fordelene ved mellemfolkelige
  og
  mindre projekter, herunder vedrørende lokal
  og
  regional udvikling, samt
  for at forenkle finansforvaltningen af mindre projekter for de slutmodtagere, som ofte ikke er vant til at ansøge om EU-midler, bør brugen af forenklede omkostningsmuligheder og faste beløb gøres obligatorisk, når der er tale om beløb under en vis tærskel.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (24) | Som følge af inddragelsen af mere end en medlemsstat og de deraf følgende højere administrationsomkostninger, navnlig for så vidt angår kontrol og oversættelse, bør loftet for udgifter til teknisk bistand være højere end under målet om investering i beskæftigelse og vækst. Med henblik på at udligne de højere administrationsomkostninger bør medlemsstaterne tilskyndes til så vidt muligt at nedbringe de administrative byrder med hensyn til gennemførelsen af fælles projekter. Desuden bør Interreg-programmer med begrænset EU-støtte eller eksterne grænseoverskridende samarbejdsprogrammer modtage et bestemt mindstebeløb til teknisk bistand for at sikre tilstrækkelige midler til effektive tekniske bistandsaktiviteter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24)

Som følge af inddragelsen af mere end en medlemsstat og de deraf følgende højere administrationsomkostninger, navnlig for så vidt angår kontrol og oversættelse, bør loftet for udgifter til teknisk bistand være højere end under målet om investering i beskæftigelse og vækst. Med henblik på at udligne de højere administrationsomkostninger bør medlemsstaterne tilskyndes til så vidt muligt at nedbringe de administrative byrder med hensyn til gennemførelsen af fælles projekter. Desuden bør Interreg-programmer med begrænset EU-støtte eller eksterne grænseoverskridende samarbejdsprogrammer modtage et bestemt mindstebeløb til teknisk bistand for at sikre tilstrækkelige midler til effektive tekniske bistandsaktiviteter.

| (24) | Som følge af inddragelsen af mere end en medlemsstat og de deraf følgende højere administrationsomkostninger,
  herunder for regionale kontaktpunkter (eller »antenner«), som er vigtige kontaktpunkter for dem, der foreslår og gennemfører projekter, og derfor fungerer som en direkte linje til de fælles sekretariater eller de relevante myndigheder, men
  navnlig for så vidt angår kontrol og oversættelse, bør loftet for udgifter til teknisk bistand være højere end under målet om investering i beskæftigelse og vækst. Med henblik på at udligne de højere administrationsomkostninger bør medlemsstaterne tilskyndes til så vidt muligt at nedbringe de administrative byrder med hensyn til gennemførelsen af fælles projekter. Desuden bør Interreg-programmer med begrænset EU-støtte eller eksterne grænseoverskridende samarbejdsprogrammer modtage et bestemt mindstebeløb til teknisk bistand for at sikre tilstrækkelige midler til effektive tekniske bistandsaktiviteter. |
| --- | --- |

(24)

Som følge af inddragelsen af mere end en medlemsstat og de deraf følgende højere administrationsomkostninger,
  herunder for regionale kontaktpunkter (eller »antenner«), som er vigtige kontaktpunkter for dem, der foreslår og gennemfører projekter, og derfor fungerer som en direkte linje til de fælles sekretariater eller de relevante myndigheder, men
  navnlig for så vidt angår kontrol og oversættelse, bør loftet for udgifter til teknisk bistand være højere end under målet om investering i beskæftigelse og vækst. Med henblik på at udligne de højere administrationsomkostninger bør medlemsstaterne tilskyndes til så vidt muligt at nedbringe de administrative byrder med hensyn til gennemførelsen af fælles projekter. Desuden bør Interreg-programmer med begrænset EU-støtte eller eksterne grænseoverskridende samarbejdsprogrammer modtage et bestemt mindstebeløb til teknisk bistand for at sikre tilstrækkelige midler til effektive tekniske bistandsaktiviteter.

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 25 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (25a) | Som følge af forværringen af de administrative byrder bør Kommissionen, medlemsstaterne og regionerne arbejde tæt sammen for at kunne udnytte de forbedrede passende regler for et Interreg-programs forvaltnings- og kontrolsystem, som er omhandlet i artikel 77 i forordning (EU) .../... [den nye forordning om fælles bestemmelser]. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25a)

Som følge af forværringen af de administrative byrder bør Kommissionen, medlemsstaterne og regionerne arbejde tæt sammen for at kunne udnytte de forbedrede passende regler for et Interreg-programs forvaltnings- og kontrolsystem, som er omhandlet i artikel 77 i forordning (EU) .../... [den nye forordning om fælles bestemmelser].

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 27

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (27) | Medlemsstaterne bør
  opfordres til at overdrage
  forvaltningsmyndighedens funktioner til en EGTS eller
  at
  gøre en sådan gruppe, i lighed med andre grænseoverskridende retlige organer, ansvarlig for forvaltningen af et delprogram, en integreret territorial investering eller
  en eller flere fonde for mindre projekter
  eller
  at
  fungere som eneste partner. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27)

Medlemsstaterne bør
  opfordres til at overdrage
  forvaltningsmyndighedens funktioner til en EGTS eller
  at
  gøre en sådan gruppe, i lighed med andre grænseoverskridende retlige organer, ansvarlig for forvaltningen af et delprogram, en integreret territorial investering eller
  en eller flere fonde for mindre projekter
  eller
  at
  fungere som eneste partner.

| (27) | Medlemsstaterne bør
  i relevant omfang delegere
  forvaltningsmyndighedens funktioner til en
  ny eller eventuelt eksisterende
  EGTS eller gøre en sådan gruppe, i lighed med andre grænseoverskridende retlige organer, ansvarlig for forvaltningen af et delprogram
  eller
  en integreret territorial investering eller fungere som eneste partner.
  Medlemsstaterne bør sætte regionale og lokale myndigheder og andre offentlige organer fra forskellige medlemsstater i stand til at oprette sådanne samarbejdsgrupper med status som juridisk person og bør inddrage lokale og regionale myndigheder i deres arbejde. |
| --- | --- |

(27)

Medlemsstaterne bør
  i relevant omfang delegere
  forvaltningsmyndighedens funktioner til en
  ny eller eventuelt eksisterende
  EGTS eller gøre en sådan gruppe, i lighed med andre grænseoverskridende retlige organer, ansvarlig for forvaltningen af et delprogram
  eller
  en integreret territorial investering eller fungere som eneste partner.
  Medlemsstaterne bør sætte regionale og lokale myndigheder og andre offentlige organer fra forskellige medlemsstater i stand til at oprette sådanne samarbejdsgrupper med status som juridisk person og bør inddrage lokale og regionale myndigheder i deres arbejde.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (28) | Betalingskæden i programmeringsperioden 2014-2020 fra Kommissionen til den ledende partner via attesteringsmyndigheden bør videreføres under regnskabsfunktionen. Unionens støtte bør udbetales til den ledende partner, medmindre det vil resultere i dobbelte gebyrer for omregning til euro og tilbage til en anden valuta eller omvendt mellem den ledende partner og de andre partnere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28)

Betalingskæden i programmeringsperioden 2014-2020 fra Kommissionen til den ledende partner via attesteringsmyndigheden bør videreføres under regnskabsfunktionen. Unionens støtte bør udbetales til den ledende partner, medmindre det vil resultere i dobbelte gebyrer for omregning til euro og tilbage til en anden valuta eller omvendt mellem den ledende partner og de andre partnere.

| (28) | Betalingskæden i programmeringsperioden 2014-2020 fra Kommissionen til den ledende partner via attesteringsmyndigheden bør videreføres under regnskabsfunktionen. Unionens støtte bør udbetales til den ledende partner, medmindre det vil resultere i dobbelte gebyrer for omregning til euro og tilbage til en anden valuta eller omvendt mellem den ledende partner og de andre partnere.
  Hvis ikke andet er angivet, bør den ledende partner sikre, at de øvrige partnere modtager det fulde beløb af bidraget fra den pågældende EU-fond inden for den tidsramme, der er aftalt af alle partnerne, og efter samme procedure, som er anvendt for den ledende partner. |
| --- | --- |

(28)

Betalingskæden i programmeringsperioden 2014-2020 fra Kommissionen til den ledende partner via attesteringsmyndigheden bør videreføres under regnskabsfunktionen. Unionens støtte bør udbetales til den ledende partner, medmindre det vil resultere i dobbelte gebyrer for omregning til euro og tilbage til en anden valuta eller omvendt mellem den ledende partner og de andre partnere.
  Hvis ikke andet er angivet, bør den ledende partner sikre, at de øvrige partnere modtager det fulde beløb af bidraget fra den pågældende EU-fond inden for den tidsramme, der er aftalt af alle partnerne, og efter samme procedure, som er anvendt for den ledende partner.

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (29) | I henhold til artikel 63, stk. 9, i forordning (EU, Euratom) [FR-Omnibus] skal sektorspecifikke regler tage højde for programmer for europæisk territorialt samarbejde (Interreg), navnlig hvad angår revisionsfunktionen. Bestemmelserne om den årlige revisionserklæring, den årlige kontrolrapport og de revisionerne af operationer bør derfor forenkles og tilpasses til sådanne programmer, som omfatter mere end én medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Ændring

(29)

I henhold til artikel 63, stk. 9, i forordning (EU, Euratom) [FR-Omnibus] skal sektorspecifikke regler tage højde for programmer for europæisk territorialt samarbejde (Interreg), navnlig hvad angår revisionsfunktionen. Bestemmelserne om den årlige revisionserklæring, den årlige kontrolrapport og de revisionerne af operationer bør derfor forenkles og tilpasses til sådanne programmer, som omfatter mere end én medlemsstat.

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (30) | Der bør oprettes en klar økonomisk ansvarskæde, for så vidt angår inddrivelse af beløb i forbindelse med uregelmæssigheder fra den eneste eller andre partnere via den ledende partner og forvaltningsmyndigheden til Kommissionen. Der bør fastsættes bestemmelser om medlemsstaternes, tredjelandes, partnerlandes eller oversøiske lande og territoriers (OLT'ers) ansvar i tilfælde, hvor inddrivelse fra den eneste partner, andre partnere eller den ledende partner ikke lykkes, hvilket betyder, at medlemsstaten foretager refusion til forvaltningsmyndigheden. Følgelig kan der under Interreg-programmerne ikke forekomme uinddrivelige beløb, for så vidt angår støttemodtagerne. Det er imidlertid nødvendigt at præcisere de regler, der gælder, hvis en medlemsstat, et tredjeland eller et partnerland eller et OLT ikke foretager refusion til forvaltningsmyndigheden. Den ledende partners forpligtelser vedrørende inddrivelse bør også præciseres.
  Navnlig
  bør forvaltningsmyndigheden ikke kunne forpligte den ledende partner til at indlede en retssag i et andet land. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30)

Der bør oprettes en klar økonomisk ansvarskæde, for så vidt angår inddrivelse af beløb i forbindelse med uregelmæssigheder fra den eneste eller andre partnere via den ledende partner og forvaltningsmyndigheden til Kommissionen. Der bør fastsættes bestemmelser om medlemsstaternes, tredjelandes, partnerlandes eller oversøiske lande og territoriers (OLT'ers) ansvar i tilfælde, hvor inddrivelse fra den eneste partner, andre partnere eller den ledende partner ikke lykkes, hvilket betyder, at medlemsstaten foretager refusion til forvaltningsmyndigheden. Følgelig kan der under Interreg-programmerne ikke forekomme uinddrivelige beløb, for så vidt angår støttemodtagerne. Det er imidlertid nødvendigt at præcisere de regler, der gælder, hvis en medlemsstat, et tredjeland eller et partnerland eller et OLT ikke foretager refusion til forvaltningsmyndigheden. Den ledende partners forpligtelser vedrørende inddrivelse bør også præciseres.
  Navnlig
  bør forvaltningsmyndigheden ikke kunne forpligte den ledende partner til at indlede en retssag i et andet land.

| (30) | Der bør oprettes en klar økonomisk ansvarskæde, for så vidt angår inddrivelse af beløb i forbindelse med uregelmæssigheder fra den eneste eller andre partnere via den ledende partner og forvaltningsmyndigheden til Kommissionen. Der bør fastsættes bestemmelser om medlemsstaternes, tredjelandes, partnerlandes eller oversøiske lande og territoriers (OLT'ers) ansvar i tilfælde, hvor inddrivelse fra den eneste partner, andre partnere eller den ledende partner ikke lykkes, hvilket betyder, at medlemsstaten foretager refusion til forvaltningsmyndigheden. Følgelig kan der under Interreg-programmerne ikke forekomme uinddrivelige beløb, for så vidt angår støttemodtagerne. Det er imidlertid nødvendigt at præcisere de regler, der gælder, hvis en medlemsstat, et tredjeland eller et partnerland eller et OLT ikke foretager refusion til forvaltningsmyndigheden. Den ledende partners forpligtelser vedrørende inddrivelse bør også præciseres.
  Endvidere bør procedurerne for inddrivelse fastlægges og godkendes af overvågningsudvalget. Dog
  bør forvaltningsmyndigheden ikke kunne forpligte den ledende partner til at indlede en retssag i et andet land. |
| --- | --- |

(30)

Der bør oprettes en klar økonomisk ansvarskæde, for så vidt angår inddrivelse af beløb i forbindelse med uregelmæssigheder fra den eneste eller andre partnere via den ledende partner og forvaltningsmyndigheden til Kommissionen. Der bør fastsættes bestemmelser om medlemsstaternes, tredjelandes, partnerlandes eller oversøiske lande og territoriers (OLT'ers) ansvar i tilfælde, hvor inddrivelse fra den eneste partner, andre partnere eller den ledende partner ikke lykkes, hvilket betyder, at medlemsstaten foretager refusion til forvaltningsmyndigheden. Følgelig kan der under Interreg-programmerne ikke forekomme uinddrivelige beløb, for så vidt angår støttemodtagerne. Det er imidlertid nødvendigt at præcisere de regler, der gælder, hvis en medlemsstat, et tredjeland eller et partnerland eller et OLT ikke foretager refusion til forvaltningsmyndigheden. Den ledende partners forpligtelser vedrørende inddrivelse bør også præciseres.
  Endvidere bør procedurerne for inddrivelse fastlægges og godkendes af overvågningsudvalget. Dog
  bør forvaltningsmyndigheden ikke kunne forpligte den ledende partner til at indlede en retssag i et andet land.

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 30 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (30 a) | Det er hensigtsmæssigt at tilskynde til finansiel disciplin. Samtidig bør der i ordningerne for frigørelse af budgetmæssige forpligtelser tages hensyn til Interreg-programmernes kompleksitet og til deres gennemførelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30 a)

Det er hensigtsmæssigt at tilskynde til finansiel disciplin. Samtidig bør der i ordningerne for frigørelse af budgetmæssige forpligtelser tages hensyn til Interreg-programmernes kompleksitet og til deres gennemførelse.

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 32

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (32) | Selv om Interreg-programmer med deltagelse af tredjelande, partnerlande eller OLT'er bør gennemføres under delt forvaltning, kan samarbejde med regioner i den yderste periferi gennemføres under indirekte forvaltning. Der bør fastsættes specifikke regler om, hvordan sidstnævnte programmer som helhed eller delvis gennemføres under indirekte forvaltning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(32)

Selv om Interreg-programmer med deltagelse af tredjelande, partnerlande eller OLT'er bør gennemføres under delt forvaltning, kan samarbejde med regioner i den yderste periferi gennemføres under indirekte forvaltning. Der bør fastsættes specifikke regler om, hvordan sidstnævnte programmer som helhed eller delvis gennemføres under indirekte forvaltning.

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 35

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (35) | For at sikre ensartede betingelser for vedtagelse eller ændring af Interreg-programmer bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Eksterne grænseoverskridende samarbejdsprogrammer
  bør
  ,
  hvis
  det er relevant, være i overensstemmelse med de udvalgsprocedurer, der er fastsat i henhold til forordning (EU) [IPA III] og [NDICI], hvad angår den første vedtagelsesafgørelse for disse programmer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(35)

For at sikre ensartede betingelser for vedtagelse eller ændring af Interreg-programmer bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Eksterne grænseoverskridende samarbejdsprogrammer
  bør
  ,
  hvis
  det er relevant, være i overensstemmelse med de udvalgsprocedurer, der er fastsat i henhold til forordning (EU) [IPA III] og [NDICI], hvad angår den første vedtagelsesafgørelse for disse programmer.

| (35) | For at sikre ensartede betingelser for vedtagelse eller ændring af Interreg-programmer bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser.
  Dog bør
  eksterne grænseoverskridende samarbejdsprogrammer,
  hvor
  det er relevant, være i overensstemmelse med de udvalgsprocedurer, der er fastsat i henhold til forordning (EU) [IPA III] og [NDICI], hvad angår den første vedtagelsesafgørelse for disse programmer. |
| --- | --- |

(35)

For at sikre ensartede betingelser for vedtagelse eller ændring af Interreg-programmer bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser.
  Dog bør
  eksterne grænseoverskridende samarbejdsprogrammer,
  hvor
  det er relevant, være i overensstemmelse med de udvalgsprocedurer, der er fastsat i henhold til forordning (EU) [IPA III] og [NDICI], hvad angår den første vedtagelsesafgørelse for disse programmer.

Ændring 34

Forslag til forordning

Betragtning 36 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (36 a) | Styrkelsen af det europæiske territoriale samarbejde er en høj prioritet i Unionens samhørighedspolitik. Støtte til SMV'er for omkostningerne ved projekter vedrørende europæisk territorialt samarbejde er allerede omfattet af gruppefritagelse i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014

   (1a)

  (den generelle gruppefritagelsesforordning). Retningslinjerne for regional statsstøtte for 2014-2020

   (2a)

  og afsnittet om regionalstøtte i den generelle gruppefritagelsesforordning omfatter allerede særlige bestemmelser for regionalstøtte til investeringer gennemført af virksomheder af enhver størrelse. I lyset af de indhøstede erfaringer bør støtte til projekter vedrørende europæisk territorialt samarbejde kun have begrænset indvirkning på konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne, og Kommissionen bør derfor kunne erklære, at en sådan støtte er forenelig med det indre marked, og at støtte til projekter under det europæiske territoriale samarbejde kan gruppefritages. |

Kommissionens forslag

Ændring

(36 a)

Styrkelsen af det europæiske territoriale samarbejde er en høj prioritet i Unionens samhørighedspolitik. Støtte til SMV'er for omkostningerne ved projekter vedrørende europæisk territorialt samarbejde er allerede omfattet af gruppefritagelse i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014

   (1a)

  (den generelle gruppefritagelsesforordning). Retningslinjerne for regional statsstøtte for 2014-2020

   (2a)

  og afsnittet om regionalstøtte i den generelle gruppefritagelsesforordning omfatter allerede særlige bestemmelser for regionalstøtte til investeringer gennemført af virksomheder af enhver størrelse. I lyset af de indhøstede erfaringer bør støtte til projekter vedrørende europæisk territorialt samarbejde kun have begrænset indvirkning på konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne, og Kommissionen bør derfor kunne erklære, at en sådan støtte er forenelig med det indre marked, og at støtte til projekter under det europæiske territoriale samarbejde kan gruppefritages.

Ændring 35

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Ved denne forordning fastsættes der regler for målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg) med henblik på at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne inden for Unionen og mellem medlemsstaterne og henholdsvis
  tilgrænsende
  tredjelande, partnerlande, andre territorier eller oversøiske lande og territorier (»OLT'er«). | 1.   Ved denne forordning fastsættes der regler for målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg) med henblik på at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne
  og deres regioner
  inden for Unionen og mellem medlemsstaterne
  , deres regioner
  og henholdsvis tredjelande, partnerlande, andre territorier eller oversøiske lande og territorier (»OLT'er«)
  , regionale integrations- og samarbejdsorganisationer samt grupper af tredjelande, der indgår i en regional organisation
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Ved denne forordning fastsættes der regler for målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg) med henblik på at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne inden for Unionen og mellem medlemsstaterne og henholdsvis
  tilgrænsende
  tredjelande, partnerlande, andre territorier eller oversøiske lande og territorier (»OLT'er«).

1.   Ved denne forordning fastsættes der regler for målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg) med henblik på at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne
  og deres regioner
  inden for Unionen og mellem medlemsstaterne
  , deres regioner
  og henholdsvis tredjelande, partnerlande, andre territorier eller oversøiske lande og territorier (»OLT'er«)
  , regionale integrations- og samarbejdsorganisationer samt grupper af tredjelande, der indgår i en regional organisation
  .

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4) | »grænseoverskridende retlig enhed«: en retlig enhed, som er oprettet i henhold til lovgivningen i et af deltagerlandene i et Interreg-program, forudsat at det er oprettet af regionale eller lokale myndigheder eller andre organer fra mindst to deltagerlande. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4)

»grænseoverskridende retlig enhed«: en retlig enhed, som er oprettet i henhold til lovgivningen i et af deltagerlandene i et Interreg-program, forudsat at det er oprettet af regionale eller lokale myndigheder eller andre organer fra mindst to deltagerlande.

| 4) | »grænseoverskridende retlig enhed«: en retlig enhed,
  herunder en euroregion,
  som er oprettet i henhold til lovgivningen i et af deltagerlandene i et Interreg-program, forudsat at det er oprettet af regionale eller lokale myndigheder eller andre organer fra mindst to deltagerlande. |
| --- | --- |

4)

»grænseoverskridende retlig enhed«: en retlig enhed,
  herunder en euroregion,
  som er oprettet i henhold til lovgivningen i et af deltagerlandene i et Interreg-program, forudsat at det er oprettet af regionale eller lokale myndigheder eller andre organer fra mindst to deltagerlande.

herunder en euroregion,

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 4 a (ny)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4 a) | »regional integrations- og samarbejdsorganisation«: en gruppe af medlemsstater eller regioner i samme geografiske område, som har til formål at arbejde tæt sammen om spørgsmål af fælles interesse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4 a)

4 a)

»regional integrations- og samarbejdsorganisation«: en gruppe af medlemsstater eller regioner i samme geografiske område, som har til formål at arbejde tæt sammen om spørgsmål af fælles interesse.

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 1 — indledning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1) | grænseoverskridende samarbejde mellem tilgrænsende regioner for at fremme integreret regional udvikling (element 1) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1)

grænseoverskridende samarbejde mellem tilgrænsende regioner for at fremme integreret regional udvikling (element 1)

| 1) | grænseoverskridende samarbejde mellem tilgrænsende regioner for at fremme integreret
  og harmonisk
  regional udvikling (element 1) |
| --- | --- |

1)

grænseoverskridende samarbejde mellem tilgrænsende regioner for at fremme integreret
  og harmonisk
  regional udvikling (element 1)

og harmonisk

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 1 — litra a

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | internt grænseoverskridende samarbejde mellem tilgrænsende
  grænseregioner på land mellem
  to eller flere medlemsstater eller mellem tilgrænsende
  grænseregioner
  i mindst én medlemsstat og et eller flere tredjelande, der er opført i artikel 4, stk. 3,
  eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

internt grænseoverskridende samarbejde mellem tilgrænsende
  grænseregioner på land mellem
  to eller flere medlemsstater eller mellem tilgrænsende
  grænseregioner
  i mindst én medlemsstat og et eller flere tredjelande, der er opført i artikel 4, stk. 3,
  eller

grænseregioner på land mellem

grænseregioner

eller

| a) | internt grænseoverskridende samarbejde mellem tilgrænsende
  land- eller søgrænseregioner i
  to eller flere medlemsstater eller mellem tilgrænsende
  land- eller søgrænseregioner
  i mindst én medlemsstat og et eller flere tredjelande, der er opført i artikel 4, stk. 3, eller |
| --- | --- |

a)

internt grænseoverskridende samarbejde mellem tilgrænsende
  land- eller søgrænseregioner i
  to eller flere medlemsstater eller mellem tilgrænsende
  land- eller søgrænseregioner
  i mindst én medlemsstat og et eller flere tredjelande, der er opført i artikel 4, stk. 3, eller

land- eller søgrænseregioner i

land- eller søgrænseregioner

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 1 — litra b — indledning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 1 — litra b — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | eksternt grænseoverskridende samarbejde mellem tilstødende
  grænseregioner
  i mindst én medlemsstat og en eller flere af følgende: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

eksternt grænseoverskridende samarbejde mellem tilstødende
  grænseregioner
  i mindst én medlemsstat og en eller flere af følgende:

grænseregioner

| b) | eksternt grænseoverskridende samarbejde mellem tilstødende
  land- eller søgrænseregioner
  i mindst én medlemsstat og en eller flere af følgende: |
| --- | --- |

b)

eksternt grænseoverskridende samarbejde mellem tilstødende
  land- eller søgrænseregioner
  i mindst én medlemsstat og en eller flere af følgende:

land- eller søgrænseregioner

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2) | tværnationalt samarbejde
  og maritimt samarbejde
  hen over større tværnationale områder eller omkring havområder, der omfatter nationale, regionale og lokale programpartnere i medlemsstater, tredjelande og partnerlande og
  i Grønland
  med henblik på at opnå større territorial integration (»element 2«
  hvis der kun henvises til tværnationalt samarbejde: »element 2A«; hvis der kun henvises til tværnationalt samarbejde: »element 2B«
  ) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2)

tværnationalt samarbejde
  og maritimt samarbejde
  hen over større tværnationale områder eller omkring havområder, der omfatter nationale, regionale og lokale programpartnere i medlemsstater, tredjelande og partnerlande og
  i Grønland
  med henblik på at opnå større territorial integration (»element 2«
  hvis der kun henvises til tværnationalt samarbejde: »element 2A«; hvis der kun henvises til tværnationalt samarbejde: »element 2B«
  )

og maritimt samarbejde

i Grønland

hvis der kun henvises til tværnationalt samarbejde: »element 2A«; hvis der kun henvises til tværnationalt samarbejde: »element 2B«

| 2) | tværnationalt samarbejde hen over større tværnationale områder eller omkring havområder, der omfatter nationale, regionale og lokale programpartnere i medlemsstater, tredjelande og partnerlande og
  OLT'er
  med henblik på at opnå større territorial integration (»element 2«) |
| --- | --- |

2)

tværnationalt samarbejde hen over større tværnationale områder eller omkring havområder, der omfatter nationale, regionale og lokale programpartnere i medlemsstater, tredjelande og partnerlande og
  OLT'er
  med henblik på at opnå større territorial integration (»element 2«)

OLT'er

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 3

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3) | indbyrdes samarbejde mellem regioner i den yderste periferi og
  med
  deres tilgrænsende tredjelande eller
  partnerlande
  eller
  OLT'er
  , eller flere
  sådanne lande
  , for at lette deres regionale integration i deres naboskabsområde (»element 3«) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3)

indbyrdes samarbejde mellem regioner i den yderste periferi og
  med
  deres tilgrænsende tredjelande eller
  partnerlande
  eller
  OLT'er
  , eller flere
  sådanne lande
  , for at lette deres regionale integration i deres naboskabsområde (»element 3«)

med

partnerlande

OLT'er

sådanne lande

| 3) | indbyrdes samarbejde mellem regioner i den yderste periferi og
  mellem dem og
  deres tilgrænsende tredjelande
  , partnerlande
  eller
  OLT'er
  eller
  regionale integrations- og samarbejdsorganisationer
  , eller flere
  af disse
  , for at lette deres regionale integration
  og harmoniske udvikling
  i deres naboskabsområde (»element 3«) |
| --- | --- |

3)

indbyrdes samarbejde mellem regioner i den yderste periferi og
  mellem dem og
  deres tilgrænsende tredjelande
  , partnerlande
  eller
  OLT'er
  eller
  regionale integrations- og samarbejdsorganisationer
  , eller flere
  af disse
  , for at lette deres regionale integration
  og harmoniske udvikling
  i deres naboskabsområde (»element 3«)

mellem dem og

, partnerlande

OLT'er

regionale integrations- og samarbejdsorganisationer

af disse

og harmoniske udvikling

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 4 — litra a — nr. i a (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 4 — litra a — nr. i a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | i a) | gennemførelsen af fælles tværregionale udviklingsprojekter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i a)

i a)

gennemførelsen af fælles tværregionale udviklingsprojekter

gennemførelsen af fælles tværregionale udviklingsprojekter

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 4 — litra a — nr. i b (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 4 — litra a — nr. i b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | i b) | kapacitetsudvikling mellem partnere i hele Unionen i forbindelse med: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i b)

i b)

kapacitetsudvikling mellem partnere i hele Unionen i forbindelse med:

kapacitetsudvikling mellem partnere i hele Unionen i forbindelse med:

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 4 — litra a — nr. ii a (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 4 — litra a — nr. ii a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ii a) | identifikation og udbredelse af god praksis, primært med henblik på overførsel heraf til operationelle programmer under målet om investeringer i vækst og beskæftigelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii a)

ii a)

identifikation og udbredelse af god praksis, primært med henblik på overførsel heraf til operationelle programmer under målet om investeringer i vækst og beskæftigelse

identifikation og udbredelse af god praksis, primært med henblik på overførsel heraf til operationelle programmer under målet om investeringer i vækst og beskæftigelse

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 4 — litra a — nr. ii b (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 4 — litra a — nr. ii b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ii b) | udveksling af erfaringer omkring identifikation, overførsel og udbredelse af bedste praksis inden for bæredygtig byudvikling, herunder sammenkædning af by- og landdistrikter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii b)

ii b)

udveksling af erfaringer omkring identifikation, overførsel og udbredelse af bedste praksis inden for bæredygtig byudvikling, herunder sammenkædning af by- og landdistrikter

udveksling af erfaringer omkring identifikation, overførsel og udbredelse af bedste praksis inden for bæredygtig byudvikling, herunder sammenkædning af by- og landdistrikter

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 4 — litra a — nr. iii a (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 4 — litra a — nr. iii a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iii a) | etablering, funktionsmåde og anvendelse af den europæiske grænseoverskridende mekanisme omhandlet i forordning (EU) .../... [nye forordning om den europæiske grænseoverskridende mekanisme] |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii a)

iii a)

etablering, funktionsmåde og anvendelse af den europæiske grænseoverskridende mekanisme omhandlet i forordning (EU) .../... [nye forordning om den europæiske grænseoverskridende mekanisme]

etablering, funktionsmåde og anvendelse af den europæiske grænseoverskridende mekanisme omhandlet i forordning (EU) .../... [nye forordning om den europæiske grænseoverskridende mekanisme]

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 5

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5) | interregionale innovationsinvesteringer gennem kommercialisering og opskalering af interregionale innovationsprojekter med potentiale til at fremme udviklingen af europæiske værdikæder (»element 5«). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5)

5)

interregionale innovationsinvesteringer gennem kommercialisering og opskalering af interregionale innovationsprojekter med potentiale til at fremme udviklingen af europæiske værdikæder (»element 5«).

udgår

udgår

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1

Artikel 4 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   I forbindelse med grænseoverskridende samarbejde skal de regioner, der skal støttes af EFRU, være NUTS 3-regionerne i Unionen langs alle indre og ydre
  landgrænser
  med tredjelande eller partnerlande. | 1.   I forbindelse med grænseoverskridende samarbejde skal de regioner, der skal støttes af EFRU, være NUTS 3-regionerne i Unionen langs alle indre og ydre
  land- eller søgrænser
  med tredjelande eller partnerlande
  , uden at det berører eventuelle tilpasninger for at sikre sammenhæng og kontinuitet i samarbejdsområderne for programmeringsperioden 2014-2020
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   I forbindelse med grænseoverskridende samarbejde skal de regioner, der skal støttes af EFRU, være NUTS 3-regionerne i Unionen langs alle indre og ydre
  landgrænser
  med tredjelande eller partnerlande.

1.   I forbindelse med grænseoverskridende samarbejde skal de regioner, der skal støttes af EFRU, være NUTS 3-regionerne i Unionen langs alle indre og ydre
  land- eller søgrænser
  med tredjelande eller partnerlande
  , uden at det berører eventuelle tilpasninger for at sikre sammenhæng og kontinuitet i samarbejdsområderne for programmeringsperioden 2014-2020
  .

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2

Artikel 4 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.
     
  Regioner ved søgrænser, som er forbundet i havet ved en fast forbindelse, skal også støttes under det grænseoverskridende samarbejde. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.
     
  Regioner ved søgrænser, som er forbundet i havet ved en fast forbindelse, skal også støttes under det grænseoverskridende samarbejde.

udgår

udgår

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 3

Artikel 4 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Interreg-programmer vedrørende internt grænseoverskridende samarbejde kan omfatte regioner i Norge, Schweiz og Det Forenede Kongerige, som svarer til NUTS 3-regioner, samt Liechtenstein, Andorra og
  Monaco
  . | 3.   Interreg-programmer vedrørende internt grænseoverskridende samarbejde kan omfatte regioner i Norge, Schweiz og Det Forenede Kongerige, som svarer til NUTS 3-regioner, samt Liechtenstein, Andorra
  , Monaco
  og
  San Marino
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Interreg-programmer vedrørende internt grænseoverskridende samarbejde kan omfatte regioner i Norge, Schweiz og Det Forenede Kongerige, som svarer til NUTS 3-regioner, samt Liechtenstein, Andorra og
  Monaco
  .

3.   Interreg-programmer vedrørende internt grænseoverskridende samarbejde kan omfatte regioner i Norge, Schweiz og Det Forenede Kongerige, som svarer til NUTS 3-regioner, samt Liechtenstein, Andorra
  , Monaco
  og
  San Marino
  .

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 4

Artikel 4 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   I forbindelse med eksternt grænseoverskridende samarbejde skal de regioner, der skal støttes af IPA III eller NDICI, være NUTS 3-regioner i det pågældende partnerland eller, i fraværet af NUTS-klassifikation, tilsvarende områder langs
  landegrænser
  mellem medlemsstater og partnerlande, der er støtteberettigede under IPA III eller NDICI. | 4.   I forbindelse med eksternt grænseoverskridende samarbejde skal de regioner, der skal støttes af IPA III eller NDICI, være NUTS 3-regioner i det pågældende partnerland eller, i fraværet af NUTS-klassifikation, tilsvarende områder langs
  land- eller søgrænser
  mellem medlemsstater og partnerlande, der er støtteberettigede under IPA III eller NDICI. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   I forbindelse med eksternt grænseoverskridende samarbejde skal de regioner, der skal støttes af IPA III eller NDICI, være NUTS 3-regioner i det pågældende partnerland eller, i fraværet af NUTS-klassifikation, tilsvarende områder langs
  landegrænser
  mellem medlemsstater og partnerlande, der er støtteberettigede under IPA III eller NDICI.

4.   I forbindelse med eksternt grænseoverskridende samarbejde skal de regioner, der skal støttes af IPA III eller NDICI, være NUTS 3-regioner i det pågældende partnerland eller, i fraværet af NUTS-klassifikation, tilsvarende områder langs
  land- eller søgrænser
  mellem medlemsstater og partnerlande, der er støtteberettigede under IPA III eller NDICI.

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — overskrift

Artikel 5 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5
  Geografisk dækning for tværnationalt samarbejde
  og maritimt samarbejde | Geografisk dækning for tværnationalt samarbejde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5
  Geografisk dækning for tværnationalt samarbejde
  og maritimt samarbejde

5

og maritimt samarbejde

Geografisk dækning for tværnationalt samarbejde

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1

Artikel 5 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   I forbindelse med tværnationalt samarbejde
  og maritimt samarbejde
  skal de regioner, der skal støttes af EFRU, være NUTS 2-regioner i Unionen, der dækker sammenhængende funktionelle områder, under hensyntagen til eventuelle makroregionale strategier og havområdestrategier. | 1.   I forbindelse med tværnationalt samarbejde skal de regioner, der skal støttes af EFRU, være NUTS 2-regioner i Unionen, der dækker sammenhængende funktionelle områder,
  uden at det berører eventuelle tilpasninger for at sikre sammenhæng og kontinuitet i samarbejdsområderne for programmeringsperioden 2014-2020, og
  under hensyntagen til eventuelle makroregionale strategier og havområdestrategier. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   I forbindelse med tværnationalt samarbejde
  og maritimt samarbejde
  skal de regioner, der skal støttes af EFRU, være NUTS 2-regioner i Unionen, der dækker sammenhængende funktionelle områder, under hensyntagen til eventuelle makroregionale strategier og havområdestrategier.

1.   I forbindelse med tværnationalt samarbejde skal de regioner, der skal støttes af EFRU, være NUTS 2-regioner i Unionen, der dækker sammenhængende funktionelle områder,
  uden at det berører eventuelle tilpasninger for at sikre sammenhæng og kontinuitet i samarbejdsområderne for programmeringsperioden 2014-2020, og
  under hensyntagen til eventuelle makroregionale strategier og havområdestrategier.

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — afsnit 1 — indledning

Artikel 5 — stk. 2 — afsnit 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Interreg-programmer vedrørende tværnationalt samarbejde
  og maritimt samarbejde
  kan omfatte: | Interreg-programmer vedrørende tværnationalt samarbejde kan omfatte: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Interreg-programmer vedrørende tværnationalt samarbejde
  og maritimt samarbejde
  kan omfatte:

og maritimt samarbejde

Interreg-programmer vedrørende tværnationalt samarbejde kan omfatte:

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — afsnit 1 — litra b

Artikel 5 — stk. 2 — afsnit 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Grønland |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

Grønland

Grønland

| b) | OLT’er er omfattet af støtten fra OLT-programmet |
| --- | --- |

b)

OLT’er er omfattet af støtten fra OLT-programmet

OLT’er er omfattet af støtten fra OLT-programmet

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 3

Artikel 5 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Regioner, tredjelande eller
  partnerlande
  , der er opført på listen i stk. 2, skal være NUTS 2-områder eller, i fraværet af NUTS-klassifikation, tilsvarende områder. | 3.   Regioner, tredjelande
  , partnerlande
  eller
  OLT’er
  , der er opført på listen i stk. 2, skal være NUTS 2-områder eller, i fraværet af NUTS-klassifikation, tilsvarende områder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Regioner, tredjelande eller
  partnerlande
  , der er opført på listen i stk. 2, skal være NUTS 2-områder eller, i fraværet af NUTS-klassifikation, tilsvarende områder.

3.   Regioner, tredjelande
  , partnerlande
  eller
  OLT’er
  , der er opført på listen i stk. 2, skal være NUTS 2-områder eller, i fraværet af NUTS-klassifikation, tilsvarende områder.

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2

Artikel 6 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Interreg-programmer for regioner i den yderste periferi kan dække
  nabopartnerlande
  , der støttes af NDICI,
  og/eller
  OLT'er, der støttes af OCTP. | 2.   Interreg-programmer for regioner i den yderste periferi kan dække
  partnerlande
  , der støttes af NDICI, OLT'er, der støttes af OCTP
  , regionale samarbejdsorganisationer eller kombinationer af to eller alle tre af disse
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Interreg-programmer for regioner i den yderste periferi kan dække
  nabopartnerlande
  , der støttes af NDICI,
  og/eller
  OLT'er, der støttes af OCTP.

2.   Interreg-programmer for regioner i den yderste periferi kan dække
  partnerlande
  , der støttes af NDICI, OLT'er, der støttes af OCTP
  , regionale samarbejdsorganisationer eller kombinationer af to eller alle tre af disse
  .

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — overskrift

Artikel 7 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Geografisk dækning for interregionalt samarbejde
  og interregionale innovationsinvesteringer | Geografisk dækning for interregionalt samarbejde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Geografisk dækning for interregionalt samarbejde
  og interregionale innovationsinvesteringer

og interregionale innovationsinvesteringer

Geografisk dækning for interregionalt samarbejde

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1

Artikel 7 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Ethvert Interreg-program under element 4
  eller interregionale innovationsinvesteringer under element 5 på hele Unionens område
  skal støttes af EFRU. | 1.   Ethvert Interreg-program under element 4
  på hele Unionens område, inklusive regionerne i den yderste periferi,
  skal støttes af EFRU. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Ethvert Interreg-program under element 4
  eller interregionale innovationsinvesteringer under element 5 på hele Unionens område
  skal støttes af EFRU.

1.   Ethvert Interreg-program under element 4
  på hele Unionens område, inklusive regionerne i den yderste periferi,
  skal støttes af EFRU.

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2

Artikel 7 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Interreg-programmer under element 4 kan omfatte hele eller dele af tredjelande, partnerlande, andre områder eller OLT'er, der er omhandlet i artikel 4-6, uanset om de støttes af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter eller ej. | 2.   Interreg-programmer under element 4 kan omfatte hele eller dele af tredjelande, partnerlande, andre områder eller OLT'er, der er omhandlet i artikel 4-6, uanset om de støttes af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter eller ej.
  Tredjelande kan deltage i disse programmer hvis de bidrager til finansieringen i form af eksternt tildelte indtægter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Interreg-programmer under element 4 kan omfatte hele eller dele af tredjelande, partnerlande, andre områder eller OLT'er, der er omhandlet i artikel 4-6, uanset om de støttes af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter eller ej.

2.   Interreg-programmer under element 4 kan omfatte hele eller dele af tredjelande, partnerlande, andre områder eller OLT'er, der er omhandlet i artikel 4-6, uanset om de støttes af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter eller ej.
  Tredjelande kan deltage i disse programmer hvis de bidrager til finansieringen i form af eksternt tildelte indtægter.

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2

Artikel 8 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Den i stk. 1 omhandlede gennemførelsesretsakt skal også indeholde en liste med de NUTS 3-regioner i EU, der tages i betragtning ved tildeling af støtte fra EFRU til grænseoverskridende samarbejde ved alle indre grænser og de ydre grænser, som er omfattet af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter
  , samt en liste over de NUTS 3-regioner, der tages i betragtning med henblik på tildeling under element 2B, jf. artikel 9, stk. 3, litra a)
  . | 2.   Den i stk. 1 omhandlede gennemførelsesretsakt skal også indeholde en liste med de NUTS 3-regioner i EU, der tages i betragtning ved tildeling af støtte fra EFRU til grænseoverskridende samarbejde ved alle indre grænser og de ydre grænser, som er omfattet af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Den i stk. 1 omhandlede gennemførelsesretsakt skal også indeholde en liste med de NUTS 3-regioner i EU, der tages i betragtning ved tildeling af støtte fra EFRU til grænseoverskridende samarbejde ved alle indre grænser og de ydre grænser, som er omfattet af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter
  , samt en liste over de NUTS 3-regioner, der tages i betragtning med henblik på tildeling under element 2B, jf. artikel 9, stk. 3, litra a)
  .

2.   Den i stk. 1 omhandlede gennemførelsesretsakt skal også indeholde en liste med de NUTS 3-regioner i EU, der tages i betragtning ved tildeling af støtte fra EFRU til grænseoverskridende samarbejde ved alle indre grænser og de ydre grænser, som er omfattet af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter.

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 3

Artikel 8 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Regioner i tredjelande eller partnerlande eller territorier uden for Unionen, som ikke modtager støtte fra EFRU eller et af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter, skal også være opført på denne liste. | (Vedrører ikke den danske tekst) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Regioner i tredjelande eller partnerlande eller territorier uden for Unionen, som ikke modtager støtte fra EFRU eller et af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter, skal også være opført på denne liste.

(Vedrører ikke den danske tekst)

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1

Artikel 9 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Ressourcerne
  fra EFRU
  til målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg) er på 8 430 000 000 EUR af de samlede ressourcer, der er til rådighed til budgetmæssige forpligtelser fra EFRU, ESF+ og Samhørighedsfonden i programmeringsperioden 2021-2027, som fastsat i artikel [
  102
  , stk. 1] i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser]. | 1.   Ressourcerne til målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg) er på 11 165 910 000 EUR
  (2018-priser)
  af de samlede ressourcer, der er til rådighed til budgetmæssige forpligtelser fra EFRU, ESF+ og Samhørighedsfonden i programmeringsperioden 2021-2027, som fastsat i artikel [
  103
  , stk. 1] i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Ressourcerne
  fra EFRU
  til målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg) er på 8 430 000 000 EUR af de samlede ressourcer, der er til rådighed til budgetmæssige forpligtelser fra EFRU, ESF+ og Samhørighedsfonden i programmeringsperioden 2021-2027, som fastsat i artikel [
  102
  , stk. 1] i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser].

1.   Ressourcerne til målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg) er på 11 165 910 000 EUR
  (2018-priser)
  af de samlede ressourcer, der er til rådighed til budgetmæssige forpligtelser fra EFRU, ESF+ og Samhørighedsfonden i programmeringsperioden 2021-2027, som fastsat i artikel [
  103
  , stk. 1] i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser].

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — indledning

Artikel 9 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  De
  i stk. 1 omhandlede ressourcer fordeles som følger: | 2.   
  10 195 910 000 EUR (91,31  %) af de
  i stk. 1 omhandlede ressourcer fordeles som følger: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  De
  i stk. 1 omhandlede ressourcer fordeles som følger:

2.   
  10 195 910 000 EUR (91,31  %) af de
  i stk. 1 omhandlede ressourcer fordeles som følger:

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — litra a

Artikel 9 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | 52,7  
  % (dvs. i alt 4 440 000 000
   EUR) til grænseoverskridende samarbejde (element 1) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

52,7  
  % (dvs. i alt 4 440 000 000
   EUR) til grænseoverskridende samarbejde (element 1)

% (dvs. i alt 4 440 000 000

| a) | 7 500 000 000 EUR
  (67,16  %)
  ) til grænseoverskridende samarbejde (element 1) |
| --- | --- |

a)

7 500 000 000 EUR
  (67,16  %)
  ) til grænseoverskridende samarbejde (element 1)

(67,16  %)

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — litra b

Artikel 9 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | 31,4  % (dvs. i alt 2 649 900 000
   EUR) til tværnationalt
  samarbejde og maritimt
  samarbejde (element 2) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

31,4  % (dvs. i alt 2 649 900 000
   EUR) til tværnationalt
  samarbejde og maritimt
  samarbejde (element 2)

31,4  % (dvs. i alt 2 649 900 000

samarbejde og maritimt

| b) | 1 973 600 880
  EUR
  (17,68  %
  ) til tværnationalt samarbejde (element 2) |
| --- | --- |

b)

1 973 600 880
  EUR
  (17,68  %
  ) til tværnationalt samarbejde (element 2)

1 973 600 880

(17,68  %

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — litra c

Artikel 9 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | 3,2  % (dvs. i alt 270 100 000
   EUR) til samarbejdet i regioner i den yderste periferi (element 3) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

3,2  % (dvs. i alt 270 100 000
   EUR) til samarbejdet i regioner i den yderste periferi (element 3)

3,2  % (dvs. i alt 270 100 000

| c) | 357 309 120
  EUR (3,2  %) til samarbejdet i regioner i den yderste periferi (element 3) |
| --- | --- |

c)

357 309 120
  EUR (3,2  %) til samarbejdet i regioner i den yderste periferi (element 3)

357 309 120

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — litra d

Artikel 9 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | 1,2  % (dvs. i alt 100 000 000
   EUR
  ) til interregionalt samarbejde
  (
  element 4) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

1,2  % (dvs. i alt 100 000 000
   EUR
  ) til interregionalt samarbejde
  (
  element 4)

1,2  % (dvs. i alt 100 000 000

) til interregionalt samarbejde

element 4)

| d) | 365 000 000
  EUR (
  3
  ,
  27
  %) til interregionalt samarbejde (element 4) |
| --- | --- |

d)

365 000 000
  EUR (
  3
  ,
  27
  %) til interregionalt samarbejde (element 4)

365 000 000

3

27

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — litra e

Artikel 9 — stk. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | 11,5  % (dvs. i alt 970 000 000  EUR) til investeringer i interregionale investeringer (element 5). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

e)

11,5  % (dvs. i alt 970 000 000  EUR) til investeringer i interregionale investeringer (element 5).

11,5  % (dvs. i alt 970 000 000  EUR) til investeringer i interregionale investeringer (element 5).

udgår

udgår

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 3 — afsnit 2 — litra a

Artikel 9 — stk. 3 — afsnit 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | Regioner på NUTS 3-niveau for element 1
  og de NUTS 3-regioner for element 2B
  , der er opført på listen i gennemførelsesretsakten i medfør af artikel 8, stk. 2 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

Regioner på NUTS 3-niveau for element 1
  og de NUTS 3-regioner for element 2B
  , der er opført på listen i gennemførelsesretsakten i medfør af artikel 8, stk. 2

og de NUTS 3-regioner for element 2B

| a) | Regioner på NUTS 3-niveau for element 1, der er opført på listen i gennemførelsesretsakten i medfør af artikel 8, stk. 2 |
| --- | --- |

a)

Regioner på NUTS 3-niveau for element 1, der er opført på listen i gennemførelsesretsakten i medfør af artikel 8, stk. 2

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 3 — afsnit 2 — litra b

Artikel 9 — stk. 3 — afsnit 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Regioner på NUTS 2-niveau for element 2
  A og 3
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

Regioner på NUTS 2-niveau for element 2
  A og 3
  .

A og 3

| b) | Regioner på NUTS 2-niveau for element 2. |
| --- | --- |

b)

Regioner på NUTS 2-niveau for element 2.

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 3 — afsnit 2 — litra b a (nyt)

Artikel 9 — stk. 3 — afsnit 2 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | b a) | Regioner på NUTS 2- og 3-niveau for element 3. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b a)

b a)

Regioner på NUTS 2- og 3-niveau for element 3.

Regioner på NUTS 2- og 3-niveau for element 3.

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 5 a (nyt)

Artikel 9 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  970 000 000  EUR (8,69  %) af de i stk. 1 omhandlede ressourcer tildeles det nye initiativ om interregionale innovationsinvesteringer, der er omhandlet i artikel 15a (ny).




  Har Kommissionen ikke inden den 31. december 2026 forpligtet alle de disponible midler, der er omhandlet i stk. 1, til projekter, der er udvalgt i henhold til dette initiativ, omfordeles de ikkeforpligtede restbeløb pro rata på element 1-4. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5 a.
     
  970 000 000  EUR (8,69  %) af de i stk. 1 omhandlede ressourcer tildeles det nye initiativ om interregionale innovationsinvesteringer, der er omhandlet i artikel 15a (ny).

Har Kommissionen ikke inden den 31. december 2026 forpligtet alle de disponible midler, der er omhandlet i stk. 1, til projekter, der er udvalgt i henhold til dette initiativ, omfordeles de ikkeforpligtede restbeløb pro rata på element 1-4.

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 3 — afsnit 1

Artikel 10 — stk. 3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Støtte fra EFRU ydes til individuelle eksterne grænseoverskridende Interreg-programmer, forudsat at tilsvarende beløb kommer fra IPA III CBC og NDICI CBC under det relevante strategiske programmeringsdokument.
  De tilsvarende beløb
  skal holdes inden for det loft, der er fastsat i retsakten om IPA III eller NDICI. | Støtte fra EFRU ydes til individuelle eksterne grænseoverskridende Interreg-programmer, forudsat at
  der mindst
  kommer tilsvarende beløb fra IPA III CBC og NDICI CBC under det relevante strategiske programmeringsdokument.
  Dette bidrag
  skal holdes inden for det loft, der er fastsat i retsakten om IPA III eller NDICI. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Støtte fra EFRU ydes til individuelle eksterne grænseoverskridende Interreg-programmer, forudsat at tilsvarende beløb kommer fra IPA III CBC og NDICI CBC under det relevante strategiske programmeringsdokument.
  De tilsvarende beløb
  skal holdes inden for det loft, der er fastsat i retsakten om IPA III eller NDICI.

De tilsvarende beløb

Støtte fra EFRU ydes til individuelle eksterne grænseoverskridende Interreg-programmer, forudsat at
  der mindst
  kommer tilsvarende beløb fra IPA III CBC og NDICI CBC under det relevante strategiske programmeringsdokument.
  Dette bidrag
  skal holdes inden for det loft, der er fastsat i retsakten om IPA III eller NDICI.

der mindst

Dette bidrag

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 3 — afsnit 1 — litra b

Artikel 12 — stk. 3 — afsnit 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Interreg-programmet ikke kan gennemføres som planlagt, på grund af problemer med forbindelserne mellem deltagerlandene. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

Interreg-programmet ikke kan gennemføres som planlagt, på grund af problemer med forbindelserne mellem deltagerlandene.

| b) | Interreg-programmet
  i behørigt begrundede tilfælde
  ikke kan gennemføres som planlagt, på grund af problemer med forbindelserne mellem deltagerlandene. |
| --- | --- |

b)

Interreg-programmet
  i behørigt begrundede tilfælde
  ikke kan gennemføres som planlagt, på grund af problemer med forbindelserne mellem deltagerlandene.

i behørigt begrundede tilfælde

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 4 — afsnit 1

Artikel 12 — stk. 4 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvad angår et Interreg-program under element 2, som Kommissionen allerede har godkendt, ophører et partnerlands eller
  Grønlands
  deltagelse, hvis en af situationerne i stk. 3, første afsnit, litra a) og b), optræder. | Hvad angår et Interreg-program under element 2, som Kommissionen allerede har godkendt, ophører et partnerlands eller
  et OLT’s
  deltagelse, hvis en af situationerne i stk. 3, første afsnit, litra a) og b), optræder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvad angår et Interreg-program under element 2, som Kommissionen allerede har godkendt, ophører et partnerlands eller
  Grønlands
  deltagelse, hvis en af situationerne i stk. 3, første afsnit, litra a) og b), optræder.

Grønlands

Hvad angår et Interreg-program under element 2, som Kommissionen allerede har godkendt, ophører et partnerlands eller
  et OLT’s
  deltagelse, hvis en af situationerne i stk. 3, første afsnit, litra a) og b), optræder.

et OLT’s

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 4 — afsnit 2 — litra a

Artikel 12 — stk. 4 — afsnit 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | at hele Interreg-programmet ophører, især i tilfælde, hvor de vigtigste fælles udfordringer på udviklingsområdet næppe kan opnås uden deltagelse af partnerlandet eller
  Grønland |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

at hele Interreg-programmet ophører, især i tilfælde, hvor de vigtigste fælles udfordringer på udviklingsområdet næppe kan opnås uden deltagelse af partnerlandet eller
  Grønland

Grønland

| a) | at hele Interreg-programmet ophører, især i tilfælde, hvor de vigtigste fælles udfordringer på udviklingsområdet næppe kan opnås uden deltagelse af partnerlandet eller
  OLT’et |
| --- | --- |

a)

at hele Interreg-programmet ophører, især i tilfælde, hvor de vigtigste fælles udfordringer på udviklingsområdet næppe kan opnås uden deltagelse af partnerlandet eller
  OLT’et

OLT’et

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 4 — afsnit 2 — litra c

Artikel 12 — stk. 4 — afsnit 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | at Interreg-programmet fortsætter uden deltagelse af det pågældende partnerland eller
  Grønland
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

at Interreg-programmet fortsætter uden deltagelse af det pågældende partnerland eller
  Grønland
  .

Grønland

| c) | at Interreg-programmet fortsætter uden deltagelse af det pågældende partnerland eller
  OLT
  . |
| --- | --- |

c)

at Interreg-programmet fortsætter uden deltagelse af det pågældende partnerland eller
  OLT
  .

OLT

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 6

Artikel 12 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Hvis et tredjeland eller et
  partnerland
  , der bidrager til et Interreg-program med nationale ressourcer, som ikke udgør den nationale medfinansiering af støtte fra EFRU eller fra et eksternt finansieringsinstrument, reducerer dette bidrag under gennemførelsen af Interreg-programmet, enten generelt eller med hensyn til fælles operationer, der allerede er udvalgt, og som har modtaget dokumentet i henhold til artikel 22, stk. 6, skal den eller de deltagende medlemsstater anmode om, at en af mulighederne i stk. 4, andet afsnit, finder anvendelse. | 6.   Hvis et tredjeland
  , et partnerland
  eller et
  OLT
  , der bidrager til et Interreg-program med nationale ressourcer, som ikke udgør den nationale medfinansiering af støtte fra EFRU eller fra et eksternt finansieringsinstrument, reducerer dette bidrag under gennemførelsen af Interreg-programmet, enten generelt eller med hensyn til fælles operationer, der allerede er udvalgt, og som har modtaget dokumentet i henhold til artikel 22, stk. 6, skal den eller de deltagende medlemsstater anmode om, at en af mulighederne i stk. 4, andet afsnit,
  i denne artikel
  finder anvendelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Hvis et tredjeland eller et
  partnerland
  , der bidrager til et Interreg-program med nationale ressourcer, som ikke udgør den nationale medfinansiering af støtte fra EFRU eller fra et eksternt finansieringsinstrument, reducerer dette bidrag under gennemførelsen af Interreg-programmet, enten generelt eller med hensyn til fælles operationer, der allerede er udvalgt, og som har modtaget dokumentet i henhold til artikel 22, stk. 6, skal den eller de deltagende medlemsstater anmode om, at en af mulighederne i stk. 4, andet afsnit, finder anvendelse.

6.   Hvis et tredjeland
  , et partnerland
  eller et
  OLT
  , der bidrager til et Interreg-program med nationale ressourcer, som ikke udgør den nationale medfinansiering af støtte fra EFRU eller fra et eksternt finansieringsinstrument, reducerer dette bidrag under gennemførelsen af Interreg-programmet, enten generelt eller med hensyn til fælles operationer, der allerede er udvalgt, og som har modtaget dokumentet i henhold til artikel 22, stk. 6, skal den eller de deltagende medlemsstater anmode om, at en af mulighederne i stk. 4, andet afsnit,
  i denne artikel
  finder anvendelse.

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1

Artikel 13 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medfinansieringssatsen for hvert Interreg-programmet må ikke være højere end
  70
  %, medmindre, for så vidt angår eksterne grænseoverskridende Interreg-programmer eller Interreg-programmer under element 3, en højere procentsats er fastsat i henholdsvis forordning (EU) [IPA III], [NDICI] eller Rådets afgørelse (EU) [OCTP] eller en eventuel retsakt, der er vedtaget i henhold hertil. | Medfinansieringssatsen for hvert Interreg-programmet må ikke være højere end
  80
  %, medmindre, for så vidt angår eksterne grænseoverskridende Interreg-programmer eller Interreg-programmer under element 3, en højere procentsats er fastsat i henholdsvis forordning (EU) [IPA III], [NDICI] eller Rådets afgørelse (EU) [OCTP] eller en eventuel retsakt, der er vedtaget i henhold hertil. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medfinansieringssatsen for hvert Interreg-programmet må ikke være højere end
  70
  %, medmindre, for så vidt angår eksterne grænseoverskridende Interreg-programmer eller Interreg-programmer under element 3, en højere procentsats er fastsat i henholdsvis forordning (EU) [IPA III], [NDICI] eller Rådets afgørelse (EU) [OCTP] eller en eventuel retsakt, der er vedtaget i henhold hertil.

70

Medfinansieringssatsen for hvert Interreg-programmet må ikke være højere end
  80
  %, medmindre, for så vidt angår eksterne grænseoverskridende Interreg-programmer eller Interreg-programmer under element 3, en højere procentsats er fastsat i henholdsvis forordning (EU) [IPA III], [NDICI] eller Rådets afgørelse (EU) [OCTP] eller en eventuel retsakt, der er vedtaget i henhold hertil.

80

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 3 — indledning

Artikel 14 — stk. 3 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Ud over de specifikke målsætninger for EFRU som fastsat i artikel 2 i forordning (EU) nr. [ny EFRU]
  kan
  EFRU og, hvis det er relevant, Unionens eksterne finansieringsinstrumenter også bidrage til at nå de specifikke målsætninger under PO 4 som følger: | 3.   Ud over de specifikke målsætninger for EFRU som fastsat i artikel 2 i forordning (EU) nr. [ny EFRU]
  skal
  EFRU og, hvis det er relevant, Unionens eksterne finansieringsinstrumenter også bidrage til at nå de specifikke målsætninger under PO 4 som følger: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Ud over de specifikke målsætninger for EFRU som fastsat i artikel 2 i forordning (EU) nr. [ny EFRU]
  kan
  EFRU og, hvis det er relevant, Unionens eksterne finansieringsinstrumenter også bidrage til at nå de specifikke målsætninger under PO 4 som følger:

3.   Ud over de specifikke målsætninger for EFRU som fastsat i artikel 2 i forordning (EU) nr. [ny EFRU]
  skal
  EFRU og, hvis det er relevant, Unionens eksterne finansieringsinstrumenter også bidrage til at nå de specifikke målsætninger under PO 4 som følger:

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 4 — litra a — indledning

Artikel 14 — stk. 4 — litra a — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | inden for rammerne af Interreg-programmer under element 1 og 2
  B
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

inden for rammerne af Interreg-programmer under element 1 og 2
  B
  :

B

| a) | inden for rammerne af Interreg-programmer under element 1 og 2: |
| --- | --- |

a)

inden for rammerne af Interreg-programmer under element 1 og 2:

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 47 — litra a — nr. ii

Artikel 14 — stk. 47 — litra a — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | styrkelse af effektiv offentlig forvaltning gennem fremme af retsligt og administrativt samarbejde og samarbejde mellem borgere og institutioner, navnlig med henblik på at løse juridiske og andre hindringer i grænseregioner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

styrkelse af effektiv offentlig forvaltning gennem fremme af retsligt og administrativt samarbejde og samarbejde mellem borgere og institutioner, navnlig med henblik på at løse juridiske og andre hindringer i grænseregioner

| ii) | styrkelse af effektiv offentlig forvaltning gennem fremme af retsligt og administrativt samarbejde og samarbejde mellem borgere
  , herunder mellemfolkelige projekter, aktører i civilsamfundet
  og institutioner, navnlig med henblik på at løse juridiske og andre hindringer i grænseregioner |
| --- | --- |

ii)

styrkelse af effektiv offentlig forvaltning gennem fremme af retsligt og administrativt samarbejde og samarbejde mellem borgere
  , herunder mellemfolkelige projekter, aktører i civilsamfundet
  og institutioner, navnlig med henblik på at løse juridiske og andre hindringer i grænseregioner

, herunder mellemfolkelige projekter, aktører i civilsamfundet

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 5

Artikel 14 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   
  Under eksterne grænseoverskridende
  Interreg-programmer under element 2 og 3
  skal
  EFRU og, hvis det er relevant, Unionens eksterne finansieringsinstrumenter også bidrage til den
  eksterne
  Interreg-specifikke målsætning »et sikrere og tryggere Europa«, især gennem aktioner vedrørende grænsepassageforvaltning og forvaltning af mobilitet og migration, herunder beskyttelse af migranter. | 5.   
  I
  Interreg-programmer under element
  1,
  2 og 3
  kan
  EFRU og, hvis det er relevant, Unionens eksterne finansieringsinstrumenter også bidrage til den Interreg-specifikke målsætning »et sikrere og tryggere Europa«, især gennem aktioner vedrørende grænsepassageforvaltning og forvaltning af mobilitet og migration, herunder beskyttelse
  samt økonomisk og social integration
  af migranter
  og flygtninge omfattet af international beskyttelse
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   
  Under eksterne grænseoverskridende
  Interreg-programmer under element 2 og 3
  skal
  EFRU og, hvis det er relevant, Unionens eksterne finansieringsinstrumenter også bidrage til den
  eksterne
  Interreg-specifikke målsætning »et sikrere og tryggere Europa«, især gennem aktioner vedrørende grænsepassageforvaltning og forvaltning af mobilitet og migration, herunder beskyttelse af migranter.

5.   
  I
  Interreg-programmer under element
  1,
  2 og 3
  kan
  EFRU og, hvis det er relevant, Unionens eksterne finansieringsinstrumenter også bidrage til den Interreg-specifikke målsætning »et sikrere og tryggere Europa«, især gennem aktioner vedrørende grænsepassageforvaltning og forvaltning af mobilitet og migration, herunder beskyttelse
  samt økonomisk og social integration
  af migranter
  og flygtninge omfattet af international beskyttelse
  .

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 2

Artikel 15 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Yderligere [15] % af
  tildelingerne
  til
  EFRU og i givet fald Unionens eksterne finansieringsinstrumenter under andre prioriteter end teknisk bistand til hvert enkelt Interreg-program under element 1, 2 og 3 skal
  være fordelt på
  den Interreg-specifikke målsætning »en bedre Interreg-styring«
  eller
  den eksterne Interreg-specifikke målsætning »et sikrere og tryggere Europa«. | 2.   
  Af
  tildelingerne
  fra
  EFRU og i givet fald
  fra
  Unionens eksterne finansieringsinstrumenter under andre prioriteter end teknisk bistand til hvert enkelt Interreg-program under element 1, 2 og 3 skal
  op til 15 % tildeles
  den Interreg-specifikke målsætning »en bedre Interreg-styring«
  , mens op til 10 % kan tildeles
  den eksterne Interreg-specifikke målsætning »et sikrere og tryggere Europa«. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Yderligere [15] % af
  tildelingerne
  til
  EFRU og i givet fald Unionens eksterne finansieringsinstrumenter under andre prioriteter end teknisk bistand til hvert enkelt Interreg-program under element 1, 2 og 3 skal
  være fordelt på
  den Interreg-specifikke målsætning »en bedre Interreg-styring«
  eller
  den eksterne Interreg-specifikke målsætning »et sikrere og tryggere Europa«.

2.   
  Af
  tildelingerne
  fra
  EFRU og i givet fald
  fra
  Unionens eksterne finansieringsinstrumenter under andre prioriteter end teknisk bistand til hvert enkelt Interreg-program under element 1, 2 og 3 skal
  op til 15 % tildeles
  den Interreg-specifikke målsætning »en bedre Interreg-styring«
  , mens op til 10 % kan tildeles
  den eksterne Interreg-specifikke målsætning »et sikrere og tryggere Europa«.

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 3

Artikel 15 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Hvis et Interreg-program under element 2
  A
  støtter en makroregional strategi, skal de samlede tildelinger fra EFRU og, hvis det er relevant, Unionens eksterne finansieringsinstrumenter under andre prioriteter end teknisk bistand
  programmeres med henblik på
  den relevante strategis målsætninger. | 3.   Hvis et Interreg-program under element
  1 eller
  2 støtter en makroregional strategi
  eller en havområdestrategi
  , skal
  mindst 80 %
  de samlede tildelinger fra EFRU og, hvis det er relevant,
  en del af tildelingerne fra
  Unionens eksterne finansieringsinstrumenter under andre prioriteter end teknisk bistand
  bidrage til
  den relevante strategis målsætninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Hvis et Interreg-program under element 2
  A
  støtter en makroregional strategi, skal de samlede tildelinger fra EFRU og, hvis det er relevant, Unionens eksterne finansieringsinstrumenter under andre prioriteter end teknisk bistand
  programmeres med henblik på
  den relevante strategis målsætninger.

3.   Hvis et Interreg-program under element
  1 eller
  2 støtter en makroregional strategi
  eller en havområdestrategi
  , skal
  mindst 80 %
  de samlede tildelinger fra EFRU og, hvis det er relevant,
  en del af tildelingerne fra
  Unionens eksterne finansieringsinstrumenter under andre prioriteter end teknisk bistand
  bidrage til
  den relevante strategis målsætninger.

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 4

Artikel 15 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Hvis et Interreg-program under element 2B støtter en makroregional strategi eller en havområdestrategi, skal mindst 70 % de samlede tildelinger fra EFRU og, hvis det er relevant, Unionens eksterne finansieringsinstrumenter under andre prioriteter end teknisk bistand tildeles med henblik på den relevante strategis målsætninger. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.
     
  Hvis et Interreg-program under element 2B støtter en makroregional strategi eller en havområdestrategi, skal mindst 70 % de samlede tildelinger fra EFRU og, hvis det er relevant, Unionens eksterne finansieringsinstrumenter under andre prioriteter end teknisk bistand tildeles med henblik på den relevante strategis målsætninger.

udgår

udgår

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 a (ny)

Artikel 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 15 a |
| | Interregionale investeringer i innovation |
| | 1.
     
  De midler, der er omhandlet i artikel 9, stk. 5a (nyt), skal tildeles et nyt initiativ om interregionale innovationsinvesteringer, der er øremærket til: |
| | a) | kommercialisering og opskalering af fælles innovationsprojekter med potentiale til at fremme udviklingen af europæiske værdikæder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 15 a

Artikel 15 a

Interregionale investeringer i innovation

Interregionale investeringer i innovation

1.
     
  De midler, der er omhandlet i artikel 9, stk. 5a (nyt), skal tildeles et nyt initiativ om interregionale innovationsinvesteringer, der er øremærket til:

a)

a)

kommercialisering og opskalering af fælles innovationsprojekter med potentiale til at fremme udviklingen af europæiske værdikæder

kommercialisering og opskalering af fælles innovationsprojekter med potentiale til at fremme udviklingen af europæiske værdikæder

| b) | samling af forskere, virksomheder, civilsamfundsorganisationer og offentlige forvaltninger, der beskæftiger sig med strategier for intelligent specialisering og social innovation på nationalt eller regionalt plan |
| --- | --- |

b)

b)

samling af forskere, virksomheder, civilsamfundsorganisationer og offentlige forvaltninger, der beskæftiger sig med strategier for intelligent specialisering og social innovation på nationalt eller regionalt plan

samling af forskere, virksomheder, civilsamfundsorganisationer og offentlige forvaltninger, der beskæftiger sig med strategier for intelligent specialisering og social innovation på nationalt eller regionalt plan

| c) | pilotprojekter, der har til formål at identificere eller afprøve nye udviklingsløsninger på regionalt og lokalt plan, som er baseret på strategier for intelligent specialisering, eller |
| --- | --- |

c)

c)

pilotprojekter, der har til formål at identificere eller afprøve nye udviklingsløsninger på regionalt og lokalt plan, som er baseret på strategier for intelligent specialisering, eller

pilotprojekter, der har til formål at identificere eller afprøve nye udviklingsløsninger på regionalt og lokalt plan, som er baseret på strategier for intelligent specialisering, eller

| d) | udveksling af innovationserfaringer med det formål at drage fordel af de erfaringer, der er opnået inden for regional eller lokal udvikling. |
| --- | --- |

d)

d)

udveksling af innovationserfaringer med det formål at drage fordel af de erfaringer, der er opnået inden for regional eller lokal udvikling.

udveksling af innovationserfaringer med det formål at drage fordel af de erfaringer, der er opnået inden for regional eller lokal udvikling.

2.
     
  For at bevare princippet om europæisk territorial samhørighed med en tilnærmelsesvis lige andel af de finansielle ressourcer skal disse investeringer fokusere på at skabe sammenhæng mellem mindre udviklede regioner og førende regioner ved at øge kapaciteten hos de regionale innovationsøkosystemer i de mindre udviklede regioner til at integrere sig i og øge den eksisterende eller potentielle EU-værdi samt kapaciteten til at deltage i partnerskaber med andre regioner.

3.
     
  Kommissionen gennemfører disse investeringer ved direkte eller indirekte forvaltning. Den bistås af en ekspertgruppe i forbindelse med fastlæggelsen af et langsigtet arbejdsprogram og hermed forbundne indkaldelser.

4.
     
  EFRU støtter interregionale innovationsinvesteringer på hele Unionens område. Tredjelande kan deltage i disse investeringer, hvis de bidrager til finansieringen i form af eksternt tildelte indtægter.

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1

Artikel 16 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg) gennemføres ved hjælp af Interreg-programmer under delt forvaltning med undtagelse af element 3, som kan gennemføres i sin helhed eller delvist under indirekte forvaltning
  , og element 5, som skal gennemføres under direkte eller indirekte forvaltning
  . | 1.   Målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg) gennemføres ved hjælp af Interreg-programmer under delt forvaltning med undtagelse af element 3, som kan gennemføres i sin helhed eller delvist under indirekte forvaltning
  efter høring af interessenterne
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg) gennemføres ved hjælp af Interreg-programmer under delt forvaltning med undtagelse af element 3, som kan gennemføres i sin helhed eller delvist under indirekte forvaltning
  , og element 5, som skal gennemføres under direkte eller indirekte forvaltning
  .

1.   Målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg) gennemføres ved hjælp af Interreg-programmer under delt forvaltning med undtagelse af element 3, som kan gennemføres i sin helhed eller delvist under indirekte forvaltning
  efter høring af interessenterne
  .

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2

Artikel 16 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   De deltagende medlemsstater og, hvis det er relevant, tredjelande, partnerlande eller
  OLT'er
  skal udarbejde et Interreg-program i overensstemmelse med den model, der er fastsat i bilaget, for perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2027. | 2.   De deltagende medlemsstater og, hvis det er relevant, tredjelande, partnerlande
  , OLT'er
  eller
  regionale integrations- og samarbejdsorganisationer
  skal udarbejde et Interreg-program i overensstemmelse med den model, der er fastsat i bilaget, for perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2027. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   De deltagende medlemsstater og, hvis det er relevant, tredjelande, partnerlande eller
  OLT'er
  skal udarbejde et Interreg-program i overensstemmelse med den model, der er fastsat i bilaget, for perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2027.

2.   De deltagende medlemsstater og, hvis det er relevant, tredjelande, partnerlande
  , OLT'er
  eller
  regionale integrations- og samarbejdsorganisationer
  skal udarbejde et Interreg-program i overensstemmelse med den model, der er fastsat i bilaget, for perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2027.

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 3 — afsnit 1

Artikel 16 — stk. 3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De deltagende medlemsstater udarbejder et Interreg-program i samarbejde med de programpartnere, der er omhandlet i artikel 6 i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser]. | De deltagende medlemsstater udarbejder et Interreg-program i samarbejde med de programpartnere, der er omhandlet i artikel [6] i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser].
  I forbindelse med udarbejdelsen af Interreg-programmer, der omfatter makroregionale strategier eller havområdestrategier, bør medlemsstaterne og programmets partnere tage hensyn til de tematiske prioriteter i de relevante makroregionale strategier og havområdestrategier og høre de relevante aktører. Medlemsstaterne og programpartnerne opretter en ex ante-mekanisme til at sikre, at alle aktører på makroregions- og havområdeplan, myndigheder, regioner og lande inden for rammerne af det europæiske territoriale programsamarbejde bringes sammen i programmeringsperiodens begyndelse for i fællesskab at træffe beslutning om prioriteterne for hvert enkelt program. Disse prioriteter skal i relevant omfang bringes på linje med makroregionale strategier eller havområdestrategier. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De deltagende medlemsstater udarbejder et Interreg-program i samarbejde med de programpartnere, der er omhandlet i artikel 6 i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser].

De deltagende medlemsstater udarbejder et Interreg-program i samarbejde med de programpartnere, der er omhandlet i artikel [6] i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser].
  I forbindelse med udarbejdelsen af Interreg-programmer, der omfatter makroregionale strategier eller havområdestrategier, bør medlemsstaterne og programmets partnere tage hensyn til de tematiske prioriteter i de relevante makroregionale strategier og havområdestrategier og høre de relevante aktører. Medlemsstaterne og programpartnerne opretter en ex ante-mekanisme til at sikre, at alle aktører på makroregions- og havområdeplan, myndigheder, regioner og lande inden for rammerne af det europæiske territoriale programsamarbejde bringes sammen i programmeringsperiodens begyndelse for i fællesskab at træffe beslutning om prioriteterne for hvert enkelt program. Disse prioriteter skal i relevant omfang bringes på linje med makroregionale strategier eller havområdestrategier.

I forbindelse med udarbejdelsen af Interreg-programmer, der omfatter makroregionale strategier eller havområdestrategier, bør medlemsstaterne og programmets partnere tage hensyn til de tematiske prioriteter i de relevante makroregionale strategier og havområdestrategier og høre de relevante aktører. Medlemsstaterne og programpartnerne opretter en ex ante-mekanisme til at sikre, at alle aktører på makroregions- og havområdeplan, myndigheder, regioner og lande inden for rammerne af det europæiske territoriale programsamarbejde bringes sammen i programmeringsperiodens begyndelse for i fællesskab at træffe beslutning om prioriteterne for hvert enkelt program. Disse prioriteter skal i relevant omfang bringes på linje med makroregionale strategier eller havområdestrategier.

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 4 — afsnit 1

Artikel 16 — stk. 4 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Den medlemsstat, der er vært for den fremtidige forvaltningsmyndighed, forelægger et
  Interreg-program
  for Kommissionen inden
  [date of entry into force
  plus
  nine months;]
  på vegne af alle deltagende medlemsstater og, hvis det er relevant, tredjelande, partnerlandene eller
  OLT'er
  . | Den medlemsstat, der er vært for den fremtidige forvaltningsmyndighed, forelægger et
  eller flere Interreg-programmer
  for Kommissionen inden
  [ikrafttrædelsesdato
  plus
  ni måneder]
  på vegne af alle deltagende medlemsstater og, hvis det er relevant, tredjelande, partnerlandene
  , OLT'er
  eller
  regionale integrations- og samarbejdsorganisationer
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Den medlemsstat, der er vært for den fremtidige forvaltningsmyndighed, forelægger et
  Interreg-program
  for Kommissionen inden
  [date of entry into force
  plus
  nine months;]
  på vegne af alle deltagende medlemsstater og, hvis det er relevant, tredjelande, partnerlandene eller
  OLT'er
  .

Interreg-program

[date of entry into force

nine months;]

OLT'er

Den medlemsstat, der er vært for den fremtidige forvaltningsmyndighed, forelægger et
  eller flere Interreg-programmer
  for Kommissionen inden
  [ikrafttrædelsesdato
  plus
  ni måneder]
  på vegne af alle deltagende medlemsstater og, hvis det er relevant, tredjelande, partnerlandene
  , OLT'er
  eller
  regionale integrations- og samarbejdsorganisationer
  .

eller flere Interreg-programmer

[ikrafttrædelsesdato

ni måneder]

, OLT'er

regionale integrations- og samarbejdsorganisationer

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 4 — afsnit 2

Artikel 16 — stk. 4 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Et Interreg-program, der omfatter støtte fra et af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter, skal imidlertid forelægges af den medlemsstat, der er vært for den fremtidige forvaltningsmyndighed, senest
  seks
  måneder efter Kommissionens vedtagelse af det pågældende strategiske programmeringsdokument i henhold til artikel 10, stk. 1, eller, hvis det er påkrævet, i henhold til den pågældende basisretsakt for et eller flere af disse af Unionens instrumenter. | Et Interreg-program, der omfatter støtte fra et af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter, skal imidlertid forelægges af den medlemsstat, der er vært for den fremtidige forvaltningsmyndighed, senest
  tolv
  måneder efter Kommissionens vedtagelse af det pågældende strategiske programmeringsdokument i henhold til artikel 10, stk. 1, eller, hvis det er påkrævet, i henhold til den pågældende basisretsakt for et eller flere af disse af Unionens instrumenter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Et Interreg-program, der omfatter støtte fra et af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter, skal imidlertid forelægges af den medlemsstat, der er vært for den fremtidige forvaltningsmyndighed, senest
  seks
  måneder efter Kommissionens vedtagelse af det pågældende strategiske programmeringsdokument i henhold til artikel 10, stk. 1, eller, hvis det er påkrævet, i henhold til den pågældende basisretsakt for et eller flere af disse af Unionens instrumenter.

seks

Et Interreg-program, der omfatter støtte fra et af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter, skal imidlertid forelægges af den medlemsstat, der er vært for den fremtidige forvaltningsmyndighed, senest
  tolv
  måneder efter Kommissionens vedtagelse af det pågældende strategiske programmeringsdokument i henhold til artikel 10, stk. 1, eller, hvis det er påkrævet, i henhold til den pågældende basisretsakt for et eller flere af disse af Unionens instrumenter.

tolv

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 3

Artikel 17 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   
  I behørigt begrundede tilfælde og efter aftale med Kommissionen
  kan
  den pågældende medlemsstat
  med henblik på at øge effektiviteten af programgennemførelsen og opnå større operationer beslutte at overføre op til
  [x]
  % af det beløb fra EFRU, der er afsat til det tilsvarende program under målet om investeringer i beskæftigelse og vækst for den samme region, til Interreg-programmerne. Det overførte beløb skal udgøre en separat prioritet eller separate prioriteter. | 3.   
  Den pågældende medlemsstat
  kan med henblik på at øge effektiviteten af programgennemførelsen og opnå større operationer beslutte at overføre op til
  20
  % af det beløb fra EFRU, der er afsat til det tilsvarende program under målet om investeringer i beskæftigelse og vækst for den samme region, til Interreg-programmerne
  . Hver medlemsstat meddeler på forhånd Kommissionen, at den agter at gøre brug af denne overførselsmulighed, ledsaget af en begrundelse herfor.
  Det overførte beløb skal udgøre en separat prioritet eller separate prioriteter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   
  I behørigt begrundede tilfælde og efter aftale med Kommissionen
  kan
  den pågældende medlemsstat
  med henblik på at øge effektiviteten af programgennemførelsen og opnå større operationer beslutte at overføre op til
  [x]
  % af det beløb fra EFRU, der er afsat til det tilsvarende program under målet om investeringer i beskæftigelse og vækst for den samme region, til Interreg-programmerne. Det overførte beløb skal udgøre en separat prioritet eller separate prioriteter.

3.   
  Den pågældende medlemsstat
  kan med henblik på at øge effektiviteten af programgennemførelsen og opnå større operationer beslutte at overføre op til
  20
  % af det beløb fra EFRU, der er afsat til det tilsvarende program under målet om investeringer i beskæftigelse og vækst for den samme region, til Interreg-programmerne
  . Hver medlemsstat meddeler på forhånd Kommissionen, at den agter at gøre brug af denne overførselsmulighed, ledsaget af en begrundelse herfor.
  Det overførte beløb skal udgøre en separat prioritet eller separate prioriteter.

Ændring 96

Ændring 96

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 4 — litra b — indledning

Artikel 17 — stk. 4 — litra b — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | et sammendrag af de vigtigste fælles udfordringer
  under hensyntagen til
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

et sammendrag af de vigtigste fælles udfordringer
  under hensyntagen til
  :

under hensyntagen til

| b) | et sammendrag af de vigtigste fælles udfordringer
  , navnlig hvad angår
  : |
| --- | --- |

b)

et sammendrag af de vigtigste fælles udfordringer
  , navnlig hvad angår
  :

, navnlig hvad angår

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 4 — litra b — nr. ii

Artikel 17 — stk. 4 — litra b — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | fælles investeringsbehov og komplementaritet med andre former for støtte |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

fælles investeringsbehov og komplementaritet med andre former for støtte

| ii) | fælles investeringsbehov og komplementaritet med andre former for støtte
  og de mulige synergier, der kan opnås |
| --- | --- |

ii)

fælles investeringsbehov og komplementaritet med andre former for støtte
  og de mulige synergier, der kan opnås

og de mulige synergier, der kan opnås

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 4 — litra b — nr. iii

Artikel 17 — stk. 4 — litra b — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | erfaringer fra tidligere |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii)

erfaringer fra tidligere

| iii) | erfaringer fra tidligere
  , og hvordan der er taget hensyn hertil i programmet |
| --- | --- |

iii)

erfaringer fra tidligere
  , og hvordan der er taget hensyn hertil i programmet

, og hvordan der er taget hensyn hertil i programmet

Ændring 99

Ændring 99

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 4 — litra c

Artikel 17 — stk. 4 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | en begrundelse for de valgte politiske målsætninger og Interreg-specifikke målsætninger, tilsvarende prioriteter
  , specifikke målsætninger
  og
  de former for støtte, som tager fat på eventuelt
  manglende forbindelser i grænseoverskridende infrastruktur |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

en begrundelse for de valgte politiske målsætninger og Interreg-specifikke målsætninger, tilsvarende prioriteter
  , specifikke målsætninger
  og
  de former for støtte, som tager fat på eventuelt
  manglende forbindelser i grænseoverskridende infrastruktur

, specifikke målsætninger

de former for støtte, som tager fat på eventuelt

| c) | en begrundelse for de valgte politiske målsætninger og Interreg-specifikke målsætninger, tilsvarende prioriteter og
  adressering af eventuelle
  manglende forbindelser i grænseoverskridende infrastruktur |
| --- | --- |

c)

en begrundelse for de valgte politiske målsætninger og Interreg-specifikke målsætninger, tilsvarende prioriteter og
  adressering af eventuelle
  manglende forbindelser i grænseoverskridende infrastruktur

adressering af eventuelle

Ændring 100

Ændring 100

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 4 — litra e — nr. i

Artikel 17 — stk. 4 — litra e — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | de relaterede aktionstyper, herunder en liste over planlagte operationer af strategisk betydning, og deres forventede bidrag til de specifikke målsætninger og til makroregionale strategier og havområdestrategier, hvis det er relevant |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

de relaterede aktionstyper, herunder en liste over planlagte operationer af strategisk betydning, og deres forventede bidrag til de specifikke målsætninger og til makroregionale strategier og havområdestrategier, hvis det er relevant

| i) | de relaterede aktionstyper, herunder en liste over planlagte operationer af strategisk betydning, og deres forventede bidrag til de specifikke målsætninger og til makroregionale strategier og havområdestrategier, hvis det er relevant
  , henholdsvis kriterierne og de hertil svarende gennemsigtige udvælgelseskriterier for sådanne operationer |
| --- | --- |

i)

de relaterede aktionstyper, herunder en liste over planlagte operationer af strategisk betydning, og deres forventede bidrag til de specifikke målsætninger og til makroregionale strategier og havområdestrategier, hvis det er relevant
  , henholdsvis kriterierne og de hertil svarende gennemsigtige udvælgelseskriterier for sådanne operationer

, henholdsvis kriterierne og de hertil svarende gennemsigtige udvælgelseskriterier for sådanne operationer

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 4 — litra e — nr. iii

Artikel 17 — stk. 4 — litra e — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | de vigtigste målgrupper |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii)

iii)

de vigtigste målgrupper

de vigtigste målgrupper

udgår

udgår

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 4 — litra e — nr. v

Artikel 17 — stk. 4 — litra e — nr. v

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| v) | påtænkt anvendelse af finansielle instrumenter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

v)

v)

påtænkt anvendelse af finansielle instrumenter

påtænkt anvendelse af finansielle instrumenter

udgår

udgår

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 5 — litra a — nr. iii

Artikel 17 — stk. 5 — litra a — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | for Interreg-programmer under element 2, der støttes af OCTP, opdelt pr. finansieringsinstrument (»EFRU« og
  »OCTP Grønland«
  ); |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii)

for Interreg-programmer under element 2, der støttes af OCTP, opdelt pr. finansieringsinstrument (»EFRU« og
  »OCTP Grønland«
  );

»OCTP Grønland«

| iii) | for Interreg-programmer under element 2, der støttes af OCTP, opdelt pr. finansieringsinstrument (»EFRU« og
  »OCTP«
  ) |
| --- | --- |

iii)

for Interreg-programmer under element 2, der støttes af OCTP, opdelt pr. finansieringsinstrument (»EFRU« og
  »OCTP«
  )

»OCTP«

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 5 — litra b

Artikel 17 — stk. 5 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | med hensyn til den tabel, der er omhandlet i stk. 4, litra g), nr. ii), skal den kun indeholde beløbene for årene 2021 til 2025. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

b)

med hensyn til den tabel, der er omhandlet i stk. 4, litra g), nr. ii), skal den kun indeholde beløbene for årene 2021 til 2025.

med hensyn til den tabel, der er omhandlet i stk. 4, litra g), nr. ii), skal den kun indeholde beløbene for årene 2021 til 2025.

udgår

udgår

Ændring 105

Ændring 105

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 7 — litra b

Artikel 17 — stk. 7 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | fastlægge proceduren for oprettelse af det fælles sekretariat |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

fastlægge proceduren for oprettelse af det fælles sekretariat

| b) | fastlægge proceduren for oprettelse af det fælles sekretariat
  og, hvis det er relevant, understøttende forvaltningsstrukturer i medlemsstaterne eller i tredjelande |
| --- | --- |

b)

fastlægge proceduren for oprettelse af det fælles sekretariat
  og, hvis det er relevant, understøttende forvaltningsstrukturer i medlemsstaterne eller i tredjelande

og, hvis det er relevant, understøttende forvaltningsstrukturer i medlemsstaterne eller i tredjelande

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 1

Artikel 18 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen vurderer hvert Interreg-program og dets overensstemmelse med forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser], forordning (EU) [ny EFRU] og nærværende forordning og, når det drejer sig om støtte fra et af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter og, hvis det er relevant, dets overensstemmelse med det flerårige strategidokument i henhold til artikel 10, stk. 1, eller de relevante strategiske programmeringsrammer under de respektive basisretsakter for et eller flere af disse instrumenter. | 1.   Kommissionen vurderer
  i fuld åbenhed
  hvert Interreg-program og dets overensstemmelse med forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser], forordning (EU) [ny EFRU] og nærværende forordning og, når det drejer sig om støtte fra et af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter og, hvis det er relevant, dets overensstemmelse med det flerårige strategidokument i henhold til artikel 10, stk. 1,
  i nærværende forordning
  eller de relevante strategiske programmeringsrammer under de respektive basisretsakter for et eller flere af disse instrumenter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen vurderer hvert Interreg-program og dets overensstemmelse med forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser], forordning (EU) [ny EFRU] og nærværende forordning og, når det drejer sig om støtte fra et af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter og, hvis det er relevant, dets overensstemmelse med det flerårige strategidokument i henhold til artikel 10, stk. 1, eller de relevante strategiske programmeringsrammer under de respektive basisretsakter for et eller flere af disse instrumenter.

1.   Kommissionen vurderer
  i fuld åbenhed
  hvert Interreg-program og dets overensstemmelse med forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser], forordning (EU) [ny EFRU] og nærværende forordning og, når det drejer sig om støtte fra et af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter og, hvis det er relevant, dets overensstemmelse med det flerårige strategidokument i henhold til artikel 10, stk. 1,
  i nærværende forordning
  eller de relevante strategiske programmeringsrammer under de respektive basisretsakter for et eller flere af disse instrumenter.

Ændring 107

Ændring 107

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 3

Artikel 18 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   De deltagende medlemsstater og, hvis det er relevant, tredjelande eller partnerlande eller
  OLT'er
  reviderer Interreg-programmet under hensyntagen til Kommissionens bemærkninger. | 3.   De deltagende medlemsstater og, hvis det er relevant, tredjelande eller partnerlande
  , OLT'er
  eller
  regionale integrations- og samarbejdsorganisationer
  reviderer Interreg-programmet under hensyntagen til Kommissionens bemærkninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   De deltagende medlemsstater og, hvis det er relevant, tredjelande eller partnerlande eller
  OLT'er
  reviderer Interreg-programmet under hensyntagen til Kommissionens bemærkninger.

3.   De deltagende medlemsstater og, hvis det er relevant, tredjelande eller partnerlande
  , OLT'er
  eller
  regionale integrations- og samarbejdsorganisationer
  reviderer Interreg-programmet under hensyntagen til Kommissionens bemærkninger.

Ændring 108

Ændring 108

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 4

Artikel 18 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen vedtager en afgørelse ved hjælp af en gennemførelsesretsakt om godkendelse af Interreg-programmet senest
  6
  måneder efter datoen for, at medlemsstaten, som er vært for den fremtidige forvaltningsmyndighed, har forelagt programmet. | 4.   Kommissionen vedtager en afgørelse ved hjælp af en gennemførelsesretsakt om godkendelse af Interreg-programmet senest
  tre
  måneder efter datoen for, at medlemsstaten, som er vært for den fremtidige forvaltningsmyndighed, har forelagt
  den reviderede udgave af
  programmet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Kommissionen vedtager en afgørelse ved hjælp af en gennemførelsesretsakt om godkendelse af Interreg-programmet senest
  6
  måneder efter datoen for, at medlemsstaten, som er vært for den fremtidige forvaltningsmyndighed, har forelagt programmet.

4.   Kommissionen vedtager en afgørelse ved hjælp af en gennemførelsesretsakt om godkendelse af Interreg-programmet senest
  tre
  måneder efter datoen for, at medlemsstaten, som er vært for den fremtidige forvaltningsmyndighed, har forelagt
  den reviderede udgave af
  programmet.

Ændring 109

Ændring 109

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1

Artikel 19 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Den medlemsstat, der er værtsland for forvaltningsmyndigheden kan indgive en begrundet anmodning om en ændring af et Interreg-program sammen med det ændrede program med en beskrivelse af den forventede indvirkning af denne ændring på opfyldelsen af målsætningerne. | 1.   Den medlemsstat, der er værtsland for forvaltningsmyndigheden, kan
  efter høring af de lokale og regionale myndigheder og i overensstemmelse med artikel 6 i forordning (EU) .../... [den nye forordning om fælles bestemmelser]
  indgive en begrundet anmodning om en ændring af et Interreg-program sammen med det ændrede program med en beskrivelse af den forventede indvirkning af denne ændring på opfyldelsen af målsætningerne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Den medlemsstat, der er værtsland for forvaltningsmyndigheden kan indgive en begrundet anmodning om en ændring af et Interreg-program sammen med det ændrede program med en beskrivelse af den forventede indvirkning af denne ændring på opfyldelsen af målsætningerne.

1.   Den medlemsstat, der er værtsland for forvaltningsmyndigheden, kan
  efter høring af de lokale og regionale myndigheder og i overensstemmelse med artikel 6 i forordning (EU) .../... [den nye forordning om fælles bestemmelser]
  indgive en begrundet anmodning om en ændring af et Interreg-program sammen med det ændrede program med en beskrivelse af den forventede indvirkning af denne ændring på opfyldelsen af målsætningerne.

Ændring 110

Ændring 110

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 2

Artikel 19 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen vurderer ændringens forenelighed med forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser], forordning (EU) [ny EFRU] og nærværende forordning og kan fremsætte bemærkninger senest
  tre måneder
  efter forelæggelsen af det ændrede program. | 2.   Kommissionen vurderer ændringens forenelighed med forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser], forordning (EU) [ny EFRU] og nærværende forordning og kan fremsætte bemærkninger senest
  én måned
  efter forelæggelsen af det ændrede program. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Kommissionen vurderer ændringens forenelighed med forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser], forordning (EU) [ny EFRU] og nærværende forordning og kan fremsætte bemærkninger senest
  tre måneder
  efter forelæggelsen af det ændrede program.

2.   Kommissionen vurderer ændringens forenelighed med forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser], forordning (EU) [ny EFRU] og nærværende forordning og kan fremsætte bemærkninger senest
  én måned
  efter forelæggelsen af det ændrede program.

Ændring 111

Ændring 111

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 3

Artikel 19 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   De deltagende medlemsstater og, hvis det er relevant, tredjelande, partnerlande og
  OLT'er
  reviderer det ændrede program under hensyntagen til Kommissionens bemærkninger. | 3.   De deltagende medlemsstater og, hvis det er relevant, tredjelande, partnerlande
  , OLT'er eller regionale integrations-
  og
  samarbejdsorganisationer
  reviderer det ændrede program under hensyntagen til Kommissionens bemærkninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   De deltagende medlemsstater og, hvis det er relevant, tredjelande, partnerlande og
  OLT'er
  reviderer det ændrede program under hensyntagen til Kommissionens bemærkninger.

3.   De deltagende medlemsstater og, hvis det er relevant, tredjelande, partnerlande
  , OLT'er eller regionale integrations-
  og
  samarbejdsorganisationer
  reviderer det ændrede program under hensyntagen til Kommissionens bemærkninger.

Ændring 112

Ændring 112

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 4

Artikel 19 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen godkender ændringen af et Interreg-program, senest
  seks
  måneder efter at programændringen blev forelagt af medlemsstaten. | 4.   Kommissionen godkender ændringen af et Interreg-program, senest
  tre
  måneder efter at programændringen blev forelagt af medlemsstaten. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Kommissionen godkender ændringen af et Interreg-program, senest
  seks
  måneder efter at programændringen blev forelagt af medlemsstaten.

4.   Kommissionen godkender ændringen af et Interreg-program, senest
  tre
  måneder efter at programændringen blev forelagt af medlemsstaten.

Ændring 113

Ændring 113

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 5 — afsnit 1

Artikel 19 — stk. 5 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaten kan i programmeringsperioden overføre op til
  5 %
  af den oprindelige tildeling for en prioritet og ikke mere end
  3 %
  af programbudgettet til en anden prioritet i samme Interreg-program. | Medlemsstaten kan i programmeringsperioden
  efter høring af de lokale og regionale myndigheder og i overensstemmelse med artikel 6 i forordning (EU) .../... [den nye forordning om fælles bestemmelser]
  overføre op til
  10 %
  af den oprindelige tildeling for en prioritet og ikke mere end
  5 %
  af programbudgettet til en anden prioritet i samme Interreg-program. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaten kan i programmeringsperioden overføre op til
  5 %
  af den oprindelige tildeling for en prioritet og ikke mere end
  3 %
  af programbudgettet til en anden prioritet i samme Interreg-program.

5 %

3 %

Medlemsstaten kan i programmeringsperioden
  efter høring af de lokale og regionale myndigheder og i overensstemmelse med artikel 6 i forordning (EU) .../... [den nye forordning om fælles bestemmelser]
  overføre op til
  10 %
  af den oprindelige tildeling for en prioritet og ikke mere end
  5 %
  af programbudgettet til en anden prioritet i samme Interreg-program.

efter høring af de lokale og regionale myndigheder og i overensstemmelse med artikel 6 i forordning (EU) .../... [den nye forordning om fælles bestemmelser]

10 %

5 %

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 1 — afsnit 2

Artikel 22 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Dette overvågningsudvalg kan etablere et eller, navnlig i forbindelse med underprogrammer, flere styringsudvalg, der fungerer under dettes ansvar, til udvælgelse af operationer. | Dette overvågningsudvalg kan etablere et eller, navnlig i forbindelse med underprogrammer, flere styringsudvalg, der fungerer under dettes ansvar, til udvælgelse af operationer.
  Styringsudvalg skal anvende partnerskabsprincippet som fastsat i artikel 6 i forordning (EU).../... [den nye forordning om fælles bestemmelser] og inddrage partnere fra alle deltagende medlemsstater. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Dette overvågningsudvalg kan etablere et eller, navnlig i forbindelse med underprogrammer, flere styringsudvalg, der fungerer under dettes ansvar, til udvælgelse af operationer.

Dette overvågningsudvalg kan etablere et eller, navnlig i forbindelse med underprogrammer, flere styringsudvalg, der fungerer under dettes ansvar, til udvælgelse af operationer.
  Styringsudvalg skal anvende partnerskabsprincippet som fastsat i artikel 6 i forordning (EU).../... [den nye forordning om fælles bestemmelser] og inddrage partnere fra alle deltagende medlemsstater.

Styringsudvalg skal anvende partnerskabsprincippet som fastsat i artikel 6 i forordning (EU).../... [den nye forordning om fælles bestemmelser] og inddrage partnere fra alle deltagende medlemsstater.

Ændring 115

Ændring 115

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 3

Artikel 22 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Forvaltningsmyndigheden skal
  rådføre sig med
  Kommissionen
  og tage dens bemærkninger i betragtning,
  før den første fremlæggelse af udvælgelseskriterier for overvågningsudvalget eller, hvis det er relevant, styringsudvalget. Det samme gælder for eventuelle efterfølgende ændringer af disse kriterier. | 3.   Forvaltningsmyndigheden skal
  underrette
  Kommissionen før den første fremlæggelse af udvælgelseskriterier for overvågningsudvalget eller, hvis det er relevant, styringsudvalget. Det samme gælder for eventuelle efterfølgende ændringer af disse kriterier. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Forvaltningsmyndigheden skal
  rådføre sig med
  Kommissionen
  og tage dens bemærkninger i betragtning,
  før den første fremlæggelse af udvælgelseskriterier for overvågningsudvalget eller, hvis det er relevant, styringsudvalget. Det samme gælder for eventuelle efterfølgende ændringer af disse kriterier.

3.   Forvaltningsmyndigheden skal
  underrette
  Kommissionen før den første fremlæggelse af udvælgelseskriterier for overvågningsudvalget eller, hvis det er relevant, styringsudvalget. Det samme gælder for eventuelle efterfølgende ændringer af disse kriterier.

Ændring 116

Ændring 116

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 4 — indledning

Artikel 22 — stk. 4 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   
  Ved udvælgelsen af operationer skal overvågningsudvalget
  eller, hvis det er relevant,
  styringsudvalget
  : | 4.   
  Forud for overvågningsudvalgets
  eller, hvis det er relevant,
  styringsudvalgets udvælgelse af operationer skal forvaltningsmyndigheden
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   
  Ved udvælgelsen af operationer skal overvågningsudvalget
  eller, hvis det er relevant,
  styringsudvalget
  :

4.   
  Forud for overvågningsudvalgets
  eller, hvis det er relevant,
  styringsudvalgets udvælgelse af operationer skal forvaltningsmyndigheden
  :

Ændring 117

Ændring 117

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 6 — afsnit 2

Artikel 22 — stk. 6 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Dette dokument skal også fastsætte den ledende partners forpligtelser med hensyn til inddrivelser i henhold til artikel 50.
  Disse forpligtelser
  defineres af overvågningsudvalget. En ledende partner, der befinder sig i en anden medlemsstat, et andet tredjeland, et andet partnerland eller et andet OLT end partneren, er ikke forpligtet til at foretage inddrivelse via en retslig procedure. | Dette dokument skal også fastsætte den ledende partners forpligtelser med hensyn til inddrivelser i henhold til artikel 50.
  Procedurerne vedrørende inddrivelse
  defineres
  og vedtages
  af overvågningsudvalget. En ledende partner, der befinder sig i en anden medlemsstat, et andet tredjeland, et andet partnerland eller et andet OLT end partneren, er
  imidlertid
  ikke forpligtet til at foretage inddrivelse via en retslig procedure. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Dette dokument skal også fastsætte den ledende partners forpligtelser med hensyn til inddrivelser i henhold til artikel 50.
  Disse forpligtelser
  defineres af overvågningsudvalget. En ledende partner, der befinder sig i en anden medlemsstat, et andet tredjeland, et andet partnerland eller et andet OLT end partneren, er ikke forpligtet til at foretage inddrivelse via en retslig procedure.

Disse forpligtelser

Dette dokument skal også fastsætte den ledende partners forpligtelser med hensyn til inddrivelser i henhold til artikel 50.
  Procedurerne vedrørende inddrivelse
  defineres
  og vedtages
  af overvågningsudvalget. En ledende partner, der befinder sig i en anden medlemsstat, et andet tredjeland, et andet partnerland eller et andet OLT end partneren, er
  imidlertid
  ikke forpligtet til at foretage inddrivelse via en retslig procedure.

Procedurerne vedrørende inddrivelse

og vedtages

imidlertid

Ændring 118

Ændring 118

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 1 — afsnit 1

Artikel 23 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Operationer, som udvælges under element 1, 2 eller 3, skal omfatte aktører fra mindst to deltagende lande, hvoraf mindst en skal være en støttemodtager fra en medlemsstat. | Operationer, som udvælges under element 1, 2 eller 3, skal omfatte aktører fra mindst to deltagende lande
  eller OLT'er
  , hvoraf mindst en skal være en støttemodtager fra en medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Operationer, som udvælges under element 1, 2 eller 3, skal omfatte aktører fra mindst to deltagende lande, hvoraf mindst en skal være en støttemodtager fra en medlemsstat.

Operationer, som udvælges under element 1, 2 eller 3, skal omfatte aktører fra mindst to deltagende lande
  eller OLT'er
  , hvoraf mindst en skal være en støttemodtager fra en medlemsstat.

eller OLT'er

Ændring 119

Ændring 119

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 2

Artikel 23 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   En Interreg-operation kan gennemføres i et enkelt land, hvis virkningerne og fordelene for programområdet er udpeget i ansøgningen om operationen. | 2.   En Interreg-operation kan gennemføres i et enkelt land
  eller OLT
  , hvis virkningerne og fordelene for programområdet er udpeget i ansøgningen om operationen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   En Interreg-operation kan gennemføres i et enkelt land, hvis virkningerne og fordelene for programområdet er udpeget i ansøgningen om operationen.

2.   En Interreg-operation kan gennemføres i et enkelt land
  eller OLT
  , hvis virkningerne og fordelene for programområdet er udpeget i ansøgningen om operationen.

Ændring 120

Ændring 120

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 4 — afsnit 1

Artikel 23 — stk. 4 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Partnerne samarbejder om udvikling
  , gennemførelse
  og
  finansiering
  af samt ansættelse af personale til
  Interreg-operationer
  . | Partnerne samarbejder om udvikling og
  gennemførelse
  af
  Interreg-operationer
  samt
  om
  ansættelse af personale
  hertil og/eller finansiering heraf. Det skal tilstræbes, at antallet af partnere for hver Interreg-operation er begrænset til højst ti. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Partnerne samarbejder om udvikling
  , gennemførelse
  og
  finansiering
  af samt ansættelse af personale til
  Interreg-operationer
  .

, gennemførelse

finansiering

Interreg-operationer

Partnerne samarbejder om udvikling og
  gennemførelse
  af
  Interreg-operationer
  samt
  om
  ansættelse af personale
  hertil og/eller finansiering heraf. Det skal tilstræbes, at antallet af partnere for hver Interreg-operation er begrænset til højst ti.

gennemførelse

Interreg-operationer

om

hertil og/eller finansiering heraf. Det skal tilstræbes, at antallet af partnere for hver Interreg-operation er begrænset til højst ti.

Ændring 121

Ændring 121

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 4 — afsnit 2

Artikel 23 — stk. 4 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| For Interreg-operationer under Interreg-programmer under element 3 kræves det, at partnere fra regioner i den yderste periferi og tredjelande, partnerlande eller OLT'er kun skal samarbejde inden for
  tre
  af de fire dimensioner, der er anført i første afsnit. | For Interreg-operationer under Interreg-programmer under element 3 kræves det, at partnere fra regioner i den yderste periferi og tredjelande, partnerlande eller OLT'er kun skal samarbejde inden for
  to
  af de fire dimensioner, der er anført i første afsnit. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

For Interreg-operationer under Interreg-programmer under element 3 kræves det, at partnere fra regioner i den yderste periferi og tredjelande, partnerlande eller OLT'er kun skal samarbejde inden for
  tre
  af de fire dimensioner, der er anført i første afsnit.

tre

For Interreg-operationer under Interreg-programmer under element 3 kræves det, at partnere fra regioner i den yderste periferi og tredjelande, partnerlande eller OLT'er kun skal samarbejde inden for
  to
  af de fire dimensioner, der er anført i første afsnit.

to

Ændring 122

Ændring 122

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 6 — afsnit 1

Artikel 23 — stk. 6 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| En grænseoverskridende retlig enhed eller en EGTS kan være eneste partner i en Interreg-operation i Interreg-programmer under element 1, 2 eller 3, forudsat at dens medlemmer omfatter partnere fra mindst to deltagende lande. | En grænseoverskridende retlig enhed eller en EGTS kan være eneste partner i en Interreg-operation i Interreg-programmer under element 1, 2 eller 3, forudsat at dens medlemmer omfatter partnere fra mindst to deltagende lande
  eller OLT'er
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

En grænseoverskridende retlig enhed eller en EGTS kan være eneste partner i en Interreg-operation i Interreg-programmer under element 1, 2 eller 3, forudsat at dens medlemmer omfatter partnere fra mindst to deltagende lande.

En grænseoverskridende retlig enhed eller en EGTS kan være eneste partner i en Interreg-operation i Interreg-programmer under element 1, 2 eller 3, forudsat at dens medlemmer omfatter partnere fra mindst to deltagende lande
  eller OLT'er
  .

eller OLT'er

Ændring 123

Ændring 123

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 7 — afsnit 2

Artikel 23 — stk. 7 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| En eneste partner kan dog være registreret i en medlemsstat, der ikke deltager i programmet, forudsat at betingelserne i artikel 23 er overholdt. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

En eneste partner kan dog være registreret i en medlemsstat, der ikke deltager i programmet, forudsat at betingelserne i artikel 23 er overholdt.

En eneste partner kan dog være registreret i en medlemsstat, der ikke deltager i programmet, forudsat at betingelserne i artikel 23 er overholdt.

udgår

udgår

Ændring 124

Ændring 124

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 1 — afsnit 1

Artikel 24 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Bidraget
  fra EFRU eller, hvis det er relevant, Unionens eksterne finansieringsinstrument til en
  fond
  for mindre projekter inden for rammerne af et
  Interreg-program
  , må ikke overstige 20 000 000  
  EUR eller 15
   % af den samlede tildeling til Interreg-programmet
  , alt efter hvad der er lavest
  . | Det samlede bidrag
  fra EFRU eller, hvis det er relevant, Unionens eksterne finansieringsinstrument til en
  eller flere fonde
  for mindre projekter inden for rammerne af et
  Interreg-programmer
  , må ikke overstige 20 % af den samlede tildeling til Interreg-programmet
  og skal i forbindelse med et Interreg-program for grænseoverskridende samarbejde udgøre mindst 3 % af den samlede tildeling
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Bidraget
  fra EFRU eller, hvis det er relevant, Unionens eksterne finansieringsinstrument til en
  fond
  for mindre projekter inden for rammerne af et
  Interreg-program
  , må ikke overstige 20 000 000  
  EUR eller 15
   % af den samlede tildeling til Interreg-programmet
  , alt efter hvad der er lavest
  .

Bidraget

fond

Interreg-program

EUR eller 15

, alt efter hvad der er lavest

Det samlede bidrag
  fra EFRU eller, hvis det er relevant, Unionens eksterne finansieringsinstrument til en
  eller flere fonde
  for mindre projekter inden for rammerne af et
  Interreg-programmer
  , må ikke overstige 20 % af den samlede tildeling til Interreg-programmet
  og skal i forbindelse med et Interreg-program for grænseoverskridende samarbejde udgøre mindst 3 % af den samlede tildeling
  .

Det samlede bidrag

eller flere fonde

Interreg-programmer

og skal i forbindelse med et Interreg-program for grænseoverskridende samarbejde udgøre mindst 3 % af den samlede tildeling

Ændring 125

Ændring 125

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 2

Artikel 24 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Støttemodtageren for en fond for mindre projekter skal være
  en grænseoverskridende retlig
  enhed eller en
  EGTS
  . | 2.   Støttemodtageren for en fond for mindre projekter skal være
  et offentligt- eller privatretligt organ, en
  enhed
  med eller uden juridisk personlighed
  eller en
  fysisk person, der har ansvaret for at iværksætte eller både iværksætte og gennemføre operationer
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Støttemodtageren for en fond for mindre projekter skal være
  en grænseoverskridende retlig
  enhed eller en
  EGTS
  .

2.   Støttemodtageren for en fond for mindre projekter skal være
  et offentligt- eller privatretligt organ, en
  enhed
  med eller uden juridisk personlighed
  eller en
  fysisk person, der har ansvaret for at iværksætte eller både iværksætte og gennemføre operationer
  .

Ændring 126

Ændring 126

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 5

Artikel 24 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   
  Personale
  og indirekte omkostninger, der genereres på støttemodtagerens niveau som følge af forvaltningen af fonden
  for et
  mindre
  projekt
  , må ikke overstige 20 % af de samlede støtteberettigede omkostninger for den pågældende
  fond
  for
  et
  mindre
  projekt
  . | 5.   
  Personaleudgifter
  og
  andre direkte omkostninger i de kategorier, der er omhandlet i artikel 39-42, samt
  indirekte omkostninger, der genereres på støttemodtagerens niveau som følge af forvaltningen af fonden
  eller fondene for
  mindre
  projekter
  , må ikke overstige 20 % af de samlede støtteberettigede omkostninger for den
  eller de
  pågældende
  fonde
  for mindre
  projekter
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   
  Personale
  og indirekte omkostninger, der genereres på støttemodtagerens niveau som følge af forvaltningen af fonden
  for et
  mindre
  projekt
  , må ikke overstige 20 % af de samlede støtteberettigede omkostninger for den pågældende
  fond
  for
  et
  mindre
  projekt
  .

5.   
  Personaleudgifter
  og
  andre direkte omkostninger i de kategorier, der er omhandlet i artikel 39-42, samt
  indirekte omkostninger, der genereres på støttemodtagerens niveau som følge af forvaltningen af fonden
  eller fondene for
  mindre
  projekter
  , må ikke overstige 20 % af de samlede støtteberettigede omkostninger for den
  eller de
  pågældende
  fonde
  for mindre
  projekter
  .

Ændring 127

Ændring 127

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 6 — afsnit 1

Artikel 24 — stk. 6 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis det offentlige bidrag til et mindre projekt ikke overstiger 100 000  EUR, skal bidraget fra EFRU eller, hvis det er relevant, et af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter have form af enhedsomkostninger, faste beløb eller faste takster
  , undtagen til projekter, hvortil støtten udgør statsstøtte
  . | Hvis det offentlige bidrag til et mindre projekt ikke overstiger 100 000  EUR, skal bidraget fra EFRU eller, hvis det er relevant, et af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter have form af enhedsomkostninger, faste beløb eller faste takster. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis det offentlige bidrag til et mindre projekt ikke overstiger 100 000  EUR, skal bidraget fra EFRU eller, hvis det er relevant, et af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter have form af enhedsomkostninger, faste beløb eller faste takster
  , undtagen til projekter, hvortil støtten udgør statsstøtte
  .

, undtagen til projekter, hvortil støtten udgør statsstøtte

Hvis det offentlige bidrag til et mindre projekt ikke overstiger 100 000  EUR, skal bidraget fra EFRU eller, hvis det er relevant, et af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter have form af enhedsomkostninger, faste beløb eller faste takster.

Ændring 128

Ændring 128

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 6 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 24 — stk. 6 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Såfremt de samlede omkostninger ved hver operation ikke overstiger 100 000  EUR, kan støttebeløbet til et eller flere mindre projekter fastsættes på grundlag af et budgetoverslag, der fastsættes fra sag til sag og vedtages på forhånd af det organ, der udvælger operationen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Såfremt de samlede omkostninger ved hver operation ikke overstiger 100 000  EUR, kan støttebeløbet til et eller flere mindre projekter fastsættes på grundlag af et budgetoverslag, der fastsættes fra sag til sag og vedtages på forhånd af det organ, der udvælger operationen.

Såfremt de samlede omkostninger ved hver operation ikke overstiger 100 000  EUR, kan støttebeløbet til et eller flere mindre projekter fastsættes på grundlag af et budgetoverslag, der fastsættes fra sag til sag og vedtages på forhånd af det organ, der udvælger operationen.

Ændring 129

Ændring 129

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 2

Artikel 25 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Medmindre andet er angivet i de i henhold til stk. 1, litra a), indgåede aftaler, sikrer den ledende partner, at de øvrige partnere modtager det samlede bidrag fra den relevante
  fond hurtigst muligt
  . Der foretages ikke fradrag eller tilbageholdelse af noget beløb, og der pålægges ikke nogen specifik afgift eller andre afgifter med tilsvarende virkning, der kan nedsætte beløbet til de øvrige partnere. | 2.   Medmindre andet er angivet i de i henhold til stk. 1, litra a), indgåede aftaler, sikrer den ledende partner, at de øvrige partnere modtager det samlede bidrag fra den relevante
  EU-fond inden for den tidsramme, der er aftalt mellem alle partnere, og efter samme procedure, som er anvendt for den ledende partner
  . Der foretages ikke fradrag eller tilbageholdelse af noget beløb, og der pålægges ikke nogen specifik afgift eller andre afgifter med tilsvarende virkning, der kan nedsætte beløbet til de øvrige partnere. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Medmindre andet er angivet i de i henhold til stk. 1, litra a), indgåede aftaler, sikrer den ledende partner, at de øvrige partnere modtager det samlede bidrag fra den relevante
  fond hurtigst muligt
  . Der foretages ikke fradrag eller tilbageholdelse af noget beløb, og der pålægges ikke nogen specifik afgift eller andre afgifter med tilsvarende virkning, der kan nedsætte beløbet til de øvrige partnere.

2.   Medmindre andet er angivet i de i henhold til stk. 1, litra a), indgåede aftaler, sikrer den ledende partner, at de øvrige partnere modtager det samlede bidrag fra den relevante
  EU-fond inden for den tidsramme, der er aftalt mellem alle partnere, og efter samme procedure, som er anvendt for den ledende partner
  . Der foretages ikke fradrag eller tilbageholdelse af noget beløb, og der pålægges ikke nogen specifik afgift eller andre afgifter med tilsvarende virkning, der kan nedsætte beløbet til de øvrige partnere.

Ændring 130

Ændring 130

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 3 — afsnit 1

Artikel 25 — stk. 3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| En modtager i en medlemsstat,
  et tredjeland, et partnerland eller et OLT,
  som deltager i et Interreg-program, kan udpeges som ledende partner. | En modtager i en medlemsstat, som deltager i et Interreg-program, kan udpeges som ledende partner. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

En modtager i en medlemsstat,
  et tredjeland, et partnerland eller et OLT,
  som deltager i et Interreg-program, kan udpeges som ledende partner.

et tredjeland, et partnerland eller et OLT,

En modtager i en medlemsstat, som deltager i et Interreg-program, kan udpeges som ledende partner.

Ændring 131

Ændring 131

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 3 — afsnit 2

Artikel 25 — stk. 3 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstater, tredjelande, partnerlande eller OLT'er, der deltager i et Interreg-program, kan dog aftale, at en partner, der ikke får støtte fra EFRU eller et af Unionens ekstern finansieringsinstrumenter, kan udpeges som ledende partner. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstater, tredjelande, partnerlande eller OLT'er, der deltager i et Interreg-program, kan dog aftale, at en partner, der ikke får støtte fra EFRU eller et af Unionens ekstern finansieringsinstrumenter, kan udpeges som ledende partner.

Medlemsstater, tredjelande, partnerlande eller OLT'er, der deltager i et Interreg-program, kan dog aftale, at en partner, der ikke får støtte fra EFRU eller et af Unionens ekstern finansieringsinstrumenter, kan udpeges som ledende partner.

udgår

udgår

Ændring 132

Ændring 132

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 1

Artikel 26 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Teknisk bistand til hvert Interreg-program refunderes som et fast beløb ved anvendelse af procentsatserne i stk. 2 på de støtteberettigede udgifter, der indgår i hver betalingsanmodning i henhold til artikel 85, stk. 3, litra a) eller c), i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser]. | 1.   Teknisk bistand til hvert Interreg-program refunderes som et fast beløb ved anvendelse af procentsatserne i stk. 2
  for 2021 og 2022 på de årlige trancher af forfinansieringen i henhold til artikel 49, stk. 2, litra a) og b), i denne forordning og derefter for de følgende år
  på de støtteberettigede udgifter, der indgår i hver betalingsanmodning i henhold til artikel 85, stk. 3, litra a) eller c), i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Teknisk bistand til hvert Interreg-program refunderes som et fast beløb ved anvendelse af procentsatserne i stk. 2 på de støtteberettigede udgifter, der indgår i hver betalingsanmodning i henhold til artikel 85, stk. 3, litra a) eller c), i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser].

1.   Teknisk bistand til hvert Interreg-program refunderes som et fast beløb ved anvendelse af procentsatserne i stk. 2
  for 2021 og 2022 på de årlige trancher af forfinansieringen i henhold til artikel 49, stk. 2, litra a) og b), i denne forordning og derefter for de følgende år
  på de støtteberettigede udgifter, der indgår i hver betalingsanmodning i henhold til artikel 85, stk. 3, litra a) eller c), i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser].

Ændring 133

Ændring 133

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra a

Artikel 26 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | for Interreg-programmer vedrørende internt grænseoverskridende samarbejde, som støttes af EFRU:
  6 % |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

for Interreg-programmer vedrørende internt grænseoverskridende samarbejde, som støttes af EFRU:
  6 %

6 %

| a) | for Interreg-programmer vedrørende internt grænseoverskridende samarbejde, som støttes af EFRU:
  7 % |
| --- | --- |

a)

for Interreg-programmer vedrørende internt grænseoverskridende samarbejde, som støttes af EFRU:
  7 %

7 %

Ændring 134

Ændring 134

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — litra c

Artikel 26 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | for Interreg-programmer under element 2, 3 og 4, både for EFRU og, hvis det er relevant, Unionens eksterne finansieringsinstrumenter:
  7 %
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

for Interreg-programmer under element 2, 3 og 4, både for EFRU og, hvis det er relevant, Unionens eksterne finansieringsinstrumenter:
  7 %
  .

7 %

| c) | for Interreg-programmer under element 2, 3 og 4, både for EFRU og, hvis det er relevant, Unionens eksterne finansieringsinstrumenter:
  8 %
  . |
| --- | --- |

c)

for Interreg-programmer under element 2, 3 og 4, både for EFRU og, hvis det er relevant, Unionens eksterne finansieringsinstrumenter:
  8 %
  .

8 %

Ændring 135

Ændring 135

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 1

Artikel 27 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne og, hvis det er relevant, tredjelandene, partnerlandene og
  OLT'erne
  , der deltager i det pågældende program, nedsætter efter aftale med forvaltningsmyndigheden, et udvalg til at overvåge gennemførelsen af det pågældende Interreg-program (»overvågningsudvalg«) inden for en frist på tre måneder fra datoen for meddelelsen til medlemsstaterne om Kommissionens afgørelse om vedtagelse af et Interreg-program. | 1.   Medlemsstaterne og, hvis det er relevant, tredjelandene, partnerlandene
  , OLT'erne eller de regionale integrations-
  og
  samarbejdsorganisationer
  , der deltager i det pågældende program, nedsætter efter aftale med forvaltningsmyndigheden, et udvalg til at overvåge gennemførelsen af det pågældende Interreg-program (»overvågningsudvalg«) inden for en frist på tre måneder fra datoen for meddelelsen til medlemsstaterne om Kommissionens afgørelse om vedtagelse af et Interreg-program. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Medlemsstaterne og, hvis det er relevant, tredjelandene, partnerlandene og
  OLT'erne
  , der deltager i det pågældende program, nedsætter efter aftale med forvaltningsmyndigheden, et udvalg til at overvåge gennemførelsen af det pågældende Interreg-program (»overvågningsudvalg«) inden for en frist på tre måneder fra datoen for meddelelsen til medlemsstaterne om Kommissionens afgørelse om vedtagelse af et Interreg-program.

1.   Medlemsstaterne og, hvis det er relevant, tredjelandene, partnerlandene
  , OLT'erne eller de regionale integrations-
  og
  samarbejdsorganisationer
  , der deltager i det pågældende program, nedsætter efter aftale med forvaltningsmyndigheden, et udvalg til at overvåge gennemførelsen af det pågældende Interreg-program (»overvågningsudvalg«) inden for en frist på tre måneder fra datoen for meddelelsen til medlemsstaterne om Kommissionens afgørelse om vedtagelse af et Interreg-program.

Ændring 136

Ændring 136

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2

Artikel 27 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.
     
  Formandskabet for overvågningsudvalget varetages af en repræsentant for den medlemsstat, der er værtsland for forvaltningsmyndigheden, eller forvaltningsmyndigheden. | udgår |
| Hvis overvågningsudvalgets forretningsorden fastsætter et roterende formandskab, kan overvågningsudvalget have en repræsentant fra et tredjeland, et partnerland eller et OLT som formand og med en repræsentant for medlemsstaten eller forvaltningsmyndigheden som medformand og omvendt. | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.
     
  Formandskabet for overvågningsudvalget varetages af en repræsentant for den medlemsstat, der er værtsland for forvaltningsmyndigheden, eller forvaltningsmyndigheden.

udgår

udgår

Hvis overvågningsudvalgets forretningsorden fastsætter et roterende formandskab, kan overvågningsudvalget have en repræsentant fra et tredjeland, et partnerland eller et OLT som formand og med en repræsentant for medlemsstaten eller forvaltningsmyndigheden som medformand og omvendt.

Hvis overvågningsudvalgets forretningsorden fastsætter et roterende formandskab, kan overvågningsudvalget have en repræsentant fra et tredjeland, et partnerland eller et OLT som formand og med en repræsentant for medlemsstaten eller forvaltningsmyndigheden som medformand og omvendt.

Ændring 137

Ændring 137

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 6

Artikel 27 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Forvaltningsmyndigheden offentliggør overvågningsudvalgets forretningsorden
  og alle
  data og oplysninger, der udveksles med overvågningsudvalget, på det websted, der er omhandlet i artikel 35, stk. 2. | 6.   Forvaltningsmyndigheden offentliggør overvågningsudvalgets forretningsorden
  , sammenfatningen af
  data og oplysninger,
  samt alle de afgørelser
  der udveksles med overvågningsudvalget, på det websted, der er omhandlet i artikel 35, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Forvaltningsmyndigheden offentliggør overvågningsudvalgets forretningsorden
  og alle
  data og oplysninger, der udveksles med overvågningsudvalget, på det websted, der er omhandlet i artikel 35, stk. 2.

6.   Forvaltningsmyndigheden offentliggør overvågningsudvalgets forretningsorden
  , sammenfatningen af
  data og oplysninger,
  samt alle de afgørelser
  der udveksles med overvågningsudvalget, på det websted, der er omhandlet i artikel 35, stk. 2.

Ændring 138

Ændring 138

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 1 — afsnit 1

Artikel 28 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Sammensætningen af hvert Interreg-programs overvågningsudvalg aftales af medlemsstaterne og, hvis det er relevant, af de tredjelande, partnerlande og OLT'er, der deltager i programmet, og
  sikrer
  en ligelig repræsentation af de relevante myndigheder, formidlende organer og repræsentanter for programpartnerne, jf. artikel 6 i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser], fra medlemsstater, tredjelande, partnerlande og OLT'er. | Sammensætningen af hvert Interreg-programs overvågningsudvalg
  kan
  aftales af medlemsstaterne og, hvis det er relevant, af de tredjelande, partnerlande og OLT'er, der deltager i programmet, og
  skal tilstræbe
  en ligelig repræsentation af de relevante myndigheder, formidlende organer og repræsentanter for programpartnerne, jf. artikel 6 i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser], fra medlemsstater, tredjelande, partnerlande og OLT'er. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Sammensætningen af hvert Interreg-programs overvågningsudvalg aftales af medlemsstaterne og, hvis det er relevant, af de tredjelande, partnerlande og OLT'er, der deltager i programmet, og
  sikrer
  en ligelig repræsentation af de relevante myndigheder, formidlende organer og repræsentanter for programpartnerne, jf. artikel 6 i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser], fra medlemsstater, tredjelande, partnerlande og OLT'er.

sikrer

Sammensætningen af hvert Interreg-programs overvågningsudvalg
  kan
  aftales af medlemsstaterne og, hvis det er relevant, af de tredjelande, partnerlande og OLT'er, der deltager i programmet, og
  skal tilstræbe
  en ligelig repræsentation af de relevante myndigheder, formidlende organer og repræsentanter for programpartnerne, jf. artikel 6 i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser], fra medlemsstater, tredjelande, partnerlande og OLT'er.

kan

skal tilstræbe

Ændring 139

Ændring 139

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 1 — afsnit 2

Artikel 28 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ved sammensætningen af overvågningsudvalget skal der tages hensyn til antallet af medlemsstater, tredjelande, partnerlande og OLT'er, som deltager i det pågældende Interreg-program. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ved sammensætningen af overvågningsudvalget skal der tages hensyn til antallet af medlemsstater, tredjelande, partnerlande og OLT'er, som deltager i det pågældende Interreg-program.

Ved sammensætningen af overvågningsudvalget skal der tages hensyn til antallet af medlemsstater, tredjelande, partnerlande og OLT'er, som deltager i det pågældende Interreg-program.

udgår

udgår

Ændring 140

Ændring 140

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 1 — afsnit 3

Artikel 28 — stk. 1 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Overvågningsudvalget skal omfatte repræsentanter fra
  de
  organer, der i fællesskab er oprettet i hele eller en del programområdet, herunder EGTS'er. | Overvågningsudvalget skal
  også
  omfatte repræsentanter fra
  regioner og lokale forvaltninger samt andre
  organer, der i fællesskab er oprettet i hele eller en del
  af
  programområdet, herunder EGTS'er. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Overvågningsudvalget skal omfatte repræsentanter fra
  de
  organer, der i fællesskab er oprettet i hele eller en del programområdet, herunder EGTS'er.

de

Overvågningsudvalget skal
  også
  omfatte repræsentanter fra
  regioner og lokale forvaltninger samt andre
  organer, der i fællesskab er oprettet i hele eller en del
  af
  programområdet, herunder EGTS'er.

også

regioner og lokale forvaltninger samt andre

af

Ændring 141

Ændring 141

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 2

Artikel 28 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Forvaltningsmyndigheden offentliggør en liste over
  medlemmerne
  af overvågningsudvalget på det websted, der er omhandlet i artikel 35, stk. 2. | 2.   Forvaltningsmyndigheden offentliggør en liste over
  myndigheder eller organer, der er udnævnt til medlemmer
  af overvågningsudvalget, på det websted, der er omhandlet i artikel 35, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Forvaltningsmyndigheden offentliggør en liste over
  medlemmerne
  af overvågningsudvalget på det websted, der er omhandlet i artikel 35, stk. 2.

2.   Forvaltningsmyndigheden offentliggør en liste over
  myndigheder eller organer, der er udnævnt til medlemmer
  af overvågningsudvalget, på det websted, der er omhandlet i artikel 35, stk. 2.

Ændring 142

Ændring 142

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 3

Artikel 28 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Repræsentanter for Kommissionen
  deltager
  i overvågningsudvalgets arbejde med rådgivende funktion. | 3.   Repræsentanter for Kommissionen
  kan deltage
  i overvågningsudvalgets arbejde med rådgivende funktion. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Repræsentanter for Kommissionen
  deltager
  i overvågningsudvalgets arbejde med rådgivende funktion.

3.   Repræsentanter for Kommissionen
  kan deltage
  i overvågningsudvalgets arbejde med rådgivende funktion.

Ændring 143

Ændring 143

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 28 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Repræsentanter for organer, der er etableret i hele programområdet eller som dækker en del af det, herunder EGTS'er, kan deltage i overvågningsudvalgets arbejde med rådgivende funktion. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3 a.
     
  Repræsentanter for organer, der er etableret i hele programområdet eller som dækker en del af det, herunder EGTS'er, kan deltage i overvågningsudvalgets arbejde med rådgivende funktion.

Ændring 144

Ændring 144

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 1 — litra g

Artikel 29 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | fremskridt med hensyn til opbygningen af administrativ kapacitet for offentlige institutioner og støttemodtagere, hvis det er relevant. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

fremskridt med hensyn til opbygningen af administrativ kapacitet for offentlige institutioner og støttemodtagere, hvis det er relevant.

| g) | fremskridt med hensyn til opbygningen af administrativ kapacitet for offentlige institutioner og støttemodtagere, hvis det er relevant
  , og foreslår eventuelt yderligere nødvendige støtteforanstaltninger
  . |
| --- | --- |

g)

fremskridt med hensyn til opbygningen af administrativ kapacitet for offentlige institutioner og støttemodtagere, hvis det er relevant
  , og foreslår eventuelt yderligere nødvendige støtteforanstaltninger
  .

, og foreslår eventuelt yderligere nødvendige støtteforanstaltninger

Ændring 145

Ændring 145

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 2 — litra a

Artikel 29 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | den metodologi og de kriterier, der er blevet anvendt ved udvælgelse af operationer, herunder eventuelle ændringer heraf, efter
  samråd med
  Kommissionen i henhold til artikel 22, stk. 2, jf. dog artikel 27, stk. 3, litra b), c) og d) i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser] |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

den metodologi og de kriterier, der er blevet anvendt ved udvælgelse af operationer, herunder eventuelle ændringer heraf, efter
  samråd med
  Kommissionen i henhold til artikel 22, stk. 2, jf. dog artikel 27, stk. 3, litra b), c) og d) i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser]

samråd med

| a) | den metodologi og de kriterier, der er blevet anvendt ved udvælgelse af operationer, herunder eventuelle ændringer heraf, efter
  underretning af
  Kommissionen i henhold til artikel 22, stk. 2, jf. dog artikel 27, stk. 3, litra b), c) og d) i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser] |
| --- | --- |

a)

den metodologi og de kriterier, der er blevet anvendt ved udvælgelse af operationer, herunder eventuelle ændringer heraf, efter
  underretning af
  Kommissionen i henhold til artikel 22, stk. 2, jf. dog artikel 27, stk. 3, litra b), c) og d) i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser]

underretning af

Ændring 146

Ændring 146

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 2 — indledning

Artikel 30 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Forvaltningsmyndigheden skal efter anmodning fra Kommissionen inden for
  en måned
  forelægge Kommissionen oplysninger om de elementer, der er opført i artikel 29, stk. 1: | 2.   Forvaltningsmyndigheden skal efter anmodning fra Kommissionen inden for
  tre måneder
  forelægge Kommissionen oplysninger om de elementer, der er opført i artikel 29, stk. 1: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Forvaltningsmyndigheden skal efter anmodning fra Kommissionen inden for
  en måned
  forelægge Kommissionen oplysninger om de elementer, der er opført i artikel 29, stk. 1:

2.   Forvaltningsmyndigheden skal efter anmodning fra Kommissionen inden for
  tre måneder
  forelægge Kommissionen oplysninger om de elementer, der er opført i artikel 29, stk. 1:

Ændring 147

Ændring 147

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 1 — afsnit 1

Artikel 31 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hver forvaltningsmyndighed
  fremsender
  elektronisk de kumulative data for hvert enkelt Interreg-program
  senest den
  31.
  januar
  ,
  31. marts
  ,
  31. maj
  , 31.
  juli
  ,
  30
  .
  september
  og 30.
  november
  hvert år
  til Kommissionen
  i overensstemmelse med modellen i bilag [VII] til forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser]. | Hver forvaltningsmyndighed
  tilsender
  elektronisk
  Kommissionen
  de kumulative data for hvert enkelt Interreg-program
  , jf. denne forordnings artikel
  31
  , stk
  .
  2
  ,
  litra a)
  ,
  senest den
  31.
  januar
  ,
  31
  .
  maj
  og 30.
  september
  hvert år
  samt de i denne forordnings artikel 31, stk. 2, litra b), omhandlede data hvert år
  i overensstemmelse med modellen i bilag [VII] til forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hver forvaltningsmyndighed
  fremsender
  elektronisk de kumulative data for hvert enkelt Interreg-program
  senest den
  31.
  januar
  ,
  31. marts
  ,
  31. maj
  , 31.
  juli
  ,
  30
  .
  september
  og 30.
  november
  hvert år
  til Kommissionen
  i overensstemmelse med modellen i bilag [VII] til forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser].

fremsender

senest den

januar

31. marts

31. maj

juli

30

september

november

til Kommissionen

Hver forvaltningsmyndighed
  tilsender
  elektronisk
  Kommissionen
  de kumulative data for hvert enkelt Interreg-program
  , jf. denne forordnings artikel
  31
  , stk
  .
  2
  ,
  litra a)
  ,
  senest den
  31.
  januar
  ,
  31
  .
  maj
  og 30.
  september
  hvert år
  samt de i denne forordnings artikel 31, stk. 2, litra b), omhandlede data hvert år
  i overensstemmelse med modellen i bilag [VII] til forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser].

tilsender

Kommissionen

, jf. denne forordnings artikel

, stk

2

litra a)

senest den

januar

31

maj

september

samt de i denne forordnings artikel 31, stk. 2, litra b), omhandlede data hvert år

Ændring 148

Ændring 148

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 31 — stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Indberetningen af data foretages ved hjælp af eksisterende dataindberetningssystemer, for så vidt som de pågældende systemer har vist sig at være pålidelige i den foregående programmeringsperiode. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Indberetningen af data foretages ved hjælp af eksisterende dataindberetningssystemer, for så vidt som de pågældende systemer har vist sig at være pålidelige i den foregående programmeringsperiode.

Indberetningen af data foretages ved hjælp af eksisterende dataindberetningssystemer, for så vidt som de pågældende systemer har vist sig at være pålidelige i den foregående programmeringsperiode.

Ændring 149

Ændring 149

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 2 — litra b

Artikel 31 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | værdierne af output- og resultatindikatorer for udvalgte Interreg-operationer og de opnåede værdier pr. Interreg-operation. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

værdierne af output- og resultatindikatorer for udvalgte Interreg-operationer og de opnåede værdier pr. Interreg-operation.

| b) | værdierne af output- og resultatindikatorer for udvalgte Interreg-operationer og de opnåede værdier pr.
  afsluttet
  Interreg-operation. |
| --- | --- |

b)

værdierne af output- og resultatindikatorer for udvalgte Interreg-operationer og de opnåede værdier pr.
  afsluttet
  Interreg-operation.

afsluttet

Ændring 150

Ændring 150

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 33 — stk. 1

Artikel 33 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Fælles output- og resultatindikatorer, jf.
  bilaget
  til forordning (EU) [ny EFRU],
  og, hvor det er nødvendigt, programspecifikke output- og resultatindikatorer
  skal anvendes i overensstemmelse med artikel [12, stk. 1], i forordning (EU)
  nr.
  [den nye forordning om fælles bestemmelser] samt artikel 17, stk. 
  3
  , litra
  d
  ), nr. ii, og artikel 31, stk. 2, litra b), i nærværende forordning. | 1.   Fælles output- og resultatindikatorer, jf.
  bilag [I]
  til forordning (EU) [ny EFRU],
  som anses for mest egnet til at måle fremskridt hen imod målene for programmet for det europæiske territoriale samarbejde (Interreg),
  skal anvendes i overensstemmelse med artikel [12, stk. 1], i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser] samt artikel 17, stk. 
  4
  , litra
  e
  ), nr. ii), og artikel 31, stk. 2, litra b), i nærværende forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Fælles output- og resultatindikatorer, jf.
  bilaget
  til forordning (EU) [ny EFRU],
  og, hvor det er nødvendigt, programspecifikke output- og resultatindikatorer
  skal anvendes i overensstemmelse med artikel [12, stk. 1], i forordning (EU)
  nr.
  [den nye forordning om fælles bestemmelser] samt artikel 17, stk. 
  3
  , litra
  d
  ), nr. ii, og artikel 31, stk. 2, litra b), i nærværende forordning.

1.   Fælles output- og resultatindikatorer, jf.
  bilag [I]
  til forordning (EU) [ny EFRU],
  som anses for mest egnet til at måle fremskridt hen imod målene for programmet for det europæiske territoriale samarbejde (Interreg),
  skal anvendes i overensstemmelse med artikel [12, stk. 1], i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser] samt artikel 17, stk. 
  4
  , litra
  e
  ), nr. ii), og artikel 31, stk. 2, litra b), i nærværende forordning.

Ændring 151

Ændring 151

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 33 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 33 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Om nødvendigt og i tilfælde, der er behørigt begrundet af forvaltningsmyndigheden, skal der anvendes programspecifikke output- og resultatindikatorer i tilgift til de indikatorer, der er udvalgt i overensstemmelse med stk. 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1 a.
     
  Om nødvendigt og i tilfælde, der er behørigt begrundet af forvaltningsmyndigheden, skal der anvendes programspecifikke output- og resultatindikatorer i tilgift til de indikatorer, der er udvalgt i overensstemmelse med stk. 1.

Ændring 152

Ændring 152

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 1

Artikel 34 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Forvaltningsmyndigheden foretager evalueringer af hvert Interreg-program. Hver evaluering skal indeholde en vurdering af programmets virkningsfuldhed, effektivitet, relevans, sammenhæng og EU-merværdi med det formål at forbedre kvaliteten af udformningen og gennemførelsen af det pågældende Interreg-program. | 1.   Forvaltningsmyndigheden foretager evalueringer af hvert Interreg-program
  højst en gang om året
  . Hver evaluering skal indeholde en vurdering af programmets virkningsfuldhed, effektivitet, relevans, sammenhæng og EU-merværdi med det formål at forbedre kvaliteten af udformningen og gennemførelsen af det pågældende Interreg-program. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Forvaltningsmyndigheden foretager evalueringer af hvert Interreg-program. Hver evaluering skal indeholde en vurdering af programmets virkningsfuldhed, effektivitet, relevans, sammenhæng og EU-merværdi med det formål at forbedre kvaliteten af udformningen og gennemførelsen af det pågældende Interreg-program.

1.   Forvaltningsmyndigheden foretager evalueringer af hvert Interreg-program
  højst en gang om året
  . Hver evaluering skal indeholde en vurdering af programmets virkningsfuldhed, effektivitet, relevans, sammenhæng og EU-merværdi med det formål at forbedre kvaliteten af udformningen og gennemførelsen af det pågældende Interreg-program.

Ændring 153

Ændring 153

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 4

Artikel 34 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Forvaltningsmyndigheden
  sikrer
  , at de fornødne procedurer er indført med henblik på at frembringe og indsamle de data, der er nødvendige for evalueringerne. | 4.   Forvaltningsmyndigheden
  tilstræber at sikre
  , at de fornødne procedurer er indført med henblik på at frembringe og indsamle de data, der er nødvendige for evalueringerne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Forvaltningsmyndigheden
  sikrer
  , at de fornødne procedurer er indført med henblik på at frembringe og indsamle de data, der er nødvendige for evalueringerne.

4.   Forvaltningsmyndigheden
  tilstræber at sikre
  , at de fornødne procedurer er indført med henblik på at frembringe og indsamle de data, der er nødvendige for evalueringerne.

Ændring 154

Ændring 154

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 35 — stk. 3

Artikel 35 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Artikel [44, stk. 2-
  7
  ] i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser] om forvaltningsmyndighedens ansvarsområder finder anvendelse. | 3.   Artikel [44, stk. 2-
  6
  ] i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser] om forvaltningsmyndighedens ansvarsområder finder anvendelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Artikel [44, stk. 2-
  7
  ] i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser] om forvaltningsmyndighedens ansvarsområder finder anvendelse.

3.   Artikel [44, stk. 2-
  6
  ] i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser] om forvaltningsmyndighedens ansvarsområder finder anvendelse.

Ændring 155

Ændring 155

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 35 — stk. 4 — afsnit 1 — litra c

Artikel 35 — stk. 4 — afsnit 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | på et sted, der er synligt for offentligheden, at opsætte plader eller skilte fra tidspunktet for den fysiske gennemførelse af en Interreg-operation, der indebærer fysiske investeringer eller køb af udstyr, hvortil de samlede omkostninger udgør over 100 000  EUR |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

på et sted, der er synligt for offentligheden, at opsætte plader eller skilte fra tidspunktet for den fysiske gennemførelse af en Interreg-operation, der indebærer fysiske investeringer eller køb af udstyr, hvortil de samlede omkostninger udgør over 100 000  EUR

| c) | på et sted, der er synligt for offentligheden, at opsætte plader eller skilte fra tidspunktet for den fysiske gennemførelse af en Interreg-operation, der indebærer fysiske investeringer eller køb af udstyr, hvortil de samlede omkostninger udgør over 50 000  EUR |
| --- | --- |

c)

på et sted, der er synligt for offentligheden, at opsætte plader eller skilte fra tidspunktet for den fysiske gennemførelse af en Interreg-operation, der indebærer fysiske investeringer eller køb af udstyr, hvortil de samlede omkostninger udgør over 50 000  EUR

Ændring 156

Ændring 156

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 35 — stk. 4 — afsnit 1 — litra d

Artikel 35 — stk. 4 — afsnit 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | for Interreg-operationer, der ikke falder ind under litra c), på et offentligt sted at foranstalte mindst én visning i trykt
  eller
  elektronisk format (minimumsstørrelse A
  3
  ) med information om Interreg-operationen, hvor støtten fra Interreg-fondene fremhæves |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

for Interreg-operationer, der ikke falder ind under litra c), på et offentligt sted at foranstalte mindst én visning i trykt
  eller
  elektronisk format (minimumsstørrelse A
  3
  ) med information om Interreg-operationen, hvor støtten fra Interreg-fondene fremhæves

eller

3

| d) | for Interreg-operationer, der ikke falder ind under litra c), på et offentligt sted at foranstalte mindst én visning i trykt
  og, hvis relevant,
  elektronisk format (minimumsstørrelse A
  2
  ) med information om Interreg-operationen, hvor støtten fra Interreg-fondene fremhæves |
| --- | --- |

d)

for Interreg-operationer, der ikke falder ind under litra c), på et offentligt sted at foranstalte mindst én visning i trykt
  og, hvis relevant,
  elektronisk format (minimumsstørrelse A
  2
  ) med information om Interreg-operationen, hvor støtten fra Interreg-fondene fremhæves

og, hvis relevant,

2

Ændring 157

Ændring 157

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 35 — stk. 4 — afsnit 1 — litra e

Artikel 35 — stk. 4 — afsnit 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | for operationer af strategisk betydning og operationer, hvis samlede omkostninger overstiger 10 000 000 EUR, at tilrettelægge et kommunikationsarrangement og inddrage Kommissionen og den ansvarlige forvaltningsmyndighed rettidigt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

for operationer af strategisk betydning og operationer, hvis samlede omkostninger overstiger 10 000 000 EUR, at tilrettelægge et kommunikationsarrangement og inddrage Kommissionen og den ansvarlige forvaltningsmyndighed rettidigt.

| e) | for operationer af strategisk betydning og operationer, hvis samlede omkostninger overstiger 5 000 000 EUR, at tilrettelægge et kommunikationsarrangement og inddrage Kommissionen og den ansvarlige forvaltningsmyndighed rettidigt. |
| --- | --- |

e)

for operationer af strategisk betydning og operationer, hvis samlede omkostninger overstiger 5 000 000 EUR, at tilrettelægge et kommunikationsarrangement og inddrage Kommissionen og den ansvarlige forvaltningsmyndighed rettidigt.

Ændring 158

Ændring 158

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 35 — stk. 6

Artikel 35 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Hvis støttemodtageren ikke overholder sine forpligtelser i henhold til artikel 42 i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser] eller nærværende artikels stk. 1 og 2, skal
  medlemsstaten
  foretage en finansiel korrektion ved at annullere op til 5 % af støtten fra fondene til den pågældende operation. | 6.   Hvis støttemodtageren ikke overholder sine forpligtelser i henhold til artikel 42 i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser] eller nærværende artikels stk. 1 og 2,
  eller ikke afhjælper sin undladelse rettidigt,
  skal
  forvaltningsmyndigheden
  foretage en finansiel korrektion ved at annullere op til 5 % af støtten fra fondene til den pågældende operation. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Hvis støttemodtageren ikke overholder sine forpligtelser i henhold til artikel 42 i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser] eller nærværende artikels stk. 1 og 2, skal
  medlemsstaten
  foretage en finansiel korrektion ved at annullere op til 5 % af støtten fra fondene til den pågældende operation.

6.   Hvis støttemodtageren ikke overholder sine forpligtelser i henhold til artikel 42 i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser] eller nærværende artikels stk. 1 og 2,
  eller ikke afhjælper sin undladelse rettidigt,
  skal
  forvaltningsmyndigheden
  foretage en finansiel korrektion ved at annullere op til 5 % af støtten fra fondene til den pågældende operation.

Ændring 159

Ændring 159

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 38 — stk. 3 — litra c

Artikel 38 — stk. 3 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | som
  et fast beløb
  i overensstemmelse med artikel 50, stk. 1, i forordning
  (
  EU
  )
  [den nye forordning om fælles bestemmelser]
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

som
  et fast beløb
  i overensstemmelse med artikel 50, stk. 1, i forordning
  (
  EU
  )
  [den nye forordning om fælles bestemmelser]
  .

som

i overensstemmelse med artikel 50, stk. 1, i forordning

EU

[den nye forordning om fælles bestemmelser]

| c) | de direkte personaleomkostninger ved en operation kan beregnes som
  et fast beløb
  på op til 20 % af operationens direkte omkostninger
  (
  eksklusive direkte personaleomkostninger
  )
  uden krav om, at medlemsstaten skal fastsætte den gældende takst på baggrund af en beregning
  . |
| --- | --- |

c)

de direkte personaleomkostninger ved en operation kan beregnes som
  et fast beløb
  på op til 20 % af operationens direkte omkostninger
  (
  eksklusive direkte personaleomkostninger
  )
  uden krav om, at medlemsstaten skal fastsætte den gældende takst på baggrund af en beregning
  .

de direkte personaleomkostninger ved en operation kan beregnes som

på op til 20 % af operationens direkte omkostninger

eksklusive direkte personaleomkostninger

uden krav om, at medlemsstaten skal fastsætte den gældende takst på baggrund af en beregning

Ændring 160

Ændring 160

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 38 — stk. 5 — litra a

Artikel 38 — stk. 5 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | at dividere de månedlige bruttopersonaleudgifter
  med
  den månedlige arbejdstid
  , der er fastsat
  i 
  ansættelsesdokumentet
  ,
  udtrykt
  i 
  timer, eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

at dividere de månedlige bruttopersonaleudgifter
  med
  den månedlige arbejdstid
  , der er fastsat
  i 
  ansættelsesdokumentet
  ,
  udtrykt
  i 
  timer, eller

med

, der er fastsat

ansættelsesdokumentet

udtrykt

timer, eller

| a) | at dividere de
  senest dokumenterede
  månedlige bruttopersonaleudgifter
  i
  den
  berørte persons
  månedlige arbejdstid
  i overensstemmelse med gældende ret som omhandlet
  i 
  ansættelseskontrakten og artikel 50, stk. 2
  ,
  litra b),
  i 
  forordning (EU).../... [den nye forordning om fælles bestemmelser],
  eller |
| --- | --- |

a)

at dividere de
  senest dokumenterede
  månedlige bruttopersonaleudgifter
  i
  den
  berørte persons
  månedlige arbejdstid
  i overensstemmelse med gældende ret som omhandlet
  i 
  ansættelseskontrakten og artikel 50, stk. 2
  ,
  litra b),
  i 
  forordning (EU).../... [den nye forordning om fælles bestemmelser],
  eller

senest dokumenterede

i

berørte persons

i overensstemmelse med gældende ret som omhandlet

ansættelseskontrakten og artikel 50, stk. 2

litra b),

forordning (EU).../... [den nye forordning om fælles bestemmelser],

Ændring 161

Ændring 161

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 38 — stk. 6

Artikel 38 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Med hensyn til personaleomkostninger vedrørende personer, der ifølge ansættelsesdokumentet arbejder på timebasis, er sådanne omkostninger støtteberettigede ved anvendelse af de timer, der faktisk er arbejdet på operationen, på den timetakst, der er aftalt i ansættelsesdokumentet, baseret på et system til registrering af arbejdstid. | 6.   Med hensyn til personaleomkostninger vedrørende personer, der ifølge ansættelsesdokumentet arbejder på timebasis, er sådanne omkostninger støtteberettigede ved anvendelse af de timer, der faktisk er arbejdet på operationen, på den timetakst, der er aftalt i ansættelsesdokumentet, baseret på et system til registrering af arbejdstid.
  De lønrelaterede omkostninger, der er omhandlet i artikel 38, stk. 2, litra b), kan, hvis de endnu ikke indgår i den aftalte timesats, lægges til den pågældende timesats i henhold til gældende national lovgivning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Med hensyn til personaleomkostninger vedrørende personer, der ifølge ansættelsesdokumentet arbejder på timebasis, er sådanne omkostninger støtteberettigede ved anvendelse af de timer, der faktisk er arbejdet på operationen, på den timetakst, der er aftalt i ansættelsesdokumentet, baseret på et system til registrering af arbejdstid.

6.   Med hensyn til personaleomkostninger vedrørende personer, der ifølge ansættelsesdokumentet arbejder på timebasis, er sådanne omkostninger støtteberettigede ved anvendelse af de timer, der faktisk er arbejdet på operationen, på den timetakst, der er aftalt i ansættelsesdokumentet, baseret på et system til registrering af arbejdstid.
  De lønrelaterede omkostninger, der er omhandlet i artikel 38, stk. 2, litra b), kan, hvis de endnu ikke indgår i den aftalte timesats, lægges til den pågældende timesats i henhold til gældende national lovgivning.

Ændring 162

Ændring 162

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 39 — stk. 1 — indledning

Artikel 39 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kontor- og administrationsomkostninger er begrænset til følgende elementer: | Kontor- og administrationsomkostninger er begrænset til
  15 % af de samlede direkte omkostninger ved en operation samt til
  følgende elementer: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kontor- og administrationsomkostninger er begrænset til følgende elementer:

Kontor- og administrationsomkostninger er begrænset til
  15 % af de samlede direkte omkostninger ved en operation samt til
  følgende elementer:

15 % af de samlede direkte omkostninger ved en operation samt til

Ændring 163

Ændring 163

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 40 — stk. 4

Artikel 40 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Direkte betaling af udgifter i henhold til denne artikel af en ansat hos støttemodtageren skal dokumenteres af et bevis for modtagerens tilbagebetaling til den pågældende ansatte. | 4.   Direkte betaling af udgifter i henhold til denne artikel af en ansat hos støttemodtageren skal dokumenteres af et bevis for modtagerens tilbagebetaling til den pågældende ansatte.
  Denne omkostningskategori kan anvendes til rejseudgifter for operationens personale og andre interessenter med henblik på gennemførelsen og promoveringen af Interreg-operationen og -programmet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Direkte betaling af udgifter i henhold til denne artikel af en ansat hos støttemodtageren skal dokumenteres af et bevis for modtagerens tilbagebetaling til den pågældende ansatte.

4.   Direkte betaling af udgifter i henhold til denne artikel af en ansat hos støttemodtageren skal dokumenteres af et bevis for modtagerens tilbagebetaling til den pågældende ansatte.
  Denne omkostningskategori kan anvendes til rejseudgifter for operationens personale og andre interessenter med henblik på gennemførelsen og promoveringen af Interreg-operationen og -programmet.

Ændring 164

Ændring 164

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 40 — stk. 5

Artikel 40 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Rejse- og opholdsudgifter ved en operation kan beregnes som et fast beløb på op til 15 % af operationens direkte omkostninger
  (uden direkte personaleomkostninger)
  . | 5.   Rejse- og opholdsudgifter ved en operation kan beregnes som et fast beløb på op til 15 % af operationens direkte omkostninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Rejse- og opholdsudgifter ved en operation kan beregnes som et fast beløb på op til 15 % af operationens direkte omkostninger
  (uden direkte personaleomkostninger)
  .

5.   Rejse- og opholdsudgifter ved en operation kan beregnes som et fast beløb på op til 15 % af operationens direkte omkostninger.

Ændring 165

Ændring 165

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 41 — stk. 1 — indledning

Artikel 41 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Udgifter til ekstern ekspertbistand og tjenesteydelser er begrænset til følgende tjenesteydelser og ekspertbistand, der ydes af et offentligretligt eller et privatretligt organ eller en fysisk person bortset fra operationens støttemodtager: | Udgifter til ekstern ekspertbistand og tjenesteydelser
  omfatter, men
  er
  ikke
  begrænset til følgende tjenesteydelser og ekspertbistand, der ydes af et offentligretligt eller et privatretligt organ eller en fysisk person
  , herunder alle partnere,
  bortset fra operationens støttemodtager: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Udgifter til ekstern ekspertbistand og tjenesteydelser er begrænset til følgende tjenesteydelser og ekspertbistand, der ydes af et offentligretligt eller et privatretligt organ eller en fysisk person bortset fra operationens støttemodtager:

Udgifter til ekstern ekspertbistand og tjenesteydelser
  omfatter, men
  er
  ikke
  begrænset til følgende tjenesteydelser og ekspertbistand, der ydes af et offentligretligt eller et privatretligt organ eller en fysisk person
  , herunder alle partnere,
  bortset fra operationens støttemodtager:

omfatter, men

ikke

, herunder alle partnere,

Ændring 166

Ændring 166

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 41 — stk. 1 — litra o

Artikel 41 — stk. 1 — litra o

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| o) | rejse- og opholdsudgifter til eksterne eksperter
  , talere, mødeformænd og tjenesteudbydere |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

o)

rejse- og opholdsudgifter til eksterne eksperter
  , talere, mødeformænd og tjenesteudbydere

, talere, mødeformænd og tjenesteudbydere

| o) | rejse- og opholdsudgifter til eksterne eksperter |
| --- | --- |

o)

rejse- og opholdsudgifter til eksterne eksperter

Ændring 167

Ændring 167

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 1 — indledning

Artikel 42 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Omkostninger til udstyr, der købes, lejes eller leases af støttemodtageren for operationen, andet end det, der er omhandlet i artikel 39, er begrænset til følgende: | 1.   Omkostninger til udstyr, der købes, lejes eller leases af støttemodtageren for operationen, andet end det, der er omhandlet i artikel 39,
  omfatter, men
  er
  ikke
  begrænset til følgende: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Omkostninger til udstyr, der købes, lejes eller leases af støttemodtageren for operationen, andet end det, der er omhandlet i artikel 39, er begrænset til følgende:

1.   Omkostninger til udstyr, der købes, lejes eller leases af støttemodtageren for operationen, andet end det, der er omhandlet i artikel 39,
  omfatter, men
  er
  ikke
  begrænset til følgende:

Ændring 168

Ændring 168

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 43 — stk. 1 — litra a

Artikel 43 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | køb af jord i overensstemmelse med [artikel 58, stk. 1, litra
  c
  )], i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser] |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

køb af jord i overensstemmelse med [artikel 58, stk. 1, litra
  c
  )], i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser]

c

| a) | køb af jord i overensstemmelse med [artikel 58, stk. 1, litra
  b
  )], i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser] |
| --- | --- |

a)

køb af jord i overensstemmelse med [artikel 58, stk. 1, litra
  b
  )], i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser]

b

Ændring 169

Ændring 169

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 44 — stk. 1

Artikel 44 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne og, hvis det er relevant, tredjelande, partnerlande og
  OLT'er
  , der deltager i et Interreg-program skal med henblik på artikel [65] i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser] udpege en fælles forvaltningsmyndighed og en fælles revisionsmyndighed. | 1.   Medlemsstaterne og, hvis det er relevant, tredjelande, partnerlande
  , OLT'er
  og
  regionale integrations- og samarbejdsorganisationer
  , der deltager i et Interreg-program, skal med henblik på artikel [65] i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser] udpege en fælles forvaltningsmyndighed og en fælles revisionsmyndighed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Medlemsstaterne og, hvis det er relevant, tredjelande, partnerlande og
  OLT'er
  , der deltager i et Interreg-program skal med henblik på artikel [65] i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser] udpege en fælles forvaltningsmyndighed og en fælles revisionsmyndighed.

1.   Medlemsstaterne og, hvis det er relevant, tredjelande, partnerlande
  , OLT'er
  og
  regionale integrations- og samarbejdsorganisationer
  , der deltager i et Interreg-program, skal med henblik på artikel [65] i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser] udpege en fælles forvaltningsmyndighed og en fælles revisionsmyndighed.

Ændring 170

Ændring 170

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 44 — stk. 2

Artikel 44 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Forvaltningsmyndigheden og revisionsmyndigheden
  skal
  være beliggende i samme medlemsstat. | 2.   Forvaltningsmyndigheden og revisionsmyndigheden
  kan
  være beliggende i samme medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Forvaltningsmyndigheden og revisionsmyndigheden
  skal
  være beliggende i samme medlemsstat.

2.   Forvaltningsmyndigheden og revisionsmyndigheden
  kan
  være beliggende i samme medlemsstat.

Ændring 171

Ændring 171

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 44 — stk. 5

Artikel 44 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Hvad angår et Interreg-program under element
  2B eller under element
  1, hvor sidstnævnte omfatter lange grænser med heterogene udviklingsudfordringer og -behov, kan medlemsstaterne og, hvis det er relevant, tredjelande, partnerlande og OLT'er, der deltager i et Interreg-program, definere delprogramområder. | 5.   Hvad angår et Interreg-program under element 1, hvor sidstnævnte omfatter lange grænser med heterogene udviklingsudfordringer og -behov, kan medlemsstaterne og, hvis det er relevant, tredjelande, partnerlande og OLT'er, der deltager i et Interreg-program, definere delprogramområder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Hvad angår et Interreg-program under element
  2B eller under element
  1, hvor sidstnævnte omfatter lange grænser med heterogene udviklingsudfordringer og -behov, kan medlemsstaterne og, hvis det er relevant, tredjelande, partnerlande og OLT'er, der deltager i et Interreg-program, definere delprogramområder.

5.   Hvad angår et Interreg-program under element 1, hvor sidstnævnte omfatter lange grænser med heterogene udviklingsudfordringer og -behov, kan medlemsstaterne og, hvis det er relevant, tredjelande, partnerlande og OLT'er, der deltager i et Interreg-program, definere delprogramområder.

Ændring 172

Ændring 172

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 44 — stk. 6

Artikel 44 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Hvis forvaltningsmyndigheden udpeger et
  bemyndiget organ
  under et Interreg-program i overensstemmelse med artikel [65, stk. 3] i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser], udfører det bemyndigede
  organ
  disse opgaver i mere end én deltagende medlemsstat eller, hvis det er relevant, mere end ét tredjeland, partnerland eller OLT. | 6.   Hvis forvaltningsmyndigheden udpeger et
  eller flere bemyndigede organer
  under et Interreg-program i overensstemmelse med artikel [65, stk. 3] i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser], udfører det
  eller de
  bemyndigede
  organer
  disse opgaver i mere end én deltagende medlemsstat eller
  i deres respektive medlemsstater, eller
  , hvis det er relevant,
  i
  mere end ét tredjeland, partnerland eller OLT. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Hvis forvaltningsmyndigheden udpeger et
  bemyndiget organ
  under et Interreg-program i overensstemmelse med artikel [65, stk. 3] i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser], udfører det bemyndigede
  organ
  disse opgaver i mere end én deltagende medlemsstat eller, hvis det er relevant, mere end ét tredjeland, partnerland eller OLT.

6.   Hvis forvaltningsmyndigheden udpeger et
  eller flere bemyndigede organer
  under et Interreg-program i overensstemmelse med artikel [65, stk. 3] i forordning (EU) [den nye forordning om fælles bestemmelser], udfører det
  eller de
  bemyndigede
  organer
  disse opgaver i mere end én deltagende medlemsstat eller
  i deres respektive medlemsstater, eller
  , hvis det er relevant,
  i
  mere end ét tredjeland, partnerland eller OLT.

Ændring 173

Ændring 173

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 45 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 45 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Uanset artikel 87, stk. 2, i forordning (EU).../... [den nye forordning om fælles bestemmelser] refunderer Kommissionen som mellemliggende betalinger 100 % af de beløb, der er medtaget i betalingsanmodningen, og som følger af anvendelsen af programmets medfinansieringssats på de samlede støtteberettigede udgifter eller på det offentlige bidrag, alt efter hvad der er relevant. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1 a.
     
  Uanset artikel 87, stk. 2, i forordning (EU).../... [den nye forordning om fælles bestemmelser] refunderer Kommissionen som mellemliggende betalinger 100 % af de beløb, der er medtaget i betalingsanmodningen, og som følger af anvendelsen af programmets medfinansieringssats på de samlede støtteberettigede udgifter eller på det offentlige bidrag, alt efter hvad der er relevant.

Ændring 174

Ændring 174

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 45 — stk. 1 b (nyt)

Artikel 45 — stk. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Hvis forvaltningsmyndigheden ikke foretager verificering i henhold til artikel 68, stk. 1, litra a), i forordning (EU) .../.. ([den nye forordning om fælles bestemmelser] i hele programområdet, udpeger hver medlemsstat det organ eller den person, der skal være ansvarlig for gennemførelsen af denne verificering for så vidt angår støttemodtagere på dens område. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1b.
     
  Hvis forvaltningsmyndigheden ikke foretager verificering i henhold til artikel 68, stk. 1, litra a), i forordning (EU) .../.. ([den nye forordning om fælles bestemmelser] i hele programområdet, udpeger hver medlemsstat det organ eller den person, der skal være ansvarlig for gennemførelsen af denne verificering for så vidt angår støttemodtagere på dens område.

Ændring 175

Ændring 175

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 45 — stk. 1 c (nyt)

Artikel 45 — stk. 1 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Uanset artikel 92 i forordning (EU).../... [den nye forordning om fælles bestemmelser] er Interreg-programmer ikke omfattet af den årlige regnskabsafslutning. Regnskabet afsluttes ved programmets afslutning på grundlag af den endelige performancerapport. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1c.
     
  Uanset artikel 92 i forordning (EU).../... [den nye forordning om fælles bestemmelser] er Interreg-programmer ikke omfattet af den årlige regnskabsafslutning. Regnskabet afsluttes ved programmets afslutning på grundlag af den endelige performancerapport.

Ændring 176

Ændring 176

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 48 — stk. 7

Artikel 48 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   Hvis den i stk. 6 omhandlede samlede ekstrapolerede fejlprocent er over
  2
   % af de samlede anmeldte udgifter for de Interreg-programmer, der indgår i den population, hvorfra stikprøven blev udtaget, beregner Kommissionen en samlet restfejlprocent under hensyn til finansielle korrektioner, som de respektive Interreg-programmyndigheder har anvendt for individuelle uregelmæssigheder, der blev konstateret ved revisionerne af operationer, der er udvalgt i henhold til stk. 1. | 7.   Hvis den i stk. 6 omhandlede samlede ekstrapolerede fejlprocent er over
  3,5
   % af de samlede anmeldte udgifter for de Interreg-programmer, der indgår i den population, hvorfra stikprøven blev udtaget, beregner Kommissionen en samlet restfejlprocent under hensyn til finansielle korrektioner, som de respektive Interreg-programmyndigheder har anvendt for individuelle uregelmæssigheder, der blev konstateret ved revisionerne af operationer, der er udvalgt i henhold til stk. 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   Hvis den i stk. 6 omhandlede samlede ekstrapolerede fejlprocent er over
  2
   % af de samlede anmeldte udgifter for de Interreg-programmer, der indgår i den population, hvorfra stikprøven blev udtaget, beregner Kommissionen en samlet restfejlprocent under hensyn til finansielle korrektioner, som de respektive Interreg-programmyndigheder har anvendt for individuelle uregelmæssigheder, der blev konstateret ved revisionerne af operationer, der er udvalgt i henhold til stk. 1.

7.   Hvis den i stk. 6 omhandlede samlede ekstrapolerede fejlprocent er over
  3,5
   % af de samlede anmeldte udgifter for de Interreg-programmer, der indgår i den population, hvorfra stikprøven blev udtaget, beregner Kommissionen en samlet restfejlprocent under hensyn til finansielle korrektioner, som de respektive Interreg-programmyndigheder har anvendt for individuelle uregelmæssigheder, der blev konstateret ved revisionerne af operationer, der er udvalgt i henhold til stk. 1.

Ændring 177

Ændring 177

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 48 — stk. 8

Artikel 48 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   Hvis den samlede restfejlprocent som omhandlet i stk. 7 er over
  2 %
  af de anmeldte udgifter for de Interreg-programmer, der indgår i den population, hvorfra den fælles stikprøve blev udtaget, fastsætter Kommissionen behovet for at anmode revisionsmyndigheden for et specifikt Interreg-program eller en gruppe af Interreg-programmer, som er mest berørt, om yderligere revisionsarbejde med henblik på en yderligere vurdering af fejlprocenten og de påkrævede korrigerende foranstaltninger for de Interreg-programmer, der berøres af de konstaterede uregelmæssigheder. | 8.   Hvis den samlede restfejlprocent som omhandlet i stk. 7 er over
  3,5  %
  af de anmeldte udgifter for de Interreg-programmer, der indgår i den population, hvorfra den fælles stikprøve blev udtaget, fastsætter Kommissionen behovet for at anmode revisionsmyndigheden for et specifikt Interreg-program eller en gruppe af Interreg-programmer, som er mest berørt, om yderligere revisionsarbejde med henblik på en yderligere vurdering af fejlprocenten og de påkrævede korrigerende foranstaltninger for de Interreg-programmer, der berøres af de konstaterede uregelmæssigheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.   Hvis den samlede restfejlprocent som omhandlet i stk. 7 er over
  2 %
  af de anmeldte udgifter for de Interreg-programmer, der indgår i den population, hvorfra den fælles stikprøve blev udtaget, fastsætter Kommissionen behovet for at anmode revisionsmyndigheden for et specifikt Interreg-program eller en gruppe af Interreg-programmer, som er mest berørt, om yderligere revisionsarbejde med henblik på en yderligere vurdering af fejlprocenten og de påkrævede korrigerende foranstaltninger for de Interreg-programmer, der berøres af de konstaterede uregelmæssigheder.

8.   Hvis den samlede restfejlprocent som omhandlet i stk. 7 er over
  3,5  %
  af de anmeldte udgifter for de Interreg-programmer, der indgår i den population, hvorfra den fælles stikprøve blev udtaget, fastsætter Kommissionen behovet for at anmode revisionsmyndigheden for et specifikt Interreg-program eller en gruppe af Interreg-programmer, som er mest berørt, om yderligere revisionsarbejde med henblik på en yderligere vurdering af fejlprocenten og de påkrævede korrigerende foranstaltninger for de Interreg-programmer, der berøres af de konstaterede uregelmæssigheder.

Ændring 178

Ændring 178

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 49 — stk. 2 — litra a

Artikel 49 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | 2021:
  1 %
  ; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

2021:
  1 %
  ;

1 %

| a) | 2021:
  3 %
  ; |
| --- | --- |

a)

2021:
  3 %
  ;

3 %

Ændring 179

Ændring 179

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 49 — stk. 2 — litra b

Artikel 49 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | 2022:
  1 %
  ; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

2022:
  1 %
  ;

1 %

| b) | 2022:
  2,25  %
  ; |
| --- | --- |

b)

2022:
  2,25  %
  ;

2,25  %

Ændring 180

Ændring 180

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 49 — stk. 2 — litra c

Artikel 49 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | 2023:
  1 %
  ; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

2023:
  1 %
  ;

1 %

| c) | 2023:
  2,25  %
  ; |
| --- | --- |

c)

2023:
  2,25  %
  ;

2,25  %

Ændring 181

Ændring 181

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 49 — stk. 2 — litra d

Artikel 49 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | 2024:
  1 %
  ; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

2024:
  1 %
  ;

1 %

| d) | 2024:
  2,25  %
  ; |
| --- | --- |

d)

2024:
  2,25  %
  ;

2,25  %

Ændring 182

Ændring 182

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 49 — stk. 2 — litra e

Artikel 49 — stk. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | 2025:
  1 %
  ; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

2025:
  1 %
  ;

1 %

| e) | 2025:
  2,25  %
  ; |
| --- | --- |

e)

2025:
  2,25  %
  ;

2,25  %

Ændring 183

Ændring 183

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 49 — stk. 2 — litra f

Artikel 49 — stk. 2 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | 2026:
  1 %
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

2026:
  1 %
  .

1 %

| f) | 2026:
  2,25  %
  . |
| --- | --- |

f)

2026:
  2,25  %
  .

2,25  %

Ændring 184

Ændring 184

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 49 — stk. 3 — afsnit 1

Artikel 49 — stk. 3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis eksterne
  grænseoverskridende
  Interreg-programmer støttes af EFRU og IPA III CBC eller NDICI CBC, sker forfinansieringen for alle fonde til støtte for et sådant Interreg-program i overensstemmelse med forordning (EU) [IPA III] eller [NDICI] eller enhver retsakt, der vedtages i henhold hertil. | Hvis eksterne Interreg-programmer støttes af EFRU og IPA III CBC eller NDICI CBC, sker forfinansieringen for alle fonde til støtte for et sådant Interreg-program i overensstemmelse med forordning (EU) [IPA III] eller [NDICI] eller enhver retsakt, der vedtages i henhold hertil. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis eksterne
  grænseoverskridende
  Interreg-programmer støttes af EFRU og IPA III CBC eller NDICI CBC, sker forfinansieringen for alle fonde til støtte for et sådant Interreg-program i overensstemmelse med forordning (EU) [IPA III] eller [NDICI] eller enhver retsakt, der vedtages i henhold hertil.

grænseoverskridende

Hvis eksterne Interreg-programmer støttes af EFRU og IPA III CBC eller NDICI CBC, sker forfinansieringen for alle fonde til støtte for et sådant Interreg-program i overensstemmelse med forordning (EU) [IPA III] eller [NDICI] eller enhver retsakt, der vedtages i henhold hertil.

Ændring 185

Ændring 185

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 49 — stk. 3 — afsnit 3

Artikel 49 — stk. 3 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Det samlede beløb, der er udbetalt som forfinansiering, skal refunderes til Kommissionen, hvis der ikke er fremsendt nogen betalingsanmodning som led i det grænseoverskridende Interreg-program senest
  24
  måneder efter udbetalingen af første rate af forfinansieringen. En sådan refusion skal udgøre interne formålsbestemte indtægter og reducerer ikke støtten fra EFRU, IPA III CBC eller NDICI CBC til programmet. | Det samlede beløb, der er udbetalt som forfinansiering, skal refunderes til Kommissionen, hvis der ikke er fremsendt nogen betalingsanmodning som led i det grænseoverskridende Interreg-program senest
  36
  måneder efter udbetalingen af første rate af forfinansieringen. En sådan refusion skal udgøre interne formålsbestemte indtægter og reducerer ikke støtten fra EFRU, IPA III CBC eller NDICI CBC til programmet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Det samlede beløb, der er udbetalt som forfinansiering, skal refunderes til Kommissionen, hvis der ikke er fremsendt nogen betalingsanmodning som led i det grænseoverskridende Interreg-program senest
  24
  måneder efter udbetalingen af første rate af forfinansieringen. En sådan refusion skal udgøre interne formålsbestemte indtægter og reducerer ikke støtten fra EFRU, IPA III CBC eller NDICI CBC til programmet.

24

Det samlede beløb, der er udbetalt som forfinansiering, skal refunderes til Kommissionen, hvis der ikke er fremsendt nogen betalingsanmodning som led i det grænseoverskridende Interreg-program senest
  36
  måneder efter udbetalingen af første rate af forfinansieringen. En sådan refusion skal udgøre interne formålsbestemte indtægter og reducerer ikke støtten fra EFRU, IPA III CBC eller NDICI CBC til programmet.

36

Ændring 186

Ændring 186

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 8 — overskrift

Kapitel 8 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Tredjelandes, partnerlandes eller
  OLT'ers
  deltagelse i INTERREG-programmer under delt forvaltning | Tredjelandes, partnerlandes
  , OLT'ers
  eller
  regionale integrations- og samarbejdsorganisationers
  deltagelse i Interreg-programmer under delt forvaltning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Tredjelandes, partnerlandes eller
  OLT'ers
  deltagelse i INTERREG-programmer under delt forvaltning

OLT'ers

Tredjelandes, partnerlandes
  , OLT'ers
  eller
  regionale integrations- og samarbejdsorganisationers
  deltagelse i Interreg-programmer under delt forvaltning

, OLT'ers

regionale integrations- og samarbejdsorganisationers

Ændring 187

Ændring 187

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 51 — stk. 1

Artikel 51 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kapitel I til VII og kapitel X finder anvendelse på tredjelandes, partnerlandes og
  OLT'ers
  deltagelse i Interreg-programmer med forbehold af de særlige bestemmelser, der er fastsat i nærværende kapitel. | Kapitel I til VII og kapitel X finder anvendelse på tredjelandes, partnerlandes
  , OLT'ers eller regionale integrations-
  og
  samarbejdsorganisationers
  deltagelse i Interreg-programmer med forbehold af de særlige bestemmelser, der er fastsat i nærværende kapitel. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kapitel I til VII og kapitel X finder anvendelse på tredjelandes, partnerlandes og
  OLT'ers
  deltagelse i Interreg-programmer med forbehold af de særlige bestemmelser, der er fastsat i nærværende kapitel.

OLT'ers

Kapitel I til VII og kapitel X finder anvendelse på tredjelandes, partnerlandes
  , OLT'ers eller regionale integrations-
  og
  samarbejdsorganisationers
  deltagelse i Interreg-programmer med forbehold af de særlige bestemmelser, der er fastsat i nærværende kapitel.

, OLT'ers eller regionale integrations-

samarbejdsorganisationers

Ændring 188

Ændring 188

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 52 — stk. 3

Artikel 52 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Tredjelande, partnerlande og OLT'er, der deltager i et Interreg-program,
  delegerer
  personale til det fælles sekretariat for det pågældende program eller
  opretter
  en filial
  på
  det
  pågældende lands eller territories område
  eller begge dele. | 3.   Tredjelande, partnerlande og OLT'er, der deltager i et Interreg-program,
  kan delegere
  personale til det fælles sekretariat for det pågældende program eller
  , i forståelse med forvaltningsmyndigheden, oprette
  en filial
  af
  det
  fælles sekretariat på deres respektive områder
  eller begge dele. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Tredjelande, partnerlande og OLT'er, der deltager i et Interreg-program,
  delegerer
  personale til det fælles sekretariat for det pågældende program eller
  opretter
  en filial
  på
  det
  pågældende lands eller territories område
  eller begge dele.

3.   Tredjelande, partnerlande og OLT'er, der deltager i et Interreg-program,
  kan delegere
  personale til det fælles sekretariat for det pågældende program eller
  , i forståelse med forvaltningsmyndigheden, oprette
  en filial
  af
  det
  fælles sekretariat på deres respektive områder
  eller begge dele.

Ændring 189

Ændring 189

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 52 — stk. 4

Artikel 52 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Den nationale myndighed eller et organ svarende til Interreg-programmets kommunikationsmedarbejder, jf. artikel 35, stk. 1,
  støtter
  forvaltningsmyndigheden og partnerne i de respektive tredjelande eller partnerlande eller OLT'er med hensyn til opgaver i medfør af artikel 35, stk. 2-7. | 4.   Den nationale myndighed eller et organ svarende til Interreg-programmets kommunikationsmedarbejder, jf. artikel 35, stk. 1,
  kan støtte
  forvaltningsmyndigheden og partnerne i de respektive tredjelande eller partnerlande eller OLT'er med hensyn til opgaver i medfør af artikel 35, stk. 2-7. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Den nationale myndighed eller et organ svarende til Interreg-programmets kommunikationsmedarbejder, jf. artikel 35, stk. 1,
  støtter
  forvaltningsmyndigheden og partnerne i de respektive tredjelande eller partnerlande eller OLT'er med hensyn til opgaver i medfør af artikel 35, stk. 2-7.

4.   Den nationale myndighed eller et organ svarende til Interreg-programmets kommunikationsmedarbejder, jf. artikel 35, stk. 1,
  kan støtte
  forvaltningsmyndigheden og partnerne i de respektive tredjelande eller partnerlande eller OLT'er med hensyn til opgaver i medfør af artikel 35, stk. 2-7.

Ændring 190

Ændring 190

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 53 — stk. 2

Artikel 53 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Interreg-programmer under element 2 og 4, der kombinerer bidrag fra EFRU og fra et eller flere af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter, gennemføres ved delt forvaltning, både i medlemsstaterne og i et eventuelt deltagende tredjeland eller
  partnerland
  eller, hvad angår element 3, i et eventuelt OLT, uanset om det pågældende OLT modtager støtte under en eller flere af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter eller ej. | 2.   Interreg-programmer under element 2 og 4, der kombinerer bidrag fra EFRU og fra et eller flere af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter, gennemføres ved delt forvaltning, både i medlemsstaterne og i et eventuelt deltagende tredjeland
  , partnerland
  eller
  OLT
  eller, hvad angår element 3, i et eventuelt OLT, uanset om det pågældende OLT modtager støtte under en eller flere af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter eller ej. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Interreg-programmer under element 2 og 4, der kombinerer bidrag fra EFRU og fra et eller flere af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter, gennemføres ved delt forvaltning, både i medlemsstaterne og i et eventuelt deltagende tredjeland eller
  partnerland
  eller, hvad angår element 3, i et eventuelt OLT, uanset om det pågældende OLT modtager støtte under en eller flere af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter eller ej.

2.   Interreg-programmer under element 2 og 4, der kombinerer bidrag fra EFRU og fra et eller flere af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter, gennemføres ved delt forvaltning, både i medlemsstaterne og i et eventuelt deltagende tredjeland
  , partnerland
  eller
  OLT
  eller, hvad angår element 3, i et eventuelt OLT, uanset om det pågældende OLT modtager støtte under en eller flere af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter eller ej.

Ændring 191

Ændring 191

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 53 — stk. 3 — afsnit 1 — litra a

Artikel 53 — stk. 3 — afsnit 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | under delt forvaltning både i medlemsstaterne og i eventuelle deltagende tredjelande eller OLT'er |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

under delt forvaltning både i medlemsstaterne og i eventuelle deltagende tredjelande eller OLT'er

| a) | under delt forvaltning både i medlemsstaterne og i eventuelle deltagende tredjelande eller OLT'er
  eller grupper af tredjelande, der indgår i en regional organisation |
| --- | --- |

a)

under delt forvaltning både i medlemsstaterne og i eventuelle deltagende tredjelande eller OLT'er
  eller grupper af tredjelande, der indgår i en regional organisation

eller grupper af tredjelande, der indgår i en regional organisation

Ændring 192

Ændring 192

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 53 — stk. 3 — afsnit 1 — litra b

Artikel 53 — stk. 3 — afsnit 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | under delt forvaltning kun i medlemsstaterne og i eventuelle deltagende tredjelande eller OLT'er med hensyn til EFRU-udgifter uden for Unionen i forbindelse med en eller flere operationer, mens bidragene fra et eller flere af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter forvaltes under indirekte forvaltning, |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

under delt forvaltning kun i medlemsstaterne og i eventuelle deltagende tredjelande eller OLT'er med hensyn til EFRU-udgifter uden for Unionen i forbindelse med en eller flere operationer, mens bidragene fra et eller flere af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter forvaltes under indirekte forvaltning,

| b) | under delt forvaltning kun i medlemsstaterne og i eventuelle deltagende tredjelande eller OLT'er
  eller grupper af tredjelande, der indgår i en regional organisation,
  med hensyn til EFRU-udgifter uden for Unionen i forbindelse med en eller flere operationer, mens bidragene fra et eller flere af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter forvaltes under indirekte forvaltning, |
| --- | --- |

b)

under delt forvaltning kun i medlemsstaterne og i eventuelle deltagende tredjelande eller OLT'er
  eller grupper af tredjelande, der indgår i en regional organisation,
  med hensyn til EFRU-udgifter uden for Unionen i forbindelse med en eller flere operationer, mens bidragene fra et eller flere af Unionens eksterne finansieringsinstrumenter forvaltes under indirekte forvaltning,

eller grupper af tredjelande, der indgår i en regional organisation,

Ændring 193

Ændring 193

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 53 — stk. 3 — afsnit 1 — litra c

Artikel 53 — stk. 3 — afsnit 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | under indirekte forvaltning både i medlemsstaterne og i eventuelle deltagende tredjelande eller OLT'er. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

under indirekte forvaltning både i medlemsstaterne og i eventuelle deltagende tredjelande eller OLT'er.

| c) | under indirekte forvaltning både i medlemsstaterne og i eventuelle deltagende tredjelande eller OLT'er
  eller grupper af tredjelande, der indgår i en regional organisation |
| --- | --- |

c)

under indirekte forvaltning både i medlemsstaterne og i eventuelle deltagende tredjelande eller OLT'er
  eller grupper af tredjelande, der indgår i en regional organisation

eller grupper af tredjelande, der indgår i en regional organisation

Ændring 194

Ændring 194

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 53 — stk. 3 — afsnit 2

Artikel 53 — stk. 3 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis hele eller en del af et Interreg-program under element 3 gennemføres under indirekte forvaltning,
  finder
  artikel 60 anvendelse. | Hvis hele eller en del af et Interreg-program under element 3 gennemføres under indirekte forvaltning,
  kræver det en forudgående aftale mellem de berørte medlemsstater og regioner, og
  artikel 60
  finder
  anvendelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis hele eller en del af et Interreg-program under element 3 gennemføres under indirekte forvaltning,
  finder
  artikel 60 anvendelse.

finder

Hvis hele eller en del af et Interreg-program under element 3 gennemføres under indirekte forvaltning,
  kræver det en forudgående aftale mellem de berørte medlemsstater og regioner, og
  artikel 60
  finder
  anvendelse.

kræver det en forudgående aftale mellem de berørte medlemsstater og regioner, og

finder

Ændring 195

Ændring 195

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 53 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 53 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Der kan iværksættes fælles indkaldelser af forslag om mobilisering af midler fra bilaterale eller multilaterale NDICI- og ETC-programmer, hvis de respektive forvaltningsmyndigheder er enige herom. Indholdet af indkaldelsen skal specificere det geografiske omfang og det forventede bidrag til målene for de respektive programmer. Forvaltningsmyndighederne afgør, om NDICI- eller ETS-reglerne skal finde anvendelse på indkaldelsen. De kan beslutte at udpege en ledende forvaltningsmyndighed, der skal være ansvarlig for forvaltnings- og kontrolopgaver i forbindelse med indkaldelsen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3 a.
     
  Der kan iværksættes fælles indkaldelser af forslag om mobilisering af midler fra bilaterale eller multilaterale NDICI- og ETC-programmer, hvis de respektive forvaltningsmyndigheder er enige herom. Indholdet af indkaldelsen skal specificere det geografiske omfang og det forventede bidrag til målene for de respektive programmer. Forvaltningsmyndighederne afgør, om NDICI- eller ETS-reglerne skal finde anvendelse på indkaldelsen. De kan beslutte at udpege en ledende forvaltningsmyndighed, der skal være ansvarlig for forvaltnings- og kontrolopgaver i forbindelse med indkaldelsen.

Ændring 196

Ændring 196

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 55 — stk. 3

Artikel 55 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Hvis udvælgelsen af et eller flere store infrastrukturprojekter er på dagsordenen for et overvågningsudvalgs eller, hvis det er relevant, et styringsudvalgs møde, sender forvaltningsmyndigheden Kommissionen en konceptnote for hvert sådant projekt senest to måneder før datoen for mødet. Konceptnoten skal være højst
  tre
  sider og skal angive navn, sted, budget, den ledende partner og partnerne samt de vigtigste målsætninger og resultater, der skal opnås. Hvis konceptnoten vedrørende et eller flere store infrastrukturprojekter ikke fremsendes til Kommissionen inden for den fastsatte frist, kan Kommissionen anmode om, at formanden for overvågningsudvalget eller styringsudvalget fjerner de pågældende projekter fra dagsordenen for mødet. | 3.   Hvis udvælgelsen af et eller flere store infrastrukturprojekter er på dagsordenen for et overvågningsudvalgs eller, hvis det er relevant, et styringsudvalgs møde, sender forvaltningsmyndigheden Kommissionen en konceptnote for hvert sådant projekt senest to måneder før datoen for mødet. Konceptnoten skal være
  på
  højst
  fem
  sider og skal angive navn, sted, budget, den ledende partner og partnerne samt de vigtigste målsætninger og resultater, der skal opnås
  , samt indeholde en troværdig forretningsplan, der demonstrerer, at projektet eller projekternes videreførelse er sikret, selv uden Interreg-finansiering
  . Hvis konceptnoten vedrørende et eller flere store infrastrukturprojekter ikke fremsendes til Kommissionen inden for den fastsatte frist, kan Kommissionen anmode om, at formanden for overvågningsudvalget eller styringsudvalget fjerner de pågældende projekter fra dagsordenen for mødet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Hvis udvælgelsen af et eller flere store infrastrukturprojekter er på dagsordenen for et overvågningsudvalgs eller, hvis det er relevant, et styringsudvalgs møde, sender forvaltningsmyndigheden Kommissionen en konceptnote for hvert sådant projekt senest to måneder før datoen for mødet. Konceptnoten skal være højst
  tre
  sider og skal angive navn, sted, budget, den ledende partner og partnerne samt de vigtigste målsætninger og resultater, der skal opnås. Hvis konceptnoten vedrørende et eller flere store infrastrukturprojekter ikke fremsendes til Kommissionen inden for den fastsatte frist, kan Kommissionen anmode om, at formanden for overvågningsudvalget eller styringsudvalget fjerner de pågældende projekter fra dagsordenen for mødet.

3.   Hvis udvælgelsen af et eller flere store infrastrukturprojekter er på dagsordenen for et overvågningsudvalgs eller, hvis det er relevant, et styringsudvalgs møde, sender forvaltningsmyndigheden Kommissionen en konceptnote for hvert sådant projekt senest to måneder før datoen for mødet. Konceptnoten skal være
  på
  højst
  fem
  sider og skal angive navn, sted, budget, den ledende partner og partnerne samt de vigtigste målsætninger og resultater, der skal opnås
  , samt indeholde en troværdig forretningsplan, der demonstrerer, at projektet eller projekternes videreførelse er sikret, selv uden Interreg-finansiering
  . Hvis konceptnoten vedrørende et eller flere store infrastrukturprojekter ikke fremsendes til Kommissionen inden for den fastsatte frist, kan Kommissionen anmode om, at formanden for overvågningsudvalget eller styringsudvalget fjerner de pågældende projekter fra dagsordenen for mødet.

Ændring 197

Ændring 197

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 60 — stk. 1

Artikel 60 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Når hele eller en del af et Interreg-program under element 3 gennemføres under indirekte forvaltning i henhold til artikel 53, stk. 3, litra b) eller c), overlades gennemførelsesopgaverne til et af de organer, der er opført i [artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra c)], i forordning (EU, Euratom) [FR-Omnibus], navnlig til et sådant organ i den deltagende medlemsstat, herunder det pågældende Interreg-programs forvaltningsmyndighed. | 1.   Når hele eller en del af et Interreg-program under element 3
  efter høring af interessenterne
  gennemføres under indirekte forvaltning i henhold til artikel 53, stk. 3, litra b) eller c)
  , i denne forordning
  , overlades gennemførelsesopgaverne til et af de organer, der er opført i [artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra c)], i forordning (EU, Euratom) [FR-Omnibus], navnlig til et sådant organ i den deltagende medlemsstat, herunder det pågældende Interreg-programs forvaltningsmyndighed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Når hele eller en del af et Interreg-program under element 3 gennemføres under indirekte forvaltning i henhold til artikel 53, stk. 3, litra b) eller c), overlades gennemførelsesopgaverne til et af de organer, der er opført i [artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra c)], i forordning (EU, Euratom) [FR-Omnibus], navnlig til et sådant organ i den deltagende medlemsstat, herunder det pågældende Interreg-programs forvaltningsmyndighed.

1.   Når hele eller en del af et Interreg-program under element 3
  efter høring af interessenterne
  gennemføres under indirekte forvaltning i henhold til artikel 53, stk. 3, litra b) eller c)
  , i denne forordning
  , overlades gennemførelsesopgaverne til et af de organer, der er opført i [artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra c)], i forordning (EU, Euratom) [FR-Omnibus], navnlig til et sådant organ i den deltagende medlemsstat, herunder det pågældende Interreg-programs forvaltningsmyndighed.

Ændring 198

Ændring 198

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 61

Artikel 61

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 61 | udgår |
| Interregionale investeringer i innovation | |
| På Kommissionens initiativ kan EFRU støtte interregionale investeringer i innovation, jf. artikel 3, nr. 5), som samler forskere, virksomheder, civilsamfundet og offentlige forvaltninger, der er involveret i strategier for intelligent specialisering, der er etableret på nationalt eller regionalt plan. | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 61

Artikel 61

udgår

udgår

Interregionale investeringer i innovation

Interregionale investeringer i innovation

På Kommissionens initiativ kan EFRU støtte interregionale investeringer i innovation, jf. artikel 3, nr. 5), som samler forskere, virksomheder, civilsamfundet og offentlige forvaltninger, der er involveret i strategier for intelligent specialisering, der er etableret på nationalt eller regionalt plan.

På Kommissionens initiativ kan EFRU støtte interregionale investeringer i innovation, jf. artikel 3, nr. 5), som samler forskere, virksomheder, civilsamfundet og offentlige forvaltninger, der er involveret i strategier for intelligent specialisering, der er etableret på nationalt eller regionalt plan.

Ændring 199

Ændring 199

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel - 61 a (ny)

Artikel - 61 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel - 61 a




  Fritagelse for underretningsforpligtelsen i artikel 108, stk. 3, i TEUF




  Kommissionen kan erklære, at støtte til projekter, der er omfattet af det europæiske territoriale samarbejde i EU, er forenelig med det indre marked og ikke er omfattet af underretningsforpligtelsen i artikel 108, stk. 3, i TEUF. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel - 61 a

Fritagelse for underretningsforpligtelsen i artikel 108, stk. 3, i TEUF

Kommissionen kan erklære, at støtte til projekter, der er omfattet af det europæiske territoriale samarbejde i EU, er forenelig med det indre marked og ikke er omfattet af underretningsforpligtelsen i artikel 108, stk. 3, i TEUF.

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0470/2018).

1

(21)  [Reference]

21

(22)  [Reference]

22

(21)  [Reference]

21

(22)  [Reference]

22

(23)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — Fremme af vækst og samhørighed i EU's grænseregioner (COM(2017)0534).

23

(23)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — Fremme af vækst og samhørighed i EU's grænseregioner (COM(2017)0534).

23

(24)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 19).

24

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 19).

(25)  
  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — »Styrkelse af innovation i Europas regioner: Strategier for robust, inklusiv og bæredygtig vækst« (COM(2017) 376 af 18. juli 2017.

25

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — »Styrkelse af innovation i Europas regioner: Strategier for robust, inklusiv og bæredygtig vækst« (COM(2017) 376 af 18. juli 2017.

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 af 26. maj 2003 om indførelse af en fælles nomenklatur for regionale enheder (NUTS) (EUT L 154 af 21.6.2003, s. 1).

26

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 af 26. maj 2003 om indførelse af en fælles nomenklatur for regionale enheder (NUTS) (EUT L 154 af 21.6.2003, s. 1).

26

(27)  Forordning (EU) XXX om oprettelse af instrumentet til førtiltrædelsesbistand (EUT L xx, s. y).

27

(28)  Forordning (EU) XXX om oprettelse af instrumentet for naboskab, udvikling og internationalt samarbejde (EUT L xx, s. y).

28

(29)  Rådets afgørelse (EU) XXX om associering af de oversøiske lande og territorier med Den Europæiske Union, herunder forbindelserne mellem Den Europæiske Union på den ene side og Grønland og Kongeriget Danmark på den anden side (EUT L xx, s. y).

29

(27)  Forordning (EU) XXX om oprettelse af instrumentet til førtiltrædelsesbistand (EUT L xx, s. y).

27

(28)  Forordning (EU) XXX om oprettelse af instrumentet for naboskab, udvikling og internationalt samarbejde (EUT L xx, s. y).

28

(29)  Rådets afgørelse (EU) XXX om associering af de oversøiske lande og territorier med Den Europæiske Union, herunder forbindelserne mellem Den Europæiske Union på den ene side og Grønland og Kongeriget Danmark på den anden side (EUT L xx, s. y).

29

(31)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Den Europæiske Investeringsbank — »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« (COM(2017)0623).

31

(31)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Den Europæiske Investeringsbank — »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« (COM(2017)0623).

31

(32)  
  Udtalelse fra Det Europæiske Regionsudvalg »Mellemfolkelige og mindre projekter i grænseoverskridende samarbejdsprogrammer« af 12.7.2017 (EUT C 342 af 12.10.2017, s. 38).

32

Udtalelse fra Det Europæiske Regionsudvalg »Mellemfolkelige og mindre projekter i grænseoverskridende samarbejdsprogrammer« af 12.7.2017 (EUT C 342 af 12.10.2017, s. 38).

(32)  
  Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse »Mellemfolkelige og mindre projekter i grænseoverskridende samarbejdsprogrammer« af 12.7.2017 (EUT C 342 af 12.10.2017, s. 38).

32

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse »Mellemfolkelige og mindre projekter i grænseoverskridende samarbejdsprogrammer« af 12.7.2017 (EUT C 342 af 12.10.2017, s. 38).

(1a)  
  Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 af 17. juni 2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108 (EUT L 187 af 26.6.2014, s. 1).

1a

Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 af 17. juni 2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108 (EUT L 187 af 26.6.2014, s. 1).

(2a)  
  Retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2014-2020 (EUT C 209 af 23.7.2013, s. 1).

2a

Retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2014-2020 (EUT C 209 af 23.7.2013, s. 1).

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/492 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/492

---

P8_TA(2019)0022

Fordelingen af toldkontingenter opført på Den Europæiske Unions WTO-liste under henvisning til Det Forenede Kongeriges udtræden af EU ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fordelingen af toldkontingenter opført på Den Europæiske Unions WTO-liste under henvisning til Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 32/2000 (COM(2018)0312 — C8-0202/2018 — 2018/0158(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 411/43)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0312), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0312),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0202/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0202/2018),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. december 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. december 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A8-0361/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A8-0361/2018),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | godkender sin erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, og som vil blive offentliggjort i L-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende sammen med den endelige lovgivningsmæssige retsakt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tager Kommissionens erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning og som vil blive offentliggjort i L-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende sammen med den endelige lovgivningsmæssige retsakt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

P8_TC1-COD(2018)0158

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om fordelingen af toldkontingenter opført på Unionens WTO-liste efter Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 32/2000

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2019/216.)

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Erklæring fra Europa-Parlamentet

Europa-Parlamentet lægger stor vægt på at blive holdt fuldt underrettet under udarbejdelsen af delegerede retsakter og navnlig på punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning, hvori det fastsættes, at Europa-Parlamentet og Rådet for at sikre lige adgang til alle oplysninger skal modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter.

Erklæring fra Kommissionen

Kommissionen tilslutter sig fuldt ud principperne om bedre lovgivning og de forpligtelser, der er fastsat i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. Den vil derfor bestræbe sig på snarest muligt at forelægge et forslag til retsakt for Rådet og Europa-Parlamentet med henblik på at bringe Rådets forordning (EF) nr. 32/2000 i overensstemmelse med de retlige rammer, der blev indført med Lissabontraktaten.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/494 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/494

---

P8_TA(2019)0024

Oprettelse af et særskilt finansielt program til dekommissionering af nukleare anlæg og håndtering af radioaktivt affald *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af et særskilt finansielt program til dekommissionering af nukleare anlæg og håndtering af radioaktivt affald og om ophævelse af Rådets forordning (Euratom) nr. 1368/2013 (COM(2018)0467 — C8-0314/2018 — 2018/0252(NLE))

(Høring)

(2020/C 411/44)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2018)0467), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2018)0467),

| — | der henviser til artikel 203 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0314/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 203 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0314/2018),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0441/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0441/2018),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Et særskilt finansieringsprogram kan give en øget EU-merværdi ved at blive et benchmark i EU for sikker forvaltning af teknologiske spørgsmål i forbindelse med nuklear dekommissionering og formidling af viden. En sådan finansiel bistand bør ydes på grundlag af en forudgående evaluering, som kortlægger de specifikke behov og påviser EU-merværdien ved at støtte dekommissioneringen af nukleare anlæg og håndtering af radioaktivt affald. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Et særskilt finansieringsprogram kan give en øget EU-merværdi ved at blive et benchmark i EU for sikker forvaltning af teknologiske spørgsmål i forbindelse med nuklear dekommissionering og formidling af viden. En sådan finansiel bistand bør ydes på grundlag af en forudgående evaluering, som kortlægger de specifikke behov og påviser EU-merværdien ved at støtte dekommissioneringen af nukleare anlæg og håndtering af radioaktivt affald.

| (2) | Et særskilt finansieringsprogram kan give en øget EU-merværdi ved at blive et benchmark i EU for sikker forvaltning af teknologiske spørgsmål i forbindelse med nuklear dekommissionering og formidling af viden. En sådan finansiel bistand bør ydes på grundlag af en forudgående evaluering, som kortlægger de specifikke behov og påviser EU-merværdien ved at støtte dekommissioneringen af nukleare anlæg og håndtering af radioaktivt affald.
  En sådan finansiel bistand bør dog ikke danne præcedens for finansieringen af fremtidig nuklear dekommissionering på EU-plan. Initiativet til at påtage sig og finansiere dekommissioneringen af nukleare anlæg bør fortsat primært henhøre under medlemsstaternes ansvarsområde. |
| --- | --- |

(2)

Et særskilt finansieringsprogram kan give en øget EU-merværdi ved at blive et benchmark i EU for sikker forvaltning af teknologiske spørgsmål i forbindelse med nuklear dekommissionering og formidling af viden. En sådan finansiel bistand bør ydes på grundlag af en forudgående evaluering, som kortlægger de specifikke behov og påviser EU-merværdien ved at støtte dekommissioneringen af nukleare anlæg og håndtering af radioaktivt affald.
  En sådan finansiel bistand bør dog ikke danne præcedens for finansieringen af fremtidig nuklear dekommissionering på EU-plan. Initiativet til at påtage sig og finansiere dekommissioneringen af nukleare anlæg bør fortsat primært henhøre under medlemsstaternes ansvarsområde.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Programmet bør også sikre formidling af viden
  om
  dekommissioneringsprocessen i Unionen, idet sådanne foranstaltninger giver den største EU-merværdi og bidrager til sikkerheden for arbejdstagere og offentligheden. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Programmet bør også sikre formidling af viden
  om
  dekommissioneringsprocessen i Unionen, idet sådanne foranstaltninger giver den største EU-merværdi og bidrager til sikkerheden for arbejdstagere og offentligheden.

| (15) | Programmet bør også sikre formidling af viden
  og udveksling af bedste praksis og erfaringer mellem medlemsstaterne med hensyn til
  dekommissioneringsprocessen i Unionen, idet sådanne foranstaltninger giver den største EU-merværdi og bidrager til sikkerheden for arbejdstagere og offentligheden
  samt til miljøbeskyttelse
  . |
| --- | --- |

(15)

Programmet bør også sikre formidling af viden
  og udveksling af bedste praksis og erfaringer mellem medlemsstaterne med hensyn til
  dekommissioneringsprocessen i Unionen, idet sådanne foranstaltninger giver den største EU-merværdi og bidrager til sikkerheden for arbejdstagere og offentligheden
  samt til miljøbeskyttelse
  .

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15 a) | JRC bør lede et særligt initiativ til at strukturere indsamlingen, udviklingen og udvekslingen af viden inden for området dekommissionering på EU-plan uden at udelukke internationalt samarbejde. Initiativet skal tage højde for flerdimensionale udfordringer, herunder forskning og innovation, standardisering, regulering, uddannelse og erhvervslivet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15 a)

JRC bør lede et særligt initiativ til at strukturere indsamlingen, udviklingen og udvekslingen af viden inden for området dekommissionering på EU-plan uden at udelukke internationalt samarbejde. Initiativet skal tage højde for flerdimensionale udfordringer, herunder forskning og innovation, standardisering, regulering, uddannelse og erhvervslivet.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Dekommissioneringen af de atomkraftværker, der er omfattet af denne forordning, bør foretages ved hjælp af den bedste tilgængelige tekniske ekspertise og med passende hensyn til karakteren af og de teknologiske specifikationer for de enheder, der skal dekommissioneres, for at sikre størst mulig effektivitet og derved tage hensyn til den bedste internationale praksis. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Dekommissioneringen af de atomkraftværker, der er omfattet af denne forordning, bør foretages ved hjælp af den bedste tilgængelige tekniske ekspertise og med passende hensyn til karakteren af og de teknologiske specifikationer for de enheder, der skal dekommissioneres, for at sikre størst mulig effektivitet og derved tage hensyn til den bedste internationale praksis.

| (16) | Dekommissioneringen af de atomkraftværker, der er omfattet af denne forordning, bør foretages ved hjælp af den bedste tilgængelige tekniske ekspertise
  , inklusive fra tredjelande,
  og med passende hensyn til karakteren af og de teknologiske specifikationer for de enheder, der skal dekommissioneres, for at sikre størst mulig effektivitet og derved tage hensyn til den bedste internationale praksis. |
| --- | --- |

(16)

Dekommissioneringen af de atomkraftværker, der er omfattet af denne forordning, bør foretages ved hjælp af den bedste tilgængelige tekniske ekspertise
  , inklusive fra tredjelande,
  og med passende hensyn til karakteren af og de teknologiske specifikationer for de enheder, der skal dekommissioneres, for at sikre størst mulig effektivitet og derved tage hensyn til den bedste internationale praksis.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | Aktionerne under Kozloduy- og Bohunice-programmerne bør gennemføres med en fælles finansiel indsats fra
  henholdsvis
  Unionen, Bulgarien og Slovakiet. Der bør fastsættes en
  øvre grænse
  for Unionens samfinansiering i overensstemmelse med den samfinansieringspraksis, der er udviklet under de foregående programmer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Aktionerne under Kozloduy- og Bohunice-programmerne bør gennemføres med en fælles finansiel indsats fra
  henholdsvis
  Unionen, Bulgarien og Slovakiet. Der bør fastsættes en
  øvre grænse
  for Unionens samfinansiering i overensstemmelse med den samfinansieringspraksis, der er udviklet under de foregående programmer.

| (20) | Aktionerne under Kozloduy- og Bohunice-programmerne bør gennemføres med en fælles finansiel indsats fra Unionen, Bulgarien og Slovakiet. Der bør fastsættes en
  minimumsgrænse
  for Unionens samfinansiering i overensstemmelse med den samfinansieringspraksis, der er udviklet under de foregående programmer. |
| --- | --- |

(20)

Aktionerne under Kozloduy- og Bohunice-programmerne bør gennemføres med en fælles finansiel indsats fra Unionen, Bulgarien og Slovakiet. Der bør fastsættes en
  minimumsgrænse
  for Unionens samfinansiering i overensstemmelse med den samfinansieringspraksis, der er udviklet under de foregående programmer.

Ændring 6

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Denne forordning fastsætter det særskilte finansielle program for »Dekommissionering af nukleare anlæg og håndtering af radioaktivt affald« (»programmet«) med fokus på de behov, der løbende identificeres. I perioden for den flerårige finansielle ramme 2021-2027 vil det understøtte Bulgarien og Slovakiet med sigte på en sikker dekommissionering af deres nukleare reaktorer
  af første generation
  samt gennemførelsen af dekommissioneringsprocessen og håndteringen af radioaktivt affald fra Kommissionens egne nukleare anlæg på Det Fælles Forskningscenters (JRC's) lokaliteter. | Denne forordning fastsætter det særskilte finansielle program for »Dekommissionering af nukleare anlæg og håndtering af radioaktivt affald« (»programmet«) med fokus på de behov, der løbende identificeres. I perioden for den flerårige finansielle ramme 2021-2027 vil det understøtte Bulgarien og Slovakiet med sigte på en sikker dekommissionering af deres nukleare reaktorer
  , som er blevet nedlukket før tid,
  samt gennemførelsen af dekommissioneringsprocessen og håndteringen af radioaktivt affald fra Kommissionens egne nukleare anlæg på Det Fælles Forskningscenters (JRC's) lokaliteter
  og samtidig sikre beskyttelsen af arbejdstagerne, navnlig for så vidt angår sundhedsmæssige følger, den brede offentlighed og miljøet
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Denne forordning fastsætter det særskilte finansielle program for »Dekommissionering af nukleare anlæg og håndtering af radioaktivt affald« (»programmet«) med fokus på de behov, der løbende identificeres. I perioden for den flerårige finansielle ramme 2021-2027 vil det understøtte Bulgarien og Slovakiet med sigte på en sikker dekommissionering af deres nukleare reaktorer
  af første generation
  samt gennemførelsen af dekommissioneringsprocessen og håndteringen af radioaktivt affald fra Kommissionens egne nukleare anlæg på Det Fælles Forskningscenters (JRC's) lokaliteter.

Denne forordning fastsætter det særskilte finansielle program for »Dekommissionering af nukleare anlæg og håndtering af radioaktivt affald« (»programmet«) med fokus på de behov, der løbende identificeres. I perioden for den flerårige finansielle ramme 2021-2027 vil det understøtte Bulgarien og Slovakiet med sigte på en sikker dekommissionering af deres nukleare reaktorer
  , som er blevet nedlukket før tid,
  samt gennemførelsen af dekommissioneringsprocessen og håndteringen af radioaktivt affald fra Kommissionens egne nukleare anlæg på Det Fælles Forskningscenters (JRC's) lokaliteter
  og samtidig sikre beskyttelsen af arbejdstagerne, navnlig for så vidt angår sundhedsmæssige følger, den brede offentlighed og miljøet
  .

Ændring 7

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Der fastsættes målsætninger for programmet, et budget for perioden 2021-2027, finansieringsformer for Det Europæiske Atomenergifællesskab (»Fællesskabet«) samt regler for ydelsen af denne finansiering. | Der fastsættes målsætninger for programmet, et
  samlet
  budget for perioden 2021-2027
  , herunder den nøjagtige fordeling af beløbet mellem de tre programmer
  , finansieringsformer for Det Europæiske Atomenergifællesskab (»Fællesskabet«) samt regler for ydelsen af denne finansiering. |

Kommissionens forslag

Ændring

Der fastsættes målsætninger for programmet, et budget for perioden 2021-2027, finansieringsformer for Det Europæiske Atomenergifællesskab (»Fællesskabet«) samt regler for ydelsen af denne finansiering.

Der fastsættes målsætninger for programmet, et
  samlet
  budget for perioden 2021-2027
  , herunder den nøjagtige fordeling af beløbet mellem de tre programmer
  , finansieringsformer for Det Europæiske Atomenergifællesskab (»Fællesskabet«) samt regler for ydelsen af denne finansiering.

Ændring 8

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2) | »dekommissioneringsplan«: dokument indeholdende detaljerede oplysninger om den foreslåede dekommissionering, som omfatter følgende: den valgte dekommissioneringsstrategi, tidsplanen for og typen og rækkefølgen af dekommissioneringsaktiviteterne, den anvendte affaldshåndteringsstrategi, herunder deponering, det foreslåede endelige slutstadium, lagring og deponering af dekommissioneringsaffaldet, tidsrammen for dekommissionering, omkostningsoverslag for færdiggørelsen af dekommissioneringen, og mål, forventede resultater, milepæle, måldatoer og de tilsvarende vigtigste performanceindikatorer, herunder indikatorer baseret på Earned Value-systemet. Planen udarbejdes af det nukleare anlægs licensindehaver og afspejles i programmets flerårige arbejdsprogrammer |

Kommissionens forslag

Ændring

2)

»dekommissioneringsplan«: dokument indeholdende detaljerede oplysninger om den foreslåede dekommissionering, som omfatter følgende: den valgte dekommissioneringsstrategi, tidsplanen for og typen og rækkefølgen af dekommissioneringsaktiviteterne, den anvendte affaldshåndteringsstrategi, herunder deponering, det foreslåede endelige slutstadium, lagring og deponering af dekommissioneringsaffaldet, tidsrammen for dekommissionering, omkostningsoverslag for færdiggørelsen af dekommissioneringen, og mål, forventede resultater, milepæle, måldatoer og de tilsvarende vigtigste performanceindikatorer, herunder indikatorer baseret på Earned Value-systemet. Planen udarbejdes af det nukleare anlægs licensindehaver og afspejles i programmets flerårige arbejdsprogrammer

| 2) | »dekommissioneringsplan«: dokument indeholdende detaljerede oplysninger om den foreslåede dekommissionering, som omfatter følgende: den valgte dekommissioneringsstrategi, tidsplanen for og typen og rækkefølgen af dekommissioneringsaktiviteterne, den anvendte affaldshåndteringsstrategi, herunder deponering,
  og beskyttelsesprogrammet for arbejdstagere;
  det foreslåede endelige slutstadium, lagring og deponering af dekommissioneringsaffaldet, tidsrammen for dekommissionering, omkostningsoverslag for færdiggørelsen af dekommissioneringen, og mål, forventede resultater, milepæle, måldatoer og de tilsvarende vigtigste performanceindikatorer, herunder indikatorer baseret på Earned Value-systemet. Planen udarbejdes af det nukleare anlægs licensindehaver og afspejles i programmets flerårige arbejdsprogrammer |
| --- | --- |

2)

»dekommissioneringsplan«: dokument indeholdende detaljerede oplysninger om den foreslåede dekommissionering, som omfatter følgende: den valgte dekommissioneringsstrategi, tidsplanen for og typen og rækkefølgen af dekommissioneringsaktiviteterne, den anvendte affaldshåndteringsstrategi, herunder deponering,
  og beskyttelsesprogrammet for arbejdstagere;
  det foreslåede endelige slutstadium, lagring og deponering af dekommissioneringsaffaldet, tidsrammen for dekommissionering, omkostningsoverslag for færdiggørelsen af dekommissioneringen, og mål, forventede resultater, milepæle, måldatoer og de tilsvarende vigtigste performanceindikatorer, herunder indikatorer baseret på Earned Value-systemet. Planen udarbejdes af det nukleare anlægs licensindehaver og afspejles i programmets flerårige arbejdsprogrammer

Ændring 9

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a) | »tredjeland«: et land, der ikke er en medlemsstat i Unionen |

Kommissionens forslag

Ændring

5a)

Ændring 10

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| På grundlag af de aktuelle behov for perioden 2021-2027 sigter programmet navnlig mod at bistå Bulgarien og Slovakiet med gennemførelsen af henholdsvis dekommissioneringsprogrammet for Kozloduy og dekommissioneringsprogrammet for Bohunice, med særlig vægt på håndtering af den radiologiske sikkerhed i forbindelse hermed og at yde støtte til JRC's program for dekommissionering og affaldshåndtering og samtidig sikre en bred formidling af viden om nuklear dekommissionering, der følger heraf, til alle
  EU-medlemsstater
  . | På grundlag af de aktuelle behov for perioden 2021-2027 sigter programmet navnlig mod at bistå Bulgarien og Slovakiet med gennemførelsen af henholdsvis dekommissioneringsprogrammet for Kozloduy og dekommissioneringsprogrammet for Bohunice, med særlig vægt på håndtering af den radiologiske sikkerhed i forbindelse hermed og at yde støtte til JRC's program for dekommissionering og affaldshåndtering og samtidig sikre en bred formidling
  og deling
  af
  den
  viden
  og bedste praksis
  om nuklear dekommissionering
  og affaldshåndtering
  , der følger heraf, til alle
  medlemsstater
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

På grundlag af de aktuelle behov for perioden 2021-2027 sigter programmet navnlig mod at bistå Bulgarien og Slovakiet med gennemførelsen af henholdsvis dekommissioneringsprogrammet for Kozloduy og dekommissioneringsprogrammet for Bohunice, med særlig vægt på håndtering af den radiologiske sikkerhed i forbindelse hermed og at yde støtte til JRC's program for dekommissionering og affaldshåndtering og samtidig sikre en bred formidling af viden om nuklear dekommissionering, der følger heraf, til alle
  EU-medlemsstater
  .

På grundlag af de aktuelle behov for perioden 2021-2027 sigter programmet navnlig mod at bistå Bulgarien og Slovakiet med gennemførelsen af henholdsvis dekommissioneringsprogrammet for Kozloduy og dekommissioneringsprogrammet for Bohunice, med særlig vægt på håndtering af den radiologiske sikkerhed i forbindelse hermed og at yde støtte til JRC's program for dekommissionering og affaldshåndtering og samtidig sikre en bred formidling
  og deling
  af
  den
  viden
  og bedste praksis
  om nuklear dekommissionering
  og affaldshåndtering
  , der følger heraf, til alle
  medlemsstater
  .

Ændring 11

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — afsnit 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | at udvikle forbindelser og udvekslinger mellem interesserede parter i Unionen vedrørende nuklear dekommissionering med sigte på at udvikle potentielle synergivirkninger i Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

c)

at udvikle forbindelser og udvekslinger mellem interesserede parter i Unionen vedrørende nuklear dekommissionering med sigte på at udvikle potentielle synergivirkninger i Unionen.

| c) | at udvikle forbindelser og udvekslinger mellem interesserede parter i Unionen
  , navnlig industrien,
  vedrørende nuklear dekommissionering
  og håndtering og deponering af radioaktivt affald
  med sigte
  på at sikre formidling af viden og udveksling af erfaringer på alle relevante områder såsom forskning og innovation, regulering og uddannelse og
  på at udvikle potentielle synergivirkninger i Unionen. |
| --- | --- |

c)

at udvikle forbindelser og udvekslinger mellem interesserede parter i Unionen
  , navnlig industrien,
  vedrørende nuklear dekommissionering
  og håndtering og deponering af radioaktivt affald
  med sigte
  på at sikre formidling af viden og udveksling af erfaringer på alle relevante områder såsom forskning og innovation, regulering og uddannelse og
  på at udvikle potentielle synergivirkninger i Unionen.

Ændring 12

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Den vejledende fordeling
  af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, er som følger: | 2.   
  Fordelingen
  af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, er som følger: |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   
  Den vejledende fordeling
  af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, er som følger:

2.   
  Fordelingen
  af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, er som følger:

Ændring 13

Ændring 13

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1

Artikel 7 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Programmet kan finansiere støtteberettigede omkostninger ved en foranstaltning
  op til den maksimale sats, der er
  anført i bilag I og II. Den
  maksimale
  EU-samfinansieringssats for Kozloduy-programmet eller Bohunice-programmet er
  højst
  50 %. Den resterende del af samfinansieringen ydes af henholdsvis Bulgarien og Slovakiet. | Programmet kan finansiere støtteberettigede omkostninger ved en foranstaltning
  som
  anført i bilag I og II. Den
  minimale
  EU-samfinansieringssats for Kozloduy-programmet eller Bohunice-programmet er
  på mindst
  50 %. Den resterende del af samfinansieringen ydes af henholdsvis Bulgarien og Slovakiet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Programmet kan finansiere støtteberettigede omkostninger ved en foranstaltning
  op til den maksimale sats, der er
  anført i bilag I og II. Den
  maksimale
  EU-samfinansieringssats for Kozloduy-programmet eller Bohunice-programmet er
  højst
  50 %. Den resterende del af samfinansieringen ydes af henholdsvis Bulgarien og Slovakiet.

op til den maksimale sats, der er

maksimale

højst

Programmet kan finansiere støtteberettigede omkostninger ved en foranstaltning
  som
  anført i bilag I og II. Den
  minimale
  EU-samfinansieringssats for Kozloduy-programmet eller Bohunice-programmet er
  på mindst
  50 %. Den resterende del af samfinansieringen ydes af henholdsvis Bulgarien og Slovakiet.

som

minimale

på mindst

Ændring 14

Ændring 14

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — punkt 2

Bilag I — punkt 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2. | Projekter og aktiviteter, som finansieres i perioden 2021-2027, er underlagt en
  maksimal
  EU-samfinansieringssats på 50 %. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.

Projekter og aktiviteter, som finansieres i perioden 2021-2027, er underlagt en
  maksimal
  EU-samfinansieringssats på 50 %.

maksimal

| 2. | Projekter og aktiviteter, som finansieres i perioden 2021-2027, er underlagt en EU-samfinansieringssats på
  mindst
  50 %. |
| --- | --- |

2.

Projekter og aktiviteter, som finansieres i perioden 2021-2027, er underlagt en EU-samfinansieringssats på
  mindst
  50 %.

mindst

Ændring 15

Ændring 15

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — punkt 2

Bilag II — punkt 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2. | Projekter og aktiviteter, som finansieres i perioden 2021-2027, er underlagt en
  maksimal
  EU-samfinansieringssats på 50 %. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.

Projekter og aktiviteter, som finansieres i perioden 2021-2027, er underlagt en
  maksimal
  EU-samfinansieringssats på 50 %.

maksimal

| 2. | Projekter og aktiviteter, som finansieres i perioden 2021-2027, er underlagt en EU-samfinansieringssats på
  mindst
  50 %. |
| --- | --- |

2.

Projekter og aktiviteter, som finansieres i perioden 2021-2027, er underlagt en EU-samfinansieringssats på
  mindst
  50 %.

mindst

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/500 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/500

---

P8_TA(2019)0026

Oprettelse af InvestEU-programmet ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 16. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af InvestEU-programmet (COM(2018)0439 — C8-0257/2018 — 2018/0229(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 411/45)

[Ændringsforslag 1, medmindre andet er angivet]

EUROPA-PARLAMENTETS ÆNDRINGSFORSLAG (*1)

til Kommissionens forslag

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om oprettelse af InvestEU-programmet

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 173 og artikel 175, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

| (-1) | Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer har vist sig at være et værdifuldt middel til mobilisering af private investeringer ved brug af EU-garantien og EIB-Gruppens egne midler. |
| --- | --- |

(-1)

Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer har vist sig at være et værdifuldt middel til mobilisering af private investeringer ved brug af EU-garantien og EIB-Gruppens egne midler.

| (1) | Med en investeringskvote på 1,8 % — sammenlignet med 2,2 % i 2009 — lå infrastrukturinvesteringernes andel af BNP i Unionen i 2016 omkring 20 % under investeringsniveauet før den globale finanskrise. Skønt der kan konstateres en stigning i investeringskvoterne i Unionen, er niveauet fortsat lavere, end man kunne forvente i en periode med kraftigt opsving, og det er ikke tilstrækkeligt til at opveje flere års underinvestering. Hvad der er endnu vigtigere er, at de aktuelle
  offentlige og private
  investeringsniveauer og fremskrivninger heraf ikke kan dække Unionens behov for strukturelle investeringer
  til at opretholde vækst på lang sigt
  i lyset af den teknologiske udvikling og den globale konkurrenceevne, herunder inden for innovation, færdigheder, infrastruktur, små og mellemstore virksomheder (SMV'er), samt nødvendigheden af at tackle vigtige samfundsmæssige udfordringer såsom bæredygtighed og befolkningsaldring. For at opfylde Unionens politiske mål er det derfor yderst vigtigt fortsat at støtte afhjælpning af markedssvigt og suboptimale investeringssituationer for at dække det investeringsunderskud, der findes i bestemte sektorer. |
| --- | --- |

(1)

Med en investeringskvote på 1,8 % — sammenlignet med 2,2 % i 2009 — lå infrastrukturinvesteringernes andel af BNP i Unionen i 2016 omkring 20 % under investeringsniveauet før den globale finanskrise. Skønt der kan konstateres en stigning i investeringskvoterne i Unionen, er niveauet fortsat lavere, end man kunne forvente i en periode med kraftigt opsving, og det er ikke tilstrækkeligt til at opveje flere års underinvestering. Hvad der er endnu vigtigere er, at de aktuelle
  offentlige og private
  investeringsniveauer og fremskrivninger heraf ikke kan dække Unionens behov for strukturelle investeringer
  til at opretholde vækst på lang sigt
  i lyset af den teknologiske udvikling og den globale konkurrenceevne, herunder inden for innovation, færdigheder, infrastruktur, små og mellemstore virksomheder (SMV'er), samt nødvendigheden af at tackle vigtige samfundsmæssige udfordringer såsom bæredygtighed og befolkningsaldring. For at opfylde Unionens politiske mål er det derfor yderst vigtigt fortsat at støtte afhjælpning af markedssvigt og suboptimale investeringssituationer for at dække det investeringsunderskud, der findes i bestemte sektorer.

| (2) | Diverse evalueringer har understreget, at de mange forskellige finansielle instrumenter, der blev oprettet under den flerårige finansielle ramme for 2014-2020, har medført visse overlapninger. Denne mangfoldighed af instrumenter har også skabt vanskeligheder for formidlere og slutmodtagere, som har skullet opfylde mange forskelligartede støtteberettigelses- og rapporteringsregler. Manglen på indbyrdes kompatible regler har desuden gjort det vanskeligt at kombinere forskellige EU-fonde, skønt en sådan kombination ville have været gavnlig for projekter med behov for forskellige former for finansiering. Der bør derfor oprettes én enkelt fond, EUInvest-fonden, med henblik på at sikre en mere effektiv støtte til slutmodtagerne ved at integrere og forenkle det finansielle tilbud under én enkelt budgetgarantiordning, hvilket vil give Unionens indsats større gennemslagskraft og samtidig reducere omkostningerne for Unionens budget. |
| --- | --- |

(2)

Diverse evalueringer har understreget, at de mange forskellige finansielle instrumenter, der blev oprettet under den flerårige finansielle ramme for 2014-2020, har medført visse overlapninger. Denne mangfoldighed af instrumenter har også skabt vanskeligheder for formidlere og slutmodtagere, som har skullet opfylde mange forskelligartede støtteberettigelses- og rapporteringsregler. Manglen på indbyrdes kompatible regler har desuden gjort det vanskeligt at kombinere forskellige EU-fonde, skønt en sådan kombination ville have været gavnlig for projekter med behov for forskellige former for finansiering. Der bør derfor oprettes én enkelt fond, EUInvest-fonden, med henblik på at sikre en mere effektiv støtte til slutmodtagerne ved at integrere og forenkle det finansielle tilbud under én enkelt budgetgarantiordning, hvilket vil give Unionens indsats større gennemslagskraft og samtidig reducere omkostningerne for Unionens budget.

| (3) | Unionen har i løbet af de seneste år vedtaget ambitiøse strategier til at gennemføre det indre marked og stimulere bæredygtig
  og inklusiv
  vækst og jobskabelse, f.eks.
  Europa 2020-strategien,
  kapitalmarkedsunionen, strategien for et digitalt indre marked,
  den europæiske kulturdagsorden
  , pakken om ren energi til alle europæere, Unionens handlingsplan for den cirkulære økonomi, strategien for lavemissionsmobilitet, ▌rumstrategien for Europa
  og den europæiske søjle for sociale rettigheder
  . InvestEU-fonden bør udnytte og øge synergierne mellem disse gensidigt forstærkende strategier ved at yde støtte til investeringer og adgang til finansiering. |
| --- | --- |

(3)

Unionen har i løbet af de seneste år vedtaget ambitiøse strategier til at gennemføre det indre marked og stimulere bæredygtig
  og inklusiv
  vækst og jobskabelse, f.eks.
  Europa 2020-strategien,
  kapitalmarkedsunionen, strategien for et digitalt indre marked,
  den europæiske kulturdagsorden
  , pakken om ren energi til alle europæere, Unionens handlingsplan for den cirkulære økonomi, strategien for lavemissionsmobilitet, ▌rumstrategien for Europa
  og den europæiske søjle for sociale rettigheder
  . InvestEU-fonden bør udnytte og øge synergierne mellem disse gensidigt forstærkende strategier ved at yde støtte til investeringer og adgang til finansiering.

| (4) | På EU-plan danner det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker rammen for udpegelsen af nationale reformprioriteter og følger gennemførelsen heraf.
  I samarbejde med lokale og regionale myndigheder
  udvikler medlemsstaterne deres egne nationale flerårige investeringsstrategier til støtte for disse reformprioriteter. Strategierne bør fremlægges sammen med de årlige nationale reformprogrammer og opridse og samordne de prioriterede investeringsprojekter, som vil blive støttet af medlemsstaten eller Unionen eller dem begge. De bør også sikre, at EU-midlerne anvendes på en sammenhængende måde, så der skabes størst mulig merværdi af den finansielle bistand, der ydes af henholdsvis de europæiske struktur- og investeringsfonde, den europæiske investeringsstabiliseringsfunktion og InvestEU-fonde, alt efter omstændighederne. |
| --- | --- |

(4)

På EU-plan danner det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker rammen for udpegelsen af nationale reformprioriteter og følger gennemførelsen heraf.
  I samarbejde med lokale og regionale myndigheder
  udvikler medlemsstaterne deres egne nationale flerårige investeringsstrategier til støtte for disse reformprioriteter. Strategierne bør fremlægges sammen med de årlige nationale reformprogrammer og opridse og samordne de prioriterede investeringsprojekter, som vil blive støttet af medlemsstaten eller Unionen eller dem begge. De bør også sikre, at EU-midlerne anvendes på en sammenhængende måde, så der skabes størst mulig merværdi af den finansielle bistand, der ydes af henholdsvis de europæiske struktur- og investeringsfonde, den europæiske investeringsstabiliseringsfunktion og InvestEU-fonde, alt efter omstændighederne.

| (5) | InvestEU-fonden bør medvirke til at øge Unionens konkurrenceevne
  og socioøkonomiske konvergens
  , bl.a. inden for innovation ▌, digitalisering
  , effektiv ressourceudnyttelse i overensstemmelse med den cirkulære økonomi
  , bæredygtighed
  og inklusion i
  den økonomiske vækst i Unionen
  og
  den sociale resiliens ▌og integration af kapitalmarkederne, herunder løsninger på fragmenteringen og diversificeringen af finansieringskilderne for virksomheder i Unionen.
  Dette vil gøre Unionens økonomi og det finansielle system mere modstandsdygtig og øge dens evne til at reagere på konjunkturnedgang. InvestEU-fonden
  bør med henblik herpå støtte teknisk ▌, økonomisk
  og socialt
  levedygtige projekter ved at skabe en ramme for anvendelse af gælds-, risikostyrings- og egenkapitalinstrumenter, som understøttes af en garanti fra Unionens budget og
  i givet fald
  af
  finansielle
  bidrag fra gennemførelsespartnere. Den bør være efterspørgselsbaseret, samtidig med at støtten under InvestEU-fonden også
  bør fokusere på at tilvejebringe strategiske, langsigtede fordele inden for de af Unionens politiske hovedområder, som ellers ikke ville blive finansieret eller tilstrækkeligt finansieret, og dermed
  bidrage til at opfylde Unionens politiske mål. |
| --- | --- |

(5)

InvestEU-fonden bør medvirke til at øge Unionens konkurrenceevne
  og socioøkonomiske konvergens
  , bl.a. inden for innovation ▌, digitalisering
  , effektiv ressourceudnyttelse i overensstemmelse med den cirkulære økonomi
  , bæredygtighed
  og inklusion i
  den økonomiske vækst i Unionen
  og
  den sociale resiliens ▌og integration af kapitalmarkederne, herunder løsninger på fragmenteringen og diversificeringen af finansieringskilderne for virksomheder i Unionen.
  Dette vil gøre Unionens økonomi og det finansielle system mere modstandsdygtig og øge dens evne til at reagere på konjunkturnedgang. InvestEU-fonden
  bør med henblik herpå støtte teknisk ▌, økonomisk
  og socialt
  levedygtige projekter ved at skabe en ramme for anvendelse af gælds-, risikostyrings- og egenkapitalinstrumenter, som understøttes af en garanti fra Unionens budget og
  i givet fald
  af
  finansielle
  bidrag fra gennemførelsespartnere. Den bør være efterspørgselsbaseret, samtidig med at støtten under InvestEU-fonden også
  bør fokusere på at tilvejebringe strategiske, langsigtede fordele inden for de af Unionens politiske hovedområder, som ellers ikke ville blive finansieret eller tilstrækkeligt finansieret, og dermed
  bidrage til at opfylde Unionens politiske mål.

| (5a) | Kommissionen og gennemførelsespartnerne sikrer, at InvestEU-programmet udnytter al komplementaritet og alle synergier med tilskudsfinansiering og andre foranstaltninger inden for de politikområder, det støtter, i overensstemmelse med andre EU-programmers mål, herunder Horisont Europa, Connecting Europe-faciliteten, programmet for det digitale Europa, programmet for det indre marked, det europæiske rumprogram, Den Europæiske Socialfond+, Et Kreativt Europa og programmet for klima- og miljøindsatsen (LIFE). |
| --- | --- |

(5a)

Kommissionen og gennemførelsespartnerne sikrer, at InvestEU-programmet udnytter al komplementaritet og alle synergier med tilskudsfinansiering og andre foranstaltninger inden for de politikområder, det støtter, i overensstemmelse med andre EU-programmers mål, herunder Horisont Europa, Connecting Europe-faciliteten, programmet for det digitale Europa, programmet for det indre marked, det europæiske rumprogram, Den Europæiske Socialfond+, Et Kreativt Europa og programmet for klima- og miljøindsatsen (LIFE).

| (5b) | De kulturelle og kreative sektorer er modstandsdygtige og hurtigt voksende sektorer i Unionen og skaber både økonomisk og kulturel værdi fra intellektuel ejendomsret og individuel kreativitet. Deres aktivers immaterielle karakter begrænser imidlertid deres adgang til privat finansiering, som er afgørende for at kunne investere, opskalere og konkurrere på internationalt plan. Den særlige garantifacilitet, der oprettes under Et Kreativt Europa, har med succes styrket de kulturelle og kreative virksomheders finansielle kapacitet og konkurrenceevne. InvestEU-programmet bør derfor fortsat lette adgangen til finansiering for SMV'er og organisationer fra de kulturelle og kreative sektorer. |
| --- | --- |

(5b)

De kulturelle og kreative sektorer er modstandsdygtige og hurtigt voksende sektorer i Unionen og skaber både økonomisk og kulturel værdi fra intellektuel ejendomsret og individuel kreativitet. Deres aktivers immaterielle karakter begrænser imidlertid deres adgang til privat finansiering, som er afgørende for at kunne investere, opskalere og konkurrere på internationalt plan. Den særlige garantifacilitet, der oprettes under Et Kreativt Europa, har med succes styrket de kulturelle og kreative virksomheders finansielle kapacitet og konkurrenceevne. InvestEU-programmet bør derfor fortsat lette adgangen til finansiering for SMV'er og organisationer fra de kulturelle og kreative sektorer.

| (6) | InvestEU-fonden bør støtte investeringer i materielle og immaterielle aktiver
  , herunder kulturarv,
  med henblik på at fremme
  bæredygtig og inklusiv
  vækst, investeringer og beskæftigelse og således bidrage til øget velfærd, en mere ligelig indkomstfordeling
  og en højere grad af økonomisk, social og territorial samhørighed i Unionen
  .
  InvestEU-projekter skal opfylde Unionens sociale og miljømæssige standarder, bl.a. med hensyn til respekt for arbejdstagerrettigheder og en klimavenlig udnyttelse af energi og affaldshåndtering.
  Interventioner gennem InvestEU-fonden bør supplere den EU-støtte, der ydes gennem tilskud. |
| --- | --- |

(6)

InvestEU-fonden bør støtte investeringer i materielle og immaterielle aktiver
  , herunder kulturarv,
  med henblik på at fremme
  bæredygtig og inklusiv
  vækst, investeringer og beskæftigelse og således bidrage til øget velfærd, en mere ligelig indkomstfordeling
  og en højere grad af økonomisk, social og territorial samhørighed i Unionen
  .
  InvestEU-projekter skal opfylde Unionens sociale og miljømæssige standarder, bl.a. med hensyn til respekt for arbejdstagerrettigheder og en klimavenlig udnyttelse af energi og affaldshåndtering.
  Interventioner gennem InvestEU-fonden bør supplere den EU-støtte, der ydes gennem tilskud.

| (7) | Unionen har tilsluttet sig målene i FN's 2030-dagsorden og målene for bæredygtig udvikling, Parisaftalen fra 2015 samt Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030. For at opfylde de vedtagne mål, herunder målene for Unionens miljøpolitikker, bør indsatsen for at sikre en bæredygtig udvikling intensiveres. Derfor bør principperne for bæredygtig udvikling
  og sikkerhed være grundlaget for
  udformningen af InvestEU-fonden
  , og investeringer i forbindelse med fossile brændstoffer bør ikke støttes, medmindre de er behørigt begrundede ud fra den betragtning, at investeringen bidrager til energiunionens målsætninger
  . |
| --- | --- |

(7)

Unionen har tilsluttet sig målene i FN's 2030-dagsorden og målene for bæredygtig udvikling, Parisaftalen fra 2015 samt Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030. For at opfylde de vedtagne mål, herunder målene for Unionens miljøpolitikker, bør indsatsen for at sikre en bæredygtig udvikling intensiveres. Derfor bør principperne for bæredygtig udvikling
  og sikkerhed være grundlaget for
  udformningen af InvestEU-fonden
  , og investeringer i forbindelse med fossile brændstoffer bør ikke støttes, medmindre de er behørigt begrundede ud fra den betragtning, at investeringen bidrager til energiunionens målsætninger
  .

| (8) | InvestEU-programmet bør bidrage til at opbygge et bæredygtigt finansieringssystem i Unionen, som kan hjælpe med at dirigere privat kapital over i 
  sociale og
  bæredygtige investeringer i overensstemmelse med målene i Kommissionens handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst (4). |
| --- | --- |

(8)

InvestEU-programmet bør bidrage til at opbygge et bæredygtigt finansieringssystem i Unionen, som kan hjælpe med at dirigere privat kapital over i 
  sociale og
  bæredygtige investeringer i overensstemmelse med målene i Kommissionens handlingsplan for finansiering af bæredygtig vækst (4).

| (8a) | Med det mål at fremme langsigtet finansiering og bæredygtig vækst bør forsikringsselskaberne tilskyndes til at fastlægge langsigtede investeringsstrategier ved en revision af de solvenskrav, der stilles i forbindelse med bidrag til finansiering af investeringsprojekter, som støttes af EU-garantien inden for rammerne af InvestEU-programmet. For at bringe forsikringsselskabernes incitamenter på linje med Unionens mål for bæredygtig vækst på længere sigt og fjerne hindringerne for investeringer under InvestEU-programmet bør Kommissionen derfor tage hensyn til denne revision ved den gennemgang, der er omhandlet i artikel 77f, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF
   (1a) |
| --- | --- |

(8a)

Med det mål at fremme langsigtet finansiering og bæredygtig vækst bør forsikringsselskaberne tilskyndes til at fastlægge langsigtede investeringsstrategier ved en revision af de solvenskrav, der stilles i forbindelse med bidrag til finansiering af investeringsprojekter, som støttes af EU-garantien inden for rammerne af InvestEU-programmet. For at bringe forsikringsselskabernes incitamenter på linje med Unionens mål for bæredygtig vækst på længere sigt og fjerne hindringerne for investeringer under InvestEU-programmet bør Kommissionen derfor tage hensyn til denne revision ved den gennemgang, der er omhandlet i artikel 77f, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF
   (1a)

| (9) | For at afspejle betydningen af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og FN's mål for bæredygtig udvikling skal InvestEU-programmet bidrage til at integrere klimatiltag og til at nå det overordnede mål om, at mindst 25 % af udgifterne i EU-budgettet bidrager til klimamålene
  i hele perioden for den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, og et årligt mål på 30 % så hurtigt som muligt og senest i 2027
  . Aktioner inden for rammerne af InvestEU-programmet forventes at bidrage med
  mindst 40 %
  af InvestEU-programmets samlede finansieringsramme til klimamål. Relevante foranstaltninger vil blive udpeget under forberedelsen og gennemførelsen af InvestEU-programmet og revurderet som led i de relevante evaluerings- og revisionsprocesser. |
| --- | --- |

(9)

For at afspejle betydningen af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og FN's mål for bæredygtig udvikling skal InvestEU-programmet bidrage til at integrere klimatiltag og til at nå det overordnede mål om, at mindst 25 % af udgifterne i EU-budgettet bidrager til klimamålene
  i hele perioden for den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, og et årligt mål på 30 % så hurtigt som muligt og senest i 2027
  . Aktioner inden for rammerne af InvestEU-programmet forventes at bidrage med
  mindst 40 %
  af InvestEU-programmets samlede finansieringsramme til klimamål. Relevante foranstaltninger vil blive udpeget under forberedelsen og gennemførelsen af InvestEU-programmet og revurderet som led i de relevante evaluerings- og revisionsprocesser.

| (10) | InvestEU-fondens bidrag til opfyldelsen af
  klima- og sektormålene, der er inkluderet i klima- og energirammen for 2030
  vil blive kortlagt ved hjælp af et EU-system til klimakortlægning, der udvikles af Kommissionen i samarbejde med gennemførelsespartnerne, og som på behørig vis anvender de kriterier, der er fastsat i [forordning om oprettelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer (5)], til at fastslå, hvorvidt en økonomisk aktivitet er miljømæssigt bæredygtig.
  InvestEU-programmet bør også bidrage til gennemførelsen af andre dimensioner af målene for bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

(10)

InvestEU-fondens bidrag til opfyldelsen af
  klima- og sektormålene, der er inkluderet i klima- og energirammen for 2030
  vil blive kortlagt ved hjælp af et EU-system til klimakortlægning, der udvikles af Kommissionen i samarbejde med gennemførelsespartnerne, og som på behørig vis anvender de kriterier, der er fastsat i [forordning om oprettelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer (5)], til at fastslå, hvorvidt en økonomisk aktivitet er miljømæssigt bæredygtig.
  InvestEU-programmet bør også bidrage til gennemførelsen af andre dimensioner af målene for bæredygtig udvikling.

| (11) | Ifølge World Economic Forum's Global Risk Report fra 2018 er halvdelen af de ti største risici, som truer verdensøkonomien, relateret til miljø. Disse risici omfatter
  forurening af luft, jord, indre vandveje og hav
  , ekstreme vejrforhold, tab af biodiversitet og mislykkede tiltag til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. Miljøprincipperne er dybt forankret i traktaterne og mange af Unionens politikker. Derfor er det vigtigt at fremme integrationen af miljømål i de foranstaltninger, der gennemføres inden for rammerne af InvestEU-fonden. Miljøbeskyttelse og den dermed forbundne risikoforebyggelse og -håndtering bør tages i betragtning ved forberedelsen og gennemførelsen af investeringer. EU bør også spore sine udgifter relateret til biodiversitet og bekæmpelse af luftforurening med henblik på at opfylde rapporteringskravene under konventionen om den biologiske mangfoldighed og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 (6). Investeringer inden for målene for miljømæssig bæredygtighed bør derfor spores ved hjælp af fælles metoder, der stemmer overens med dem, der udvikles under EU-programmer vedrørende forvaltning af klima, biodiversitet og luftforurening for at gøre det muligt at vurdere investeringernes individuelle og kombinerede indvirkning på de centrale komponenter af naturkapitalen, herunder luft, vand, jord og biodiversitet. |
| --- | --- |

(11)

Ifølge World Economic Forum's Global Risk Report fra 2018 er halvdelen af de ti største risici, som truer verdensøkonomien, relateret til miljø. Disse risici omfatter
  forurening af luft, jord, indre vandveje og hav
  , ekstreme vejrforhold, tab af biodiversitet og mislykkede tiltag til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. Miljøprincipperne er dybt forankret i traktaterne og mange af Unionens politikker. Derfor er det vigtigt at fremme integrationen af miljømål i de foranstaltninger, der gennemføres inden for rammerne af InvestEU-fonden. Miljøbeskyttelse og den dermed forbundne risikoforebyggelse og -håndtering bør tages i betragtning ved forberedelsen og gennemførelsen af investeringer. EU bør også spore sine udgifter relateret til biodiversitet og bekæmpelse af luftforurening med henblik på at opfylde rapporteringskravene under konventionen om den biologiske mangfoldighed og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 (6). Investeringer inden for målene for miljømæssig bæredygtighed bør derfor spores ved hjælp af fælles metoder, der stemmer overens med dem, der udvikles under EU-programmer vedrørende forvaltning af klima, biodiversitet og luftforurening for at gøre det muligt at vurdere investeringernes individuelle og kombinerede indvirkning på de centrale komponenter af naturkapitalen, herunder luft, vand, jord og biodiversitet.

| (12) | Investeringsprojekter, der modtager omfattende EU-støtte, særligt inden for infrastruktur, bør være underlagt bæredygtighedskontrol i overensstemmelse med de investeringsretningslinjer, som bør udvikles af Kommissionen i 
  tæt
  samarbejde med gennemførelsespartnerne inden for rammerne af InvestEU-programmet
  på baggrund af åbne offentlige høringer
  , og bør stemme overens med de investeringsretningslinjer, der udvikles for andre EU-programmer, under behørig anvendelse af de kriterier, der er fastlagt i [forordning om oprettelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer] til bestemmelse af, hvorvidt en økonomisk aktivitet er miljømæssigt bæredygtig.
  I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør disse investeringsretningslinjer
  indeholde hensigtsmæssige bestemmelser til at undgå unødige administrative byrder
  , og projekter, der er under en vis størrelse som defineret i retningslinjerne, bør være undtaget fra bæredygtighedskontrollen. |
| --- | --- |

(12)

Investeringsprojekter, der modtager omfattende EU-støtte, særligt inden for infrastruktur, bør være underlagt bæredygtighedskontrol i overensstemmelse med de investeringsretningslinjer, som bør udvikles af Kommissionen i 
  tæt
  samarbejde med gennemførelsespartnerne inden for rammerne af InvestEU-programmet
  på baggrund af åbne offentlige høringer
  , og bør stemme overens med de investeringsretningslinjer, der udvikles for andre EU-programmer, under behørig anvendelse af de kriterier, der er fastlagt i [forordning om oprettelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer] til bestemmelse af, hvorvidt en økonomisk aktivitet er miljømæssigt bæredygtig.
  I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør disse investeringsretningslinjer
  indeholde hensigtsmæssige bestemmelser til at undgå unødige administrative byrder
  , og projekter, der er under en vis størrelse som defineret i retningslinjerne, bør være undtaget fra bæredygtighedskontrollen.

| (13) | Lave niveauer for investering i infrastruktur i Unionen under finanskrisen undergravede Unionens evne til at fremme bæredygtig vækst, konkurrenceevne og konvergens. Det er afgørende at foretage investeringer i europæisk infrastruktur
  , navnlig med hensyn til sammenkobling og energieffektivitet og at etablere et fælles europæisk transportområde,
  for at opfylde Unionens bæredygtighedsmål, herunder
  EU's forpligtelser med hensyn til målene for bæredygtig udvikling og
  klima- og miljømålene for 2030. Derfor bør støtten under InvestEU-fonden være rettet mod investeringer i transport- og energiinfrastruktur, herunder energieffektivitet og vedvarende energi, miljø- og klimainfrastruktur samt maritim og digital infrastruktur
  , f.eks. gennem støtte af udvikling og ibrugtagning af intelligente transportsystemer (ITS)
  .
  InvestEU-programmet bør prioritere de områder, der er i investeringsunderskud, og som har brug for yderligere investeringer, herunder bæredygtig mobilitet, energieffektivitet, og foranstaltninger, der bidrager til opfyldelsen af klima- og energimålene for 2030 og langsigtede klima- og energimål.
  For at sikre at EU-finansieringsstøtten får størst mulig indvirkning og skaber størst mulig merværdi, bør der arbejdes for en strømlinet investeringsproces, som synliggør projektpipelinen og
  maksimerer synergierne
  på tværs af relevante EU-programmer
  på blandt andet transport- og energiområdet og på det digitale område
  . I lyset af sikkerhedstruslen bør investeringsprojekter, der modtager EU-støtte, tage hensyn til principperne om beskyttelse af borgerne i det offentlige rum. Dette bør være et supplement til andre EU-fondes indsats, f.eks. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, som yder støtte til sikkerhedselementerne af investeringer i det offentlige rum, transport, energi og anden kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

(13)

Lave niveauer for investering i infrastruktur i Unionen under finanskrisen undergravede Unionens evne til at fremme bæredygtig vækst, konkurrenceevne og konvergens. Det er afgørende at foretage investeringer i europæisk infrastruktur
  , navnlig med hensyn til sammenkobling og energieffektivitet og at etablere et fælles europæisk transportområde,
  for at opfylde Unionens bæredygtighedsmål, herunder
  EU's forpligtelser med hensyn til målene for bæredygtig udvikling og
  klima- og miljømålene for 2030. Derfor bør støtten under InvestEU-fonden være rettet mod investeringer i transport- og energiinfrastruktur, herunder energieffektivitet og vedvarende energi, miljø- og klimainfrastruktur samt maritim og digital infrastruktur
  , f.eks. gennem støtte af udvikling og ibrugtagning af intelligente transportsystemer (ITS)
  .
  InvestEU-programmet bør prioritere de områder, der er i investeringsunderskud, og som har brug for yderligere investeringer, herunder bæredygtig mobilitet, energieffektivitet, og foranstaltninger, der bidrager til opfyldelsen af klima- og energimålene for 2030 og langsigtede klima- og energimål.
  For at sikre at EU-finansieringsstøtten får størst mulig indvirkning og skaber størst mulig merværdi, bør der arbejdes for en strømlinet investeringsproces, som synliggør projektpipelinen og
  maksimerer synergierne
  på tværs af relevante EU-programmer
  på blandt andet transport- og energiområdet og på det digitale område
  . I lyset af sikkerhedstruslen bør investeringsprojekter, der modtager EU-støtte, tage hensyn til principperne om beskyttelse af borgerne i det offentlige rum. Dette bør være et supplement til andre EU-fondes indsats, f.eks. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, som yder støtte til sikkerhedselementerne af investeringer i det offentlige rum, transport, energi og anden kritisk infrastruktur.

| (13a) | InvestEU-programmet bør sætte de borgere og lokalsamfund, der ønsker at investere i et mere bæredygtigt og kulstoffattigt samfund, herunder energiomstilling, i stand til at gøre dette. Eftersom [det reviderede direktiv om vedvarende energi] og [det reviderede elektricitetsdirektiv] nu anerkender og yder støtte til VE- og borgerenergifællesskaber og egenforbrugere af vedvarende energi som væsentlige aktører i Unionens energiomstilling, bør InvestEU bidrage til at gøre det lettere for disse aktører at deltage på markedet. [Ændring 3] |
| --- | --- |

(13a)

InvestEU-programmet bør sætte de borgere og lokalsamfund, der ønsker at investere i et mere bæredygtigt og kulstoffattigt samfund, herunder energiomstilling, i stand til at gøre dette. Eftersom [det reviderede direktiv om vedvarende energi] og [det reviderede elektricitetsdirektiv] nu anerkender og yder støtte til VE- og borgerenergifællesskaber og egenforbrugere af vedvarende energi som væsentlige aktører i Unionens energiomstilling, bør InvestEU bidrage til at gøre det lettere for disse aktører at deltage på markedet. [Ændring 3]

| (13b) | InvestEU-programmet bør, hvor det er relevant, bidrage til målene i [det reviderede direktiv om vedvarende energi] og [forvaltningsforordningen] samt fremme energieffektivitet i forbindelse med investeringsbeslutninger. Det bør også bidrage til den langsigtede strategi for bygningsrenovering, som medlemsstaterne skal etablere i henhold til [direktivet om bygningers energimæssige ydeevne]. Programmet bør styrke det digitale indre marked og bidrage til at mindske den digitale kløft og samtidig øge dækningen og konnektiviteten i hele Unionen. |
| --- | --- |

(13b)

InvestEU-programmet bør, hvor det er relevant, bidrage til målene i [det reviderede direktiv om vedvarende energi] og [forvaltningsforordningen] samt fremme energieffektivitet i forbindelse med investeringsbeslutninger. Det bør også bidrage til den langsigtede strategi for bygningsrenovering, som medlemsstaterne skal etablere i henhold til [direktivet om bygningers energimæssige ydeevne]. Programmet bør styrke det digitale indre marked og bidrage til at mindske den digitale kløft og samtidig øge dækningen og konnektiviteten i hele Unionen.

| (13c) | Sikring af trafikanternes sikkerhed er en enorm udfordring i forbindelse med udviklingen af transportsektoren, og de foranstaltninger, der træffes, og de investeringer, der foretages, er kun i begrænset omfang med til at reducere antallet af mennesker, der dør eller pådrager sig alvorlige kvæstelser på vejene. InvestEU-programmet bør bidrage til at øge bestræbelserne på at udforme og anvende teknologier, der bidrager til at forbedre køretøjers og vejinfrastrukturers sikkerhed. |
| --- | --- |

(13c)

Sikring af trafikanternes sikkerhed er en enorm udfordring i forbindelse med udviklingen af transportsektoren, og de foranstaltninger, der træffes, og de investeringer, der foretages, er kun i begrænset omfang med til at reducere antallet af mennesker, der dør eller pådrager sig alvorlige kvæstelser på vejene. InvestEU-programmet bør bidrage til at øge bestræbelserne på at udforme og anvende teknologier, der bidrager til at forbedre køretøjers og vejinfrastrukturers sikkerhed.

| (13d) | Reel multimodalitet giver mulighed for at skabe et effektivt og miljøvenligt transportnet, som udnytter det maksimale potentiale i alle transportformer og skaber synergi mellem dem. InvestEU-programmet kan blive et vigtigt redskab til at støtte investeringer i multimodale transportknudepunkter, som — på trods af deres betydelige økonomiske og forretningsmæssige potentiale — indebærer en betydelig risiko for private investorer. |
| --- | --- |

(13d)

Reel multimodalitet giver mulighed for at skabe et effektivt og miljøvenligt transportnet, som udnytter det maksimale potentiale i alle transportformer og skaber synergi mellem dem. InvestEU-programmet kan blive et vigtigt redskab til at støtte investeringer i multimodale transportknudepunkter, som — på trods af deres betydelige økonomiske og forretningsmæssige potentiale — indebærer en betydelig risiko for private investorer.

| (14) | Mens det overordnede investeringsniveau i Unionen stiger, foretages der stadig ikke tilstrækkelige investeringer i mere risikobetonede aktiviteter såsom forskning og innovation.
  Da den offentlige finansiering af forskning og innovation er en drivkraft for produktivitetsvækst og er afgørende at booste private forsknings- og innovationsaktiviteter, skader
  den deraf følgende underinvestering i forskning og innovation skader Unionens industrielle og økonomiske konkurrenceevne og forringer borgernes livskvalitet. InvestEU-fonden bør tilvejebringe passende finansielle produkter til at dække forskellige stadier af innovationscyklussen og en bredere vifte af interessenter, navnlig for at give mulighed for opskalering og kommerciel udbredelse af løsninger i Unionen, så de også kan konkurrere på verdensmarkedet
  , og for at fremme Unionens ekspertise inden for bæredygtige teknologier på et globalt niveau
  .
  For at imødekomme behovet for at støtte investeringer i mere risikobetonede aktiviteter såsom forskning og innovation er det afgørende, at Horisont Europa, navnlig Det Europæiske Innovationsråd, arbejder i synergi med de finansielle produkter, som skal anvendes under InvestEU-programmet. Desuden har innovative SMV'er og opstartsvirksomheder vanskeligt ved at opnå finansiering, navnlig dem, der fokuserer på immaterielle aktiver, og det er derfor nødvendigt, at Det Europæiske Innovationsråd arbejder i tæt komplementaritet med de specifikke finansielle produkter under InvestEU-programmet for at sikre en kontinuerlig støtte til sådanne SMV'er. I denne henseende bør erfaringerne fra de finansielle instrumenter, der anvendes under Horisont 2020, såsom InnovFin og lånegarantien for SMV'er under COSME, udgøre et stærkt grundlag for at yde denne målrettede støtte. |
| --- | --- |

(14)

Mens det overordnede investeringsniveau i Unionen stiger, foretages der stadig ikke tilstrækkelige investeringer i mere risikobetonede aktiviteter såsom forskning og innovation.
  Da den offentlige finansiering af forskning og innovation er en drivkraft for produktivitetsvækst og er afgørende at booste private forsknings- og innovationsaktiviteter, skader
  den deraf følgende underinvestering i forskning og innovation skader Unionens industrielle og økonomiske konkurrenceevne og forringer borgernes livskvalitet. InvestEU-fonden bør tilvejebringe passende finansielle produkter til at dække forskellige stadier af innovationscyklussen og en bredere vifte af interessenter, navnlig for at give mulighed for opskalering og kommerciel udbredelse af løsninger i Unionen, så de også kan konkurrere på verdensmarkedet
  , og for at fremme Unionens ekspertise inden for bæredygtige teknologier på et globalt niveau
  .
  For at imødekomme behovet for at støtte investeringer i mere risikobetonede aktiviteter såsom forskning og innovation er det afgørende, at Horisont Europa, navnlig Det Europæiske Innovationsråd, arbejder i synergi med de finansielle produkter, som skal anvendes under InvestEU-programmet. Desuden har innovative SMV'er og opstartsvirksomheder vanskeligt ved at opnå finansiering, navnlig dem, der fokuserer på immaterielle aktiver, og det er derfor nødvendigt, at Det Europæiske Innovationsråd arbejder i tæt komplementaritet med de specifikke finansielle produkter under InvestEU-programmet for at sikre en kontinuerlig støtte til sådanne SMV'er. I denne henseende bør erfaringerne fra de finansielle instrumenter, der anvendes under Horisont 2020, såsom InnovFin og lånegarantien for SMV'er under COSME, udgøre et stærkt grundlag for at yde denne målrettede støtte.

| (14a) | Turisme er en vigtig sektor i Unionens økonomi og InvestEU-programmet bør bidrage til at styrke sektorens konkurrenceevne på lang sigt ved at støtte foranstaltninger, der sigter mod omstilling til bæredygtig, innovativ og digital turisme. |
| --- | --- |

(14a)

Turisme er en vigtig sektor i Unionens økonomi og InvestEU-programmet bør bidrage til at styrke sektorens konkurrenceevne på lang sigt ved at støtte foranstaltninger, der sigter mod omstilling til bæredygtig, innovativ og digital turisme.

| (15) | Der er et presserende behov for at sikre en betydelig investeringsindsats i 
  og styrke
  den digitale omstilling og for at sprede fordelene heraf mellem alle borgere og virksomheder i Unionen
  , i såvel byer som landdistrikter
  . Den solide politiske ramme for strategien for et digitalt indre marked bør nu følges op med tilsvarende ambitiøse investeringer, bl.a. inden for kunstig intelligens
  i overensstemmelse med programmet for et digitalt Europa, navnlig med hensyn til etik, maskinlæring, tingenes internet, bioteknologi og Fintech, hvilket kan øge effektiviteten med hensyn til at mobilisere kapital til iværksætterprojekter
  . |
| --- | --- |

(15)

Der er et presserende behov for at sikre en betydelig investeringsindsats i 
  og styrke
  den digitale omstilling og for at sprede fordelene heraf mellem alle borgere og virksomheder i Unionen
  , i såvel byer som landdistrikter
  . Den solide politiske ramme for strategien for et digitalt indre marked bør nu følges op med tilsvarende ambitiøse investeringer, bl.a. inden for kunstig intelligens
  i overensstemmelse med programmet for et digitalt Europa, navnlig med hensyn til etik, maskinlæring, tingenes internet, bioteknologi og Fintech, hvilket kan øge effektiviteten med hensyn til at mobilisere kapital til iværksætterprojekter
  .

| (16) | ▌SMV'er
  repræsenterer over 99 % af virksomhederne i Unionen, og deres økonomiske værdi er både betydelig og afgørende.
  De har imidlertid vanskeligt ved at få adgang til finansiering på grund af den formodede større risiko og mangel på sikkerhedsstillelse. Samtidig står SMV'er
  og virksomheder i den sociale økonomi
  over for yderligere udfordringer, fordi de er nødt til at forblive konkurrencedygtige ved at engagere sig i digitalisering, internationalisering
  , omdannelse til cirkulær økonomi, innovationsaktiviteter
  samt opkvalificering af deres medarbejdere. Sammenlignet med større virksomheder har de desuden adgang til langt færre finansieringskilder: De udsteder typisk ikke obligationer og har kun beskeden adgang til børser eller store institutionelle investorer.
  SMV'ers manglende adgang til kapital forværres desuden af, at Unionens industri for privat egenkapital og venturekapital er forholdsvis svag i Europa.
  Udfordringerne med at få adgang til finansiering er endnu mere udtalte for de SMV'er, der beskæftiger sig med immaterielle aktiver. SMV'er i Unionen er yderst afhængige af banker og lånefinansiering i form af kassekreditter, banklån eller leasing. Det er nødvendigt at støtte SMV'er, som oplever ovennævnte udfordringer
  , ved at gøre deres adgang til finansiering enklere
  og at tilbyde mere varierede finansieringsmuligheder for at sætte dem i stand til at finansiere deres oprettelse, vækst
  , innovation
  og
  bæredygtige
  udvikling,
  sikre deres konkurrenceevne
  og modstå økonomiske tilbageslag samt for at skabe en mere resilient økonomi og et robust finansielt system i tilfælde af økonomiske nedture eller chok
  , og som er i stand til skabe arbejdspladser og social velfærd
  . Dette komplementerer også de initiativer, der allerede er truffet inden for rammerne af kapitalmarkedsunionen.
  Programmer som COSME har været vigtige for SMV'er, idet de har lettet adgangen til finansiering i alle faser af SMV'ers livscyklus, og dette blev suppleret af EFSI, som hurtigt blev benyttet af SMV'erne. InvestEU-fonden bør derfor bygge på disse succeser og tilvejebringe driftskapital og investeringer i hele en virksomheds livscyklus, finansiering af leasingtransaktioner og
  en mulighed for at fokusere på specifikke og mere målrettede finansielle produkter. |
| --- | --- |

(16)

▌SMV'er
  repræsenterer over 99 % af virksomhederne i Unionen, og deres økonomiske værdi er både betydelig og afgørende.
  De har imidlertid vanskeligt ved at få adgang til finansiering på grund af den formodede større risiko og mangel på sikkerhedsstillelse. Samtidig står SMV'er
  og virksomheder i den sociale økonomi
  over for yderligere udfordringer, fordi de er nødt til at forblive konkurrencedygtige ved at engagere sig i digitalisering, internationalisering
  , omdannelse til cirkulær økonomi, innovationsaktiviteter
  samt opkvalificering af deres medarbejdere. Sammenlignet med større virksomheder har de desuden adgang til langt færre finansieringskilder: De udsteder typisk ikke obligationer og har kun beskeden adgang til børser eller store institutionelle investorer.
  SMV'ers manglende adgang til kapital forværres desuden af, at Unionens industri for privat egenkapital og venturekapital er forholdsvis svag i Europa.
  Udfordringerne med at få adgang til finansiering er endnu mere udtalte for de SMV'er, der beskæftiger sig med immaterielle aktiver. SMV'er i Unionen er yderst afhængige af banker og lånefinansiering i form af kassekreditter, banklån eller leasing. Det er nødvendigt at støtte SMV'er, som oplever ovennævnte udfordringer
  , ved at gøre deres adgang til finansiering enklere
  og at tilbyde mere varierede finansieringsmuligheder for at sætte dem i stand til at finansiere deres oprettelse, vækst
  , innovation
  og
  bæredygtige
  udvikling,
  sikre deres konkurrenceevne
  og modstå økonomiske tilbageslag samt for at skabe en mere resilient økonomi og et robust finansielt system i tilfælde af økonomiske nedture eller chok
  , og som er i stand til skabe arbejdspladser og social velfærd
  . Dette komplementerer også de initiativer, der allerede er truffet inden for rammerne af kapitalmarkedsunionen.
  Programmer som COSME har været vigtige for SMV'er, idet de har lettet adgangen til finansiering i alle faser af SMV'ers livscyklus, og dette blev suppleret af EFSI, som hurtigt blev benyttet af SMV'erne. InvestEU-fonden bør derfor bygge på disse succeser og tilvejebringe driftskapital og investeringer i hele en virksomheds livscyklus, finansiering af leasingtransaktioner og
  en mulighed for at fokusere på specifikke og mere målrettede finansielle produkter.

| (16a) | Virksomheder, der tilbyder tjenesteydelser af almen interesse, spiller en vigtig og strategisk rolle inden for centrale sektorer med store netværksindustrier (energi, vand, affald, miljø, postvæsen, transport og telekommunikation) samt inden for sundhedsmæssige, uddannelsesmæssige og sociale tjenesteydelser. Ved at støtte disse virksomheder beskytter Unionen sine borgeres velfærd og demokratiske valg, herunder bl.a. kvaliteten af tjenesteydelserne. |
| --- | --- |

(16a)

Virksomheder, der tilbyder tjenesteydelser af almen interesse, spiller en vigtig og strategisk rolle inden for centrale sektorer med store netværksindustrier (energi, vand, affald, miljø, postvæsen, transport og telekommunikation) samt inden for sundhedsmæssige, uddannelsesmæssige og sociale tjenesteydelser. Ved at støtte disse virksomheder beskytter Unionen sine borgeres velfærd og demokratiske valg, herunder bl.a. kvaliteten af tjenesteydelserne.

| (17) | Som beskrevet i oplægget om Europas sociale dimension (7), den europæiske søjle for sociale rettigheder (8)

  og EU-rammen for FN's konvention om rettigheder for personer med handicap
  er opbygningen af en mere inklusiv og retfærdig Union en af Unionens vigtigste prioriteter med henblik på at bekæmpe ulighed og fremme politikker for social inklusion i Europa. Ulige muligheder er navnlig fremherskende, når det kommer til adgang til uddannelse,
  kultur, beskæftigelse, sundhed og sociale tjenester
  . Investering i de sociale dele af økonomien, der vedrører færdigheder og menneskelig kapital, samt i integration af sårbare befolkningsgrupper i samfundet kan øge de økonomiske muligheder, navnlig hvis de koordineres på EU-plan. InvestEU-fonden bør anvendes til at støtte investeringer inden for almen og erhvervsrettet uddannelse,
  herunder omskoling og opkvalificering af arbejdstagere, bl.a. i regioner, der er afhængige af en kulstofintensiv økonomi, og som er påvirket af den strukturelle overgang til en lavemissionsøkonomi,
  bidrage til at øge beskæftigelsen, særligt blandt ufaglærte og langtidsledige, og forbedre situationen med hensyn til
  ligestilling, lige muligheder,
  solidaritet mellem generationerne,
  sundheds- og socialsektoren, almennyttige boliger,
  hjemløshed, digital inklusion, udvikling af lokalsamfundet, de unges rolle og plads i samfundet samt sårbare personer, herunder tredjelandsstatsborgere. InvestEU-programmet bør også hjælpe med at støtte europæisk kultur og kreativitet. For at håndtere de omfattende samfundsmæssige forandringer i Unionen og arbejdsmarkedsudviklingen i de kommende ti år er det nødvendigt at investere i menneskelig kapital,
  social infrastruktur, bæredygtig og social finansiering,
  mikrofinansiering, finansiering af sociale virksomheder og nye samfundsøkonomiske forretningsmodeller, herunder investeringer med social indvirkning og sociale resultatkontrakter. InvestEU-programmet bør understøtte det fremspirende sociale markedsøkosystem, forbedre udbuddet af og adgangen til finansiering til mikrovirksomheder, sociale virksomheder
  og institutioner, der udøver frivilligt samfundsarbejde,
  med det formål at opfylde efterspørgslen blandt dem, der har størst behov. I rapporten fra taskforcen på højt plan for investering i social infrastruktur i Europa (9) peges der på et
  samlet
  investeringsunderskud
  på mindst 1,5 billioner EUR for perioden 2018-2030
  inden for social infrastruktur og sociale tjenester, bl.a. uddannelse, sundhed og bolig, som kræver støtte, også på EU-plan. Derfor bør offentlige, erhvervsrettede og filantropiske midler samt støtte
  fra alternative former for finansielle udbydere, herunder etiske, sociale og bæredygtige aktører, og
  fra velgørende fonde samles og udnyttes mest muligt til støtte for udviklingen af en social værdikæde på markedet og en mere resilient Union. |
| --- | --- |

(17)

Som beskrevet i oplægget om Europas sociale dimension (7), den europæiske søjle for sociale rettigheder (8)

  og EU-rammen for FN's konvention om rettigheder for personer med handicap
  er opbygningen af en mere inklusiv og retfærdig Union en af Unionens vigtigste prioriteter med henblik på at bekæmpe ulighed og fremme politikker for social inklusion i Europa. Ulige muligheder er navnlig fremherskende, når det kommer til adgang til uddannelse,
  kultur, beskæftigelse, sundhed og sociale tjenester
  . Investering i de sociale dele af økonomien, der vedrører færdigheder og menneskelig kapital, samt i integration af sårbare befolkningsgrupper i samfundet kan øge de økonomiske muligheder, navnlig hvis de koordineres på EU-plan. InvestEU-fonden bør anvendes til at støtte investeringer inden for almen og erhvervsrettet uddannelse,
  herunder omskoling og opkvalificering af arbejdstagere, bl.a. i regioner, der er afhængige af en kulstofintensiv økonomi, og som er påvirket af den strukturelle overgang til en lavemissionsøkonomi,
  bidrage til at øge beskæftigelsen, særligt blandt ufaglærte og langtidsledige, og forbedre situationen med hensyn til
  ligestilling, lige muligheder,
  solidaritet mellem generationerne,
  sundheds- og socialsektoren, almennyttige boliger,
  hjemløshed, digital inklusion, udvikling af lokalsamfundet, de unges rolle og plads i samfundet samt sårbare personer, herunder tredjelandsstatsborgere. InvestEU-programmet bør også hjælpe med at støtte europæisk kultur og kreativitet. For at håndtere de omfattende samfundsmæssige forandringer i Unionen og arbejdsmarkedsudviklingen i de kommende ti år er det nødvendigt at investere i menneskelig kapital,
  social infrastruktur, bæredygtig og social finansiering,
  mikrofinansiering, finansiering af sociale virksomheder og nye samfundsøkonomiske forretningsmodeller, herunder investeringer med social indvirkning og sociale resultatkontrakter. InvestEU-programmet bør understøtte det fremspirende sociale markedsøkosystem, forbedre udbuddet af og adgangen til finansiering til mikrovirksomheder, sociale virksomheder
  og institutioner, der udøver frivilligt samfundsarbejde,
  med det formål at opfylde efterspørgslen blandt dem, der har størst behov. I rapporten fra taskforcen på højt plan for investering i social infrastruktur i Europa (9) peges der på et
  samlet
  investeringsunderskud
  på mindst 1,5 billioner EUR for perioden 2018-2030
  inden for social infrastruktur og sociale tjenester, bl.a. uddannelse, sundhed og bolig, som kræver støtte, også på EU-plan. Derfor bør offentlige, erhvervsrettede og filantropiske midler samt støtte
  fra alternative former for finansielle udbydere, herunder etiske, sociale og bæredygtige aktører, og
  fra velgørende fonde samles og udnyttes mest muligt til støtte for udviklingen af en social værdikæde på markedet og en mere resilient Union.

| (18) | InvestEU-fonden bør operere gennem fire politikområder, som afspejler Unionens vigtigste prioriteter, nemlig bæredygtig infrastruktur; forskning, innovation og digitalisering; SMV'er; og sociale investeringer og færdigheder. |
| --- | --- |

(18)

InvestEU-fonden bør operere gennem fire politikområder, som afspejler Unionens vigtigste prioriteter, nemlig bæredygtig infrastruktur; forskning, innovation og digitalisering; SMV'er; og sociale investeringer og færdigheder.

| (19) | Hvert politikområde bør være opdelt i to segmenter, henholdsvis et EU-segment og et medlemsstatssegment.
  EU-segmentet
  bør afhjælpe EU-dækkende
  eller medlemsstatsspecifikke markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer, herunder dem der vedrører Unionens politikmål
  .
  Medlemsstatssegmentet bør adressere markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer i én eller flere medlemsstater. Desuden bør det være muligt for medlemsstaterne at bidrage til medlemsstatssegmentet i form af garantier eller kontantbidrag. Når det er hensigtsmæssigt, bør EU- og medlemsstatssegmenter anvendes som et supplement for at støtte en finansierings- eller investeringstransaktion, bl.a. ved at kombinere støtte fra begge segmenter. De regionale myndigheder bør via medlemsstaterne kunne overføre en del af midlerne under delt forvaltning, som de forvalter, til InvestEU-fonden, og som vil være øremærkede til InvestEU-projekter inden for samme region.
  Transaktioner, der støttes af InvestEU-fonden via enten EU- eller medlemsstatssegmentet, bør ikke overlappe eller fortrænge privat finansiering eller forvride konkurrencen i det indre marked. |
| --- | --- |

(19)

Hvert politikområde bør være opdelt i to segmenter, henholdsvis et EU-segment og et medlemsstatssegment.
  EU-segmentet
  bør afhjælpe EU-dækkende
  eller medlemsstatsspecifikke markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer, herunder dem der vedrører Unionens politikmål
  .
  Medlemsstatssegmentet bør adressere markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer i én eller flere medlemsstater. Desuden bør det være muligt for medlemsstaterne at bidrage til medlemsstatssegmentet i form af garantier eller kontantbidrag. Når det er hensigtsmæssigt, bør EU- og medlemsstatssegmenter anvendes som et supplement for at støtte en finansierings- eller investeringstransaktion, bl.a. ved at kombinere støtte fra begge segmenter. De regionale myndigheder bør via medlemsstaterne kunne overføre en del af midlerne under delt forvaltning, som de forvalter, til InvestEU-fonden, og som vil være øremærkede til InvestEU-projekter inden for samme region.
  Transaktioner, der støttes af InvestEU-fonden via enten EU- eller medlemsstatssegmentet, bør ikke overlappe eller fortrænge privat finansiering eller forvride konkurrencen i det indre marked.

| (20) | Medlemsstatssegmentet bør udformes specifikt således, at midler under delt forvaltning kan anvendes som hensættelser til en garanti ydet af Unionen.
  Denne mulighed bør øge de EU-støttede budgetgarantiers merværdi, idet de gøres tilgængelige for en bredere vifte af slutmodtagere og projekter, og der anvendes flere forskellige midler til at nå målene for fondene under delt forvaltning
  , samtidig
  med at der sikres
  en konsekvent risikostyring af eventualforpligtelser ved at anvende den garanti, der ydes af Kommissionen under indirekte forvaltning. Unionen bør garantere de finansierings- og investeringstransaktioner, som er fastlagt i de garantiaftaler, der indgås mellem Kommissionen og gennemførelsespartnere inden for medlemsstatssegmentet, og midler under delt forvaltning bør kunne hensættes til garantien med udgangspunkt i en tilførselssats, der fastsættes af Kommissionen
  efter aftale med medlemsstaterne
  afhængigt af transaktionernes art og de deraf følgende forventede tab, mens medlemsstaten
  og/eller gennemførelsespartnerne eller private investorer
  vil dække tab ud over de forventede tab ved at udstede en back-to-back-garanti til Unionen. Disse ordninger bør fastlægges i en samlet bidragsaftale, der indgås med hver enkelt af de medlemsstater, der vælger at anvende denne mulighed. Bidragsaftalen bør gælde for en eller flere af de specifikke garantiaftaler, der gennemføres i den berørte medlemsstat. Muligheden for at fastsætte en tilførselssats i hvert enkelt tilfælde kræver en fravigelse af [artikel 211, stk. 1] i forordning (EU, Euratom) xx/xxxx (»finansforordningen«). En sådan udformning kræver desuden et fælles regelsæt for budgetgarantier, der støttes med centralt forvaltede midler eller midler under delt forvaltning, hvilket vil gøre det lettere at kombinere dem. |
| --- | --- |

(20)

Medlemsstatssegmentet bør udformes specifikt således, at midler under delt forvaltning kan anvendes som hensættelser til en garanti ydet af Unionen.
  Denne mulighed bør øge de EU-støttede budgetgarantiers merværdi, idet de gøres tilgængelige for en bredere vifte af slutmodtagere og projekter, og der anvendes flere forskellige midler til at nå målene for fondene under delt forvaltning
  , samtidig
  med at der sikres
  en konsekvent risikostyring af eventualforpligtelser ved at anvende den garanti, der ydes af Kommissionen under indirekte forvaltning. Unionen bør garantere de finansierings- og investeringstransaktioner, som er fastlagt i de garantiaftaler, der indgås mellem Kommissionen og gennemførelsespartnere inden for medlemsstatssegmentet, og midler under delt forvaltning bør kunne hensættes til garantien med udgangspunkt i en tilførselssats, der fastsættes af Kommissionen
  efter aftale med medlemsstaterne
  afhængigt af transaktionernes art og de deraf følgende forventede tab, mens medlemsstaten
  og/eller gennemførelsespartnerne eller private investorer
  vil dække tab ud over de forventede tab ved at udstede en back-to-back-garanti til Unionen. Disse ordninger bør fastlægges i en samlet bidragsaftale, der indgås med hver enkelt af de medlemsstater, der vælger at anvende denne mulighed. Bidragsaftalen bør gælde for en eller flere af de specifikke garantiaftaler, der gennemføres i den berørte medlemsstat. Muligheden for at fastsætte en tilførselssats i hvert enkelt tilfælde kræver en fravigelse af [artikel 211, stk. 1] i forordning (EU, Euratom) xx/xxxx (»finansforordningen«). En sådan udformning kræver desuden et fælles regelsæt for budgetgarantier, der støttes med centralt forvaltede midler eller midler under delt forvaltning, hvilket vil gøre det lettere at kombinere dem.

| (21) | InvestEU-fonden bør være åben for bidrag fra tredjelande, der er medlem af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidater, lande omfattet af naboskabspolitikken samt andre lande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastlagt mellem Unionen og disse lande. Dette bør give mulighed for at fortsætte samarbejdet med de relevante lande, hvis det er hensigtsmæssigt, navnlig inden for forskning og innovation samt SMV'er. |
| --- | --- |

(21)

InvestEU-fonden bør være åben for bidrag fra tredjelande, der er medlem af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidater, lande omfattet af naboskabspolitikken samt andre lande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastlagt mellem Unionen og disse lande. Dette bør give mulighed for at fortsætte samarbejdet med de relevante lande, hvis det er hensigtsmæssigt, navnlig inden for forskning og innovation samt SMV'er.

| (22) | Ved denne forordning fastlægges der en finansieringsramme for andre foranstaltninger vedrørende InvestEU-programmet end hensættelser til EU-garantien, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. [reference to be updated as appropriate according to the new inter-institutional agreement: punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (10),] for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure. |
| --- | --- |

(22)

Ved denne forordning fastlægges der en finansieringsramme for andre foranstaltninger vedrørende InvestEU-programmet end hensættelser til EU-garantien, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. [reference to be updated as appropriate according to the new inter-institutional agreement: punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (10),] for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure.

| (23) | EU-garantien på
  40 817 500 000
  EUR (løbende priser) på EU-plan ventes at mobilisere mere end
  698 194 079 000
   EUR i ekstra investeringer i hele Unionen og bør ▌fordeles mellem politikområderne. |
| --- | --- |

(23)

EU-garantien på
  40 817 500 000
  EUR (løbende priser) på EU-plan ventes at mobilisere mere end
  698 194 079 000
   EUR i ekstra investeringer i hele Unionen og bør ▌fordeles mellem politikområderne.

| (23a) | Medlemsstaterne kan bidrage til medlemsstatssegmentet i form af garantier eller kontantbidrag. Uden at det berører Rådets beføjelser i forbindelse med gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten, bør engangsbidrag fra medlemsstaterne i form af garantier eller kontantbidrag til medlemsstatssegmentet, eller bidrag enten fra en medlemsstat eller fra nationale erhvervsfremmende banker, der er klassificeret i sektoren offentlig forvaltning eller handler på vegne af en medlemsstat i investeringsplatforme, i princippet betragtes som engangsforanstaltninger i henhold til artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97
   (1a)

  og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97
   (1b)

  . |
| --- | --- |

(23a)

Medlemsstaterne kan bidrage til medlemsstatssegmentet i form af garantier eller kontantbidrag. Uden at det berører Rådets beføjelser i forbindelse med gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten, bør engangsbidrag fra medlemsstaterne i form af garantier eller kontantbidrag til medlemsstatssegmentet, eller bidrag enten fra en medlemsstat eller fra nationale erhvervsfremmende banker, der er klassificeret i sektoren offentlig forvaltning eller handler på vegne af en medlemsstat i investeringsplatforme, i princippet betragtes som engangsforanstaltninger i henhold til artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97
   (1a)

  og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97
   (1b)

  .

| (24) | Den EU-garanti, der ligger til grund for InvestEU-fonden, bør gennemføres indirekte af Kommissionen via gennemførelsespartnere, som kan nå direkte ud
  til de endelige formidlere, hvor det er relevant, og
  til slutmodtagerne.
  Udvælgelsen af gennemførelsespartnere bør være gennemsigtig og fri for interessekonflikter.
  Der bør indgås en garantiaftale om tildeling af en garanti over InvestEU-fonden mellem Kommissionen og hver eneste gennemførelsespartner med henblik på at støtte de finansierings- og investeringstransaktioner, som opfylder InvestEU-fondens mål og kriterier for støtteberettigelse.
  Risikostyringen af garantien bør ikke hindre gennemførelsespartnernes direkte adgang til garantien. Når garantien ydes under EU-segmentet til gennemførelsespartnerne, bør de være fuldt ansvarlige for hele investeringsprocessen og for kontrollen af, at der handles med rettidigt omhu i forbindelse med finansierings- og investeringstransaktioner. InvestEU-fonden bør støtte projekter, der typisk har en højere risikoprofil end de projekter, der støttes af gennemførelsespartnernes normale drift, og som ikke eller ikke i samme omfang kunne have været gennemført af gennemførelsespartnere i den periode, hvor EU-garantien kan anvendes, uden støtte fra InvestEU-fonden. |
| --- | --- |

(24)

Den EU-garanti, der ligger til grund for InvestEU-fonden, bør gennemføres indirekte af Kommissionen via gennemførelsespartnere, som kan nå direkte ud
  til de endelige formidlere, hvor det er relevant, og
  til slutmodtagerne.
  Udvælgelsen af gennemførelsespartnere bør være gennemsigtig og fri for interessekonflikter.
  Der bør indgås en garantiaftale om tildeling af en garanti over InvestEU-fonden mellem Kommissionen og hver eneste gennemførelsespartner med henblik på at støtte de finansierings- og investeringstransaktioner, som opfylder InvestEU-fondens mål og kriterier for støtteberettigelse.
  Risikostyringen af garantien bør ikke hindre gennemførelsespartnernes direkte adgang til garantien. Når garantien ydes under EU-segmentet til gennemførelsespartnerne, bør de være fuldt ansvarlige for hele investeringsprocessen og for kontrollen af, at der handles med rettidigt omhu i forbindelse med finansierings- og investeringstransaktioner. InvestEU-fonden bør støtte projekter, der typisk har en højere risikoprofil end de projekter, der støttes af gennemførelsespartnernes normale drift, og som ikke eller ikke i samme omfang kunne have været gennemført af gennemførelsespartnere i den periode, hvor EU-garantien kan anvendes, uden støtte fra InvestEU-fonden.

| (24a) | InvestEU-fonden bør have en passende ledelses- og forvaltningsstruktur, hvis funktion bør stå i et rimeligt forhold til det ene formål at sikre en hensigtsmæssig anvendelse af EU-garantien, idet det samtidig sikres, at investeringsbeslutningerne er politisk uafhængige, og i givet fald at princippet om InvestEU-fondens markedsdrevne karakter opretholdes. Denne ledelses- og forvaltningsstruktur bør bestå af et styringsråd, et rådgivende udvalg og et fuldstændig uafhængigt investeringsudvalg. Kommissionen bør vurdere foreneligheden med Unionens lovgivning og politikker af de finansierings- og investeringstransaktioner, der foreslås af gennemførelsespartnerne, mens den endelige beslutning vedrørende finansierings- og investeringstransaktioner bør træffes af en gennemførelsespartner. Der skal sikres kønsbalance i hele forvaltningsstrukturen. |
| --- | --- |

(24a)

InvestEU-fonden bør have en passende ledelses- og forvaltningsstruktur, hvis funktion bør stå i et rimeligt forhold til det ene formål at sikre en hensigtsmæssig anvendelse af EU-garantien, idet det samtidig sikres, at investeringsbeslutningerne er politisk uafhængige, og i givet fald at princippet om InvestEU-fondens markedsdrevne karakter opretholdes. Denne ledelses- og forvaltningsstruktur bør bestå af et styringsråd, et rådgivende udvalg og et fuldstændig uafhængigt investeringsudvalg. Kommissionen bør vurdere foreneligheden med Unionens lovgivning og politikker af de finansierings- og investeringstransaktioner, der foreslås af gennemførelsespartnerne, mens den endelige beslutning vedrørende finansierings- og investeringstransaktioner bør træffes af en gennemførelsespartner. Der skal sikres kønsbalance i hele forvaltningsstrukturen.

| (25) | Der bør oprettes et rådgivende udvalg bestående af repræsentanter for
  Kommissionen, for Den Europæiske Investeringsbank-Gruppen (EIB-Gruppen), for
  gennemførelsespartnerne og repræsentanter for medlemsstaterne
  og af en sagkyndig for hvert af de fire politikområder, som er udpeget af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, og en sagkyndig, som er udpeget af Regionsudvalget,
  med henblik på at udveksle oplysninger og drøfte anvendelsen af de finansielle produkter, der lanceres inden for rammerne af InvestEU-fonden, samt skiftende behov og nye produkter, bl.a. specifikke territoriale markedssvigt. |
| --- | --- |

(25)

Der bør oprettes et rådgivende udvalg bestående af repræsentanter for
  Kommissionen, for Den Europæiske Investeringsbank-Gruppen (EIB-Gruppen), for
  gennemførelsespartnerne og repræsentanter for medlemsstaterne
  og af en sagkyndig for hvert af de fire politikområder, som er udpeget af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, og en sagkyndig, som er udpeget af Regionsudvalget,
  med henblik på at udveksle oplysninger og drøfte anvendelsen af de finansielle produkter, der lanceres inden for rammerne af InvestEU-fonden, samt skiftende behov og nye produkter, bl.a. specifikke territoriale markedssvigt.

| (26) | Styringsrådet bør fastlægge InvestEU-fondens strategiske retninger og de regler, der er nødvendige for, at den kan fungere, og bør opstille de regler, der er gældende for transaktioner med investeringsplatforme. Styringsrådet består af følgende seks medlemmer: tre medlemmer, der udpeges af Kommissionen, et medlem, som udpeges af Den Europæiske Investeringsbank, et medlem, som det rådgivende udvalg udpeger blandt gennemførelsespartnernes repræsentanter, og som ikke bør være en repræsentant for EIB-Gruppen, samt en ekspert, der udpeges af Europa-Parlamentet, og som ikke bør anmode om eller modtage instrukser fra Unionens institutioner, organer, kontorer eller agenturer, fra en medlemsstats regering eller fra et andet offentligt eller privat organ og bør handle helt uafhængigt. Den sagkyndige udfører sine opgaver upartisk og i InvestEU-fondens interesse Et detaljeret referat af styringsrådets møder bør offentliggøres, så snart det er blevet godkendt af styringsrådet, og Europa-Parlamentet bør straks underrettes om offentliggørelsen. |
| --- | --- |

(26)

Styringsrådet bør fastlægge InvestEU-fondens strategiske retninger og de regler, der er nødvendige for, at den kan fungere, og bør opstille de regler, der er gældende for transaktioner med investeringsplatforme. Styringsrådet består af følgende seks medlemmer: tre medlemmer, der udpeges af Kommissionen, et medlem, som udpeges af Den Europæiske Investeringsbank, et medlem, som det rådgivende udvalg udpeger blandt gennemførelsespartnernes repræsentanter, og som ikke bør være en repræsentant for EIB-Gruppen, samt en ekspert, der udpeges af Europa-Parlamentet, og som ikke bør anmode om eller modtage instrukser fra Unionens institutioner, organer, kontorer eller agenturer, fra en medlemsstats regering eller fra et andet offentligt eller privat organ og bør handle helt uafhængigt. Den sagkyndige udfører sine opgaver upartisk og i InvestEU-fondens interesse Et detaljeret referat af styringsrådets møder bør offentliggøres, så snart det er blevet godkendt af styringsrådet, og Europa-Parlamentet bør straks underrettes om offentliggørelsen.

| (27) | Inden et projekt forelægges for Investeringsudvalget bør et sekretariat, som Kommissionen er vært for, og som er ansvarlig over for formanden for Investeringsudvalget, kontrollere fuldstændigheden af den dokumentation, som gennemførelsespartnerne har fremlagt, og bistå Kommissionen med at vurdere foreneligheden af investerings- og finansieringstransaktioner med Unionens lovgivning og politikker. Sekretariatet bør desuden bistå styringsrådet. |
| --- | --- |

(27)

Inden et projekt forelægges for Investeringsudvalget bør et sekretariat, som Kommissionen er vært for, og som er ansvarlig over for formanden for Investeringsudvalget, kontrollere fuldstændigheden af den dokumentation, som gennemførelsespartnerne har fremlagt, og bistå Kommissionen med at vurdere foreneligheden af investerings- og finansieringstransaktioner med Unionens lovgivning og politikker. Sekretariatet bør desuden bistå styringsrådet.

| (28) | Et Investeringsudvalg bestående af uafhængige sagkyndige bør træffe beslutning om, hvorvidt EU-garantien skal ydes til støtte for finansierings- og investeringstransaktioner, der opfylder kriterierne for støtteberettigelse, og vil således bidrage med ekstern ekspertise i forbindelse med investeringsvurderinger af projekter. Investeringsudvalget bør mødes i forskellige sammensætninger for på bedste vis at dække forskellige politikområder og sektorer. |
| --- | --- |

(28)

Et Investeringsudvalg bestående af uafhængige sagkyndige bør træffe beslutning om, hvorvidt EU-garantien skal ydes til støtte for finansierings- og investeringstransaktioner, der opfylder kriterierne for støtteberettigelse, og vil således bidrage med ekstern ekspertise i forbindelse med investeringsvurderinger af projekter. Investeringsudvalget bør mødes i forskellige sammensætninger for på bedste vis at dække forskellige politikområder og sektorer.

| (29) | Ved udvælgelsen af gennemførelsespartnere til gennemførelse af InvestEU-fonden bør Kommissionen tage hensyn til modpartens evne til at opfylde målene for InvestEU-fonden og bidrage
  til den
  med henblik på at sikre en passende geografisk dækning og spredning såvel som dens evne til at tiltrække private investorer og sikre tilstrækkelig risikospredning samt til at bidrage med nye løsninger til afhjælpning af markedssvigt og suboptimale investeringssituationer
  og sikre økonomisk, social og territorial samhørighed. EIB-Gruppen
  bør i betragtning af dens rolle i henhold til traktaterne, dens evne til at operere i alle medlemsstater og dens erfaringer med forvaltningen af nuværende finansielle instrumenter og af EFSI forblive en privilegeret gennemførelsespartner under InvestEU-fondens EU-segment. Foruden EIB-Gruppen bør nationale erhvervsfremmende banker eller institutter kunne tilbyde en komplementær række finansielle produkter, eftersom deres erfaring og kapacitet på lokalt plan vil kunne hjælpe med at maksimere virkningerne af de offentlige midler
  på hele Unionens område og sikre en rimelig geografisk balance blandt projekterne, hvilket vil bidrage til at mindske de regionale forskelle. I reglerne for nationale erhvervsfremmende bankers eller institutters deltagelse i InvestEU-programmet bør der tages hensyn til proportionalitetsprincippet for så vidt angår kompleksiteten, størrelsen og risikoen for de pågældende gennemførelsespartnere for at sikre lige vilkår for mindre og yngre erhvervsfremmende banker eller institutter.
  Det bør desuden være muligt at have andre internationale finansielle institutioner som gennemførelsespartnere, navnlig når de frembyder en komparativ fordel med hensyn til særlig ekspertise og erfaring i bestemte medlemsstater. Det bør også være muligt for andre enheder, som opfylder kriterierne i finansforordningen, at fungere som gennemførelsespartnere. |
| --- | --- |

(29)

Ved udvælgelsen af gennemførelsespartnere til gennemførelse af InvestEU-fonden bør Kommissionen tage hensyn til modpartens evne til at opfylde målene for InvestEU-fonden og bidrage
  til den
  med henblik på at sikre en passende geografisk dækning og spredning såvel som dens evne til at tiltrække private investorer og sikre tilstrækkelig risikospredning samt til at bidrage med nye løsninger til afhjælpning af markedssvigt og suboptimale investeringssituationer
  og sikre økonomisk, social og territorial samhørighed. EIB-Gruppen
  bør i betragtning af dens rolle i henhold til traktaterne, dens evne til at operere i alle medlemsstater og dens erfaringer med forvaltningen af nuværende finansielle instrumenter og af EFSI forblive en privilegeret gennemførelsespartner under InvestEU-fondens EU-segment. Foruden EIB-Gruppen bør nationale erhvervsfremmende banker eller institutter kunne tilbyde en komplementær række finansielle produkter, eftersom deres erfaring og kapacitet på lokalt plan vil kunne hjælpe med at maksimere virkningerne af de offentlige midler
  på hele Unionens område og sikre en rimelig geografisk balance blandt projekterne, hvilket vil bidrage til at mindske de regionale forskelle. I reglerne for nationale erhvervsfremmende bankers eller institutters deltagelse i InvestEU-programmet bør der tages hensyn til proportionalitetsprincippet for så vidt angår kompleksiteten, størrelsen og risikoen for de pågældende gennemførelsespartnere for at sikre lige vilkår for mindre og yngre erhvervsfremmende banker eller institutter.
  Det bør desuden være muligt at have andre internationale finansielle institutioner som gennemførelsespartnere, navnlig når de frembyder en komparativ fordel med hensyn til særlig ekspertise og erfaring i bestemte medlemsstater. Det bør også være muligt for andre enheder, som opfylder kriterierne i finansforordningen, at fungere som gennemførelsespartnere.

| (29a) | Investeringsplatforme samler, hvor dette er hensigtsmæssigt, medinvestorer, offentlige myndigheder, sagkyndige, uddannelses-, erhvervsuddannelses- og forskningsinstitutter, de relevante arbejdsmarkedsparter og repræsentanter for civilsamfundet samt andre relevante aktører på EU-plan, nationalt plan og regionalt plan. |
| --- | --- |

(29a)

Investeringsplatforme samler, hvor dette er hensigtsmæssigt, medinvestorer, offentlige myndigheder, sagkyndige, uddannelses-, erhvervsuddannelses- og forskningsinstitutter, de relevante arbejdsmarkedsparter og repræsentanter for civilsamfundet samt andre relevante aktører på EU-plan, nationalt plan og regionalt plan.

| (30) | For at sikre, at tiltag inden for InvestEU-fondens EU-segment fokuserer på markedssvigt og suboptimale investeringssituationer på EU-plan, men samtidig opfylder målet om størst mulig geografisk dækning, bør EU-garantien ydes til gennemførelsespartnere, som enten enkeltvis eller sammen i en gruppe kan dække
  en eller flere
  medlemsstater.
  I sidstnævnte tilfælde begrænses gennemførelsespartnernes kontraktmæssige ansvar af deres respektive nationale mandater. For at fremme den geografiske diversificering kan der etableres dedikerede regionale investeringsplatforme med fokus på interesserede grupper af medlemsstater, hvor søjletestede pengeinstitutters indsats og ekspertise kombineres med kompetencerne hos nationale erhvervsfremmende banker med begrænset erfaring i anvendelse af finansielle instrumenter. Sådanne strukturer bør fremmes, bl.a. i kraft af støtte fra InvestEU-rådgivningsplatformen. Mindst 75 % af EU-garantien under EU-segmentet bør afsættes til EIB-Gruppen. Beløb, der overstiger 75 % af EU-garantien, kan stilles til rådighed for EIB-Gruppen, hvis de nationale erhvervsfremmende banker eller institutter ikke fuldt ud kan anvende den resterende del af garantien. På samme måde kan beløb, der overstiger 25 % af EU-garantien, stilles til rådighed for andre gennemførelsespartnere, hvis EIB-Gruppen ikke fuldt ud kan anvende sin del af garantien. Nationale erhvervsfremmende banker eller institutter kan fuldt ud drage fordel af EU-garantien, også selv om de beslutter at skaffe sig adgang til den via EIB-Gruppen eller Den Europæiske Investeringsfond. |
| --- | --- |

(30)

For at sikre, at tiltag inden for InvestEU-fondens EU-segment fokuserer på markedssvigt og suboptimale investeringssituationer på EU-plan, men samtidig opfylder målet om størst mulig geografisk dækning, bør EU-garantien ydes til gennemførelsespartnere, som enten enkeltvis eller sammen i en gruppe kan dække
  en eller flere
  medlemsstater.
  I sidstnævnte tilfælde begrænses gennemførelsespartnernes kontraktmæssige ansvar af deres respektive nationale mandater. For at fremme den geografiske diversificering kan der etableres dedikerede regionale investeringsplatforme med fokus på interesserede grupper af medlemsstater, hvor søjletestede pengeinstitutters indsats og ekspertise kombineres med kompetencerne hos nationale erhvervsfremmende banker med begrænset erfaring i anvendelse af finansielle instrumenter. Sådanne strukturer bør fremmes, bl.a. i kraft af støtte fra InvestEU-rådgivningsplatformen. Mindst 75 % af EU-garantien under EU-segmentet bør afsættes til EIB-Gruppen. Beløb, der overstiger 75 % af EU-garantien, kan stilles til rådighed for EIB-Gruppen, hvis de nationale erhvervsfremmende banker eller institutter ikke fuldt ud kan anvende den resterende del af garantien. På samme måde kan beløb, der overstiger 25 % af EU-garantien, stilles til rådighed for andre gennemførelsespartnere, hvis EIB-Gruppen ikke fuldt ud kan anvende sin del af garantien. Nationale erhvervsfremmende banker eller institutter kan fuldt ud drage fordel af EU-garantien, også selv om de beslutter at skaffe sig adgang til den via EIB-Gruppen eller Den Europæiske Investeringsfond.

| (31) | EU-garantien under medlemsstatssegmentet bør ydes til enhver gennemførelsespartner, der kan komme i betragtning efter [finansforordningens] [artikel 62, stk. 1, litra c),], herunder nationale eller regionale erhvervsfremmende banker eller institutter, EIB, Den Europæiske Investeringsfond eller andre multilaterale udviklingsbanker. Ved udvælgelsen af gennemførelsespartnere under medlemsstatssegmentet bør Kommissionen tage medlemsstaternes forslag i betragtning. I overensstemmelse med [finansforordningens] [artikel 154] skal Kommissionen foretage en vurdering af gennemførelsespartnerens regler og procedurer for at forvisse sig om, at Unionens finansielle interesser beskyttes på et niveau, der svarer til Kommissionens beskyttelsesniveau. |
| --- | --- |

(31)

EU-garantien under medlemsstatssegmentet bør ydes til enhver gennemførelsespartner, der kan komme i betragtning efter [finansforordningens] [artikel 62, stk. 1, litra c),], herunder nationale eller regionale erhvervsfremmende banker eller institutter, EIB, Den Europæiske Investeringsfond eller andre multilaterale udviklingsbanker. Ved udvælgelsen af gennemførelsespartnere under medlemsstatssegmentet bør Kommissionen tage medlemsstaternes forslag i betragtning. I overensstemmelse med [finansforordningens] [artikel 154] skal Kommissionen foretage en vurdering af gennemførelsespartnerens regler og procedurer for at forvisse sig om, at Unionens finansielle interesser beskyttes på et niveau, der svarer til Kommissionens beskyttelsesniveau.

| (32) | Den endelige beslutning vedrørende finansierings- og investeringstransaktioner bør træffes af gennemførelsespartneren i dennes navn, gennemføres i overensstemmelse med dennes interne regler og procedurer og opføres i dennes regnskaber. Kommissionen bør derfor udelukkende aflægge regnskab for eventuelle finansielle forpligtelser i forbindelse med EU-garantien og offentliggøre det maksimale garantibeløb, herunder alle relevante oplysninger om den ydede garanti. |
| --- | --- |

(32)

Den endelige beslutning vedrørende finansierings- og investeringstransaktioner bør træffes af gennemførelsespartneren i dennes navn, gennemføres i overensstemmelse med dennes interne regler og procedurer og opføres i dennes regnskaber. Kommissionen bør derfor udelukkende aflægge regnskab for eventuelle finansielle forpligtelser i forbindelse med EU-garantien og offentliggøre det maksimale garantibeløb, herunder alle relevante oplysninger om den ydede garanti.

| (33) | InvestEU-fonden bør, hvor det er hensigtsmæssigt, give mulighed for på let og effektiv vis at blande tilskud eller finansielle instrumenter eller begge dele, som finansieres over EU-budgettet eller
  af andre fonde såsom
  Innovationsfonden under EU's emissionshandelssystem (ETS), med garantien i de tilfælde, hvor det er nødvendigt for på bedste vis at understøtte investeringer til afhjælpning af særlige markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer. |
| --- | --- |

(33)

InvestEU-fonden bør, hvor det er hensigtsmæssigt, give mulighed for på let og effektiv vis at blande tilskud eller finansielle instrumenter eller begge dele, som finansieres over EU-budgettet eller
  af andre fonde såsom
  Innovationsfonden under EU's emissionshandelssystem (ETS), med garantien i de tilfælde, hvor det er nødvendigt for på bedste vis at understøtte investeringer til afhjælpning af særlige markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer.

| (34) | Projekter, der indgives af gennemførelsespartnere med henblik på at modtage støtte under InvestEU-programmet, og som omfatter blanding med støtte fra andre EU-programmer, bør som helhed også stemme overens med de mål og kriterier for støtteberettigelse, der er indeholdt i reglerne for de pågældende EU-programmer. Beslutningen om anvendelse af EU-garantien træffes med udgangspunkt i reglerne for InvestEU-programmet. |
| --- | --- |

(34)

Projekter, der indgives af gennemførelsespartnere med henblik på at modtage støtte under InvestEU-programmet, og som omfatter blanding med støtte fra andre EU-programmer, bør som helhed også stemme overens med de mål og kriterier for støtteberettigelse, der er indeholdt i reglerne for de pågældende EU-programmer. Beslutningen om anvendelse af EU-garantien træffes med udgangspunkt i reglerne for InvestEU-programmet.

| (35) | InvestEU-rådgivningsplatformen bør støtte udviklingen af en solid pipeline af investeringsprojekter inden for hvert politikområde
  ved at sørge for effektiv gennemførelse af den geografiske spredning med henblik på at bidrage til Unionens mål om økonomisk, social og territorial samhørighed og mindskelse af regionale forskelle. Rådgivningsplatformen bør især fokusere på nødvendigheden af at lægge små projekter sammen og bundte dem i større porteføljer. Kommissionen bør indgå aftaler med EIB-Gruppen og andre gennemførelsespartnere med henblik på at udpege dem som partnere i rådgivningsplatformen. Kommissionen, EIB-Gruppen og de øvrige gennemførelsespartnere bør arbejde tæt sammen med henblik på at sikre effektivitet, synergi og effektiv geografisk dækning af støtte i hele Unionen under hensyntagen til de lokale gennemførelsespartneres ekspertise og lokale kapacitet samt til eksisterende strukturer såsom Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning
  . Samtidig bør InvestEU-programmet også indeholde en tværsektoriel komponent med henblik på at tilbyde et centralt kontaktpunkt og bistand til projektudvikling på tværs af politikområder i forbindelse med centralt forvaltede EU-programmer. [Ændring 5] |
| --- | --- |

(35)

InvestEU-rådgivningsplatformen bør støtte udviklingen af en solid pipeline af investeringsprojekter inden for hvert politikområde
  ved at sørge for effektiv gennemførelse af den geografiske spredning med henblik på at bidrage til Unionens mål om økonomisk, social og territorial samhørighed og mindskelse af regionale forskelle. Rådgivningsplatformen bør især fokusere på nødvendigheden af at lægge små projekter sammen og bundte dem i større porteføljer. Kommissionen bør indgå aftaler med EIB-Gruppen og andre gennemførelsespartnere med henblik på at udpege dem som partnere i rådgivningsplatformen. Kommissionen, EIB-Gruppen og de øvrige gennemførelsespartnere bør arbejde tæt sammen med henblik på at sikre effektivitet, synergi og effektiv geografisk dækning af støtte i hele Unionen under hensyntagen til de lokale gennemførelsespartneres ekspertise og lokale kapacitet samt til eksisterende strukturer såsom Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning
  . Samtidig bør InvestEU-programmet også indeholde en tværsektoriel komponent med henblik på at tilbyde et centralt kontaktpunkt og bistand til projektudvikling på tværs af politikområder i forbindelse med centralt forvaltede EU-programmer. [Ændring 5]

| (36) | For at sikre, at de rådgivende tjenester dækker geografisk bredt i hele Unionen, og for at udnytte den lokale viden om InvestEU-fonden bedst muligt bør InvestEU-rådgivningsplatformen sikres en lokal tilstedeværelse, hvor det er nødvendigt og
  som et supplement til eksisterende støtteordninger og lokale samarbejdspartnere,
  med henblik på at tilvejebringe konkret, proaktiv, skræddersyet bistand på stedet.
  For at gøre det lettere at yde rådgivningsstøtte på lokalt plan og sikre effektivitet, synergier og effektiv geografisk dækning i hele Unionen bør InvestEU-rådgivningsplatformen samarbejde med nationale erhvervsfremmende banker eller institutter og forvaltningsmyndighederne for de europæiske struktur- og investeringsfonde og drage nytte og gøre brug af deres ekspertise. I medlemsstater, hvor der ikke findes nationale erhvervsfremmende banker eller institutter, bør InvestEU-rådgivningsplatformen, hvor det er relevant og efter anmodning fra den berørte medlemsstat, yde proaktiv rådgivningsstøtte til oprettelse af sådanne banker eller institutter. |
| --- | --- |

(36)

For at sikre, at de rådgivende tjenester dækker geografisk bredt i hele Unionen, og for at udnytte den lokale viden om InvestEU-fonden bedst muligt bør InvestEU-rådgivningsplatformen sikres en lokal tilstedeværelse, hvor det er nødvendigt og
  som et supplement til eksisterende støtteordninger og lokale samarbejdspartnere,
  med henblik på at tilvejebringe konkret, proaktiv, skræddersyet bistand på stedet.
  For at gøre det lettere at yde rådgivningsstøtte på lokalt plan og sikre effektivitet, synergier og effektiv geografisk dækning i hele Unionen bør InvestEU-rådgivningsplatformen samarbejde med nationale erhvervsfremmende banker eller institutter og forvaltningsmyndighederne for de europæiske struktur- og investeringsfonde og drage nytte og gøre brug af deres ekspertise. I medlemsstater, hvor der ikke findes nationale erhvervsfremmende banker eller institutter, bør InvestEU-rådgivningsplatformen, hvor det er relevant og efter anmodning fra den berørte medlemsstat, yde proaktiv rådgivningsstøtte til oprettelse af sådanne banker eller institutter.

| (36a) | InvestEU-rådgivningsplatformen bør yde rådgivningsstøtte til små projekter og projekter for nystartede virksomheder, især når nystartede virksomheder søger at beskytte deres forsknings- og innovationsinvesteringer ved at erhverve rettigheder til immateriel ejendom (IP), f.eks. patenter. |
| --- | --- |

(36a)

InvestEU-rådgivningsplatformen bør yde rådgivningsstøtte til små projekter og projekter for nystartede virksomheder, især når nystartede virksomheder søger at beskytte deres forsknings- og innovationsinvesteringer ved at erhverve rettigheder til immateriel ejendom (IP), f.eks. patenter.

| (37) | I forbindelse med InvestEU-fonden er der også behov for at støtte
  projektudvikling og
  kapacitetsopbygning for at udvikle den organisatoriske kapacitet og de market making-aktiviteter, der er nødvendige for at tilvejebringe projekter af høj kvalitet. Samtidig er målet at skabe de rette betingelser for at udvide det potentielle antal støtteberettigede modtagere i fremspirende
  og lokale
  markedssegmenter, især dér hvor de individuelle projekter på grund af deres beskedne størrelse medfører større transaktionsomkostninger på projektniveau, f.eks. økosystemer for social finansiering. Støtten til kapacitetsopbygning bør derfor komplementere og supplere foranstaltninger inden for rammerne af andre EU-programmer, som dækker et specifikt politikområde.
  Der bør også gøres en indsats for at støtte kapacitetsopbygningen af potentielle projektpromotorer, navnlig lokale og regionale tjenesteudbydende organisationer og myndigheder. |
| --- | --- |

(37)

I forbindelse med InvestEU-fonden er der også behov for at støtte
  projektudvikling og
  kapacitetsopbygning for at udvikle den organisatoriske kapacitet og de market making-aktiviteter, der er nødvendige for at tilvejebringe projekter af høj kvalitet. Samtidig er målet at skabe de rette betingelser for at udvide det potentielle antal støtteberettigede modtagere i fremspirende
  og lokale
  markedssegmenter, især dér hvor de individuelle projekter på grund af deres beskedne størrelse medfører større transaktionsomkostninger på projektniveau, f.eks. økosystemer for social finansiering. Støtten til kapacitetsopbygning bør derfor komplementere og supplere foranstaltninger inden for rammerne af andre EU-programmer, som dækker et specifikt politikområde.
  Der bør også gøres en indsats for at støtte kapacitetsopbygningen af potentielle projektpromotorer, navnlig lokale og regionale tjenesteudbydende organisationer og myndigheder.

| (38) | InvestEU-portalen bør oprettes med henblik på at udgøre en lettilgængelig og brugervenlig projektdatabase, som kan synliggøre investeringsprojekter, der søger finansiering, med et solidt fokus på at forsyne gennemførelsespartnerne med en eventuel pipeline af investeringsprojekter, som er forenelig med EU's lovgivning og politikker. |
| --- | --- |

(38)

InvestEU-portalen bør oprettes med henblik på at udgøre en lettilgængelig og brugervenlig projektdatabase, som kan synliggøre investeringsprojekter, der søger finansiering, med et solidt fokus på at forsyne gennemførelsespartnerne med en eventuel pipeline af investeringsprojekter, som er forenelig med EU's lovgivning og politikker.

| (39) | I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 (11) bør InvestEU-programmet evalueres på grundlag af oplysninger indsamlet gennem specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav kan eventuelt omfatte målbare indikatorer, hvormed der kan samles dokumentation om InvestEU-programmets praktiske virkninger. |
| --- | --- |

(39)

I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 (11) bør InvestEU-programmet evalueres på grundlag af oplysninger indsamlet gennem specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav kan eventuelt omfatte målbare indikatorer, hvormed der kan samles dokumentation om InvestEU-programmets praktiske virkninger.

| (40) | Der bør anvendes en pålidelig overvågningsramme, som bygger på output-, resultat- og effektindikatorer, til at følge fremskridt med opfyldelsen af Unionens mål. For at sikre ansvarlighed over for de europæiske borgere bør Kommissionen og
  styringsrådet
  årligt rapportere til Europa-Parlamentet og Rådet om InvestEU-programmets fremskridt, virkning og operationer. |
| --- | --- |

(40)

Der bør anvendes en pålidelig overvågningsramme, som bygger på output-, resultat- og effektindikatorer, til at følge fremskridt med opfyldelsen af Unionens mål. For at sikre ansvarlighed over for de europæiske borgere bør Kommissionen og
  styringsrådet
  årligt rapportere til Europa-Parlamentet og Rådet om InvestEU-programmets fremskridt, virkning og operationer.

| (41) | Horisontale finansielle bestemmelser, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler, der er fastsat i finansforordningen, regulerer navnlig proceduren for opstillingen og gennemførelsen af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse, og de sikrer kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, vedrører også beskyttelsen af EU's budget i tilfælde af generelle mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for forsvarlig økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering. |
| --- | --- |

(41)

Horisontale finansielle bestemmelser, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler, der er fastsat i finansforordningen, regulerer navnlig proceduren for opstillingen og gennemførelsen af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse, og de sikrer kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, vedrører også beskyttelsen af EU's budget i tilfælde af generelle mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for forsvarlig økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering.

| (42) | Forordning (EU, Euratom) [den nye finansforordning] finder anvendelse på InvestEU-programmet. Den fastsætter regler for gennemførelsen af EU-budgettet, herunder reglerne for budgetgarantier. |
| --- | --- |

(42)

Forordning (EU, Euratom) [den nye finansforordning] finder anvendelse på InvestEU-programmet. Den fastsætter regler for gennemførelsen af EU-budgettet, herunder reglerne for budgetgarantier.

| (43) | Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder og svig, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (12), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95 (13), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (14) og Rådets forordning (EU) 2017/1939 (15). Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader EU's finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge svig og andre strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (16). I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder. |
| --- | --- |

(43)

Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder og svig, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (12), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95 (13), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (14) og Rådets forordning (EU) 2017/1939 (15). Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader EU's finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge svig og andre strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (16). I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder.

| (44) | Tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kan deltage i Unionens programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved beslutning, der træffes i henhold til denne aftale. Tredjelande kan også deltage på et andet retsgrundlag. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning
  for at udelukke offshore-selskaber og selskaber med base i »ikke-samarbejdende« lande og
  for at tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser
  og garantere Unionens ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser. |
| --- | --- |

(44)

Tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kan deltage i Unionens programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved beslutning, der træffes i henhold til denne aftale. Tredjelande kan også deltage på et andet retsgrundlag. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning
  for at udelukke offshore-selskaber og selskaber med base i »ikke-samarbejdende« lande og
  for at tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser
  og garantere Unionens ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser.

| (45) | I henhold til [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: artikel 88 i Rådets afgørelse 2013/755/EU] kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), modtage finansiering under overholdelse af de regler og målsætninger, der gælder for InvestEU-programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under. |
| --- | --- |

(45)

I henhold til [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: artikel 88 i Rådets afgørelse 2013/755/EU] kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), modtage finansiering under overholdelse af de regler og målsætninger, der gælder for InvestEU-programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under.

| (46) | Med henblik på at supplere ikkevæsentlige bestemmelser i denne forordning med investeringsretningslinjer,
  som Kommissionen bør udarbejde i tæt samarbejde med gennemførelsespartnerne på baggrund af høringer, og
  som finansierings- og investeringstransaktionerne skal overholde, at facilitere en hurtig og fleksibel tilpasning af performanceindikatorer og tilpasse tilførselssatsen, bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår udarbejdelsen af investeringsretningslinjer for finansierings- og investeringstransaktionerne under de forskellige politikområder, ændring af bilag III til denne forordning med henblik på at revidere indikatorerne og tilpasning af tilførselssatsen.
  I tråd med proportionalitetsprincippet bør sådanne investeringsretningslinjer omfatte passende bestemmelser til at undgå unødige administrative byrder.
  Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(46)

Med henblik på at supplere ikkevæsentlige bestemmelser i denne forordning med investeringsretningslinjer,
  som Kommissionen bør udarbejde i tæt samarbejde med gennemførelsespartnerne på baggrund af høringer, og
  som finansierings- og investeringstransaktionerne skal overholde, at facilitere en hurtig og fleksibel tilpasning af performanceindikatorer og tilpasse tilførselssatsen, bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår udarbejdelsen af investeringsretningslinjer for finansierings- og investeringstransaktionerne under de forskellige politikområder, ændring af bilag III til denne forordning med henblik på at revidere indikatorerne og tilpasning af tilførselssatsen.
  I tråd med proportionalitetsprincippet bør sådanne investeringsretningslinjer omfatte passende bestemmelser til at undgå unødige administrative byrder.
  Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (47) | InvestEU-programmet bør afhjælpe EU-dækkende
  og/eller medlemsstatsspecifikke
  markedssvigt og suboptimale investeringssituationer og give mulighed for EU-dækkende markedstestning af innovative finansielle produkter, samt systemer til udbredelse heraf, med henblik på nye eller komplekse markedssvigt. Det er derfor hensigtsmæssigt med en indsats på EU-plan — |
| --- | --- |

(47)

InvestEU-programmet bør afhjælpe EU-dækkende
  og/eller medlemsstatsspecifikke
  markedssvigt og suboptimale investeringssituationer og give mulighed for EU-dækkende markedstestning af innovative finansielle produkter, samt systemer til udbredelse heraf, med henblik på nye eller komplekse markedssvigt. Det er derfor hensigtsmæssigt med en indsats på EU-plan —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning oprettes InvestEU-fonden til at yde en EU-garanti til finansierings- eller investeringstransaktioner, der foretages af gennemførelsespartnere til støtte for Unionens interne politikker.

Der oprettes ligeledes en mekanisme til at yde rådgivningsbistand for at støtte udviklingen af investeringsegnede
  og bæredygtige
  projekter og adgangen til finansiering og den dertil knyttede kapacitetsopbygning (»InvestEU-rådgivningsplatformen«). Der oprettes desuden en database til at synliggøre projekter, som projektpromotorer søger finansiering til, og som vil indeholde oplysninger til investorer om investeringsmuligheder (»InvestEU-portalen«).

Endelig fastsættes målene for InvestEU-programmet, et budget for og størrelsen af EU-garantien for perioden 2021-2027, formerne for EU-finansiering samt reglerne for ydelse af denne finansiering.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| (-1) | »additionalitet«: additionalitet som defineret i denne forordnings artikel 7a og som omhandlet i finansforordningens artikel 209, stk. 2, litra b) |
| --- | --- |

(-1)

»additionalitet«: additionalitet som defineret i denne forordnings artikel 7a og som omhandlet i finansforordningens artikel 209, stk. 2, litra b)

| (-1a) | »rådgivningsplatformspartner«: den støtteberettigede modpart, med hvilken Kommissionen underskriver en aftale om gennemførelse af en tjenesteydelse, der leveres af InvestEU-rådgivningsplatformen |
| --- | --- |

(-1a)

»rådgivningsplatformspartner«: den støtteberettigede modpart, med hvilken Kommissionen underskriver en aftale om gennemførelse af en tjenesteydelse, der leveres af InvestEU-rådgivningsplatformen

| (1) | »blandingsoperationer«: foranstaltninger, som støttes over EU-budgettet, og som kombinerer ikketilbagebetalingspligtig støtte eller tilbagebetalingspligtig støtte eller begge dele fra EU's budget med tilbagebetalingspligtig støtte fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer; med henblik på denne definition kan andre EU-programmer, som modtager finansiering fra andre kilder end EU-budgettet, f.eks. Innovationsfonden under EU's emissionshandelssystem (ETS), sidestilles med EU-programmer, der finansieres over EU-budgettet |
| --- | --- |

(1)

»blandingsoperationer«: foranstaltninger, som støttes over EU-budgettet, og som kombinerer ikketilbagebetalingspligtig støtte eller tilbagebetalingspligtig støtte eller begge dele fra EU's budget med tilbagebetalingspligtig støtte fra udviklingsinstitutioner eller andre offentlige finansieringsinstitutioner samt fra kommercielle finansieringsinstitutioner og investorer; med henblik på denne definition kan andre EU-programmer, som modtager finansiering fra andre kilder end EU-budgettet, f.eks. Innovationsfonden under EU's emissionshandelssystem (ETS), sidestilles med EU-programmer, der finansieres over EU-budgettet

| (1a) | »bidragsaftale«: det retlige instrument, hvorved Kommissionen og medlemsstaterne angiver betingelserne for EU-garantien inden for medlemsstatssegmentet som omhandlet i artikel 9 |
| --- | --- |

(1a)

»bidragsaftale«: det retlige instrument, hvorved Kommissionen og medlemsstaterne angiver betingelserne for EU-garantien inden for medlemsstatssegmentet som omhandlet i artikel 9

| (1b) | »EIB-Gruppen«: Den Europæiske Investeringsbank og dens afdelinger |
| --- | --- |

(1b)

»EIB-Gruppen«: Den Europæiske Investeringsbank og dens afdelinger

| (2) | »EU-garanti«: en overordnet garanti ydet over Unionens budget, hvorunder budgetgarantier, jf. finansforordningens artikel 219, stk. 1, får virkning gennem undertegnelse af individuelle garantiaftaler med gennemførelsespartnere |
| --- | --- |

(2)

»EU-garanti«: en overordnet garanti ydet over Unionens budget, hvorunder budgetgarantier, jf. finansforordningens artikel 219, stk. 1, får virkning gennem undertegnelse af individuelle garantiaftaler med gennemførelsespartnere

| (2a) | »finansielt bidrag«: et bidrag fra en gennemførelsespartner i form af egen risikotagningskapacitet og/eller finansiel støtte til en foranstaltning, der er omfattet af denne forordning |
| --- | --- |

(2a)

»finansielt bidrag«: et bidrag fra en gennemførelsespartner i form af egen risikotagningskapacitet og/eller finansiel støtte til en foranstaltning, der er omfattet af denne forordning

| (3) | »finansielt produkt«: en finansiel mekanisme eller ordning indgået mellem Kommissionen og gennemførelsespartneren, i henhold til hvilken gennemførelsespartneren yder direkte eller formidlet finansiering til slutmodtagere under en af de i artikel 13 omhandlede former |
| --- | --- |

(3)

»finansielt produkt«: en finansiel mekanisme eller ordning indgået mellem Kommissionen og gennemførelsespartneren, i henhold til hvilken gennemførelsespartneren yder direkte eller formidlet finansiering til slutmodtagere under en af de i artikel 13 omhandlede former

| (4) | »finansierings- og/eller investeringstransaktioner«: transaktioner med henblik på at tilvejebringe direkte eller indirekte finansiering til slutmodtagere i form af finansielle produkter, som gennemføres af en gennemførelsespartner i eget navn, og som tilvejebringes af denne i overensstemmelse med dens interne regler og medtages i dennes regnskaber |
| --- | --- |

(4)

»finansierings- og/eller investeringstransaktioner«: transaktioner med henblik på at tilvejebringe direkte eller indirekte finansiering til slutmodtagere i form af finansielle produkter, som gennemføres af en gennemførelsespartner i eget navn, og som tilvejebringes af denne i overensstemmelse med dens interne regler og medtages i dennes regnskaber

| (5) | »fonde under delt forvaltning«: fonde, der giver mulighed for at tildele en del af beløbet deri til hensættelser til en budgetgaranti under medlemsstatssegmentet i InvestEU-fonden, dvs. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond+ (ESF+), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) |
| --- | --- |

(5)

»fonde under delt forvaltning«: fonde, der giver mulighed for at tildele en del af beløbet deri til hensættelser til en budgetgaranti under medlemsstatssegmentet i InvestEU-fonden, dvs. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond+ (ESF+), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)

| (6) | »garantiaftale«: det retlige instrument, hvori Kommissionen og en gennemførelsespartner præciserer betingelserne for at lade finansierings- eller investeringstransaktioner være omfattet af EU-garantien, for at yde budgetgarantien i forbindelse med disse transaktioner og for at gennemføre transaktionerne i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning |
| --- | --- |

(6)

»garantiaftale«: det retlige instrument, hvori Kommissionen og en gennemførelsespartner præciserer betingelserne for at lade finansierings- eller investeringstransaktioner være omfattet af EU-garantien, for at yde budgetgarantien i forbindelse med disse transaktioner og for at gennemføre transaktionerne i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning

| (7) | »gennemførelsespartner«: en kvalificeret modpart, f.eks. en finansiel institution eller en anden formidler, som Kommissionen underskriver en garantiaftale ▌ |
| --- | --- |

(7)

»gennemførelsespartner«: en kvalificeret modpart, f.eks. en finansiel institution eller en anden formidler, som Kommissionen underskriver en garantiaftale ▌

| (8) | »InvestEU-rådgivningsplatformen«: den i artikel 20 definerede tekniske bistand |
| --- | --- |

(8)

»InvestEU-rådgivningsplatformen«: den i artikel 20 definerede tekniske bistand

| (9) | »InvestEU-portalen«: den i artikel 21 definerede database |
| --- | --- |

(9)

»InvestEU-portalen«: den i artikel 21 definerede database

| (10) | »InvestEU-programmet«: InvestEU-fonden, InvestEU-rådgivningsplatformen, InvestEU-portalen og blandingsoperationer samlet set |
| --- | --- |

(10)

»InvestEU-programmet«: InvestEU-fonden, InvestEU-rådgivningsplatformen, InvestEU-portalen og blandingsoperationer samlet set

| (10a) | »investeringsretningslinjer«: det sæt kriterier baseret på de i denne forordning fastlagte principper med hensyn til generelle mål, berettigelseskriterier og nedskrivningsrelevante instrumenter, som Investeringsudvalget anvender til at træffe afgørelse på en gennemsigtig og uafhængig måde om anvendelsen af EU-garantien |
| --- | --- |

(10a)

»investeringsretningslinjer«: det sæt kriterier baseret på de i denne forordning fastlagte principper med hensyn til generelle mål, berettigelseskriterier og nedskrivningsrelevante instrumenter, som Investeringsudvalget anvender til at træffe afgørelse på en gennemsigtig og uafhængig måde om anvendelsen af EU-garantien

| (10b) | »investeringsplatforme«: special purpose vehicles, forvaltede konti, kontraktbaserede samfinansierings- eller risikodelingsordninger eller ordninger oprettet på anden måde, som enheder kanaliserer finansielle bidrag igennem for at finansiere en række investeringsprojekter, og som kan omfatte:










  a) | nationale eller subnationale platforme, som samler en række investeringsprojekter på en given medlemsstats territorium |
| --- | --- | --- |

(10b)

»investeringsplatforme«: special purpose vehicles, forvaltede konti, kontraktbaserede samfinansierings- eller risikodelingsordninger eller ordninger oprettet på anden måde, som enheder kanaliserer finansielle bidrag igennem for at finansiere en række investeringsprojekter, og som kan omfatte:

a)

nationale eller subnationale platforme, som samler en række investeringsprojekter på en given medlemsstats territorium

| b) | tværnationale eller regionale platforme, som samler partnere fra en række medlemsstater eller tredjelande med interesse i projekter i et bestemt geografisk område |
| --- | --- |

b)

tværnationale eller regionale platforme, som samler partnere fra en række medlemsstater eller tredjelande med interesse i projekter i et bestemt geografisk område

| c) | tematiske platforme, som samler investeringsprojekter i en given sektor |
| --- | --- |

c)

tematiske platforme, som samler investeringsprojekter i en given sektor

| (11) | »mikrofinansiering«: mikrofinansiering som defineret i forordning [[ESF+] number] |
| --- | --- |

(11)

»mikrofinansiering«: mikrofinansiering som defineret i forordning [[ESF+] number]

| (12) | »midcapselskaber«: enheder med op til 3 000 ansatte, som ikke er SMV'er eller små midcapselskaber |
| --- | --- |

(12)

»midcapselskaber«: enheder med op til 3 000 ansatte, som ikke er SMV'er eller små midcapselskaber

| (13) | »nationale erhvervsfremmende banker eller institutter«: retlige enheder, der udøver erhvervsmæssig finansiel virksomhed, og som er tillagt beføjelse af en medlemsstat eller en medlemsstats enhed på centralt, regionalt eller lokalt plan til at udøve offentlig udviklingsvirksomhed eller erhvervsfremmende virksomhed |
| --- | --- |

(13)

»nationale erhvervsfremmende banker eller institutter«: retlige enheder, der udøver erhvervsmæssig finansiel virksomhed, og som er tillagt beføjelse af en medlemsstat eller en medlemsstats enhed på centralt, regionalt eller lokalt plan til at udøve offentlig udviklingsvirksomhed eller erhvervsfremmende virksomhed

| (14) | »små og mellemstore virksomheder (SMV'er)«: mikrovirksomheder samt små og mellemstore virksomheder som defineret i bilaget til Kommissionens henstilling 2003/361/EF (17) |
| --- | --- |

(14)

»små og mellemstore virksomheder (SMV'er)«: mikrovirksomheder samt små og mellemstore virksomheder som defineret i bilaget til Kommissionens henstilling 2003/361/EF (17)

| (15) | »små midcapselskaber«: enheder med op til 499 ansatte, som ikke er SMV'er |
| --- | --- |

(15)

»små midcapselskaber«: enheder med op til 499 ansatte, som ikke er SMV'er

| (16) | »social virksomhed«: en social virksomhed som defineret i forordning [[EFS+] number] |
| --- | --- |

(16)

»social virksomhed«: en social virksomhed som defineret i forordning [[EFS+] number]

| (16a) | »bæredygtig finansiering«: en proces, hvor der tages behørigt højde for miljømæssige og sociale hensyn i forbindelse med investeringsbeslutninger, hvilket fører til øgede investeringer i mere langsigtede og bæredygtige aktiviteter |
| --- | --- |

(16a)

»bæredygtig finansiering«: en proces, hvor der tages behørigt højde for miljømæssige og sociale hensyn i forbindelse med investeringsbeslutninger, hvilket fører til øgede investeringer i mere langsigtede og bæredygtige aktiviteter

| (17) | »tredjeland«: et land, der ikke er en medlemsstat. |
| --- | --- |

(17)

»tredjeland«: et land, der ikke er en medlemsstat.

Artikel 3

InvestEU-programmets mål

1.   InvestEU-programmets generelle mål er at støtte Unionens politiske mål gennem finansierings- eller investeringstransaktioner, der bidrager til:

| a) | Unionens konkurrenceevne, herunder
  forskning,
  innovation og digitalisering |
| --- | --- |

a)

Unionens konkurrenceevne, herunder
  forskning,
  innovation og digitalisering

| aa) | en stigning i Unionens beskæftigelsesfrekvens og skabelse af arbejdspladser af høj kvalitet i Unionen |
| --- | --- |

aa)

en stigning i Unionens beskæftigelsesfrekvens og skabelse af arbejdspladser af høj kvalitet i Unionen

| b) | vækst i Unionens
  økonomi
  og dens bæredygtighed, der gør det muligt for Unionen at nå Parisaftalens mål for bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

b)

vækst i Unionens
  økonomi
  og dens bæredygtighed, der gør det muligt for Unionen at nå Parisaftalens mål for bæredygtig udvikling

| c) | social
  innovation,
  resiliens og inklusion i Unionen |
| --- | --- |

c)

social
  innovation,
  resiliens og inklusion i Unionen

| ca) | fremme af videnskabelige og teknologiske fremskridt og af kultur, almen uddannelse og erhvervsuddannelse |
| --- | --- |

ca)

fremme af videnskabelige og teknologiske fremskridt og af kultur, almen uddannelse og erhvervsuddannelse

| cb) | økonomisk, territorial og social samhørighed |
| --- | --- |

cb)

økonomisk, territorial og social samhørighed

| d) | integration af Unionens kapitalmarkeder og styrkelse af det indre marked, herunder løsninger på fragmenteringen af Unionens kapitalmarkeder, diversificering af finansieringskilderne for virksomheder i Unionen og fremme af bæredygtig finansiering. |
| --- | --- |

d)

integration af Unionens kapitalmarkeder og styrkelse af det indre marked, herunder løsninger på fragmenteringen af Unionens kapitalmarkeder, diversificering af finansieringskilderne for virksomheder i Unionen og fremme af bæredygtig finansiering.

2.   InvestEU-programmet har følgende specifikke mål:

| a) | at støtte finansierings- eller investeringstransaktioner inden for bæredygtig infrastruktur på de områder, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra a) |
| --- | --- |

a)

at støtte finansierings- eller investeringstransaktioner inden for bæredygtig infrastruktur på de områder, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra a)

| b) | at støtte finansierings- eller investeringstransaktioner inden for forskning, innovation og digitalisering
  på alle politikområder, herunder støtte til opskalering af innovative virksomheder og markedsføring af teknologier |
| --- | --- |

b)

at støtte finansierings- eller investeringstransaktioner inden for forskning, innovation og digitalisering
  på alle politikområder, herunder støtte til opskalering af innovative virksomheder og markedsføring af teknologier

| c) | at forbedre
  og forenkle
  adgangen til og tilgængeligheden af finansiering for —
  og forbedre den globale konkurrenceevne hos innovative opstartsvirksomheder –
  SMV'er
  , herunder mikrovirksomheder,
  og, i behørigt begrundede tilfælde, små midcapselskaber |
| --- | --- |

c)

at forbedre
  og forenkle
  adgangen til og tilgængeligheden af finansiering for —
  og forbedre den globale konkurrenceevne hos innovative opstartsvirksomheder –
  SMV'er
  , herunder mikrovirksomheder,
  og, i behørigt begrundede tilfælde, små midcapselskaber

| d) | at forbedre adgangen til og tilgængeligheden af mikrofinansiering og finansiering til
  SMV'er
  sociale virksomheder,
  de kulturelle og kreative sektorer og uddannelsessektoren,
  støtte finansierings- eller investeringstransaktioner i forbindelse med sociale investeringer
  , kompetencer
  og færdigheder og udvikle og konsolidere markederne for sociale investeringer, på de områder der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra d). |
| --- | --- |

d)

at forbedre adgangen til og tilgængeligheden af mikrofinansiering og finansiering til
  SMV'er
  sociale virksomheder,
  de kulturelle og kreative sektorer og uddannelsessektoren,
  støtte finansierings- eller investeringstransaktioner i forbindelse med sociale investeringer
  , kompetencer
  og færdigheder og udvikle og konsolidere markederne for sociale investeringer, på de områder der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra d).

Artikel 4

Budget og størrelse af EU-garantien

1.   Den EU-garanti, der vedrører EU-segmentet, jf. artikel 8, stk. 1, litra a), udgør
  40 817 500 000
   EUR (i løbende priser). Den tilføres midler svarende til en sats på 40 %.

EU-garantien kan tilføres et yderligere beløb med henblik på medlemsstatssegmentet, jf. artikel 8, stk. 1, litra b), forudsat at medlemsstaterne tildeler de pågældende beløb, jf. artikel [10, stk. 1,] i forordning [[CPR] number] og artikel [75, stk. 1,] i forordning [[CAP plan] number].

Ud over det bidrag, der er omhandlet i andet afsnit, kan medlemsstaterne bidrage til medlemsstatssegmentet i form af garantier eller kontantbidrag.

Bidrag fra tredjelande, jf. artikel 5, kan også øge den i første afsnit nævnte EU-garanti, idet de udgør et fuldt kontantbidrag i overensstemmelse med [finansforordningens] [artikel 218, stk. 2].

2.   
  Fordelingen
  af det beløb, der er omhandlet i 
  nærværende artikels
  stk. 1, første afsnit, er fastsat i bilag I. Kommissionen
  tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 26 med henblik på at
  ændre de beløb, der er fastsat i bilag I, med op til 15 % for hvert
  politikområde
  .

3.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af foranstaltningerne i kapitel V og VI er på 525 000 000 EUR (løbende priser).

4.   Det beløb, der er omhandlet i stk. 3, kan også anvendes til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med gennemførelsen af InvestEU-programmet, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder institutionelle IT-systemer.

Artikel 5

Tredjelande, der er associeret til InvestEU-fonden

EU-segmentet under InvestEU-fonden, jf. artikel 8, stk. 1, litra a), og hvert af politikområderne, jf. artikel 7, stk. 1, kan modtage bidrag fra følgende tredjelande med henblik på deres deltagelse i visse finansielle produkter, jf. [finansforordningens] [artikel 218, stk. 2]:

| a) | medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA-medlemmer), som er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), jf. betingelserne i EØS-aftalen |
| --- | --- |

a)

medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA-medlemmer), som er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), jf. betingelserne i EØS-aftalen

| b) | tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for deres deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Unionen og de pågældende lande |
| --- | --- |

b)

tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for deres deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Unionen og de pågældende lande

| c) | lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem EU og disse lande |
| --- | --- |

c)

lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem EU og disse lande

| d) | tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en særlig aftale om tredjelandets deltagelse i Unionens programmer, forudsat at der i aftalen:






  i) | sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag fra og fordele for det tredjeland, som deltager i Unionens programmer |
| --- | --- | --- |

d)

tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en særlig aftale om tredjelandets deltagelse i Unionens programmer, forudsat at der i aftalen:

i)

sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag fra og fordele for det tredjeland, som deltager i Unionens programmer

| ii) | fastsættes betingelser for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrative omkostninger. Disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 5 |
| --- | --- |

ii)

fastsættes betingelser for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrative omkostninger. Disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 5

| iii) | ikke indrømmes tredjelandet beslutningskompetence over programmet |
| --- | --- |

iii)

ikke indrømmes tredjelandet beslutningskompetence over programmet

| iv) | fastsættes garantier vedrørende Unionens ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser. |
| --- | --- |

iv)

fastsættes garantier vedrørende Unionens ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser.

Artikel 6

Gennemførelse og former for EU-finansiering

1.   EU-garantien gennemføres ved indirekte forvaltning sammen med de organer, der er omhandlet i [finansforordningens] [artikel 62, stk. 1, litra c), nr. ii)-vii)]. Andre former for EU-finansiering, der ydes i henhold til denne forordning, gennemføres ved direkte eller indirekte forvaltning i overensstemmelse med [finansforordningen], herunder tilskud, der gennemføres i overensstemmelse med dens [Afsnit VIII].

2.   Finansierings- eller investeringstransaktioner, der er dækket af EU-garantien, og som indgår i en blandingsoperation, der kombinerer støtte ydet under denne forordning med støtte ydet under et eller flere andre EU-programmer eller af Innovationsfonden under EU's emissionshandelssystem (ETS), skal:

| a) | være i overensstemmelse med de politiske mål og overholde de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i bestemmelserne for det EU-program, hvorunder støtten ydes |
| --- | --- |

a)

være i overensstemmelse med de politiske mål og overholde de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i bestemmelserne for det EU-program, hvorunder støtten ydes

| b) | være i overensstemmelse med denne forordning. |
| --- | --- |

b)

være i overensstemmelse med denne forordning.

2a.
     
  Blandingsoperationer, der kombinerer støtte i henhold til denne forordning, skal gennemføres så smidigt som muligt.

3.   Blandingsoperationer, som omfatter et finansielt instrument, der er fuldt finansieret af andre EU-programmer eller af ETS-Innovationsfonden uden anvendelse af EU-garantien i denne forordning, skal være i overensstemmelse med de politiske mål og kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i bestemmelserne for det EU-program, hvorunder støtten ydes.

4.   I overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, indrømmes de ikketilbagebetalingspligtige former for støtte og/eller finansielle instrumenter fra EU-budgettet, som indgår i den i stk. 2 og 3 nævnte blandingsoperation, efter reglerne for det relevante EU-program og gennemføres inden for rammerne af blandingsoperationen i overensstemmelse med denne forordning og [Afsnit X] i [finansforordningen].

Rapporteringen skal ligeledes indeholde en redegørelse for overholdelsen af de politiske mål og kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i reglerne for det EU-program, hvorunder støtten ydes, samt for overholdelsen af denne forordning.

KAPITEL II

KAPITEL II

InvestEU-fonden

InvestEU-fonden

Artikel 7

Politikområder

1.   InvestEU-fonden opererer gennem følgende fire politikområder, som skal afhjælpe markedssvigt
  og/
  eller suboptimale investeringssituationer på hvert deres specifikke felt:

| a) | politikområdet »bæredygtig infrastruktur«: Det omfatter bæredygtige infrastrukturinvesteringer inden for transport,
  herunder multimodal transport, vejsikkerhed, renovering og vedligeholdelse af jernbane- og vejinfrastruktur, turisme,
  energi,
  navnlig den øgede anvendelse af vedvarende energi, energieffektivitet i overensstemmelse med energirammerne for 2030 og 2050, bygningsrenoveringsprojekter med fokus på energibesparelser og integrering af bygninger i et forbundet system af energi, lagring, digitalisering og transport, forbedring af sammenkoblingsfaciliteter,
  digital konnektivitet
  og adgang i blandt andet landdistrikterne
  , forsyning og forarbejdning af råvarer, rumfart, oceaner
  , indre vandveje
  ,
  reduktion af affaldsproduktion og den cirkulære økonomi
  , natur og andre miljøinfrastrukturer, udstyr, mobile aktiver og udbredelse af innovative teknologier, som bidrager til Unionens mål for miljø eller social bæredygtighed eller begge dele
  og
  opfylder Unionens miljømæssige standarder eller standarder for social bæredygtighed |
| --- | --- |

a)

politikområdet »bæredygtig infrastruktur«: Det omfatter bæredygtige infrastrukturinvesteringer inden for transport,
  herunder multimodal transport, vejsikkerhed, renovering og vedligeholdelse af jernbane- og vejinfrastruktur, turisme,
  energi,
  navnlig den øgede anvendelse af vedvarende energi, energieffektivitet i overensstemmelse med energirammerne for 2030 og 2050, bygningsrenoveringsprojekter med fokus på energibesparelser og integrering af bygninger i et forbundet system af energi, lagring, digitalisering og transport, forbedring af sammenkoblingsfaciliteter,
  digital konnektivitet
  og adgang i blandt andet landdistrikterne
  , forsyning og forarbejdning af råvarer, rumfart, oceaner
  , indre vandveje
  ,
  reduktion af affaldsproduktion og den cirkulære økonomi
  , natur og andre miljøinfrastrukturer, udstyr, mobile aktiver og udbredelse af innovative teknologier, som bidrager til Unionens mål for miljø eller social bæredygtighed eller begge dele
  og
  opfylder Unionens miljømæssige standarder eller standarder for social bæredygtighed

| b) | politikområdet »forskning, innovation og digitalisering«: Det omfatter forskning
  , produktudvikling
  og innovationsaktiviteter, overførsel af
  teknologier og
  forskningsresultater til markedet,
  støtte af markedskatalysatorer og samarbejde mellem virksomheder,
  demonstration og udbredelse af innovative løsninger og støtte til opskalering af andre innovative virksomheder
  , herunder opstartsvirksomheder og
  SMV'er samt digitalisering af Unionens industrisektor
  , baseret på den erfaring, der navnlig er opnået med InnovFin |
| --- | --- |

b)

politikområdet »forskning, innovation og digitalisering«: Det omfatter forskning
  , produktudvikling
  og innovationsaktiviteter, overførsel af
  teknologier og
  forskningsresultater til markedet,
  støtte af markedskatalysatorer og samarbejde mellem virksomheder,
  demonstration og udbredelse af innovative løsninger og støtte til opskalering af andre innovative virksomheder
  , herunder opstartsvirksomheder og
  SMV'er samt digitalisering af Unionens industrisektor
  , baseret på den erfaring, der navnlig er opnået med InnovFin

| c) | politikområdet »SMV'er«: Det omfatter
  forenklet
  adgang til og tilgængelighed af finansiering for
  opstartsvirksomheder og
  SMV'er
  , herunder de innovative,
  og, i behørigt begrundede tilfælde, små midcapselskaber
  , navnlig for at styrke den globale konkurrenceevne, innovation, digitalisering og bæredygtighed |
| --- | --- |

c)

politikområdet »SMV'er«: Det omfatter
  forenklet
  adgang til og tilgængelighed af finansiering for
  opstartsvirksomheder og
  SMV'er
  , herunder de innovative,
  og, i behørigt begrundede tilfælde, små midcapselskaber
  , navnlig for at styrke den globale konkurrenceevne, innovation, digitalisering og bæredygtighed

| d) | politikområdet »sociale investeringer og færdigheder«: Det omfatter
  etisk og bæredygtig finansiering,
  mikrofinansiering,
  medarbejderopkøb,
  finansiering til sociale virksomheder og den sociale økonomi
  samt foranstaltninger til fremme af ligestilling mellem kønnene og aktiv deltagelse af kvinder og sårbare grupper;
  færdigheder, uddannelse og relaterede tjenester; sociale infrastrukturer (herunder socialt byggeri og studenterboliger); social innovation; sundheds- og langtidspleje; inklusion og tilgængelighed; kulturaktiviteter med et socialt formål;
  de kulturelle og kreative sektorer, bl.a. med mål for interkulturel dialog og social sammenhængskraft;
  integration af sårbare personer, herunder tredjelandsstatsborgere. |
| --- | --- |

d)

politikområdet »sociale investeringer og færdigheder«: Det omfatter
  etisk og bæredygtig finansiering,
  mikrofinansiering,
  medarbejderopkøb,
  finansiering til sociale virksomheder og den sociale økonomi
  samt foranstaltninger til fremme af ligestilling mellem kønnene og aktiv deltagelse af kvinder og sårbare grupper;
  færdigheder, uddannelse og relaterede tjenester; sociale infrastrukturer (herunder socialt byggeri og studenterboliger); social innovation; sundheds- og langtidspleje; inklusion og tilgængelighed; kulturaktiviteter med et socialt formål;
  de kulturelle og kreative sektorer, bl.a. med mål for interkulturel dialog og social sammenhængskraft;
  integration af sårbare personer, herunder tredjelandsstatsborgere.

2.   Hvis en finansierings- eller investeringstransaktion, der forelægges for det i artikel 19 omhandlede Investeringsudvalg, hører ind under mere end et politikområde, placeres den inden for det område, som dens primære mål eller de primære mål for størsteparten af dens delprojekter hører ind under, medmindre andet er fastsat i investeringsretningslinjerne.

3.   Finansierings- eller investeringstransaktioner under
  alle politikområder
  jf. stk. 1, ▌ skal
  , hvor det er relevant,
  underlægges prøvning med hensyn til deres klima- og miljøvirkning samt virkning for den sociale bæredygtighed med henblik på at minimere deres skadelige virkning og maksimere fordelene for klimaet, miljøet og den sociale dimension. Promotorer, der anmoder om finansiering, skal med henblik herpå tilvejebringe de fornødne oplysninger med udgangspunkt i den vejledning, som Kommissionen udarbejder
  i form at en delegeret retsakt og under hensyntagen til de kriterier, der er fastsat i forordning (EU) nr. .../... om oprettelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer (COM(2018)0353) til at fastslå, hvorvidt en økonomisk aktivitet er miljømæssigt bæredygtig.
  Projekter, der er under en vis størrelse som defineret i denne vejledning,
  kan undtages
  fra prøvning
  , hvor det er relevant
  .

Kommissionens vejledning skal gøre det muligt:

| a) | med hensyn til tilpasning, at sikre resiliens mod klimaforandringernes potentielle negative virkninger ved hjælp af vurderinger af klimasårbarheden og -risici, herunder relevante tilpasningsforanstaltninger samt, med hensyn til afbødning, at integrere drivhusgasomkostningerne og de positive virkninger af foranstaltninger til modvirkning af klimaforandringer i cost benefit-analysen
  og at sikre overholdelse af Unionens miljømæssige målsætninger og standarder |
| --- | --- |

a)

med hensyn til tilpasning, at sikre resiliens mod klimaforandringernes potentielle negative virkninger ved hjælp af vurderinger af klimasårbarheden og -risici, herunder relevante tilpasningsforanstaltninger samt, med hensyn til afbødning, at integrere drivhusgasomkostningerne og de positive virkninger af foranstaltninger til modvirkning af klimaforandringer i cost benefit-analysen
  og at sikre overholdelse af Unionens miljømæssige målsætninger og standarder

| b) | at tage højde for projektets samlede indvirkning med hensyn til de væsentligste elementer af naturkapitalen vedrørende luft, vand, jord og biodiversitet |
| --- | --- |

b)

at tage højde for projektets samlede indvirkning med hensyn til de væsentligste elementer af naturkapitalen vedrørende luft, vand, jord og biodiversitet

| ba) | at anslå indvirkningen på beskæftigelse og jobskabelse af høj kvalitet |
| --- | --- |

ba)

at anslå indvirkningen på beskæftigelse og jobskabelse af høj kvalitet

| c) | at anslå virkningerne med hensyn til social inklusion i bestemte områder eller befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

c)

at anslå virkningerne med hensyn til social inklusion i bestemte områder eller befolkningsgrupper.

4.   Gennemførelsespartnerne skal tilvejebringe de oplysninger, som er nødvendige for at kunne spore de investeringer, der bidrager til at opfylde Unionens klima- og miljømæssige mål, på basis af vejledning, der udarbejdes af Kommissionen
  , og, hvor det er relevant, vurdere foranstaltningers overensstemmelse med forordning (EU) .../... [om oprettelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer]
  .

4a.
     
  Politikområdet »SMV'er« skal også tilbyde støtte til modtagere, der blev støttet under forskellige EU-garantifaciliteter, som er sammenlagt under InvestEU, navnlig garantifaciliteten for den kreative og kulturelle sektor fra Et Kreativt Europa-programmet.

5.   Gennemførelsespartnerne skal tilstræbe:

| a) | at mindst
  65 %
  af investeringerne under området »bæredygtig infrastruktur« bidrager
  væsentligt
  til at opfylde Unionens mål vedrørende klima og miljø
  i overensstemmelse med Parisaftalen |
| --- | --- |

a)

at mindst
  65 %
  af investeringerne under området »bæredygtig infrastruktur« bidrager
  væsentligt
  til at opfylde Unionens mål vedrørende klima og miljø
  i overensstemmelse med Parisaftalen

| b) | på transportområdet, at mindst 10 % af investeringerne inden for politikområdet »bæredygtig infrastruktur« bidrager til at nå EU's mål om at afskaffe trafikulykker med dødelig udgang og alvorlige kvæstelser senest i 2050 og til at renovere jernbane- og vejbroer og tunneller af hensyn til deres sikkerhed |
| --- | --- |

b)

på transportområdet, at mindst 10 % af investeringerne inden for politikområdet »bæredygtig infrastruktur« bidrager til at nå EU's mål om at afskaffe trafikulykker med dødelig udgang og alvorlige kvæstelser senest i 2050 og til at renovere jernbane- og vejbroer og tunneller af hensyn til deres sikkerhed

| c) | at mindst 35 % af investeringerne under politikområdet »forskning, innovation og digitalisering« bidrager til Horisont Europa-målene |
| --- | --- |

c)

at mindst 35 % af investeringerne under politikområdet »forskning, innovation og digitalisering« bidrager til Horisont Europa-målene

| d) | at en betydelig andel af garantien, som tilbydes SMV'er og midcapselskaber under politikområdet »SMV'er«, ydes til at støtte innovative SMV'er. |
| --- | --- |

d)

at en betydelig andel af garantien, som tilbydes SMV'er og midcapselskaber under politikområdet »SMV'er«, ydes til at støtte innovative SMV'er.

Kommissionen tilstræber sammen med gennemførelsespartnerne at sikre, at den del af budgetgarantien, der anvendes under politikområdet bæredygtige investeringer, fordeles med henblik på at skabe balance mellem aktionerne på de forskellige områder.

6.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 26 med henblik på at fastsætte investeringsretningslinjerne for hvert politikområde.

6a.
     
  Når Kommissionen udarbejder oplysninger om fortolkningen af investeringsretningslinjerne, stiller den disse oplysninger til rådighed for gennemførelsespartnerne, Investeringsudvalget og InvestEU-rådgivningsplatformen.

Artikel 7a

Additionalitet

I denne forordning forstås ved »additionalitet« støtte fra InvestEU-fonden til foranstaltninger, som afhjælper EU-dækkende og/eller medlemsstatsspecifikke markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer, og som ikke eller ikke i samme omfang kunne have været gennemført af gennemførelsespartnere i den periode, hvor EU-garantien kan anvendes, uden støtte fra InvestEU-fonden.

Artikel 8

Segmenter

1.   
  Politikområderne
  , jf. artikel 7, stk. 1, består
  hver især
  af to segmenter til at afhjælpe ▌markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer:

| a) | EU-segmentet vedrører følgende situationer:






  i) | markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer i forbindelse med Unionens politiske prioriteter ▌ |
| --- | --- | --- |

a)

EU-segmentet vedrører følgende situationer:

i)

markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer i forbindelse med Unionens politiske prioriteter ▌

| ii) | EU-dækkende
  og/eller medlemsstatsspecifikke
  markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer eller |
| --- | --- |

ii)

EU-dækkende
  og/eller medlemsstatsspecifikke
  markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer eller

| iii) | nye eller komplekse markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer med henblik på at udvikle nye finansielle løsninger og markedsstrukturer |
| --- | --- |

iii)

nye eller komplekse markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer med henblik på at udvikle nye finansielle løsninger og markedsstrukturer

| b) | medlemsstatssegmentet vedrører specifikke markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer i én eller flere medlemsstater i henseende til opfyldelse af målene for de relevante fonde under delt forvaltning. |
| --- | --- |

b)

medlemsstatssegmentet vedrører specifikke markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer i én eller flere medlemsstater i henseende til opfyldelse af målene for de relevante fonde under delt forvaltning.

2.   De i stk. 1 omhandlede segmenter
  anvendes, når det er hensigtsmæssigt,
  komplementært til støtte for en finansierings- eller investeringstransaktion, f.eks. ved at kombinere støtte fra begge segmenter.

Artikel 9

Særlige bestemmelser vedrørende medlemsstatssegmentet

1.   Beløb, der tildeles af en medlemsstat efter artikel [10, stk. 1,] i forordning [[CPR] number] eller artikel [75, stk. 1,] i forordning [[CAP plan] number], anvendes som hensættelse i den del af EU-garantien under medlemsstatssegmentet, der dækker finansierings- eller investeringstransaktioner i den berørte medlemsstat.

1a.
     
  Medlemsstaterne kan desuden bidrage til medlemsstatssegmentet i form af garantier eller kontantbidrag. Disse bidrag må kun indkaldes til betaling af fordringer på garantien efter finansieringen i henhold til artikel 4, stk. 1, første afsnit.

2.   Oprettelsen af denne del af EU-garantien under medlemsstatssegmentet er betinget af, at medlemsstaten og Kommissionen indgår en bidragsaftale.

▌

To eller flere medlemsstater kan indgå en fælles bidragsaftale med Kommissionen.

Uanset [finansforordningens] [artikel 211, stk. 1], fastsættes tilførselssatsen for EU-garantien under medlemsstatssegmentet til 40 %, og den kan ned- eller opjusteres i hver bidragsaftale for at tage hensyn til de risici, der knytter sig til de finansielle produkter, der ventes anvendt.

3.   Bidragsaftalen skal som minimum indeholde følgende elementer:

| a) | den samlede størrelse af den del af EU-garantien under medlemsstatssegmentet, der vedrører medlemsstaten, tilførselssatsen, størrelsen af bidrag fra fonde under delt forvaltning, fasen for oprettelse af hensættelserne i overensstemmelse med en årlig finansieringsplan samt størrelsen på de deraf følgende eventualforpligtelser, som skal dækkes af en back-to-back-garanti fra den berørte medlemsstat
  og/eller af de gennemførelsespartnere eller private investorer |
| --- | --- |

a)

den samlede størrelse af den del af EU-garantien under medlemsstatssegmentet, der vedrører medlemsstaten, tilførselssatsen, størrelsen af bidrag fra fonde under delt forvaltning, fasen for oprettelse af hensættelserne i overensstemmelse med en årlig finansieringsplan samt størrelsen på de deraf følgende eventualforpligtelser, som skal dækkes af en back-to-back-garanti fra den berørte medlemsstat
  og/eller af de gennemførelsespartnere eller private investorer

| b) | strategien, som omfatter de finansielle produkter og deres minimumsgearingsgrad, den geografiske dækning, investeringsperioden og, hvor det er relevant, kategorierne af slutmodtagere og kvalificerede formidlere |
| --- | --- |

b)

strategien, som omfatter de finansielle produkter og deres minimumsgearingsgrad, den geografiske dækning, investeringsperioden og, hvor det er relevant, kategorierne af slutmodtagere og kvalificerede formidlere

| c) | den/de gennemførelsespartner(e), ▌der er udvalgt
  efter aftale med medlemsstaten |
| --- | --- |

c)

den/de gennemførelsespartner(e), ▌der er udvalgt
  efter aftale med medlemsstaten

| d) | det eventuelle bidrag fra fonde under delt forvaltning til
  investeringsplatforme og
  InvestEU-rådgivningsplatformen |
| --- | --- |

d)

det eventuelle bidrag fra fonde under delt forvaltning til
  investeringsplatforme og
  InvestEU-rådgivningsplatformen

| e) | årlige rapporteringskrav over for medlemsstaten, herunder rapportering i overensstemmelse med de indikatorer, der er omhandlet i bidragsaftalen |
| --- | --- |

e)

årlige rapporteringskrav over for medlemsstaten, herunder rapportering i overensstemmelse med de indikatorer, der er omhandlet i bidragsaftalen

| f) | bestemmelser om vederlaget for den del af EU-garantien, der er under medlemsstatssegmentet |
| --- | --- |

f)

bestemmelser om vederlaget for den del af EU-garantien, der er under medlemsstatssegmentet

| g) | oplysninger om en eventuel kombination med midler under EU-segmentet, herunder i en lagdelt struktur, med henblik på at opnå en bedre risikodækning i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2. |
| --- | --- |

g)

oplysninger om en eventuel kombination med midler under EU-segmentet, herunder i en lagdelt struktur, med henblik på at opnå en bedre risikodækning i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2.

Bidrag fra fonde under delt forvaltning kan efter medlemsstaternes egen beslutning og med gennemførelsespartnernes samtykke anvendes til at garantere en tranche af de strukturerede finansielle instrumenter.

4.   Bidragsaftalerne gennemføres af Kommissionen gennem garantiaftaler, der indgås med gennemførelsespartnere, jf. artikel 14.

Hvis der senest ni måneder efter undertegnelsen af bidragsaftalen ikke er indgået en garantiaftale, eller der ikke er disponeret over hele beløbet i en bidragsaftale gennem en eller flere garantiaftaler, opsiges eller ændres bidragsaftalen i henholdsvis det første eller det andet tilfælde, og de uudnyttede hensættelser genanvendes, jf. artikel [10, stk. 5,] i forordning [[CPR] number] eller artikel [75, stk. 5,] i forordning [[CAP plan number].

Hvis garantiaftalen ikke er blevet gennemført inden for den frist, der er fastsat i artikel [10, st. 6,] i forordning [[CPR] number] eller i artikel [75, stk. 6,] i forordning [[CAP plan] number], ændres bidragsaftalen, og de uudnyttede hensættelser genanvendes, jf. artikel [10, stk. 6,] i [[CPR] number] og artikel [75, stk. 6,] i forordning [[CAP plan] number].

5.   Følgende regler finder anvendelse på hensættelser til den del af EU-garantien inden for medlemsstatssegmentet, der oprettes ved en bidragsaftale:

| a) | efter den i stk. 3, litra a), omhandlede oprettelsesfase skal alle overskydende hensættelser, som beregnes ved at sammenligne størrelsen af de hensættelser, der kræves ifølge tilførselssatsen, med de faktiske hensættelser, genavendes i henhold til [artikel 10, stk. 6] i [CPR] og artikel [75, stk. 6] i [[CAP plan] number] |
| --- | --- |

a)

efter den i stk. 3, litra a), omhandlede oprettelsesfase skal alle overskydende hensættelser, som beregnes ved at sammenligne størrelsen af de hensættelser, der kræves ifølge tilførselssatsen, med de faktiske hensættelser, genavendes i henhold til [artikel 10, stk. 6] i [CPR] og artikel [75, stk. 6] i [[CAP plan] number]

| b) | uanset [finansforordningens] [artikel 213, stk. 4], foretages der efter udløbet af den i denne artikels stk. 3, litra a), omhandlede oprettelsesfase ikke årlige genopfyldninger af hensættelser i rådighedsperioden for denne del af EU-garantien inden for medlemsstatssegmentet |
| --- | --- |

b)

uanset [finansforordningens] [artikel 213, stk. 4], foretages der efter udløbet af den i denne artikels stk. 3, litra a), omhandlede oprettelsesfase ikke årlige genopfyldninger af hensættelser i rådighedsperioden for denne del af EU-garantien inden for medlemsstatssegmentet

| c) | Kommissionen underretter øjeblikkeligt medlemsstaten, hvis niveauet af hensættelser til denne del af EU-garantien falder til under 20 % af de oprindelige hensættelser som følge af træk på denne del af EU-garantien inden for medlemsstatssegmentet |
| --- | --- |

c)

Kommissionen underretter øjeblikkeligt medlemsstaten, hvis niveauet af hensættelser til denne del af EU-garantien falder til under 20 % af de oprindelige hensættelser som følge af træk på denne del af EU-garantien inden for medlemsstatssegmentet

| d) | ▌ |
| --- | --- |

d)

▌

KAPITEL III

KAPITEL III

EU-garantien

EU-garantien

Artikel 10

EU-garantien

1.   EU-garantien
  under InvestEU-fonden
  ydes til gennemførelsespartnere i henhold til [finansforordningens] [artikel 219, stk. 1,] og forvaltes i overensstemmelse med [Afsnit X] i [finansforordningen].
  EU-garantien er uigenkaldelig, uden tilknyttede betingelser og stilles på første anmodning til rådighed for støtteberettigede modparter til finansierings- og investeringsforanstaltninger, der er omfattet af denne forordning, og prisfastsættelsen er udelukkende knyttet til de underliggende transaktioners karakteristika og risikoprofil, idet der tages behørigt hensyn til arten af de underliggende transaktioner og opfyldelsen af de politikmål, der sigtes mod, herunder, hvis det er behørigt begrundet, eventuelt anvendelse af særlige fordelagtige vilkår og incitamenter efter behov, navnlig:

| a) | i situationer, hvor pressede vilkår på finansmarkedet ville gøre det umuligt at gennemføre et bæredygtigt projekt |
| --- | --- |

a)

i situationer, hvor pressede vilkår på finansmarkedet ville gøre det umuligt at gennemføre et bæredygtigt projekt

| b) | når det er nødvendigt for at lette oprettelsen af investeringsplatforme eller finansiering af projekter i sektorer eller områder, der er ramt af et betydeligt markedssvigt, og/eller en suboptimal investeringssituation. |
| --- | --- |

b)

når det er nødvendigt for at lette oprettelsen af investeringsplatforme eller finansiering af projekter i sektorer eller områder, der er ramt af et betydeligt markedssvigt, og/eller en suboptimal investeringssituation.

Desuden indeholder EU-garantien bestemmelser om:

| a) | en solid mekanisme til hurtig anvendelse af den |
| --- | --- |

a)

en solid mekanisme til hurtig anvendelse af den

| b) | en varighed, der er i overensstemmelse med den endelige forfaldsdato for det sidste tilgodehavende fra den endelige støttemodtager |
| --- | --- |

b)

en varighed, der er i overensstemmelse med den endelige forfaldsdato for det sidste tilgodehavende fra den endelige støttemodtager

| c) | en passende risiko- og garantiporteføljeovervågning |
| --- | --- |

c)

en passende risiko- og garantiporteføljeovervågning

| d) | en pålidelig mekanisme til beregning af forventede cash flows, hvis der gøres brug heraf |
| --- | --- |

d)

en pålidelig mekanisme til beregning af forventede cash flows, hvis der gøres brug heraf

| e) | fyldestgørende dokumentation vedrørende beslutninger om risikostyring |
| --- | --- |

e)

fyldestgørende dokumentation vedrørende beslutninger om risikostyring

| f) | tilstrækkelig fleksibilitet i måden, hvorpå garantien anvendes, som gør det muligt for gennemførelsespartnerne at få direkte gavn af garantien, når/hvis der er behov for det, navnlig hvis der ikke findes en supplerende garantiordning |
| --- | --- |

f)

tilstrækkelig fleksibilitet i måden, hvorpå garantien anvendes, som gør det muligt for gennemførelsespartnerne at få direkte gavn af garantien, når/hvis der er behov for det, navnlig hvis der ikke findes en supplerende garantiordning

| g) | opfyldelse af alle de supplerende krav, som den relevante tilsynsmyndighed eventuelt stiller, for at kunne betragtes som en reel fuldstændig risikoreduktion. |
| --- | --- |

g)

opfyldelse af alle de supplerende krav, som den relevante tilsynsmyndighed eventuelt stiller, for at kunne betragtes som en reel fuldstændig risikoreduktion.

1a.
     
  EU-garantien under EU-segmentet afsættes til gennemførelsespartnere. Mindst 75 % af EU-garantien under EU-segmentet afsættes til EIB-Gruppen. Beløb, der overstiger 75 % af EU-garantien, kan stilles til rådighed for EIB-Gruppen, hvis de nationale erhvervsfremmende banker eller institutter ikke fuldt ud kan anvende den resterende del af garantien. På samme måde kan beløb, der overstiger 25 % af EU-garantien, stilles til rådighed for andre gennemførelsespartnere, hvis EIB-Gruppen ikke fuldt ud kan anvende sin del af garantien. Nationale erhvervsfremmende banker eller institutter kan fuldt ud drage fordel af EU-garantien, også selv om de beslutter at skaffe sig adgang til den via EIB-Gruppen eller Den Europæiske Investeringsfond.

2.   Der kan ydes støtte fra EU-garantien til finansierings- eller investeringstransaktioner, som er omfattet af nærværende forordning, for en investeringsperiode, der udløber den 31. december 2027. Kontrakter mellem gennemførelsespartneren og slutmodtageren eller den finansielle formidler eller den i artikel 13, stk. 1, litra a), omhandlede enhed skal være undertegnet senest den 31. december 2028.

Artikel 11

Støtteberettigede finansierings- og investeringstransaktioner

1.   InvestEU-fonden støtter udelukkende
  offentlige og private
  finansierings- og investeringstransaktioner, der:

| a) | opfylder betingelserne i [finansforordningens] [artikel 209, stk. 2, litra a)-e),]
  og
  betingelsen om additionalitet i 
  nærværende
  forordnings artikel 7a, og, hvis det er relevant, om maksimering af private investeringer i [finansforordningens] [artikel 209, stk. 2, litra d),] |
| --- | --- |

a)

opfylder betingelserne i [finansforordningens] [artikel 209, stk. 2, litra a)-e),]
  og
  betingelsen om additionalitet i 
  nærværende
  forordnings artikel 7a, og, hvis det er relevant, om maksimering af private investeringer i [finansforordningens] [artikel 209, stk. 2, litra d),]

| b) | bidrager til
  , supplerer og er i overensstemmelse med
  Unionens politiske mål og hører ind under de områder, der kan støttes med finansierings- og investeringstransaktioner under det pågældende område i overensstemmelse med bilag II til denne forordning, og |
| --- | --- |

b)

bidrager til
  , supplerer og er i overensstemmelse med
  Unionens politiske mål og hører ind under de områder, der kan støttes med finansierings- og investeringstransaktioner under det pågældende område i overensstemmelse med bilag II til denne forordning, og

| c) | er i overensstemmelse med investeringsretningslinjerne. |
| --- | --- |

c)

er i overensstemmelse med investeringsretningslinjerne.

2.   Foruden projekter, der gennemføres inden for Unionen, kan InvestEU-fonden yde støtte til følgende projekter og operationer gennem finansierings- og investeringstransaktioner:

| a) | ▌projekter mellem enheder, som er beliggende eller etableret i en eller flere medlemsstater, og strækker sig til et eller flere tredjelande, herunder tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidater, lande
  som er omfattet af
  den europæiske naboskabspolitiks anvendelsesområde, Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde eller Den Europæiske Frihandelssammenslutning eller til et oversøisk land eller territorium som fastsat i bilag II til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, eller til et associeret tredjeland, uanset om der er en partner i disse tredjelande eller oversøiske lande eller territorier |
| --- | --- |

a)

▌projekter mellem enheder, som er beliggende eller etableret i en eller flere medlemsstater, og strækker sig til et eller flere tredjelande, herunder tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidater, lande
  som er omfattet af
  den europæiske naboskabspolitiks anvendelsesområde, Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde eller Den Europæiske Frihandelssammenslutning eller til et oversøisk land eller territorium som fastsat i bilag II til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, eller til et associeret tredjeland, uanset om der er en partner i disse tredjelande eller oversøiske lande eller territorier

| b) | finansierings- og investeringstransaktioner i de i artikel 5 omhandlede lande, som har bidraget til et specifikt finansielt produkt. |
| --- | --- |

b)

finansierings- og investeringstransaktioner i de i artikel 5 omhandlede lande, som har bidraget til et specifikt finansielt produkt.

3.   InvestEU-fonden kan støtte finansierings- og investeringstransaktioner, der tilvejebringer finansiering til modtagere, som er retlige enheder etableret i et af følgende lande:

| a) | en medlemsstat eller et oversøisk land eller territorium, som hører under denne |
| --- | --- |

a)

en medlemsstat eller et oversøisk land eller territorium, som hører under denne

| b) | et tredjeland eller et territorie, der er associeret til InvestEU-programmet i overensstemmelse med artikel 5 |
| --- | --- |

b)

et tredjeland eller et territorie, der er associeret til InvestEU-programmet i overensstemmelse med artikel 5

| c) | et tredjeland som omhandlet i stk. 2, litra a), hvor det er relevant |
| --- | --- |

c)

et tredjeland som omhandlet i stk. 2, litra a), hvor det er relevant

| d) | andre lande, hvor det er nødvendigt for at finansiere et projekt i et af de i litra a)-e) omhandlede lande eller territorier. |
| --- | --- |

d)

andre lande, hvor det er nødvendigt for at finansiere et projekt i et af de i litra a)-e) omhandlede lande eller territorier.

Artikel 12

Udvælgelse af gennemførelsespartnere

1.   Kommissionen udvælger gennemførelsespartnerne eller en gruppe heraf som omhandlet i dette stykkes andet afsnit blandt kvalificerede modparter i overensstemmelse med [finansforordningens] [artikel 154].

Med hensyn til EU-segmentet skal de kvalificerede modparter have udtrykt interesse og være i stand til at dække finansierings- eller investeringstransaktioner i 
  en eller flere
  medlemsstater
  eller regioner
  . Gennemførelsespartnerne kan også deles om at dække finansierings- eller investeringstransaktioner i 
  en eller flere
  medlemsstater
  eller regioner
  ved at gå sammen i en gruppe.
  Gennemførelsespartnerne, hvis kontraktlige ansvar er begrænset af deres respektive nationale mandater, kan også afhjælpe markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer med respektive lokalt tilpassede, sammenlignelige instrumenter.

På grundlag af projektets modenhedsgrad kan gruppen af gennemførelsespartnere etableres når som helst og med forskellige sammensætninger med henblik på effektivt at imødekomme markedets behov.

Med hensyn til medlemsstatssegmentet kan den berørte medlemsstat foreslå en eller flere kvalificerede modparter som gennemførelsespartnere blandt dem, der har udtrykt interesse, jf. artikel 9, stk. 3, litra c).

Hvis den berørte medlemsstat ikke foreslår en gennemførelsespartner, foretager Kommissionen i overensstemmelse med dette stykkes andet afsnit en udvælgelse blandt de gennemførelsespartnere, der kan dække finansierings- og investeringstransaktioner i de pågældende geografiske områder.

2.   Ved udvælgelsen af gennemførelsespartnere sikrer Kommissionen, at porteføljen med finansielle produkter under InvestEU-fonden:

| a) | sikrer størst mulig dækning af de i artikel 3 fastlagte mål |
| --- | --- |

a)

sikrer størst mulig dækning af de i artikel 3 fastlagte mål

| b) | maksimerer EU-garantiens indvirkning gennem egne midler fra gennemførelsespartneren |
| --- | --- |

b)

maksimerer EU-garantiens indvirkning gennem egne midler fra gennemførelsespartneren

| c) | hvor det er relevant, maksimerer de private investeringer |
| --- | --- |

c)

hvor det er relevant, maksimerer de private investeringer

| d) | sikrer geografisk spredning
  og gør det muligt at finansiere mindre projekter |
| --- | --- |

d)

sikrer geografisk spredning
  og gør det muligt at finansiere mindre projekter

| e) | sikrer tilstrækkelig risikospredning |
| --- | --- |

e)

sikrer tilstrækkelig risikospredning

| f) | fremmer innoverende finansielle og risikobegrænsende løsninger til at afhjælpe markedssvigt og suboptimale investeringssituationer |
| --- | --- |

f)

fremmer innoverende finansielle og risikobegrænsende løsninger til at afhjælpe markedssvigt og suboptimale investeringssituationer

| fa) | opnår additionalitet. |
| --- | --- |

fa)

opnår additionalitet.

3.   Ved udvælgelsen af gennemførelsespartnere tager Kommissionen desuden følgende i betragtning:

| a) | eventuelle udgifter eller vederlag, som tilfalder Unionens budget |
| --- | --- |

a)

eventuelle udgifter eller vederlag, som tilfalder Unionens budget

| b) | gennemførelsespartnerens evne til omhyggeligt at opfylde betingelserne i [finansforordningens] [artikel 155, stk. 2
  , og 155, stk. 3
  ] vedrørende skatteundgåelse, skattesvig, skatteunddragelse, hvidvaskning af penge, finansiering af terrorisme og ikkesamarbejdsvillige jurisdiktioner. |
| --- | --- |

b)

gennemførelsespartnerens evne til omhyggeligt at opfylde betingelserne i [finansforordningens] [artikel 155, stk. 2
  , og 155, stk. 3
  ] vedrørende skatteundgåelse, skattesvig, skatteunddragelse, hvidvaskning af penge, finansiering af terrorisme og ikkesamarbejdsvillige jurisdiktioner.

| ba) | gennemførelsespartnerens kapacitet til at evaluere finansierings- og investeringstransaktionerne i overensstemmelse med internationalt anerkendte standarder for social rating med særlig vægt på sociale og miljømæssige virkninger |
| --- | --- |

ba)

gennemførelsespartnerens kapacitet til at evaluere finansierings- og investeringstransaktionerne i overensstemmelse med internationalt anerkendte standarder for social rating med særlig vægt på sociale og miljømæssige virkninger

| bb) | gennemførelsespartnerens kapacitet til at fremlægge offentlig dokumentation for og sikre gennemsigtighed og offentlig adgang til information vedrørende de enkelte finansierings- og investeringstransaktioner |
| --- | --- |

bb)

gennemførelsespartnerens kapacitet til at fremlægge offentlig dokumentation for og sikre gennemsigtighed og offentlig adgang til information vedrørende de enkelte finansierings- og investeringstransaktioner

| bc) | hvor det er relevant, gennemførelsespartnerens kapacitet til at forvalte finansielle instrumenter under hensyntagen til tidligere erfaringer med finansielle instrumenter og forvaltningsmyndigheder som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046
   (1a)

  . |
| --- | --- |

bc)

hvor det er relevant, gennemførelsespartnerens kapacitet til at forvalte finansielle instrumenter under hensyntagen til tidligere erfaringer med finansielle instrumenter og forvaltningsmyndigheder som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046
   (1a)

  .

4.   Nationale erhvervsfremmende banker eller institutter kan udvælges som gennemførelsespartnere, forudsat at de opfylder betingelserne i denne artikel og i artikel 14, stk. 1, andet afsnit.

Artikel 13

Støtteberettigede former for finansiering

1.   EU-garantien kan ydes til risikodækning af følgende former for finansiering, der tilvejebringes af gennemførelsespartnerne:

| a) | lån, garantier, kontragarantier, kapitalmarkedsinstrumenter, alle andre former for finansieringsinstrumenter eller kreditfaciliteter, herunder efterstillet gæld, eller indskud af egenkapital eller kvasiegenkapital, som tilvejebringes direkte eller indirekte gennem finansielle formidlere, fonde, investeringsplatforme eller andre finansieringsformidlere, som kanaliseres ud til slutbrugerne |
| --- | --- |

a)

lån, garantier, kontragarantier, kapitalmarkedsinstrumenter, alle andre former for finansieringsinstrumenter eller kreditfaciliteter, herunder efterstillet gæld, eller indskud af egenkapital eller kvasiegenkapital, som tilvejebringes direkte eller indirekte gennem finansielle formidlere, fonde, investeringsplatforme eller andre finansieringsformidlere, som kanaliseres ud til slutbrugerne

| b) | finansiering eller garantier fra en gennemførelsespartner til en anden finansiel institution, som sætter sidstnævnte i stand til at gennemføre de i litra a) omhandlede finansieringsaktiviteter. |
| --- | --- |

b)

finansiering eller garantier fra en gennemførelsespartner til en anden finansiel institution, som sætter sidstnævnte i stand til at gennemføre de i litra a) omhandlede finansieringsaktiviteter.

For at blive omfattet af EU-garantien skal den finansiering, der er omhandlet i dette stykkes første afsnit, litra a) og b), tildeles, erhverves eller udstedes til de finansierings- eller investeringstransaktioner, der er omhandlet i artikel 11, stk. 1, forudsat at finansieringen fra gennemførelsespartneren er ydet i overensstemmelse med en finansieringsaftale eller en transaktion, som gennemførelsespartneren har undertegnet eller indgået efter undertegnelse af garantiaftalen mellem Kommissionen og gennemførelsespartneren, og som hverken er udløbet eller opsagt.

2.   Finansierings- og investeringstransaktioner, som foretages gennem fonde eller andre mellemliggende strukturer, dækkes af EU-garantien i overensstemmelse med de bestemmelser, der fastsættes i investeringsretningslinjerne, selv om disse strukturer investerer en meget lille del af de samlede investeringer uden for Unionen og i de lande, der er omhandlet i artikel 11, stk. 2, eller i andre aktiver end dem, der kan komme i betragtning efter denne forordning.

Artikel 14

Garantiaftaler

1.   Kommissionen indgår en garantiaftale med hver enkelt gennemførelsespartner om ydelse af EU-garantien i overensstemmelse med betingelserne i denne forordning op til et beløb, der fastsættes af Kommissionen.

Hvis gennemførelsespartnerne danner en gruppe, jf. artikel 12, stk. 1, andet afsnit, indgås der én enkelt garantiaftale mellem Kommissionen og hver garantipartner i gruppen eller med én gennemførelsespartner på vegne af hele gruppen.

2.   Garantiaftalen skal navnlig indeholde bestemmelser vedrørende:

| a) | størrelsen af og vilkårene for det finansielle bidrag, som ydes af gennemførelsespartneren |
| --- | --- |

a)

størrelsen af og vilkårene for det finansielle bidrag, som ydes af gennemførelsespartneren

| b) | vilkårene for den finansiering eller de garantier, som gennemførelsespartneren stiller til rådighed for en anden retlig enhed, som deltager i gennemførelsen, når dette er tilfældet |
| --- | --- |

b)

vilkårene for den finansiering eller de garantier, som gennemførelsespartneren stiller til rådighed for en anden retlig enhed, som deltager i gennemførelsen, når dette er tilfældet

| c) | i overensstemmelse med artikel 16, nærmere regler om tilvejebringelse af EU-garantien, herunder dækning af porteføljer af bestemte typer instrumenter og de respektive begivenheder, der udløser mulige træk på EU-garantien |
| --- | --- |

c)

i overensstemmelse med artikel 16, nærmere regler om tilvejebringelse af EU-garantien, herunder dækning af porteføljer af bestemte typer instrumenter og de respektive begivenheder, der udløser mulige træk på EU-garantien

| d) | det risikovederlag, der skal fordeles i forhold til Unionens og gennemførelsespartnerens respektive andel i risikoen |
| --- | --- |

d)

det risikovederlag, der skal fordeles i forhold til Unionens og gennemførelsespartnerens respektive andel i risikoen

| e) | betalingsbetingelserne |
| --- | --- |

e)

betalingsbetingelserne

| f) | forpligtelsen for gennemførelsespartneren til at acceptere Kommissionens og Investeringsudvalgets afgørelser vedrørende anvendelse af EU-garantien til en foreslået finansierings- eller investeringstransaktion, uden at dette berører gennemførelsespartnerens beslutninger vedrørende den foreslåede transaktion uden anvendelse af EU-garantien |
| --- | --- |

f)

forpligtelsen for gennemførelsespartneren til at acceptere Kommissionens og Investeringsudvalgets afgørelser vedrørende anvendelse af EU-garantien til en foreslået finansierings- eller investeringstransaktion, uden at dette berører gennemførelsespartnerens beslutninger vedrørende den foreslåede transaktion uden anvendelse af EU-garantien

| g) | bestemmelser og procedurer for inddrivelse af fordringer, som gennemførelsespartneren skal varetage |
| --- | --- |

g)

bestemmelser og procedurer for inddrivelse af fordringer, som gennemførelsespartneren skal varetage

| h) | rapporterings- og overvågningsaktiviteter i forbindelse med finansierings- eller investeringstransaktioner under EU-garantien |
| --- | --- |

h)

rapporterings- og overvågningsaktiviteter i forbindelse med finansierings- eller investeringstransaktioner under EU-garantien

| i) | nøgleresultatindikatorer, navnlig for så vidt angår anvendelse af EU-garantien, opfyldelse af de mål og kriterier, der er fastsat i artikel 3, 7 og 11, samt mobiliseringen af privat kapital |
| --- | --- |

i)

nøgleresultatindikatorer, navnlig for så vidt angår anvendelse af EU-garantien, opfyldelse af de mål og kriterier, der er fastsat i artikel 3, 7 og 11, samt mobiliseringen af privat kapital

| j) | hvor det er relevant, bestemmelser og procedurer for blandingsoperationer |
| --- | --- |

j)

hvor det er relevant, bestemmelser og procedurer for blandingsoperationer

| k) | andre relevante bestemmelser i overensstemmelse med betingelserne i [Afsnit X] i [finansforordningen]. |
| --- | --- |

k)

andre relevante bestemmelser i overensstemmelse med betingelserne i [Afsnit X] i [finansforordningen].

3.   En garantiaftale skal desuden fastslå, at vederlag fra finansierings- eller investeringstransaktioner, der er omfattet af denne forordning, og som tilfalder Unionen, skal stilles til rådighed efter fradrag af beløb trukket på EU-garantien.

4.   En garantiaftale skal også fastslå, at ethvert skyldigt beløb til gennemførelsespartneren i forbindelse med EU-garantien fradrages det samlede beløb for de vederlag, indtægter og tilbagebetalinger, som gennemførelsespartneren skylder Unionen i forbindelse med finansierings- og investeringstransaktioner, der er omfattet af denne forordning. Hvis dette beløb ikke er tilstrækkeligt til at dække det skyldige beløb til gennemførelsespartneren, jf. artikel 15, stk. 3, hentes det udestående beløb fra hensættelserne til EU-garantien.

5.   Hvis garantiaftalen er indgået inden for rammerne af medlemsstatssegmentet, kan den indeholde bestemmelser om, at repræsentanter for den berørte medlemsstat eller de berørte regioner skal deltage i overvågningen af gennemførelsen af garantiaftalen.

Artikel 15

Betingelser for anvendelse af EU-garantien

1.   EU-garantien stilles med forbehold af, at garantiaftalen med den relevante gennemførelsespartner er trådt i kraft.

2.   EU-garantien dækker udelukkende finansierings- og investeringstransaktioner, der opfylder betingelserne i denne forordning og i de relevante investeringsretningslinjer, og forudsat at Investeringsudvalget har fastslået, at de opfylder betingelserne for modtagelse af støtte fra EU-garantien. Gennemførelsespartnerne har ansvaret for at sikre, at finansierings- og investeringstransaktionerne er i overensstemmelse med denne forordning og med investeringsretningslinjerne.

3.   Kommissionen dækker ingen af gennemførelsespartnerens administrative omkostninger eller gebyrer i forbindelse med gennemførelsen af finansierings- og investeringstransaktioner under EU-garantien, medmindre arten af de politiske mål, som det finansielle produkt tager sigte på, sætter gennemførelsespartneren i stand til at påvise, at der er behov for en undtagelse. Dækningen af disse omkostninger fastsættes i garantiaftalen og skal være i overensstemmelse med [finansforordningens] [artikel 209, stk. 2, litra g)].

4.   Endvidere kan gennemførelsespartneren anvende EU-garantien til dækning af den relevante andel af eventuelle inddrivelsesomkostninger, medmindre de trækkes fra indtægter fra inddrivelse i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4.

Artikel 16

EU-garantiens dækning og vilkår

1.   Risikovederlag fordeles mellem Unionen og en gennemførelsespartner i forhold til deres respektive andel af den risiko, der knytter sig til en portefølje af finansierings- eller investeringstransaktioner eller, hvor det er relevant, individuelle transaktioner
  , og er udelukkende relateret til de underliggende transaktioners karakteristika og risikoprofil
  . Gennemførelsespartneren skal have en passende eksponering for egen risiko for finansierings- eller investeringstransaktioner, som støttes af EU-garantien, medmindre de politiske mål, som tilsigtes med det finansielle produkt, der skal gennemføres, helt exceptionelt er af en sådan art, at gennemførelsespartneren ikke med rimelighed kan bidrage med en egen risikokapacitet.

2.   EU-garantien dækker:

| a) | for så vidt angår de låneinstrumenter, der er omhandlet i artikel 13, stk. 1, litra a):






  i) | hovedstolen og alle renter og beløb, som gennemførelsespartneren har krav på, men som den ikke har modtaget i overensstemmelse med vilkårene for finansieringstransaktionerne, indtil misligholdelsestidspunktet; for efterstillet gæld anses en udsættelse, nedsættelse eller tvungen udtræden for at være en misligholdelse |
| --- | --- | --- |

a)

for så vidt angår de låneinstrumenter, der er omhandlet i artikel 13, stk. 1, litra a):

i)

hovedstolen og alle renter og beløb, som gennemførelsespartneren har krav på, men som den ikke har modtaget i overensstemmelse med vilkårene for finansieringstransaktionerne, indtil misligholdelsestidspunktet; for efterstillet gæld anses en udsættelse, nedsættelse eller tvungen udtræden for at være en misligholdelse

| ii) | tab som følge af rekonstruktion |
| --- | --- |

ii)

tab som følge af rekonstruktion

| iii) | tab som følge af udsving i kurser på andre valutaer end euro på markeder, hvor der er begrænsede muligheder for langsigtet kurssikring |
| --- | --- |

iii)

tab som følge af udsving i kurser på andre valutaer end euro på markeder, hvor der er begrænsede muligheder for langsigtet kurssikring

| b) | for så vidt angår de egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvesteringer, der er omhandlet i artikel 13, stk. 1, litra a), de investerede beløb og de hermed forbundne finansieringsomkostninger samt tab på grund af udsving i andre valutaer end euro |
| --- | --- |

b)

for så vidt angår de egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvesteringer, der er omhandlet i artikel 13, stk. 1, litra a), de investerede beløb og de hermed forbundne finansieringsomkostninger samt tab på grund af udsving i andre valutaer end euro

| c) | for så vidt angår finansiering eller garantier fra en gennemførelsespartner til en anden retlig enhed som omhandlet i artikel 13, stk. 1, litra b), de anvendte beløb og de hermed forbundne finansieringsomkostninger. |
| --- | --- |

c)

for så vidt angår finansiering eller garantier fra en gennemførelsespartner til en anden retlig enhed som omhandlet i artikel 13, stk. 1, litra b), de anvendte beløb og de hermed forbundne finansieringsomkostninger.

3.   Når Unionen foretager en udbetaling til gennemførelsespartneren efter et træk på EU-garantien, overdrager gennemførelsespartneren alle relevante rettigheder vedrørende dens finansierings- eller investeringstransaktioner omfattet af EU-garantien til Unionen, for så vidt som de stadig findes.

Gennemførelsespartneren skal på Unionens vegne søge fordringer på de udbetalte beløb inddrevet og tilbagebetale inddrevne beløb til Unionen.

KAPITEL IV

KAPITEL IV

LEDELSE OG FORVALTNING

LEDELSE OG FORVALTNING

Artikel 16a

Styringsrådet

1.
     
  InvestEU-fonden ledes af et styringsråd, som med henblik på anvendelse af EU-garantien, i overensstemmelse med de i artikel 3 fastsatte generelle mål, fastsætter følgende:

| a) | InvestEU-fondens strategiske orientering |
| --- | --- |

a)

InvestEU-fondens strategiske orientering

| b) | de driftspolitikker og -procedurer, der er nødvendige for InvestEU-fondens funktion |
| --- | --- |

b)

de driftspolitikker og -procedurer, der er nødvendige for InvestEU-fondens funktion

| c) | de regler, der gælder for transaktionerne med investeringsplatforme. |
| --- | --- |

c)

de regler, der gælder for transaktionerne med investeringsplatforme.

2.
     
  Styringsrådet:

| a) | består af seks medlemmer som følger:










  i) | tre medlemmer udpeget af Kommissionen |
| --- | --- | --- |

a)

består af seks medlemmer som følger:

i)

tre medlemmer udpeget af Kommissionen

| ii) | et medlem udpeget af EIB-Gruppen |
| --- | --- |

ii)

et medlem udpeget af EIB-Gruppen

| iii) | et medlem udpeget af det rådgivende udvalg blandt gennemførelsespartnernes repræsentanter. Dette medlem må ikke være en repræsentant for EIB-Gruppen |
| --- | --- |

iii)

et medlem udpeget af det rådgivende udvalg blandt gennemførelsespartnernes repræsentanter. Dette medlem må ikke være en repræsentant for EIB-Gruppen

| iv) | en sagkyndig udpeget af Europa-Parlamentet. Denne sagkyndige må ikke søge eller modtage instrukser fra EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer, fra nogen medlemsstats regering eller fra noget andet offentligt eller privat organ og skal handle i fuld uafhængighed. Den sagkyndige skal udføre sine opgaver upartisk og i InvestEU-fondens interesse |
| --- | --- |

iv)

en sagkyndig udpeget af Europa-Parlamentet. Denne sagkyndige må ikke søge eller modtage instrukser fra EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer, fra nogen medlemsstats regering eller fra noget andet offentligt eller privat organ og skal handle i fuld uafhængighed. Den sagkyndige skal udføre sine opgaver upartisk og i InvestEU-fondens interesse

| b) | vælger en formand blandt de tre medlemmer, der er valgt af Kommissionen, for en fast periode på tre år, som kan forlænges én gang |
| --- | --- |

b)

vælger en formand blandt de tre medlemmer, der er valgt af Kommissionen, for en fast periode på tre år, som kan forlænges én gang

| c) | drøfter og tager videst muligt hensyn til alle medlemmers holdninger. Hvis medlemmernes holdninger ikke kan forenes, træffer styringsrådet sine afgørelser med et flertal blandt sine medlemmer. Referaterne fra styringsrådets møder skal indeholde en omfattende redegørelse for alle medlemmers holdninger. |
| --- | --- |

c)

drøfter og tager videst muligt hensyn til alle medlemmers holdninger. Hvis medlemmernes holdninger ikke kan forenes, træffer styringsrådet sine afgørelser med et flertal blandt sine medlemmer. Referaterne fra styringsrådets møder skal indeholde en omfattende redegørelse for alle medlemmers holdninger.

3.
     
  Styringsrådet foreslår Kommissionen at ændre fordelingen af de beløb, der er omhandlet i bilag I.

4.
     
  Styringsrådet organiserer regelmæssigt en høring af relevante interessenter — navnlig medinvestorer, offentlige myndigheder, sagkyndige, uddannelses- og forskningsinstitutioner, filantropiske organisationer, de relevante arbejdsmarkedsparter og repræsentanter for civilsamfundet — om orienteringen og gennemførelsen af den investeringspolitik, der virkeliggøres efter denne forordning.

5.
     
  De udtømmende referater fra styringsrådets møder offentliggøres, så snart de er godkendt af styringsrådet.

Artikel 17

Det rådgivende udvalg

1.   Kommissionen og
  styringsrådet
  bistås af et rådgivende udvalg ▌.

1a. Det rådgivende udvalg bestræber sig på at sikre en ligelig kønsfordeling og omfatter:

| a) | en repræsentant for hver gennemførelsespartner |
| --- | --- |

a)

en repræsentant for hver gennemførelsespartner

| b) | en repræsentant for hver medlemsstat |
| --- | --- |

b)

en repræsentant for hver medlemsstat

| c) | en repræsentant for EIB-Gruppen |
| --- | --- |

c)

en repræsentant for EIB-Gruppen

| d) | en repræsentant for Kommissionen |
| --- | --- |

d)

en repræsentant for Kommissionen

| e) | en sagkyndig for hvert politikområde udpeget af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg |
| --- | --- |

e)

en sagkyndig for hvert politikområde udpeget af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

| f) | en sagkyndig udpeget af Regionsudvalget. |
| --- | --- |

f)

en sagkyndig udpeget af Regionsudvalget.

2.   ▌

3.   ▌

4.   Formandskabet for det rådgivende udvalg ▌varetages ▌af en repræsentant for Kommissionen.
  EIB-Gruppens repræsentant er næstformand.

▌

Det rådgivende udvalg mødes regelmæssigt og mindst to gange om året på anmodning af formanden. ▌

De udtømmende referater fra det rådgivende udvalgs møder offentliggøres, så snart de er godkendt af det rådgivende udvalg.

Kommissionen fastlægger det rådgivende udvalgs forretningsorden og leder dets sekretariat.

5.   Det rådgivende udvalg skal:

▌

| a) | yde rådgivning om udformningen af de finansielle produkter, der skal gennemføres under denne forordning |
| --- | --- |

a)

yde rådgivning om udformningen af de finansielle produkter, der skal gennemføres under denne forordning

| b) | rådgive Kommissionen
  og styringsrådet
  om markedssvigt og suboptimale investeringssituationer og markedsforhold
  ▌ |
| --- | --- |

b)

rådgive Kommissionen
  og styringsrådet
  om markedssvigt og suboptimale investeringssituationer og markedsforhold

▌

| c) | holde medlemsstaterne underrettet om gennemførelsen af InvestEU-fonden
  inden for hvert enkelt politikområde |
| --- | --- |

c)

holde medlemsstaterne underrettet om gennemførelsen af InvestEU-fonden
  inden for hvert enkelt politikområde

| d) | udveksle holdninger med medlemsstaterne om markedsudviklinger og bedste praksis. |
| --- | --- |

d)

udveksle holdninger med medlemsstaterne om markedsudviklinger og bedste praksis.

Artikel 17a

Risikovurderingsmetode

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 26 med henblik på at supplere denne forordning ved at fastlægge en risikovurderingsmetode. En sådan risikovurderingsmetode udarbejdes i tæt samarbejde med EIB-Gruppen og de øvrige gennemførelsespartnere og omfatter:

| a) | en risikoklassificering for at sikre en ensartet og standardiseret behandling af alle transaktioner uafhængigt af den formidlende institution |
| --- | --- |

a)

en risikoklassificering for at sikre en ensartet og standardiseret behandling af alle transaktioner uafhængigt af den formidlende institution

| b) | en metode til at vurdere Value-at-Risk og sandsynligheden for misligholdelse på grundlag af klare statistiske metoder, herunder miljømæssige, sociale og forvaltningsmæssige kriterier |
| --- | --- |

b)

en metode til at vurdere Value-at-Risk og sandsynligheden for misligholdelse på grundlag af klare statistiske metoder, herunder miljømæssige, sociale og forvaltningsmæssige kriterier

| c) | en metode til at vurdere eksponeringsværdi ved misligholdelse og tab givet misligholdelse under hensyntagen til finansieringsværdien, projektrisikoen, tilbagebetalingsbetingelserne, sikkerhedsstillelsen og andre relevante indikatorer. |
| --- | --- |

c)

en metode til at vurdere eksponeringsværdi ved misligholdelse og tab givet misligholdelse under hensyntagen til finansieringsværdien, projektrisikoen, tilbagebetalingsbetingelserne, sikkerhedsstillelsen og andre relevante indikatorer.

Artikel 17b

Resultattavle

1.
     
  Hver gennemførelsespartner anvender en resultattavle med indikatorer (i det følgende benævnt »resultattavle«) til at evaluere kvaliteten og forsvarligheden af de investeringer, der potentielt kan støttes med EU-garantien. Resultattavlen skal sikre en uafhængig, gennemsigtig og harmoniseret vurdering af den potentielle og faktiske anvendelse af EU-garantien.

2.
     
  Hver enkelt gennemførelsespartner udfylder resultattavlen for sine foreslåede finansierings- og investeringstransaktioner. Hvis investeringstransaktionen foreslås af flere gennemførelsespartnere, udfyldes resultattavlen af de forskellige involverede gennemførelsespartnere i fællesskab.

3.
     
  Resultattavlen skal bl.a. indeholde en vurdering af:

| a) | risikoprofilen for de påtænkte finansierings- og investeringstransaktioner, som er et resultat af anvendelsen af den risikovurderingsmetode, der er omhandlet i artikel 17a |
| --- | --- |

a)

risikoprofilen for de påtænkte finansierings- og investeringstransaktioner, som er et resultat af anvendelsen af den risikovurderingsmetode, der er omhandlet i artikel 17a

| b) | fordelen for slutmodtagerne |
| --- | --- |

b)

fordelen for slutmodtagerne

| c) | overholdelsen af Unionens forpligtelser vedrørende FN's mål for bæredygtig udvikling, Parisaftalen om klimaændringer, den europæiske søjle for sociale rettigheder og chartret om grundlæggende rettigheder |
| --- | --- |

c)

overholdelsen af Unionens forpligtelser vedrørende FN's mål for bæredygtig udvikling, Parisaftalen om klimaændringer, den europæiske søjle for sociale rettigheder og chartret om grundlæggende rettigheder

| d) | overholdelsen af kriterierne for støtteberettigelse |
| --- | --- |

d)

overholdelsen af kriterierne for støtteberettigelse

| e) | investeringstransaktionens kvalitet og bidrag til bæredygtig vækst og beskæftigelse |
| --- | --- |

e)

investeringstransaktionens kvalitet og bidrag til bæredygtig vækst og beskæftigelse

| f) | investeringstransaktionens bidrag til virkeliggørelsen af InvestEU-programmets målsætninger |
| --- | --- |

f)

investeringstransaktionens bidrag til virkeliggørelsen af InvestEU-programmets målsætninger

| g) | det tekniske og finansielle bidrag til projektet |
| --- | --- |

g)

det tekniske og finansielle bidrag til projektet

| h) | hvorvidt den foreslåede transaktion imødekommer de identificerede markedssvigt eller suboptimale investeringstransaktioner. |
| --- | --- |

h)

hvorvidt den foreslåede transaktion imødekommer de identificerede markedssvigt eller suboptimale investeringstransaktioner.

4.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 26 med henblik på at supplere denne forordning ved at fastlægge detaljerede bestemmelser om den resultattavle, der skal anvendes af gennemførelsespartnerne.

5.
     
  Kommissionen kan om nødvendigt yde bistand til gennemførelsespartnerne i forbindelse med anvendelsen af risikovurderingsmetoden og udarbejdelsen af resultattavlen. Den sikrer, at bedømmelsesmetoden anvendes korrekt, og at de resultattavler, der fremlægges for Investeringsudvalget, er af høj kvalitet.

Artikel 18

▌

Artikel 19

Investeringsudvalget

1.   Der nedsættes et
  fuldt ud uafhængigt
  Investeringsudvalg. Det skal:

| a) | behandle forslag til finansierings- eller investeringstransaktioner, der indsendes af gennemførelsespartnerne med henblik på dækning af EU-garantien
  , og som med et positivt udfald har været underkastet en kontrol af overholdelsen af Unionens lovgivning og politikker foretaget af Kommissionen |
| --- | --- |

a)

behandle forslag til finansierings- eller investeringstransaktioner, der indsendes af gennemførelsespartnerne med henblik på dækning af EU-garantien
  , og som med et positivt udfald har været underkastet en kontrol af overholdelsen af Unionens lovgivning og politikker foretaget af Kommissionen

| b) | kontrollere overensstemmelsen med denne forordning og de relevante investeringsretningslinjer under særlig hensyntagen til opfyldelse af kravet om additionalitet, jf.
  nærværende
  forordnings artikel
  7a
  , og
  hvor det er hensigtsmæssigt,
  kravet om maksimering af private investeringer, jf. [finansforordningens] [artikel 209, stk. 2, litra d)] og |
| --- | --- |

b)

kontrollere overensstemmelsen med denne forordning og de relevante investeringsretningslinjer under særlig hensyntagen til opfyldelse af kravet om additionalitet, jf.
  nærværende
  forordnings artikel
  7a
  , og
  hvor det er hensigtsmæssigt,
  kravet om maksimering af private investeringer, jf. [finansforordningens] [artikel 209, stk. 2, litra d)] og

| c) | undersøge, om de finansierings- eller investeringstransaktioner, der vil modtage støtte over EU-garantien, opfylder alle de relevante betingelser. |
| --- | --- |

c)

undersøge, om de finansierings- eller investeringstransaktioner, der vil modtage støtte over EU-garantien, opfylder alle de relevante betingelser.

2.   Investeringsudvalget samles i fire forskellige sammensætninger svarende til de i artikel 7, stk. 1, omhandlede politikområder.

Hver sammensætning af Investeringsudvalget består af seks aflønnede eksterne sagkyndige. De sagkyndige udvælges i overensstemmelse med [finansforordningens] [artikel 237] og udpeges af Kommissionen for en periode på op til fire år. Denne periode kan forlænges, men må ikke være længere end syv år i alt.
  Styringsrådet
  kan beslutte at forny mandatet for et siddende medlem af Investeringsudvalget uden at skulle følge proceduren i dette stykke.

De sagkyndige skal besidde omfattende relevant markedserfaring med projektkonfiguration og -finansiering eller finansiering af SMV'er eller større selskaber.

Investeringsudvalgets sammensætning sikrer et bredt kenskab til de sektorer, der er omfattet af de i artikel 7, stk. 1, omhandlede politikområder, og de geografiske markeder i Unionen, samt at der er balance mellem kønnene som helhed.

Fire medlemmer er faste medlemmer af alle fire sammensætninger af Investeringsudvalget. Derudover skal de fire sammensætninger hver have to sagkyndige, der har erfaring med investering i de sektorer, der er omfattet af det pågældende politikområde. Mindst ét af de faste medlemmer skal besidde særlig ekspertise inden for bæredygtige investeringer.
  Styringsrådet
  udpeger medlemmerne af Investeringsudvalget til den eller de relevante sammensætninger. Investeringsudvalget udnævner en formand blandt de faste medlemmer.

Kommissionen fastlægger Investeringsudvalgets forretningsorden og
  er vært for dets sekretariat
  .
  Sekretariatet bistår desuden styringsrådet.

3.   Når Investeringsudvalgets medlemmer deltager i udvalgets aktiviteter, skal de udføre deres opgaver upartisk og udelukkende i InvestEU-fondens interesse. De må hverken søge eller modtage instrukser fra gennemførelsespartnerne, Unionens institutioner, medlemsstaterne eller noget andet offentligt eller privat organ.

CV'er og erklæringer om økonomiske interesser for hvert enkelt medlem af Investeringsudvalget skal offentliggøres og opdateres løbende. Medlemmerne af Investeringsudvalget meddeler straks Kommissionen
  og styringsrådet
  alle oplysninger, der er nødvendige for løbende at kontrollere, at der ikke er interessekonflikter.

Styringsrådet
  kan afsætte et medlem fra vedkommendes funktioner, hvis han/hun ikke opfylder betingelserne i dette stykke eller af andre behørigt begrundede årsager.

4.   Når Investeringsudvalget handler i overensstemmelse med denne artikel,
  bistås det af et sekretariat, som Kommissionen er vært for, der er ansvarligt over for Investeringsudvalgets formand. Sekretariatet kontrollerer fuldstændigheden af
  dokumentationen fra gennemførelsespartnerne
  bestående af en standardiseret anmodningsformular, resultattavlen
  og al anden dokumentation, Investeringsudvalget måtte finde relevant.
  Investeringsudvalget kan anmode gennemførelsespartneren om yderligere oplysninger enten under møderne eller til fremlæggelse på et senere møde.
  Projektvurderinger foretaget af en gennemførelsespartner er aldrig bindende for Investeringsudvalget for så vidt angår en finansierings- eller investeringstransaktion, der er dækket af EU-garantien.

I forbindelse med sin vurdering og kontrol af forslag anvender Investeringsudvalget en resultattavle med indikatorer, jf. artikel
  17b
  .

5.   Investeringsudvalgets konklusioner vedtages ved simpelt flertal blandt samtlige medlemmer,
  hvis et sådant simpelt flertal omfatter mindst en af de sagkyndige
  . Hvis der er stemmelighed, har formanden for Investeringsudvalget den afgørende stemme.

Investeringsudvalgets konklusioner om godkendelse af anvendelse af EU-garantien til støtte for en finansierings- eller investeringstransaktion skal være offentligt tilgængelige og skal indeholde en begrundelse for godkendelsen.
  De skal også henvise til den samlede vurdering, der bygger på resultattavlen. Investeringsudvalget medtager, hvor det er relevant, oplysninger om transaktionerne på listen over afgørelser om godkendelse af støtte fra EU-garantien, navnlig en beskrivelse af dem, identiteten på promotorer eller finansielle formidlere og projektets mål. Den offentliggjorte afgørelse må ikke indeholde kommercielt følsomme oplysninger. Hvis der er tale om kommercielt følsomme afgørelser, offentliggør Investeringsudvalget disse afgørelser og oplysninger om promotorer eller finansielle formidlere på datoen for afslutningen af den relevante finansiering eller på et tidligere tidspunkt, når afgørelserne ikke længere er kommercielt følsomme.

Resultattavlen skal være offentligt tilgængelig
  inden
  undertegnelsen af en finansierings- eller investeringstransaktion eller et delprojekt. Den offentliggjorte resultattavle må ikke indeholde kommercielt følsomme oplysninger eller personoplysninger, der ikke må videregives i henhold til Unionens regler om databeskyttelse.

To gange om året
  sender
  Investeringsudvalget ▌Europa-Parlamentet og Rådet
  en liste over alle konklusionerne samt de resultattavler, der vedrører alle disse afgørelser. Denne fremsendelse er underlagt
  strenge fortrolighedskrav.

Investeringsudvalgets konklusioner om afvisning af anvendelsen af EU-garantien stilles rettidigt til rådighed for den pågældende gennemførelsespartner.

6.   Hvis Investeringsudvalget anmodes om godkendelse af anvendelsen af EU-garantien i forbindelse med en finansierings- eller investeringstransaktion, som består i en facilitet, et program eller en struktur med underliggende delprojekter, skal godkendelsen omfatte de underliggende delprojekter, medmindre Investeringsudvalget
  i behørigt begrundede tilfælde
  beslutter at bevare retten til at godkende dem separat.

6a.
     
  Investeringsudvalget kan, når det skønner det nødvendigt, forelægge Kommissionen forslag til ændring af investeringsretningslinjerne.

KAPITEL V

KAPITEL V

InvestEU-rådgivningsplatformen

InvestEU-rådgivningsplatformen

Artikel 20

InvestEU-rådgivningsplatformen

1.   InvestEU-rådgivningsplatformen yder rådgivningsbistand til identificering, forberedelse, udvikling, strukturering, udbud og gennemførelse af investeringsprojekter eller til at forbedre promotorers og finansielle formidleres muligheder for at gennemføre finansierings- og investeringstransaktioner. Bistanden kan ydes på ethvert stadie af et projekts livscyklus eller af finansieringen til en støttemodtagende enhed, afhængigt af omstændighederne.

Kommissionen indgår aftaler med EIB-Gruppen og andre gennemførelsespartnere med henblik på at udpege dem som rådgivningsplatformspartnere og giver dem til opgave at yde rådgivningsbistand som omhandlet i det foregående afsnit, og de tjenester, der er omhandlet i stk. 2. Kommissionen opretter en fælles indgangsportal til InvestEU-rådgivningsplatformen og fordeler anmodninger om rådgivningsbistand til den relevante rådgivningsplatformspartner. Kommissionen, EIB-Gruppen og de øvrige gennemførelsespartnere bør arbejde tæt sammen med henblik på at sikre effektivitet, synergier og effektiv geografisk dækning af støtte i hele Unionen under behørig hensyntagen til eksisterende strukturer og arbejder.

InvestEU-rådgivningsplatformen vil være tilgængelig inden for hvert politikområde, jf. artikel 7, stk. 1, og dække alle sektorer inden for disse områder. Der vil også kunne ydes tværsektorielle
  og kapacitetsopbyggende
  rådgivningstjenester.

2.   InvestEU-rådgivningsplatformen vil navnlig tilbyde følgende tjenester:

| a) | at være et fælles kontaktpunkt til ydelse af projektudviklingsbistand til myndigheder og projektpromotorer i forbindelse med centralt forvaltede EU-programmer |
| --- | --- |

a)

at være et fælles kontaktpunkt til ydelse af projektudviklingsbistand til myndigheder og projektpromotorer i forbindelse med centralt forvaltede EU-programmer

| aa) | at udsende al tilgængelig supplerende information om investeringsretningslinjer og fortolkning af disse retningslinjer til myndigheder og projektledere |
| --- | --- |

aa)

at udsende al tilgængelig supplerende information om investeringsretningslinjer og fortolkning af disse retningslinjer til myndigheder og projektledere

| b) | at bistå projektpromotorer, hvor det er hensigtsmæssigt, med at udvikle deres projekter, så de opfylder de målsætninger og støtteberettigelseskriterier, der er fastsat i artikel 3, 7 og 11, og lette udviklingen af bundter af projekter i mindre skala; en sådan bistand foregriber imidlertid ikke Investeringsudvalgets konklusion om EU-garantiens dækning af sådanne projekter |
| --- | --- |

b)

at bistå projektpromotorer, hvor det er hensigtsmæssigt, med at udvikle deres projekter, så de opfylder de målsætninger og støtteberettigelseskriterier, der er fastsat i artikel 3, 7 og 11, og lette udviklingen af bundter af projekter i mindre skala; en sådan bistand foregriber imidlertid ikke Investeringsudvalgets konklusion om EU-garantiens dækning af sådanne projekter

| ba) | at udnytte potentialet med hensyn til at tiltrække og finansiere mindre projekter, herunder gennem investeringsplatforme |
| --- | --- |

ba)

at udnytte potentialet med hensyn til at tiltrække og finansiere mindre projekter, herunder gennem investeringsplatforme

| c) | at støtte tiltag og udnytte den lokale viden til at fremme anvendelsen af støtten under InvestEU-fonden i hele Unionen og aktivt bidrage, hvor det er muligt, til målet om sektormæssig og geografisk spredning af InvestEU-fonden ved at hjælpe gennemførelsespartnere med at iværksætte og udvikle potentielle finansierings- og investeringstransaktioner |
| --- | --- |

c)

at støtte tiltag og udnytte den lokale viden til at fremme anvendelsen af støtten under InvestEU-fonden i hele Unionen og aktivt bidrage, hvor det er muligt, til målet om sektormæssig og geografisk spredning af InvestEU-fonden ved at hjælpe gennemførelsespartnere med at iværksætte og udvikle potentielle finansierings- og investeringstransaktioner

| d) | at facilitere oprettelsen af samarbejdsplatforme for peer-to-peer-udveksling og deling af data, viden og bedste praksis til støtte for udviklingen af en projektpipeline og af diverse sektorer
  , herunder støtte til fremme af samarbejde mellem på den ene side filantropiske organisationer og på den anden side andre potentielle investorer og projektpromotorer, navnlig i forbindelse med politikområdet for sociale investeringer og færdigheder |
| --- | --- |

d)

at facilitere oprettelsen af samarbejdsplatforme for peer-to-peer-udveksling og deling af data, viden og bedste praksis til støtte for udviklingen af en projektpipeline og af diverse sektorer
  , herunder støtte til fremme af samarbejde mellem på den ene side filantropiske organisationer og på den anden side andre potentielle investorer og projektpromotorer, navnlig i forbindelse med politikområdet for sociale investeringer og færdigheder

| e) | at yde proaktiv rådgivningsbistand
  , om nødvendigt ved hjælp af en lokal tilstedeværelse,
  vedrørende oprettelsen af investeringsplatforme, navnlig grænseoverskridende
  og makroregionale
  investeringsplatforme
  samt investeringsplatforme, som sammenkobler små og mellemstore projekter i en eller flere medlemsstater efter tema eller region |
| --- | --- |

e)

at yde proaktiv rådgivningsbistand
  , om nødvendigt ved hjælp af en lokal tilstedeværelse,
  vedrørende oprettelsen af investeringsplatforme, navnlig grænseoverskridende
  og makroregionale
  investeringsplatforme
  samt investeringsplatforme, som sammenkobler små og mellemstore projekter i en eller flere medlemsstater efter tema eller region

| ea) | at fremme og støtte brugen af blandingsoperationer med tilskud eller finansielle instrumenter som finansieres gennem EU-budgettet eller andre kilder for at styrke synergierne og komplementariteten mellem EU-instrumenterne og optimere InvestEU-programmets indflydelse og effekt |
| --- | --- |

ea)

at fremme og støtte brugen af blandingsoperationer med tilskud eller finansielle instrumenter som finansieres gennem EU-budgettet eller andre kilder for at styrke synergierne og komplementariteten mellem EU-instrumenterne og optimere InvestEU-programmets indflydelse og effekt

| f) | at støtte tiltag til kapacitetsopbygning med henblik på at udvikle organisatoriske kapaciteter, færdigheder og processer og hjælpe med hurtigere at gøre organisationer investeringsmodne, så projektpromotorer og myndigheder kan oprette projektpipelines for investeringer,
  udvikle finansielle instrumenter og investeringsplatforme
  og forvalte projekter, og så finansielle formidlere kan gennemføre finansierings- og investeringstransaktioner til gavn for enheder, der har vanskeligt ved at få adgang til finansiering, bl.a. gennem støtte til udvikling af risikovurderingskapacitet eller sektorspecifik viden
  , med særlig fokus på den kulturelle og kreative sektor |
| --- | --- |

f)

at støtte tiltag til kapacitetsopbygning med henblik på at udvikle organisatoriske kapaciteter, færdigheder og processer og hjælpe med hurtigere at gøre organisationer investeringsmodne, så projektpromotorer og myndigheder kan oprette projektpipelines for investeringer,
  udvikle finansielle instrumenter og investeringsplatforme
  og forvalte projekter, og så finansielle formidlere kan gennemføre finansierings- og investeringstransaktioner til gavn for enheder, der har vanskeligt ved at få adgang til finansiering, bl.a. gennem støtte til udvikling af risikovurderingskapacitet eller sektorspecifik viden
  , med særlig fokus på den kulturelle og kreative sektor

| fa) | at yde proaktiv rådgivningsstøtte til nystartede virksomheder, især når de søger at beskytte deres forsknings- og innovationsinvesteringer ved at erhverve rettigheder til immateriel ejendom, f.eks. patenter. |
| --- | --- |

fa)

at yde proaktiv rådgivningsstøtte til nystartede virksomheder, især når de søger at beskytte deres forsknings- og innovationsinvesteringer ved at erhverve rettigheder til immateriel ejendom, f.eks. patenter.

3.   InvestEU-rådgivningsplatformen er tilgængelig for private og offentlige projektpromotorer
  , herunder nationale erhvervsfremmende banker, investeringsplatforme, SMV’er og nystartede virksomheder, for offentlige myndigheder
  samt for finansielle og andre formidlere.

4.   Der kan opkræves gebyr for ydelsen af de i stk. 2 omhandlede tjenester til at dække en del af omkostningerne ved at yde disse tjenester
  , med undtagelse af de tjenester, der ydes til offentlige projektpromotorer og nonprofitorganisationer, som er gratis. Gebyrer, der opkræves fra SMV'er for ydelsen af de i stk. 2 omhandlede tjenester, må højst udgøre en tredjedel af omkostningerne ved at yde disse tjenester
  .

5.   For at opfylde de mål, der er omhandlet i stk. 1, og for at facilitere ydelsen af rådgivningsbistanden vil InvestEU-rådgivningsplatformen bygge på Kommissionens
  , EIB-gruppens
  og
  de andre gennemførelsespartneres
  ekspertise.

6.   InvestEU-rådgivningsplatformen vil have en lokal tilstedeværelse, hvor det er nødvendigt. Den etableres navnlig i medlemsstater eller regioner, der har vanskeligheder med at udvikle projekter under InvestEU-fonden. InvestEU-rådgivningsplatformen vil bistå med overførsel af viden til regionalt og lokalt plan med henblik på opbygning af regional og lokal kapacitet og ekspertise i forbindelse med den i stk. 1 omhandlede bistand
  og på gennemførelse og imødekommelse af små projekter.

6a.
     
  For at yde den rådgivningsstøtte, der er omhandlet i stk. 1, og for at facilitere ydelsen af denne rådgivningsstøtte på lokalt plan samarbejder InvestEU-rådgivningsplatformen med nationale erhvervsfremmende banker eller institutter og drager nytte af deres ekspertise. Samarbejde mellem på den ene side InvestEU-rådgivningsplatformen og på den anden side en national erhvervsfremmende bank eller et nationalt erhvervsfremmende institut kan tage form af et kontraktligt partnerskab. InvestEU-rådgivningsplatformen skal tilstræbe at indgå mindst én samarbejdsaftale med en national erhvervsfremmende bank eller et nationalt erhvervsfremmende institut pr. medlemsstat. I medlemsstater, hvor der ikke findes nationale erhvervsfremmende banker eller institutter, bør InvestEU-rådgivningsplatformen, hvor det er relevant og efter anmodning fra den berørte medlemsstat, yde proaktiv rådgivningsstøtte til oprettelse af sådanne banker eller institutter.

7.   Gennemførelsespartnerne foreslår projektpromotorer, der ansøger om finansiering, herunder navnlig til mindre projekter, at anmode InvestEU-rådgivningsplatformen om bistand med henblik på, hvor det er hensigtsmæssigt, at fremme forberedelsen af deres projekter og for at muliggøre en vurdering af muligheden for at bundte projekter.

Gennemførelsespartnerne underretter ligeledes projektpromotorer, hvor det er relevant, om muligheden for at opføre deres projekter på den i artikel 21 omhandlede InvestEU-portal.

KAPITEL VI

KAPITEL VI

Artikel 21

InvestEU-portalen

1.   Kommissionen opretter InvestEU-portalen. Den skal være en lettilgængelig og brugervenlig projektdatabase, der tilvejebringer relevante oplysninger om hvert enkelt projekt.

2.   InvestEU-portalen skal fungere som en kanal for projektpromotorer, der søger finansiering til deres projekter, til at synliggøre disse projekter og således give oplysninger om disse til investorer. Optagelse af projekter på InvestEU-portalen berører ikke beslutningerne om de endelige projekter, der udvælges til at modtage støtte i henhold til denne forordning, i henhold til ethvert andet EU-instrument eller instrument til offentlig finansiering.

3.   Kun projekter, der er forenelige med EU's lovgivning og politikker, kan optages på portalen.

4.   Projekter, der opfylder betingelserne i stk. 3, formidles videre af Kommissionen til de relevante gennemførelsespartnere
  og til InvestEU-rådgivningsplatformen, alt efter hvad der er relevant.

5.   Gennemførelsespartnerne skal se nærmere på projekter, der vedrører deres geografiske og operationelle område.

KAPITEL VII

KAPITEL VII

ANSVARLIGGØRELSE, OVERVÅGNING OG RAPPORTERING, EVALUERING OG KONTROL

ANSVARLIGGØRELSE,

Artikel 21a

Ansvarliggørelse

1.
     
  På Europa-Parlamentets eller Rådets anmodning aflægger styringsrådets formand rapport om InvestEU-fondens resultater til den anmodende institution, herunder ved at deltage i en høring i Europa-Parlamentet.

2.
     
  Styringsrådets formand besvarer under alle omstændigheder mundtligt eller skriftligt de spørgsmål, som Europa-Parlamentet eller Rådet stiller InvestEU-fonden, senest fem uger efter datoen for modtagelsen af et spørgsmål.

3.
     
  Kommissionen forelægger på Europa-Parlamentets eller Rådets anmodning en rapport om anvendelsen af denne forordning.

Artikel 22

Overvågning og rapportering

1.   Indikatorer, som skal rapporteres vedrørende InvestEU-programmets udvikling hen imod opfyldelsen af de generelle og specifikke mål, jf. artikel 3, findes i bilag III til denne forordning.

2.   For at sikre en effektiv vurdering af InvestEU-programmets udvikling hen imod opfyldelsen af målene tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 26 med henblik på at ændre bilag III til denne forordning for om nødvendigt at gennemgå eller supplere indikatorerne, og med henblik på at supplere denne forordning med bestemmelser vedrørende oprettelsen af en overvågnings- og evalueringsramme.

3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af gennemførelsen og resultaterne indsamles effektivt og rettidigt. Til dette formål pålægges gennemførelsespartnerne og andre modtagere af EU-midler, alt efter omstændighederne, forholdsmæssige rapporteringskrav.

4.   Kommissionen foretager rapportering om gennemførelsen af InvestEU-programmet i overensstemmelse med [artikel 241 og 250] i [finansforordningen]. Med henblik herpå skal
  EIB-Gruppen og
  gennemførelsespartnerne årligt fremlægge de oplysninger, der er nødvendige for, at Kommissionen kan opfylde sine rapporteringsforpligtelser
  , herunder oplysninger om garantiens funktion
  .

5.   Hver gennemførelsespartner skal endvidere hver sjette måned fremlægge en rapport for
  Europa-Parlamentet og
  Kommissionen om de finansierings- og investeringstransaktioner, der er omfattet af denne forordning, opdelt på EU-segmentet og medlemsstatssegmentet for hver medlemsstat, alt efter omstændighederne. Rapporten skal indeholde en vurdering af overholdelsen af betingelserne for anvendelse af EU-garantien og overholdelsen af de nøgleresultatindikatorer, der er fastlagt i bilag III til denne forordning. Rapporten skal endvidere indeholde operationelle, statistiske, finansielle og regnskabsmæssige data
  , der så vidt overhovedet muligt beskytter fortroligheden af private og kommercielt følsomme oplysninger,
  om hver finansierings- og investeringstransaktion fordelt på segment-, politikområde- og InvestEU-fondsniveau. En af disse halvårlige rapporter skal indeholde de oplysninger, som gennemførelsespartnerne skal fremlægge i henhold til [finansforordningens] [artikel 155, stk. 1, litra a)].
  Kommissionen samler og vurderer gennemførelsespartneres rapporter og fremlægger en oversigt i form af offentlige årlige rapporter, der indeholder oplysninger om programmets gennemførelsesgrad i forhold til dets målsætninger og resultatindikatorer og med angivelse af risici og muligheder for de finansierings- og investeringstransaktioner, som støttes af InvestEU-programmet.

Artikel 23

Evaluering

1.   Evalueringer gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen.

2.   Senest den 30. september
  2024
  foretager Kommissionen en midtvejsevaluering af InvestEU-programmet, og særligt af anvendelsen af EU-garantien.

3.   Ved afslutningen af InvestEU-programmets gennemførelse og senest
  to
  år efter afslutningen af den periode, der er omhandlet i artikel 1, foretager Kommissionen en endelig evaluering af InvestEU-programmet, og særligt af anvendelsen af EU-garantien.

4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil.

5.   Gennemførelsespartnerne bidrager hertil og forsyner Kommissionen med de oplysninger, der er nødvendige for at foretage de i stk. 1 og 2 nævnte evalueringer.

6.   I overensstemmelse med [finansforordningens] [artikel 211, stk. 1,] skal Kommissionen hvert tredje år i den i [artikel 250] i [finansforordningen] nævnte årsrapport medtage en gennemgang af hensigtsmæssigheden af tilførselssatsen, jf. artikel 4, stk. 1, i nærværende forordning, i forhold til risikoprofilen af de finansierings- og investeringstransaktioner, der er dækket af EU-garantien. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 26 med henblik på, på basis af denne gennemgang, at tilpasse tilførselssatsen, jf. artikel 4, stk. 1, i denne forordning, med op til 15 %.

Artikel 24

Revision

Revision af anvendelsen af EU-finansiering, der foretages af
  Den Europæiske Revisionsret, og revision, der udføres
  af personer eller enheder, herunder andre end dem, som er pålagt denne opgave af EU's institutioner eller organer, udgør grundlaget for den generelle sikkerhed, jf. [finansforordningens] [artikel 127].

Artikel 25

Beskyttelse af Unionens finansielle interesser

Hvis et tredjeland deltager i InvestEU-programmet på grundlag af en afgørelse i henhold til en international aftale eller et andet retligt instrument, giver tredjelandet de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og til Den Europæiske Revisionsret med henblik på fuld udøvelse af deres respektive beføjelser. Hvad angår OLAF omfatter sådanne rettigheder retten til at foretage undersøgelser, herunder kontrol på stedet og inspektioner, som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

Artikel 26

Udøvelse af delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
  Der udarbejdes delegerede retsakter vedrørende de aktiviteter, der gennemføres af eller involverer gennemførelsespartnerne, i tæt dialog med de pågældende gennemførelsespartnere.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf.
  artikel 4, stk. 2
  , artikel 7,
  stk. 3 og 6, artikel 17a, artikel 17b,
  artikel 22, stk. 2, og artikel 23, stk. 6, tillægges Kommissionen i en periode på fem år fra [denne forordnings ikrafttrædelse]. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af denne femårsperiode. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

3.   Den i artikel
  4, stk. 2,
  artikel 7, stk.
  3 og 6
  ,
  artikel 17a, artikel 17b,
  artikel 22, stk. 2, og artikel 23, stk. 6, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til
  artikel 4, stk. 2,
  artikel 7, stk.
  3 og 6, artikel 17a, artikel 17b,
  artikel 22, stk. 2, og artikel 23, stk. 6, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

KAPITEL VIII

KAPITEL VIII

GENNEMSIGTIGHED OG SYNLIGHED

GENNEMSIGTIGHED OG SYNLIGHED

Artikel 27

Information, kommunikation og offentliggørelse

1.   Gennemførelsespartnerne anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden
  , og ved at fokusere på sociale og miljømæssige virkninger
  .

2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende InvestEU-programmet, dets foranstaltninger og resultater. De finansielle midler, der er afsat til InvestEU-programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af EU's politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel 3.

KAPITEL IX

KAPITEL IX

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 28

Overgangsbestemmelser

1.   Indtægter, tilbagebetalinger og inddrivelser i forbindelse med finansielle instrumenter, der er oprettet ved de programmer, der henvises til i bilag IV til denne forordning, kan anvendes til hensættelse til EU-garantien under denne forordning.

2.   Indtægter, tilbagebetalinger og inddrivelser i forbindelse med den EU-garanti, der blev oprettet med forordning (EU) 2015/1017, kan anvendes til hensættelser til EU-garantien under nærværende forordning, medmindre de anvendes til de formål, der er omhandlet i artikel 4, 9 og 12 i forordning (EU) 2015/1017.

Artikel 29

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2021.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i alle medlemsstater.

Udfærdiget i, den [...].

For Europa-Parlamentet

Formanden

For Rådet

Formanden

BILAG I

▌ Beløb fordelt på specifikke mål

Den i artikel 4, stk. 2, omhandlede ▌fordeling på finansierings- og investeringstransaktioner er som følger:

| a) | ▌ 11 500 000 000 EUR til opfyldelse af de i artikel 3, stk. 2, litra a), omhandlede mål |
| --- | --- |

a)

▌ 11 500 000 000 EUR til opfyldelse af de i artikel 3, stk. 2, litra a), omhandlede mål

| b) | ▌ 11 250 000 000 EUR til opfyldelse af de i artikel 3, stk. 2, litra b), omhandlede mål |
| --- | --- |

b)

▌ 11 250 000 000 EUR til opfyldelse af de i artikel 3, stk. 2, litra b), omhandlede mål

| c) | ▌
  12 500 000 000
   EUR til opfyldelse af de i artikel 3, stk. 2, litra c), omhandlede mål |
| --- | --- |

c)

▌
  12 500 000 000
   EUR til opfyldelse af de i artikel 3, stk. 2, litra c), omhandlede mål

| d) | ▌
  5 567 000 000
   EUR til opfyldelse af de i artikel 3, stk. 2, litra d), omhandlede mål |
| --- | --- |

d)

▌
  5 567 000 000
   EUR til opfyldelse af de i artikel 3, stk. 2, litra d), omhandlede mål

BILAG II

Områder, der kan komme i betragtning til finansierings- og investeringstransaktioner

Finansierings- og investeringstransaktionerne kan høre ind under et eller flere af følgende områder:

| 1. | Udvikling af energisektoren i overensstemmelse med prioriteringerne for energiunionen, herunder energiforsyningssikkerhed, samt forpligtelserne i henhold til Agenda 2030 og Parisaftalen, navnlig via:






  a) | udvidelse af produktionen
  , fremskyndelse af udbredelsen
  , forsyningen
  og implementeringen
  af
  rene og bæredygtige løsninger for
  vedvarende energi |
| --- | --- | --- |

1.

Udvikling af energisektoren i overensstemmelse med prioriteringerne for energiunionen, herunder energiforsyningssikkerhed, samt forpligtelserne i henhold til Agenda 2030 og Parisaftalen, navnlig via:

a)

udvidelse af produktionen
  , fremskyndelse af udbredelsen
  , forsyningen
  og implementeringen
  af
  rene og bæredygtige løsninger for
  vedvarende energi

| b) | energieffektivitet
  , energiomstilling
  og energibesparelser (med fokus på at mindske energiefterspørgslen gennem styring af efterspørgsel og bygningsrenovering) |
| --- | --- |

b)

energieffektivitet
  , energiomstilling
  og energibesparelser (med fokus på at mindske energiefterspørgslen gennem styring af efterspørgsel og bygningsrenovering)

| c) | udvikling og modernisering af infrastrukturer til bæredygtig energi (på transmissions- og distributionsplan, lagringsteknologi
  , intelligente net
  )
  , og forøgelse af graden af elsammenkobling mellem medlemsstaterne |
| --- | --- |

c)

udvikling og modernisering af infrastrukturer til bæredygtig energi (på transmissions- og distributionsplan, lagringsteknologi
  , intelligente net
  )
  , og forøgelse af graden af elsammenkobling mellem medlemsstaterne

| d) | produktion og forsyning af
  bæredygtige
  syntetiske brændstoffer fra vedvarende/kulstofneutrale kilder
  og
  alternative brændstoffer
  , herunder for alle transportformer i overensstemmelse med bestemmelserne i [direktiv 2009/28/EF om vedvarende energi] |
| --- | --- |

d)

produktion og forsyning af
  bæredygtige
  syntetiske brændstoffer fra vedvarende/kulstofneutrale kilder
  og
  alternative brændstoffer
  , herunder for alle transportformer i overensstemmelse med bestemmelserne i [direktiv 2009/28/EF om vedvarende energi]

| e) | infrastruktur til
  opsamling
  af CO2
  og
  til
  lagring af CO2
  i industrielle processer, bioenergianlæg og produktionsanlæg i forbindelse med energiomstillingen
  . |
| --- | --- |

e)

infrastruktur til
  opsamling
  af CO2
  og
  til
  lagring af CO2
  i industrielle processer, bioenergianlæg og produktionsanlæg i forbindelse med energiomstillingen
  .

| 2. | Udvikling af bæredygtige og
  sikre
  transportinfrastrukturer og
  mobilitetsløsninger og
  udstyr samt innovative teknologier i overensstemmelse med Unionens prioriteringer på transportområdet og forpligtelserne i henhold til Parisaftalen, navnlig via:






  a) | projekter til støtte for udviklingen af TEN-T-infrastruktur, herunder urbane knudepunkter, sø- og indlandshavne
  , lufthavne
  , multimodale terminaler og deres forbindelse til hovednettene
  samt de trafiktelematiksystemer, der er fastlagt i forordning (EU) nr. 1315/2013 |
| --- | --- | --- |

2.

Udvikling af bæredygtige og
  sikre
  transportinfrastrukturer og
  mobilitetsløsninger og
  udstyr samt innovative teknologier i overensstemmelse med Unionens prioriteringer på transportområdet og forpligtelserne i henhold til Parisaftalen, navnlig via:

a)

projekter til støtte for udviklingen af TEN-T-infrastruktur, herunder urbane knudepunkter, sø- og indlandshavne
  , lufthavne
  , multimodale terminaler og deres forbindelse til hovednettene
  samt de trafiktelematiksystemer, der er fastlagt i forordning (EU) nr. 1315/2013

| aa) | TEN-T-infrastrukturprojekter, der tager sigte på anvendelse af mindst to forskellige transportformer, navnlig multimodale godsterminaler og passagerknudepunkter |
| --- | --- |

aa)

TEN-T-infrastrukturprojekter, der tager sigte på anvendelse af mindst to forskellige transportformer, navnlig multimodale godsterminaler og passagerknudepunkter

| b) | intelligente og bæredygtige projekter
  , herunder ad indre vandveje og lufttransport,
  vedrørende bymobilitet (rettet mod lavemissionstransportformer i byer,
  ikke-forskelsbehandlende
  tilgængelighed, luft- og støjforurening, energiforbrug
  og bedre trafiksikkerhed, herunder for cyklister og fodgængere
  ) |
| --- | --- |

b)

intelligente og bæredygtige projekter
  , herunder ad indre vandveje og lufttransport,
  vedrørende bymobilitet (rettet mod lavemissionstransportformer i byer,
  ikke-forskelsbehandlende
  tilgængelighed, luft- og støjforurening, energiforbrug
  og bedre trafiksikkerhed, herunder for cyklister og fodgængere
  )

| c) | støtte til fornyelse eller opgradering af mobile transportaktiver med henblik på udbredelsen af lavemissionsmobilitetsløsninger
  , herunder brug af alternative brændstoffer og syntetiske brændstoffer fra vedvarende/CO2-neutrale kilder i køretøjer inden for alle transportformer |
| --- | --- |

c)

støtte til fornyelse eller opgradering af mobile transportaktiver med henblik på udbredelsen af lavemissionsmobilitetsløsninger
  , herunder brug af alternative brændstoffer og syntetiske brændstoffer fra vedvarende/CO2-neutrale kilder i køretøjer inden for alle transportformer

| d) | jernbaneinfrastruktur, andre jernbaneprojekter
  , infrastruktur til indre vandveje,
  søhavne
  og motorveje til søs |
| --- | --- |

d)

jernbaneinfrastruktur, andre jernbaneprojekter
  , infrastruktur til indre vandveje,
  søhavne
  og motorveje til søs

| e) | infrastruktur til alternative brændstoffer
  for alle transportformer
  , herunder opladningsinfrastruktur. |
| --- | --- |

e)

infrastruktur til alternative brændstoffer
  for alle transportformer
  , herunder opladningsinfrastruktur.

| ea) | intelligente og bæredygtige mobilitetsprojekter, der er målrettet










  i) | trafiksikkerhed (herunder forbedring af chaufførens og passagerernes sikkerhed og nedbringelse af antallet af dødsulykker og alvorligt tilskadekomne personer) |
| --- | --- | --- |

ea)

intelligente og bæredygtige mobilitetsprojekter, der er målrettet

i)

trafiksikkerhed (herunder forbedring af chaufførens og passagerernes sikkerhed og nedbringelse af antallet af dødsulykker og alvorligt tilskadekomne personer)

| ii) | tilgængelighed (herunder i landdistrikter) |
| --- | --- |

ii)

tilgængelighed (herunder i landdistrikter)

| iii) | reduktion af emissioner |
| --- | --- |

iii)

reduktion af emissioner

| iv) | udvikling og udbredelse af nye transportteknologier og -tjenester, navnlig af SMV'er og i forbindelse med forbundne og autonome transportformer samt integrerede billetsystemer |
| --- | --- |

iv)

udvikling og udbredelse af nye transportteknologier og -tjenester, navnlig af SMV'er og i forbindelse med forbundne og autonome transportformer samt integrerede billetsystemer

| eb) | projekter i relation til vedligeholdelse eller opgradering af eksisterende transportinfrastruktur, herunder motorveje i TEN-T, hvor det er nødvendigt at opgradere, opretholde eller forbedre trafiksikkerheden, udvikle ITS-tjenester eller garantere infrastrukturintegritet og -standarder, navnlig sikre parkeringsområder og -anlæg, alternative tankstationer og elektriske opladningssystemer |
| --- | --- |

eb)

projekter i relation til vedligeholdelse eller opgradering af eksisterende transportinfrastruktur, herunder motorveje i TEN-T, hvor det er nødvendigt at opgradere, opretholde eller forbedre trafiksikkerheden, udvikle ITS-tjenester eller garantere infrastrukturintegritet og -standarder, navnlig sikre parkeringsområder og -anlæg, alternative tankstationer og elektriske opladningssystemer

| ec) | vejinfrastruktur for transport i samhørighedslande, mindre udviklede regioner eller i grænseoverskridende transportprojekter. |
| --- | --- |

ec)

vejinfrastruktur for transport i samhørighedslande, mindre udviklede regioner eller i grænseoverskridende transportprojekter.

| 3. | Miljø og ressourcer, navnlig via:






  a) | vand-, herunder forsyning og sanitet, samt kystinfrastruktur og andre vandrelaterede grønne infrastrukturer |
| --- | --- | --- |

3.

Miljø og ressourcer, navnlig via:

a)

vand-, herunder forsyning og sanitet, samt kystinfrastruktur og andre vandrelaterede grønne infrastrukturer

| b) | infrastruktur til affaldshåndtering |
| --- | --- |

b)

infrastruktur til affaldshåndtering

| c) | projekter og foretagender inden for forvaltning af miljøressourcer og
  bæredygtige
  teknologier |
| --- | --- |

c)

projekter og foretagender inden for forvaltning af miljøressourcer og
  bæredygtige
  teknologier

| d) | udvidelse og genopretning af økosystemer og hermed forbundne tjenester |
| --- | --- |

d)

udvidelse og genopretning af økosystemer og hermed forbundne tjenester

| e) | bæredygtig udvikling
  og genopretning
  af by-, land- og kystområder |
| --- | --- |

e)

bæredygtig udvikling
  og genopretning
  af by-, land- og kystområder

| f) | bekæmpelse af klimaændringer, herunder risikoreduktion af naturkatastrofer,
  klimatilpasning og afbødning af klimaændringer |
| --- | --- |

f)

bekæmpelse af klimaændringer, herunder risikoreduktion af naturkatastrofer,
  klimatilpasning og afbødning af klimaændringer

| g) | projekter og foretagender, der gennemfører den cirkulære økonomi ved at integrere aspekter vedrørende ressourceeffektivitet i produktionen og produkternes livcyklus, herunder bæredygtig forsyning med primære og sekundære råstoffer |
| --- | --- |

g)

projekter og foretagender, der gennemfører den cirkulære økonomi ved at integrere aspekter vedrørende ressourceeffektivitet i produktionen og produkternes livcyklus, herunder bæredygtig forsyning med primære og sekundære råstoffer

| h) | dekarbonisering og betydelig reduktion af udledningerne i de energiintensive industrier, herunder storstilede demonstrationsprojekter inden for innovative lavemissionsteknologier og udbredelsen heraf |
| --- | --- |

h)

dekarbonisering og betydelig reduktion af udledningerne i de energiintensive industrier, herunder storstilede demonstrationsprojekter inden for innovative lavemissionsteknologier og udbredelsen heraf

| ha) | projekter til fremme af bæredygtig kulturarv, navnlig strategier og instrumenter til beskyttelse af den europæiske kulturarv, både den materielle og den immaterielle. |
| --- | --- |

ha)

projekter til fremme af bæredygtig kulturarv, navnlig strategier og instrumenter til beskyttelse af den europæiske kulturarv, både den materielle og den immaterielle.

| 4. | Udvikling af infrastruktur til digitale forbindelser, navnlig via projekter til støtte for udbredelsen af digitale netværk med meget høj kapacitet
  , 5G-konnektivitet og forbedring af digital konnektivitet og adgang, navnlig i landdistrikter og udkantsområder
  . |
| --- | --- |

4.

Udvikling af infrastruktur til digitale forbindelser, navnlig via projekter til støtte for udbredelsen af digitale netværk med meget høj kapacitet
  , 5G-konnektivitet og forbedring af digital konnektivitet og adgang, navnlig i landdistrikter og udkantsområder
  .

| 5. | Forskning, udvikling og innovation, navnlig via:






  a) | støtte til
  forskningsinfrastruktur og
  forsknings- og innovationsprojekter inden for alle tematiske områder, som er defineret i og
  bidrager til målene under Horisont Europa |
| --- | --- | --- |

5.

Forskning, udvikling og innovation, navnlig via:

a)

støtte til
  forskningsinfrastruktur og
  forsknings- og innovationsprojekter inden for alle tematiske områder, som er defineret i og
  bidrager til målene under Horisont Europa

| b) | virksomhedsprojekter,
  herunder erhvervsuddannelse og fremme af oprettelsen af klynger og virksomhedsnetværk |
| --- | --- |

b)

virksomhedsprojekter,
  herunder erhvervsuddannelse og fremme af oprettelsen af klynger og virksomhedsnetværk

| c) | demonstrationsprojekter og -programmer samt anvendelse af infrastrukturer, teknologier og processer i forbindelse hermed |
| --- | --- |

c)

demonstrationsprojekter og -programmer samt anvendelse af infrastrukturer, teknologier og processer i forbindelse hermed

| d) | samarbejdsprojekter
  inden for forskning og innovation
  mellem forskningsverdenen
  , forsknings- og innovationsorganisationer
  og industrien,
  offentlig-private partnerskaber og civilsamfundsorganisationer |
| --- | --- |

d)

samarbejdsprojekter
  inden for forskning og innovation
  mellem forskningsverdenen
  , forsknings- og innovationsorganisationer
  og industrien,
  offentlig-private partnerskaber og civilsamfundsorganisationer

| e) | overførsel af viden og teknologi |
| --- | --- |

e)

overførsel af viden og teknologi

| f) | nye effektive
  og tilgængelige
  sundhedsprodukter, herunder lægemidler, medicinsk udstyr, lægemidler til
  diagnosticering og
  avanceret terapi
  , nye antimikrobielle midler og innovative udviklingsprocesser, hvor anvendelsen af dyreforsøg undgås
  . |
| --- | --- |

f)

nye effektive
  og tilgængelige
  sundhedsprodukter, herunder lægemidler, medicinsk udstyr, lægemidler til
  diagnosticering og
  avanceret terapi
  , nye antimikrobielle midler og innovative udviklingsprocesser, hvor anvendelsen af dyreforsøg undgås
  .

| 6. | Udvikling, ▌udbredelse
  og opskalering
  af digitale teknologier og tjenester, navnlig via:






  a) | kunstig intelligens
  i overensstemmelse med programmet for et digitalt Europa, navnlig med hensyn til etik |
| --- | --- | --- |

6.

Udvikling, ▌udbredelse
  og opskalering
  af digitale teknologier og tjenester, navnlig via:

a)

kunstig intelligens
  i overensstemmelse med programmet for et digitalt Europa, navnlig med hensyn til etik

| aa) | kvanteteknologi |
| --- | --- |

aa)

kvanteteknologi

| b) | cybersikkerheds- og netværksbeskyttelsesinfrastrukturer |
| --- | --- |

b)

cybersikkerheds- og netværksbeskyttelsesinfrastrukturer

| c) | tingenes internet |
| --- | --- |

c)

tingenes internet

| d) | blockchain og anden distributed ledger-teknologi |
| --- | --- |

d)

blockchain og anden distributed ledger-teknologi

| e) | højtudviklede digitale færdigheder |
| --- | --- |

e)

højtudviklede digitale færdigheder

| f) | andre højtudviklede digitale teknologier og tjenester, som bidrager til digitaliseringen af Unionens industri
  og integration af digitale teknologier, tjenester og færdigheder i Unionens transportsektor |
| --- | --- |

f)

andre højtudviklede digitale teknologier og tjenester, som bidrager til digitaliseringen af Unionens industri
  og integration af digitale teknologier, tjenester og færdigheder i Unionens transportsektor

| fa) | robotteknologi og automatisering. |
| --- | --- |

fa)

robotteknologi og automatisering.

| 7. | Finansiel støtte til enheder med op til 3 000 ansatte
  . SMV-vinduet skal udelukkende have
  fokus på SMV'er og små midcapselskaber
  og sociale virksomheder, der er SMV'er
  , navnlig via:






  a) | tilvejebringelse af driftskapital og investeringer
  , navnlig for så vidt angår foranstaltninger, som er afgørende for en iværksætterkultur og et iværksættermiljø, og som fremmer mikrovirksomheders og små og mellemstore virksomheders etablering og vækst |
| --- | --- | --- |

7.

Finansiel støtte til enheder med op til 3 000 ansatte
  . SMV-vinduet skal udelukkende have
  fokus på SMV'er og små midcapselskaber
  og sociale virksomheder, der er SMV'er
  , navnlig via:

a)

tilvejebringelse af driftskapital og investeringer
  , navnlig for så vidt angår foranstaltninger, som er afgørende for en iværksætterkultur og et iværksættermiljø, og som fremmer mikrovirksomheders og små og mellemstore virksomheders etablering og vækst

| b) | tilvejebringelse af risikovillig finansiering fra iværksætterfasen til ekspansionsfasen for at sikre en teknologisk førerposition inden for innovative og bæredygtige sektorer
  , herunder en forbedring af deres digitaliserings- og innovationsevne, og for at sikre deres globale konkurrenceevne. |
| --- | --- |

b)

tilvejebringelse af risikovillig finansiering fra iværksætterfasen til ekspansionsfasen for at sikre en teknologisk førerposition inden for innovative og bæredygtige sektorer
  , herunder en forbedring af deres digitaliserings- og innovationsevne, og for at sikre deres globale konkurrenceevne.

| 8. | Kulturelle og kreative sektorer; mediebranchen, den audiovisuelle sektor og journalistik,
  navnlig via, men ikke begrænset til:










  a) | nye teknologier, såsom støtteteknologier, der anvendes til kulturelle og kreative varer og tjenester |
| --- | --- | --- |

8.

Kulturelle og kreative sektorer; mediebranchen, den audiovisuelle sektor og journalistik,
  navnlig via, men ikke begrænset til:

a)

nye teknologier, såsom støtteteknologier, der anvendes til kulturelle og kreative varer og tjenester

| b) | anvendelse af digitale teknologier til bevaring og restaurering af den europæiske kulturarv, både den materielle og den immaterielle |
| --- | --- |

b)

anvendelse af digitale teknologier til bevaring og restaurering af den europæiske kulturarv, både den materielle og den immaterielle

| c) | kulturelle og kreative industrier og sektorer, eksempelvis augmented reality/virtuel reality, immersionsmiljøer, menneskelige computergrænseflader, internetprotokol- og cloudinfrastrukturer, 5G-netværk, nye medier |
| --- | --- |

c)

kulturelle og kreative industrier og sektorer, eksempelvis augmented reality/virtuel reality, immersionsmiljøer, menneskelige computergrænseflader, internetprotokol- og cloudinfrastrukturer, 5G-netværk, nye medier

| d) | teknologisk forvaltning af intellektuel ejendomsret. |
| --- | --- |

d)

teknologisk forvaltning af intellektuel ejendomsret.

| 9. | Turismesektoren. |
| --- | --- |

9.

Turismesektoren.

| 10. | Bæredygtigt landbrug, skovbrug, fiskeri, akvakultur og andre elementer i den bredere bæredygtige bioøkonomi. |
| --- | --- |

10.

Bæredygtigt landbrug, skovbrug, fiskeri, akvakultur og andre elementer i den bredere bæredygtige bioøkonomi.

| 11. | Sociale investeringer, herunder til støtte for gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig via:






  a) | etisk og bæredygtig finansiering,
  mikrofinansiering, finansiering til sociale virksomheder og den sociale økonomi |
| --- | --- | --- |

11.

Sociale investeringer, herunder til støtte for gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig via:

a)

etisk og bæredygtig finansiering,
  mikrofinansiering, finansiering til sociale virksomheder og den sociale økonomi

| b) | efterspørgsel og udbud af færdigheder |
| --- | --- |

b)

efterspørgsel og udbud af færdigheder

| c) | boglig uddannelse, erhvervsuddannelse
  og relaterede tjenester |
| --- | --- |

c)

boglig uddannelse, erhvervsuddannelse
  og relaterede tjenester

| d) | sociale infrastrukturer, navnlig:






  i) | uddannelse, herunder førskoleundervisning og børnepasning, uddannelsesfaciliteter, studenterboliger og digitalt udstyr |
| --- | --- | --- |

d)

sociale infrastrukturer, navnlig:

i)

uddannelse, herunder førskoleundervisning og børnepasning, uddannelsesfaciliteter, studenterboliger og digitalt udstyr

| ii) | socialt boligbyggeri |
| --- | --- |

ii)

socialt boligbyggeri

| iii) | sundheds- og langtidspleje, herunder klinikker, hospitaler, primær pleje, hjemmepleje og pleje i nærmiljøet |
| --- | --- |

iii)

sundheds- og langtidspleje, herunder klinikker, hospitaler, primær pleje, hjemmepleje og pleje i nærmiljøet

| e) | social innovation, herunder innovative sociale løsninger og ordninger til fremme af tiltag med social gennemslagskraft og indvirkning på områderne under dette punkt |
| --- | --- |

e)

social innovation, herunder innovative sociale løsninger og ordninger til fremme af tiltag med social gennemslagskraft og indvirkning på områderne under dette punkt

| f) | kulturaktiviteter med et socialt formål |
| --- | --- |

f)

kulturaktiviteter med et socialt formål

| fa) | foranstaltninger til fremme af ligestilling og kvinders aktive deltagelse |
| --- | --- |

fa)

foranstaltninger til fremme af ligestilling og kvinders aktive deltagelse

| g) | integration af sårbare personer, herunder tredjelandsstatsborgere |
| --- | --- |

g)

integration af sårbare personer, herunder tredjelandsstatsborgere

| h) | innovative sundhedsløsninger, herunder
  e-sundhed,
  sundhedstjenester og nye modeller for sundhedspleje |
| --- | --- |

h)

innovative sundhedsløsninger, herunder
  e-sundhed,
  sundhedstjenester og nye modeller for sundhedspleje

| i) | inklusion af og bedre tilgængelighed for personer med handicap. |
| --- | --- |

i)

inklusion af og bedre tilgængelighed for personer med handicap.

| 12. | ▌Udvikling af forsvarsindustrien for derved at øge Unionens strategiske uafhængighed, navnlig via støtte til:






  a) | Unionens forsvarsforsyningskæde, navnlig gennem finansiel bistand til SMV'er og midcapselskaber |
| --- | --- | --- |

12.

▌Udvikling af forsvarsindustrien for derved at øge Unionens strategiske uafhængighed, navnlig via støtte til:

a)

Unionens forsvarsforsyningskæde, navnlig gennem finansiel bistand til SMV'er og midcapselskaber

| b) | selskaber, der deltager i disruptive innovationsprojekter i forsvarssektoren og nært relateret til teknologier med et dobbelt formål |
| --- | --- |

b)

selskaber, der deltager i disruptive innovationsprojekter i forsvarssektoren og nært relateret til teknologier med et dobbelt formål

| c) | forsvarsforsyningskæden ved deltagelse i fælles forskning på forsvarsområdet og udviklingsprojekter, herunder dem der støttes via Den Europæiske Forsvarsfond |
| --- | --- |

c)

forsvarsforsyningskæden ved deltagelse i fælles forskning på forsvarsområdet og udviklingsprojekter, herunder dem der støttes via Den Europæiske Forsvarsfond

| d) | infrastruktur inden for forskning på forsvarsområdet og uddannelse. |
| --- | --- |

d)

infrastruktur inden for forskning på forsvarsområdet og uddannelse.

| 13. | Rumfart, navnlig gennem udvikling af rumsektoren i overensstemmelse med målene for rumstrategien med henblik på:






  a) | at maksimere fordelene for Unionens samfund og økonomier |
| --- | --- | --- |

13.

Rumfart, navnlig gennem udvikling af rumsektoren i overensstemmelse med målene for rumstrategien med henblik på:

a)

at maksimere fordelene for Unionens samfund og økonomier

| b) | øge rumsystemernes og -teknologiernes konkurrenceevne,
  navnlig for så vidt angår forsyningskædernes uafhængighed |
| --- | --- |

b)

øge rumsystemernes og -teknologiernes konkurrenceevne,
  navnlig for så vidt angår forsyningskædernes uafhængighed

| c) | understøtte iværksætteri inden for rumfart
  , herunder downstreamudvikling |
| --- | --- |

c)

understøtte iværksætteri inden for rumfart
  , herunder downstreamudvikling

| d) | fremme Unionens uafhængighed med hensyn til sikker adgang til rummet, herunder aspekter vedrørende dobbelt anvendelse. |
| --- | --- |

d)

fremme Unionens uafhængighed med hensyn til sikker adgang til rummet, herunder aspekter vedrørende dobbelt anvendelse.

| 13a. | Have og oceaner, ved at udvikle en bæredygtig blå økonomi i overensstemmelse med målene i den integrerede havpolitik, navnlig gennem:










  a) | iværksætterkultur i den maritime sektor |
| --- | --- | --- |

13a.

Have og oceaner, ved at udvikle en bæredygtig blå økonomi i overensstemmelse med målene i den integrerede havpolitik, navnlig gennem:

a)

iværksætterkultur i den maritime sektor

| b) | en innovativ og konkurrencedygtig maritim sektor |
| --- | --- |

b)

en innovativ og konkurrencedygtig maritim sektor

| c) | havkundskab og blå karrierer |
| --- | --- |

c)

havkundskab og blå karrierer

| d) | gennemførelse af målene for bæredygtig udvikling, navnlig SDG 14 (Livet i havet) |
| --- | --- |

d)

gennemførelse af målene for bæredygtig udvikling, navnlig SDG 14 (Livet i havet)

| e) | vedvarende havenergi og cirkulær økonomi. [Ændring 2 og 16/rev] |
| --- | --- |

e)

vedvarende havenergi og cirkulær økonomi. [Ændring 2 og 16/rev]

BILAG III

Nøgleresultatindikatorer

1.   InvestEU's finansieringsvolumen (fordelt på
  punkter og underpunkter for de områder, der er berettiget til finansierings- og investeringstransaktioner som fastlagt i bilag II
  )

| 1.1 | Samlet beløb for undertegnede foranstaltninger |
| --- | --- |

1.1

Samlet beløb for undertegnede foranstaltninger

| 1.2 | Samlet beløb for mobiliserede investeringer |
| --- | --- |

1.2

Samlet beløb for mobiliserede investeringer

| 1.3 | Samlet beløb for mobiliseret privat finansiering |
| --- | --- |

1.3

Samlet beløb for mobiliseret privat finansiering

| 1.4 | Opnået løftestangs- og multiplikatoreffekt |
| --- | --- |

1.4

Opnået løftestangs- og multiplikatoreffekt

| 1.4a | Synergier med andre EU-programmer |
| --- | --- |

1.4a

Synergier med andre EU-programmer

2.   InvestEU-finansieringens geografiske dækning (fordelt på
  punkter og underpunkter for de områder, der er berettiget til finansierings- og investeringstransaktioner som fastlagt i bilag II)

| 2.1 | Antal lande dækket af projekter |
| --- | --- |

2.1

Antal lande dækket af projekter

| 2.1a | Antal regioner dækket af projekter |
| --- | --- |

2.1a

Antal regioner dækket af projekter

| 2.1b | Antal og samlet beløb for transaktioner pr. medlemsstat og pr. region |
| --- | --- |

2.1b

Antal og samlet beløb for transaktioner pr. medlemsstat og pr. region

3.   InvestEU-finansieringens gennemslagskraft

| 3.1 | Antal skabte eller støttede jobs |
| --- | --- |

3.1

Antal skabte eller støttede jobs

| 3.2 | Investeringer til støtte for
  energi- og
  klimamål
  og, hvor det er relevant, opdelt efter politikområde og kategori, samt andel, som er af klimarelevans |
| --- | --- |

3.2

Investeringer til støtte for
  energi- og
  klimamål
  og, hvor det er relevant, opdelt efter politikområde og kategori, samt andel, som er af klimarelevans

| 3.3 | Investeringer til støtte for digitalisering |
| --- | --- |

3.3

Investeringer til støtte for digitalisering

| 3.3a | Investeringer til støtte for sociale mål |
| --- | --- |

3.3a

Investeringer til støtte for sociale mål

4.   Bæredygtig infrastruktur

| 4.1 | Energi: Ekstra installeret kapacitet til produktion af vedvarende energi (MW)
  efter kilde |
| --- | --- |

4.1

Energi: Ekstra installeret kapacitet til produktion af vedvarende energi (MW)
  efter kilde

| 4.2 | Energi: Antal husstande
  , antal offentlige ejendomme og erhvervsejendomme
  med forbedret energiforbrugsklassificering
  , herunder graden af forbedring i klassificeringen eller tilsvarende tal, eller antallet af boliger, der er renoveret, så de bliver næsten energineutrale eller energipassive |
| --- | --- |

4.2

Energi: Antal husstande
  , antal offentlige ejendomme og erhvervsejendomme
  med forbedret energiforbrugsklassificering
  , herunder graden af forbedring i klassificeringen eller tilsvarende tal, eller antallet af boliger, der er renoveret, så de bliver næsten energineutrale eller energipassive

| 4.3 | Det digitale område: Ekstra husstande
  , erhvervsejendomme og/eller offentlige ejendomme
  med adgang til bredbånd på mindst 100 Mbps, som kan opgraderes til gigabithastighed
  , eller antal oprettede wifi-hotspots |
| --- | --- |

4.3

Det digitale område: Ekstra husstande
  , erhvervsejendomme og/eller offentlige ejendomme
  med adgang til bredbånd på mindst 100 Mbps, som kan opgraderes til gigabithastighed
  , eller antal oprettede wifi-hotspots

| 4.4 | Transport: Mobiliserede investeringer i TEN-T, heraf: ▌






  — | hovednettet og det samlede net i de komponenter, der er anført i bilaget til [forordning nr. XXX, indsæt henvisning til den nye Connecting Europe-facilitet] |
| --- | --- | --- |

4.4

Transport: Mobiliserede investeringer i TEN-T, heraf: ▌

—

hovednettet og det samlede net i de komponenter, der er anført i bilaget til [forordning nr. XXX, indsæt henvisning til den nye Connecting Europe-facilitet]

| — | multimodal infrastruktur |
| --- | --- |

—

multimodal infrastruktur

| — | innovative løsninger, der bidrager til en afbalanceret blanding af transportformer, herunder transport ad indre vandveje og lufttransport |
| --- | --- |

—

innovative løsninger, der bidrager til en afbalanceret blanding af transportformer, herunder transport ad indre vandveje og lufttransport

| — | antal etablerede infrastrukturpunkter for alternative brændstoffer |
| --- | --- |

—

antal etablerede infrastrukturpunkter for alternative brændstoffer

| 4.5 | Miljø: Investeringer, der bidrager til gennemførelsen af planer og programmer, der kræves efter EU-lovgivningen vedrørende luftkvalitet, vand, affald og natur |
| --- | --- |

4.5

Miljø: Investeringer, der bidrager til gennemførelsen af planer og programmer, der kræves efter EU-lovgivningen vedrørende luftkvalitet, vand, affald og natur

| 4.5a | Antal etablerede infrastrukturpunkter for alternative brændstoffer |
| --- | --- |

4.5a

Antal etablerede infrastrukturpunkter for alternative brændstoffer

| 4.6 | Reduktion af emissioner: mængde, hvormed CO2-emissionerne er reduceret |
| --- | --- |

4.6

Reduktion af emissioner: mængde, hvormed CO2-emissionerne er reduceret

5.   Forskning, innovation og digitalisering

| 5.1 | Bidrag til målet om at investere 3 % af Unionens BNP i forskning, udvikling og innovation
  i hele programmet |
| --- | --- |

5.1

Bidrag til målet om at investere 3 % af Unionens BNP i forskning, udvikling og innovation
  i hele programmet

| 5.2 | Antal støttede virksomheder, der beskæftiger sig med forsknings- og innovationsprojekter
  i hele programmet |
| --- | --- |

5.2

Antal støttede virksomheder, der beskæftiger sig med forsknings- og innovationsprojekter
  i hele programmet

| 5.2a | Antal projekter, som tidligere modtog støtte gennem Horisont Europa og/eller programmet for et digitalt Europa |
| --- | --- |

5.2a

Antal projekter, som tidligere modtog støtte gennem Horisont Europa og/eller programmet for et digitalt Europa

6.   SMV'er

| 6.1 | Antal støttede virksomheder fordelt på størrelse (mikro, små, mellemstore og små midcap) |
| --- | --- |

6.1

Antal støttede virksomheder fordelt på størrelse (mikro, små, mellemstore og små midcap)

| 6.2 | Antal støttede virksomheder fordelt på udviklingsstadie (begynderstadie, vækst/udvidelse)
  , især innovative SMV'er |
| --- | --- |

6.2

Antal støttede virksomheder fordelt på udviklingsstadie (begynderstadie, vækst/udvidelse)
  , især innovative SMV'er

| 6.3 | Antal nye virksomheder, der støttes, efter sektor |
| --- | --- |

6.3

Antal nye virksomheder, der støttes, efter sektor

7.   Sociale investeringer og færdigheder

| 7.1 | Sociale infrastrukturer: Kapaciteten
  og rækkevidden
  af den støttede sociale infrastruktur fordelt på sektorer: bolig, uddannelse, sundhed, andet |
| --- | --- |

7.1

Sociale infrastrukturer: Kapaciteten
  og rækkevidden
  af den støttede sociale infrastruktur fordelt på sektorer: bolig, uddannelse, sundhed, andet

| 7.2 | Mikrofinansiering og finansiering af sociale virksomheder: Antal støttede virksomheder i den sociale økonomi |
| --- | --- |

7.2

Mikrofinansiering og finansiering af sociale virksomheder: Antal støttede virksomheder i den sociale økonomi

| 7.2a | Mikrofinansiering og finansiering af sociale virksomheder: Antal virksomheder etableret i den sociale økonomi |
| --- | --- |

7.2a

Mikrofinansiering og finansiering af sociale virksomheder: Antal virksomheder etableret i den sociale økonomi

| 7.2b | Mikrofinansiering og finansiering af sociale virksomheder: Antal støttede virksomheder i den sociale økonomi, opdelt på udviklingsstadie (begynderstadie, vækst/udvidelse) |
| --- | --- |

7.2b

Mikrofinansiering og finansiering af sociale virksomheder: Antal støttede virksomheder i den sociale økonomi, opdelt på udviklingsstadie (begynderstadie, vækst/udvidelse)

| 7.5 | Færdigheder: Antal personer, der erhverver nye færdigheder
  eller får færdigheder valideret
  : Formel
  , uformel og ikke-formel
  uddannelse og videreuddannelse |
| --- | --- |

7.5

Færdigheder: Antal personer, der erhverver nye færdigheder
  eller får færdigheder valideret
  : Formel
  , uformel og ikke-formel
  uddannelse og videreuddannelse

BILAG IV

InvestEU-programmet — tidligere instrumenter

A.   Egenkapitalinstrumenter:

| — | Den europæiske teknologifacilitet (ETF98): Rådets afgørelse nr. 98/347/EF af 19. maj 1998 om finansielle støtteforanstaltninger for innovative og jobskabende små og mellemstore virksomheder (SMV) — Vækst- og beskæftigelsesinitiativet (EFT L 155 af 29.5.1998, s. 43). |
| --- | --- |

—

Den europæiske teknologifacilitet (ETF98): Rådets afgørelse nr. 98/347/EF af 19. maj 1998 om finansielle støtteforanstaltninger for innovative og jobskabende små og mellemstore virksomheder (SMV) — Vækst- og beskæftigelsesinitiativet (EFT L 155 af 29.5.1998, s. 43).

| — | TTP: Kommissionens beslutning om vedtagelse af en supplerende finansieringsafgørelse vedrørende finansiering af aktioner inden for aktiviteten »Det indre marked for varer og sektorpolitik« under Generaldirektoratet for Erhvervspolitik for 2007 og om vedtagelse af en rammebeslutning vedrørende finansiering af den forberedende foranstaltning »EU i en globaliseret verden« samt af fire pilotprojekter »Erasmus — unge iværksættere«, »Foranstaltninger til at fremme samarbejde og partnerskaber mellem mikrovirksomheder og SMV'er«, »Teknologioverførsel« og »Fremtrædende Europæiske Turistmål« under Generaldirektoratet for Erhvervspolitik for 2007 (C(2007)531). |
| --- | --- |

—

TTP: Kommissionens beslutning om vedtagelse af en supplerende finansieringsafgørelse vedrørende finansiering af aktioner inden for aktiviteten »Det indre marked for varer og sektorpolitik« under Generaldirektoratet for Erhvervspolitik for 2007 og om vedtagelse af en rammebeslutning vedrørende finansiering af den forberedende foranstaltning »EU i en globaliseret verden« samt af fire pilotprojekter »Erasmus — unge iværksættere«, »Foranstaltninger til at fremme samarbejde og partnerskaber mellem mikrovirksomheder og SMV'er«, »Teknologioverførsel« og »Fremtrædende Europæiske Turistmål« under Generaldirektoratet for Erhvervspolitik for 2007 (C(2007)531).

| — | Den europæiske teknologifacilitet (ETF01): Rådets beslutning nr. 2000/819/EF af 20. december 2000 om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (EFT L 333 af 29.12.2000, s. 84). |
| --- | --- |

—

Den europæiske teknologifacilitet (ETF01): Rådets beslutning nr. 2000/819/EF af 20. december 2000 om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (EFT L 333 af 29.12.2000, s. 84).

| — | GIF: Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF af 24. oktober 2006 om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) (EUT L 310 af 9.11.2006, s. 15). |
| --- | --- |

—

GIF: Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF af 24. oktober 2006 om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) (EUT L 310 af 9.11.2006, s. 15).

| — | Connecting Europe-faciliteten (CEF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 — Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EUT L 169 af 1.7.2015, s. 1). |
| --- | --- |

—

Connecting Europe-faciliteten (CEF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129) som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 — Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EUT L 169 af 1.7.2015, s. 1).

| — | COSME EFG: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1287/2013 af 11. december 2013 om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1639/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 33). |
| --- | --- |

—

COSME EFG: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1287/2013 af 11. december 2013 om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1639/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 33).

| — | InnovFin-egenkapital:







  — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 104) |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin-egenkapital:

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 104)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 af 11. december 2013 om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 for forskning og innovation (2014-2020)« og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 81) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 af 11. december 2013 om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 for forskning og innovation (2014-2020)« og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 81)

| — | Rådets afgørelse 2013/743/EU af 3. december 2013 om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 965). |
| --- | --- |

—

Rådets afgørelse 2013/743/EU af 3. december 2013 om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 965).

| — | EaSI — kapacitetsopbyggende investeringer Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1296/2013 af 11. december 2013 om et EU-program for beskæftigelse og social innovation (»EaSI«) og om ændring af afgørelse nr. 283/2010/EU om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 238). |
| --- | --- |

—

EaSI — kapacitetsopbyggende investeringer Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1296/2013 af 11. december 2013 om et EU-program for beskæftigelse og social innovation (»EaSI«) og om ændring af afgørelse nr. 283/2010/EU om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 238).

B.   Garantiinstrumenter:

| — | SMV-garantifaciliteten 1998 (SMEG98): Rådets afgørelse nr. 98/347/EF af 19. maj 1998 om finansielle støtteforanstaltninger for innovative og jobskabende små og mellemstore virksomheder (SMV) — Vækst- og beskæftigelsesinitiativet (EFT L 155 af 29.5.1998, s. 43). |
| --- | --- |

—

SMV-garantifaciliteten 1998 (SMEG98): Rådets afgørelse nr. 98/347/EF af 19. maj 1998 om finansielle støtteforanstaltninger for innovative og jobskabende små og mellemstore virksomheder (SMV) — Vækst- og beskæftigelsesinitiativet (EFT L 155 af 29.5.1998, s. 43).

| — | SMV-garantifaciliteten 2001 (SMEG01): Rådets beslutning nr. 2000/819/EF af 20. december 2000 om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (EFT L 333 af 29.12.2000, s. 84). |
| --- | --- |

—

SMV-garantifaciliteten 2001 (SMEG01): Rådets beslutning nr. 2000/819/EF af 20. december 2000 om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (EFT L 333 af 29.12.2000, s. 84).

| — | SMV-garantifaciliteten 2007 (SMEG07): Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF af 24. oktober 2006 om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) (EUT L 310 af 9.11.2006, s. 15). |
| --- | --- |

—

SMV-garantifaciliteten 2007 (SMEG07): Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF af 24. oktober 2006 om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) (EUT L 310 af 9.11.2006, s. 15).

| — | Den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress — garanti (EPMF-G): Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 283/2010/EU af 25. marts 2010 om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (EUT L 87 af 7.4.2010, s. 1). |
| --- | --- |

—

Den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress — garanti (EPMF-G): Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 283/2010/EU af 25. marts 2010 om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (EUT L 87 af 7.4.2010, s. 1).

| — | RSI:







  — | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) Erklæringer fra Kommissionen (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1) |
| --- | --- | --- |

—

RSI:

—

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) Erklæringer fra Kommissionen (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1)

| — | Rådets beslutning 2006/971/EF af 19. december 2006 om særprogrammet »Samarbejde« til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 86) |
| --- | --- |

—

Rådets beslutning 2006/971/EF af 19. december 2006 om særprogrammet »Samarbejde« til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 86)

| — | Rådets beslutning 2006/974/EF af 19. december 2006 om særprogrammet: Kapacitet til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 299). |
| --- | --- |

—

Rådets beslutning 2006/974/EF af 19. december 2006 om særprogrammet: Kapacitet til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 299).

| — | EaSI-garantien: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1296/2013 af 11. december 2013 om et EU-program for beskæftigelse og social innovation (»EaSI«) og om ændring af afgørelse nr. 283/2010/EU om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 238). |
| --- | --- |

—

EaSI-garantien: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1296/2013 af 11. december 2013 om et EU-program for beskæftigelse og social innovation (»EaSI«) og om ændring af afgørelse nr. 283/2010/EU om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 238).

| — | COSMES lånegarantifacilitet (COSME LGF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1287/2013 af 11. december 2013 om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1639/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 33). |
| --- | --- |

—

COSMES lånegarantifacilitet (COSME LGF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1287/2013 af 11. december 2013 om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1639/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 33).

| — | InnovFin-gæld:







  — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 af 11. december 2013 om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 for forskning og innovation (2014-2020)« og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 81) |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin-gæld:

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 af 11. december 2013 om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 for forskning og innovation (2014-2020)« og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 81)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 104) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 104)

| — | Rådets afgørelse 2013/743/EU af 3. december 2013 om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 965). |
| --- | --- |

—

Rådets afgørelse 2013/743/EU af 3. december 2013 om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 965).

| — | Garantifaciliteten for kulturelle og kreative sektorer (CCS GF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 af 11. december 2013 om fastsættelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 221). |
| --- | --- |

—

Garantifaciliteten for kulturelle og kreative sektorer (CCS GF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 af 11. december 2013 om fastsættelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 221).

| — | Garantiordningen for studielån (SLGF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1288/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af »Erasmus+«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af afgørelse nr. 1719/2006/EF, 1720/2006/EF og 1298/2008/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 50). |
| --- | --- |

—

Garantiordningen for studielån (SLGF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1288/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af »Erasmus+«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af afgørelse nr. 1719/2006/EF, 1720/2006/EF og 1298/2008/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 50).

| — | Privatfinansiering af energieffektivitet (PF4EE): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1293/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (Life) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 614/2007 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 185). |
| --- | --- |

—

Privatfinansiering af energieffektivitet (PF4EE): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1293/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (Life) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 614/2007 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 185).

C.   Risikodelingsinstrumenter:

| — | Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF): Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) Erklæringer fra Kommissionen (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1). |
| --- | --- |

—

Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF): Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) Erklæringer fra Kommissionen (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1).

| — | InnovFin:







  — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 af 11. december 2013 om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 for forskning og innovation (2014-2020)« og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 81) |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin:

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 af 11. december 2013 om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 for forskning og innovation (2014-2020)« og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 81)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 104). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 104).

| — | Connecting Europe-facilitetens låneinstrument (CEF DI): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129). |
| --- | --- |

—

Connecting Europe-facilitetens låneinstrument (CEF DI): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129).

| — | Faciliteten til finansiering af naturkapital (NCFF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1293/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (Life) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 614/2007 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 185). |
| --- | --- |

—

Faciliteten til finansiering af naturkapital (NCFF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1293/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (Life) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 614/2007 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 185).

D.   Særlige investeringsmekanismer:

| — | European Progress Microfinance Facility — Fonds commun de placements — fonds d'investissements spécialisés (EPMF FCP-FIS): Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 283/2010/EU af 25. marts 2010 om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (EUT L 87 af 7.4.2010, s. 1). |
| --- | --- |

—

European Progress Microfinance Facility — Fonds commun de placements — fonds d'investissements spécialisés (EPMF FCP-FIS): Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 283/2010/EU af 25. marts 2010 om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (EUT L 87 af 7.4.2010, s. 1).

| — | Marguerite:







  — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 680/2007 af 20. juni 2007 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for de transeuropæiske transport- og energinet (EUT L 162 af 22.6.2007, s. 1) |
| --- | --- | --- |

—

Marguerite:

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 680/2007 af 20. juni 2007 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for de transeuropæiske transport- og energinet (EUT L 162 af 22.6.2007, s. 1)

| — | Kommissionens afgørelse af 25. februar 2010 om Den Europæiske Unions deltagelse i Den Europæiske 2020-fond for Energi, Klimaændringer og Infrastruktur (Marguerite) (C(2010)0941). |
| --- | --- |

—

Kommissionens afgørelse af 25. februar 2010 om Den Europæiske Unions deltagelse i Den Europæiske 2020-fond for Energi, Klimaændringer og Infrastruktur (Marguerite) (C(2010)0941).

| — | Den europæiske energieffektiviseringsfond (EEEF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1233/2010 af 15. december 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 663/2009 om et program til støtte for den økonomiske genopretning i form af fællesskabsstøtte til projekter på energiområdet (EUT L 346 af 30.12.2010, s. 5). |
| --- | --- |

—

Den europæiske energieffektiviseringsfond (EEEF): Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1233/2010 af 15. december 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 663/2009 om et program til støtte for den økonomiske genopretning i form af fællesskabsstøtte til projekter på energiområdet (EUT L 346 af 30.12.2010, s. 5).

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i de kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0482/2018).

1

(*1)  Ændringer: Ny eller ændret tekst er markeret med
  fede typer og kursiv
  ; udgået tekst er markeret med symbolet ▌.

*1

fede typer og kursiv

(2)  EUT C [...] af [...], s. [...].

2

(3)  EUT C [...] af [...], s. [...].

3

(4)  COM(2018)0097.

4

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF af 25. november 2009 om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II) (EUT L 335 af 17.12.2009, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/138/EF af 25. november 2009 om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II) (EUT L 335 af 17.12.2009, s. 1).

(5)  COM(2018)0353.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 af 14. december 2016 om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer, om ændring af direktiv 2003/35/EF og om ophævelse af direktiv 2001/81/EF (EUT L 344 af 17.12.2016, s. 1).

6

(7)  COM(2017)0206.

7

(8)  COM(2017)0250.

8

(9)  Offentliggjort som et European Economy Discussion Paper nr. 074 i januar 2018.

9

European Economy Discussion Paper

(10)  Henvisningen skal opdateres: EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1. Aftalen kan findes her: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/HTML/?uri=CELEX:32013Q1220(01)&from=DA

10

(1a)  
  Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1).

1a

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1).

(1b)  
  Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6).

1b

Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6).

(11)  Interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om bedre lovgivning af 13. april 2016 (EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

12

(13)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1).

13

(14)  Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).

14

(15)  Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser ved hjælp af straffelovgivningen (EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29).

16

(17)  Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

17

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/548 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/548

---

P8_TA(2019)0027

EU-nødpas *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om forslag til Rådets direktiv om indførelse af et EU-nødpas og om ophævelse af afgørelse 96/409/FUSP (COM(2018)0358 — C8-0386/2018 — 2018/0186(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — høring)

(2020/C 411/46)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2018)0358), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2018)0358),

| — | der henviser til artikel 23, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0386/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 23, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0386/2018),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0433/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0433/2018),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

Ændring 1

Forslag til direktiv

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | I overensstemmelse med punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (24) bør Kommissionen evaluere dette direktiv, særlig på basis af oplysninger indsamlet gennem specifikke overvågningsordninger, for at vurdere direktivets virkninger og behovet for eventuelle yderligere foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

I overensstemmelse med punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (24) bør Kommissionen evaluere dette direktiv, særlig på basis af oplysninger indsamlet gennem specifikke overvågningsordninger, for at vurdere direktivets virkninger og behovet for eventuelle yderligere foranstaltninger.

| (19) | I overensstemmelse med punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (24) bør Kommissionen evaluere dette direktiv, særlig på basis af oplysninger indsamlet gennem specifikke overvågningsordninger, for at vurdere direktivets virkninger
  , herunder dets indvirkning på de grundlæggende rettigheder,
  og behovet for eventuelle yderligere foranstaltninger.
  Evalueringen bør stilles til rådighed for Europa-Parlamentet, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Agenturet for Grundlæggende Rettigheder. |
| --- | --- |

(19)

I overensstemmelse med punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (24) bør Kommissionen evaluere dette direktiv, særlig på basis af oplysninger indsamlet gennem specifikke overvågningsordninger, for at vurdere direktivets virkninger
  , herunder dets indvirkning på de grundlæggende rettigheder,
  og behovet for eventuelle yderligere foranstaltninger.
  Evalueringen bør stilles til rådighed for Europa-Parlamentet, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Agenturet for Grundlæggende Rettigheder.

Ændring 5

Forslag til direktiv

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (25) finder anvendelse på medlemsstaternes behandling af personoplysninger i forbindelse med gennemførelsen af dette direktiv. EU-nødpassystemet kræver behandling af de personoplysninger, der er nødvendige for at verificere ansøgerens identitet, trykke EU-nødpasmærkaten og gøre det lettere for den registrerede at rejse. Det er nødvendigt at præcisere de sikkerhedsforanstaltninger, der gælder for de behandlede personoplysninger, såsom den maksimale opbevaringsperiode for indsamlede personoplysninger. Det er nødvendigt at have en maksimal opbevaringsperiode
  på tre år
  for at forhindre muligt misbrug. Sletningen af ansøgeres personoplysninger bør ikke berøre medlemsstaternes mulighed for at overvåge anvendelsen af dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (25) finder anvendelse på medlemsstaternes behandling af personoplysninger i forbindelse med gennemførelsen af dette direktiv. EU-nødpassystemet kræver behandling af de personoplysninger, der er nødvendige for at verificere ansøgerens identitet, trykke EU-nødpasmærkaten og gøre det lettere for den registrerede at rejse. Det er nødvendigt at præcisere de sikkerhedsforanstaltninger, der gælder for de behandlede personoplysninger, såsom den maksimale opbevaringsperiode for indsamlede personoplysninger. Det er nødvendigt at have en maksimal opbevaringsperiode
  på tre år
  for at forhindre muligt misbrug. Sletningen af ansøgeres personoplysninger bør ikke berøre medlemsstaternes mulighed for at overvåge anvendelsen af dette direktiv.

| (20) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (25) finder anvendelse på medlemsstaternes behandling af personoplysninger i forbindelse med gennemførelsen af dette direktiv. EU-nødpassystemet kræver behandling af de personoplysninger, der er nødvendige for at verificere ansøgerens identitet, trykke EU-nødpasmærkaten og gøre det lettere for den registrerede at rejse. Det er nødvendigt at præcisere de sikkerhedsforanstaltninger, der gælder for de behandlede personoplysninger, såsom den maksimale opbevaringsperiode for indsamlede personoplysninger. Det er nødvendigt at have en maksimal opbevaringsperiode for at forhindre muligt misbrug.
  Denne periode bør være forholdsmæssig og bør ikke overstige 90 dage efter udløbet af gyldighedsperioden for det udstedte EU-nødpas. Anonymiseringen eller
  sletningen af ansøgeres personoplysninger bør ikke berøre medlemsstaternes mulighed for at overvåge anvendelsen af dette direktiv. |
| --- | --- |

(20)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (25) finder anvendelse på medlemsstaternes behandling af personoplysninger i forbindelse med gennemførelsen af dette direktiv. EU-nødpassystemet kræver behandling af de personoplysninger, der er nødvendige for at verificere ansøgerens identitet, trykke EU-nødpasmærkaten og gøre det lettere for den registrerede at rejse. Det er nødvendigt at præcisere de sikkerhedsforanstaltninger, der gælder for de behandlede personoplysninger, såsom den maksimale opbevaringsperiode for indsamlede personoplysninger. Det er nødvendigt at have en maksimal opbevaringsperiode for at forhindre muligt misbrug.
  Denne periode bør være forholdsmæssig og bør ikke overstige 90 dage efter udløbet af gyldighedsperioden for det udstedte EU-nødpas. Anonymiseringen eller
  sletningen af ansøgeres personoplysninger bør ikke berøre medlemsstaternes mulighed for at overvåge anvendelsen af dette direktiv.

Ændring 2

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Inden for
  36
  timer efter modtagelsen af de oplysninger, der er omhandlet i stk. 2, reagerer den medlemsstat, hvor borgeren er statsborger, på konsultationen, jf. artikel 10, stk. 3, i direktiv 2015/637, og bekræfter, om ansøgeren er statsborger. Efter bekræftelse af ansøgerens statsborgerskab udsteder den bistandsydende medlemsstat et EU-nødpas til ansøgeren senest på arbejdsdagen efter den dag, hvor den har modtaget svaret fra den medlemsstat, hvor borgeren er statsborger. | 3.   Inden for
  24
  timer efter modtagelsen af de oplysninger, der er omhandlet i stk. 2, reagerer den medlemsstat, hvor borgeren er statsborger, på konsultationen, jf. artikel 10, stk. 3, i direktiv
  (EU)
  2015/637, og bekræfter, om ansøgeren er statsborger. Efter bekræftelse af ansøgerens statsborgerskab udsteder den bistandsydende medlemsstat et EU-nødpas til ansøgeren senest på arbejdsdagen efter den dag, hvor den har modtaget svaret fra den medlemsstat, hvor borgeren er statsborger. |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Inden for
  36
  timer efter modtagelsen af de oplysninger, der er omhandlet i stk. 2, reagerer den medlemsstat, hvor borgeren er statsborger, på konsultationen, jf. artikel 10, stk. 3, i direktiv 2015/637, og bekræfter, om ansøgeren er statsborger. Efter bekræftelse af ansøgerens statsborgerskab udsteder den bistandsydende medlemsstat et EU-nødpas til ansøgeren senest på arbejdsdagen efter den dag, hvor den har modtaget svaret fra den medlemsstat, hvor borgeren er statsborger.

3.   Inden for
  24
  timer efter modtagelsen af de oplysninger, der er omhandlet i stk. 2, reagerer den medlemsstat, hvor borgeren er statsborger, på konsultationen, jf. artikel 10, stk. 3, i direktiv
  (EU)
  2015/637, og bekræfter, om ansøgeren er statsborger. Efter bekræftelse af ansøgerens statsborgerskab udsteder den bistandsydende medlemsstat et EU-nødpas til ansøgeren senest på arbejdsdagen efter den dag, hvor den har modtaget svaret fra den medlemsstat, hvor borgeren er statsborger.

Ændring 3

Ændring 3

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 4

Artikel 4 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   I behørigt begrundede ekstraordinære tilfælde kan medlemsstaterne bruge længere tid end de i stk. 1 og 3 fastsatte frister. | 4.   I behørigt begrundede ekstraordinære tilfælde kan medlemsstaterne bruge
  kortere eller
  længere tid end de i stk. 1 og 3 fastsatte frister. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   I behørigt begrundede ekstraordinære tilfælde kan medlemsstaterne bruge længere tid end de i stk. 1 og 3 fastsatte frister.

4.   I behørigt begrundede ekstraordinære tilfælde kan medlemsstaterne bruge
  kortere eller
  længere tid end de i stk. 1 og 3 fastsatte frister.

Ændring 6

Ændring 6

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 1 — litra b

Artikel 9 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | supplerende sikkerhedselementer og -krav, herunder bedre standarder til sikring mod efterligning og forfalskning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

supplerende sikkerhedselementer og -krav, herunder bedre standarder til sikring mod efterligning og forfalskning

| b) | supplerende
  ikkebiometriske
  sikkerhedselementer og -krav, herunder bedre standarder til sikring mod efterligning og forfalskning |
| --- | --- |

b)

supplerende
  ikkebiometriske
  sikkerhedselementer og -krav, herunder bedre standarder til sikring mod efterligning og forfalskning

ikkebiometriske

Ændring 7

Ændring 7

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 13 — stk. 4

Artikel 13 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Den bistandsydende medlemsstat og den medlemsstat, hvor borgeren er statsborger, må højst opbevare ansøgerens personoplysninger i 
  tre år
  . Ved opbevaringsperiodens udløb skal ansøgerens personoplysninger slettes. | 4.   Den bistandsydende medlemsstat og den medlemsstat, hvor borgeren er statsborger, må højst opbevare ansøgerens personoplysninger i 
  90 dage efter udløbet af gyldighedsperioden for det udstedte EU-nødpas
  . Ved opbevaringsperiodens udløb skal ansøgerens personoplysninger slettes.
  Anonymiserede data kan om nødvendigt opbevares i forbindelse med overvågningen og evalueringen af denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Den bistandsydende medlemsstat og den medlemsstat, hvor borgeren er statsborger, må højst opbevare ansøgerens personoplysninger i 
  tre år
  . Ved opbevaringsperiodens udløb skal ansøgerens personoplysninger slettes.

4.   Den bistandsydende medlemsstat og den medlemsstat, hvor borgeren er statsborger, må højst opbevare ansøgerens personoplysninger i 
  90 dage efter udløbet af gyldighedsperioden for det udstedte EU-nødpas
  . Ved opbevaringsperiodens udløb skal ansøgerens personoplysninger slettes.
  Anonymiserede data kan om nødvendigt opbevares i forbindelse med overvågningen og evalueringen af denne forordning.

Ændring 4

Ændring 4

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 15 — stk. 1

Artikel 15 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Tidligst
  fem
  år efter datoen for gennemførelsen af dette direktiv
  Kommissionen
  foretager en evaluering af dette direktiv og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om de vigtigste resultater, herunder om hvorvidt sikkerhedsniveauet for personoplysninger er hensigtsmæssigt. | 1.   Tidligst
  tre
  år efter datoen for gennemførelsen af dette direktiv foretager
  Kommissionen
  en evaluering af dette direktiv og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om de vigtigste resultater, herunder om hvorvidt sikkerhedsniveauet for personoplysninger er hensigtsmæssigt
  og om den mulige indvirkning på de grundlæggende rettigheder
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Tidligst
  fem
  år efter datoen for gennemførelsen af dette direktiv
  Kommissionen
  foretager en evaluering af dette direktiv og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om de vigtigste resultater, herunder om hvorvidt sikkerhedsniveauet for personoplysninger er hensigtsmæssigt.

1.   Tidligst
  tre
  år efter datoen for gennemførelsen af dette direktiv foretager
  Kommissionen
  en evaluering af dette direktiv og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om de vigtigste resultater, herunder om hvorvidt sikkerhedsniveauet for personoplysninger er hensigtsmæssigt
  og om den mulige indvirkning på de grundlæggende rettigheder
  .

---

(24)  Interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om bedre lovgivning af 13. april 2016 (EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1).

24

(24)  Interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om bedre lovgivning af 13. april 2016 (EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1).

24

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

25

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

25

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/552 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/552

---

P8_TA(2019)0028

Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram for 2021-2025 *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. januar 2019 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og uddannelsesprogram for perioden 2021-2025, som komplementerer Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (COM(2018)0437 — C8-0380/2018 — 2018/0226(NLE))

(Høring)

(2020/C 411/47)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2018)0437), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2018)0437),

| — | der henviser til artikel 7 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0380/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 7 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0380/2018),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0406/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0406/2018),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1a) | Europa-Parlamentet bør høres på alle relevante trin i forbindelse med gennemførelsen og evalueringen af programmet. Rådet har anmodet Europa-Parlamentet om en udtalelse om forsknings- og uddannelsesprogrammet for Det Europæiske Atomenergifællesskab for perioden 2021-2025. Da den almindelige lovgivningsprocedure imidlertid ikke finder anvendelse i henhold til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, anses Europa-Parlamentet ikke for at være på lige fod med Rådet i forbindelse med vedtagelse af lovgivning om atomenergi. I betragtning af Europa-Parlamentets rolle som medlovgiver på budgetområdet og for at sikre en sammenhængende udformning og gennemførelse af Unionens rammeprogram for forskning og innovation bør Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram også vedtages efter den almindelige lovgivningsprocedure. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1a)

Europa-Parlamentet bør høres på alle relevante trin i forbindelse med gennemførelsen og evalueringen af programmet. Rådet har anmodet Europa-Parlamentet om en udtalelse om forsknings- og uddannelsesprogrammet for Det Europæiske Atomenergifællesskab for perioden 2021-2025. Da den almindelige lovgivningsprocedure imidlertid ikke finder anvendelse i henhold til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, anses Europa-Parlamentet ikke for at være på lige fod med Rådet i forbindelse med vedtagelse af lovgivning om atomenergi. I betragtning af Europa-Parlamentets rolle som medlovgiver på budgetområdet og for at sikre en sammenhængende udformning og gennemførelse af Unionens rammeprogram for forskning og innovation bør Euratoms forsknings- og uddannelsesprogram også vedtages efter den almindelige lovgivningsprocedure.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Nuklear forskning kan bidrage til social velfærd, økonomisk velstand
  og miljømæssig bæredygtighed
  ved at forbedre den nukleare sikkerhed og sikring samt strålingsbeskyttelsen. Forskningen i strålingsbeskyttelse har skabt forbedringer inden for medicinsk teknologi, som kommer mange borgere til gode, og denne forskning kan nu føre til forbedringer i andre sektorer såsom industri, landbrug, miljø og sikkerhed. Lige så vigtigt er den nukleare forsknings
  potentielle
  bidrag til den langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker, virkningsfuld og sikret måde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Nuklear forskning kan bidrage til social velfærd, økonomisk velstand
  og miljømæssig bæredygtighed
  ved at forbedre den nukleare sikkerhed og sikring samt strålingsbeskyttelsen. Forskningen i strålingsbeskyttelse har skabt forbedringer inden for medicinsk teknologi, som kommer mange borgere til gode, og denne forskning kan nu føre til forbedringer i andre sektorer såsom industri, landbrug, miljø og sikkerhed. Lige så vigtigt er den nukleare forsknings
  potentielle
  bidrag til den langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker, virkningsfuld og sikret måde.

| (2) | Nuklear forskning kan bidrage til social velfærd
  og
  økonomisk velstand ved at forbedre den nukleare sikkerhed og sikring samt strålingsbeskyttelsen.
  Nuklear forskning yder et vigtigt bidrag til den miljømæssige bæredygtighed og kampen mod klimaændringer ved at mindske Unionens afhængighed af importeret energi, mens
  forskningen i strålingsbeskyttelse har skabt forbedringer inden for medicinsk teknologi, som kommer mange borgere til gode, og denne forskning kan nu føre til forbedringer i andre sektorer såsom industri, landbrug, miljø og sikkerhed. Lige så vigtigt er den nukleare forsknings bidrag til den langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker, virkningsfuld og sikret måde. |
| --- | --- |

(2)

Nuklear forskning kan bidrage til social velfærd
  og
  økonomisk velstand ved at forbedre den nukleare sikkerhed og sikring samt strålingsbeskyttelsen.
  Nuklear forskning yder et vigtigt bidrag til den miljømæssige bæredygtighed og kampen mod klimaændringer ved at mindske Unionens afhængighed af importeret energi, mens
  forskningen i strålingsbeskyttelse har skabt forbedringer inden for medicinsk teknologi, som kommer mange borgere til gode, og denne forskning kan nu føre til forbedringer i andre sektorer såsom industri, landbrug, miljø og sikkerhed. Lige så vigtigt er den nukleare forsknings bidrag til den langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker, virkningsfuld og sikret måde.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Kommissionens rapport om den foreløbige evaluering af Euratoms program for forskning og uddannelse 2014-2018 (COM(2017)0697) indeholder et sæt vejledende principper for Programmet. Der er tale om følgende: støtten til nuklear forskning med fokus på nuklear sikkerhed, sikkerhedskontrol, sikring, håndtering af affald, strålingsbeskyttelse og udvikling af fusion videreføres; sammen med støttemodtagerne forbedres organisationen og forvaltningen af de europæiske fælles programmer på det nukleare område yderligere; Euratoms samarbejdsaktioner inden for uddannelse videreføres og styrkes for at udvikle relevante kompetencer, der ligger til grund for samtlige aspekter af nuklear sikkerhed, sikring og strålingsbeskyttelse; synergier mellem Euratomprogrammet og andre tematiske områder af Unionens rammeprogram udnyttes yderligere, og synergier mellem direkte og indirekte aktioner i Euratomprogrammet udnyttes yderligere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Kommissionens rapport om den foreløbige evaluering af Euratoms program for forskning og uddannelse 2014-2018 (COM(2017)0697) indeholder et sæt vejledende principper for Programmet. Der er tale om følgende: støtten til nuklear forskning med fokus på nuklear sikkerhed, sikkerhedskontrol, sikring, håndtering af affald, strålingsbeskyttelse og udvikling af fusion videreføres; sammen med støttemodtagerne forbedres organisationen og forvaltningen af de europæiske fælles programmer på det nukleare område yderligere; Euratoms samarbejdsaktioner inden for uddannelse videreføres og styrkes for at udvikle relevante kompetencer, der ligger til grund for samtlige aspekter af nuklear sikkerhed, sikring og strålingsbeskyttelse; synergier mellem Euratomprogrammet og andre tematiske områder af Unionens rammeprogram udnyttes yderligere, og synergier mellem direkte og indirekte aktioner i Euratomprogrammet udnyttes yderligere.

| (4) | Kommissionens rapport om den foreløbige evaluering af Euratoms program for forskning og uddannelse 2014-2018 (COM(2017)0697) indeholder et sæt vejledende principper for Programmet. Der er tale om følgende: støtten til nuklear forskning med fokus på nuklear sikkerhed,
  ydeevne,
  sikkerhedskontrol, sikring, håndtering af
  radioaktivt
  affald, strålingsbeskyttelse og udvikling af fusion videreføres; sammen med støttemodtagerne forbedres organisationen og forvaltningen af de europæiske fælles programmer på det nukleare område yderligere; Euratoms samarbejdsaktioner inden for uddannelse videreføres og styrkes for at udvikle relevante kompetencer, der ligger til grund for samtlige aspekter af nuklear sikkerhed, sikring og strålingsbeskyttelse
  , så der sikres færdigheder på højt niveau, navnlig blandt den nye generation af ingeniører
  ; synergier mellem Euratomprogrammet og andre tematiske områder af Unionens rammeprogram udnyttes yderligere, og synergier mellem direkte og indirekte aktioner i Euratomprogrammet udnyttes yderligere
  , hvilket vil bidrage til at sikre sammenhæng og effektivitet i hele Euratomprogrammet
  . |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rapport om den foreløbige evaluering af Euratoms program for forskning og uddannelse 2014-2018 (COM(2017)0697) indeholder et sæt vejledende principper for Programmet. Der er tale om følgende: støtten til nuklear forskning med fokus på nuklear sikkerhed,
  ydeevne,
  sikkerhedskontrol, sikring, håndtering af
  radioaktivt
  affald, strålingsbeskyttelse og udvikling af fusion videreføres; sammen med støttemodtagerne forbedres organisationen og forvaltningen af de europæiske fælles programmer på det nukleare område yderligere; Euratoms samarbejdsaktioner inden for uddannelse videreføres og styrkes for at udvikle relevante kompetencer, der ligger til grund for samtlige aspekter af nuklear sikkerhed, sikring og strålingsbeskyttelse
  , så der sikres færdigheder på højt niveau, navnlig blandt den nye generation af ingeniører
  ; synergier mellem Euratomprogrammet og andre tematiske områder af Unionens rammeprogram udnyttes yderligere, og synergier mellem direkte og indirekte aktioner i Euratomprogrammet udnyttes yderligere
  , hvilket vil bidrage til at sikre sammenhæng og effektivitet i hele Euratomprogrammet
  .

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4a) | Euratomprojekter om håndtering af affald bidrager til en bedre forståelse af spørgsmål vedrørende håndtering af radioaktivt affald i Unionen, herunder sikkerheden på fremtidige geologiske deponeringsanlæg, konditionering af radioaktivt affald og brugt brændsels opførsel på lang sigt på et deponeringsområde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4a)

Euratomprojekter om håndtering af affald bidrager til en bedre forståelse af spørgsmål vedrørende håndtering af radioaktivt affald i Unionen, herunder sikkerheden på fremtidige geologiske deponeringsanlæg, konditionering af radioaktivt affald og brugt brændsels opførsel på lang sigt på et deponeringsområde.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Programmet er udtænkt og udformet med henblik på behovet for at etablere en kritisk masse af støttede aktiviteter. Dette opnås ved at fastsætte et begrænset antal specifikke målsætninger, der er målrettet en sikker udnyttelse af nuklear fission til elproduktion og anden anvendelse end elproduktion, opretholde og videreudvikle den nødvendige faglige ekspertise, fremme fusionsenergi og støtte Unionens politik inden for nuklear sikkerhed, sikkerhedskontrol og sikring. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Programmet er udtænkt og udformet med henblik på behovet for at etablere en kritisk masse af støttede aktiviteter. Dette opnås ved at fastsætte et begrænset antal specifikke målsætninger, der er målrettet en sikker udnyttelse af nuklear fission til elproduktion og anden anvendelse end elproduktion, opretholde og videreudvikle den nødvendige faglige ekspertise, fremme fusionsenergi og støtte Unionens politik inden for nuklear sikkerhed, sikkerhedskontrol og sikring.

| (5) | Programmet er udtænkt og udformet med henblik på behovet for at etablere en kritisk masse af støttede aktiviteter. Dette opnås ved at fastsætte et begrænset antal specifikke målsætninger, der er målrettet en sikker udnyttelse af nuklear fission til elproduktion og anden anvendelse end elproduktion, opretholde og videreudvikle den nødvendige faglige ekspertise, fremme fusionsenergi og støtte Unionens politik inden for nuklear sikkerhed, sikkerhedskontrol og sikring
  , herunder udvikling af viden om sikker, effektiv og omkostningseffektiv dekommissionering af anlæg, der når slutningen af deres levetid — et område, hvor bestemmelserne og investeringerne halter bagefter
  . |
| --- | --- |

(5)

Programmet er udtænkt og udformet med henblik på behovet for at etablere en kritisk masse af støttede aktiviteter. Dette opnås ved at fastsætte et begrænset antal specifikke målsætninger, der er målrettet en sikker udnyttelse af nuklear fission til elproduktion og anden anvendelse end elproduktion, opretholde og videreudvikle den nødvendige faglige ekspertise, fremme fusionsenergi og støtte Unionens politik inden for nuklear sikkerhed, sikkerhedskontrol og sikring
  , herunder udvikling af viden om sikker, effektiv og omkostningseffektiv dekommissionering af anlæg, der når slutningen af deres levetid — et område, hvor bestemmelserne og investeringerne halter bagefter
  .

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5a) | Programmet er et yderst vigtigt led i Unionens indsats for at bevare og styrke sin videnskabelige og industrielle førerposition inden for energiteknologi. For at understøtte en sikker drift af de eksisterende fissionskraftværker og lette dekarboniseringen af energisystemet bør fissionsforskningen fortsat indgå som en integrerende del af Euratomprogrammet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5a)

Programmet er et yderst vigtigt led i Unionens indsats for at bevare og styrke sin videnskabelige og industrielle førerposition inden for energiteknologi. For at understøtte en sikker drift af de eksisterende fissionskraftværker og lette dekarboniseringen af energisystemet bør fissionsforskningen fortsat indgå som en integrerende del af Euratomprogrammet.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 5 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5b) | Sikkerhed og sikring i forbindelse med anvendelse af kerneenergi og anden anvendelse end elproduktion af ioniserende stråling, herunder nuklear sikkerhed og dekommissionering, bør understøttes af strukturelle grænseoverskridende inspektioner og deling af viden og bedste praksis vedrørende sikkerheden i reaktorsystemer og brændselskredsløb, som er i brug på nuværende tidspunkt, navnlig i forbindelse med nukleare anlæg, der ligger i nærheden af en eller flere landegrænser mellem medlemsstater. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5b)

Sikkerhed og sikring i forbindelse med anvendelse af kerneenergi og anden anvendelse end elproduktion af ioniserende stråling, herunder nuklear sikkerhed og dekommissionering, bør understøttes af strukturelle grænseoverskridende inspektioner og deling af viden og bedste praksis vedrørende sikkerheden i reaktorsystemer og brændselskredsløb, som er i brug på nuværende tidspunkt, navnlig i forbindelse med nukleare anlæg, der ligger i nærheden af en eller flere landegrænser mellem medlemsstater.

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 5 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5c) | Alvorlige nukleare ulykker kan bringe menneskers sundhed i fare. Der bør derfor være størst muligt fokus på nuklear sikkerhed og, for så vidt det er relevant, de sikringsaspekter, som Det Fælles Forskningscenter (»JRC«) beskæftiger sig med, i Programmet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5c)

Alvorlige nukleare ulykker kan bringe menneskers sundhed i fare. Der bør derfor være størst muligt fokus på nuklear sikkerhed og, for så vidt det er relevant, de sikringsaspekter, som Det Fælles Forskningscenter (»JRC«) beskæftiger sig med, i Programmet.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Programmet bør med sin støtte til nuklear forskning bidrage til at opfylde målene for Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (»Horisont Europa«), der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...] (20), og lette gennemførelsen af Europa 2030-strategien og styrkelsen af det europæiske forskningsrum. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Programmet bør med sin støtte til nuklear forskning bidrage til at opfylde målene for Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (»Horisont Europa«), der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...] (20), og lette gennemførelsen af Europa 2030-strategien og styrkelsen af det europæiske forskningsrum.

| (7) | Programmet bør med sin støtte til nuklear forskning bidrage til at opfylde målene for Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (»Horisont Europa«), der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...] (20),
  navnlig ved at fremme topkvalitet og åben videnskab,
  og lette gennemførelsen af Europa 2030-strategien og styrkelsen af det europæiske forskningsrum. |
| --- | --- |

(7)

Programmet bør med sin støtte til nuklear forskning bidrage til at opfylde målene for Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (»Horisont Europa«), der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...] (20),
  navnlig ved at fremme topkvalitet og åben videnskab,
  og lette gennemførelsen af Europa 2030-strategien og styrkelsen af det europæiske forskningsrum.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Programmet skal tilstræbe synergier med Horisont Europa og andre EU-programmer fra deres udformning og strategiske planlægning til projektudvælgelse, forvaltning, kommunikation, formidling og udnyttelse af resultater samt overvågning, revision og styring. For at undgå overlapninger og dobbeltarbejde og tillige øge EU-finansieringens løftestangseffekt kan der foretages overdragelser fra Unionens øvrige programmer til aktiviteter inden for rammerne af Horisont Europa. I sådanne tilfælde følger disse reglerne i Horisont Europa. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Programmet skal tilstræbe synergier med Horisont Europa og andre EU-programmer fra deres udformning og strategiske planlægning til projektudvælgelse, forvaltning, kommunikation, formidling og udnyttelse af resultater samt overvågning, revision og styring. For at undgå overlapninger og dobbeltarbejde og tillige øge EU-finansieringens løftestangseffekt kan der foretages overdragelser fra Unionens øvrige programmer til aktiviteter inden for rammerne af Horisont Europa. I sådanne tilfælde følger disse reglerne i Horisont Europa.

| (8) | Programmet skal tilstræbe synergier med
  og en større tilpasning til
  Horisont Europa og andre EU-programmer fra deres udformning og strategiske planlægning til projektudvælgelse, forvaltning, kommunikation, formidling og udnyttelse af resultater samt overvågning, revision og styring
  . Det er afgørende, at nøgleprincipperne om topkvalitet og åben videnskab fastholdes i programmerne
  . For at undgå overlapninger og dobbeltarbejde og tillige øge EU-finansieringens løftestangseffekt kan der foretages overdragelser fra Unionens øvrige programmer til aktiviteter inden for rammerne af Horisont Europa. I sådanne tilfælde følger disse reglerne i Horisont Europa. |
| --- | --- |

(8)

Programmet skal tilstræbe synergier med
  og en større tilpasning til
  Horisont Europa og andre EU-programmer fra deres udformning og strategiske planlægning til projektudvælgelse, forvaltning, kommunikation, formidling og udnyttelse af resultater samt overvågning, revision og styring
  . Det er afgørende, at nøgleprincipperne om topkvalitet og åben videnskab fastholdes i programmerne
  . For at undgå overlapninger og dobbeltarbejde og tillige øge EU-finansieringens løftestangseffekt kan der foretages overdragelser fra Unionens øvrige programmer til aktiviteter inden for rammerne af Horisont Europa. I sådanne tilfælde følger disse reglerne i Horisont Europa.

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12a) | De aktiviteter, der udvikles under Programmet, bør søge at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder inden for forskning og innovation ved navnlig at tage fat om de underliggende årsager til skæv kønsfordeling, ved at udnytte både kvindelige og mandlige forskeres potentiale fuldt ud og ved at integrere kønsdimensionen i projektindholdet med henblik på at forbedre kvaliteten af forskning og stimulere innovation. Aktiviteterne bør også være målrettet mod gennemførelsen af principperne vedrørende ligestilling mellem mænd og kvinder, jf. artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). |

Kommissionens forslag

Ændring

(12a)

De aktiviteter, der udvikles under Programmet, bør søge at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder inden for forskning og innovation ved navnlig at tage fat om de underliggende årsager til skæv kønsfordeling, ved at udnytte både kvindelige og mandlige forskeres potentiale fuldt ud og ved at integrere kønsdimensionen i projektindholdet med henblik på at forbedre kvaliteten af forskning og stimulere innovation. Aktiviteterne bør også være målrettet mod gennemførelsen af principperne vedrørende ligestilling mellem mænd og kvinder, jf. artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 17 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (17a) | JRC yder støtte til standardisering, åben adgang for EU-forskere til individuelle nukleare anlæg og uddannelsesaktiviteter på områder som f.eks. nukleare garantier, nuklear eftersporing eller nuklear dekommissionering. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17a)

JRC yder støtte til standardisering, åben adgang for EU-forskere til individuelle nukleare anlæg og uddannelsesaktiviteter på områder som f.eks. nukleare garantier, nuklear eftersporing eller nuklear dekommissionering.

Ændring 11

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | der bidrages
  potentielt
  til den langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker og effektiv måde. |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

der bidrages
  potentielt
  til den langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker og effektiv måde.

| b) | der bidrages til den langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker og effektiv måde. |
| --- | --- |

b)

der bidrages til den langsigtede dekarbonisering af energisystemet på en sikker og effektiv måde.

Ændring 12

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | anvendelse af kerneenergi og anden anvendelse end elproduktion af ioniserende stråling gøres mere sikker og sikres bedre, og dette gælder nuklear sikkerhed, sikring og sikkerhedskontrol, strålingsbeskyttelse, sikker håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald samt dekommissionering |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

anvendelse af kerneenergi og anden anvendelse end elproduktion af ioniserende stråling gøres mere sikker og sikres bedre, og dette gælder nuklear sikkerhed, sikring og sikkerhedskontrol, strålingsbeskyttelse, sikker håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald samt dekommissionering

| a) | anvendelse af kerneenergi og anden anvendelse end elproduktion af ioniserende stråling gøres mere sikker og
  effektiv og
  sikres bedre, og dette gælder nuklear sikkerhed, sikring og sikkerhedskontrol, strålingsbeskyttelse, sikker håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald samt dekommissionering |
| --- | --- |

a)

anvendelse af kerneenergi og anden anvendelse end elproduktion af ioniserende stråling gøres mere sikker og
  effektiv og
  sikres bedre, og dette gælder nuklear sikkerhed, sikring og sikkerhedskontrol, strålingsbeskyttelse, sikker håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald samt dekommissionering

Ændring 13

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | Fællesskabets politik inden for nuklear sikkerhed, sikkerhedskontrol og sikring støttes. |

Kommissionens forslag

Ændring

d)

Fællesskabets politik inden for nuklear sikkerhed, sikkerhedskontrol og sikring støttes.

| d) | Fællesskabets politik inden for nuklear sikkerhed, sikkerhedskontrol og sikring støttes
  , herunder udvikling af viden om sikker, effektiv og omkostningseffektiv dekommissionering af anlæg, som når slutningen af deres levetid
  . |
| --- | --- |

d)

Fællesskabets politik inden for nuklear sikkerhed, sikkerhedskontrol og sikring støttes
  , herunder udvikling af viden om sikker, effektiv og omkostningseffektiv dekommissionering af anlæg, som når slutningen af deres levetid
  .

Ændring 14

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af Programmet er fastsat til [...]1 675 000 000  EUR i løbende priser. | 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet er fastsat til
  1 516 000 000  EUR i 2018-priser (
  1 675 000 000  EUR i løbende priser). |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af Programmet er fastsat til [...]1 675 000 000  EUR i løbende priser.

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet er fastsat til
  1 516 000 000  EUR i 2018-priser (
  1 675 000 000  EUR i løbende priser).

Ændring 15

Ændring 15

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — afsnit 1 — indledning

Artikel 4 — stk. 2 — afsnit 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Den vejledende fordeling
  af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, er som følger: | Fordelingen
  af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, er som følger: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Den vejledende fordeling
  af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, er som følger:

Den vejledende fordeling

Fordelingen
  af det beløb, der er omhandlet i stk. 1, er som følger:

Fordelingen

Ændring 16

Ændring 16

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — afsnit 1 — litra a

Artikel 4 — stk. 2 — afsnit 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | 724 563 000 EUR
  til fusionsforskning og -udvikling |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

724 563 000 EUR
  til fusionsforskning og -udvikling

724 563 000 EUR

| a) | 43 %
  til fusionsforskning og -udvikling |
| --- | --- |

a)

43 %
  til fusionsforskning og -udvikling

43 %

Ændring 17

Ændring 17

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — afsnit 1 — litra b

Artikel 4 — stk. 2 — afsnit 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | 330 930 000 EUR
  til nuklear fission, sikkerhed og strålingsbeskyttelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

330 930 000 EUR
  til nuklear fission, sikkerhed og strålingsbeskyttelse

330 930 000 EUR

| b) | 25 %
  til nuklear fission, sikkerhed og strålingsbeskyttelse |
| --- | --- |

b)

25 %
  til nuklear fission, sikkerhed og strålingsbeskyttelse

25 %

Ændring 18

Ændring 18

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — afsnit 1 — litra c

Artikel 4 — stk. 2 — afsnit 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | 619 507 000 EUR
  til direkte aktioner, der gennemføres af Det Fælles Forskningscenter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

619 507 000 EUR
  til direkte aktioner, der gennemføres af Det Fælles Forskningscenter.

619 507 000 EUR

| c) | 32 %
  til direkte aktioner, der gennemføres af Det Fælles Forskningscenter. |
| --- | --- |

c)

32 %
  til direkte aktioner, der gennemføres af Det Fælles Forskningscenter.

32 %

Ændring 19

Ændring 19

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — afsnit 2

Artikel 4 — stk. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen
  må ikke
  inden for rammerne af den årlige budgetprocedure afvige fra
  det
  beløb, der er omhandlet i stk. 2,
  litra c)
  . | Kommissionen
  kan
  inden for rammerne af den årlige budgetprocedure
  højst
  afvige
  med 10 %
  fra
  de
  beløb, der er omhandlet i stk. 2,
  første afsnit
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen
  må ikke
  inden for rammerne af den årlige budgetprocedure afvige fra
  det
  beløb, der er omhandlet i stk. 2,
  litra c)
  .

må ikke

det

litra c)

Kommissionen
  kan
  inden for rammerne af den årlige budgetprocedure
  højst
  afvige
  med 10 %
  fra
  de
  beløb, der er omhandlet i stk. 2,
  første afsnit
  .

kan

højst

med 10 %

de

første afsnit

Ændring 20

Ændring 20

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — afsnit 1 — litra c — led 3 a (nyt)

Artikel 5 — stk. 1 — afsnit 1 — litra c — led 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | de respekterer retsstatsprincippet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

de respekterer retsstatsprincippet

de respekterer retsstatsprincippet

Ændring 34

Ændring 34

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 a (ny)

Artikel 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 8a




  Ligestilling




  Programmet sikrer effektiv fremme af ligestilling mellem kønnene og ligestillingsaspektet i indholdet af forsknings- og innovationsaktiviteterne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 8a

Ligestilling

Programmet sikrer effektiv fremme af ligestilling mellem kønnene og ligestillingsaspektet i indholdet af forsknings- og innovationsaktiviteterne.

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 b (ny)

Artikel 8 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 8b




  Etiske principper





  1.
     
  Alle forsknings- og innovationsaktiviteter, der iværksættes under Programmet, gennemføres under overholdelse af etiske principper og den relevante nationale lovgivning, EU-lovgivning samt internationale lovgivning, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention og dens tillægsprotokoller.




  Der lægges særlig vægt på proportionalitetsprincippet, retten til privatlivets fred, retten til beskyttelse af personoplysninger, retten til personlig fysisk og psykisk integritet, retten til ikkediskrimination og behovet for at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers sundhed.






  2.
     
  Forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres under programmet, må udelukkende være rettet mod civile anvendelsesformål. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 8b

Etiske principper

1.
     
  Alle forsknings- og innovationsaktiviteter, der iværksættes under Programmet, gennemføres under overholdelse af etiske principper og den relevante nationale lovgivning, EU-lovgivning samt internationale lovgivning, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention og dens tillægsprotokoller.

Der lægges særlig vægt på proportionalitetsprincippet, retten til privatlivets fred, retten til beskyttelse af personoplysninger, retten til personlig fysisk og psykisk integritet, retten til ikkediskrimination og behovet for at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers sundhed.

2.
     
  Forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres under programmet, må udelukkende være rettet mod civile anvendelsesformål.

Ændring 21

Ændring 21

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1

Artikel 13 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1)   Modtagere af midler fra Programmet skal anerkende midlernes oprindelse og sikre synligheden
  af fællesskabsfinansieringen
  (navnlig ved fremstød for aktionerne og disses resultater) gennem kohærente, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden. | 1)   Modtagere af midler fra Programmet skal anerkende midlernes oprindelse og
  angive EU-midlernes oprindelse for at
  sikre synligheden
  heraf
  (navnlig ved fremstød for aktionerne og disses resultater) gennem kohærente, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1)   Modtagere af midler fra Programmet skal anerkende midlernes oprindelse og sikre synligheden
  af fællesskabsfinansieringen
  (navnlig ved fremstød for aktionerne og disses resultater) gennem kohærente, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.

1)   Modtagere af midler fra Programmet skal anerkende midlernes oprindelse og
  angive EU-midlernes oprindelse for at
  sikre synligheden
  heraf
  (navnlig ved fremstød for aktionerne og disses resultater) gennem kohærente, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.

Ændring 22

Ændring 22

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2

Artikel 13 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2)   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationsaktiviteter vedrørende Programmet samt dets aktioner og resultater. De finansielle midler, der er afsat til Programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af Fællesskabets politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målsætningerne i artikel 3. | 2)   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationsaktiviteter
  rettet mod både specialister og den brede befolkning
  vedrørende Programmet samt dets aktioner og resultater. De finansielle midler, der er afsat til Programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af Fællesskabets politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målsætningerne i artikel 3. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2)   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationsaktiviteter vedrørende Programmet samt dets aktioner og resultater. De finansielle midler, der er afsat til Programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af Fællesskabets politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målsætningerne i artikel 3.

2)   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationsaktiviteter
  rettet mod både specialister og den brede befolkning
  vedrørende Programmet samt dets aktioner og resultater. De finansielle midler, der er afsat til Programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af Fællesskabets politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målsætningerne i artikel 3.

Ændring 23

Ændring 23

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1

Artikel 14 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Evalueringer gennemføres
  så betids
  , at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen vedrørende programmet, dets efterfølger og andre initiativer af relevans for forskning og innovation. | 1.   Evalueringer gennemføres
  hvert andet år
  ,
  således
  at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen vedrørende programmet, dets efterfølger og andre initiativer af relevans for forskning og innovation. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Evalueringer gennemføres
  så betids
  , at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen vedrørende programmet, dets efterfølger og andre initiativer af relevans for forskning og innovation.

1.   Evalueringer gennemføres
  hvert andet år
  ,
  således
  at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen vedrørende programmet, dets efterfølger og andre initiativer af relevans for forskning og innovation.

Ændring 24

Ændring 24

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 2

Artikel 14 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Den
  foreløbige
  evaluering af Programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om Programmets gennemførelse, dog senest
  tre
  år efter påbegyndelsen af Programmets gennemførelse. Den skal omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere Euratomprogrammer og skal danne grundlag for at tilpasse gennemførelsen af Programmet, hvis dette er relevant. | 2.   Den
  første
  evaluering af Programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om Programmets gennemførelse, dog senest
  to
  år efter påbegyndelsen af Programmets gennemførelse. Den skal omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere Euratomprogrammer og skal danne grundlag for at tilpasse
  programforlængelser og
  gennemførelsen af programmet, hvis dette er relevant. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Den
  foreløbige
  evaluering af Programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om Programmets gennemførelse, dog senest
  tre
  år efter påbegyndelsen af Programmets gennemførelse. Den skal omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere Euratomprogrammer og skal danne grundlag for at tilpasse gennemførelsen af Programmet, hvis dette er relevant.

2.   Den
  første
  evaluering af Programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om Programmets gennemførelse, dog senest
  to
  år efter påbegyndelsen af Programmets gennemførelse. Den skal omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere Euratomprogrammer og skal danne grundlag for at tilpasse
  programforlængelser og
  gennemførelsen af programmet, hvis dette er relevant.

Ændring 25

Ændring 25

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 3

Artikel 14 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Ved afslutningen af Programmets gennemførelse og senest
  fire
  år efter afslutningen af den periode, der er omhandlet i artikel 1, gennemfører Kommissionen en endelig evaluering af Programmet. Den skal omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere programmer. | 3.   Ved afslutningen af Programmets gennemførelse og senest
  to
  år efter afslutningen af den periode, der er omhandlet i artikel 1, gennemfører Kommissionen en endelig evaluering af Programmet. Den skal omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere programmer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Ved afslutningen af Programmets gennemførelse og senest
  fire
  år efter afslutningen af den periode, der er omhandlet i artikel 1, gennemfører Kommissionen en endelig evaluering af Programmet. Den skal omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere programmer.

3.   Ved afslutningen af Programmets gennemførelse og senest
  to
  år efter afslutningen af den periode, der er omhandlet i artikel 1, gennemfører Kommissionen en endelig evaluering af Programmet. Den skal omfatte en vurdering af de langsigtede virkninger af tidligere programmer.

Ændring 26

Ændring 26

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — stk. 2

Bilag I — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Programmet vil støtte tværgående aktiviteter, som sikrer synergi i forskningsindsatsen med henblik på at løse fælles udfordringer, for at opfylde de specifikke målsætninger. Med Horisont Europa sikres det, at der etableres passende forbindelser og grænseflader, f.eks. fælles forslagsindkaldelser. Forskning og innovation i tilknytning hertil kan også modtage økonomisk støtte med midler fra forordning [forordningen om fælles bestemmelser], for så vidt at de er i tråd med
  disse
  fondes målsætninger og bestemmelser. | Programmet vil støtte tværgående aktiviteter, som sikrer synergi i forskningsindsatsen med henblik på at løse fælles udfordringer, for at opfylde de specifikke målsætninger. Med Horisont Europa sikres det, at der etableres passende forbindelser og grænseflader, f.eks. fælles forslagsindkaldelser. Forskning og innovation i tilknytning hertil kan også modtage økonomisk støtte med midler fra forordning [forordningen om fælles bestemmelser]
  eller andre af Unionens programmer og finansielle instrumenter
  , for så vidt at de er i tråd med
  de pågældende
  fondes
  , programmers og instrumenters
  målsætninger og bestemmelser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Programmet vil støtte tværgående aktiviteter, som sikrer synergi i forskningsindsatsen med henblik på at løse fælles udfordringer, for at opfylde de specifikke målsætninger. Med Horisont Europa sikres det, at der etableres passende forbindelser og grænseflader, f.eks. fælles forslagsindkaldelser. Forskning og innovation i tilknytning hertil kan også modtage økonomisk støtte med midler fra forordning [forordningen om fælles bestemmelser], for så vidt at de er i tråd med
  disse
  fondes målsætninger og bestemmelser.

disse

Programmet vil støtte tværgående aktiviteter, som sikrer synergi i forskningsindsatsen med henblik på at løse fælles udfordringer, for at opfylde de specifikke målsætninger. Med Horisont Europa sikres det, at der etableres passende forbindelser og grænseflader, f.eks. fælles forslagsindkaldelser. Forskning og innovation i tilknytning hertil kan også modtage økonomisk støtte med midler fra forordning [forordningen om fælles bestemmelser]
  eller andre af Unionens programmer og finansielle instrumenter
  , for så vidt at de er i tråd med
  de pågældende
  fondes
  , programmers og instrumenters
  målsætninger og bestemmelser.

eller andre af Unionens programmer og finansielle instrumenter

de pågældende

, programmers og instrumenters

Ændring 27

Ændring 27

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — stk. 4

Bilag I — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen fastsætter prioriteterne i arbejdsprogrammerne på grundlag af sine politiske prioriteter, input fra nationale offentlige myndigheder og interessenter inden for nuklear forskning, der er samlet i organer eller rammer som f.eks. europæiske teknologiplatforme, sammenslutninger, initiativer og tekniske fora vedrørende nukleare systemer og sikkerhed, håndtering af radioaktivt affald, brugt nukleart brændsel og strålingsbeskyttelse/risiko for lave doser, nuklear sikkerhedskontrol og sikring, fusionsforskning eller andre relevante
  interessentorganisationer
  eller -fora
  på det nukleare område
  . | Kommissionen fastsætter prioriteterne i arbejdsprogrammerne på grundlag af sine politiske prioriteter, input fra nationale offentlige myndigheder og interessenter inden for nuklear forskning, der er samlet i organer eller rammer som f.eks. europæiske teknologiplatforme, sammenslutninger, initiativer og tekniske fora vedrørende
  nuværende og fremtidige
  nukleare systemer og sikkerhed, håndtering af radioaktivt affald, brugt nukleart brændsel og strålingsbeskyttelse/risiko for lave doser, nuklear sikkerhedskontrol og sikring, fusionsforskning eller andre relevante
  organisationer
  eller -fora
  for relevante interessenter
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen fastsætter prioriteterne i arbejdsprogrammerne på grundlag af sine politiske prioriteter, input fra nationale offentlige myndigheder og interessenter inden for nuklear forskning, der er samlet i organer eller rammer som f.eks. europæiske teknologiplatforme, sammenslutninger, initiativer og tekniske fora vedrørende nukleare systemer og sikkerhed, håndtering af radioaktivt affald, brugt nukleart brændsel og strålingsbeskyttelse/risiko for lave doser, nuklear sikkerhedskontrol og sikring, fusionsforskning eller andre relevante
  interessentorganisationer
  eller -fora
  på det nukleare område
  .

interessentorganisationer

på det nukleare område

Kommissionen fastsætter prioriteterne i arbejdsprogrammerne på grundlag af sine politiske prioriteter, input fra nationale offentlige myndigheder og interessenter inden for nuklear forskning, der er samlet i organer eller rammer som f.eks. europæiske teknologiplatforme, sammenslutninger, initiativer og tekniske fora vedrørende
  nuværende og fremtidige
  nukleare systemer og sikkerhed, håndtering af radioaktivt affald, brugt nukleart brændsel og strålingsbeskyttelse/risiko for lave doser, nuklear sikkerhedskontrol og sikring, fusionsforskning eller andre relevante
  organisationer
  eller -fora
  for relevante interessenter
  .

nuværende og fremtidige

organisationer

for relevante interessenter

Ændring 28

Ændring 28

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — stk. 5 — litra a — nr. 1

Bilag I — stk. 5 — litra a — nr. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1) | Nuklear sikkerhed: sikkerheden i reaktorsystemer og brændselskredsløbsanlæg, som er i brug i Fællesskabet, eller, i det omfang det er nødvendigt for at fastholde generel ekspertise inden for nuklear sikkerhed i Fællesskabet, de reaktortyper og brændselskredsløbsanlæg, som vil kunne anvendes i fremtiden, med fokus udelukkende på sikkerhedsaspekterne, herunder alle aspekter af brændselskredsløbet såsom separation og transmutation. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1)

Nuklear sikkerhed: sikkerheden i reaktorsystemer og brændselskredsløbsanlæg, som er i brug i Fællesskabet, eller, i det omfang det er nødvendigt for at fastholde generel ekspertise inden for nuklear sikkerhed i Fællesskabet, de reaktortyper og brændselskredsløbsanlæg, som vil kunne anvendes i fremtiden, med fokus udelukkende på sikkerhedsaspekterne, herunder alle aspekter af brændselskredsløbet såsom separation og transmutation.

| 1) | Nuklear sikkerhed: sikkerheden i reaktorsystemer og brændselskredsløbsanlæg, som er i brug i Fællesskabet, eller, i det omfang det er nødvendigt for at fastholde
  og udvikle
  generel ekspertise inden for nuklear sikkerhed i Fællesskabet, de reaktortyper og brændselskredsløbsanlæg, som vil kunne anvendes i fremtiden, med fokus udelukkende på sikkerhedsaspekterne, herunder alle aspekter af brændselskredsløbet såsom separation og transmutation.
  Støtte til udveksling af oplysninger og bedste praksis vedrørende sikkerheden i reaktorsystemer og brændselskredsløb, som er i brug på nuværende tidspunkt, navnlig i forbindelse med nukleare anlæg, der ligger i nærheden af en eller flere landegrænser mellem medlemsstater. |
| --- | --- |

1)

Nuklear sikkerhed: sikkerheden i reaktorsystemer og brændselskredsløbsanlæg, som er i brug i Fællesskabet, eller, i det omfang det er nødvendigt for at fastholde
  og udvikle
  generel ekspertise inden for nuklear sikkerhed i Fællesskabet, de reaktortyper og brændselskredsløbsanlæg, som vil kunne anvendes i fremtiden, med fokus udelukkende på sikkerhedsaspekterne, herunder alle aspekter af brændselskredsløbet såsom separation og transmutation.
  Støtte til udveksling af oplysninger og bedste praksis vedrørende sikkerheden i reaktorsystemer og brændselskredsløb, som er i brug på nuværende tidspunkt, navnlig i forbindelse med nukleare anlæg, der ligger i nærheden af en eller flere landegrænser mellem medlemsstater.

og udvikle

Støtte til udveksling af oplysninger og bedste praksis vedrørende sikkerheden i reaktorsystemer og brændselskredsløb, som er i brug på nuværende tidspunkt, navnlig i forbindelse med nukleare anlæg, der ligger i nærheden af en eller flere landegrænser mellem medlemsstater.

Ændring 29

Ændring 29

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — stk. 5 — litra a — nr. 3

Bilag I — stk. 5 — litra a — nr. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3) | Dekommissionering: forskning til støtte for udvikling og evaluering af teknologier til dekommissionering af nukleare anlæg og udbedring af miljøskader; støtte til udveksling af bedste praksis og viden om dekommissionering. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3)

Dekommissionering: forskning til støtte for udvikling og evaluering af teknologier til dekommissionering af nukleare anlæg og udbedring af miljøskader; støtte til udveksling af bedste praksis og viden om dekommissionering.

| 3) | Dekommissionering: forskning til støtte for udvikling og evaluering af teknologier til dekommissionering af nukleare anlæg og udbedring af miljøskader; støtte til udveksling af bedste praksis og viden om dekommissionering
  , herunder videndeling i forbindelse med nukleare anlæg, der ligger i nærheden af en eller flere landegrænser mellem medlemsstater, og ved at samle ressourcer og personale i ekspertisecentre
  . |
| --- | --- |

3)

Dekommissionering: forskning til støtte for udvikling og evaluering af teknologier til dekommissionering af nukleare anlæg og udbedring af miljøskader; støtte til udveksling af bedste praksis og viden om dekommissionering
  , herunder videndeling i forbindelse med nukleare anlæg, der ligger i nærheden af en eller flere landegrænser mellem medlemsstater, og ved at samle ressourcer og personale i ekspertisecentre
  .

, herunder videndeling i forbindelse med nukleare anlæg, der ligger i nærheden af en eller flere landegrænser mellem medlemsstater, og ved at samle ressourcer og personale i ekspertisecentre

Ændring 30

Ændring 30

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — undertitel 4 — tabel — kolonne 4 — række 3

Bilag II — undertitel 4 — tabel — kolonne 4 — række 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Indikatorer for innovationsrelaterede virkningsveje | Indikatorer for innovationsrelaterede virkningsveje |
| Euratomprogrammets bidrag til
  EU's
  fremskridt hen imod
  målet om 3
  % af BNP | Euratomprogrammets bidrag til
  Unionens
  fremskridt hen imod
  det forsknings- og udviklingsrelaterede (F&U) udgiftsmål på 3
   % af BNP |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Indikatorer for innovationsrelaterede virkningsveje

Indikatorer for innovationsrelaterede virkningsveje

Euratomprogrammets bidrag til
  EU's
  fremskridt hen imod
  målet om 3
  % af BNP

EU's

målet om 3

Euratomprogrammets bidrag til
  Unionens
  fremskridt hen imod
  det forsknings- og udviklingsrelaterede (F&U) udgiftsmål på 3
   % af BNP

Unionens

det forsknings- og udviklingsrelaterede (F&U) udgiftsmål på 3

---

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...] af [...] om oprettelse af EU FP9 — rammeprogrammet for forskning og innovation (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1291/2013 (EUT [...]).

20

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...] af [...] om oprettelse af EU FP9 — rammeprogrammet for forskning og innovation (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1291/2013 (EUT [...]).

20

---

Torsdag den 17. januar 2019

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/565 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/565

---

P8_TA(2019)0035

Programmet for nuklear dekommissionering af Ignalina-atomkraftværket i Litauen *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2019 om forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af programmet for nuklear dekommissionering af Ignalina-atomkraftværket i Litauen (Ignalina-programmet) og om ophævelse af Rådets forordning (EU) nr. 1369/2013 (COM(2018)0466 — C8-0394/2018 — 2018/0251(NLE))

(Høring)

(2020/C 411/48)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2018)0466), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2018)0466),

| — | der henviser til tiltrædelsesakten af 2003, særlig artikel 3 i protokol nr. 4, der er knyttet hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til tiltrædelsesakten af 2003, særlig artikel 3 i protokol nr. 4, der er knyttet hertil,

| — | der henviser til Rådets anmodning om udtalelse (C8-0394/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets anmodning om udtalelse (C8-0394/2018),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0413/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0413/2018),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | I overensstemmelse med protokol nr. 4 til tiltrædelsesakten af 2003 om Ignalina-atomkraftværket (1) har Litauen forpligtet sig til at lukke blok 1 og 2 på Ignalina-atomkraftværket senest henholdsvis den 31. december 2004 og den 31. december 2009 og til efterfølgende at dekommissionere disse enheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

I overensstemmelse med protokol nr. 4 til tiltrædelsesakten af 2003 om Ignalina-atomkraftværket (1) har Litauen forpligtet sig til at lukke blok 1 og 2 på Ignalina-atomkraftværket senest henholdsvis den 31. december 2004 og den 31. december 2009 og til efterfølgende at dekommissionere disse enheder.

| (1) | I overensstemmelse med protokol nr. 4 til tiltrædelsesakten af 2003 om Ignalina-atomkraftværket (1) har Litauen forpligtet sig til at lukke blok 1 og 2 på Ignalina-atomkraftværket senest henholdsvis den 31. december 2004 og den 31. december 2009 og til efterfølgende at dekommissionere disse enheder.
  Protokol nr. 4 udgør fortsat retsgrundlaget for Ignalina-programmet. |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med protokol nr. 4 til tiltrædelsesakten af 2003 om Ignalina-atomkraftværket (1) har Litauen forpligtet sig til at lukke blok 1 og 2 på Ignalina-atomkraftværket senest henholdsvis den 31. december 2004 og den 31. december 2009 og til efterfølgende at dekommissionere disse enheder.
  Protokol nr. 4 udgør fortsat retsgrundlaget for Ignalina-programmet.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | I overensstemmelse med sine forpligtelser i henhold til tiltrædelsesakten og med EU-bistand lukkede Litauen de to enheder inden for de respektive frister og gjorde betydelige fremskridt hen imod deres dekommissionering. Yderligere arbejde er nødvendigt for at fortsætte nedbringelsen af det radiologiske risikoniveau. Baseret på de foreliggende overslag kræves der yderligere økonomiske ressourcer til dette formål efter 2020. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

I overensstemmelse med sine forpligtelser i henhold til tiltrædelsesakten og med EU-bistand lukkede Litauen de to enheder inden for de respektive frister og gjorde betydelige fremskridt hen imod deres dekommissionering. Yderligere arbejde er nødvendigt for at fortsætte nedbringelsen af det radiologiske risikoniveau. Baseret på de foreliggende overslag kræves der yderligere økonomiske ressourcer til dette formål efter 2020.

| (2) | I overensstemmelse med sine forpligtelser i henhold til tiltrædelsesakten og med EU-bistand lukkede Litauen de to enheder inden for de respektive frister og gjorde betydelige fremskridt hen imod deres dekommissionering. Yderligere arbejde er nødvendigt for at fortsætte nedbringelsen af det radiologiske risikoniveau. Baseret på de foreliggende overslag
  og den planlagte endelige dato for lukningen i 2038
  kræves der
  betydeligt
  yderligere økonomiske ressourcer til dette formål efter 2020.
  For at gøre det muligt at afslutte dekommissioneringsplanen i 2038 vil det være nødvendigt at finde en løsning på finansieringskløften på 1 548  mio. EUR. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med sine forpligtelser i henhold til tiltrædelsesakten og med EU-bistand lukkede Litauen de to enheder inden for de respektive frister og gjorde betydelige fremskridt hen imod deres dekommissionering. Yderligere arbejde er nødvendigt for at fortsætte nedbringelsen af det radiologiske risikoniveau. Baseret på de foreliggende overslag
  og den planlagte endelige dato for lukningen i 2038
  kræves der
  betydeligt
  yderligere økonomiske ressourcer til dette formål efter 2020.
  For at gøre det muligt at afslutte dekommissioneringsplanen i 2038 vil det være nødvendigt at finde en løsning på finansieringskløften på 1 548  mio. EUR.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | De aktiviteter, der er omfattet af denne forordning, bør være i overensstemmelse med gældende EU-ret og national lovgivning. Dekommissioneringen af atomkraftværket, der er omfattet af denne forordning, bør foretages i overensstemmelse med lovgivningen om nuklear sikkerhed, navnlig Rådets direktiv 2009/71/Euratom (1) og affaldshåndtering, navnlig Rådets direktiv 2011/70/Euratom (2). Det endelige ansvar for nuklear sikkerhed og for sikkerheden ved håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald forbliver hos Litauen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

De aktiviteter, der er omfattet af denne forordning, bør være i overensstemmelse med gældende EU-ret og national lovgivning. Dekommissioneringen af atomkraftværket, der er omfattet af denne forordning, bør foretages i overensstemmelse med lovgivningen om nuklear sikkerhed, navnlig Rådets direktiv 2009/71/Euratom (1) og affaldshåndtering, navnlig Rådets direktiv 2011/70/Euratom (2). Det endelige ansvar for nuklear sikkerhed og for sikkerheden ved håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald forbliver hos Litauen.

| (3) | De aktiviteter, der er omfattet af denne forordning, bør være i overensstemmelse med gældende EU-ret og national lovgivning. Dekommissioneringen af atomkraftværket, der er omfattet af denne forordning, bør foretages i overensstemmelse med lovgivningen om nuklear sikkerhed, navnlig Rådets direktiv 2009/71/Euratom (1) og affaldshåndtering, navnlig Rådets direktiv 2011/70/Euratom (2). Det endelige ansvar for nuklear sikkerhed og for sikkerheden ved håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald forbliver hos Litauen.
  I direktiv 2011/70/Euratom gives der imidlertid mulighed for, at Unionen kan bidrage til en bred vifte af dekommissioneringsprojekter, herunder lagring og deponering af brugt brændsel og radioaktivt affald. Selvom det i direktiv 2011/70/Euratom fastslås, at udgifterne til håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald skal afholdes af dem, der har frembragt disse materialer, kan den bestemmelse ikke anvendes med tilbagevirkende kraft på Litauen, der lukkede Ignalina-atomkraftværket inden vedtagelsen af nævnte direktiv og således ikke var i stand til at akkumulere tilstrækkelige midler til lagring og deponering af brugt brændsel og radioaktivt affald. |
| --- | --- |

(3)

De aktiviteter, der er omfattet af denne forordning, bør være i overensstemmelse med gældende EU-ret og national lovgivning. Dekommissioneringen af atomkraftværket, der er omfattet af denne forordning, bør foretages i overensstemmelse med lovgivningen om nuklear sikkerhed, navnlig Rådets direktiv 2009/71/Euratom (1) og affaldshåndtering, navnlig Rådets direktiv 2011/70/Euratom (2). Det endelige ansvar for nuklear sikkerhed og for sikkerheden ved håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald forbliver hos Litauen.
  I direktiv 2011/70/Euratom gives der imidlertid mulighed for, at Unionen kan bidrage til en bred vifte af dekommissioneringsprojekter, herunder lagring og deponering af brugt brændsel og radioaktivt affald. Selvom det i direktiv 2011/70/Euratom fastslås, at udgifterne til håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald skal afholdes af dem, der har frembragt disse materialer, kan den bestemmelse ikke anvendes med tilbagevirkende kraft på Litauen, der lukkede Ignalina-atomkraftværket inden vedtagelsen af nævnte direktiv og således ikke var i stand til at akkumulere tilstrækkelige midler til lagring og deponering af brugt brændsel og radioaktivt affald.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | I erkendelse af at den for tidlige lukning og deraf følgende dekommissionering af Ignalina-atomkraftværket med dets to RBMK-reaktorenheder på 1 500 MW, der er en arv fra det tidligere Sovjetunionen, var uden fortilfælde og udgjorde en så usædvanlig stor finansiel byrde for Litauen, at det ikke stod i et rimeligt forhold til landets størrelse og økonomiske formåen, blev det fastsat i protokol nr. 4, at Unionens bistand under Ignalina-programmet skal fortsættes løbende og forlænges efter 2006 for perioden for de næste finansielle overslag. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

I erkendelse af at den for tidlige lukning og deraf følgende dekommissionering af Ignalina-atomkraftværket med dets to RBMK-reaktorenheder på 1 500 MW, der er en arv fra det tidligere Sovjetunionen, var uden fortilfælde og udgjorde en så usædvanlig stor finansiel byrde for Litauen, at det ikke stod i et rimeligt forhold til landets størrelse og økonomiske formåen, blev det fastsat i protokol nr. 4, at Unionens bistand under Ignalina-programmet skal fortsættes løbende og forlænges efter 2006 for perioden for de næste finansielle overslag.

| (4) | I erkendelse af at den for tidlige lukning og deraf følgende dekommissionering af Ignalina-atomkraftværket med dets to RBMK-reaktorenheder på 1 500  MW
  (grafitmodererede og af kanaltypen), der ligner dem, der blev brugt i Tjernobyl, og som
  er en arv fra det tidligere Sovjetunionen, var uden fortilfælde
  , eftersom der intet andet sted i verden i praksis har været et tilfælde, hvor en reaktor med en lignende konstruktion er blevet demonteret,
  og
  da det
  udgjorde en så usædvanlig stor finansiel byrde for Litauen, at det ikke stod i et rimeligt forhold til landets størrelse og økonomiske formåen, blev det fastsat i protokol nr. 4, at Unionens bistand under Ignalina-programmet skal fortsættes løbende og forlænges efter 2006 for perioden for de næste finansielle overslag
  indtil den endelige dato for lukningen, som i øjeblikket er planlagt til at finde sted i 2038
  . |
| --- | --- |

(4)

I erkendelse af at den for tidlige lukning og deraf følgende dekommissionering af Ignalina-atomkraftværket med dets to RBMK-reaktorenheder på 1 500  MW
  (grafitmodererede og af kanaltypen), der ligner dem, der blev brugt i Tjernobyl, og som
  er en arv fra det tidligere Sovjetunionen, var uden fortilfælde
  , eftersom der intet andet sted i verden i praksis har været et tilfælde, hvor en reaktor med en lignende konstruktion er blevet demonteret,
  og
  da det
  udgjorde en så usædvanlig stor finansiel byrde for Litauen, at det ikke stod i et rimeligt forhold til landets størrelse og økonomiske formåen, blev det fastsat i protokol nr. 4, at Unionens bistand under Ignalina-programmet skal fortsættes løbende og forlænges efter 2006 for perioden for de næste finansielle overslag
  indtil den endelige dato for lukningen, som i øjeblikket er planlagt til at finde sted i 2038
  .

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Programmet bør også sikre formidlingen af viden fra programmet til alle medlemsstater i samordning og synergi med de øvrige relevante EU-programmer for dekommissioneringsaktiviteter i Bulgarien, Slovakiet og Kommissionens Fælles Forskningscenter
  , da sådanne
  foranstaltninger
  giver
  den største EU-merværdi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Programmet bør også sikre formidlingen af viden fra programmet til alle medlemsstater i samordning og synergi med de øvrige relevante EU-programmer for dekommissioneringsaktiviteter i Bulgarien, Slovakiet og Kommissionens Fælles Forskningscenter
  , da sådanne
  foranstaltninger
  giver
  den største EU-merværdi.

| (10) | Programmet bør også sikre formidlingen af viden fra programmet til alle medlemsstater i samordning og synergi med de øvrige relevante EU-programmer for dekommissioneringsaktiviteter i Bulgarien, Slovakiet og Kommissionens Fælles Forskningscenter
  . For at disse
  foranstaltninger
  kan skabe
  den største EU-merværdi
  , bør finansieringen til formidlingen af viden ikke være en del af finansieringen til dekommissioneringsarbejdet, men komme fra andre finansielle kilder i Unionen
  . |
| --- | --- |

(10)

Programmet bør også sikre formidlingen af viden fra programmet til alle medlemsstater i samordning og synergi med de øvrige relevante EU-programmer for dekommissioneringsaktiviteter i Bulgarien, Slovakiet og Kommissionens Fælles Forskningscenter
  . For at disse
  foranstaltninger
  kan skabe
  den største EU-merværdi
  , bør finansieringen til formidlingen af viden ikke være en del af finansieringen til dekommissioneringsarbejdet, men komme fra andre finansielle kilder i Unionen
  .

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Dekommissioneringen af Ignalina-atomkraftværket bør gennemføres under anvendelse af den bedste tilgængelige tekniske ekspertise, og under hensyntagen til karakteren af og de teknologiske specifikationer for de anlæg, der skal dekommissioneres, med henblik på at sikre sikkerheden og størst mulig effektivitet og derved tage hensyn til bedste internationale praksis. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Dekommissioneringen af Ignalina-atomkraftværket bør gennemføres under anvendelse af den bedste tilgængelige tekniske ekspertise, og under hensyntagen til karakteren af og de teknologiske specifikationer for de anlæg, der skal dekommissioneres, med henblik på at sikre sikkerheden og størst mulig effektivitet og derved tage hensyn til bedste internationale praksis.

| (11) | Dekommissioneringen af Ignalina-atomkraftværket bør gennemføres under anvendelse af den bedste tilgængelige tekniske ekspertise, og under hensyntagen til karakteren af og de teknologiske specifikationer for de anlæg, der skal dekommissioneres, med henblik på at sikre sikkerheden og størst mulig effektivitet og derved tage hensyn til bedste internationale praksis
  og sikre konkurrencedygtige lønninger til kvalificeret personale
  . |
| --- | --- |

(11)

Dekommissioneringen af Ignalina-atomkraftværket bør gennemføres under anvendelse af den bedste tilgængelige tekniske ekspertise, og under hensyntagen til karakteren af og de teknologiske specifikationer for de anlæg, der skal dekommissioneres, med henblik på at sikre sikkerheden og størst mulig effektivitet og derved tage hensyn til bedste internationale praksis
  og sikre konkurrencedygtige lønninger til kvalificeret personale
  .

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Kommissionen og Litauen bør sikre en effektiv overvågning og kontrol af forløbet af dekommissioneringsprocessen for at garantere den største EU-merværdi af den finansiering, der er bevilget i medfør af denne forordning
  , selv om det endelige ansvar for dekommissioneringen fortsat ligger hos Litauen
  . Dette omfatter effektiv
  måling
  af fremskridt og performance og om nødvendigt
  vedtagelsen
  af korrigerende foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Kommissionen og Litauen bør sikre en effektiv overvågning og kontrol af forløbet af dekommissioneringsprocessen for at garantere den største EU-merværdi af den finansiering, der er bevilget i medfør af denne forordning
  , selv om det endelige ansvar for dekommissioneringen fortsat ligger hos Litauen
  . Dette omfatter effektiv
  måling
  af fremskridt og performance og om nødvendigt
  vedtagelsen
  af korrigerende foranstaltninger.

| (12) | Kommissionen og Litauen bør sikre en effektiv overvågning og kontrol af forløbet af dekommissioneringsprocessen for at garantere den største EU-merværdi af den finansiering, der er bevilget i medfør af denne forordning. Dette omfatter effektiv
  overvågning
  af fremskridt og performance og om nødvendigt
  vedtagelse
  af korrigerende foranstaltninger
  sammen med Litauen og Unionen
  . |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen og Litauen bør sikre en effektiv overvågning og kontrol af forløbet af dekommissioneringsprocessen for at garantere den største EU-merværdi af den finansiering, der er bevilget i medfør af denne forordning. Dette omfatter effektiv
  overvågning
  af fremskridt og performance og om nødvendigt
  vedtagelse
  af korrigerende foranstaltninger
  sammen med Litauen og Unionen
  .

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Programmet bør gennemføres med en fælles finansiel indsats fra Unionen og Litauen. Der bør fastsættes en
  øvre
  grænse for Unionens samfinansiering i overensstemmelse med den samfinansieringspraksis, der er udviklet under de foregående programmer. Under hensyntagen til
  praksis med sammenlignelige EU-programmer
  og
  den styrkede litauiske økonomi
  bør
  EU's
  medfinansieringssats
  ikke overstige 80
  % af de støtteberettigede omkostninger fra starten af Ignalina-dekommissioneringsprogrammet til afslutningen af gennemførelsen af de aktiviteter, der finansieres i medfør af denne forordning. Den øvrige samfinansiering bør tilvejebringes af Litauen og andre kilder end Unionens budget
  , herunder
  navnlig fra internationale finansielle institutioner og andre donorer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Programmet bør gennemføres med en fælles finansiel indsats fra Unionen og Litauen. Der bør fastsættes en
  øvre
  grænse for Unionens samfinansiering i overensstemmelse med den samfinansieringspraksis, der er udviklet under de foregående programmer. Under hensyntagen til
  praksis med sammenlignelige EU-programmer
  og
  den styrkede litauiske økonomi
  bør
  EU's
  medfinansieringssats
  ikke overstige 80
  % af de støtteberettigede omkostninger fra starten af Ignalina-dekommissioneringsprogrammet til afslutningen af gennemførelsen af de aktiviteter, der finansieres i medfør af denne forordning. Den øvrige samfinansiering bør tilvejebringes af Litauen og andre kilder end Unionens budget
  , herunder
  navnlig fra internationale finansielle institutioner og andre donorer.

| (16) | Programmet bør gennemføres med en fælles finansiel indsats fra Unionen og Litauen.
  I protokol nr. 4 til tiltrædelsesakten af 2003 fastslås det, at Unionens bidrag inden for rammerne af Ignalina-programmet til visse foranstaltninger kan udgøre op til 100 % af de samlede udgifter.
  Der bør fastsættes en grænse for Unionens samfinansiering i overensstemmelse med den samfinansieringspraksis, der er udviklet under de foregående programmer. Under hensyntagen til
  konklusionerne i Kommissionens rapport fra 2018 om evalueringen og gennemførelsen af Unionens program for bistand til dekommissionering af kernekraftværker i Bulgarien, Slovakiet
  og
  Litauen og Litauens politiske tilsagn om at bidrage med 14 % af de samlede dekommissioneringsomkostninger
  bør
  Unionens
  medfinansieringssats
  være på 86
  % af de støtteberettigede omkostninger fra starten af Ignalina-dekommissioneringsprogrammet til afslutningen af gennemførelsen af de aktiviteter, der finansieres i medfør af denne forordning. Den øvrige samfinansiering bør tilvejebringes af Litauen og andre kilder end Unionens budget
  . Der bør gøres en indsats for at tiltrække finansiering fra andre kilder,
  navnlig fra internationale finansielle institutioner og andre donorer. |
| --- | --- |

(16)

Programmet bør gennemføres med en fælles finansiel indsats fra Unionen og Litauen.
  I protokol nr. 4 til tiltrædelsesakten af 2003 fastslås det, at Unionens bidrag inden for rammerne af Ignalina-programmet til visse foranstaltninger kan udgøre op til 100 % af de samlede udgifter.
  Der bør fastsættes en grænse for Unionens samfinansiering i overensstemmelse med den samfinansieringspraksis, der er udviklet under de foregående programmer. Under hensyntagen til
  konklusionerne i Kommissionens rapport fra 2018 om evalueringen og gennemførelsen af Unionens program for bistand til dekommissionering af kernekraftværker i Bulgarien, Slovakiet
  og
  Litauen og Litauens politiske tilsagn om at bidrage med 14 % af de samlede dekommissioneringsomkostninger
  bør
  Unionens
  medfinansieringssats
  være på 86
  % af de støtteberettigede omkostninger fra starten af Ignalina-dekommissioneringsprogrammet til afslutningen af gennemførelsen af de aktiviteter, der finansieres i medfør af denne forordning. Den øvrige samfinansiering bør tilvejebringes af Litauen og andre kilder end Unionens budget
  . Der bør gøres en indsats for at tiltrække finansiering fra andre kilder,
  navnlig fra internationale finansielle institutioner og andre donorer.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 16 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16a) | Uden for anvendelsesområdet for Ignalina-programmet har Litauen fortsat det endelige ansvar for at udvikle og investere i Ignalina-regionen, der er kendetegnet ved lave indkomster og landets højeste arbejdsløshed, hovedsagelig som følge af lukningen af Ignalina-atomkraftværket, regionens største arbejdsgiver. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16a)

Uden for anvendelsesområdet for Ignalina-programmet har Litauen fortsat det endelige ansvar for at udvikle og investere i Ignalina-regionen, der er kendetegnet ved lave indkomster og landets højeste arbejdsløshed, hovedsagelig som følge af lukningen af Ignalina-atomkraftværket, regionens største arbejdsgiver.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | Programmet falder ind under Litauens nationale program i henhold til Rådets direktiv 2011/70/Euratom. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

Programmet falder ind under Litauens nationale program i henhold til Rådets direktiv 2011/70/Euratom.

| (19) | Programmet falder ind under Litauens nationale program i henhold til Rådets direktiv 2011/70/Euratom
  og kan bidrage til gennemførelsen af det, uden at det berører direktivet
  . |
| --- | --- |

(19)

Programmet falder ind under Litauens nationale program i henhold til Rådets direktiv 2011/70/Euratom
  og kan bidrage til gennemførelsen af det, uden at det berører direktivet
  .

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 23 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (23a) | Af historiske årsager er Unionens finansielle støtte til dekommissioneringen af Ignalina-kernereaktoren fuldt ud berettiget, men programmet bør ikke danne præcedens for anvendelse af EU-midler til dekommissionering af andre kernereaktorer. De enkelte medlemsstater bør have en etisk forpligtelse til at undgå enhver urimelig byrde på fremtidige generationer med hensyn til brugt brændsel og radioaktivt affald, herunder radioaktivt affald, der forventes fra dekommissioneringen af eksisterende nukleare anlæg. De nationale politikker er nødt til at være baseret på princippet om, at »forureneren betaler«. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23a)

Af historiske årsager er Unionens finansielle støtte til dekommissioneringen af Ignalina-kernereaktoren fuldt ud berettiget, men programmet bør ikke danne præcedens for anvendelse af EU-midler til dekommissionering af andre kernereaktorer. De enkelte medlemsstater bør have en etisk forpligtelse til at undgå enhver urimelig byrde på fremtidige generationer med hensyn til brugt brændsel og radioaktivt affald, herunder radioaktivt affald, der forventes fra dekommissioneringen af eksisterende nukleare anlæg. De nationale politikker er nødt til at være baseret på princippet om, at »forureneren betaler«.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 23 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (23b) | I Kommissionens henstilling 2006/851/Euratom påpeges det, at operatører af nukleare anlæg — i overensstemmelse med princippet om, at »forureneren betaler«– i løbet af anlæggenes produktive levetid bør hensætte tilstrækkelige finansielle ressourcer til at dække de fremtidige dekommissioneringsomkostninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23b)

I Kommissionens henstilling 2006/851/Euratom påpeges det, at operatører af nukleare anlæg — i overensstemmelse med princippet om, at »forureneren betaler«– i løbet af anlæggenes produktive levetid bør hensætte tilstrækkelige finansielle ressourcer til at dække de fremtidige dekommissioneringsomkostninger.

Ændring 13

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Programmets overordnede målsætning er at bistå Litauen med at gennemføre
  dekommissioneringen
  af Ignalina-atomkraftværket, med særlig fokus på håndtering af de radiologiske sikkerhedsudfordringer ved dekommissioneringen af Ignalina-atomkraftværket,
  samtidig med
  at
  der sikres bred formidling til alle EU-medlemsstater af den viden, der derved genereres om nuklear dekommissionering
  . | 1.   Programmets overordnede målsætning er
  i fyldestgørende grad
  at bistå Litauen med at gennemføre
  en sikker dekommissionering
  af Ignalina-atomkraftværket, med særlig fokus på håndtering af de radiologiske sikkerhedsudfordringer ved dekommissioneringen af Ignalina-atomkraftværket,
  herunder ved
  at
  sørge for sikkerheden på det midlertidige oplagringsanlæg til brugt brændsel
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Programmets overordnede målsætning er at bistå Litauen med at gennemføre
  dekommissioneringen
  af Ignalina-atomkraftværket, med særlig fokus på håndtering af de radiologiske sikkerhedsudfordringer ved dekommissioneringen af Ignalina-atomkraftværket,
  samtidig med
  at
  der sikres bred formidling til alle EU-medlemsstater af den viden, der derved genereres om nuklear dekommissionering
  .

1.   Programmets overordnede målsætning er
  i fyldestgørende grad
  at bistå Litauen med at gennemføre
  en sikker dekommissionering
  af Ignalina-atomkraftværket, med særlig fokus på håndtering af de radiologiske sikkerhedsudfordringer ved dekommissioneringen af Ignalina-atomkraftværket,
  herunder ved
  at
  sørge for sikkerheden på det midlertidige oplagringsanlæg til brugt brændsel
  .

Ændring 14

Ændring 14

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2

Artikel 3 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Programmet har som
  specifikt mål
  at gennemføre demonteringen og dekontamineringen af udstyr og reaktorskakter på Ignalina-atomkraftværket i overensstemmelse med dekommissioneringsplanen, fortsætte med den sikre håndtering af dekommissioneringsaffald og historisk affald
  og at formidle den genererede viden til EU-interessenterne
  . | 2.   Programmet har som
  hovedmålsætning
  at gennemføre demonteringen og dekontamineringen af udstyr og reaktorskakter på Ignalina-atomkraftværket i overensstemmelse med dekommissioneringsplanen
  og at
  fortsætte med den sikre håndtering af dekommissioneringsaffald og historisk affald. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Programmet har som
  specifikt mål
  at gennemføre demonteringen og dekontamineringen af udstyr og reaktorskakter på Ignalina-atomkraftværket i overensstemmelse med dekommissioneringsplanen, fortsætte med den sikre håndtering af dekommissioneringsaffald og historisk affald
  og at formidle den genererede viden til EU-interessenterne
  .

2.   Programmet har som
  hovedmålsætning
  at gennemføre demonteringen og dekontamineringen af udstyr og reaktorskakter på Ignalina-atomkraftværket i overensstemmelse med dekommissioneringsplanen
  og at
  fortsætte med den sikre håndtering af dekommissioneringsaffald og historisk affald.

Ændring 15

Ændring 15

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 3 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Programmet har også en supplerende målsætning om at sikre bred formidling af den frembragte viden om nuklear dekommissionering i alle medlemsstater. Den supplerende målsætning finansieres af det finansielle bistandsprogram til dekommissionering af nukleare anlæg og håndtering af radioaktivt affald (COM(2018)0467). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Programmet har også en supplerende målsætning om at sikre bred formidling af den frembragte viden om nuklear dekommissionering i alle medlemsstater. Den supplerende målsætning finansieres af det finansielle bistandsprogram til dekommissionering af nukleare anlæg og håndtering af radioaktivt affald (COM(2018)0467).

Ændring 16

Ændring 16

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3

Artikel 3 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Den detaljerede beskrivelse af
  det specifikke mål
  fremgår af bilag I.
  Kommissionen kan ved gennemførelsesretsakter ændre bilag I efter undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 2. | 3.   Den detaljerede beskrivelse af
  hovedmålsætningen
  fremgår af bilag I. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Den detaljerede beskrivelse af
  det specifikke mål
  fremgår af bilag I.
  Kommissionen kan ved gennemførelsesretsakter ændre bilag I efter undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 2.

3.   Den detaljerede beskrivelse af
  hovedmålsætningen
  fremgår af bilag I.

Ændring 17

Ændring 17

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1

Artikel 4 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på 552 000 000 EUR i løbende priser. | 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  780 000 000 EUR
  i løbende priser
  til gennemførelsen af programmets hovedmålsætning (dekommissioneringsaktiviteter)
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på 552 000 000 EUR i løbende priser.

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  780 000 000 EUR
  i løbende priser
  til gennemførelsen af programmets hovedmålsætning (dekommissioneringsaktiviteter)
  .

Ændring 18

Ændring 18

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1

Artikel 7 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Den
  maksimale
  EU-samfinansieringssats for programmet er
  højst 80
   %. Den øvrige samfinansiering skal tilvejebringes af Litauen og andre kilder end Unionens budget. | Den
  samlede
  EU-samfinansieringssats for programmet er
  86
   %. Den øvrige samfinansiering skal tilvejebringes af Litauen og andre kilder end Unionens budget. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Den
  maksimale
  EU-samfinansieringssats for programmet er
  højst 80
   %. Den øvrige samfinansiering skal tilvejebringes af Litauen og andre kilder end Unionens budget.

maksimale

højst 80

Den
  samlede
  EU-samfinansieringssats for programmet er
  86
   %. Den øvrige samfinansiering skal tilvejebringes af Litauen og andre kilder end Unionens budget.

samlede

86

Ændring 19

Ændring 19

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — punkt 4

Bilag I — punkt 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4. | Vigtige radiologiske sikkerhedsudfordringer i finansieringsperioden 2021-2027 bliver tacklet gennem aktiviteter under punkt P.1, P.2 og P.4.
  Særlig
  demontering af reaktorernes kerner
  er
  dækket under punkt P.2.
  Mindre udfordringer behandles under
  punkt
  P.3, mens punkterne
  P.0 og P.5 dækker støtte til dekommissioneringsaktiviteter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.

Vigtige radiologiske sikkerhedsudfordringer i finansieringsperioden 2021-2027 bliver tacklet gennem aktiviteter under punkt P.1, P.2 og P.4.
  Særlig
  demontering af reaktorernes kerner
  er
  dækket under punkt P.2.
  Mindre udfordringer behandles under
  punkt
  P.3, mens punkterne
  P.0 og P.5 dækker støtte til dekommissioneringsaktiviteter.

Særlig

er

Mindre udfordringer behandles under

P.3, mens punkterne

| 4. | Vigtige radiologiske sikkerhedsudfordringer i finansieringsperioden 2021-2027 bliver tacklet gennem aktiviteter under punkt P.1, P.2
  , P.3
  og P.4.
  Navnlig er
  demontering af reaktorernes kerner dækket under punkt P.2. Punkt P.0 og P.5 dækker støtte til dekommissioneringsaktiviteter. |
| --- | --- |

4.

Vigtige radiologiske sikkerhedsudfordringer i finansieringsperioden 2021-2027 bliver tacklet gennem aktiviteter under punkt P.1, P.2
  , P.3
  og P.4.
  Navnlig er
  demontering af reaktorernes kerner dækket under punkt P.2. Punkt P.0 og P.5 dækker støtte til dekommissioneringsaktiviteter.

, P.3

Navnlig er

Ændring 20

Ændring 20

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — punkt 5 — tabel 1 — punkt P.3

Bilag I — punkt 5 — tabel 1 — punkt P.3

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

TABEL 1

| # | Punkt | Prioritet |
| --- | --- | --- |
| P.3 | Håndtering af brugt nukleart brændsel | II |

#

Punkt

Prioritet

P.3

Håndtering af brugt nukleart brændsel

II

II

Ændring

Ændring

TABEL 1

| # | Punkt | Prioritet |
| --- | --- | --- |
| P.3 | Håndtering af brugt nukleart brændsel | I |

#

Punkt

Prioritet

P.3

Håndtering af brugt nukleart brændsel

I

I

Ændring 21

Ændring 21

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — punkt 7

Bilag I — punkt 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7. | Deponering af brugt brændsel og radioaktivt affald i dybtliggende geologiske lagre er udelukket fra programmets anvendelsesområde
  og skal udvikles af
  Litauen i 
  sit nationale program for håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald som krævet i Rådets direktiv 2011/70/Euratom
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.

Deponering af brugt brændsel og radioaktivt affald i dybtliggende geologiske lagre er udelukket fra programmets anvendelsesområde
  og skal udvikles af
  Litauen i 
  sit nationale program for håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald som krævet i Rådets direktiv 2011/70/Euratom
  .

og skal udvikles af

sit nationale program for håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald som krævet i Rådets direktiv 2011/70/Euratom

| 7. | Selvom
  deponering af brugt brændsel og radioaktivt affald i dybtliggende geologiske lagre er udelukket fra programmets anvendelsesområde
  i perioden 2021-2027, begynder
  Litauen
  og Unionen
  i 
  god tid at afholde høringer om eventuelt at inkludere disse aktiviteter i programmets anvendelsesområde inden for rammerne af den næste flerårige finansielle ramme
  . |
| --- | --- |

7.

Selvom
  deponering af brugt brændsel og radioaktivt affald i dybtliggende geologiske lagre er udelukket fra programmets anvendelsesområde
  i perioden 2021-2027, begynder
  Litauen
  og Unionen
  i 
  god tid at afholde høringer om eventuelt at inkludere disse aktiviteter i programmets anvendelsesområde inden for rammerne af den næste flerårige finansielle ramme
  .

Selvom

i perioden 2021-2027, begynder

og Unionen

god tid at afholde høringer om eventuelt at inkludere disse aktiviteter i programmets anvendelsesområde inden for rammerne af den næste flerårige finansielle ramme

---

(1)  EUT L 236 af 23.9.2003, s. 944.

1

(1)  EUT L 236 af 23.9.2003, s. 944.

1

(1)  Rådets direktiv 2009/71/Euratom af 25. juni 2009 om EF-rammebestemmelser for nukleare anlægs nukleare sikkerhed (EUT L 172 af 2.7.2009, s. 18).

1

(2)  Rådets direktiv 2011/70/Euratom af 19. juli 2011 om fastsættelse af en fællesskabsramme for ansvarlig og sikker håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald (EUT L 199 af 2.8.2011, s. 48).

2

(1)  Rådets direktiv 2009/71/Euratom af 25. juni 2009 om EF-rammebestemmelser for nukleare anlægs nukleare sikkerhed (EUT L 172 af 2.7.2009, s. 18).

1

(2)  Rådets direktiv 2011/70/Euratom af 19. juli 2011 om fastsættelse af en fællesskabsramme for ansvarlig og sikker håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald (EUT L 199 af 2.8.2011, s. 48).

2

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/574 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/574

---

P8_TA(2019)0038

Beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 17. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet (COM(2018)0324 — C8-0178/2018 — 2018/0136(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 411/49)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Retsstaten er et af de grundprincipper
  ,
  som Unionen bygger på. Som nævnt i artikel
  2 i traktaten om Den Europæiske Union
  er
  disse medlemsstaternes fælles værdigrundlag. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Retsstaten er et af de grundprincipper
  ,
  som Unionen bygger på. Som nævnt i artikel
  2 i traktaten om Den Europæiske Union
  er
  disse medlemsstaternes fælles værdigrundlag.

| (1) | Unionen bygger på værdierne om respekt for den menneskelige værdighed
  ,
  frihed, demokrati, ligestilling, retsstatsprincippet og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, jf. artikel
   2 i traktaten om Den Europæiske Union
  (TEU) og i kriterierne for EU-medlemskab. Som nævnt i artikel 2 i TEU udgør
  disse
  værdier
  medlemsstaternes fælles værdigrundlag
  i et samfund præget af pluralisme, ikkeforskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd
  . |
| --- | --- |

(1)

Unionen bygger på værdierne om respekt for den menneskelige værdighed
  ,
  frihed, demokrati, ligestilling, retsstatsprincippet og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, jf. artikel
   2 i traktaten om Den Europæiske Union
  (TEU) og i kriterierne for EU-medlemskab. Som nævnt i artikel 2 i TEU udgør
  disse
  værdier
  medlemsstaternes fælles værdigrundlag
  i et samfund præget af pluralisme, ikkeforskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd
  .

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1a) | Medlemsstaterne bør stå ved deres forpligtelser og foregå med et godt eksempel ved reelt at opfylde dem og bevæge sig hen imod en fælles kultur med retsstatsprincippet som en universel værdi, der anvendes upartisk af alle berørte parter. Fuld respekt for og fremme af disse principper er en afgørende forudsætning for det samlede europæiske projekts legitimitet og en grundlæggende betingelse for at opbygge borgernes tillid til Unionen og sikre en effektiv gennemførelse af dens politikker. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1a)

Medlemsstaterne bør stå ved deres forpligtelser og foregå med et godt eksempel ved reelt at opfylde dem og bevæge sig hen imod en fælles kultur med retsstatsprincippet som en universel værdi, der anvendes upartisk af alle berørte parter. Fuld respekt for og fremme af disse principper er en afgørende forudsætning for det samlede europæiske projekts legitimitet og en grundlæggende betingelse for at opbygge borgernes tillid til Unionen og sikre en effektiv gennemførelse af dens politikker.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 1 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1b) | I henhold til artikel 2, artikel 3, stk. 1, og artikel 7 i TEU har Unionen mulighed for at tage skridt til at værne om sin forfatningsmæssige kerne og de fælles værdier, som Unionen er baseret på, herunder dens budgetprincipper. Medlemsstaterne, Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og kandidatlandene er forpligtet til at respektere, beskytte og fremme disse principper og værdier og til at arbejde loyalt sammen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1b)

I henhold til artikel 2, artikel 3, stk. 1, og artikel 7 i TEU har Unionen mulighed for at tage skridt til at værne om sin forfatningsmæssige kerne og de fælles værdier, som Unionen er baseret på, herunder dens budgetprincipper. Medlemsstaterne, Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og kandidatlandene er forpligtet til at respektere, beskytte og fremme disse principper og værdier og til at arbejde loyalt sammen.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | I henhold til retsstatsprincippet skal alle offentlige myndigheder handle inden for lovens begrænsninger, i overensstemmelse med de demokratiske værdier og de grundlæggende rettigheder og under uafhængige og upartiske domstoles kontrol. Det kræver især, at principperne om legalitet (7), retssikkerhed (8), forbud mod vilkårlighed i den offentlige forvaltning (9), magtens deling (10) og effektiv retsbeskyttelse
  fra
  uafhængige
  domstoles side

   (11) respekteres (12). |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

I henhold til retsstatsprincippet skal alle offentlige myndigheder handle inden for lovens begrænsninger, i overensstemmelse med de demokratiske værdier og de grundlæggende rettigheder og under uafhængige og upartiske domstoles kontrol. Det kræver især, at principperne om legalitet (7), retssikkerhed (8), forbud mod vilkårlighed i den offentlige forvaltning (9), magtens deling (10) og effektiv retsbeskyttelse
  fra
  uafhængige
  domstoles side

   (11) respekteres (12).

| (2) | I henhold til retsstatsprincippet skal alle offentlige myndigheder handle inden for lovens begrænsninger, i overensstemmelse med de demokratiske værdier og
  respekten for
  de grundlæggende rettigheder og under uafhængige og upartiske domstoles kontrol. Det kræver især, at principperne om legalitet (7)

  , herunder en gennemsigtig, ansvarlig og demokratisk lovgivningsproces
  , retssikkerhed (8), forbud mod vilkårlighed i den offentlige forvaltning (9), magtens deling (10)

  , adgang til retlig prøvelse
  og effektiv retsbeskyttelse
  ved
  uafhængige
  og upartiske domstole

   (11) respekteres (12).
  Disse principper afspejles bl.a. på Europarådets Venedigkommissions niveau og er desuden baseret på Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols relevante retspraksis

   (12a)

  . |
| --- | --- |

(2)

I henhold til retsstatsprincippet skal alle offentlige myndigheder handle inden for lovens begrænsninger, i overensstemmelse med de demokratiske værdier og
  respekten for
  de grundlæggende rettigheder og under uafhængige og upartiske domstoles kontrol. Det kræver især, at principperne om legalitet (7)

  , herunder en gennemsigtig, ansvarlig og demokratisk lovgivningsproces
  , retssikkerhed (8), forbud mod vilkårlighed i den offentlige forvaltning (9), magtens deling (10)

  , adgang til retlig prøvelse
  og effektiv retsbeskyttelse
  ved
  uafhængige
  og upartiske domstole

   (11) respekteres (12).
  Disse principper afspejles bl.a. på Europarådets Venedigkommissions niveau og er desuden baseret på Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols relevante retspraksis

   (12a)

  .

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2a) | Tiltrædelseskriterierne eller Københavnskriterierne, som blev fastlagt af Det Europæiske Råd i København i 1993 og styrket af Det Europæiske Råd i Madrid i 1995, er de grundlæggende forudsætninger, som alle kandidatlande skal opfylde for at blive medlemsstater. Disse kriterier omfatter institutionel stabilitet, som garanterer demokratiet, retsstatsprincippet, menneskerettighederne og respekt for og beskyttelse af mindretal, en fungerende markedsøkonomi og evnen til at håndtere konkurrencepresset og markedskræfterne samt evnen til at kunne påtage sig forpligtelserne ved EU-medlemskab. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2a)

Tiltrædelseskriterierne eller Københavnskriterierne, som blev fastlagt af Det Europæiske Råd i København i 1993 og styrket af Det Europæiske Råd i Madrid i 1995, er de grundlæggende forudsætninger, som alle kandidatlande skal opfylde for at blive medlemsstater. Disse kriterier omfatter institutionel stabilitet, som garanterer demokratiet, retsstatsprincippet, menneskerettighederne og respekt for og beskyttelse af mindretal, en fungerende markedsøkonomi og evnen til at håndtere konkurrencepresset og markedskræfterne samt evnen til at kunne påtage sig forpligtelserne ved EU-medlemskab.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 2 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2b) | Et ansøgerlands manglende opfyldelse af de krævede standarder, værdier og demokratiske principper resulterer i en forsinkelse af det pågældende lands tiltrædelse af Unionen, indtil det fuldt ud opfylder disse standarder. De forpligtelser, der påhviler kandidatlande i henhold til Københavnskriterierne, gælder fortsat for medlemsstaterne efter tiltrædelse af Unionen i kraft af artikel 2 i TEU og princippet om loyalt samarbejde, som er fastsat i artikel 4 i TEU. Medlemsstaterne bør derfor vurderes med jævne mellemrum for at kontrollere, at deres lovgivning og praksisser fortsat er i overensstemmelse med disse kriterier og de fælles værdier, som Unionen bygger på, og derved sikre en forsvarlig retlig og administrativ ramme for gennemførelsen af Unionens politikker. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2b)

Et ansøgerlands manglende opfyldelse af de krævede standarder, værdier og demokratiske principper resulterer i en forsinkelse af det pågældende lands tiltrædelse af Unionen, indtil det fuldt ud opfylder disse standarder. De forpligtelser, der påhviler kandidatlande i henhold til Københavnskriterierne, gælder fortsat for medlemsstaterne efter tiltrædelse af Unionen i kraft af artikel 2 i TEU og princippet om loyalt samarbejde, som er fastsat i artikel 4 i TEU. Medlemsstaterne bør derfor vurderes med jævne mellemrum for at kontrollere, at deres lovgivning og praksisser fortsat er i overensstemmelse med disse kriterier og de fælles værdier, som Unionen bygger på, og derved sikre en forsvarlig retlig og administrativ ramme for gennemførelsen af Unionens politikker.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Retsstatsprincippet
  er
  en forudsætning
  for beskyttelsen af de øvrige grundlæggende værdier, som Unionen
  byger
  på, f.eks. frihed, demokrati, lighed og respekt for menneskerettighederne. Respekt for retsstatsprincippet er uløseligt forbundet med respekt for demokrati og for grundlæggende rettigheder: Der kan ikke være demokrati og respekt for grundlæggende rettigheder uden respekt for retsstatsprincippet og omvendt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Retsstatsprincippet
  er
  en forudsætning
  for beskyttelsen af de øvrige grundlæggende værdier, som Unionen
  byger
  på, f.eks. frihed, demokrati, lighed og respekt for menneskerettighederne. Respekt for retsstatsprincippet er uløseligt forbundet med respekt for demokrati og for grundlæggende rettigheder: Der kan ikke være demokrati og respekt for grundlæggende rettigheder uden respekt for retsstatsprincippet og omvendt.

| (3) | Selv om Unionens værdier ikke
  er
  rangordnet er retsstatsprincippet af helt afgørende betydning
  for beskyttelsen af de øvrige grundlæggende værdier, som Unionen
  bygger
  på, f.eks. frihed, demokrati, lighed og respekt for menneskerettighederne. Respekt for retsstatsprincippet er uløseligt forbundet med respekt for demokrati og for grundlæggende rettigheder: Der kan ikke være demokrati og respekt for grundlæggende rettigheder uden respekt for retsstatsprincippet og omvendt.
  Sammenhæng og konsekvens i interne og eksterne politikker om demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder er afgørende for Unionens troværdighed. |
| --- | --- |

(3)

Selv om Unionens værdier ikke
  er
  rangordnet er retsstatsprincippet af helt afgørende betydning
  for beskyttelsen af de øvrige grundlæggende værdier, som Unionen
  bygger
  på, f.eks. frihed, demokrati, lighed og respekt for menneskerettighederne. Respekt for retsstatsprincippet er uløseligt forbundet med respekt for demokrati og for grundlæggende rettigheder: Der kan ikke være demokrati og respekt for grundlæggende rettigheder uden respekt for retsstatsprincippet og omvendt.
  Sammenhæng og konsekvens i interne og eksterne politikker om demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder er afgørende for Unionens troværdighed.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Retslige
  organer
  bør
  handle uafhængigt og upartisk
  , og efterforskende og retsforfølgende myndigheder bør være i stand til at udøve deres funktion korrekt. De bør tildeles tilstrækkelige ressourcer og procedurer til at kunne handle effektivt og i fuld respekt for retten til en retfærdig rettergang. Disse betingelser skal være til stede som en minimumsgaranti mod ulovlige og vilkårlige beslutninger fra offentlige myndigheders side, der kunne skade Unionens finansielle interesser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Retslige
  organer
  bør
  handle uafhængigt og upartisk
  , og efterforskende og retsforfølgende myndigheder bør være i stand til at udøve deres funktion korrekt. De bør tildeles tilstrækkelige ressourcer og procedurer til at kunne handle effektivt og i fuld respekt for retten til en retfærdig rettergang. Disse betingelser skal være til stede som en minimumsgaranti mod ulovlige og vilkårlige beslutninger fra offentlige myndigheders side, der kunne skade Unionens finansielle interesser.

| (6) | Retslige
  organers uafhængighed og upartiskhed
  bør
  til enhver tid garanteres
  , og efterforskende og retsforfølgende myndigheder bør være i stand til at udøve deres funktion korrekt. De bør tildeles tilstrækkelige ressourcer og procedurer til at kunne handle effektivt og i fuld respekt for retten til en retfærdig rettergang. Disse betingelser skal være til stede som en minimumsgaranti mod ulovlige og vilkårlige beslutninger fra offentlige myndigheders side, der kunne
  svække disse grundlæggende principper og
  skade Unionens finansielle interesser. |
| --- | --- |

(6)

Retslige
  organers uafhængighed og upartiskhed
  bør
  til enhver tid garanteres
  , og efterforskende og retsforfølgende myndigheder bør være i stand til at udøve deres funktion korrekt. De bør tildeles tilstrækkelige ressourcer og procedurer til at kunne handle effektivt og i fuld respekt for retten til en retfærdig rettergang. Disse betingelser skal være til stede som en minimumsgaranti mod ulovlige og vilkårlige beslutninger fra offentlige myndigheders side, der kunne
  svække disse grundlæggende principper og
  skade Unionens finansielle interesser.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7a) | Anklagemyndighedens og dommerstandens uafhængighed omfatter både den formelle (de jure) og den aktuelle (de facto) uafhængighed i relation til anklagemyndigheden og dommerstanden samt de enkelte anklagere og dommere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7a)

Anklagemyndighedens og dommerstandens uafhængighed omfatter både den formelle (de jure) og den aktuelle (de facto) uafhængighed i relation til anklagemyndigheden og dommerstanden samt de enkelte anklagere og dommere.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Overholdelse af retsstatsprincippet er ikke blot
  vigtig
  for Unionens borgere, men også for forretningsinitiativer, innovation, investering og et velfungerende indre marked, der især vil blomstre, når der eksisterer solide retlige og institutionelle rammer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Overholdelse af retsstatsprincippet er ikke blot
  vigtig
  for Unionens borgere, men også for forretningsinitiativer, innovation, investering og et velfungerende indre marked, der især vil blomstre, når der eksisterer solide retlige og institutionelle rammer.

| (8) | Overholdelse af retsstatsprincippet er ikke blot
  af afgørende betydning
  for Unionens borgere, men også for forretningsinitiativer, innovation, investering
  , økonomisk, social og territorial samhørighed
  og et velfungerende indre marked, der især vil blomstre
  på en holdbar måde
  , når der eksisterer solide retlige og institutionelle rammer. |
| --- | --- |

(8)

Overholdelse af retsstatsprincippet er ikke blot
  af afgørende betydning
  for Unionens borgere, men også for forretningsinitiativer, innovation, investering
  , økonomisk, social og territorial samhørighed
  og et velfungerende indre marked, der især vil blomstre
  på en holdbar måde
  , når der eksisterer solide retlige og institutionelle rammer.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8a) | Integreringen af eksisterende EU-overvågningsmekanismer, såsom samarbejds- og kontrolmekanismen, resultattavlen for retsområdet og rapporterne om bekæmpelse af korruption, i en bredere ramme for retsstatsovervågning kunne give mere effektive og virkningsfulde kontrolmekanismer til beskyttelse af Unionens finansielle interesser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8a)

Integreringen af eksisterende EU-overvågningsmekanismer, såsom samarbejds- og kontrolmekanismen, resultattavlen for retsområdet og rapporterne om bekæmpelse af korruption, i en bredere ramme for retsstatsovervågning kunne give mere effektive og virkningsfulde kontrolmekanismer til beskyttelse af Unionens finansielle interesser.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 8 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8b) | Manglende gennemsigtighed, vilkårlig forskelsbehandling, konkurrenceforvridninger og ulige spilleregler i og uden for det indre marked, indvirkning på det indre markeds integritet og på skattesystemets rimelighed, stabilitet og legitimitet, øget økonomisk ulighed, illoyal konkurrence mellem stater, social utilfredshed, mistillid og et demokratisk underskud er nogle af konsekvenserne af skadelige skattepraksisser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8b)

Manglende gennemsigtighed, vilkårlig forskelsbehandling, konkurrenceforvridninger og ulige spilleregler i og uden for det indre marked, indvirkning på det indre markeds integritet og på skattesystemets rimelighed, stabilitet og legitimitet, øget økonomisk ulighed, illoyal konkurrence mellem stater, social utilfredshed, mistillid og et demokratisk underskud er nogle af konsekvenserne af skadelige skattepraksisser.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10a) | Unionen har en lang række instrumenter og procedurer til rådighed til at sikre en fuldstændig og korrekt anvendelse af de principper og værdier, der er fastsat i TEU, men der er i øjeblikket ikke nogen hurtig og effektiv reaktion fra EU-institutionernes side, navnlig for at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning. De eksisterende instrumenter bør håndhæves, evalueres og suppleres inden for rammerne af en retsstatsmekanisme for at være fyldestgørende og effektive. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10a)

Unionen har en lang række instrumenter og procedurer til rådighed til at sikre en fuldstændig og korrekt anvendelse af de principper og værdier, der er fastsat i TEU, men der er i øjeblikket ikke nogen hurtig og effektiv reaktion fra EU-institutionernes side, navnlig for at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning. De eksisterende instrumenter bør håndhæves, evalueres og suppleres inden for rammerne af en retsstatsmekanisme for at være fyldestgørende og effektive.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, der påvirker især de offentlige myndigheders korrekte funktion og effektiv domstolsprøvelse, kan være til stor skade for Unionens finansielle interesser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, der påvirker især de offentlige myndigheders korrekte funktion og effektiv domstolsprøvelse, kan være til stor skade for Unionens finansielle interesser.

| (11) | Generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, der påvirker især de offentlige myndigheders korrekte funktion og effektiv domstolsprøvelse, kan være til stor skade for Unionens finansielle interesser.
  Der er behov for effektive undersøgelser af sådanne mangler og anvendelse af effektive og forholdsmæssige foranstaltninger, når en generaliseret mangel er konstateret, ikke kun for at sikre Unionens finansielle interesser, herunder en effektiv inddrivelse af indtægter, men også for at sikre offentlighedens tillid til Unionen og dens institutioner. Kun, når der i alle medlemsstater er et uafhængigt retsvæsen, som holder retsstatsprincippet og retssikkerheden i hævd, kan det garanteres, at pengene fra Unionens budget er tilstrækkeligt beskyttet. |
| --- | --- |

(11)

Generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, der påvirker især de offentlige myndigheders korrekte funktion og effektiv domstolsprøvelse, kan være til stor skade for Unionens finansielle interesser.
  Der er behov for effektive undersøgelser af sådanne mangler og anvendelse af effektive og forholdsmæssige foranstaltninger, når en generaliseret mangel er konstateret, ikke kun for at sikre Unionens finansielle interesser, herunder en effektiv inddrivelse af indtægter, men også for at sikre offentlighedens tillid til Unionen og dens institutioner. Kun, når der i alle medlemsstater er et uafhængigt retsvæsen, som holder retsstatsprincippet og retssikkerheden i hævd, kan det garanteres, at pengene fra Unionens budget er tilstrækkeligt beskyttet.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11a) | Kommissionen har estimeret omfanget af skatteunddragelse og skatteundgåelse til op imod 1 billion EUR om året. Sådanne praksissers negative indvirkning på medlemsstaternes og Unionens budgetter og på borgerne er indlysende og kan undergrave tilliden til demokratiet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11a)

Kommissionen har estimeret omfanget af skatteunddragelse og skatteundgåelse til op imod 1 billion EUR om året. Sådanne praksissers negative indvirkning på medlemsstaternes og Unionens budgetter og på borgerne er indlysende og kan undergrave tilliden til demokratiet.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 11 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11b) | Selskabsskatteundgåelse har en direkte indvirkning på de medlemsstaternes og Unionens budgetter samt på fordelingen af skattebyrden mellem kategorierne af skatteydere og mellem økonomiske faktorer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11b)

Selskabsskatteundgåelse har en direkte indvirkning på de medlemsstaternes og Unionens budgetter samt på fordelingen af skattebyrden mellem kategorierne af skatteydere og mellem økonomiske faktorer.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 11 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11c) | Medlemsstaterne bør fuldt ud anvende princippet om loyalt samarbejde i sager vedrørende skattekonkurrence. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11c)

Medlemsstaterne bør fuldt ud anvende princippet om loyalt samarbejde i sager vedrørende skattekonkurrence.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 11 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11d) | Kommissionen bør som traktaternes vogter sikre at EU-retten og princippet om loyalt samarbejde mellem medlemsstaterne overholdes fuldt ud. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11d)

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 11 e (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11e) | Vurdering og overvågning af medlemsstaternes skattepolitikker på EU-niveau ville kunne sikre, at der ikke gennemføres nye skadelige skatteforanstaltninger i medlemsstaterne. Overvågning af medlemsstaternes, deres jurisdiktioners, regioners eller andre forvaltningsstrukturers overholdelse af den fælles liste over Unionens ikkesamarbejdsvillige jurisdiktioner kan beskytte det indre marked og sikre, at det fungerer tilfredsstillende og korrekt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11e)

Vurdering og overvågning af medlemsstaternes skattepolitikker på EU-niveau ville kunne sikre, at der ikke gennemføres nye skadelige skatteforanstaltninger i medlemsstaterne. Overvågning af medlemsstaternes, deres jurisdiktioners, regioners eller andre forvaltningsstrukturers overholdelse af den fælles liste over Unionens ikkesamarbejdsvillige jurisdiktioner kan beskytte det indre marked og sikre, at det fungerer tilfredsstillende og korrekt.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Afsløringen af en generaliseret mangel kræver en kvalitativ vurdering fra Kommissionens side. Den vurdering
  kan
  baseres på oplysninger fra alle
  tilgængelige
  kilder og anerkendte institutioner, herunder domme afsagt af EU-Domstolen, beretninger fra Revisionsretten samt konklusioner og henstillinger fra relevante internationale organisationer
  og netværk
  såsom Europarådets organer og de europæiske netværk af højesteretter og domstolsadministrationer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Afsløringen af en generaliseret mangel kræver en kvalitativ vurdering fra Kommissionens side. Den vurdering
  kan
  baseres på oplysninger fra alle
  tilgængelige
  kilder og anerkendte institutioner, herunder domme afsagt af EU-Domstolen, beretninger fra Revisionsretten samt konklusioner og henstillinger fra relevante internationale organisationer
  og netværk
  såsom Europarådets organer og de europæiske netværk af højesteretter og domstolsadministrationer.

| (12) | Afsløringen af en generaliseret mangel kræver en
  grundig
  kvalitativ vurdering fra Kommissionens side. Den vurdering
  bør
  baseres på
  objektive, upartiske og gennemsigtige
  oplysninger fra alle
  relevante
  kilder
  under hensyntagen til de kriterier, der anvendes i forbindelse med EU-tiltrædelsesforhandlinger, navnlig kapitlerne om gældende EU-ret på områderne retsvæsen
  og
  grundlæggende rettigheder, retfærdighed, frihed og sikkerhed, finansiel kontrol og beskatning, samt de retningslinjer, der anvendes inden for rammerne af samarbejds- og kontrolmekanismen til at spore en medlemsstats fremskridt, og fra
  anerkendte institutioner, herunder domme afsagt af EU-Domstolen,
  Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, Europa-Parlamentets beslutninger,
  beretninger fra Revisionsretten samt konklusioner og henstillinger fra relevante internationale organisationer såsom Europarådets organer
  , herunder navnlig Venedigkommissionens retsstatstjekliste,
  og
  fra relevante internationale netværk som
  de europæiske netværk af højesteretter og domstolsadministrationer. |
| --- | --- |

(12)

Afsløringen af en generaliseret mangel kræver en
  grundig
  kvalitativ vurdering fra Kommissionens side. Den vurdering
  bør
  baseres på
  objektive, upartiske og gennemsigtige
  oplysninger fra alle
  relevante
  kilder
  under hensyntagen til de kriterier, der anvendes i forbindelse med EU-tiltrædelsesforhandlinger, navnlig kapitlerne om gældende EU-ret på områderne retsvæsen
  og
  grundlæggende rettigheder, retfærdighed, frihed og sikkerhed, finansiel kontrol og beskatning, samt de retningslinjer, der anvendes inden for rammerne af samarbejds- og kontrolmekanismen til at spore en medlemsstats fremskridt, og fra
  anerkendte institutioner, herunder domme afsagt af EU-Domstolen,
  Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, Europa-Parlamentets beslutninger,
  beretninger fra Revisionsretten samt konklusioner og henstillinger fra relevante internationale organisationer såsom Europarådets organer
  , herunder navnlig Venedigkommissionens retsstatstjekliste,
  og
  fra relevante internationale netværk som
  de europæiske netværk af højesteretter og domstolsadministrationer.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12a) | Der bør oprettes et rådgivende panel bestående af uafhængige eksperter i forfatningsret og i finansielle og budgetmæssige anliggender med det formål at bistå Kommissionen i dens vurdering af generaliserede mangler. Panelet bør foretage en uafhængig årlig vurdering af spørgsmål vedrørende retsstatsprincippet i alle medlemsstater, som påvirker eller risikerer at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, idet det bør tage hensyn til oplysninger fra alle relevante kilder og anerkendte institutioner. Når Kommissionen træffer beslutning om at vedtage eller ophæve eventuelle foranstaltninger, bør den tage hensyn til relevante udtalelser fra dette panel. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12a)

Der bør oprettes et rådgivende panel bestående af uafhængige eksperter i forfatningsret og i finansielle og budgetmæssige anliggender med det formål at bistå Kommissionen i dens vurdering af generaliserede mangler. Panelet bør foretage en uafhængig årlig vurdering af spørgsmål vedrørende retsstatsprincippet i alle medlemsstater, som påvirker eller risikerer at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, idet det bør tage hensyn til oplysninger fra alle relevante kilder og anerkendte institutioner. Når Kommissionen træffer beslutning om at vedtage eller ophæve eventuelle foranstaltninger, bør den tage hensyn til relevante udtalelser fra dette panel.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | De
  mulige
  foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af generaliserede mangler, og proceduren for deres vedtagelse bør fastlægges. Disse foranstaltninger bør omfatte suspension af betalinger og forpligtelser, en nedsættelse af finansieringen inden for rammerne af eksisterende forpligtelser og et forbud mod indgåelse af nye forpligtelser med modtagere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

De
  mulige
  foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af generaliserede mangler, og proceduren for deres vedtagelse bør fastlægges. Disse foranstaltninger bør omfatte suspension af betalinger og forpligtelser, en nedsættelse af finansieringen inden for rammerne af eksisterende forpligtelser og et forbud mod indgåelse af nye forpligtelser med modtagere.

| (13) | De foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af generaliserede mangler, og proceduren for deres vedtagelse bør fastlægges. Disse foranstaltninger bør omfatte suspension af betalinger og forpligtelser, en nedsættelse af finansieringen inden for rammerne af eksisterende forpligtelser og et forbud mod indgåelse af nye forpligtelser med modtagere. |
| --- | --- |

(13)

De foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af generaliserede mangler, og proceduren for deres vedtagelse bør fastlægges. Disse foranstaltninger bør omfatte suspension af betalinger og forpligtelser, en nedsættelse af finansieringen inden for rammerne af eksisterende forpligtelser og et forbud mod indgåelse af nye forpligtelser med modtagere.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 14 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (14a) | Det er afgørende, at de endelige modtageres og støttemodtagernes legitime interesser beskyttes på behørig vis, når der vedtages foranstaltninger i tilfælde af generaliserede mangler. Når Kommissionen overvejer, hvilke foranstaltninger der skal vedtages, bør den tage hensyn til deres potentielle indvirkning på de endelige modtagere og støttemodtagerne. For at styrke beskyttelsen af de endelige modtagere eller støttemodtagerne bør Kommissionen stille information og rådgivning til rådighed via et websted eller en internetportal sammen med passende værktøjer til at underrette Kommissionen om enhver overtrædelse af offentlige enheders og medlemsstaters retlige forpligtelse til at fortsætte med at foretage betalinger, efter at der er vedtaget foranstaltninger på grundlag af denne forordning. Hvor det er nødvendigt for at sikre, at beløb, der skal betales af offentlige enheder eller af medlemsstater, reelt betales til endelige modtagere eller støttemodtagere, bør Kommissionen være i stand til at inddrive betalinger foretaget til disse enheder eller, hvis det er relevant, foretage en finansiel korrektion ved at reducere støtten til et program og overføre et tilsvarende beløb til EU-reserven, der skal anvendes til fordel for endelige modtagere eller støttemodtagere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14a)

Det er afgørende, at de endelige modtageres og støttemodtagernes legitime interesser beskyttes på behørig vis, når der vedtages foranstaltninger i tilfælde af generaliserede mangler. Når Kommissionen overvejer, hvilke foranstaltninger der skal vedtages, bør den tage hensyn til deres potentielle indvirkning på de endelige modtagere og støttemodtagerne. For at styrke beskyttelsen af de endelige modtagere eller støttemodtagerne bør Kommissionen stille information og rådgivning til rådighed via et websted eller en internetportal sammen med passende værktøjer til at underrette Kommissionen om enhver overtrædelse af offentlige enheders og medlemsstaters retlige forpligtelse til at fortsætte med at foretage betalinger, efter at der er vedtaget foranstaltninger på grundlag af denne forordning. Hvor det er nødvendigt for at sikre, at beløb, der skal betales af offentlige enheder eller af medlemsstater, reelt betales til endelige modtagere eller støttemodtagere, bør Kommissionen være i stand til at inddrive betalinger foretaget til disse enheder eller, hvis det er relevant, foretage en finansiel korrektion ved at reducere støtten til et program og overføre et tilsvarende beløb til EU-reserven, der skal anvendes til fordel for endelige modtagere eller støttemodtagere.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | For at sikre en ensartet gennemførelse af denne forordning og i betragtning af betydningen af de finansielle virkninger af de foranstaltninger, der træffes i henhold til denne forordning, bør
  Rådet, der bør handle efter forslag fra
  Kommissionen, tillægges gennemførelsesbeføjelser.
  For at lette vedtagelsen af afgørelser, der er nødvendige for at beskytte Unionens finansielle interesser, bør der gøres brug af omvendt kvalificeret flertalsafstemning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

For at sikre en ensartet gennemførelse af denne forordning og i betragtning af betydningen af de finansielle virkninger af de foranstaltninger, der træffes i henhold til denne forordning, bør
  Rådet, der bør handle efter forslag fra
  Kommissionen, tillægges gennemførelsesbeføjelser.
  For at lette vedtagelsen af afgørelser, der er nødvendige for at beskytte Unionens finansielle interesser, bør der gøres brug af omvendt kvalificeret flertalsafstemning.

| (15) | For at sikre en ensartet gennemførelse af denne forordning og i betragtning af betydningen af de finansielle virkninger af de foranstaltninger, der træffes i henhold til denne forordning, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. |
| --- | --- |

(15)

For at sikre en ensartet gennemførelse af denne forordning og i betragtning af betydningen af de finansielle virkninger af de foranstaltninger, der træffes i henhold til denne forordning, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15a) | I betragtning af deres indvirkning på Unionens budget bør foranstaltninger, der indføres i henhold til denne forordning, først træde i kraft, når Europa-Parlamentet og Rådet har godkendt en overførsel til en budgetreserve af et beløb svarende til værdien af de vedtagne foranstaltninger. For at fremme vedtagelsen af de afgørelser, der er nødvendige for at beskytte Unionens finansielle interesser, bør sådanne overførsler anses for at være godkendt, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet, som træffer afgørelse med kvalificeret flertal, ændrer eller afviser dem inden for en fastsat frist. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15a)

I betragtning af deres indvirkning på Unionens budget bør foranstaltninger, der indføres i henhold til denne forordning, først træde i kraft, når Europa-Parlamentet og Rådet har godkendt en overførsel til en budgetreserve af et beløb svarende til værdien af de vedtagne foranstaltninger. For at fremme vedtagelsen af de afgørelser, der er nødvendige for at beskytte Unionens finansielle interesser, bør sådanne overførsler anses for at være godkendt, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet, som træffer afgørelse med kvalificeret flertal, ændrer eller afviser dem inden for en fastsat frist.

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Før den fremsætter forslag til vedtagelse af en foranstaltning i henhold til denne forordning, bør Kommissionen meddele den berørte medlemsstat, hvorfor den finder, at der i den pågældende medlemsstat kan eksistere en generaliseret mangel for så vidt angår retsstatsprincippet.
  Medlemsstaten
  bør have mulighed for at fremsætte sine bemærkninger hertil. Kommissionen
  og Rådet
  bør tage disse bemærkninger i betragtning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Før den fremsætter forslag til vedtagelse af en foranstaltning i henhold til denne forordning, bør Kommissionen meddele den berørte medlemsstat, hvorfor den finder, at der i den pågældende medlemsstat kan eksistere en generaliseret mangel for så vidt angår retsstatsprincippet.
  Medlemsstaten
  bør have mulighed for at fremsætte sine bemærkninger hertil. Kommissionen
  og Rådet
  bør tage disse bemærkninger i betragtning.

| (16) | Før den fremsætter forslag til vedtagelse af en foranstaltning i henhold til denne forordning, bør Kommissionen meddele den berørte medlemsstat, hvorfor den finder, at der i den pågældende medlemsstat kan eksistere en generaliseret mangel for så vidt angår retsstatsprincippet.
  Kommissionen bør straks underrette Europa-Parlamentet og Rådet om enhver meddelelse af denne art og dens indhold. Den berørte medlemsstat
  bør have mulighed for at fremsætte sine bemærkninger hertil. Kommissionen bør tage disse bemærkninger i betragtning. |
| --- | --- |

(16)

Før den fremsætter forslag til vedtagelse af en foranstaltning i henhold til denne forordning, bør Kommissionen meddele den berørte medlemsstat, hvorfor den finder, at der i den pågældende medlemsstat kan eksistere en generaliseret mangel for så vidt angår retsstatsprincippet.
  Kommissionen bør straks underrette Europa-Parlamentet og Rådet om enhver meddelelse af denne art og dens indhold. Den berørte medlemsstat
  bør have mulighed for at fremsætte sine bemærkninger hertil. Kommissionen bør tage disse bemærkninger i betragtning.

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Rådet
  bør ophæve foranstaltninger med opsættende virkning
  for et forslag fra Kommissionen
  , hvis der i tilstrækkelig grad er blevet rettet op på den situation, der førte til de pågældende foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Rådet
  bør ophæve foranstaltninger med opsættende virkning
  for et forslag fra Kommissionen
  , hvis der i tilstrækkelig grad er blevet rettet op på den situation, der førte til de pågældende foranstaltninger.

| (17) | Kommissionen
  bør ophæve foranstaltninger med opsættende virkning
  og foreslå Europa-Parlamentet og Rådet helt eller delvis at ophæve budgetreserven for de pågældende foranstaltninger
  , hvis der i tilstrækkelig grad er blevet rettet op på den situation, der førte til de pågældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen
  bør ophæve foranstaltninger med opsættende virkning
  og foreslå Europa-Parlamentet og Rådet helt eller delvis at ophæve budgetreserven for de pågældende foranstaltninger
  , hvis der i tilstrækkelig grad er blevet rettet op på den situation, der førte til de pågældende foranstaltninger.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | Kommissionen bør holde Europa-Parlamentet underrettet om alle foranstaltninger, der foreslås og vedtages i henhold til denne forordning — |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

Kommissionen bør holde Europa-Parlamentet underrettet om alle foranstaltninger, der foreslås og vedtages i henhold til denne forordning —

udgår

Ændring 29

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | »retsstatsprincippet«
  den grundlæggende værdi på EU-plan
  , der er fastlagt i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union,
  som
  omfatter legalitetsprincippet, der indebærer en gennemsigtig, ansvarlig, demokratisk og pluralistisk lovgivningsproces, retssikkerhed, forbud mod vilkårlighed i den offentlige forvaltning, effektiv retsbeskyttelse
  fra
  uafhængige
  domstoles side
  , herunder af grundlæggende rettigheder, magtens
  deling
  og lighed for loven |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

»retsstatsprincippet«
  den grundlæggende værdi på EU-plan
  , der er fastlagt i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union,
  som
  omfatter legalitetsprincippet, der indebærer en gennemsigtig, ansvarlig, demokratisk og pluralistisk lovgivningsproces, retssikkerhed, forbud mod vilkårlighed i den offentlige forvaltning, effektiv retsbeskyttelse
  fra
  uafhængige
  domstoles side
  , herunder af grundlæggende rettigheder, magtens
  deling
  og lighed for loven

| a) | »retsstatsprincippet«
  : ved retsstatsprincippet forstås en henvisning til Unionens værdier
  , der er fastlagt i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union,
  og i kriterierne for EU-medlemskab, jf. traktatens artikel 49. Det
  omfatter legalitetsprincippet, der indebærer en gennemsigtig, ansvarlig, demokratisk og pluralistisk lovgivningsproces, retssikkerhed, forbud mod vilkårlighed i den offentlige forvaltning,
  adgang til domstolsprøvelse og
  effektiv retsbeskyttelse
  ved
  uafhængige
  og upartiske domstole
  , herunder
  de
  grundlæggende rettigheder
  som fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og i internationale menneskerettighedstraktater
  , magtens
  tredeling, ikkeforskelsbehandling
  og lighed for loven |
| --- | --- |

a)

»retsstatsprincippet«
  : ved retsstatsprincippet forstås en henvisning til Unionens værdier
  , der er fastlagt i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union,
  og i kriterierne for EU-medlemskab, jf. traktatens artikel 49. Det
  omfatter legalitetsprincippet, der indebærer en gennemsigtig, ansvarlig, demokratisk og pluralistisk lovgivningsproces, retssikkerhed, forbud mod vilkårlighed i den offentlige forvaltning,
  adgang til domstolsprøvelse og
  effektiv retsbeskyttelse
  ved
  uafhængige
  og upartiske domstole
  , herunder
  de
  grundlæggende rettigheder
  som fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og i internationale menneskerettighedstraktater
  , magtens
  tredeling, ikkeforskelsbehandling
  og lighed for loven

Ændring 30

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | »generaliseret mangel for så vidt angår retsstatsprincippet« en udbredt eller tilbagevendende praksis eller undladelse eller en foranstaltning fra offentlige myndigheders side, der påvirker retsstatsprincippet |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

»generaliseret mangel for så vidt angår retsstatsprincippet« en udbredt eller tilbagevendende praksis eller undladelse eller en foranstaltning fra offentlige myndigheders side, der påvirker retsstatsprincippet

| b) | »generaliseret mangel for så vidt angår retsstatsprincippet«: en udbredt eller tilbagevendende praksis eller undladelse eller en foranstaltning fra offentlige myndigheders side, der påvirker retsstatsprincippet
  , der påvirker eller risikerer at påvirke principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. En generaliseret mangel for så vidt angår retsstatsprincippet kan også være konsekvensen af en systemisk trussel mod de i artikel 2 i TEU forankrede EU-værdier, der påvirker eller risikerer at påvirke den forsvarlige finansielle forvaltning og beskyttelsen af Unionens finansielle interesser: |
| --- | --- |

b)

»generaliseret mangel for så vidt angår retsstatsprincippet«: en udbredt eller tilbagevendende praksis eller undladelse eller en foranstaltning fra offentlige myndigheders side, der påvirker retsstatsprincippet
  , der påvirker eller risikerer at påvirke principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. En generaliseret mangel for så vidt angår retsstatsprincippet kan også være konsekvensen af en systemisk trussel mod de i artikel 2 i TEU forankrede EU-værdier, der påvirker eller risikerer at påvirke den forsvarlige finansielle forvaltning og beskyttelsen af Unionens finansielle interesser:

Ændring 31

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | »offentlig enhed«
  alle offentlige myndigheder
  på alle
  niveauer
  , herunder nationale, regionale og lokale myndigheder, samt medlemsstatsorganisationer som omhandlet i 
  [artikel
  2, nr. 42,] i forordning (EU, Euratom)
  nr. [...]
  (»finansforordningen«). |

Kommissionens forslag

Ændring

c)

»offentlig enhed«
  alle offentlige myndigheder
  på alle
  niveauer
  , herunder nationale, regionale og lokale myndigheder, samt medlemsstatsorganisationer som omhandlet i 
  [artikel
  2, nr. 42,] i forordning (EU, Euratom)
  nr. [...]
  (»finansforordningen«).

| c) | »offentlig enhed«
  : enhver offentlig myndighed
  på alle
  forvaltningsniveauer
  , herunder nationale, regionale og lokale myndigheder, samt medlemsstatsorganisationer som omhandlet i 
  artikel
  2, nr. 42), i 
  Europa-Parlamentets og Rådets
  forordning (EU, Euratom)
  2018/1046

   (1a) (»finansforordningen«). |
| --- | --- |

c)

»offentlig enhed«
  : enhver offentlig myndighed
  på alle
  forvaltningsniveauer
  , herunder nationale, regionale og lokale myndigheder, samt medlemsstatsorganisationer som omhandlet i 
  artikel
  2, nr. 42), i 
  Europa-Parlamentets og Rådets
  forordning (EU, Euratom)
  2018/1046

   (1a) (»finansforordningen«).

Ændring 32

Forslag til forordning

Artikel 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 2a |
| | Generaliserede mangler |
| | Følgende skal især anses for at udgøre en generaliseret mangel for så vidt angår retsstatsprincippet, når de påvirker eller risikerer at påvirke principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser: |
| | a) | det at bringe retsvæsenets uafhængighed i fare, herunder ved at indføre begrænsninger på muligheden for at udøve domstolsfunktioner selvstændigt, ved udefra at gribe ind i garantier for uafhængighed, ved at underlægge domsafsigelser begrænsninger på ordre udefra, ved vilkårligt at revidere regler for udnævnelse af eller embedsperioder for personale i retsvæsenet eller ved at påvirke retsvæsenets personale på en hvilken som helst måde, som sætter spørgsmålstegn ved deres upartiskhed, eller ved at have en indgribende virkning på advokaters uafhængighed |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 2a

Generaliserede mangler

Følgende skal især anses for at udgøre en generaliseret mangel for så vidt angår retsstatsprincippet, når de påvirker eller risikerer at påvirke principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser:

a)

det at bringe retsvæsenets uafhængighed i fare, herunder ved at indføre begrænsninger på muligheden for at udøve domstolsfunktioner selvstændigt, ved udefra at gribe ind i garantier for uafhængighed, ved at underlægge domsafsigelser begrænsninger på ordre udefra, ved vilkårligt at revidere regler for udnævnelse af eller embedsperioder for personale i retsvæsenet eller ved at påvirke retsvæsenets personale på en hvilken som helst måde, som sætter spørgsmålstegn ved deres upartiskhed, eller ved at have en indgribende virkning på advokaters uafhængighed

| b) | det at undlade at forhindre, korrigere og sanktionere vilkårlige og ulovlige afgørelser truffet af offentlige myndigheder, herunder retshåndhævende myndigheder, det at tilbageholde finansielle og menneskelige ressourcer til skade for deres korrekte funktionsmåde eller det at undlade at sikre fravær af interessekonflikter |
| --- | --- |

b)

det at undlade at forhindre, korrigere og sanktionere vilkårlige og ulovlige afgørelser truffet af offentlige myndigheder, herunder retshåndhævende myndigheder, det at tilbageholde finansielle og menneskelige ressourcer til skade for deres korrekte funktionsmåde eller det at undlade at sikre fravær af interessekonflikter

| c) | det at begrænse adgangen til retsmidler og effektiviteten af retsmidler, herunder gennem begrænsende procedureregler, manglende opfyldelse af retsafgørelser eller begrænsninger for effektiv efterforskning, retsforfølgelse eller sanktionering af overtrædelser af lovgivningen |
| --- | --- |

c)

det at begrænse adgangen til retsmidler og effektiviteten af retsmidler, herunder gennem begrænsende procedureregler, manglende opfyldelse af retsafgørelser eller begrænsninger for effektiv efterforskning, retsforfølgelse eller sanktionering af overtrædelser af lovgivningen

| d) | det at bringe en medlemsstats evne til at overholde forpligtelserne i forbindelse med EU-medlemskab i fare, herunder evnen til effektivt at kunne gennemføre de regler, standarder og politikker, der udgør EU-retten |
| --- | --- |

d)

det at bringe en medlemsstats evne til at overholde forpligtelserne i forbindelse med EU-medlemskab i fare, herunder evnen til effektivt at kunne gennemføre de regler, standarder og politikker, der udgør EU-retten

| e) | foranstaltninger, der svækker beskyttelsen af fortrolig kommunikation mellem advokat og klient. |
| --- | --- |

e)

foranstaltninger, der svækker beskyttelsen af fortrolig kommunikation mellem advokat og klient.

Ændring 33

Forslag til forordning

Artikel 3 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Foranstaltninger | Risici i forbindelse med Unionens finansielle interesser |

Kommissionens forslag

Ændring

Foranstaltninger

Risici i forbindelse med Unionens finansielle interesser

Ændring 34

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Der træffes passende foranstaltninger, når en
  generaliseret mangel for så vidt angår retsstatsprincippet i en medlemsstat
  påvirker eller risikerer at påvirke den forsvarlige finansielle forvaltning og beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, særlig
  : | 1.   
  en
  generaliseret mangel for så vidt angår retsstatsprincippet i en medlemsstat
  kan konstateres, når én eller flere af følgende faktorer er påvirket eller risikerer at blive påvirket
  : |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   
  Der træffes passende foranstaltninger, når en
  generaliseret mangel for så vidt angår retsstatsprincippet i en medlemsstat
  påvirker eller risikerer at påvirke den forsvarlige finansielle forvaltning og beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, særlig
  :

1.   
  en
  generaliseret mangel for så vidt angår retsstatsprincippet i en medlemsstat
  kan konstateres, når én eller flere af følgende faktorer er påvirket eller risikerer at blive påvirket
  :

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra a

Artikel 3 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | at de af medlemsstatens myndigheder, der gennemfører Unionens budget, fungerer korrekt, især inden for rammerne af offentlige udbuds- eller tilskudsprocedurer
  , og når de foretager overvågning og kontrol |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

at de af medlemsstatens myndigheder, der gennemfører Unionens budget, fungerer korrekt, især inden for rammerne af offentlige udbuds- eller tilskudsprocedurer
  , og når de foretager overvågning og kontrol

, og når de foretager overvågning og kontrol

| a) | at de af medlemsstatens myndigheder, der gennemfører Unionens budget, fungerer korrekt, især inden for rammerne af offentlige udbuds- eller tilskudsprocedurer |
| --- | --- |

a)

at de af medlemsstatens myndigheder, der gennemfører Unionens budget, fungerer korrekt, især inden for rammerne af offentlige udbuds- eller tilskudsprocedurer

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra a a (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | at markedsøkonomien fungerer korrekt, således at konkurrencen og markedskræfterne i Unionen respekteres, samt effektiv opfyldelse af forpligtelserne ved medlemskab, herunder tilslutning til målet om en politisk, økonomisk og monetær union |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

at markedsøkonomien fungerer korrekt, således at konkurrencen og markedskræfterne i Unionen respekteres, samt effektiv opfyldelse af forpligtelserne ved medlemskab, herunder tilslutning til målet om en politisk, økonomisk og monetær union

at markedsøkonomien fungerer korrekt, således at konkurrencen og markedskræfterne i Unionen respekteres, samt effektiv opfyldelse af forpligtelserne ved medlemskab, herunder tilslutning til målet om en politisk, økonomisk og monetær union

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra a b (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra a b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ab) | at de myndigheder, der foretager finansiel kontrol, overvågning og intern og ekstern revision, fungerer korrekt, og at effektive og gennemsigtige systemer for finansiel forvaltning og ansvarlighed fungerer korrekt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ab)

ab)

at de myndigheder, der foretager finansiel kontrol, overvågning og intern og ekstern revision, fungerer korrekt, og at effektive og gennemsigtige systemer for finansiel forvaltning og ansvarlighed fungerer korrekt

at de myndigheder, der foretager finansiel kontrol, overvågning og intern og ekstern revision, fungerer korrekt, og at effektive og gennemsigtige systemer for finansiel forvaltning og ansvarlighed fungerer korrekt

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra b

Artikel 3 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | at efterforskende og retsforfølgende myndigheder fungerer korrekt i forbindelse med bekæmpelse af svig, korruption og andre overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

at efterforskende og retsforfølgende myndigheder fungerer korrekt i forbindelse med bekæmpelse af svig, korruption og andre overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget

| b) | at efterforskende og retsforfølgende myndigheder fungerer korrekt i forbindelse med bekæmpelse af svig,
  herunder skattesvig,
  korruption og andre overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget |
| --- | --- |

b)

at efterforskende og retsforfølgende myndigheder fungerer korrekt i forbindelse med bekæmpelse af svig,
  herunder skattesvig,
  korruption og andre overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget

herunder skattesvig,

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra c

Artikel 3 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | effektiv domstolsprøvelse ved uafhængige domstole af handlinger eller undladelser fra de i litra a) og b) nævnte myndigheders side |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

effektiv domstolsprøvelse ved uafhængige domstole af handlinger eller undladelser fra de i litra a) og b) nævnte myndigheders side

| c) | effektiv domstolsprøvelse ved uafhængige domstole af handlinger eller undladelser fra de i litra a)
  , ab)
  og b) nævnte myndigheders side |
| --- | --- |

c)

effektiv domstolsprøvelse ved uafhængige domstole af handlinger eller undladelser fra de i litra a)
  , ab)
  og b) nævnte myndigheders side

, ab)

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra d

Artikel 3 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | forebyggelse og sanktionering af svig, korruption eller andre overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget og nationale domstoles eller administrative myndigheders indførelse af virkningsfulde og afskrækkende sanktioner over for modtagere |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

forebyggelse og sanktionering af svig, korruption eller andre overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget og nationale domstoles eller administrative myndigheders indførelse af virkningsfulde og afskrækkende sanktioner over for modtagere

| d) | forebyggelse og sanktionering af svig,
  herunder skattesvig,
  korruption eller andre overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget og nationale domstoles eller administrative myndigheders indførelse af virkningsfulde og afskrækkende sanktioner over for modtagere |
| --- | --- |

d)

forebyggelse og sanktionering af svig,
  herunder skattesvig,
  korruption eller andre overtrædelser af EU-retten i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget og nationale domstoles eller administrative myndigheders indførelse af virkningsfulde og afskrækkende sanktioner over for modtagere

herunder skattesvig,

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra e a (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | forebyggelse og sanktionering af skatteunddragelse, konkurrence på skatteområdet og sikring af, at de myndigheder, der bidrager til det administrative samarbejde på skatteområdet, fungerer korrekt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

forebyggelse og sanktionering af skatteunddragelse, konkurrence på skatteområdet og sikring af, at de myndigheder, der bidrager til det administrative samarbejde på skatteområdet, fungerer korrekt

forebyggelse og sanktionering af skatteunddragelse, konkurrence på skatteområdet og sikring af, at de myndigheder, der bidrager til det administrative samarbejde på skatteområdet, fungerer korrekt

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra f

Artikel 3 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | et effektivt og rettidigt samarbejde med Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig og Den Europæiske Anklagemyndighed i forbindelse deres undersøgelser eller retsforfølgning i henhold til deres respektive retsakter og princippet om loyalt samarbejde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

et effektivt og rettidigt samarbejde med Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig og Den Europæiske Anklagemyndighed i forbindelse deres undersøgelser eller retsforfølgning i henhold til deres respektive retsakter og princippet om loyalt samarbejde.

| f) | et effektivt og rettidigt samarbejde med Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig og
  , under forudsætning af den berørte medlemsstats deltagelse,
  Den Europæiske Anklagemyndighed i forbindelse deres undersøgelser eller retsforfølgning i henhold til deres respektive retsakter og princippet om loyalt samarbejde. |
| --- | --- |

f)

et effektivt og rettidigt samarbejde med Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig og
  , under forudsætning af den berørte medlemsstats deltagelse,
  Den Europæiske Anklagemyndighed i forbindelse deres undersøgelser eller retsforfølgning i henhold til deres respektive retsakter og princippet om loyalt samarbejde.

, under forudsætning af den berørte medlemsstats deltagelse,

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra f a (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | den korrekte gennemførelse af Unionens budget som følge af en systemisk krænkelse af de grundlæggende rettigheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fa)

fa)

den korrekte gennemførelse af Unionens budget som følge af en systemisk krænkelse af de grundlæggende rettigheder.

den korrekte gennemførelse af Unionens budget som følge af en systemisk krænkelse af de grundlæggende rettigheder.

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2

Artikel 3 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.
     
  Især følgende kan betragtes som generaliserede mangler for så vidt angår retsstatsprincippet: | udgår |
| a) | det at bringe retsvæsenets uafhængighed i fare |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.
     
  Især følgende kan betragtes som generaliserede mangler for så vidt angår retsstatsprincippet:

udgår

udgår

a)

a)

det at bringe retsvæsenets uafhængighed i fare

det at bringe retsvæsenets uafhængighed i fare

| b) | det at undlade at forhindre, korrigere og sanktionere vilkårlige og ulovlige afgørelser truffet af offentlige myndigheder, herunder retshåndhævende myndigheder, det at tilbageholde finansielle og menneskelige ressourcer til skade for deres korrekte funktionsmåde eller det at undlade at sikre fravær af interessekonflikter |
| --- | --- |

b)

b)

det at undlade at forhindre, korrigere og sanktionere vilkårlige og ulovlige afgørelser truffet af offentlige myndigheder, herunder retshåndhævende myndigheder, det at tilbageholde finansielle og menneskelige ressourcer til skade for deres korrekte funktionsmåde eller det at undlade at sikre fravær af interessekonflikter

det at undlade at forhindre, korrigere og sanktionere vilkårlige og ulovlige afgørelser truffet af offentlige myndigheder, herunder retshåndhævende myndigheder, det at tilbageholde finansielle og menneskelige ressourcer til skade for deres korrekte funktionsmåde eller det at undlade at sikre fravær af interessekonflikter

| c) | det at begrænse adgangen til retsmidler og effektiviteten af retsmidler, herunder gennem restriktive procedureregler, manglende opfyldelse af retsafgørelser eller begrænsning af effektiv efterforskning, retsforfølgelse eller sanktionering af overtrædelser af lovgivningen. |
| --- | --- |

c)

c)

det at begrænse adgangen til retsmidler og effektiviteten af retsmidler, herunder gennem restriktive procedureregler, manglende opfyldelse af retsafgørelser eller begrænsning af effektiv efterforskning, retsforfølgelse eller sanktionering af overtrædelser af lovgivningen.

det at begrænse adgangen til retsmidler og effektiviteten af retsmidler, herunder gennem restriktive procedureregler, manglende opfyldelse af retsafgørelser eller begrænsning af effektiv efterforskning, retsforfølgelse eller sanktionering af overtrædelser af lovgivningen.

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 a (ny)

Artikel 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 3a |
| | Panel af uafhængige eksperter |
| | 1.
     
  Kommissionen nedsætter et panel af uafhængige eksperter (»panelet«). |
| | Panelet sammensættes af uafhængige eksperter i forfatningsret og finansielle og budgetmæssige anliggender. En ekspert udpeges af det nationale parlament i hver medlemsstat, og fem eksperter udnævnes af Europa-Parlamentet. Der sikres kønsmæssig balance ved sammensætningen af panelet. |
| | Når det er hensigtsmæssigt, kan repræsentanter for relevante organisationer og netværk, såsom European Federation of Academies of Sciences and Humanities, Det Europæiske Netværk af Nationale Menneskerettighedsorganisationer, Europarådets organer, Den Europæiske Kommission for et Effektivt Retsvæsen, Rådet for Advokatsamfund i Den Europæiske Union, Tax Justice Network, De Forenede Nationer, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling, inviteres som observatører i panelet i overensstemmelse med forretningsordenen, jf. stk. 6. |
| | 2.
     
  Panelets arbejdsopgaver består i at bistå Kommissionen med at udpege generaliserede mangler for så vidt angår retsstatsprincippet i en medlemsstat, der påvirker eller risikerer at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning eller beskyttelsen af Unionens økonomiske interesser. |
| | Panelet vurderer hvert år situationen i alle medlemsstater på grundlag af kvantitative og kvalitative kriterier og oplysninger under behørig hensyntagen til de oplysninger og den vejledning, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2. |
| | 3.
     
  Panelet offentliggør hvert år et resumé af sine konklusioner. |
| | 4.
     
  Som led i sin rådgivende opgave og under hensyntagen til resultatet af overvejelserne i henhold til stk. 2 kan panelet afgive udtalelse om en generaliseret mangel for så vidt angår retsstatsprincippet i en medlemsstat. |
| | Panelet tilstræber at nå til enighed, når det afgiver sin udtalelse. Hvis der ikke kan opnås enighed, afgiver panelet sin udtalelse med simpelt flertal blandt sine medlemmer. |
| | 5.
     
  Når Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter i henhold til artikel 5, stk. 6, og artikel 6, stk. 2, tager den hensyn til enhver relevant udtalelse fra panelet i overensstemmelse med artikel 4 i nærværende artikel. |
| | 6.
     
  Panelet vælger en formand blandt dets medlemmer. Panelet fastsætter selv sin forretningsorden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 3a

Artikel 3a

Panel af uafhængige eksperter

Panel af uafhængige eksperter

1.
     
  Kommissionen nedsætter et panel af uafhængige eksperter (»panelet«).

Panelet sammensættes af uafhængige eksperter i forfatningsret og finansielle og budgetmæssige anliggender. En ekspert udpeges af det nationale parlament i hver medlemsstat, og fem eksperter udnævnes af Europa-Parlamentet. Der sikres kønsmæssig balance ved sammensætningen af panelet.

Panelet sammensættes af uafhængige eksperter i forfatningsret og finansielle og budgetmæssige anliggender. En ekspert udpeges af det nationale parlament i hver medlemsstat, og fem eksperter udnævnes af Europa-Parlamentet. Der sikres kønsmæssig balance ved sammensætningen af panelet.

Når det er hensigtsmæssigt, kan repræsentanter for relevante organisationer og netværk, såsom European Federation of Academies of Sciences and Humanities, Det Europæiske Netværk af Nationale Menneskerettighedsorganisationer, Europarådets organer, Den Europæiske Kommission for et Effektivt Retsvæsen, Rådet for Advokatsamfund i Den Europæiske Union, Tax Justice Network, De Forenede Nationer, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling, inviteres som observatører i panelet i overensstemmelse med forretningsordenen, jf. stk. 6.

Når det er hensigtsmæssigt, kan repræsentanter for relevante organisationer og netværk, såsom European Federation of Academies of Sciences and Humanities, Det Europæiske Netværk af Nationale Menneskerettighedsorganisationer, Europarådets organer, Den Europæiske Kommission for et Effektivt Retsvæsen, Rådet for Advokatsamfund i Den Europæiske Union, Tax Justice Network, De Forenede Nationer, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling, inviteres som observatører i panelet i overensstemmelse med forretningsordenen, jf. stk. 6.

2.
     
  Panelets arbejdsopgaver består i at bistå Kommissionen med at udpege generaliserede mangler for så vidt angår retsstatsprincippet i en medlemsstat, der påvirker eller risikerer at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning eller beskyttelsen af Unionens økonomiske interesser.

Panelet vurderer hvert år situationen i alle medlemsstater på grundlag af kvantitative og kvalitative kriterier og oplysninger under behørig hensyntagen til de oplysninger og den vejledning, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2.

Panelet vurderer hvert år situationen i alle medlemsstater på grundlag af kvantitative og kvalitative kriterier og oplysninger under behørig hensyntagen til de oplysninger og den vejledning, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2.

3.
     
  Panelet offentliggør hvert år et resumé af sine konklusioner.

4.
     
  Som led i sin rådgivende opgave og under hensyntagen til resultatet af overvejelserne i henhold til stk. 2 kan panelet afgive udtalelse om en generaliseret mangel for så vidt angår retsstatsprincippet i en medlemsstat.

Panelet tilstræber at nå til enighed, når det afgiver sin udtalelse. Hvis der ikke kan opnås enighed, afgiver panelet sin udtalelse med simpelt flertal blandt sine medlemmer.

Panelet tilstræber at nå til enighed, når det afgiver sin udtalelse. Hvis der ikke kan opnås enighed, afgiver panelet sin udtalelse med simpelt flertal blandt sine medlemmer.

5.
     
  Når Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter i henhold til artikel 5, stk. 6, og artikel 6, stk. 2, tager den hensyn til enhver relevant udtalelse fra panelet i overensstemmelse med artikel 4 i nærværende artikel.

6.
     
  Panelet vælger en formand blandt dets medlemmer. Panelet fastsætter selv sin forretningsorden.

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — overskrift

Artikel 4 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Foranstaltningernes indhold | Foranstaltninger til beskyttelse af Unionens budget |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Foranstaltningernes indhold

Foranstaltningernes indhold

Foranstaltninger til beskyttelse af Unionens budget

Foranstaltninger til beskyttelse af Unionens budget

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — indledning

Artikel 4 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Der
  kan træffes en eller flere af følgende passende foranstaltninger, | 1.   
  Når betingelserne i artikel 3 er opfyldt,
  kan
  der
  træffes én eller flere af følgende passende foranstaltninger: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   
  Der
  kan træffes en eller flere af følgende passende foranstaltninger,

1.   
  Når betingelserne i artikel 3 er opfyldt,
  kan
  der
  træffes én eller flere af følgende passende foranstaltninger:

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 3

Artikel 4 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   De foranstaltninger, der træffes, skal stå i et rimeligt forhold til arten, alvoren og omfanget af den generaliserede mangel for så vidt angår retsstatsprincippet. De skal så vidt muligt være rettet mod de EU-foranstaltninger, der berøres eller potentielt berøres af den pågældende mangel. | 3.   De foranstaltninger, der træffes, skal stå i et rimeligt forhold til arten, alvoren
  , varigheden
  og omfanget af den generaliserede mangel for så vidt angår retsstatsprincippet. De skal så vidt muligt være rettet mod de EU-foranstaltninger, der berøres eller potentielt berøres af den pågældende mangel. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   De foranstaltninger, der træffes, skal stå i et rimeligt forhold til arten, alvoren og omfanget af den generaliserede mangel for så vidt angår retsstatsprincippet. De skal så vidt muligt være rettet mod de EU-foranstaltninger, der berøres eller potentielt berøres af den pågældende mangel.

3.   De foranstaltninger, der træffes, skal stå i et rimeligt forhold til arten, alvoren
  , varigheden
  og omfanget af den generaliserede mangel for så vidt angår retsstatsprincippet. De skal så vidt muligt være rettet mod de EU-foranstaltninger, der berøres eller potentielt berøres af den pågældende mangel.

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 4 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kommissionen stiller oplysninger og vejledning til rådighed til fordel for endelige modtagere eller støttemodtagere om de forpligtelser, der påhviler de i stk. 2 omhandlede medlemsstater, via et websted eller en internetportal. |
| | Kommissionen stiller desuden på samme websted eller portal passende værktøjer til rådighed for endelige modtagere eller støttemodtagere til at underrette Kommissionen om enhver misligholdelse af disse forpligtelser, som efter disse endelige modtageres eller støttemodtageres mening påvirker dem direkte. Dette stykke finder anvendelse på en måde, der sikrer beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten, i overensstemmelse med principperne i direktiv XXX (direktiv om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten). Oplysninger fra endelige modtagere eller støttemodtagere i henhold til dette stykke kan kun tages i betragtning af Kommissionen, hvis de ledsages af et bevis for, at den pågældende endelige modtager eller støttemodtager har indgivet en formel klage til den kompetente myndighed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Kommissionen stiller oplysninger og vejledning til rådighed til fordel for endelige modtagere eller støttemodtagere om de forpligtelser, der påhviler de i stk. 2 omhandlede medlemsstater, via et websted eller en internetportal.

Kommissionen stiller desuden på samme websted eller portal passende værktøjer til rådighed for endelige modtagere eller støttemodtagere til at underrette Kommissionen om enhver misligholdelse af disse forpligtelser, som efter disse endelige modtageres eller støttemodtageres mening påvirker dem direkte. Dette stykke finder anvendelse på en måde, der sikrer beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten, i overensstemmelse med principperne i direktiv XXX (direktiv om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten). Oplysninger fra endelige modtagere eller støttemodtagere i henhold til dette stykke kan kun tages i betragtning af Kommissionen, hvis de ledsages af et bevis for, at den pågældende endelige modtager eller støttemodtager har indgivet en formel klage til den kompetente myndighed.

Kommissionen stiller desuden på samme websted eller portal passende værktøjer til rådighed for endelige modtagere eller støttemodtagere til at underrette Kommissionen om enhver misligholdelse af disse forpligtelser, som efter disse endelige modtageres eller støttemodtageres mening påvirker dem direkte. Dette stykke finder anvendelse på en måde, der sikrer beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten, i overensstemmelse med principperne i direktiv XXX (direktiv om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten). Oplysninger fra endelige modtagere eller støttemodtagere i henhold til dette stykke kan kun tages i betragtning af Kommissionen, hvis de ledsages af et bevis for, at den pågældende endelige modtager eller støttemodtager har indgivet en formel klage til den kompetente myndighed.

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 3 b (nyt)

Artikel 4 — stk. 3 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Kommissionen sikrer på grundlag af oplysningerne fra de endelige modtagere eller støttemodtagere i overensstemmelse med stk. 3a, at ethvert beløb, som skal betales af offentlige enheder eller medlemsstater i overensstemmelse med stk. 2, betales effektivt til endelige modtagere eller støttemodtagere.




  Hvor det er nødvendigt, |
| | a) | når der er tale om midler fra EU-budgettet, der forvaltes i overensstemmelse med artikel 62, stk. 1, litra c), i finansforordningen, skal Kommissionen: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3b.
     
  Kommissionen sikrer på grundlag af oplysningerne fra de endelige modtagere eller støttemodtagere i overensstemmelse med stk. 3a, at ethvert beløb, som skal betales af offentlige enheder eller medlemsstater i overensstemmelse med stk. 2, betales effektivt til endelige modtagere eller støttemodtagere.

Hvor det er nødvendigt,

a)

a)

når der er tale om midler fra EU-budgettet, der forvaltes i overensstemmelse med artikel 62, stk. 1, litra c), i finansforordningen, skal Kommissionen:

når der er tale om midler fra EU-budgettet, der forvaltes i overensstemmelse med artikel 62, stk. 1, litra c), i finansforordningen, skal Kommissionen:

| | i) | inddrive det beløb, der er udbetalt til et af de organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra c), nr. v) til vii), med et beløb svarende til det beløb, der ikke er udbetalt til endelige modtagere eller støttemodtagere i strid med denne artikels stk. 2 |
| --- | --- | --- |

i)

i)

inddrive det beløb, der er udbetalt til et af de organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra c), nr. v) til vii), med et beløb svarende til det beløb, der ikke er udbetalt til endelige modtagere eller støttemodtagere i strid med denne artikels stk. 2

inddrive det beløb, der er udbetalt til et af de organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra c), nr. v) til vii), med et beløb svarende til det beløb, der ikke er udbetalt til endelige modtagere eller støttemodtagere i strid med denne artikels stk. 2

| | ii) | overføre et beløb svarende til det beløb, der er omhandlet i foregående punkt, til den EU-reserve, der er omhandlet i artikel 12 i Rådets forordning XXX (FFR-forordningen). Et sådant beløb betragtes som disponibel margen, jf. artikel 12, stk. 1, litra a), i Rådets forordning XXX (FFR-forordningen), og anvendes i overensstemmelse med artikel 12, stk. 2, i Rådets forordning XXX (FFR-forordningen) så vidt muligt til fordel for de endelige modtagere eller støttemodtagere som omhandlet i nærværende artikels stk. 2. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

overføre et beløb svarende til det beløb, der er omhandlet i foregående punkt, til den EU-reserve, der er omhandlet i artikel 12 i Rådets forordning XXX (FFR-forordningen). Et sådant beløb betragtes som disponibel margen, jf. artikel 12, stk. 1, litra a), i Rådets forordning XXX (FFR-forordningen), og anvendes i overensstemmelse med artikel 12, stk. 2, i Rådets forordning XXX (FFR-forordningen) så vidt muligt til fordel for de endelige modtagere eller støttemodtagere som omhandlet i nærværende artikels stk. 2.

overføre et beløb svarende til det beløb, der er omhandlet i foregående punkt, til den EU-reserve, der er omhandlet i artikel 12 i Rådets forordning XXX (FFR-forordningen). Et sådant beløb betragtes som disponibel margen, jf. artikel 12, stk. 1, litra a), i Rådets forordning XXX (FFR-forordningen), og anvendes i overensstemmelse med artikel 12, stk. 2, i Rådets forordning XXX (FFR-forordningen) så vidt muligt til fordel for de endelige modtagere eller støttemodtagere som omhandlet i nærværende artikels stk. 2.

| b) | når der er tale om midler fra EU-budgettet, der forvaltes i overensstemmelse med artikel 62, stk. 1, litra b), i finansforordningen, skal Kommissionen: |
| --- | --- |

b)

b)

når der er tale om midler fra EU-budgettet, der forvaltes i overensstemmelse med artikel 62, stk. 1, litra b), i finansforordningen, skal Kommissionen:

når der er tale om midler fra EU-budgettet, der forvaltes i overensstemmelse med artikel 62, stk. 1, litra b), i finansforordningen, skal Kommissionen:

| | i) | anse forpligtelsen for de i stk. 2 i denne artikel omhandlede offentlige enheder eller medlemsstater for at være en forpligtelse for medlemsstater som defineret i [artikel 63] i forordning XXX (forordningen om fælles bestemmelser). Enhver misligholdelse af en sådan forpligtelse behandles i overensstemmelse med [artikel 98] i forordning XXX (forordningen om fælles bestemmelser) |
| --- | --- | --- |

i)

i)

anse forpligtelsen for de i stk. 2 i denne artikel omhandlede offentlige enheder eller medlemsstater for at være en forpligtelse for medlemsstater som defineret i [artikel 63] i forordning XXX (forordningen om fælles bestemmelser). Enhver misligholdelse af en sådan forpligtelse behandles i overensstemmelse med [artikel 98] i forordning XXX (forordningen om fælles bestemmelser)

anse forpligtelsen for de i stk. 2 i denne artikel omhandlede offentlige enheder eller medlemsstater for at være en forpligtelse for medlemsstater som defineret i [artikel 63] i forordning XXX (forordningen om fælles bestemmelser). Enhver misligholdelse af en sådan forpligtelse behandles i overensstemmelse med [artikel 98] i forordning XXX (forordningen om fælles bestemmelser)

| | ii) | overføre det beløb, der følger af reduceret støtte fra fondene til et program under anvendelse af [artikel 98] i forordning XXX (forordningen om fælles bestemmelser) til den EU-reserve, der er omhandlet i artikel 12 i Rådets forordning XXX (FFR-forordningen). Et sådant beløb betragtes som disponibel margen, jf. artikel 12, stk. 1, litra a), i Rådets forordning XXX (FFR-forordningen) og anvendes i overensstemmelse med artikel 12, stk. 2, i Rådets forordning XXX (FFR-forordningen) så vidt muligt til fordel for de endelige modtagere eller støttemodtagere som omhandlet i nærværende artikels stk. 2. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

overføre det beløb, der følger af reduceret støtte fra fondene til et program under anvendelse af [artikel 98] i forordning XXX (forordningen om fælles bestemmelser) til den EU-reserve, der er omhandlet i artikel 12 i Rådets forordning XXX (FFR-forordningen). Et sådant beløb betragtes som disponibel margen, jf. artikel 12, stk. 1, litra a), i Rådets forordning XXX (FFR-forordningen) og anvendes i overensstemmelse med artikel 12, stk. 2, i Rådets forordning XXX (FFR-forordningen) så vidt muligt til fordel for de endelige modtagere eller støttemodtagere som omhandlet i nærværende artikels stk. 2.

overføre det beløb, der følger af reduceret støtte fra fondene til et program under anvendelse af [artikel 98] i forordning XXX (forordningen om fælles bestemmelser) til den EU-reserve, der er omhandlet i artikel 12 i Rådets forordning XXX (FFR-forordningen). Et sådant beløb betragtes som disponibel margen, jf. artikel 12, stk. 1, litra a), i Rådets forordning XXX (FFR-forordningen) og anvendes i overensstemmelse med artikel 12, stk. 2, i Rådets forordning XXX (FFR-forordningen) så vidt muligt til fordel for de endelige modtagere eller støttemodtagere som omhandlet i nærværende artikels stk. 2.

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1

Artikel 5 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Når Kommissionen finder, at der er rimelig grunde til at mene, at betingelserne i artikel 3 er opfyldt, sender den en skriftlig meddelelse herom til den pågældende medlemsstat, hvori den redegør for de forhold, på hvilke den baserede sin konstatering. | 1.   Når Kommissionen
  under hensyntagen til enhver udtalelse fra panelet
  finder, at der er rimelig grunde til at mene, at betingelserne i artikel 3 er opfyldt, sender den en skriftlig meddelelse herom til den pågældende medlemsstat, hvori den redegør for de forhold, på hvilke den baserede sin konstatering.
  Kommissionen underretter straks Europa-Parlamentet og Rådet om enhver meddelelse af denne art og dens indhold. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Når Kommissionen finder, at der er rimelig grunde til at mene, at betingelserne i artikel 3 er opfyldt, sender den en skriftlig meddelelse herom til den pågældende medlemsstat, hvori den redegør for de forhold, på hvilke den baserede sin konstatering.

1.   Når Kommissionen
  under hensyntagen til enhver udtalelse fra panelet
  finder, at der er rimelig grunde til at mene, at betingelserne i artikel 3 er opfyldt, sender den en skriftlig meddelelse herom til den pågældende medlemsstat, hvori den redegør for de forhold, på hvilke den baserede sin konstatering.
  Kommissionen underretter straks Europa-Parlamentet og Rådet om enhver meddelelse af denne art og dens indhold.

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2

Artikel 5 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Kommissionen kan tage
  hensyn til alle relevante oplysninger, herunder afgørelser fra
  EU-Domstolen
  , beretninger fra Revisionsretten
  samt
  konklusioner og henstillinger fra relevante internationale organisationer. | 2.   
  Ved vurderingen af, om betingelserne i artikel 3 er opfyldt, tager Kommissionen
  hensyn til alle relevante oplysninger, herunder
  udtalelser fra panelet,
  afgørelser fra
  Den Europæiske Unions Domstol, Europa-Parlamentets beslutninger
  , beretninger fra Revisionsretten, konklusioner og henstillinger fra relevante internationale organisationer
  samt netværk. Kommissionen tager desuden hensyn til de kriterier, der anvendes i forbindelse med EU-tiltrædelsesforhandlinger, navnlig kapitlerne om gældende EU-ret på områderne retsvæsen og grundlæggende rettigheder, retfærdighed, frihed og sikkerhed, finansiel kontrol og beskatning, samt til de retningslinjer, der anvendes inden for rammerne af samarbejds- og kontrolmekanismen til at spore en medlemsstats fremskridt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Kommissionen kan tage
  hensyn til alle relevante oplysninger, herunder afgørelser fra
  EU-Domstolen
  , beretninger fra Revisionsretten
  samt
  konklusioner og henstillinger fra relevante internationale organisationer.

2.   
  Ved vurderingen af, om betingelserne i artikel 3 er opfyldt, tager Kommissionen
  hensyn til alle relevante oplysninger, herunder
  udtalelser fra panelet,
  afgørelser fra
  Den Europæiske Unions Domstol, Europa-Parlamentets beslutninger
  , beretninger fra Revisionsretten, konklusioner og henstillinger fra relevante internationale organisationer
  samt netværk. Kommissionen tager desuden hensyn til de kriterier, der anvendes i forbindelse med EU-tiltrædelsesforhandlinger, navnlig kapitlerne om gældende EU-ret på områderne retsvæsen og grundlæggende rettigheder, retfærdighed, frihed og sikkerhed, finansiel kontrol og beskatning, samt til de retningslinjer, der anvendes inden for rammerne af samarbejds- og kontrolmekanismen til at spore en medlemsstats fremskridt.

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 4

Artikel 5 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Den berørte medlemsstat forelægger alle nødvendige oplysninger og kan fremsætte bemærkninger inden for en af Kommissionen fastsat frist, der ikke må være
  mindre
  end
  en
  måned regnet fra datoen for meddelelsen af konstateringen. I sine bemærkninger kan medlemsstaten foreslå, at der træffes afhjælpende foranstaltninger. | 4.   Den berørte medlemsstat forelægger alle
  de
  nødvendige oplysninger og kan fremsætte bemærkninger inden for en af Kommissionen fastsat frist, der ikke må være
  kortere
  end
  én
  måned
  eller længere end tre måneder
  regnet fra datoen for meddelelsen af konstateringen. I sine bemærkninger kan medlemsstaten foreslå, at der træffes afhjælpende foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Den berørte medlemsstat forelægger alle nødvendige oplysninger og kan fremsætte bemærkninger inden for en af Kommissionen fastsat frist, der ikke må være
  mindre
  end
  en
  måned regnet fra datoen for meddelelsen af konstateringen. I sine bemærkninger kan medlemsstaten foreslå, at der træffes afhjælpende foranstaltninger.

4.   Den berørte medlemsstat forelægger alle
  de
  nødvendige oplysninger og kan fremsætte bemærkninger inden for en af Kommissionen fastsat frist, der ikke må være
  kortere
  end
  én
  måned
  eller længere end tre måneder
  regnet fra datoen for meddelelsen af konstateringen. I sine bemærkninger kan medlemsstaten foreslå, at der træffes afhjælpende foranstaltninger.

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 5

Artikel 5 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen tager hensyn til de modtagne oplysninger og alle bemærkninger fra den berørte medlemsstat samt til tilstrækkeligheden af foreslåede afhjælpende foranstaltninger, når den beslutter, om den vil
  fremsætte et forslag til
  afgørelse om
  passende foranstaltninger | 5.   Kommissionen tager hensyn til de modtagne oplysninger og alle bemærkninger fra den berørte medlemsstat samt til tilstrækkeligheden af foreslåede afhjælpende foranstaltninger, når den beslutter, om den vil
  vedtage en afgørelse om nogen af de i artikel 4 omhandlede foranstaltninger. Kommissionen træffer afgørelse om, hvilken opfølgning der skal foretages i forbindelse med modtagne oplysninger, inden for en vejledende frist på én måned og under alle omstændigheder inden for en rimelig frist regnet fra datoen for modtagelsen af disse oplysninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Kommissionen tager hensyn til de modtagne oplysninger og alle bemærkninger fra den berørte medlemsstat samt til tilstrækkeligheden af foreslåede afhjælpende foranstaltninger, når den beslutter, om den vil
  fremsætte et forslag til
  afgørelse om
  passende foranstaltninger

5.   Kommissionen tager hensyn til de modtagne oplysninger og alle bemærkninger fra den berørte medlemsstat samt til tilstrækkeligheden af foreslåede afhjælpende foranstaltninger, når den beslutter, om den vil
  vedtage en afgørelse om nogen af de i artikel 4 omhandlede foranstaltninger. Kommissionen træffer afgørelse om, hvilken opfølgning der skal foretages i forbindelse med modtagne oplysninger, inden for en vejledende frist på én måned og under alle omstændigheder inden for en rimelig frist regnet fra datoen for modtagelsen af disse oplysninger.

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 5 a (nyt)

Artikel 5 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Ved vurdering af forholdsmæssigheden af de foranstaltninger, der skal træffes, tager Kommissionen behørigt hensyn til de oplysninger og den vejledning, der er omhandlet i stk. 2. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  Ved vurdering af forholdsmæssigheden af de foranstaltninger, der skal træffes, tager Kommissionen behørigt hensyn til de oplysninger og den vejledning, der er omhandlet i stk. 2.

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 6

Artikel 5 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Når Kommissionen finder, at den generaliserede mangel for så vidt angår retsstatsprincippet er fastslået,
  forelægger
  den
  Rådet et forslag til en gennemførelsesretsakt om passende
  foranstaltninger. | 6.   Når Kommissionen finder, at den generaliserede mangel for så vidt angår retsstatsprincippet er fastslået,
  vedtager
  den
  en afgørelse om de i artikel 4 omhandlede
  foranstaltninger
  ved hjælp af en gennemførelsesretsakt
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Når Kommissionen finder, at den generaliserede mangel for så vidt angår retsstatsprincippet er fastslået,
  forelægger
  den
  Rådet et forslag til en gennemførelsesretsakt om passende
  foranstaltninger.

6.   Når Kommissionen finder, at den generaliserede mangel for så vidt angår retsstatsprincippet er fastslået,
  vedtager
  den
  en afgørelse om de i artikel 4 omhandlede
  foranstaltninger
  ved hjælp af en gennemførelsesretsakt
  .

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 6 a (nyt)

Artikel 5 — stk. 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Samtidig med at Kommissionen vedtager sin afgørelse, forelægger den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om overførsel af et beløb svarende til værdien af de vedtagne foranstaltninger til en budgetreserve. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6a.
     
  Samtidig med at Kommissionen vedtager sin afgørelse, forelægger den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om overførsel af et beløb svarende til værdien af de vedtagne foranstaltninger til en budgetreserve.

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 6 b (nyt)

Artikel 5 — stk. 6 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Uanset artikel 31, stk. 4 og 6, i finansforordningen behandler Europa-Parlamentet og Rådet forslaget om overførsel senest fire uger efter begge institutioners modtagelse heraf. Forslaget om overførsel anses for at være godkendt, medmindre Europa-Parlamentet inden for fristen på fire uger, med et flertal af de afgivne stemmer, eller Rådet, med kvalificeret flertal, ændrer eller forkaster det. Hvis Europa-Parlamentet eller Rådet ændrer forslaget om overførsel, finder finansforordningens artikel 31, stk. 8, anvendelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6b.
     
  Uanset artikel 31, stk. 4 og 6, i finansforordningen behandler Europa-Parlamentet og Rådet forslaget om overførsel senest fire uger efter begge institutioners modtagelse heraf. Forslaget om overførsel anses for at være godkendt, medmindre Europa-Parlamentet inden for fristen på fire uger, med et flertal af de afgivne stemmer, eller Rådet, med kvalificeret flertal, ændrer eller forkaster det. Hvis Europa-Parlamentet eller Rådet ændrer forslaget om overførsel, finder finansforordningens artikel 31, stk. 8, anvendelse.

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 6 c (nyt)

Artikel 5 — stk. 6 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6c.
     
  Den i stk. 6 omhandlede afgørelse træder i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet forkaster forslaget om overførsel inden for den frist, der er nævnt i stk. 6b. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6c.
     
  Den i stk. 6 omhandlede afgørelse træder i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet forkaster forslaget om overførsel inden for den frist, der er nævnt i stk. 6b.

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 7

Artikel 5 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.
     
  Afgørelsen betragtes som vedtaget af Rådet, medmindre det med kvalificeret flertal beslutter at forkaste Kommissionens forslag senest en måned efter Kommissionens vedtagelse heraf. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.
     
  Afgørelsen betragtes som vedtaget af Rådet, medmindre det med kvalificeret flertal beslutter at forkaste Kommissionens forslag senest en måned efter Kommissionens vedtagelse heraf.

udgår

udgår

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 8

Artikel 5 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8.
     
  Rådet kan med kvalificeret flertal ændre Kommissionens forslag og vedtage den ændrede tekst som en rådsafgørelse. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.
     
  Rådet kan med kvalificeret flertal ændre Kommissionens forslag og vedtage den ændrede tekst som en rådsafgørelse.

udgår

udgår

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1

Artikel 6 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Den berørte medlemsstat kan til enhver tid forelægge Kommissionen dokumentation for, at den generaliserede mangel for så vidt angår retsstatsprincippet er blevet afhjulpet eller er ophørt med at eksistere. | 1.   Den berørte medlemsstat kan til enhver tid forelægge Kommissionen
  en formel meddelelse med
  dokumentation for, at den generaliserede mangel for så vidt angår retsstatsprincippet er blevet afhjulpet eller er ophørt med at eksistere. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Den berørte medlemsstat kan til enhver tid forelægge Kommissionen dokumentation for, at den generaliserede mangel for så vidt angår retsstatsprincippet er blevet afhjulpet eller er ophørt med at eksistere.

1.   Den berørte medlemsstat kan til enhver tid forelægge Kommissionen
  en formel meddelelse med
  dokumentation for, at den generaliserede mangel for så vidt angår retsstatsprincippet er blevet afhjulpet eller er ophørt med at eksistere.

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2

Artikel 6 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen
  foretager en vurdering
  af situationen i den
  berørte
  medlemsstat. Når først de generaliserede mangler for så vidt angår retsstatsprincippet, på grundlag af hvilke de relevante foranstaltninger blev truffet, helt eller delvist ophører med at eksistere,
  forelægger
  Kommissionen
  Rådet et forslag til
  afgørelse om fuldstændig eller delvis ophævelse af disse foranstaltninger. Proceduren i artikel 5, stk. 2, 4, 5, 6 og
  7,
  finder anvendelse. | 2.   Kommissionen
  vurderer på anmodning
  af
  den berørte medlemsstat eller på eget initiativ og under hensyntagen til enhver udtalelse fra panelet
  situationen i den
  pågældende
  medlemsstat
  inden for en vejledende frist på én måned og under alle omstændigheder inden for en rimelig frist regnet fra datoen for modtagelsen af den formelle meddelelse
  . Når først de generaliserede mangler for så vidt angår retsstatsprincippet, på grundlag af hvilke de
  i artikel 4 omhandlede
  relevante foranstaltninger blev truffet, helt eller delvist ophører med at eksistere,
  vedtager
  Kommissionen
  straks en
  afgørelse om fuldstændig eller delvis ophævelse af disse foranstaltninger.
  Samtidig med at Kommissionen vedtager sin afgørelse, forelægger den Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om helt eller delvis at frigive den budgetreserve, der er omhandlet i artikel 5, stk. 6a.
  Proceduren i artikel 5, stk. 2, 4, 5, 6
  , 6b
  og
  6c
  finder anvendelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Kommissionen
  foretager en vurdering
  af situationen i den
  berørte
  medlemsstat. Når først de generaliserede mangler for så vidt angår retsstatsprincippet, på grundlag af hvilke de relevante foranstaltninger blev truffet, helt eller delvist ophører med at eksistere,
  forelægger
  Kommissionen
  Rådet et forslag til
  afgørelse om fuldstændig eller delvis ophævelse af disse foranstaltninger. Proceduren i artikel 5, stk. 2, 4, 5, 6 og
  7,
  finder anvendelse.

2.   Kommissionen
  vurderer på anmodning
  af
  den berørte medlemsstat eller på eget initiativ og under hensyntagen til enhver udtalelse fra panelet
  situationen i den
  pågældende
  medlemsstat
  inden for en vejledende frist på én måned og under alle omstændigheder inden for en rimelig frist regnet fra datoen for modtagelsen af den formelle meddelelse
  . Når først de generaliserede mangler for så vidt angår retsstatsprincippet, på grundlag af hvilke de
  i artikel 4 omhandlede
  relevante foranstaltninger blev truffet, helt eller delvist ophører med at eksistere,
  vedtager
  Kommissionen
  straks en
  afgørelse om fuldstændig eller delvis ophævelse af disse foranstaltninger.
  Samtidig med at Kommissionen vedtager sin afgørelse, forelægger den Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om helt eller delvis at frigive den budgetreserve, der er omhandlet i artikel 5, stk. 6a.
  Proceduren i artikel 5, stk. 2, 4, 5, 6
  , 6b
  og
  6c
  finder anvendelse.

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 3

Artikel 6 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Når foranstaltninger vedrørende suspensionen af godkendelsen af et eller flere programmer eller ændringer heraf som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), nr. i), eller suspensionen af forpligtelser som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), nr. ii), ophæves, opføres beløb svarende til de suspenderede forpligtelser på budgettet, jf. dog artikel 7 i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. XXXX (FFR-forordningen). Suspenderede forpligtelser for år n må ikke opføres på budgettet efter år n+2. | 3.   Når foranstaltninger vedrørende suspensionen af godkendelsen af et eller flere programmer eller ændringer heraf som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), nr. i), eller suspensionen af forpligtelser som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), nr. ii), ophæves, opføres beløb svarende til de suspenderede forpligtelser på budgettet, jf. dog artikel 7 i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. XXXX (FFR-forordningen). Suspenderede forpligtelser for år n må ikke opføres på budgettet efter år n+2.
  Fra år n+3 opføres et beløb svarende til de suspenderede forpligtelser i den EU-reserve for forpligtelser, der er fastsat i artikel 12 i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. XXXX (FFR-forordningen). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Når foranstaltninger vedrørende suspensionen af godkendelsen af et eller flere programmer eller ændringer heraf som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), nr. i), eller suspensionen af forpligtelser som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), nr. ii), ophæves, opføres beløb svarende til de suspenderede forpligtelser på budgettet, jf. dog artikel 7 i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. XXXX (FFR-forordningen). Suspenderede forpligtelser for år n må ikke opføres på budgettet efter år n+2.

3.   Når foranstaltninger vedrørende suspensionen af godkendelsen af et eller flere programmer eller ændringer heraf som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), nr. i), eller suspensionen af forpligtelser som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), nr. ii), ophæves, opføres beløb svarende til de suspenderede forpligtelser på budgettet, jf. dog artikel 7 i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. XXXX (FFR-forordningen). Suspenderede forpligtelser for år n må ikke opføres på budgettet efter år n+2.
  Fra år n+3 opføres et beløb svarende til de suspenderede forpligtelser i den EU-reserve for forpligtelser, der er fastsat i artikel 12 i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. XXXX (FFR-forordningen).

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7

Artikel 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 7 | udgår |
| Underretning af Europa-Parlamentet | |
| Kommissionen underretter øjeblikkeligt Europa-Parlamentet om alle foranstaltninger, der foreslås eller vedtages i henhold til denne forordning. | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 7

Artikel 7

udgår

udgår

Underretning af Europa-Parlamentet

Underretning af Europa-Parlamentet

Kommissionen underretter øjeblikkeligt Europa-Parlamentet om alle foranstaltninger, der foreslås eller vedtages i henhold til denne forordning.

Kommissionen underretter øjeblikkeligt Europa-Parlamentet om alle foranstaltninger, der foreslås eller vedtages i henhold til denne forordning.

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 a (ny)

Artikel 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 7a




  Rapportering




  Kommissionen aflægger rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af denne forordning, navnlig om effektiviteten af eventuelle vedtagne foranstaltninger senest fem år efter dens ikrafttræden.




  Rapporten ledsages om nødvendigt af passende forslag. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 7a

Rapportering

Kommissionen aflægger rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af denne forordning, navnlig om effektiviteten af eventuelle vedtagne foranstaltninger senest fem år efter dens ikrafttræden.

Rapporten ledsages om nødvendigt af passende forslag.

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1

Artikel 8 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
  Den anvendes fra den 1. januar 2021. | Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
  Den anvendes fra den 1. januar 2021.

Den anvendes fra den 1. januar 2021.

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 a (ny)

Artikel 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 8a




  Indarbejdelse i finansforordningen




  Indholdet af denne forordning indarbejdes i finansforordningen ved den næste revision heraf. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 8a

Indarbejdelse i finansforordningen

Indholdet af denne forordning indarbejdes i finansforordningen ved den næste revision heraf.

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0469/2018).

1

(7)  Domstolens dom af 29. april 2004, CAS Succhi di Frutta, C-496/99 ECLI:EU:C:2004:236, præmis 63.

7

(8)  Domstolens dom af 12. november 1981, Amministrazione delle finanze dello Stato mod Srl Meridionale Industria Salumi m.fl. Ditta Italo Orlandi & Figlio og Ditta Vincenzo Divella mod Amministrazione delle finanze dello Stato. Forenede sager 212 til 217/80, ECLI:EU:C:1981:270, præmis 10.

8

(9)  Domstolens dom af 21. september 1989, Hoechst, forenede sager 46/87 og 227/88, ECLI:EU:C:1989:337, præmis 19.

9

(10)  Domstolens dom af 10. november 2016, Kovalkovas, C-477/16, ECLI:EU:C:2016:861, præmis 36,
  Domstolens dom
  af 10. november 2016, PPU Poltorak, C-452/16, ECLI:EU:C:2016:858, præmis 35, og
  Domstolens dom
  af 22. December 2010, DEB, C-279/09, ECLI:EU:C:2010:811, præmis 58.

10

Domstolens dom

Domstolens dom

(11)  Domstolens dom af 27. februar 2018, Associação Sindical dos Juízes Portugueses mod Tribunal de Contas C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, præmis 31, 40-41.

11

(12)  Meddelelse fra Kommissionen om »En ny EU-retlig ramme for at styrke retsstatsprincippet«, COM(2014)0158, bilag I.

12

(7)  Domstolens dom af 29. april 2004, CAS Succhi di Frutta,
  sag
  C-496/99, ECLI:EU:C:2004:236, præmis 63.

7

sag

(8)  Domstolens dom af 12. november 1981, Amministrazione delle finanze dello Stato mod Srl Meridionale Industria Salumi m.fl.
  og
  Ditta Italo Orlandi & Figlio og Ditta Vincenzo Divella mod Amministrazione delle finanze dello Stato, forenede sager 212 til 217/80, ECLI:EU:C:1981:270, præmis 10.

8

og

(9)  Domstolens dom af 21. september 1989, Hoechst, forenede sager 46/87 og 227/88, ECLI:EU:C:1989:337, præmis 19.

9

(10)  Domstolens dom af 10. november 2016, Kovalkovas,
  sag
  C-477/16, ECLI:EU:C:2016:861, præmis 36, af 10. november 2016, PPU Poltorak,
  sag
  C-452/16, ECLI:EU:C:2016:858, præmis 35, og af 22. december 2010, DEB,
  sag
  C-279/09, ECLI:EU:C:2010:811, præmis 58.

10

sag

sag

sag

(11)  Domstolens dom af 27. februar 2018, Associação Sindical dos Juízes Portugueses mod Tribunal de Contas
  , sag
  C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, præmis 31, 40-41
  , og af 25. juli 2018, LM, sag C-216/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:586, præmis 63-67
  .

11

, sag

, og af 25. juli 2018, LM, sag C-216/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:586, præmis 63-67

(12)  Meddelelse fra Kommissionen om »En ny EU-retlig ramme for at styrke retsstatsprincippet«, COM(2014)0158, bilag I.

12

(12a)  
  Rapport fra Venedigkommissionen af 4. april 2011, undersøgelse nr. 512/2009 (CDL-AD(2011)003rev).

12a

Rapport fra Venedigkommissionen af 4. april 2011, undersøgelse nr. 512/2009 (CDL-AD(2011)003rev).

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/603 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/603

---

P8_TA(2019)0039

Fastlæggelse af »Fiscalisprogrammet« for samarbejde på beskatningsområdet ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 17. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af »Fiscalisprogrammet« for samarbejde på beskatningsområdet (COM(2018)0443 — C8-0260/2018 — 2018/0233(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 411/50)

[Ændring 1, medmindre andet er angivet]

EUROPA-PARLAMENTETS ÆNDRINGSFORSLAG (*1)

til Kommissionens forslag

2018/0233 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om fastlæggelse af »Fiscalisprogrammet« for samarbejde på beskatningsområdet

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114 og 197,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Fiscalis 2020-programmet, der er fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1286/2013 (3), og som gennemføres af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne og associerede lande, og de forudgående programmer har ydet et væsentligt bidrag til fremme og styrkelse af samarbejdet mellem skattemyndighederne inden for Unionen. Merværdien af disse programmer, herunder for beskyttelsen af medlemsstaternes, Unionens og skatteydernes finansielle og økonomiske interesser, anerkendes af de deltagende landes skattemyndigheder. De næste ti års udfordringer kan
  ofte
  ikke håndteres
  effektivt
  , hvis medlemsstaterne ikke ser ud over deres egne administrative territorier
  og
  samarbejder intensivt med deres modparter. |
| --- | --- |

(1)

Fiscalis 2020-programmet, der er fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1286/2013 (3), og som gennemføres af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne og associerede lande, og de forudgående programmer har ydet et væsentligt bidrag til fremme og styrkelse af samarbejdet mellem skattemyndighederne inden for Unionen. Merværdien af disse programmer, herunder for beskyttelsen af medlemsstaternes, Unionens og skatteydernes finansielle og økonomiske interesser, anerkendes af de deltagende landes skattemyndigheder. De næste ti års udfordringer kan
  ofte
  ikke håndteres
  effektivt
  , hvis medlemsstaterne ikke ser ud over deres egne administrative territorier
  og
  samarbejder intensivt med deres modparter.

| (2) | Fiscalis 2020-programmet giver medlemsstaterne en EU-ramme, inden for hvilken de kan udvikle disse samarbejdsaktiviteter, og som er mere omkostningseffektiv, end hvis hver enkelt medlemsstat skulle opstille individuelle samarbejdsrammer på bilateralt eller multilateralt grundlag,
  uanset om det er indbyrdes eller med tredjelande, som EU arbejder tæt sammen med på beskatningsområdet.
  Det er derfor hensigtsmæssigt at sikre videreførelsen af dette program ved at fastlægge et nyt program inden for samme område, nemlig Fiscalisprogrammet (i det følgende benævnt »programmet«). |
| --- | --- |

(2)

Fiscalis 2020-programmet giver medlemsstaterne en EU-ramme, inden for hvilken de kan udvikle disse samarbejdsaktiviteter, og som er mere omkostningseffektiv, end hvis hver enkelt medlemsstat skulle opstille individuelle samarbejdsrammer på bilateralt eller multilateralt grundlag,
  uanset om det er indbyrdes eller med tredjelande, som EU arbejder tæt sammen med på beskatningsområdet.
  Det er derfor hensigtsmæssigt at sikre videreførelsen af dette program ved at fastlægge et nyt program inden for samme område, nemlig Fiscalisprogrammet (i det følgende benævnt »programmet«).

| (2a) | Programmet bør gøre det muligt at styrke medlemsstaternes kapacitet til at bekæmpe skattesvig, korruption, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning, herunder gennem teknisk bistand til uddannelse af menneskelige ressourcer og udvikling af administrative strukturer. Denne bistand bør ydes på en gennemsigtig måde. |
| --- | --- |

(2a)

Programmet bør gøre det muligt at styrke medlemsstaternes kapacitet til at bekæmpe skattesvig, korruption, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning, herunder gennem teknisk bistand til uddannelse af menneskelige ressourcer og udvikling af administrative strukturer. Denne bistand bør ydes på en gennemsigtig måde.

| (3) | Ved at skabe en ramme for tiltag til støtte for det indre marked, fremme af
  fair konkurrence i
  Unionen og beskyttelse af Unionens og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser skulle programmet kunne bidrage til at forebygge og bekæmpe skattesvig, skatteunddragelse,
  aggressiv skatteplanlægning og dobbelt ikkebeskatning, forebygge og mindske unødige administrative byrder for borgere og virksomhedere i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner,
  støtte mere retfærdige og mere effektive skattesystemer,
  realisere det indre markeds fulde potentiale og fremme
  fair konkurrence
  i Unionen
  samt
  støtte en fælles EU-tilgang i internationale fora. |
| --- | --- |

(3)

Ved at skabe en ramme for tiltag til støtte for det indre marked, fremme af
  fair konkurrence i
  Unionen og beskyttelse af Unionens og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser skulle programmet kunne bidrage til at forebygge og bekæmpe skattesvig, skatteunddragelse,
  aggressiv skatteplanlægning og dobbelt ikkebeskatning, forebygge og mindske unødige administrative byrder for borgere og virksomhedere i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner,
  støtte mere retfærdige og mere effektive skattesystemer,
  realisere det indre markeds fulde potentiale og fremme
  fair konkurrence
  i Unionen
  samt
  støtte en fælles EU-tilgang i internationale fora.

| (4) | Ved denne forordning fastsættes der en finansieringsramme for programmet, som skal udgøre det primære referencebeløb for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (4). |
| --- | --- |

(4)

Ved denne forordning fastsættes der en finansieringsramme for programmet, som skal udgøre det primære referencebeløb for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (4).

| (5) | Med henblik på at støtte tredjelandes tiltrædelses- og associeringsproces bør såvel tiltrædelseslande og kandidatlande som potentielle kandidater og partnerlande i den europæiske naboskabspolitik kunne deltage i programmet, forudsat at visse betingelser er opfyldt. Andre tredjelande,
  navnlig de mindst udviklede lande
  , vil også kunne deltage i programmet i henhold til betingelserne i de særlige aftaler, der er indgået mellem Unionen og de pågældende tredjelande, og som dækker deres deltagelse i Unionens programmer. |
| --- | --- |

(5)

Med henblik på at støtte tredjelandes tiltrædelses- og associeringsproces bør såvel tiltrædelseslande og kandidatlande som potentielle kandidater og partnerlande i den europæiske naboskabspolitik kunne deltage i programmet, forudsat at visse betingelser er opfyldt. Andre tredjelande,
  navnlig de mindst udviklede lande
  , vil også kunne deltage i programmet i henhold til betingelserne i de særlige aftaler, der er indgået mellem Unionen og de pågældende tredjelande, og som dækker deres deltagelse i Unionens programmer.

| (5a) | Europa-Parlamentet har fastlagt prioriteter. Den nuværende mangel på finansielle midler hæmmer opfyldelsen af Europa-Parlamentets mål for den flerårige finansielle ramme for perioden efter 2020 [2017/2052(INI)]. Et mere effektivt samarbejde på skatteområdet kan bidrage til en mere effektiv opkrævning af de nødvendige ressourcer til gennemførelsen af den kommende flerårige finansielle ramme. |
| --- | --- |

(5a)

Europa-Parlamentet har fastlagt prioriteter. Den nuværende mangel på finansielle midler hæmmer opfyldelsen af Europa-Parlamentets mål for den flerårige finansielle ramme for perioden efter 2020 [2017/2052(INI)]. Et mere effektivt samarbejde på skatteområdet kan bidrage til en mere effektiv opkrævning af de nødvendige ressourcer til gennemførelsen af den kommende flerårige finansielle ramme.

| (6) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom)
  2018/1046
   (5) (»finansforordningen«) finder anvendelse på dette program. Heri fastsættes der regler for gennemførelsen af Unionens budget, herunder for tilskud, priser, udbud og refundering af eksterne eksperter. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom)
  2018/1046
   (5) (»finansforordningen«) finder anvendelse på dette program. Heri fastsættes der regler for gennemførelsen af Unionens budget, herunder for tilskud, priser, udbud og refundering af eksterne eksperter.

| (7) | De tiltag, der er blevet anvendt under Fiscalis 2020-programmet, har vist sig at være passende og bør derfor bibeholdes. For at skabe større enkelhed og fleksibilitet i gennemførelsen af programmet og i højere grad opfylde dets mål bør tiltagene kun fastlægges i form af overordnede kategorier med en liste over illustrative eksempler på konkrete aktiviteter.
  Tiltagene bør imidlertid tage sigte på at tage prioriterede emner op for at beskytte Unionens og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser.
  For yderligere at forbedre kapaciteten til at skabe resultater inden for de vigtigste prioriteter på beskatningsområdet vil Fiscalisprogrammet gennem samarbejde og kapacitetsopbygning også kunne fremme og støtte udbredelsen af innovation og dennes indflydelse. |
| --- | --- |

(7)

De tiltag, der er blevet anvendt under Fiscalis 2020-programmet, har vist sig at være passende og bør derfor bibeholdes. For at skabe større enkelhed og fleksibilitet i gennemførelsen af programmet og i højere grad opfylde dets mål bør tiltagene kun fastlægges i form af overordnede kategorier med en liste over illustrative eksempler på konkrete aktiviteter.
  Tiltagene bør imidlertid tage sigte på at tage prioriterede emner op for at beskytte Unionens og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser.
  For yderligere at forbedre kapaciteten til at skabe resultater inden for de vigtigste prioriteter på beskatningsområdet vil Fiscalisprogrammet gennem samarbejde og kapacitetsopbygning også kunne fremme og støtte udbredelsen af innovation og dennes indflydelse.

| (8) | I betragtning af skatteydernes øgede mobilitet, antallet af grænseoverskridende transaktioner, internationaliseringen af de finansielle instrumenter
  og den deraf følgende øgede risiko for skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning
  , som rækker langt ud over Unionens grænser, vil tilpasninger eller udvidelser af europæiske elektroniske systemer til tredjelande, der ikke er associeret til programmet, og internationale organisationer kunne være af interesse for Unionen eller medlemsstaterne. De vil navnlig kunne undgå den administrative byrde og de omkostninger, der er forbundet med udvikling og drift af to ensartede elektroniske systemer til udveksling af oplysninger på henholdsvis EU-plan eller internationalt plan. Derfor bør tilpasninger og udvidelser af europæiske elektroniske systemer til samarbejde med tredjelande og internationale organisationer udgøre en støtteberettiget omkostning i henhold til programmet, hvis det er behørigt begrundet af en sådan interesse.
  Under forudsætning af at de prioriterede emner er blevet finansieret fuldt ud, bør der også inden for rammerne af programmet, hvor det er relevant, tilskyndes til specifikke tiltag med de mindst udviklede lande, navnlig om automatisk udveksling af oplysninger. |
| --- | --- |

(8)

I betragtning af skatteydernes øgede mobilitet, antallet af grænseoverskridende transaktioner, internationaliseringen af de finansielle instrumenter
  og den deraf følgende øgede risiko for skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning
  , som rækker langt ud over Unionens grænser, vil tilpasninger eller udvidelser af europæiske elektroniske systemer til tredjelande, der ikke er associeret til programmet, og internationale organisationer kunne være af interesse for Unionen eller medlemsstaterne. De vil navnlig kunne undgå den administrative byrde og de omkostninger, der er forbundet med udvikling og drift af to ensartede elektroniske systemer til udveksling af oplysninger på henholdsvis EU-plan eller internationalt plan. Derfor bør tilpasninger og udvidelser af europæiske elektroniske systemer til samarbejde med tredjelande og internationale organisationer udgøre en støtteberettiget omkostning i henhold til programmet, hvis det er behørigt begrundet af en sådan interesse.
  Under forudsætning af at de prioriterede emner er blevet finansieret fuldt ud, bør der også inden for rammerne af programmet, hvor det er relevant, tilskyndes til specifikke tiltag med de mindst udviklede lande, navnlig om automatisk udveksling af oplysninger.

| (9) | I betragtning af globaliseringens betydning og
  betydningen af bekæmpelsen af skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning
  bør programmet fortsat give mulighed for at inddrage eksterne eksperter, jf. artikel 238 i finansforordningen.
  Udvælgelsen af eksperter bør være gennemsigtig og være baseret på deres færdigheder, erfaring og viden med relevans for det specifikke tiltag samt deres evne til at bidrage til det pågældende tiltag. Det bør sikres, at disse eksperter er upartiske, og at der ikke er nogen interessekonflikter i forhold til deres professionelle rolle. Der bør sikres en ligelig repræsentation af alle relevante interesserede parter. |
| --- | --- |

(9)

I betragtning af globaliseringens betydning og
  betydningen af bekæmpelsen af skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning
  bør programmet fortsat give mulighed for at inddrage eksterne eksperter, jf. artikel 238 i finansforordningen.
  Udvælgelsen af eksperter bør være gennemsigtig og være baseret på deres færdigheder, erfaring og viden med relevans for det specifikke tiltag samt deres evne til at bidrage til det pågældende tiltag. Det bør sikres, at disse eksperter er upartiske, og at der ikke er nogen interessekonflikter i forhold til deres professionelle rolle. Der bør sikres en ligelig repræsentation af alle relevante interesserede parter.

| (9a) | På baggrund af den nylige vedtagelse af rådsdirektiverne 2014/107/EU
   (6)

  , (EU) 2015/2376
   (7)

  , (EU) 2016/881
   (8)

  , (EU) 2016/2258
   (9)

  , (EU) 2018/822
   (10)

  og de igangværende drøftelser om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG) bør programmet sigte mod at uddanne medarbejdere i skatteforvaltningerne for at sikre en effektiv gennemførelse af disse direktiver. |
| --- | --- |

(9a)

På baggrund af den nylige vedtagelse af rådsdirektiverne 2014/107/EU
   (6)

  , (EU) 2015/2376
   (7)

  , (EU) 2016/881
   (8)

  , (EU) 2016/2258
   (9)

  , (EU) 2018/822
   (10)

  og de igangværende drøftelser om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG) bør programmet sigte mod at uddanne medarbejdere i skatteforvaltningerne for at sikre en effektiv gennemførelse af disse direktiver.

| (10) | I overensstemmelse med Kommissionens forpligtelse til sammenhængende og forenklede finansieringsprogrammer, som fremgår af dens meddelelse af 19. oktober 2010 med titlen »Gennemgang af EU's budget« (11), bør ressourcerne anvendes sammen med andre EU-støtteinstrumenter, hvis de planlagte tiltag i henhold til programmet forfølger mål, som er fælles for forskellige finansieringsinstrumenter, dog med undtagelse af dobbeltfinansiering Tiltag i henhold til programmet bør sikre en sammenhængende anvendelse af Unionens ressourcer til støtte for skattepolitikken og skattemyndighederne. |
| --- | --- |

(10)

I overensstemmelse med Kommissionens forpligtelse til sammenhængende og forenklede finansieringsprogrammer, som fremgår af dens meddelelse af 19. oktober 2010 med titlen »Gennemgang af EU's budget« (11), bør ressourcerne anvendes sammen med andre EU-støtteinstrumenter, hvis de planlagte tiltag i henhold til programmet forfølger mål, som er fælles for forskellige finansieringsinstrumenter, dog med undtagelse af dobbeltfinansiering Tiltag i henhold til programmet bør sikre en sammenhængende anvendelse af Unionens ressourcer til støtte for skattepolitikken og skattemyndighederne.

| (10a) | Af hensyn til omkostningseffektivitet bør Fiscalisprogrammet udnytte eventuelle synergier med andre EU-foranstaltninger på beslægtede områder såsom f.eks. toldprogrammet, EU-programmet for bekæmpelse af svig, programmet for det indre marked og reformstøtteprogrammet. |
| --- | --- |

(10a)

Af hensyn til omkostningseffektivitet bør Fiscalisprogrammet udnytte eventuelle synergier med andre EU-foranstaltninger på beslægtede områder såsom f.eks. toldprogrammet, EU-programmet for bekæmpelse af svig, programmet for det indre marked og reformstøtteprogrammet.

| (10b) | De enkelte nationale initiativer til bekæmpelse af svig kan potentielt flytte svig til andre medlemsstater, ofte nabolande, og skabe en uforholdsmæssig stor administrativ byrde for virksomheder, der overholder reglerne, samt manglende retssikkerhed, når de handler på internationalt plan. Det er derfor afgørende, at Kommissionen tilpasser nationale foranstaltninger til bekæmpelse af svig gennem koordinering af bedste praksis på EU-plan. |
| --- | --- |

(10b)

De enkelte nationale initiativer til bekæmpelse af svig kan potentielt flytte svig til andre medlemsstater, ofte nabolande, og skabe en uforholdsmæssig stor administrativ byrde for virksomheder, der overholder reglerne, samt manglende retssikkerhed, når de handler på internationalt plan. Det er derfor afgørende, at Kommissionen tilpasser nationale foranstaltninger til bekæmpelse af svig gennem koordinering af bedste praksis på EU-plan.

| (11) | Tiltag til opbygning af IT-kapacitet vil optage
  en væsentlig del
  af programmets budget. De særlige bestemmelser bør derfor omfatte en beskrivelse af henholdsvis de fælles og nationale komponenter i de europæiske elektroniske systemer. Desuden bør anvendelsesområdet for tiltagene og Kommissionens og medlemsstaternes ansvar tydeligt defineres.
  Der bør være gnidningsløs interoperabilitet mellem de europæiske elektroniske systemers fælles og nationale komponenter samt synergier med andre elektroniske systemer i relevante EU-programmer. |
| --- | --- |

(11)

Tiltag til opbygning af IT-kapacitet vil optage
  en væsentlig del
  af programmets budget. De særlige bestemmelser bør derfor omfatte en beskrivelse af henholdsvis de fælles og nationale komponenter i de europæiske elektroniske systemer. Desuden bør anvendelsesområdet for tiltagene og Kommissionens og medlemsstaternes ansvar tydeligt defineres.
  Der bør være gnidningsløs interoperabilitet mellem de europæiske elektroniske systemers fælles og nationale komponenter samt synergier med andre elektroniske systemer i relevante EU-programmer.

| (12) | I øjeblikket er der ingen krav om at udarbejde en flerårig strategisk plan for beskatning til oprettelse af et sammenhængende og interoperabelt elektronisk skattemiljø i Unionen. For at sikre sammenhængende og koordinerede tiltag til opbygning af IT-kapacitet bør der i programmet tages højde for oprettelsen af en sådan flerårig strategisk plan for skatteområdet. |
| --- | --- |

(12)

I øjeblikket er der ingen krav om at udarbejde en flerårig strategisk plan for beskatning til oprettelse af et sammenhængende og interoperabelt elektronisk skattemiljø i Unionen. For at sikre sammenhængende og koordinerede tiltag til opbygning af IT-kapacitet bør der i programmet tages højde for oprettelsen af en sådan flerårig strategisk plan for skatteområdet.

| (13) | Denne forordning bør gennemføres ved hjælp af arbejdsprogrammer. I betragtning af den mellem- til langsigtede karakter af de mål, der forfølges, og på grundlag af de erfaringer, der gøres over tid, skal arbejdsprogrammerne kunne dække flere år. Overgangen fra årlige til flerårige arbejdsprogrammer vil mindske den administrative byrde for både Kommissionen og medlemsstaterne,
  men den bør under ingen omstændigheder resultere i tab af information og gennemsigtighed for skatteyderne
  .
  De flerårige arbejdsprogrammer bør afspejle alle relevante oplysninger, der fremlægges i forbindelse med de årlige rapporter eller den kortlægning, der er omhandlet i denne forordning. Disse årlige rapporter bør gøres offentligt tilgængelige for at informere skatteyderne om bedste praksis, indhøstede erfaringer, udfordringer og tilbageværende hindringer, som er identificeret i programmet. |
| --- | --- |

(13)

Denne forordning bør gennemføres ved hjælp af arbejdsprogrammer. I betragtning af den mellem- til langsigtede karakter af de mål, der forfølges, og på grundlag af de erfaringer, der gøres over tid, skal arbejdsprogrammerne kunne dække flere år. Overgangen fra årlige til flerårige arbejdsprogrammer vil mindske den administrative byrde for både Kommissionen og medlemsstaterne,
  men den bør under ingen omstændigheder resultere i tab af information og gennemsigtighed for skatteyderne
  .
  De flerårige arbejdsprogrammer bør afspejle alle relevante oplysninger, der fremlægges i forbindelse med de årlige rapporter eller den kortlægning, der er omhandlet i denne forordning. Disse årlige rapporter bør gøres offentligt tilgængelige for at informere skatteyderne om bedste praksis, indhøstede erfaringer, udfordringer og tilbageværende hindringer, som er identificeret i programmet.

| (14) | For at
  supplere
  denne forordning
  bør beføjelsen til at vedtage retsakter
  i overensstemmelse med
  artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) delegeres til Kommissionen, for så vidt angår vedtagelsen af årlige arbejdsprogrammer. |
| --- | --- |

(14)

For at
  supplere
  denne forordning
  bør beføjelsen til at vedtage retsakter
  i overensstemmelse med
  artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) delegeres til Kommissionen, for så vidt angår vedtagelsen af årlige arbejdsprogrammer.

| (15) | Som anført i punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (12) er der behov for at evaluere
  programmet
  på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt via specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne,
  og der derved også tages hensyn til Refit-programmet.
  Disse krav
  bør
  , når det er hensigtsmæssigt, omfatte målbare indikatorer, der kan danne grundlag for en evaluering af forordningens virkninger i praksis.
  Resultaterne af overvågningen bør gøres til genstand for en samlet årlig rapport, der udarbejdes af Kommissionen på grundlag af input fra medlemsstaterne. Rapporten bør indeholde en kortlægning af de tilbageværende hindringer i medlemsstaterne med hensyn til opfyldelsen af programmets mål, jf. artikel 3, og behandlingen af de prioriterede emner i artikel 7, stk. 2a, samt forslag til bedste praksis.


  Kommissionen bør desuden udarbejde en foreløbig og en endelig evaluering af programmet.


  Både de årlige rapporter og evalueringsrapporterne bør gøres offentligt tilgængelige på et særligt websted. |
| --- | --- |

(15)

Som anført i punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (12) er der behov for at evaluere
  programmet
  på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt via specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne,
  og der derved også tages hensyn til Refit-programmet.
  Disse krav
  bør
  , når det er hensigtsmæssigt, omfatte målbare indikatorer, der kan danne grundlag for en evaluering af forordningens virkninger i praksis.
  Resultaterne af overvågningen bør gøres til genstand for en samlet årlig rapport, der udarbejdes af Kommissionen på grundlag af input fra medlemsstaterne. Rapporten bør indeholde en kortlægning af de tilbageværende hindringer i medlemsstaterne med hensyn til opfyldelsen af programmets mål, jf. artikel 3, og behandlingen af de prioriterede emner i artikel 7, stk. 2a, samt forslag til bedste praksis.


  Kommissionen bør desuden udarbejde en foreløbig og en endelig evaluering af programmet.


  Både de årlige rapporter og evalueringsrapporterne bør gøres offentligt tilgængelige på et særligt websted.

| (15a) | Kommissionen bør hvert halve år afholde et seminar med to repræsentanter for de støttemodtagende medlemsstater med henblik på at drøfte problemstillinger og foreslå mulige forbedringer i relation til programmets temaer, herunder udveksling af oplysninger mellem skattemyndigheder. Deltagerne i seminaret skal henholdsvis være en repræsentant for skattemyndighedernes ledelse, en repræsentant for en fagforening for ansatte i skatteadministrationer og en repræsentant for Europa-Parlamentet og for Rådet. |
| --- | --- |

(15a)

Kommissionen bør hvert halve år afholde et seminar med to repræsentanter for de støttemodtagende medlemsstater med henblik på at drøfte problemstillinger og foreslå mulige forbedringer i relation til programmets temaer, herunder udveksling af oplysninger mellem skattemyndigheder. Deltagerne i seminaret skal henholdsvis være en repræsentant for skattemyndighedernes ledelse, en repræsentant for en fagforening for ansatte i skatteadministrationer og en repræsentant for Europa-Parlamentet og for Rådet.

| (16) | For at kunne reagere hensigtsmæssigt på ændringer i de skattepolitiske prioriteter bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i 
  TEUF
  for så vidt angår listen over indikatorer til måling af, hvorvidt de specifikke mål er nået. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(16)

For at kunne reagere hensigtsmæssigt på ændringer i de skattepolitiske prioriteter bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i 
  TEUF
  for så vidt angår listen over indikatorer til måling af, hvorvidt de specifikke mål er nået. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (17) | Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder og svig, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (13), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95 (14), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (15) og Rådets forordning (EU) 2017/1939 (16). Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader Unionens finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge svig og andre strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (17). I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder. |
| --- | --- |

(17)

Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder og svig, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (13), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95 (14), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (15) og Rådets forordning (EU) 2017/1939 (16). Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader Unionens finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge svig og andre strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (17). I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder.

| (18) | Horisontale finansielle bestemmelser, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet med hjemmel i artikel 322 i 
  TEUF
  , finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastlagt i finansforordningen, og de regulerer navnlig proceduren for opstillingen og gennemførelsen af budgettet ved hjælp af tilskud, offentlige indkøb, priser, indirekte gennemførelse, og sikrer kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, vedrører også beskyttelsen af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for sund økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering. |
| --- | --- |

(18)

Horisontale finansielle bestemmelser, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet med hjemmel i artikel 322 i 
  TEUF
  , finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastlagt i finansforordningen, og de regulerer navnlig proceduren for opstillingen og gennemførelsen af budgettet ved hjælp af tilskud, offentlige indkøb, priser, indirekte gennemførelse, og sikrer kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, vedrører også beskyttelsen af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for sund økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering.

| (19) | Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i denne forordning bør vælges ud fra deres evne til at opfylde tiltagenes specifikke mål og levere resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger som omhandlet i artikel 125, stk. 1, i finansforordningen.
  Dækningen af rejseudgifter bør være en prioritet, således at det sikres, at nationale eksperter deltager i fælles aktioner. |
| --- | --- |

(19)

Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i denne forordning bør vælges ud fra deres evne til at opfylde tiltagenes specifikke mål og levere resultater, navnlig under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger som omhandlet i artikel 125, stk. 1, i finansforordningen.
  Dækningen af rejseudgifter bør være en prioritet, således at det sikres, at nationale eksperter deltager i fælles aktioner.

| (20) | Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(20)

Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (21) | Denne forordning erstatter Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1286/2013, som derfor bør ophæves — |
| --- | --- |

(21)

Denne forordning erstatter Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1286/2013, som derfor bør ophæves —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

1.   Ved denne forordning fastlægges Fiscalisprogrammet for samarbejde på beskatningsområdet (»programmet«).

2.   Der fastsættes målsætninger for programmet, et budget for perioden 2021-2027, former for EU-finansiering samt regler for ydelsen heraf.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| (1) | spørgsmål vedrørende bl.a. udformning, forvaltning, håndhævelse og overholdelse af følgende skatter og afgifter:






  (a) | merværdiafgifter i henhold til Rådets direktiv 2006/112/EF (18) |
| --- | --- | --- |

(1)

spørgsmål vedrørende bl.a. udformning, forvaltning, håndhævelse og overholdelse af følgende skatter og afgifter:

(a)

merværdiafgifter i henhold til Rådets direktiv 2006/112/EF (18)

| (b) | punktafgifter på alkohol i henhold til Rådets direktiv 92/83/EØF (19) |
| --- | --- |

(b)

punktafgifter på alkohol i henhold til Rådets direktiv 92/83/EØF (19)

| (c) | punktafgifter på tobak i henhold til Rådets direktiv 2011/64/EU (20) |
| --- | --- |

(c)

punktafgifter på tobak i henhold til Rådets direktiv 2011/64/EU (20)

| (d) | afgifter på energiprodukter og elektricitet i henhold til Rådets direktiv 2003/96/EF (21) |
| --- | --- |

(d)

afgifter på energiprodukter og elektricitet i henhold til Rådets direktiv 2003/96/EF (21)

| (e) | alle andre former for skatter og afgifter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra a), i Rådets direktiv 2010/24/EU (22),
  herunder selskabsskat,
  for så vidt de er relevante for det indre marked og for det administrative samarbejde mellem medlemsstaterne |
| --- | --- |

(e)

alle andre former for skatter og afgifter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra a), i Rådets direktiv 2010/24/EU (22),
  herunder selskabsskat,
  for så vidt de er relevante for det indre marked og for det administrative samarbejde mellem medlemsstaterne

| (2) | »skattemyndigheder«: de offentlige myndigheder og andre organer, som er ansvarlige for beskatning eller aktiviteter i forbindelse med beskatning |
| --- | --- |

(2)

»skattemyndigheder«: de offentlige myndigheder og andre organer, som er ansvarlige for beskatning eller aktiviteter i forbindelse med beskatning

| (3) | »europæiske elektroniske systemer«: elektroniske systemer, som er nødvendige for beskatning og for udførelsen af skattemyndighedernes opgaver |
| --- | --- |

(3)

»europæiske elektroniske systemer«: elektroniske systemer, som er nødvendige for beskatning og for udførelsen af skattemyndighedernes opgaver

| (4) | »tredjeland«: et land, der ikke er en EU-medlemsstat |
| --- | --- |

(4)

»tredjeland«: et land, der ikke er en EU-medlemsstat

| (4a) | »mindst udviklet land«: et tredjeland med lav indkomst og med alvorlige strukturelle hindringer for en bæredygtig udvikling som defineret af De Forenede Nationer. |
| --- | --- |

(4a)

»mindst udviklet land«: et tredjeland med lav indkomst og med alvorlige strukturelle hindringer for en bæredygtig udvikling som defineret af De Forenede Nationer.

Artikel 3

Programmets mål

1.   Programmet har som generelt mål at støtte skattemyndigheder og beskatning for at forbedre det indre markeds funktion, fremme
  fair konkurrence i
  Unionen, beskytte Unionens og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser,
  blandt andet mod skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning, samt at forbedre skatteopkrævningen.

2.   Programmet har som specifikt mål at støtte skattepolitik
  og en korrekt gennemførelse heraf
  ,
  fremme
  skattesamarbejde
  , udveksling af skatteoplysninger
  og administrativ kapacitetsopbygning, herunder menneskelige kompetencer og udvikling og drift af de europæiske elektroniske systemer,
  samt den gradvise modernisering af rapporterings-, revisions- og softwareværktøjer, som skal anvendes ensartet på tværs af medlemsstaterne. Programmet skal også hjælpe skattemyndighederne med at lette og forbedre gennemførelsen af EU-direktiverne om beskatning og uddanne deres personale i denne henseende.

Artikel 4

Budget

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  300 millioner EUR i 2018-priser eller 339 millioner EUR i løbende priser.

2.   Det beløb, der er omhandlet i stk. 1, kan
  blandt andet
  dække udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, revision, evaluering og andre aktiviteter til forvaltning af programmet og evaluering af, om programmets mål opfyldes. Det kan desuden dække udgifter til undersøgelser
  og andet relevant skriftligt materiale
  , møder mellem eksperter og informations- og kommunikationstiltag for så vidt som de vedrører målene for programmet, samt udgifter i forbindelse med informationsteknologinet med henblik på behandling og udveksling af oplysninger, eksempelvis informationsteknologiværktøjer i virksomheder og anden teknisk og administrativ bistand, som er påkrævet i forbindelse med forvaltningen af programmet.

Artikel 5

Tredjelande, der er associeret til programmet

Programmet er åbent for følgende tredjelande:

| (a) | tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidater i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Unionen og disse lande |
| --- | --- |

(a)

tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidater i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Unionen og disse lande

| (b) | lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem EU og disse lande, forudsat at disse lande i tilstrækkelig grad har tilnærmet den relevante lovgivning og de relevante administrative metoder til de i Unionen gældende |
| --- | --- |

(b)

lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem EU og disse lande, forudsat at disse lande i tilstrækkelig grad har tilnærmet den relevante lovgivning og de relevante administrative metoder til de i Unionen gældende

| (c) | andre tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en konkret aftale om tredjelandets deltagelse i EU-programmer, forudsat at der i aftalen:






  — | sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag fra og fordele for det tredjeland, som deltager i EU-programmerne |
| --- | --- | --- |

(c)

andre tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i en konkret aftale om tredjelandets deltagelse i EU-programmer, forudsat at der i aftalen:

—

sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag fra og fordele for det tredjeland, som deltager i EU-programmerne

| — | fastsættes betingelser for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrative omkostninger. Disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 5 |
| --- | --- |

—

fastsættes betingelser for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrative omkostninger. Disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel 21, stk. 5

| — | ikke indrømmes tredjelandet beslutningskompetence over programmet |
| --- | --- |

—

ikke indrømmes tredjelandet beslutningskompetence over programmet

| — | fastsættes garantier vedrørende Unionens ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser. |
| --- | --- |

—

fastsættes garantier vedrørende Unionens ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser.

Forudsat at de prioriterede emner er blevet fuldt ud finansieret, tilskyndes de mindst udviklede lande til at deltage i programmet i overensstemmelse med principperne om udviklingsvenlig politikkohærens og de betingelser, der er fastsat i de specifikke aftaler mellem disse lande og Unionen, og som omfatter disse landes deltagelse i programmet. Uanset bestemmelserne i stk. 1, litra c), skal de mindst udviklede landes deltagelse i programmet være gratis for dem og have fokus på at nå internationale skattemæssige mål såsom automatisk udveksling af skatteoplysninger. Den særlige aftale skal garantere Unionens ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser.

Artikel 6

Gennemførelse og former for EU-finansiering

1.   Programmet gennemføres ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen.

2.   Programmet kan yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, særlig tilskud, priser, udbud og godtgørelse af rejse- og opholdsudgifter afholdt af eksterne eksperter.

KAPITEL II

KAPITEL II

STØTTEBERETTIGELSE

STØTTEBERETTIGELSE

Artikel 7

Støtteberettigede tiltag

1.   Der kan kun ydes finansiering til tiltag, som gennemfører de i artikel 3 omhandlede mål.

2.   Tiltag som omhandlet i stk. 1 omfatter bl.a. følgende:

| (a) | møder og lignende ad hoc-events |
| --- | --- |

(a)

møder og lignende ad hoc-events

| (b) | projektbaseret struktureret samarbejde
  , herunder inspektioner på stedet og fælles revisioner [Ændring 2 + 3] |
| --- | --- |

(b)

projektbaseret struktureret samarbejde
  , herunder inspektioner på stedet og fælles revisioner [Ændring 2 + 3]

| (c) | tiltag til opbygning af IT-kapacitet, navnlig udvikling og drift af europæiske elektroniske systemer,
  eller til etablering af fælles registre |
| --- | --- |

(c)

tiltag til opbygning af IT-kapacitet, navnlig udvikling og drift af europæiske elektroniske systemer,
  eller til etablering af fælles registre

| (d) | tiltag til opbygning af menneskelige kompetencer og menneskelig kapacitet |
| --- | --- |

(d)

tiltag til opbygning af menneskelige kompetencer og menneskelig kapacitet

| (e) | støtte og andre tiltag, herunder:






  (1) | undersøgelser
  og andet relevant skriftligt materiale |
| --- | --- | --- |

(e)

støtte og andre tiltag, herunder:

(1)

undersøgelser
  og andet relevant skriftligt materiale

| (2) | innovationsaktiviteter, særlig konceptbeviser, pilotprojekter og prototypeinitiativer |
| --- | --- |

(2)

innovationsaktiviteter, særlig konceptbeviser, pilotprojekter og prototypeinitiativer

| (3) | fælles udviklede kommunikationstiltag |
| --- | --- |

(3)

fælles udviklede kommunikationstiltag

| (4) | ethvert andet
  relevant
  tiltag, der er fastsat i de i artikel 13 omhandlede arbejdsprogrammer, og som er nødvendige for at opfylde eller støtte målene i artikel 3. |
| --- | --- |

(4)

ethvert andet
  relevant
  tiltag, der er fastsat i de i artikel 13 omhandlede arbejdsprogrammer, og som er nødvendige for at opfylde eller støtte målene i artikel 3.

De mulige former for
  relevante
  tiltag, jf. litra a), b) og d), findes i en ikkeudtømmende liste i bilag 1.

2a.
     
  De i stk. 1 omhandlede tiltag skal dække følgende liste over prioriterede emner:

| (a) | fjernelse af smuthuller i den effektive gennemførelse af Rådets direktiv 2011/16/EU
   (23)

  , som ændret |
| --- | --- |

(a)

fjernelse af smuthuller i den effektive gennemførelse af Rådets direktiv 2011/16/EU
   (23)

  , som ændret

| (b) | effektiv informationsudveksling, herunder gruppeanmodninger, og udvikling af brugbare formater, hvor der tages hensyn til initiativer på internationalt plan |
| --- | --- |

(b)

effektiv informationsudveksling, herunder gruppeanmodninger, og udvikling af brugbare formater, hvor der tages hensyn til initiativer på internationalt plan

| (c) | fjernelse af hindringer for grænseoverskridende samarbejde |
| --- | --- |

(c)

fjernelse af hindringer for grænseoverskridende samarbejde

| (d) | fjernelse af hindringer for adgang til oplysninger om reelt ejerskab i henhold til Rådets direktiv 2011/16/EU, som ændret |
| --- | --- |

(d)

fjernelse af hindringer for adgang til oplysninger om reelt ejerskab i henhold til Rådets direktiv 2011/16/EU, som ændret

| (e) | bekæmpelse af grænseoverskridende momssvig |
| --- | --- |

(e)

bekæmpelse af grænseoverskridende momssvig

| (f) | udveksling af bedste praksis om inddrivelse af skatter, herunder skatter, der ikke er betalt i overensstemmelse med EU's direktiv om beskatning af indtægter fra opsparing (EUSTD) |
| --- | --- |

(f)

udveksling af bedste praksis om inddrivelse af skatter, herunder skatter, der ikke er betalt i overensstemmelse med EU's direktiv om beskatning af indtægter fra opsparing (EUSTD)

| (g) | gennemførelse af ensartede nationale IT-værktøjer med det formål at udvikle fælles grænseflader, der gør det muligt at sammenkoble nationale IT-systemer. |
| --- | --- |

(g)

gennemførelse af ensartede nationale IT-værktøjer med det formål at udvikle fælles grænseflader, der gør det muligt at sammenkoble nationale IT-systemer.

3.   Tiltag, der omfatter udvikling og drift af tilpasninger eller udvidelser af de fælles komponenter i de europæiske elektroniske systemer for samarbejde med tredjelande, der ikke er associeret til programmet, eller internationale organisationer, er berettiget til finansiering, hvis de er i Unionens interesse. Kommissionen træffer de nødvendige administrative foranstaltninger, der gør det muligt for de tredjeparter, som tiltagene vedrører, at yde finansielle bidrag.

4.   Såfremt et tiltag til opbygning af IT-kapacitet, jf. stk. 2, litra c), vedrører udvikling og drift af et europæisk elektronisk system, er kun omkostninger forbundet med de ansvarsområder, som Kommissionen i henhold til artikel 11, stk. 2, har fået overdraget, berettiget til finansiering under programmet. Medlemsstaterne afholder alle omkostninger forbundet med de ansvarsområder, som de i henhold til artikel 11, stk. 3, har fået overdraget.

Artikel 8

Deltagelse af

  eksterne eksperter

1.   Når det gavner gennemførelsen af tiltagene til gennemførelse af målene i artikel 3, kan repræsentanter for offentlige myndigheder, herunder fra tredjelande, der ikke er associeret til programmet i henhold til artikel 5,
  og hvor det er relevant
  , repræsentanter for internationale eller andre relevante organisationer, for erhvervsdrivende og organisationer, der repræsenterer erhvervsdrivende, og for civilsamfundet deltage i tiltagene under programmet som eksterne eksperter.
  Kommissionen vurderer bl.a. disse eksterne eksperters upartiskhed, sikrer, at der ikke er interessekonflikter i forhold til deres professionelle ansvarsområder og træffer afgørelse om deres deltagelse på ad hoc-basis på grundlag af behov.

2.   Omkostninger afholdt af de eksterne eksperter, der er omhandlet i stk. 1, er berettiget til godtgørelse under programmet i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 238 i finansforordningen.

3.   De eksterne eksperter udvælges af Kommissionen
  efter en gennemsigtig og afbalanceret procedure
  på baggrund af deres færdigheder, erfaring og viden med relevans for de specifikke tiltag
  og deres evne til at bidrage til det pågældende tiltag. Kommissionen sikrer en ligelig repræsentation af alle relevante interesserede parter. Den præciserer, om de eksterne eksperter deltager på egne vegne eller på vegne af en anden organisation eller erhvervsdrivende. Listen over eksterne eksperter offentliggøres på Kommissionens websted.

KAPITEL III

KAPITEL III

TILSKUD

TILSKUD

Artikel 9

Tildeling, komplementaritet og kombineret finansiering

1.   Tilskud under programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit VIII.

2.   Et tiltag, som har modtaget et bidrag under et andet EU-program, må også modtage et bidrag fra programmet, forudsat at bidraget ikke dækker de samme omkostninger. Reglerne for hvert EU-program skal gælde for dets respektive bidrag til tiltaget. Den kumulative finansiering må ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger ved tiltaget, og støtte fra forskellige EU-programmer kan beregnes på et prorata-grundlag i overensstemmelse med de dokumenter, hvori støttevilkårene er fastsat.

3.   I henhold til artikel 198, litra f), i finansforordningen tildeles tilskuddene uden indkaldelse af forslag, såfremt de støtteberettigede enheder er skattemyndigheder i medlemsstaterne og tredjelande, der er associeret til programmet, jf. artikel 5 i nærværende forordning, forudsat at betingelserne i denne artikel er opfyldt.

Artikel 10

Samfinansieringssats

1.   Uanset artikel 190 i finansforordningen kan programmet finansiere op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger ved et tiltag.

2.   Den gældende medfinansieringssats for tiltag, hvor det er nødvendigt med tildeling af tilskud, fastlægges i de flerårlige arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 13.

KAPITEL IV

KAPITEL IV

SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR TILTAG TIL OPBYGNING AF IT-KAPACITET

SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR TILTAG TIL OPBYGNING AF IT-KAPACITET

Artikel 11

Ansvarsområder

1.   Kommissionen og medlemsstaterne sikrer i fællesskab udviklingen og driften, herunder udformning, specifikationer, overensstemmelsesafprøvning, anvendelse, vedligeholdelse, videreudvikling, sikkerhed, kvalitetssikring og kvalitetskontrol, af de europæiske elektroniske systemer, som er opført på listen i den flerårige strategiske plan for beskatning, jf. artikel 12.

2.   Kommissionen varetager navnlig følgende opgaver:

| (a) | udviklingen og driften af fælles komponenter som fastsat i den flerårige strategiske plan for beskatning, jf. artikel 12 |
| --- | --- |

(a)

udviklingen og driften af fælles komponenter som fastsat i den flerårige strategiske plan for beskatning, jf. artikel 12

| (b) | den overordnede samordning af udviklingen og driften af europæiske elektroniske systemer med henblik på at sikre, at de er funktionsdygtige, kan sammenkobles og hele tiden forbedres, samt at de gennemføres samtidigt |
| --- | --- |

(b)

den overordnede samordning af udviklingen og driften af europæiske elektroniske systemer med henblik på at sikre, at de er funktionsdygtige, kan sammenkobles og hele tiden forbedres, samt at de gennemføres samtidigt

| (c) | samordningen af europæiske elektroniske systemer på EU-plan med henblik på fremme og indførelse af dem på nationalt plan |
| --- | --- |

(c)

samordningen af europæiske elektroniske systemer på EU-plan med henblik på fremme og indførelse af dem på nationalt plan

| (d) | samordningen af udviklingen og driften af europæiske elektroniske systemer hvad angår deres interaktion med tredjeparter, undtagen tiltag til opfyldelse af nationale krav |
| --- | --- |

(d)

samordningen af udviklingen og driften af europæiske elektroniske systemer hvad angår deres interaktion med tredjeparter, undtagen tiltag til opfyldelse af nationale krav

| (e) | samordningen af europæiske elektroniske systemer med andre relevante tiltag med tilknytning til e-forvaltning på EU-plan |
| --- | --- |

(e)

samordningen af europæiske elektroniske systemer med andre relevante tiltag med tilknytning til e-forvaltning på EU-plan

| (ea) | samordning af nationalt anvendte foranstaltninger til bekæmpelse af svig gennem fastlæggelse af og oplysning om nationale bedste praksis på EU-plan. |
| --- | --- |

(ea)

samordning af nationalt anvendte foranstaltninger til bekæmpelse af svig gennem fastlæggelse af og oplysning om nationale bedste praksis på EU-plan.

3.   Medlemsstaterne varetager navnlig følgende opgaver:

| (a) | udviklingen og driften af nationale komponenter som fastsat i den flerårige strategiske plan for beskatning, jf. artikel 12 |
| --- | --- |

(a)

udviklingen og driften af nationale komponenter som fastsat i den flerårige strategiske plan for beskatning, jf. artikel 12

| (b) | samordningen af udviklingen og driften af de nationale komponenter i de europæiske elektroniske systemer på nationalt plan |
| --- | --- |

(b)

samordningen af udviklingen og driften af de nationale komponenter i de europæiske elektroniske systemer på nationalt plan

| (c) | samordningen af europæiske elektroniske systemer med andre relevante tiltag med tilknytning til e-forvaltning på nationalt plan |
| --- | --- |

(c)

samordningen af europæiske elektroniske systemer med andre relevante tiltag med tilknytning til e-forvaltning på nationalt plan

| (d) | den løbende underretning af Kommissionen om de foranstaltninger, som de har truffet for at sætte deres respektive myndigheder eller erhvervsdrivende i stand til at gøre fuld brug af europæiske elektroniske systemer |
| --- | --- |

(d)

den løbende underretning af Kommissionen om de foranstaltninger, som de har truffet for at sætte deres respektive myndigheder eller erhvervsdrivende i stand til at gøre fuld brug af europæiske elektroniske systemer

| (e) | indførelsen på nationalt plan af europæiske elektroniske systemer. |
| --- | --- |

(e)

indførelsen på nationalt plan af europæiske elektroniske systemer.

Artikel 12

Flerårig strategisk plan for beskatning

1.   Kommissionen udarbejder og ajourfører en flerårig strategisk plan for beskatning og opstiller en liste over alle de opgaver, der er relevante for udviklingen og driften af europæiske elektroniske systemer, og klassificerer hvert enkelt system eller del heraf som:

| (a) | en fælles komponent: en komponent i de på EU-plan udviklede europæiske elektroniske systemer, som er tilgængelig for alle medlemsstater, eller som Kommissionen af effektivitets-, sikkerheds- og rationaliseringshensyn har identificeret som fælles |
| --- | --- |

(a)

en fælles komponent: en komponent i de på EU-plan udviklede europæiske elektroniske systemer, som er tilgængelig for alle medlemsstater, eller som Kommissionen af effektivitets-, sikkerheds- og rationaliseringshensyn har identificeret som fælles

| (b) | en national komponent: en komponent i de på nationalt plan udviklede europæiske elektroniske systemer, som er tilgængelig i den medlemsstat, der udviklede en sådan komponent eller bidrog til en fælles udvikling af den |
| --- | --- |

(b)

en national komponent: en komponent i de på nationalt plan udviklede europæiske elektroniske systemer, som er tilgængelig i den medlemsstat, der udviklede en sådan komponent eller bidrog til en fælles udvikling af den

| (c) | eller en kombination af begge. |
| --- | --- |

(c)

eller en kombination af begge.

2.   Den flerårige strategiske plan for beskatning skal også omfatte innovations- og pilottiltag samt de understøttende metodologier og værktøjer forbundet med de europæiske elektroniske systemer.

3.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om færdiggørelsen af hver af de opgaver, som de har fået overdraget som led i den flerårige strategiske plan for beskatning, jf. stk. 1. De aflægger også regelmæssigt rapport til Kommissionen om fremskridt i forbindelse med deres opgaver
  i relation til hele programmet.

4.   Senest den 31. marts hvert år forelægger medlemsstaterne Kommissionen årlige statusrapporter, der vedrører gennemførelsen af den i stk. 1 omhandlede flerårige strategiske plan for beskatning, og som dækker perioden fra den 1. januar til den 31. december i det foregående år. Disse årlige rapporter udarbejdes i et forud fastsat format.
  I de årlige statusrapporter aflægger medlemsstaterne rapport om hindringerne for opfyldelsen af programmets mål, jf. artikel 3, og behandlingen af de prioriterede emner i artikel 7, stk. 2a, og fremsætter forslag til bedste praksis.

5.   Senest den 31. oktober hvert år udarbejder og offentliggør Kommissionen på grundlag af de i stk. 4 omhandlede årlige rapporter en samlet rapport med en vurdering af de fremskridt, som medlemsstaterne og Kommissionen har gjort med hensyn til gennemførelsen af den i stk. 1 omhandlede plan,
  samt de fremskridt, der er gjort med hensyn til at opfylde programmets mål, jf. artikel 3, og behandle de prioriterede emner omhandlet i artikel 7, stk. 2a. Med henblik på at vurdere de fremskridt, der er nået, inkluderer Kommissionen i sin samlede årlige rapport en kortlægning af de tilbageværende hindringer i medlemsstaterne med hensyn til at opfylde programmets mål, jf. artikel 3, og behandle de prioriterede emner, der er omhandlet i artikel 7, stk. 2a, og fremsætter forslag til bedste praksis. Kommissionens samlede årlig rapport offentliggøres på et særligt websted og danner grundlag for fremtidige flerårige arbejdsprogrammer, jf. artikel 13, samt for de evalueringsrapporter, der er omhandlet i artikel 15.

KAPITEL V

KAPITEL V

PROGRAMMERING, OVERVÅGNING, EVALUERING OG KONTROL

PROGRAMMERING, OVERVÅGNING, EVALUERING OG KONTROL

Artikel 13

Arbejdsprogram

1.   Programmet gennemføres ved hjælp af flerårige arbejdsprogrammer, jf. artikel 108 i finansforordningen.

2.   De flerårige arbejdsprogrammer vedtages af Kommissionen ved
  delegerede retsakter
  .
  De delegerede retsakter
  vedtages efter proceduren i artikel
  17.

Artikel 14

Overvågning og rapportering

1.   Indikatorer, som skal rapporteres vedrørende programmets udvikling hen imod opfyldelsen af de specifikke mål, jf. artikel 3, findes i bilag 2.

2.   For at sikre en effektiv vurdering af programmets udvikling hen imod opfyldelsen af dets mål har Kommissionen i henhold til artikel 17 beføjelser til at vedtage delegerede retsakter for at ændre bilag 2 med henblik på at gennemgå eller supplere indikatorerne, hvis det anses for at være nødvendigt, og supplere denne forordning med bestemmelser for etablering af en ramme for overvågning og evaluering.

3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater indsamles effektivt og rettidigt. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler forholdsmæssige rapporteringskrav.

Artikel 15

Evaluering

1.   Evalueringer gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen.
  Evalueringerne offentliggøres af Kommissionen på et særligt websted.

2.   Midtvejsevalueringen af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse og senest
  tre
  år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse.

3.   Ved afslutningen af programmets gennemførelse og senest
  et
  år efter afslutningen af den periode, der er omhandlet i artikel 1, gennemfører Kommissionen en endelig evaluering af programmet.

4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil.

Artikel 16

Revisioner og undersøgelser

Hvis et tredjeland deltager i programmet i kraft af en beslutning, der træffes i henhold til en international aftale, eller med hjemmel i andre retsforskrifter, skal tredjelandet give den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret de nødvendige rettigheder og adgang til i fuld udstrækning at udøve deres respektive beføjelser. Hvad angår OLAF omfatter sådanne rettigheder retten til at foretage undersøgelser, herunder kontrol på stedet og inspektioner, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

KAPITEL VI

KAPITEL VI

UDØVELSE AF DE DELEGEREDE BEFØJELSER OG UDVALGSPROCEDURE

UDØVELSE AF DE DELEGEREDE BEFØJELSER OG UDVALGSPROCEDURE

Artikel 17

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf.
  artikel 13, stk. 2, og
  artikel 14, stk. 2, tillægges Kommissionen indtil den 31. december 2028.

3.   Den i 
  artikel 13, stk. 2, og
  artikel 14, stk.2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til
  artikel 13, stk. 2, og
  artikel 14, stk. 2, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 18

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af et udvalg benævnt »Udvalget for Fiscalisprogrammet«. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.   Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

KAPITEL VII

KAPITEL VII

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 19

Information, kommunikation og offentliggørelse

1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for tiltagene og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.

2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets tiltag og resultater. De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage til ▌formidling af EU's politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel 3.

Artikel 20

Ophævelse

Forordning (EU) nr. 1286/2013 ophæves med virkning fra den 1. januar 2021.

Artikel 21

Overgangsbestemmelser

1.   Denne forordning påvirker ikke videreførelsen eller eventuelle ændringer af de pågældende tiltag frem til deres afslutning, jf. forordning (EU) nr. 1286/2013, som fortsat finder anvendelse på de pågældende tiltag, indtil de afsluttes.

2.   Finansieringsrammen for programmet kan også omfatte udgifter til teknisk og administrativ bistand, som er nødvendige for at sikre overgangen mellem programmet og de tiltag, der blev vedtaget under det foregående program, dvs. forordning (EU) nr. 1286/2013.

3.   Om nødvendigt kan der opføres bevillinger på budgettet ud over 2027 til dækning af udgifter i medfør af artikel 4, stk. 2, til forvaltning af tiltag, som ikke er afsluttet senest den 31. december 2027.

Artikel 22

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ..., den [...].

På Europa-Parlamentets vegne

Formanden

På Rådets vegne

Formanden

BILAG 1

Ikkeudtømmende liste over mulige former for tiltag, jf. artikel 7, stk. 2), litra a), b) og d), første afsnit

De tiltag, der er omhandlet i artikel 7, stk. 2), litra a), b) og d), første afsnit, kan antage form af bl.a.:

| (a) | hvad angår møder og lignende ad hoc-events:






  — | seminarer og workshopper, som alle lande normalt deltager i, og på hvilke der foretages præsentationer, og hvor deltagerne inddrages i intensive drøftelser og aktiviteter om et særligt emne |
| --- | --- | --- |

(a)

hvad angår møder og lignende ad hoc-events:

—

seminarer og workshopper, som alle lande normalt deltager i, og på hvilke der foretages præsentationer, og hvor deltagerne inddrages i intensive drøftelser og aktiviteter om et særligt emne

| — | arbejdsbesøg, som giver medarbejdere mulighed for at opnå eller øge deres ekspertise eller viden på det skattepolitiske område |
| --- | --- |

—

arbejdsbesøg, som giver medarbejdere mulighed for at opnå eller øge deres ekspertise eller viden på det skattepolitiske område

| — | tilstedeværelse i administrative kontorer og deltagelse i administrative undersøgelser |
| --- | --- |

—

tilstedeværelse i administrative kontorer og deltagelse i administrative undersøgelser

| (b) | hvad angår struktureret samarbejde:






  — | projektgrupper, normalt med deltagelse af et begrænset antal lande, der nedsættes for en begrænset periode for at nå et på forhånd defineret mål med et præcist defineret resultat, herunder samarbejde eller benchmarking |
| --- | --- | --- |

(b)

hvad angår struktureret samarbejde:

—

projektgrupper, normalt med deltagelse af et begrænset antal lande, der nedsættes for en begrænset periode for at nå et på forhånd defineret mål med et præcist defineret resultat, herunder samarbejde eller benchmarking

| — | eksperthold, dvs. strukturerede former for samarbejde af midlertidig eller permanent karakter, som samler ekspertise til at udføre opgaver inden for særlige områder eller til at udføre operationelle aktiviteter, eventuelt med støtte fra onlinesamarbejdstjenester, administrativ bistand og infrastruktur og udstyr |
| --- | --- |

—

eksperthold, dvs. strukturerede former for samarbejde af midlertidig eller permanent karakter, som samler ekspertise til at udføre opgaver inden for særlige områder eller til at udføre operationelle aktiviteter, eventuelt med støtte fra onlinesamarbejdstjenester, administrativ bistand og infrastruktur og udstyr

| — | multilateral eller samtidig kontrol, der omfatter koordineret kontrol af en eller flere indbyrdes forbundne personers skattetilsvar tilrettelagt af et eller flere lande, herunder mindst to medlemsstater, i fælles eller komplementær interesse |
| --- | --- |

—

multilateral eller samtidig kontrol, der omfatter koordineret kontrol af en eller flere indbyrdes forbundne personers skattetilsvar tilrettelagt af et eller flere lande, herunder mindst to medlemsstater, i fælles eller komplementær interesse

| — | fælles revisioner, der omfatter fælles kontrol af en eller flere indbyrdes forbundne personers skattetilsvar foretaget af et samlet revisionshold bestående af et eller to lande, herunder mindst to medlemsstater, i fælles eller komplementær interesse |
| --- | --- |

—

fælles revisioner, der omfatter fælles kontrol af en eller flere indbyrdes forbundne personers skattetilsvar foretaget af et samlet revisionshold bestående af et eller to lande, herunder mindst to medlemsstater, i fælles eller komplementær interesse

| — | alle andre former for administrativt samarbejde som fastlagt i direktiv 2011/16/EU, forordning (EU) nr. 904/2010, forordning (EU) nr. 389/2012 eller direktiv 2010/24/EU |
| --- | --- |

—

alle andre former for administrativt samarbejde som fastlagt i direktiv 2011/16/EU, forordning (EU) nr. 904/2010, forordning (EU) nr. 389/2012 eller direktiv 2010/24/EU

| (d) | hvad angår tiltag til opbygning af menneskelige kompetencer og menneskelig kapacitet:






  — | fælles uddannelse eller udvikling af e-læring til fremme af de nødvendige faglige færdigheder og kundskaber på skatteområdet |
| --- | --- | --- |

(d)

hvad angår tiltag til opbygning af menneskelige kompetencer og menneskelig kapacitet:

—

fælles uddannelse eller udvikling af e-læring til fremme af de nødvendige faglige færdigheder og kundskaber på skatteområdet

| — | teknisk støtte til forbedring af administrative procedurer, styrkelse af administrativ kapacitet og forbedring af skattemyndighedernes funktion og arbejde ved at indføre og udveksle god praksis. |
| --- | --- |

—

teknisk støtte til forbedring af administrative procedurer, styrkelse af administrativ kapacitet og forbedring af skattemyndighedernes funktion og arbejde ved at indføre og udveksle god praksis.

BILAG 2

Indikatorer

Specifikt mål: støtte til skattepolitik, skattesamarbejde og administrativ kapacitetsopbygning, herunder menneskelige kompetencer og udvikling og drift af europæiske elektroniske systemer.

1.
     
  Kapacitetsopbygning (administrativ, menneskelig og informationsteknologisk kapacitet):

| 1. | Indeks for anvendelse og gennemførelse af EU-lovgivning og -politik (antal tiltag under programmet, der er tilrettelagt på dette område, og anbefalinger, der er udstedt som opfølgning på disse tiltag) |
| --- | --- |

1.

Indeks for anvendelse og gennemførelse af EU-lovgivning og -politik (antal tiltag under programmet, der er tilrettelagt på dette område, og anbefalinger, der er udstedt som opfølgning på disse tiltag)

| 2. | Læringsindeks (anvendte læringsmoduler, antal uddannede medarbejdere, deltagernes kvalitetspoint) |
| --- | --- |

2.

Læringsindeks (anvendte læringsmoduler, antal uddannede medarbejdere, deltagernes kvalitetspoint)

| 3. | De europæiske elektroniske systemers tilgængelighed (som procentdel af tid) |
| --- | --- |

3.

De europæiske elektroniske systemers tilgængelighed (som procentdel af tid)

| 4. | Det fælles kommunikationsnets tilgængelighed (som procentdel af tid) |
| --- | --- |

4.

Det fælles kommunikationsnets tilgængelighed (som procentdel af tid)

| 5. | Forenklede IT-procedurer for de nationale forvaltninger og erhvervsdrivende (antal registrerede erhvervsdrivende, antal ansøgninger og antal søgninger i de forskellige af programmet finansierede elektroniske systemer) |
| --- | --- |

5.

Forenklede IT-procedurer for de nationale forvaltninger og erhvervsdrivende (antal registrerede erhvervsdrivende, antal ansøgninger og antal søgninger i de forskellige af programmet finansierede elektroniske systemer)

2.
     
  Videndeling og netværkssamarbejde:

| 6. | Indeks for samarbejdets robusthed (omfanget af netværksdannelse, antal personlige møder, antal onlinesamarbejdsgrupper) |
| --- | --- |

6.

Indeks for samarbejdets robusthed (omfanget af netværksdannelse, antal personlige møder, antal onlinesamarbejdsgrupper)

| 7. | Indeks for bedste praksis og retningslinjer (antal tiltag under programmet, der er tilrettelagt på dette område, procentdel af skattemyndigheder, der har gjort brug af en med støtte fra programmet udviklet arbejdspraksis/retningslinje) |
| --- | --- |

7.

Indeks for bedste praksis og retningslinjer (antal tiltag under programmet, der er tilrettelagt på dette område, procentdel af skattemyndigheder, der har gjort brug af en med støtte fra programmet udviklet arbejdspraksis/retningslinje)

2a.

     

  Yderligere indikatorer

| 1. | Indtægter inkasseret i forbindelse med bekæmpelsen af skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning som led i fælles revisioner. |
| --- | --- |

1.

Indtægter inkasseret i forbindelse med bekæmpelsen af skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning som led i fælles revisioner.

| 2. | Antal anmodninger om administrativt og retsligt samarbejde, der er fremsat, modtaget og besvaret for hver medlemsstat |
| --- | --- |

2.

Antal anmodninger om administrativt og retsligt samarbejde, der er fremsat, modtaget og besvaret for hver medlemsstat

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0421/2018).

1

(*1)  Ændringer: Ny eller ændret tekst er markeret med fede typer og kursiv; udgået tekst er markeret med symbolet ▌.

*1

(2)  EUT C [...], [...], s. [...].

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1286/2013 af 11. december 2013 om fastlæggelse af et handlingsprogram til forbedring af virkemåden for beskatningssystemer i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Fiscalis 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 1482/2007/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 25).

3

(4)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

4

(5)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

5

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

(6)  Rådets direktiv 2014/107/EU af 9. december 2014 om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet (EUT L 359 af 16.12.2014, s. 1).

6

(7)  Rådets direktiv (EU) 2015/2376 af 8. december 2015 om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet (EUT L 332 af 18.12.2015, s. 1).

7

(8)  Rådets direktiv (EU) 2016/881 af 25. maj 2016 om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet (EUT L 146 af 3.6.2016, s. 8).

8

(9)  Rådets direktiv (EU) 2016/2258 af 6. december 2016 om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår skattemyndighedernes adgang til oplysninger indberettet i henhold til hvidvaskreguleringen (EUT L 342 af 16.12.2016, s. 1).

9

(10)  Rådets direktiv (EU) 2018/822 af 25. maj 2018 om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet i forbindelse med indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger (EUT L 139 af 5.6.2018, s. 1).

10

(11)  COM(2010)0700.

11

(12)  Interinstitutionel aftale af 13. april 2016 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om bedre lovgivning (EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

13

(14)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1).

14

(15)  Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).

15

(16)  Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29).

17

(18)  Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1)

18

(19)  Rådets direktiv 92/83/EØF af 19. oktober 1992 om harmonisering af punktafgiftsstrukturen for alkohol og alkoholholdige drikkevarer (EFT L 316 af 31.10.1992, s. 21).

19

(20)  Rådets direktiv 2011/64/EU af 21. juni 2011 om punktafgiftsstrukturen og -satserne for forarbejdet tobak (EUT L 176 af 5.7.2011, s. 24).

20

(21)  Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (EUT L 283 af 31.10.2003, s. 51).

21

(22)  Rådets direktiv 2010/24/EU af 16. marts 2010 om gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer i forbindelse med skatter, afgifter og andre foranstaltninger (EUT L 84 af 31.3.2010, s. 1).

22

(23)  
  Rådets direktiv 2011/16/EU af 15. februar 2011 om administrativt samarbejde på beskatningsområdet og om ophævelse af direktiv 77/799/EØF (EUT L 64 af 11.3.2011, s. 1).

23

Rådets direktiv 2011/16/EU af 15. februar 2011 om administrativt samarbejde på beskatningsområdet og om ophævelse af direktiv 77/799/EØF (EUT L 64 af 11.3.2011, s. 1).

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/618 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/618

---

P8_TA(2019)0040

Oprettelse af programmet for rettigheder og værdier ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 17. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet for rettigheder og værdier (COM(2018)0383 — C8-0234/2018 — 2018/0207(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 411/51)

Ændring 1

Forslag til forordning

Titel

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Forslag til | Forslag til |
| EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING | EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING |
| om oprettelse af programmet for rettigheder og værdier | om oprettelse af programmet for
  borgere, ligestilling,
  rettigheder og værdier |

Kommissionens forslag

Ændring

Forslag til

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om oprettelse af programmet for rettigheder og værdier

om oprettelse af programmet for
  borgere, ligestilling,
  rettigheder og værdier

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | I artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union er det fastsat, at »Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal. Dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af pluralisme, ikkeforskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd«. I artikel 3 præciseres det yderligere, at »Unionens mål er at fremme freden, sine værdier og befolkningernes velfærd«, og bl.a. at den »respekterer medlemsstaternes rige kulturelle og sproglige mangfoldighed og sikrer, at den europæiske kulturarv beskyttes og udvikles«. Disse værdier bekræftes og udmøntes i de rettigheder, friheder og principper, der er forankret i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

I artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union er det fastsat, at »Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal. Dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af pluralisme, ikkeforskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd«. I artikel 3 præciseres det yderligere, at »Unionens mål er at fremme freden, sine værdier og befolkningernes velfærd«, og bl.a. at den »respekterer medlemsstaternes rige kulturelle og sproglige mangfoldighed og sikrer, at den europæiske kulturarv beskyttes og udvikles«. Disse værdier bekræftes og udmøntes i de rettigheder, friheder og principper, der er forankret i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

| (1) | I artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union er det fastsat, at »Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal.
  Af disse rettigheder og værdier udgør den menneskelige værdighed — som anerkendt i verdenserklæringen om menneskerettighederne — det primære grundlag for alle grundlæggende menneskerettigheder.
  Dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af pluralisme, ikkeforskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd«. I artikel 3 præciseres det yderligere, at »Unionens mål er at fremme freden, sine værdier og befolkningernes velfærd«, og bl.a. at den »respekterer medlemsstaternes rige kulturelle og sproglige mangfoldighed og sikrer, at den europæiske kulturarv beskyttes og udvikles«. Disse værdier bekræftes og udmøntes i de rettigheder, friheder og principper, der er forankret i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union er det fastsat, at »Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal.
  Af disse rettigheder og værdier udgør den menneskelige værdighed — som anerkendt i verdenserklæringen om menneskerettighederne — det primære grundlag for alle grundlæggende menneskerettigheder.
  Dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af pluralisme, ikkeforskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd«. I artikel 3 præciseres det yderligere, at »Unionens mål er at fremme freden, sine værdier og befolkningernes velfærd«, og bl.a. at den »respekterer medlemsstaternes rige kulturelle og sproglige mangfoldighed og sikrer, at den europæiske kulturarv beskyttes og udvikles«. Disse værdier bekræftes og udmøntes i de rettigheder, friheder og principper, der er forankret i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1a) | I sin beslutning af 30. maj 2018 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027 understregede Europa-Parlamentet betydningen af de horisontale principper, der bør ligge til grund for den flerårige finansielle ramme (FFR), og alle relaterede EU-politikker, herunder integrering af FN's mål for bæredygtig udvikling (SCG'erne), i alle Unionens politikker og initiativer i den næste flerårige finansielle ramme, understregede, at afskaffelse af forskelsbehandling er afgørende for at opfylde Unionens forpligtelser i retning af et inklusivt Europa, og beklagede den manglende integrering af kønsaspektet og ligestilling mellem kønnene i Unionens politikker som fremlagt i forslagene til den flerårige finansielle ramme. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1a)

I sin beslutning af 30. maj 2018 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027 understregede Europa-Parlamentet betydningen af de horisontale principper, der bør ligge til grund for den flerårige finansielle ramme (FFR), og alle relaterede EU-politikker, herunder integrering af FN's mål for bæredygtig udvikling (SCG'erne), i alle Unionens politikker og initiativer i den næste flerårige finansielle ramme, understregede, at afskaffelse af forskelsbehandling er afgørende for at opfylde Unionens forpligtelser i retning af et inklusivt Europa, og beklagede den manglende integrering af kønsaspektet og ligestilling mellem kønnene i Unionens politikker som fremlagt i forslagene til den flerårige finansielle ramme.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 1 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1b) | I sin beslutning af 14. marts 2018 om den næste FFR: forberedelse af Parlamentets holdning til den flerårige finansielle ramme efter 2020 udtrykte Europa-Parlamentet sin støtte til programmer inden for områderne kultur, uddannelse, medier, ungdom, sport, demokrati, medborgerskab og civilsamfund, der klart har vist deres europæiske merværdi og nyder vedvarende popularitet blandt modtagerne, og understregede, at en stærkere og mere ambitiøs union kun kan opnås, hvis den udstyres med finansielle midler til at gøre det, og anbefalede at oprette en intern Europæisk Demokratifond for øget støtte til civilsamfundet og ikkestatslige organisationer (NGO'er), der arbejder på området demokrati og menneskerettigheder, og som skal forvaltes af Kommissionen. Der bør løbende ydes støtte til eksisterende politikker, ressourcerne til Unionens flagskibsprogrammer bør øges, og yderligere ansvarsområder bør matches med supplerende finansielle midler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1b)

I sin beslutning af 14. marts 2018 om den næste FFR: forberedelse af Parlamentets holdning til den flerårige finansielle ramme efter 2020 udtrykte Europa-Parlamentet sin støtte til programmer inden for områderne kultur, uddannelse, medier, ungdom, sport, demokrati, medborgerskab og civilsamfund, der klart har vist deres europæiske merværdi og nyder vedvarende popularitet blandt modtagerne, og understregede, at en stærkere og mere ambitiøs union kun kan opnås, hvis den udstyres med finansielle midler til at gøre det, og anbefalede at oprette en intern Europæisk Demokratifond for øget støtte til civilsamfundet og ikkestatslige organisationer (NGO'er), der arbejder på området demokrati og menneskerettigheder, og som skal forvaltes af Kommissionen. Der bør løbende ydes støtte til eksisterende politikker, ressourcerne til Unionens flagskibsprogrammer bør øges, og yderligere ansvarsområder bør matches med supplerende finansielle midler.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Disse rettigheder og værdier bør fortsat fremmes og håndhæves, befolkningerne og borgerne bør dele dem, og de bør være kernen i det europæiske projekt. Derfor oprettes der i EU-budgettet en ny Fond for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier, som bør omfatte programmet for rettigheder og værdier og programmet for retlige anliggender. I en tid, hvor de europæiske samfund konfronteres med ekstremisme, radikalisme og splid, er det vigtigere end nogensinde før at fremme, styrke og forsvare retfærdighed, rettigheder og EU-værdier såsom: menneskerettigheder, respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling og retsstaten. Dette vil have omfattende og direkte virkninger for det politiske, sociale, kulturelle og økonomiske liv i EU. Som en del af den nye fond vil programmet for retlige anliggender fortsat støtte den videre udbygning af Unionens område med retfærdighed og det grænseoverskridende samarbejde. Programmet for rettigheder og værdier vil koble programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab for 2014-2020, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1381/2013 (8), sammen med programmet Europa for borgerne, der blev oprettet ved Rådets forordning (EU) nr. 390/2014 (9) (herefter »de foregående programmer«). |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Disse rettigheder og værdier bør fortsat fremmes og håndhæves, befolkningerne og borgerne bør dele dem, og de bør være kernen i det europæiske projekt. Derfor oprettes der i EU-budgettet en ny Fond for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier, som bør omfatte programmet for rettigheder og værdier og programmet for retlige anliggender. I en tid, hvor de europæiske samfund konfronteres med ekstremisme, radikalisme og splid, er det vigtigere end nogensinde før at fremme, styrke og forsvare retfærdighed, rettigheder og EU-værdier såsom: menneskerettigheder, respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling og retsstaten. Dette vil have omfattende og direkte virkninger for det politiske, sociale, kulturelle og økonomiske liv i EU. Som en del af den nye fond vil programmet for retlige anliggender fortsat støtte den videre udbygning af Unionens område med retfærdighed og det grænseoverskridende samarbejde. Programmet for rettigheder og værdier vil koble programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab for 2014-2020, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1381/2013 (8), sammen med programmet Europa for borgerne, der blev oprettet ved Rådets forordning (EU) nr. 390/2014 (9) (herefter »de foregående programmer«).

| (2) | Disse rettigheder og værdier bør fortsat
  aktivt opdyrkes, beskyttes og
  fremmes
  af Unionen
  og
  af de enkelte medlemsstater i alle deres politikker på en konsekvent måde, og de skal
  håndhæves, befolkningerne og borgerne bør dele dem, og de bør være kernen i det europæiske projekt
  , da enhver forværring i beskyttelsen af disse rettigheder og værdier i en medlemsstat kan have skadelige virkninger for Unionen som helhed
  . Derfor oprettes der i EU-budgettet en ny Fond for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier, som bør omfatte programmet for rettigheder og værdier og programmet for retlige anliggender. I en tid, hvor de europæiske samfund konfronteres med ekstremisme, radikalisme og splid
  og stadig mindre plads til et uafhængigt civilsamfund
  , er det vigtigere end nogensinde før at fremme, styrke og forsvare retfærdighed, rettigheder og EU-værdier såsom: menneskerettigheder, respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling
  , ikke-diskriminering
  og retsstaten. Dette vil have omfattende og direkte virkninger for det politiske, sociale, kulturelle og økonomiske liv i EU. Som en del af den nye fond vil programmet for retlige anliggender fortsat støtte den videre udbygning af Unionens område med retfærdighed og det grænseoverskridende samarbejde. Programmet for
  borgere, ligestilling,
  rettigheder og værdier
  (»programmet«)
  vil koble programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab for 2014-2020, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1381/2013 (8), sammen med programmet Europa for borgerne, der blev oprettet ved Rådets forordning (EU) nr. 390/2014 (9) (herefter »de foregående programmer«)
  , og vil blive justeret for at tage hånd om nye udfordringer for europæiske værdier. |
| --- | --- |

(2)

Disse rettigheder og værdier bør fortsat
  aktivt opdyrkes, beskyttes og
  fremmes
  af Unionen
  og
  af de enkelte medlemsstater i alle deres politikker på en konsekvent måde, og de skal
  håndhæves, befolkningerne og borgerne bør dele dem, og de bør være kernen i det europæiske projekt
  , da enhver forværring i beskyttelsen af disse rettigheder og værdier i en medlemsstat kan have skadelige virkninger for Unionen som helhed
  . Derfor oprettes der i EU-budgettet en ny Fond for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier, som bør omfatte programmet for rettigheder og værdier og programmet for retlige anliggender. I en tid, hvor de europæiske samfund konfronteres med ekstremisme, radikalisme og splid
  og stadig mindre plads til et uafhængigt civilsamfund
  , er det vigtigere end nogensinde før at fremme, styrke og forsvare retfærdighed, rettigheder og EU-værdier såsom: menneskerettigheder, respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling
  , ikke-diskriminering
  og retsstaten. Dette vil have omfattende og direkte virkninger for det politiske, sociale, kulturelle og økonomiske liv i EU. Som en del af den nye fond vil programmet for retlige anliggender fortsat støtte den videre udbygning af Unionens område med retfærdighed og det grænseoverskridende samarbejde. Programmet for
  borgere, ligestilling,
  rettigheder og værdier
  (»programmet«)
  vil koble programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab for 2014-2020, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1381/2013 (8), sammen med programmet Europa for borgerne, der blev oprettet ved Rådets forordning (EU) nr. 390/2014 (9) (herefter »de foregående programmer«)
  , og vil blive justeret for at tage hånd om nye udfordringer for europæiske værdier.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Fonden for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier og de to underliggende finansieringsprogrammer vil
  først og fremmest
  være rettet mod personer og enheder, der bidrager til, at vores fælles værdier, rettigheder og mangfoldighed er præget af liv og dynamik. Slutmålet er at pleje og støtte rettighedsbaserede, lige, inkluderende og demokratiske samfund
  . Dette indebærer
  et dynamisk civilsamfund,
  der på grundlag
  af vores fælles
  historie
  og
  kollektive erindring
  opmuntrer borgerne til demokratisk, civil og social deltagelse og fremmer den rige mangfoldighed i det europæiske samfund. I artikel 11 i traktaten om Den Europæiske Union
  specificeres
  det
  yderligere
  , at institutionerne på passende måder
  skal
  give borgere og repræsentative sammenslutninger mulighed for at give udtryk for deres opfattelser angående alle Unionens arbejdsområder og for at diskutere dem offentligt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Fonden for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier og de to underliggende finansieringsprogrammer vil
  først og fremmest
  være rettet mod personer og enheder, der bidrager til, at vores fælles værdier, rettigheder og mangfoldighed er præget af liv og dynamik. Slutmålet er at pleje og støtte rettighedsbaserede, lige, inkluderende og demokratiske samfund
  . Dette indebærer
  et dynamisk civilsamfund,
  der på grundlag
  af vores fælles
  historie
  og
  kollektive erindring
  opmuntrer borgerne til demokratisk, civil og social deltagelse og fremmer den rige mangfoldighed i det europæiske samfund. I artikel 11 i traktaten om Den Europæiske Union
  specificeres
  det
  yderligere
  , at institutionerne på passende måder
  skal
  give borgere og repræsentative sammenslutninger mulighed for at give udtryk for deres opfattelser angående alle Unionens arbejdsområder og for at diskutere dem offentligt.

| (3) | Fonden for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier og de to underliggende finansieringsprogrammer vil være rettet mod personer og enheder, der bidrager til, at vores fælles værdier,
  ligestilling,
  rettigheder og mangfoldighed er præget af liv og dynamik. Slutmålet er at pleje og støtte rettighedsbaserede, lige,
  åbne,
  inkluderende og demokratiske samfund
  ved at finansiere aktiviteter, der fremmer
  et dynamisk
  , veludviklet, robust og stærkt
  civilsamfund,
  herunder med promovering og beskyttelse
  af vores fælles
  værdier,
  og
  som
  opmuntrer borgerne til demokratisk, civil og social deltagelse og fremmer
  fred og giver næring til
  den rige mangfoldighed i det europæiske samfund
  på grundlag af vores fælles værdier, historie og kollektive erindring og arv
  . I artikel 11 i traktaten om Den Europæiske Union
  kræves
  det, at institutionerne
  skal føre en åben, gennemsigtig og regelmæssig dialog med civilsamfundet og
  på passende måder give borgere og repræsentative sammenslutninger mulighed for at give udtryk for deres opfattelser angående alle Unionens arbejdsområder og for at diskutere dem offentligt. |
| --- | --- |

(3)

Fonden for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier og de to underliggende finansieringsprogrammer vil være rettet mod personer og enheder, der bidrager til, at vores fælles værdier,
  ligestilling,
  rettigheder og mangfoldighed er præget af liv og dynamik. Slutmålet er at pleje og støtte rettighedsbaserede, lige,
  åbne,
  inkluderende og demokratiske samfund
  ved at finansiere aktiviteter, der fremmer
  et dynamisk
  , veludviklet, robust og stærkt
  civilsamfund,
  herunder med promovering og beskyttelse
  af vores fælles
  værdier,
  og
  som
  opmuntrer borgerne til demokratisk, civil og social deltagelse og fremmer
  fred og giver næring til
  den rige mangfoldighed i det europæiske samfund
  på grundlag af vores fælles værdier, historie og kollektive erindring og arv
  . I artikel 11 i traktaten om Den Europæiske Union
  kræves
  det, at institutionerne
  skal føre en åben, gennemsigtig og regelmæssig dialog med civilsamfundet og
  på passende måder give borgere og repræsentative sammenslutninger mulighed for at give udtryk for deres opfattelser angående alle Unionens arbejdsområder og for at diskutere dem offentligt.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3 a) | Kommissionen bør sikre en regelmæssig, åben og gennemsigtig dialog med programmets støttemodtagere og andre relevante interessenter gennem oprettelse af en gruppe for civil dialog. Gruppen for civil dialog bør bidrage til udveksling af erfaringer og god praksis og til drøftelsen af den politiske udvikling inden for de områder og mål, der er omfattet af programmet og relaterede områder. Gruppen for civil dialog bør bestå af organisationer, som er blevet udvalgt til at modtage et drifts- eller aktivitetstilskud under programmet, og andre organisationer og interessenter, der har udtrykt interesse for programmet eller arbejdet på dette politikområde, men som ikke nødvendigvis støttes af programmet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3 a)

Kommissionen bør sikre en regelmæssig, åben og gennemsigtig dialog med programmets støttemodtagere og andre relevante interessenter gennem oprettelse af en gruppe for civil dialog. Gruppen for civil dialog bør bidrage til udveksling af erfaringer og god praksis og til drøftelsen af den politiske udvikling inden for de områder og mål, der er omfattet af programmet og relaterede områder. Gruppen for civil dialog bør bestå af organisationer, som er blevet udvalgt til at modtage et drifts- eller aktivitetstilskud under programmet, og andre organisationer og interessenter, der har udtrykt interesse for programmet eller arbejdet på dette politikområde, men som ikke nødvendigvis støttes af programmet.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Programmet
  for rettigheder og værdier (herefter »programmet«)
  bør give mulighed for at udvikle synergier med henblik på at imødegå de fælles udfordringer i forbindelse med at fremme og beskytte værdier og nå den kritiske størrelse, der kan give konkrete praktiske resultater. Dette kan opnås ved at bygge på de positive erfaringer med de foregående programmer. Dette vil gøre det muligt at udnytte potentialet for synergier fuldt ud, understøtte de omfattede politikområder mere effektivt og øge deres potentiale til at nå ud til borgerne. For at være effektivt bør programmet tage hensyn til de forskellige politikkers særlige karakter, deres forskellige målgrupper og deres særlige behov gennem skræddersyede tilgange. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Programmet
  for rettigheder og værdier (herefter »programmet«)
  bør give mulighed for at udvikle synergier med henblik på at imødegå de fælles udfordringer i forbindelse med at fremme og beskytte værdier og nå den kritiske størrelse, der kan give konkrete praktiske resultater. Dette kan opnås ved at bygge på de positive erfaringer med de foregående programmer. Dette vil gøre det muligt at udnytte potentialet for synergier fuldt ud, understøtte de omfattede politikområder mere effektivt og øge deres potentiale til at nå ud til borgerne. For at være effektivt bør programmet tage hensyn til de forskellige politikkers særlige karakter, deres forskellige målgrupper og deres særlige behov gennem skræddersyede tilgange.

| (4) | Programmet bør give mulighed for at udvikle synergier med henblik på at imødegå de fælles udfordringer i forbindelse med at fremme og beskytte
  vores fælles
  værdier
  , der er forankret i traktaterne,
  og nå den kritiske størrelse, der kan give konkrete praktiske resultater. Dette kan opnås ved at bygge på
  og videreudvikle
  de positive erfaringer med de foregående programmer. Dette vil gøre det muligt at udnytte potentialet for synergier fuldt ud, understøtte de omfattede politikområder mere effektivt og øge deres potentiale til at nå ud til borgerne. For at være effektivt bør programmet tage hensyn til de forskellige politikkers særlige karakter, deres forskellige målgrupper og deres særlige behov
  og muligheder for deltagelse
  gennem skræddersyede
  og målrettede
  tilgange
  , herunder fremme af alle former for ligestilling og kønsligestilling i disse politikker. |
| --- | --- |

(4)

Programmet bør give mulighed for at udvikle synergier med henblik på at imødegå de fælles udfordringer i forbindelse med at fremme og beskytte
  vores fælles
  værdier
  , der er forankret i traktaterne,
  og nå den kritiske størrelse, der kan give konkrete praktiske resultater. Dette kan opnås ved at bygge på
  og videreudvikle
  de positive erfaringer med de foregående programmer. Dette vil gøre det muligt at udnytte potentialet for synergier fuldt ud, understøtte de omfattede politikområder mere effektivt og øge deres potentiale til at nå ud til borgerne. For at være effektivt bør programmet tage hensyn til de forskellige politikkers særlige karakter, deres forskellige målgrupper og deres særlige behov
  og muligheder for deltagelse
  gennem skræddersyede
  og målrettede
  tilgange
  , herunder fremme af alle former for ligestilling og kønsligestilling i disse politikker.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4a) | Fuld respekt for og fremme af retsstatsprincippet og demokratiet er af afgørende betydning for opbygningen af borgernes tillid til Unionen. Respekt for retsstatsprincippet i Unionen er en forudsætning for beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder og for opretholdelsen af alle de rettigheder og forpligtelser, der er fastsat i traktaterne. Måden, hvorpå retsstatsprincippet gennemføres på nationalt plan, er en central forudsætning for at sikre gensidig tillid mellem medlemsstaterne og deres respektive retssystemer. Programmet bør derfor fremme og bevare grundlæggende rettigheder, demokrati og retsstatsprincippet på lokalt, regionalt, nationalt og tværnationalt plan. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4a)

Fuld respekt for og fremme af retsstatsprincippet og demokratiet er af afgørende betydning for opbygningen af borgernes tillid til Unionen. Respekt for retsstatsprincippet i Unionen er en forudsætning for beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder og for opretholdelsen af alle de rettigheder og forpligtelser, der er fastsat i traktaterne. Måden, hvorpå retsstatsprincippet gennemføres på nationalt plan, er en central forudsætning for at sikre gensidig tillid mellem medlemsstaterne og deres respektive retssystemer. Programmet bør derfor fremme og bevare grundlæggende rettigheder, demokrati og retsstatsprincippet på lokalt, regionalt, nationalt og tværnationalt plan.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 4 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4b) | Retsstatsprincippet, der er forankret i artikel 2 i TEU som en af Unionens værdier, omfatter legalitetsprincippet, hvilket indebærer en gennemsigtig, ansvarlig, demokratisk og pluralistisk procedure for vedtagelse af lovgivning, retssikkerhed, forbud mod vilkårlighed i den offentlige forvaltning, effektiv retsbeskyttelse ved uafhængige domstole, herunder af grundlæggende rettigheder, og magtens deling og lighed for loven. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4b)

Retsstatsprincippet, der er forankret i artikel 2 i TEU som en af Unionens værdier, omfatter legalitetsprincippet, hvilket indebærer en gennemsigtig, ansvarlig, demokratisk og pluralistisk procedure for vedtagelse af lovgivning, retssikkerhed, forbud mod vilkårlighed i den offentlige forvaltning, effektiv retsbeskyttelse ved uafhængige domstole, herunder af grundlæggende rettigheder, og magtens deling og lighed for loven.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | For at bringe Den Europæiske Union tættere på sine borgere er der behov for en række forskellige tiltag og samordnede bestræbelser. Ved at bringe borgerne sammen via venskabsbyprojekter eller netværk af byer og støtte civilsamfundsorganisationer inden for de områder, der er omfattet af programmet, bidrages der til borgernes samfundsengagement og i sidste ende deres deltagelse i Unionens demokratiske liv. Samtidig skaber støtte til aktiviteter, som fremmer den gensidige forståelse, mangfoldighed,
  dialog
  og respekt for andre en følelse af at høre til og en europæisk identitet, som bygger på en fælles forståelse af europæiske værdier og europæisk kultur, historie og arv. Fremme af et stærkere tilhørsforhold til Unionen og EU-værdier er navnlig vigtig for borgerne i EU's regioner i den yderste periferi som følge af deres afsides beliggenhed og afstanden til det europæiske fastland. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

For at bringe Den Europæiske Union tættere på sine borgere er der behov for en række forskellige tiltag og samordnede bestræbelser. Ved at bringe borgerne sammen via venskabsbyprojekter eller netværk af byer og støtte civilsamfundsorganisationer inden for de områder, der er omfattet af programmet, bidrages der til borgernes samfundsengagement og i sidste ende deres deltagelse i Unionens demokratiske liv. Samtidig skaber støtte til aktiviteter, som fremmer den gensidige forståelse, mangfoldighed,
  dialog
  og respekt for andre en følelse af at høre til og en europæisk identitet, som bygger på en fælles forståelse af europæiske værdier og europæisk kultur, historie og arv. Fremme af et stærkere tilhørsforhold til Unionen og EU-værdier er navnlig vigtig for borgerne i EU's regioner i den yderste periferi som følge af deres afsides beliggenhed og afstanden til det europæiske fastland.

| (5) | For at bringe Den Europæiske Union tættere på sine borgere
  , fremme demokratisk deltagelse og sætte borgerne i stand til at gøre brug af deres rettigheder i forbindelse med unionsborgerskabet
  er der behov for en række forskellige tiltag og samordnede bestræbelser
  , der sigter mod en afbalanceret geografisk fordeling
  . Ved at bringe borgerne sammen via venskabsbyprojekter eller netværk af byer og støtte civilsamfundsorganisationer
  på lokalt, regionalt, nationalt og tværnationalt plan
  inden for de områder, der er omfattet af programmet, bidrages der til borgernes
  aktive
  samfundsengagement og i sidste ende deres
  aktive
  deltagelse i Unionens demokratiske liv
  samt i udformningen af Unionens politiske dagsorden
  . Samtidig skaber støtte til aktiviteter, som fremmer den gensidige forståelse,
  interkulturel dialog, kulturel og sproglig
  mangfoldighed,
  forsoning, social inklusion
  og respekt for andre, en følelse af at høre til
  Unionen
  og
  et fælles medborgerskab under
  en europæisk identitet, som bygger på en fælles forståelse af europæiske værdier og europæisk kultur, historie og arv. Fremme af et stærkere tilhørsforhold til Unionen og EU-værdier er navnlig vigtig for borgerne i EU's regioner i den yderste periferi som følge af deres afsides beliggenhed og afstanden til det europæiske fastland. |
| --- | --- |

(5)

For at bringe Den Europæiske Union tættere på sine borgere
  , fremme demokratisk deltagelse og sætte borgerne i stand til at gøre brug af deres rettigheder i forbindelse med unionsborgerskabet
  er der behov for en række forskellige tiltag og samordnede bestræbelser
  , der sigter mod en afbalanceret geografisk fordeling
  . Ved at bringe borgerne sammen via venskabsbyprojekter eller netværk af byer og støtte civilsamfundsorganisationer
  på lokalt, regionalt, nationalt og tværnationalt plan
  inden for de områder, der er omfattet af programmet, bidrages der til borgernes
  aktive
  samfundsengagement og i sidste ende deres
  aktive
  deltagelse i Unionens demokratiske liv
  samt i udformningen af Unionens politiske dagsorden
  . Samtidig skaber støtte til aktiviteter, som fremmer den gensidige forståelse,
  interkulturel dialog, kulturel og sproglig
  mangfoldighed,
  forsoning, social inklusion
  og respekt for andre, en følelse af at høre til
  Unionen
  og
  et fælles medborgerskab under
  en europæisk identitet, som bygger på en fælles forståelse af europæiske værdier og europæisk kultur, historie og arv. Fremme af et stærkere tilhørsforhold til Unionen og EU-værdier er navnlig vigtig for borgerne i EU's regioner i den yderste periferi som følge af deres afsides beliggenhed og afstanden til det europæiske fastland.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5a) | Øget mangfoldighed og flere globale migrationsbevægelser sætter fokus på vigtigheden af interkulturel og tværreligiøs dialog i vores samfund. Der bør gives fuld støtte via programmet til interkulturel og tværreligiøs dialog for at bidrage til den sociale harmoni i Europa og som et centralt element til at fremme social inklusion og samhørighed. Samtidig med at tværreligiøs dialog kan være med til at fremhæve religionens positive bidrag til social samhørighed, kan manglende religionskendskab risikere at skabe grobund for misbrug af religiøse følelser i befolkningen. Programmet bør derfor støtte projekter og initiativer, der udvikler religionskendskab, fremmer tværreligiøs dialog og gensidig forståelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5a)

Øget mangfoldighed og flere globale migrationsbevægelser sætter fokus på vigtigheden af interkulturel og tværreligiøs dialog i vores samfund. Der bør gives fuld støtte via programmet til interkulturel og tværreligiøs dialog for at bidrage til den sociale harmoni i Europa og som et centralt element til at fremme social inklusion og samhørighed. Samtidig med at tværreligiøs dialog kan være med til at fremhæve religionens positive bidrag til social samhørighed, kan manglende religionskendskab risikere at skabe grobund for misbrug af religiøse følelser i befolkningen. Programmet bør derfor støtte projekter og initiativer, der udvikler religionskendskab, fremmer tværreligiøs dialog og gensidig forståelse.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Aktiviteter vedrørende historiebevidsthed og kritisk
  refleksion
  over Europas historiske erindring er nødvendige for at gøre borgerne bevidste om deres fælles historie, som er fundamentet for en fælles fremtid
  , moralske principper og fælles værdier
  . Der bør også tages hensyn til relevansen af historiske, kulturelle og interkulturelle aspekter og til sammenhængen mellem historiebevidsthed og skabelsen af en europæisk identitet og følelsen af samhørighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Aktiviteter vedrørende historiebevidsthed og kritisk
  refleksion
  over Europas historiske erindring er nødvendige for at gøre borgerne bevidste om deres fælles historie, som er fundamentet for en fælles fremtid
  , moralske principper og fælles værdier
  . Der bør også tages hensyn til relevansen af historiske, kulturelle og interkulturelle aspekter og til sammenhængen mellem historiebevidsthed og skabelsen af en europæisk identitet og følelsen af samhørighed.

| (6) | Aktiviteter vedrørende historiebevidsthed og kritisk
  og kreativ tænkning
  over Europas historiske erindring er nødvendige for at gøre borgerne
  , især unge,
  bevidste om deres fælles historie, som er fundamentet for en fælles fremtid. Der bør også tages hensyn til relevansen af historiske,
  sociale,
  kulturelle og interkulturelle aspekter
  , tolerance og dialog med henblik på at fremme et fælles grundlag baseret på fælles værdier, solidaritet, mangfoldighed og fred
  og til sammenhængen mellem historiebevidsthed og skabelsen af en europæisk identitet og følelsen af samhørighed. |
| --- | --- |

(6)

Aktiviteter vedrørende historiebevidsthed og kritisk
  og kreativ tænkning
  over Europas historiske erindring er nødvendige for at gøre borgerne
  , især unge,
  bevidste om deres fælles historie, som er fundamentet for en fælles fremtid. Der bør også tages hensyn til relevansen af historiske,
  sociale,
  kulturelle og interkulturelle aspekter
  , tolerance og dialog med henblik på at fremme et fælles grundlag baseret på fælles værdier, solidaritet, mangfoldighed og fred
  og til sammenhængen mellem historiebevidsthed og skabelsen af en europæisk identitet og følelsen af samhørighed.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Borgerne bør også være mere
  bevidste om deres rettigheder som følge af unionsborgerskabet og kunne føle sig godt tilpas ved at bo, rejse, studere, arbejde og udføre frivilligt arbejde i en anden medlemsstat, og de bør kunne nyde og udøve alle deres borgerrettigheder og have tillid til at have lige adgang og at kunne nyde godt af den fulde håndhævelse og beskyttelse af deres rettigheder uden forskelsbehandling, uanset hvor i Unionen de befinder sig. Civilsamfundet
  bør støttes
  med henblik på at fremme, beskytte og øge bevidstheden om EU's fælles værdier, som omhandles i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union, og med henblik på at bidrage til den effektive udøvelse af rettigheder i henhold til EU-retten. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Borgerne bør også være mere
  bevidste om deres rettigheder som følge af unionsborgerskabet og kunne føle sig godt tilpas ved at bo, rejse, studere, arbejde og udføre frivilligt arbejde i en anden medlemsstat, og de bør kunne nyde og udøve alle deres borgerrettigheder og have tillid til at have lige adgang og at kunne nyde godt af den fulde håndhævelse og beskyttelse af deres rettigheder uden forskelsbehandling, uanset hvor i Unionen de befinder sig. Civilsamfundet
  bør støttes
  med henblik på at fremme, beskytte og øge bevidstheden om EU's fælles værdier, som omhandles i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union, og med henblik på at bidrage til den effektive udøvelse af rettigheder i henhold til EU-retten.

| (7) | EU-borgere er ikke tilstrækkeligt
  bevidste om deres rettigheder som følge af unionsborgerskabet
  , herunder retten til at stemme til europæiske
  og
  lokale valg eller til at modtage konsulær beskyttelse fra andre medlemsstaters ambassader. Borgere bør i højere grad gøres opmærksomme på disse rettigheder og bør
  kunne føle sig godt tilpas ved at bo, rejse, studere, arbejde og udføre frivilligt arbejde i en anden medlemsstat, og de bør kunne nyde og udøve alle deres borgerrettigheder og have tillid til at have lige adgang og at kunne nyde godt af den fulde håndhævelse og beskyttelse af deres rettigheder uden forskelsbehandling, uanset hvor i Unionen de befinder sig. Civilsamfundet
  skal styrkes på alle niveauer
  med henblik på at fremme, beskytte og øge bevidstheden om EU's fælles værdier, som omhandles i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union, og med henblik på at bidrage til den effektive udøvelse af rettigheder i henhold til EU-retten. |
| --- | --- |

(7)

EU-borgere er ikke tilstrækkeligt
  bevidste om deres rettigheder som følge af unionsborgerskabet
  , herunder retten til at stemme til europæiske
  og
  lokale valg eller til at modtage konsulær beskyttelse fra andre medlemsstaters ambassader. Borgere bør i højere grad gøres opmærksomme på disse rettigheder og bør
  kunne føle sig godt tilpas ved at bo, rejse, studere, arbejde og udføre frivilligt arbejde i en anden medlemsstat, og de bør kunne nyde og udøve alle deres borgerrettigheder og have tillid til at have lige adgang og at kunne nyde godt af den fulde håndhævelse og beskyttelse af deres rettigheder uden forskelsbehandling, uanset hvor i Unionen de befinder sig. Civilsamfundet
  skal styrkes på alle niveauer
  med henblik på at fremme, beskytte og øge bevidstheden om EU's fælles værdier, som omhandles i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union, og med henblik på at bidrage til den effektive udøvelse af rettigheder i henhold til EU-retten.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7a) | Europa-Parlamentets beslutning af 2. april 2009 om europæisk samvittighed og totalitarisme og Rådets konklusioner af 9.-10. juni 2011 om erindringen om forbrydelser begået af totalitære regimer i Europa understreger betydningen af at holde minderne om fortiden i live som instrument til at opbygge en fælles fremtid og fremhæver værdien af Unionens rolle med hensyn til at lette, dele og fremme den kollektive erindring om disse forbrydelser med henblik på at genoplive en fælles pluralistisk og demokratisk europæisk identitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7a)

Europa-Parlamentets beslutning af 2. april 2009 om europæisk samvittighed og totalitarisme og Rådets konklusioner af 9.-10. juni 2011 om erindringen om forbrydelser begået af totalitære regimer i Europa understreger betydningen af at holde minderne om fortiden i live som instrument til at opbygge en fælles fremtid og fremhæver værdien af Unionens rolle med hensyn til at lette, dele og fremme den kollektive erindring om disse forbrydelser med henblik på at genoplive en fælles pluralistisk og demokratisk europæisk identitet.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Ligestilling mellem kvinder og mænd
  er en grundlæggende værdi og en af Den Europæiske Unions målsætninger. Diskrimination og forskelsbehandling af kvinder krænker deres grundlæggende rettigheder og forhindrer deres fulde politiske, sociale og økonomiske samfundsdeltagelse. Derudover hindrer strukturelle og kulturelle barrierer opnåelsen af reel ligestilling mellem kønnene. Fremme af ligestilling mellem kønnene i alle Unionens aktiviteter er en central aktivitet for Unionen og en drivkraft for økonomisk vækst og bør støttes af programmet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Ligestilling mellem kvinder og mænd
  er en grundlæggende værdi og en af Den Europæiske Unions målsætninger. Diskrimination og forskelsbehandling af kvinder krænker deres grundlæggende rettigheder og forhindrer deres fulde politiske, sociale og økonomiske samfundsdeltagelse. Derudover hindrer strukturelle og kulturelle barrierer opnåelsen af reel ligestilling mellem kønnene. Fremme af ligestilling mellem kønnene i alle Unionens aktiviteter er en central aktivitet for Unionen og en drivkraft for økonomisk vækst og bør støttes af programmet.

| (8) | Kønsligestilling
  er en grundlæggende værdi og en af Den Europæiske Unions målsætninger.
  I henhold til denne forordnings artikel 8 skal Unionen tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder i alle sine aktiviteter. De generelle fremskridt med hensyn til ligestilling mellem kønnene er dog meget langsomme, jf. kønsligestillingsindekset for 2017, der er offentliggjort af Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder. Mange stiltiende accepterede og skjulte intersektionelle former for
  diskrimination og forskelsbehandling af kvinder
  og piger samt forskellige former for vold mod kvinder
  krænker
  ofte
  deres grundlæggende rettigheder og forhindrer deres fulde politiske, sociale og økonomiske samfundsdeltagelse. Derudover hindrer
  politiske,
  strukturelle og kulturelle barrierer opnåelsen af reel ligestilling mellem kønnene. Fremme af ligestilling mellem kønnene i alle Unionens aktiviteter
  ved at støtte integrering af kønsaspektet og målsætninger om ikke-diskriminering og ved aktivt at modarbejde stereotyper og gribe ind også over for stiltiende accepteret diskrimination
  er
  derfor
  en central aktivitet for Unionen og en drivkraft for økonomisk vækst og bør støttes af programmet. |
| --- | --- |

(8)

Kønsligestilling
  er en grundlæggende værdi og en af Den Europæiske Unions målsætninger.
  I henhold til denne forordnings artikel 8 skal Unionen tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder i alle sine aktiviteter. De generelle fremskridt med hensyn til ligestilling mellem kønnene er dog meget langsomme, jf. kønsligestillingsindekset for 2017, der er offentliggjort af Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder. Mange stiltiende accepterede og skjulte intersektionelle former for
  diskrimination og forskelsbehandling af kvinder
  og piger samt forskellige former for vold mod kvinder
  krænker
  ofte
  deres grundlæggende rettigheder og forhindrer deres fulde politiske, sociale og økonomiske samfundsdeltagelse. Derudover hindrer
  politiske,
  strukturelle og kulturelle barrierer opnåelsen af reel ligestilling mellem kønnene. Fremme af ligestilling mellem kønnene i alle Unionens aktiviteter
  ved at støtte integrering af kønsaspektet og målsætninger om ikke-diskriminering og ved aktivt at modarbejde stereotyper og gribe ind også over for stiltiende accepteret diskrimination
  er
  derfor
  en central aktivitet for Unionen og en drivkraft for økonomisk vækst og bør støttes af programmet.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Kønsbaseret vold og vold mod børn
  og
  unge udgør en alvorlig krænkelse af grundlæggende rettigheder. Vold findes fortsat på tværs af Unionen, i alle sociale og økonomiske sammenhænge, og den har alvorlige følger for ofrenes fysiske og psykiske sundhed og for samfundet som helhed.
  Børn
  ,
  unge
  og
  kvinder er særlig sårbare over for vold
  ,
  navnlig i nære forhold
  . Der bør gøres en indsats for at fremme barnets rettigheder og bidrage til at beskytte børn mod overgreb og vold, som udgør en fare for deres fysiske og mentale sundhed og en krænkelse af deres ret til udvikling, beskyttelse og værdighed. Bekæmpelse af alle former for vold, fremme af forebyggelse og beskyttelse af ofrene er blandt Unionens prioriteter og bidrager til at sikre den enkeltes grundlæggende rettigheder og til ligestilling mellem kvinder og mænd. Disse prioriteter bør støttes af programmet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Kønsbaseret vold og vold mod børn
  og
  unge udgør en alvorlig krænkelse af grundlæggende rettigheder. Vold findes fortsat på tværs af Unionen, i alle sociale og økonomiske sammenhænge, og den har alvorlige følger for ofrenes fysiske og psykiske sundhed og for samfundet som helhed.
  Børn
  ,
  unge
  og
  kvinder er særlig sårbare over for vold
  ,
  navnlig i nære forhold
  . Der bør gøres en indsats for at fremme barnets rettigheder og bidrage til at beskytte børn mod overgreb og vold, som udgør en fare for deres fysiske og mentale sundhed og en krænkelse af deres ret til udvikling, beskyttelse og værdighed. Bekæmpelse af alle former for vold, fremme af forebyggelse og beskyttelse af ofrene er blandt Unionens prioriteter og bidrager til at sikre den enkeltes grundlæggende rettigheder og til ligestilling mellem kvinder og mænd. Disse prioriteter bør støttes af programmet.

| (9) | Kønsbaseret vold og vold mod børn, unge og
  ældre, personer med handicap, flygtninge og migranter og mod medlemmer af forskellige minoritetsgrupper såsom medlemmer af etniske minoritetsgrupper og LGBTQI-personer,
  udgør en alvorlig krænkelse af grundlæggende rettigheder. Vold findes fortsat på tværs af Unionen, i alle sociale og økonomiske sammenhænge, og den har alvorlige følger for ofrenes fysiske og psykiske sundhed og for samfundet som helhed.
  Bekæmpelse af kønsbaseret vold kræver en flerdimensionel tilgang
  ,
  der omfatter juridiske, uddannelsesmæssige, sundhedsmæssige, herunder seksuelle
  og
  reproduktive rettigheder, økonomiske og andre samfundsmæssige aspekter
  ,
  såsom støtte til kvinderettighedsorganisationer, rådgivning og bistand og projekter, der sigter mod at nå målet om et samfund med mere ligestilling mellem kønnene. Der er behov for aktivt at bekæmpe skadelige stereotyper og normer fra en tidlig alder samt alle former for hadefuld tale og onlinevold
  . Der bør gøres en indsats for at fremme barnets rettigheder og bidrage til at beskytte børn mod overgreb og vold, som udgør en fare for deres fysiske og mentale sundhed og en krænkelse af deres ret til udvikling, beskyttelse og værdighed.
  Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen) definerer »vold mod kvinder« som »alle former for kønsbetinget vold, som medfører, eller som sandsynligvis medfører, fysisk, seksuel, psykisk eller økonomisk overlast eller lidelse for kvinder, herunder trusler om sådanne handlinger, tvang eller vilkårlig frihedsberøvelse, hvad enten dette sker i den offentlige eller den private sfære«.
  Bekæmpelse af alle former for vold
  og
  fremme af forebyggelse og beskyttelse af ofrene er blandt Unionens prioriteter og bidrager til at sikre den enkeltes grundlæggende rettigheder og til ligestilling mellem kvinder og mænd. Disse prioriteter bør støttes af programmet.
  Forebyggelse og understøttelse af ofres rettigheder skal udformes i samarbejde med målgruppen og sikre, at de lever op til de specifikke behov hos personer med sårbarheder på flere fronter. |
| --- | --- |

(9)

Kønsbaseret vold og vold mod børn, unge og
  ældre, personer med handicap, flygtninge og migranter og mod medlemmer af forskellige minoritetsgrupper såsom medlemmer af etniske minoritetsgrupper og LGBTQI-personer,
  udgør en alvorlig krænkelse af grundlæggende rettigheder. Vold findes fortsat på tværs af Unionen, i alle sociale og økonomiske sammenhænge, og den har alvorlige følger for ofrenes fysiske og psykiske sundhed og for samfundet som helhed.
  Bekæmpelse af kønsbaseret vold kræver en flerdimensionel tilgang
  ,
  der omfatter juridiske, uddannelsesmæssige, sundhedsmæssige, herunder seksuelle
  og
  reproduktive rettigheder, økonomiske og andre samfundsmæssige aspekter
  ,
  såsom støtte til kvinderettighedsorganisationer, rådgivning og bistand og projekter, der sigter mod at nå målet om et samfund med mere ligestilling mellem kønnene. Der er behov for aktivt at bekæmpe skadelige stereotyper og normer fra en tidlig alder samt alle former for hadefuld tale og onlinevold
  . Der bør gøres en indsats for at fremme barnets rettigheder og bidrage til at beskytte børn mod overgreb og vold, som udgør en fare for deres fysiske og mentale sundhed og en krænkelse af deres ret til udvikling, beskyttelse og værdighed.
  Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen) definerer »vold mod kvinder« som »alle former for kønsbetinget vold, som medfører, eller som sandsynligvis medfører, fysisk, seksuel, psykisk eller økonomisk overlast eller lidelse for kvinder, herunder trusler om sådanne handlinger, tvang eller vilkårlig frihedsberøvelse, hvad enten dette sker i den offentlige eller den private sfære«.
  Bekæmpelse af alle former for vold
  og
  fremme af forebyggelse og beskyttelse af ofrene er blandt Unionens prioriteter og bidrager til at sikre den enkeltes grundlæggende rettigheder og til ligestilling mellem kvinder og mænd. Disse prioriteter bør støttes af programmet.
  Forebyggelse og understøttelse af ofres rettigheder skal udformes i samarbejde med målgruppen og sikre, at de lever op til de specifikke behov hos personer med sårbarheder på flere fronter.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (9a) | Papirløse kvinder er særligt sårbare over for vold og seksuelt misbrug og mangler adgang til støtte. Det er afgørende at gennemføre en offercentreret tilgang og tilbyde passende støttetjenester til alle kvinder i hele Unionen, uanset deres opholdsstatus. Behovet for et kønssensitivt perspektiv i asylprocedurer er meget vigtigt for tværsektorielt arbejde og kan bidrage til øget ligestilling mellem kønnene. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9a)

Papirløse kvinder er særligt sårbare over for vold og seksuelt misbrug og mangler adgang til støtte. Det er afgørende at gennemføre en offercentreret tilgang og tilbyde passende støttetjenester til alle kvinder i hele Unionen, uanset deres opholdsstatus. Behovet for et kønssensitivt perspektiv i asylprocedurer er meget vigtigt for tværsektorielt arbejde og kan bidrage til øget ligestilling mellem kønnene.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Der er behov for en stærk politisk vilje og en koordineret indsats, som bygger på metoderne i de foregående Daphne-programmer, programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab og programmet for retlige anliggender, for at kunne forebygge og bekæmpe alle former for vold og beskytte ofrene. Siden lanceringen i 1997 har finansieringen fra Daphne til støtte for voldsofre og bekæmpelse af vold mod kvinder, børn og unge været en stor succes, både med hensyn til populariteten blandt de interesserede parter (offentlige myndigheder, akademiske institutioner og ikkestatslige organisationer (NGO'er)) og med hensyn til effektiviteten af de finansierede projekter. Daphne har finansieret projekter for at øge bevidstheden, yde støtte til ofrene og støtte ikkestatslige organisationers arbejde på stedet. Det har adresseret alle former for vold såsom vold i hjemmet, seksuel vold, menneskehandel og nye former for vold som f.eks. cybermobning. Det er derfor vigtigt at fortsætte alle disse tiltag, og at der tages behørigt hensyn til resultaterne og erfaringerne i forbindelse med gennemførelsen af programmet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Der er behov for en stærk politisk vilje og en koordineret indsats, som bygger på metoderne i de foregående Daphne-programmer, programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab og programmet for retlige anliggender, for at kunne forebygge og bekæmpe alle former for vold og beskytte ofrene. Siden lanceringen i 1997 har finansieringen fra Daphne til støtte for voldsofre og bekæmpelse af vold mod kvinder, børn og unge været en stor succes, både med hensyn til populariteten blandt de interesserede parter (offentlige myndigheder, akademiske institutioner og ikkestatslige organisationer (NGO'er)) og med hensyn til effektiviteten af de finansierede projekter. Daphne har finansieret projekter for at øge bevidstheden, yde støtte til ofrene og støtte ikkestatslige organisationers arbejde på stedet. Det har adresseret alle former for vold såsom vold i hjemmet, seksuel vold, menneskehandel og nye former for vold som f.eks. cybermobning. Det er derfor vigtigt at fortsætte alle disse tiltag, og at der tages behørigt hensyn til resultaterne og erfaringerne i forbindelse med gennemførelsen af programmet.

| (10) | Der er behov for en stærk politisk vilje og en koordineret indsats, som bygger på metoderne i de foregående Daphne-programmer, programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab og programmet for retlige anliggender, for at kunne forebygge og bekæmpe alle former for vold og beskytte ofrene. Siden lanceringen i 1997 har finansieringen fra Daphne til støtte for voldsofre og bekæmpelse af vold mod kvinder, børn og unge været en stor succes, både med hensyn til populariteten blandt de interesserede parter (offentlige myndigheder, akademiske institutioner og ikkestatslige organisationer (NGO'er)) og med hensyn til effektiviteten af de finansierede projekter. Daphne har finansieret projekter for at øge bevidstheden, yde støtte til ofrene og støtte ikkestatslige organisationers arbejde på stedet. Det har adresseret alle former for vold såsom vold i hjemmet, seksuel vold, menneskehandel
  , stalking
  og
  traditionelle skadelige skikke som f.eks. kvindelig kønslemlæstelse såvel som
  nye former for vold som f.eks. cybermobning
  og -chikane
  . Det er derfor vigtigt at fortsætte alle disse tiltag
  med en uafhængig budgetbevilling til Daphne
  , og at der tages behørigt hensyn til resultaterne og erfaringerne i forbindelse med gennemførelsen af programmet. |
| --- | --- |

(10)

Der er behov for en stærk politisk vilje og en koordineret indsats, som bygger på metoderne i de foregående Daphne-programmer, programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab og programmet for retlige anliggender, for at kunne forebygge og bekæmpe alle former for vold og beskytte ofrene. Siden lanceringen i 1997 har finansieringen fra Daphne til støtte for voldsofre og bekæmpelse af vold mod kvinder, børn og unge været en stor succes, både med hensyn til populariteten blandt de interesserede parter (offentlige myndigheder, akademiske institutioner og ikkestatslige organisationer (NGO'er)) og med hensyn til effektiviteten af de finansierede projekter. Daphne har finansieret projekter for at øge bevidstheden, yde støtte til ofrene og støtte ikkestatslige organisationers arbejde på stedet. Det har adresseret alle former for vold såsom vold i hjemmet, seksuel vold, menneskehandel
  , stalking
  og
  traditionelle skadelige skikke som f.eks. kvindelig kønslemlæstelse såvel som
  nye former for vold som f.eks. cybermobning
  og -chikane
  . Det er derfor vigtigt at fortsætte alle disse tiltag
  med en uafhængig budgetbevilling til Daphne
  , og at der tages behørigt hensyn til resultaterne og erfaringerne i forbindelse med gennemførelsen af programmet.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Ikkeforskelsbehandling er et af Unionens grundlæggende principper. Artikel 19 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde giver mulighed for at træffe foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Forbuddet mod forskelsbehandling er også forankret i artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder. Der bør tages hensyn til de særlige kendetegn ved de forskellige former for forskelsbehandling, og hensigtsmæssige aktiviteter bør udvikles sideløbende for at forebygge og bekæmpe forskelsbehandling af en eller flere grunde. Programmet bør støtte tiltag til at forebygge og bekæmpe forskelsbehandling, racisme, fremmedhad, antisemitisme, had mod muslimer og andre former for intolerance. I den forbindelse bør der også rettes særlig opmærksomhed mod at forebygge og bekæmpe alle former for vold, had, segregation og stigmatisering samt at bekæmpe intimidering, chikane og intolerant behandling. Programmet bør gennemføres på en sådan måde, at det og andre EU-aktiviteter med samme mål gensidigt styrker hinanden, navnlig de aktiviteter, som er omhandlet i Kommissionens meddelelse af 5. april 2011 med titlen »En EU-ramme for de nationale strategier for romaers integration frem til 2020 (10)« og i Rådets henstilling af 9. december 2013 om foranstaltninger i medlemsstaterne til effektiv integration af romaerne (11). |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Ikkeforskelsbehandling er et af Unionens grundlæggende principper. Artikel 19 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde giver mulighed for at træffe foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Forbuddet mod forskelsbehandling er også forankret i artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder. Der bør tages hensyn til de særlige kendetegn ved de forskellige former for forskelsbehandling, og hensigtsmæssige aktiviteter bør udvikles sideløbende for at forebygge og bekæmpe forskelsbehandling af en eller flere grunde. Programmet bør støtte tiltag til at forebygge og bekæmpe forskelsbehandling, racisme, fremmedhad, antisemitisme, had mod muslimer og andre former for intolerance. I den forbindelse bør der også rettes særlig opmærksomhed mod at forebygge og bekæmpe alle former for vold, had, segregation og stigmatisering samt at bekæmpe intimidering, chikane og intolerant behandling. Programmet bør gennemføres på en sådan måde, at det og andre EU-aktiviteter med samme mål gensidigt styrker hinanden, navnlig de aktiviteter, som er omhandlet i Kommissionens meddelelse af 5. april 2011 med titlen »En EU-ramme for de nationale strategier for romaers integration frem til 2020 (10)« og i Rådets henstilling af 9. december 2013 om foranstaltninger i medlemsstaterne til effektiv integration af romaerne (11).

| (11) | Ikkeforskelsbehandling er et af Unionens grundlæggende principper. Artikel 19 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde giver mulighed for at træffe foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Forbuddet mod forskelsbehandling er også forankret i artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder. Der bør tages hensyn til de særlige kendetegn ved de forskellige former for forskelsbehandling,
  herunder direkte, indirekte og strukturel forskelsbehandling,
  og hensigtsmæssige aktiviteter bør udvikles sideløbende for at forebygge og bekæmpe forskelsbehandling af en eller flere grunde. Programmet bør støtte tiltag til at forebygge og bekæmpe forskelsbehandling, racisme, fremmedhad,
  afrofobi,
  antisemitisme
  , antiziganisme
  , had mod muslimer
  , homofobi
  og andre former for intolerance
  , såvel online som offline over for personer, der tilhører minoriteter, idet der tages hensyn til de mange lag af diskrimination, som kvinder udsættes for
  . I den forbindelse bør der også rettes særlig opmærksomhed mod at forebygge og bekæmpe alle former for vold, had, segregation og stigmatisering samt at bekæmpe intimidering, chikane og intolerant behandling. Programmet bør gennemføres på en sådan måde, at det og andre EU-aktiviteter med samme mål gensidigt styrker hinanden, navnlig de aktiviteter, som er omhandlet i Kommissionens meddelelse af 5. april 2011 med titlen »En EU-ramme for de nationale strategier for romaers integration frem til 2020 (10)« og i Rådets henstilling af 9. december 2013 om foranstaltninger i medlemsstaterne til effektiv integration af romaerne (11). |
| --- | --- |

(11)

Ikkeforskelsbehandling er et af Unionens grundlæggende principper. Artikel 19 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde giver mulighed for at træffe foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Forbuddet mod forskelsbehandling er også forankret i artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder. Der bør tages hensyn til de særlige kendetegn ved de forskellige former for forskelsbehandling,
  herunder direkte, indirekte og strukturel forskelsbehandling,
  og hensigtsmæssige aktiviteter bør udvikles sideløbende for at forebygge og bekæmpe forskelsbehandling af en eller flere grunde. Programmet bør støtte tiltag til at forebygge og bekæmpe forskelsbehandling, racisme, fremmedhad,
  afrofobi,
  antisemitisme
  , antiziganisme
  , had mod muslimer
  , homofobi
  og andre former for intolerance
  , såvel online som offline over for personer, der tilhører minoriteter, idet der tages hensyn til de mange lag af diskrimination, som kvinder udsættes for
  . I den forbindelse bør der også rettes særlig opmærksomhed mod at forebygge og bekæmpe alle former for vold, had, segregation og stigmatisering samt at bekæmpe intimidering, chikane og intolerant behandling. Programmet bør gennemføres på en sådan måde, at det og andre EU-aktiviteter med samme mål gensidigt styrker hinanden, navnlig de aktiviteter, som er omhandlet i Kommissionens meddelelse af 5. april 2011 med titlen »En EU-ramme for de nationale strategier for romaers integration frem til 2020 (10)« og i Rådets henstilling af 9. december 2013 om foranstaltninger i medlemsstaterne til effektiv integration af romaerne (11).

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Holdningsbestemte og omgivelsesmæssige barrierer samt manglende tilgængelighed
  hindrer fuld
  og
  effektiv deltagelse
  i samfundslivet på lige fod med andre
  for
  personer med handicap. Personer med handicap oplever hindringer i forhold til bl.a. at få adgang til arbejdsmarkedet, få en inklusiv kvalitetsuddannelse, undgå fattigdom og social eksklusion, få adgang til kulturelle initiativer og medier eller gøre brug af deres politiske rettigheder. Som part i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap (UNCRPD) har Unionen og alle medlemsstaterne forpligtet sig til at fremme, beskytte og sikre fuld og lige udøvelse af alle menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder for alle personer med handicap. Bestemmelserne i UNCRPD er blevet en integreret del af Unionens retsorden. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Holdningsbestemte og omgivelsesmæssige barrierer samt manglende tilgængelighed
  hindrer fuld
  og
  effektiv deltagelse
  i samfundslivet på lige fod med andre
  for
  personer med handicap. Personer med handicap oplever hindringer i forhold til bl.a. at få adgang til arbejdsmarkedet, få en inklusiv kvalitetsuddannelse, undgå fattigdom og social eksklusion, få adgang til kulturelle initiativer og medier eller gøre brug af deres politiske rettigheder. Som part i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap (UNCRPD) har Unionen og alle medlemsstaterne forpligtet sig til at fremme, beskytte og sikre fuld og lige udøvelse af alle menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder for alle personer med handicap. Bestemmelserne i UNCRPD er blevet en integreret del af Unionens retsorden.

| (12) | Holdningsbestemte og omgivelsesmæssige barrierer samt manglende tilgængelighed
  er en hindring for, at personer med handicap kan deltage fuldt ud
  og
  effektivt
  i samfundslivet på lige fod med andre. Personer med handicap
  , herunder personer med en langvarig fysisk, psykisk, intellektuel eller sensorisk funktionsnedsættelse,
  oplever hindringer i forhold til bl.a. at få adgang til arbejdsmarkedet, få en inklusiv kvalitetsuddannelse, undgå fattigdom og social eksklusion, få adgang til kulturelle initiativer og medier eller gøre brug af deres politiske rettigheder. Som part i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap (UNCRPD) har Unionen og alle medlemsstaterne forpligtet sig til at fremme, beskytte og sikre fuld og lige udøvelse af alle menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder for alle personer med handicap. Bestemmelserne i UNCRPD
  , hvis gennemførelse er obligatorisk,
  er blevet en integreret del af Unionens retsorden.
  I denne henseende bør programmet lægge særlig vægt på og finansiere oplysningskampagner om de udfordringer, som personer med handicap har i forbindelse med at deltage fuldt ud i samfundet og nyde godt af deres rettigheder som ligestillede borgere. |
| --- | --- |

(12)

Holdningsbestemte og omgivelsesmæssige barrierer samt manglende tilgængelighed
  er en hindring for, at personer med handicap kan deltage fuldt ud
  og
  effektivt
  i samfundslivet på lige fod med andre. Personer med handicap
  , herunder personer med en langvarig fysisk, psykisk, intellektuel eller sensorisk funktionsnedsættelse,
  oplever hindringer i forhold til bl.a. at få adgang til arbejdsmarkedet, få en inklusiv kvalitetsuddannelse, undgå fattigdom og social eksklusion, få adgang til kulturelle initiativer og medier eller gøre brug af deres politiske rettigheder. Som part i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap (UNCRPD) har Unionen og alle medlemsstaterne forpligtet sig til at fremme, beskytte og sikre fuld og lige udøvelse af alle menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder for alle personer med handicap. Bestemmelserne i UNCRPD
  , hvis gennemførelse er obligatorisk,
  er blevet en integreret del af Unionens retsorden.
  I denne henseende bør programmet lægge særlig vægt på og finansiere oplysningskampagner om de udfordringer, som personer med handicap har i forbindelse med at deltage fuldt ud i samfundet og nyde godt af deres rettigheder som ligestillede borgere.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Retten til respekt for sit privatliv og familieliv, sit hjem og sin kommunikation (retten til privatlivets fred) er en grundlæggende rettighed, der er nedfældet i artikel 7 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Beskyttelse af personoplysninger er en grundlæggende rettighed, der er nedfældet i artikel 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Overholdelse af reglerne for beskyttelse af personoplysninger er underlagt uafhængige tilsynsmyndigheders kontrol. I Unionens retlige rammer, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (12) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 (13), fastsættes der bestemmelser med henblik på at sikre, at retten til beskyttelse af personoplysninger beskyttes effektivt. Ved disse retsakter har de nationale datatilsynsmyndigheder fået til opgave at fremme offentlighedens kendskab til og forståelse af risici, regler, garantier og rettigheder i forbindelse med behandling af personoplysninger. I betragtning af betydningen af retten til beskyttelse af personoplysninger i en tid med hastig teknologisk udvikling bør Unionen være i stand til at gennemføre oplysningskampagner, undersøgelser og andre relevante aktiviteter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Retten til respekt for sit privatliv og familieliv, sit hjem og sin kommunikation (retten til privatlivets fred) er en grundlæggende rettighed, der er nedfældet i artikel 7 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Beskyttelse af personoplysninger er en grundlæggende rettighed, der er nedfældet i artikel 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Overholdelse af reglerne for beskyttelse af personoplysninger er underlagt uafhængige tilsynsmyndigheders kontrol. I Unionens retlige rammer, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (12) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 (13), fastsættes der bestemmelser med henblik på at sikre, at retten til beskyttelse af personoplysninger beskyttes effektivt. Ved disse retsakter har de nationale datatilsynsmyndigheder fået til opgave at fremme offentlighedens kendskab til og forståelse af risici, regler, garantier og rettigheder i forbindelse med behandling af personoplysninger. I betragtning af betydningen af retten til beskyttelse af personoplysninger i en tid med hastig teknologisk udvikling bør Unionen være i stand til at gennemføre oplysningskampagner, undersøgelser og andre relevante aktiviteter.

| (13) | Retten til respekt for sit privatliv og familieliv, sit hjem og sin kommunikation (retten til privatlivets fred) er en grundlæggende rettighed, der er nedfældet i artikel 7 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Beskyttelse af personoplysninger er en grundlæggende rettighed, der er nedfældet i artikel 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Overholdelse af reglerne for beskyttelse af personoplysninger er underlagt uafhængige tilsynsmyndigheders kontrol. I Unionens retlige rammer, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (12) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 (13), fastsættes der bestemmelser med henblik på at sikre, at retten til beskyttelse af personoplysninger beskyttes effektivt. Ved disse retsakter har de nationale datatilsynsmyndigheder fået til opgave at fremme offentlighedens kendskab til og forståelse af risici, regler, garantier og rettigheder i forbindelse med behandling af personoplysninger. I betragtning af betydningen af retten til beskyttelse af personoplysninger i en tid med hastig teknologisk udvikling bør Unionen være i stand til at gennemføre oplysningskampagner,
  støtte civilsamfundsorganisationer i at kæmpe for, at databeskyttelsen lever op til Unionens standarder, og gennemføre
  undersøgelser og andre relevante aktiviteter. |
| --- | --- |

(13)

Retten til respekt for sit privatliv og familieliv, sit hjem og sin kommunikation (retten til privatlivets fred) er en grundlæggende rettighed, der er nedfældet i artikel 7 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Beskyttelse af personoplysninger er en grundlæggende rettighed, der er nedfældet i artikel 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Overholdelse af reglerne for beskyttelse af personoplysninger er underlagt uafhængige tilsynsmyndigheders kontrol. I Unionens retlige rammer, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (12) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 (13), fastsættes der bestemmelser med henblik på at sikre, at retten til beskyttelse af personoplysninger beskyttes effektivt. Ved disse retsakter har de nationale datatilsynsmyndigheder fået til opgave at fremme offentlighedens kendskab til og forståelse af risici, regler, garantier og rettigheder i forbindelse med behandling af personoplysninger. I betragtning af betydningen af retten til beskyttelse af personoplysninger i en tid med hastig teknologisk udvikling bør Unionen være i stand til at gennemføre oplysningskampagner,
  støtte civilsamfundsorganisationer i at kæmpe for, at databeskyttelsen lever op til Unionens standarder, og gennemføre
  undersøgelser og andre relevante aktiviteter.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Ytrings- og informationsfriheden er forankret i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Fri adgang til information, evaluering af rammebetingelser for medierne og ansvarlig og sikker brug af informations- og kommunikationsnetværk er direkte knyttet til udviklingen af en fri offentlig opinion og er afgørende for at sikre et funktionelt demokrati. Det er nødvendigt, at offentligheden tilegner sig de mediekundskaber, der er nødvendigt for kritisk tænkning og sund fornuft og evnen til at analysere komplekse forhold, anerkende forskelle mellem meninger og fakta og modstå enhver form for tilskyndelse til had. Med henblik herpå bør Unionen fremme udviklingen af mediekundskab for alle borgere, uanset deres alder, gennem uddannelse, bevidstgørelse, undersøgelser og andre relevante aktiviteter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Ytrings- og informationsfriheden er forankret i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Fri adgang til information, evaluering af rammebetingelser for medierne og ansvarlig og sikker brug af informations- og kommunikationsnetværk er direkte knyttet til udviklingen af en fri offentlig opinion og er afgørende for at sikre et funktionelt demokrati. Det er nødvendigt, at offentligheden tilegner sig de mediekundskaber, der er nødvendigt for kritisk tænkning og sund fornuft og evnen til at analysere komplekse forhold, anerkende forskelle mellem meninger og fakta og modstå enhver form for tilskyndelse til had. Med henblik herpå bør Unionen fremme udviklingen af mediekundskab for alle borgere, uanset deres alder, gennem uddannelse, bevidstgørelse, undersøgelser og andre relevante aktiviteter.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Ved artikel 24 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde forpligtes Europa-Parlamentet og Rådet til at fastlægge bestemmelser om de procedurer og betingelser, der er nødvendige for fremsættelsen af et borgerinitiativ som omhandlet i artikel 11 i traktaten om Den Europæiske Union. Dette er sket gennem vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning [(EU) nr. 211/2011] (14). Programmet bør støtte finansieringen af teknisk og organisatorisk støtte til gennemførelse af forordning [(EU) nr. 211/2011], således at borgernes mulighed for at udøve deres ret til at iværksætte og støtte europæiske borgerinitiativer understøttes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Ved artikel 24 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde forpligtes Europa-Parlamentet og Rådet til at fastlægge bestemmelser om de procedurer og betingelser, der er nødvendige for fremsættelsen af et borgerinitiativ som omhandlet i artikel 11 i traktaten om Den Europæiske Union. Dette er sket gennem vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning [(EU) nr. 211/2011] (14). Programmet bør støtte finansieringen af teknisk og organisatorisk støtte til gennemførelse af forordning [(EU) nr. 211/2011], således at borgernes mulighed for at udøve deres ret til at iværksætte og støtte europæiske borgerinitiativer understøttes.

| (14) | Det europæiske borgerinitiativ er det første overnationale instrument for participatorisk demokrati, der skaber en direkte forbindelse mellem europæiske borgere og Unionens institutioner.
  Ved artikel 24 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde forpligtes Europa-Parlamentet og Rådet til at fastlægge bestemmelser om de procedurer og betingelser, der er nødvendige for fremsættelsen af et borgerinitiativ som omhandlet i artikel 11 i traktaten om Den Europæiske Union. Dette er sket gennem vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning [(EU) nr. 211/2011] (14). Programmet bør støtte finansieringen af teknisk og organisatorisk støtte til gennemførelse af forordning [(EU) nr. 211/2011], således at borgernes mulighed for at udøve deres ret til at iværksætte
  , støtte
  og
  tilskynde andre til at
  støtte europæiske borgerinitiativer understøttes. |
| --- | --- |

(14)

Det europæiske borgerinitiativ er det første overnationale instrument for participatorisk demokrati, der skaber en direkte forbindelse mellem europæiske borgere og Unionens institutioner.
  Ved artikel 24 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde forpligtes Europa-Parlamentet og Rådet til at fastlægge bestemmelser om de procedurer og betingelser, der er nødvendige for fremsættelsen af et borgerinitiativ som omhandlet i artikel 11 i traktaten om Den Europæiske Union. Dette er sket gennem vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning [(EU) nr. 211/2011] (14). Programmet bør støtte finansieringen af teknisk og organisatorisk støtte til gennemførelse af forordning [(EU) nr. 211/2011], således at borgernes mulighed for at udøve deres ret til at iværksætte
  , støtte
  og
  tilskynde andre til at
  støtte europæiske borgerinitiativer understøttes.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | I overensstemmelse med artikel 8 og 10 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bør programmet støtte, at hensynet til ligestilling mellem kvinder og mænd og målsætningerne om ikkeforskelsbehandling integreres i alle programmets aktiviteter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

I overensstemmelse med artikel 8 og 10 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bør programmet støtte, at hensynet til ligestilling mellem kvinder og mænd og målsætningerne om ikkeforskelsbehandling integreres i alle programmets aktiviteter.

| (15) | I overensstemmelse med artikel 8 og 10 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bør programmet støtte, at hensynet til ligestilling mellem kvinder og mænd og målsætningerne om ikkeforskelsbehandling integreres i alle programmets aktiviteter
  , og det bør også, hvor det er nødvendigt, fremme anvendelsen af kønsbudgettering og kønsspecifik konsekvensanalyse i hele Unionens budgetprocedure. En korrekt gennemførelse af integrering af kønsaspektet kræver tildeling af tilstrækkelige ressourcer og gennemsigtighed i de budgetposter, der er afsat til at fremme ligestilling mellem kønnene og bekæmpe kønsdiskrimination. De enkelte projekter og programmet som sådan bør revideres ved udgangen af finansieringsperioden for at fastslå, i hvilket omfang de har tjent de ovenfor anførte principper. |
| --- | --- |

(15)

I overensstemmelse med artikel 8 og 10 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde bør programmet støtte, at hensynet til ligestilling mellem kvinder og mænd og målsætningerne om ikkeforskelsbehandling integreres i alle programmets aktiviteter
  , og det bør også, hvor det er nødvendigt, fremme anvendelsen af kønsbudgettering og kønsspecifik konsekvensanalyse i hele Unionens budgetprocedure. En korrekt gennemførelse af integrering af kønsaspektet kræver tildeling af tilstrækkelige ressourcer og gennemsigtighed i de budgetposter, der er afsat til at fremme ligestilling mellem kønnene og bekæmpe kønsdiskrimination. De enkelte projekter og programmet som sådan bør revideres ved udgangen af finansieringsperioden for at fastslå, i hvilket omfang de har tjent de ovenfor anførte principper.

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | I overensstemmelse med EU's retsakter om ligebehandling skal medlemsstaterne oprette uafhængige organer til fremme af ligebehandling, almindelig kendt som »organer for ligebehandling«, med henblik på at bekæmpe forskelsbehandling på grund af race, etnisk oprindelse og køn. Mange medlemsstater er imidlertid gået længere end disse krav og har sikret, at organer for ligebehandling også kan tages sig af andre typer forskelsbehandling, f.eks. på grundlag af alder, seksuel orientering, religion og tro, handicap eller andre årsager. Organer for ligebehandling spiller en central rolle i at fremme ligestilling og sikre en effektiv anvendelse af lovgivningen om ligebehandling ved navnlig at give uafhængig bistand til ofre for forskelsbehandling, foretage uafhængige undersøgelser af forskelsbehandling, offentliggøre uvildige rapporter og fremsætte henstillinger om ethvert spørgsmål vedrørende forskelsbehandling i deres respektive lande. Det er afgørende, at
  organerne
  for
  ligebehandlings arbejde
  koordineres på EU-plan på dette område. Equinet blev oprettet i 2007. Dets medlemmer er de nationale organer for ligebehandling, som er oprettet ved Rådets direktiv 2000/43/EF (15) og 2004/113/EF (16) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF (17) og 2010/41/EU (18). Equinet befinder sig i en ekstraordinær situation, idet det er den eneste enhed, der sikrer koordinering af aktiviteter mellem organer for ligebehandling. Equinets koordinering er afgørende for en ordentlig gennemførelse af EU's lovgivning om bekæmpelse af forskelsbehandling i medlemsstaterne og bør støttes af programmet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

I overensstemmelse med EU's retsakter om ligebehandling skal medlemsstaterne oprette uafhængige organer til fremme af ligebehandling, almindelig kendt som »organer for ligebehandling«, med henblik på at bekæmpe forskelsbehandling på grund af race, etnisk oprindelse og køn. Mange medlemsstater er imidlertid gået længere end disse krav og har sikret, at organer for ligebehandling også kan tages sig af andre typer forskelsbehandling, f.eks. på grundlag af alder, seksuel orientering, religion og tro, handicap eller andre årsager. Organer for ligebehandling spiller en central rolle i at fremme ligestilling og sikre en effektiv anvendelse af lovgivningen om ligebehandling ved navnlig at give uafhængig bistand til ofre for forskelsbehandling, foretage uafhængige undersøgelser af forskelsbehandling, offentliggøre uvildige rapporter og fremsætte henstillinger om ethvert spørgsmål vedrørende forskelsbehandling i deres respektive lande. Det er afgørende, at
  organerne
  for
  ligebehandlings arbejde
  koordineres på EU-plan på dette område. Equinet blev oprettet i 2007. Dets medlemmer er de nationale organer for ligebehandling, som er oprettet ved Rådets direktiv 2000/43/EF (15) og 2004/113/EF (16) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF (17) og 2010/41/EU (18). Equinet befinder sig i en ekstraordinær situation, idet det er den eneste enhed, der sikrer koordinering af aktiviteter mellem organer for ligebehandling. Equinets koordinering er afgørende for en ordentlig gennemførelse af EU's lovgivning om bekæmpelse af forskelsbehandling i medlemsstaterne og bør støttes af programmet.

| (17) | I overensstemmelse med EU's retsakter om ligebehandling skal medlemsstaterne oprette uafhængige organer til fremme af ligebehandling, almindelig kendt som »organer for ligebehandling«, med henblik på at bekæmpe forskelsbehandling på grund af race, etnisk oprindelse og køn. Mange medlemsstater er imidlertid gået længere end disse krav og har sikret, at organer for ligebehandling også kan tages sig af andre typer forskelsbehandling, f.eks. på grundlag af
  sprog,
  alder, seksuel orientering, religion og tro, handicap eller andre årsager. Organer for ligebehandling spiller en central rolle i at fremme ligestilling og sikre en effektiv anvendelse af lovgivningen om ligebehandling ved navnlig at give uafhængig bistand til ofre for forskelsbehandling, foretage uafhængige undersøgelser af forskelsbehandling, offentliggøre uvildige rapporter og fremsætte henstillinger om ethvert spørgsmål vedrørende forskelsbehandling i deres respektive lande. Det er afgørende, at
  det arbejde, der udføres af alle disse relevante organer
  for
  ligebehandling,
  koordineres på EU-plan på dette område. Equinet blev oprettet i 2007. Dets medlemmer er de nationale organer for ligebehandling, som er oprettet ved Rådets direktiv 2000/43/EF (15) og 2004/113/EF (16) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF (17) og 2010/41/EU (18)

  . Den 22. juni 2018 vedtog Kommissionen sin henstilling om standarder for ligestillingsorganer vedrørende deres mandat, uafhængighed, effektivitet samt koordinering og samarbejde mellem disse.
  Equinet befinder sig i en ekstraordinær situation, idet det er den eneste enhed, der sikrer koordinering af aktiviteter mellem organer for ligebehandling. Equinets koordinering er afgørende for en ordentlig gennemførelse af EU's lovgivning om bekæmpelse af forskelsbehandling i medlemsstaterne og bør støttes af programmet. |
| --- | --- |

(17)

I overensstemmelse med EU's retsakter om ligebehandling skal medlemsstaterne oprette uafhængige organer til fremme af ligebehandling, almindelig kendt som »organer for ligebehandling«, med henblik på at bekæmpe forskelsbehandling på grund af race, etnisk oprindelse og køn. Mange medlemsstater er imidlertid gået længere end disse krav og har sikret, at organer for ligebehandling også kan tages sig af andre typer forskelsbehandling, f.eks. på grundlag af
  sprog,
  alder, seksuel orientering, religion og tro, handicap eller andre årsager. Organer for ligebehandling spiller en central rolle i at fremme ligestilling og sikre en effektiv anvendelse af lovgivningen om ligebehandling ved navnlig at give uafhængig bistand til ofre for forskelsbehandling, foretage uafhængige undersøgelser af forskelsbehandling, offentliggøre uvildige rapporter og fremsætte henstillinger om ethvert spørgsmål vedrørende forskelsbehandling i deres respektive lande. Det er afgørende, at
  det arbejde, der udføres af alle disse relevante organer
  for
  ligebehandling,
  koordineres på EU-plan på dette område. Equinet blev oprettet i 2007. Dets medlemmer er de nationale organer for ligebehandling, som er oprettet ved Rådets direktiv 2000/43/EF (15) og 2004/113/EF (16) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF (17) og 2010/41/EU (18)

  . Den 22. juni 2018 vedtog Kommissionen sin henstilling om standarder for ligestillingsorganer vedrørende deres mandat, uafhængighed, effektivitet samt koordinering og samarbejde mellem disse.
  Equinet befinder sig i en ekstraordinær situation, idet det er den eneste enhed, der sikrer koordinering af aktiviteter mellem organer for ligebehandling. Equinets koordinering er afgørende for en ordentlig gennemførelse af EU's lovgivning om bekæmpelse af forskelsbehandling i medlemsstaterne og bør støttes af programmet.

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 17 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (17a) | For at øge tilgængeligheden og yde upartisk vejledning og give praktiske oplysninger i forbindelse med alle aspekter af programmet bør der oprettes kontaktpunkter i medlemsstaterne til at yde bistand til både modtagere og ansøgere. Programkontaktpunkter bør være i stand til at udføre deres hverv uafhængigt, uden direkte diktat eller indblanding i deres beslutningstagning fra offentlige myndigheders side. Programkontaktpunkterne kan forvaltes af medlemsstaterne eller af civilsamfundsorganisationer eller konsortier heraf. Programkontaktpunkter skal ikke have noget ansvar med hensyn til projektudvælgelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17a)

For at øge tilgængeligheden og yde upartisk vejledning og give praktiske oplysninger i forbindelse med alle aspekter af programmet bør der oprettes kontaktpunkter i medlemsstaterne til at yde bistand til både modtagere og ansøgere. Programkontaktpunkter bør være i stand til at udføre deres hverv uafhængigt, uden direkte diktat eller indblanding i deres beslutningstagning fra offentlige myndigheders side. Programkontaktpunkterne kan forvaltes af medlemsstaterne eller af civilsamfundsorganisationer eller konsortier heraf. Programkontaktpunkter skal ikke have noget ansvar med hensyn til projektudvælgelse.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | Uafhængige menneskerettighedsorganisationer
  og
  civilsamfundsorganisationer spiller en afgørende rolle med hensyn til at fremme, beskytte og skabe større bevidsthed om Unionens fælles værdier i henhold til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union og i at bidrage til en effektiv udøvelse af rettigheder i henhold til EU-retten, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets beslutning af
  18
  . april 2018 er en passende finansiel støtte vigtig for udviklingen af et gunstigt og bæredygtigt miljø for civilsamfundsorganisationer, således at de kan styrke deres rolle og udøve deres funktioner uafhængigt og effektivt. For at komplementere indsatsen på nationalt niveau bør EU-finansieringen derfor bidrage til at støtte, styrke og opbygge kapaciteten i uafhængige civilsamfundsorganisationer, der arbejder for at fremme
  menneskerettigheder
  , og hvis aktiviteter bidrager til at støtte håndhævelsen af rettigheder i henhold til EU-retten og EU's charter om grundlæggende rettigheder, herunder via aktiviteter som fortaler og vagthund, og finansieringen bør desuden bidrage til at fremme, sikre og øge bevidstheden om EU's fælles værdier på nationalt plan. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

Uafhængige menneskerettighedsorganisationer
  og
  civilsamfundsorganisationer spiller en afgørende rolle med hensyn til at fremme, beskytte og skabe større bevidsthed om Unionens fælles værdier i henhold til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union og i at bidrage til en effektiv udøvelse af rettigheder i henhold til EU-retten, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets beslutning af
  18
  . april 2018 er en passende finansiel støtte vigtig for udviklingen af et gunstigt og bæredygtigt miljø for civilsamfundsorganisationer, således at de kan styrke deres rolle og udøve deres funktioner uafhængigt og effektivt. For at komplementere indsatsen på nationalt niveau bør EU-finansieringen derfor bidrage til at støtte, styrke og opbygge kapaciteten i uafhængige civilsamfundsorganisationer, der arbejder for at fremme
  menneskerettigheder
  , og hvis aktiviteter bidrager til at støtte håndhævelsen af rettigheder i henhold til EU-retten og EU's charter om grundlæggende rettigheder, herunder via aktiviteter som fortaler og vagthund, og finansieringen bør desuden bidrage til at fremme, sikre og øge bevidstheden om EU's fælles værdier på nationalt plan.

| (18) | Uafhængige menneskerettighedsorganisationer, civilsamfundsorganisationer og
  menneskerettighedsforkæmpere
  spiller en afgørende rolle med hensyn til at fremme, beskytte og skabe større bevidsthed om Unionens fælles værdier i henhold til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union og i at bidrage til en effektiv udøvelse af rettigheder i henhold til EU-retten, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets beslutning af
  19
  . april 2018 er en
  øget finansiering og
  passende finansiel støtte vigtig for udviklingen af et gunstigt og bæredygtigt miljø for civilsamfundsorganisationer, således at de kan styrke deres rolle og udøve deres funktioner uafhængigt og effektivt. For at komplementere indsatsen på nationalt niveau bør EU-finansieringen derfor bidrage til at støtte, styrke og opbygge
  , herunder ved hjælp af passende central finansiering og forenklede omkostningsmuligheder, finansielle regler og procedurer,
  kapaciteten i uafhængige civilsamfundsorganisationer, der arbejder for at fremme
  Unionens værdier som f.eks. demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder
  , og hvis aktiviteter bidrager til at støtte håndhævelsen af rettigheder i henhold til EU-retten og EU's charter om grundlæggende rettigheder, herunder via aktiviteter som fortaler og vagthund, og finansieringen bør desuden bidrage til at fremme, sikre og øge bevidstheden om EU's fælles værdier på
  lokalt, regionalt,
  nationalt
  og tværnationalt
  plan. |
| --- | --- |

(18)

Uafhængige menneskerettighedsorganisationer, civilsamfundsorganisationer og
  menneskerettighedsforkæmpere
  spiller en afgørende rolle med hensyn til at fremme, beskytte og skabe større bevidsthed om Unionens fælles værdier i henhold til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union og i at bidrage til en effektiv udøvelse af rettigheder i henhold til EU-retten, herunder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets beslutning af
  19
  . april 2018 er en
  øget finansiering og
  passende finansiel støtte vigtig for udviklingen af et gunstigt og bæredygtigt miljø for civilsamfundsorganisationer, således at de kan styrke deres rolle og udøve deres funktioner uafhængigt og effektivt. For at komplementere indsatsen på nationalt niveau bør EU-finansieringen derfor bidrage til at støtte, styrke og opbygge
  , herunder ved hjælp af passende central finansiering og forenklede omkostningsmuligheder, finansielle regler og procedurer,
  kapaciteten i uafhængige civilsamfundsorganisationer, der arbejder for at fremme
  Unionens værdier som f.eks. demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder
  , og hvis aktiviteter bidrager til at støtte håndhævelsen af rettigheder i henhold til EU-retten og EU's charter om grundlæggende rettigheder, herunder via aktiviteter som fortaler og vagthund, og finansieringen bør desuden bidrage til at fremme, sikre og øge bevidstheden om EU's fælles værdier på
  lokalt, regionalt,
  nationalt
  og tværnationalt
  plan.

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | Kommissionen bør sikre overordnet sammenhæng, komplementaritet og synergivirkninger med arbejdet i EU-organer, -kontorer og -agenturer, navnlig Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, og bør gøre status over andre nationale og internationale aktørers arbejde på de af programmet omfattede områder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

Kommissionen bør sikre overordnet sammenhæng, komplementaritet og synergivirkninger med arbejdet i EU-organer, -kontorer og -agenturer, navnlig Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, og bør gøre status over andre nationale og internationale aktørers arbejde på de af programmet omfattede områder.

| (19) | Kommissionen bør sikre overordnet sammenhæng, komplementaritet og synergivirkninger med arbejdet i EU-organer, -kontorer og -agenturer, navnlig Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, og bør gøre status over andre nationale og internationale aktørers arbejde på de af programmet omfattede områder.
  Kommissionen bør aktivt vejlede deltagere i dette program i at anvende rapporter og ressourcer fra disse EU-organer, -kontorer og -agenturer, f.eks. de værktøjer til kønsbudgettering og kønsspecifik konsekvensanalyse, der er udviklet af Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen bør sikre overordnet sammenhæng, komplementaritet og synergivirkninger med arbejdet i EU-organer, -kontorer og -agenturer, navnlig Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, og bør gøre status over andre nationale og internationale aktørers arbejde på de af programmet omfattede områder.
  Kommissionen bør aktivt vejlede deltagere i dette program i at anvende rapporter og ressourcer fra disse EU-organer, -kontorer og -agenturer, f.eks. de værktøjer til kønsbudgettering og kønsspecifik konsekvensanalyse, der er udviklet af Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder.

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 19 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19 a) | En omfattende EU-mekanisme om demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder bør garantere en regelmæssig og ligelig gennemgang af alle medlemsstater, der giver de nødvendige oplysninger til at aktivere foranstaltninger i forbindelse med generelle mangler for så vidt angår Unionens værdier i medlemsstater. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19 a)

En omfattende EU-mekanisme om demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder bør garantere en regelmæssig og ligelig gennemgang af alle medlemsstater, der giver de nødvendige oplysninger til at aktivere foranstaltninger i forbindelse med generelle mangler for så vidt angår Unionens værdier i medlemsstater.

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | Programmet
  bør på visse betingelser være åbent for deltagelse af de medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), der er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), og de af EFTA's medlemmer, som ikke er medlem af EØS, og andre europæiske lande. Tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, bør også kunne deltage i programmet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Programmet
  bør på visse betingelser være åbent for deltagelse af de medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), der er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), og de af EFTA's medlemmer, som ikke er medlem af EØS, og andre europæiske lande. Tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, bør også kunne deltage i programmet.

| (20) | Med hensyn til gennemførelsen af de specifikke mål om fremme af ligestilling og rettigheder, fremme af borgernes engagement og deltagelse i Unionens demokratiske liv på lokalt, regionalt, nationalt og tværnationalt plan samt bekæmpelse af vold
  bør
  programmet
  på visse betingelser være åbent for deltagelse af de medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), der er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), og de af EFTA's medlemmer, som ikke er medlem af EØS, og andre europæiske lande. Tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, bør også kunne deltage i programmet. |
| --- | --- |

(20)

Med hensyn til gennemførelsen af de specifikke mål om fremme af ligestilling og rettigheder, fremme af borgernes engagement og deltagelse i Unionens demokratiske liv på lokalt, regionalt, nationalt og tværnationalt plan samt bekæmpelse af vold
  bør
  programmet
  på visse betingelser være åbent for deltagelse af de medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), der er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), og de af EFTA's medlemmer, som ikke er medlem af EØS, og andre europæiske lande. Tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, bør også kunne deltage i programmet.

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | Med henblik på at sikre en effektiv tildeling af midler fra Unionens almindelige budget bør der sikres EU-merværdi ved alle gennemførte foranstaltninger og
  deres
  komplementaritet med medlemsstaternes foranstaltninger, og
  det bør samtidig tilstræbes at skabe sammenhæng, komplementaritet og synergier med
  finansieringsprogrammer, som understøtter politikområder med tætte
  indbyrdes
  forbindelser
  , navnlig inden for
  Fonden for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier
  – og følgelig med programmet for retlige anliggender — samt
  med programmet Et Kreativt Europa og Erasmus +
  , således at potentialet for kulturelle krydsninger inden for områder som f.eks. kultur, medier, kunst, uddannelse og kreativitet kan realiseres. Der er behov for at skabe synergier med
  andre
  europæiske finansieringsprogrammer, navnlig på områderne beskæftigelse, det indre marked, iværksætteri, ungdomsområdet, sundhed, unionsborgerskab, retfærdighed, sikkerhed, migration, forskning, innovation, teknologi, erhvervsliv, samhørighed, turisme og eksterne forbindelser, handel og udvikling
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

Med henblik på at sikre en effektiv tildeling af midler fra Unionens almindelige budget bør der sikres EU-merværdi ved alle gennemførte foranstaltninger og
  deres
  komplementaritet med medlemsstaternes foranstaltninger, og
  det bør samtidig tilstræbes at skabe sammenhæng, komplementaritet og synergier med
  finansieringsprogrammer, som understøtter politikområder med tætte
  indbyrdes
  forbindelser
  , navnlig inden for
  Fonden for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier
  – og følgelig med programmet for retlige anliggender — samt
  med programmet Et Kreativt Europa og Erasmus +
  , således at potentialet for kulturelle krydsninger inden for områder som f.eks. kultur, medier, kunst, uddannelse og kreativitet kan realiseres. Der er behov for at skabe synergier med
  andre
  europæiske finansieringsprogrammer, navnlig på områderne beskæftigelse, det indre marked, iværksætteri, ungdomsområdet, sundhed, unionsborgerskab, retfærdighed, sikkerhed, migration, forskning, innovation, teknologi, erhvervsliv, samhørighed, turisme og eksterne forbindelser, handel og udvikling
  .

| (21) | Med henblik på at sikre en effektiv tildeling af midler fra Unionens almindelige budget bør der sikres EU-merværdi ved alle gennemførte foranstaltninger
  , herunder på lokalt, nationalt
  og
  internationalt plan, rettet mod at fremme
  og
  beskytte værdierne i artikel 2 i TEU. Kommissionen bør søge konsekvens
  ,
  synergier og
  komplementaritet med medlemsstaternes foranstaltninger
  og med andre
  finansieringsprogrammer, som understøtter politikområder med tætte forbindelser
  til
  Fonden for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier
  , herunder
  med programmet Et Kreativt Europa og Erasmus +
  samt
  andre
  af Unionens relevante politikker
  . |
| --- | --- |

(21)

Med henblik på at sikre en effektiv tildeling af midler fra Unionens almindelige budget bør der sikres EU-merværdi ved alle gennemførte foranstaltninger
  , herunder på lokalt, nationalt
  og
  internationalt plan, rettet mod at fremme
  og
  beskytte værdierne i artikel 2 i TEU. Kommissionen bør søge konsekvens
  ,
  synergier og
  komplementaritet med medlemsstaternes foranstaltninger
  og med andre
  finansieringsprogrammer, som understøtter politikområder med tætte forbindelser
  til
  Fonden for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier
  , herunder
  med programmet Et Kreativt Europa og Erasmus +
  samt
  andre
  af Unionens relevante politikker
  .

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 21 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (21a) | I henhold til artikel 9 i TEUF skal der fremmes et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse og bekæmpelse af social udstødelse. Foranstaltninger inden for rammerne af programmet bør derfor fremme synergier mellem bekæmpelse af fattigdom, social eksklusion og udelukkelse fra arbejdsmarkedet og fremme af lighed og bekæmpelse af alle former for forskelsbehandling. Derfor bør gennemførelsen af programmet ske på en måde, der sikrer størst mulig synergi og komplementaritet både mellem dets forskellige indsatsområder og med Den Europæiske Socialfond Plus. Der bør desuden sikres synergi med både Erasmus og Den Europæiske Socialfond Plus med henblik på at sikre, at disse fonde i fællesskab bidrager til at levere uddannelse af høj kvalitet og sikre lige muligheder for alle. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21a)

I henhold til artikel 9 i TEUF skal der fremmes et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse og bekæmpelse af social udstødelse. Foranstaltninger inden for rammerne af programmet bør derfor fremme synergier mellem bekæmpelse af fattigdom, social eksklusion og udelukkelse fra arbejdsmarkedet og fremme af lighed og bekæmpelse af alle former for forskelsbehandling. Derfor bør gennemførelsen af programmet ske på en måde, der sikrer størst mulig synergi og komplementaritet både mellem dets forskellige indsatsområder og med Den Europæiske Socialfond Plus. Der bør desuden sikres synergi med både Erasmus og Den Europæiske Socialfond Plus med henblik på at sikre, at disse fonde i fællesskab bidrager til at levere uddannelse af høj kvalitet og sikre lige muligheder for alle.

Ændring 34

Forslag til forordning

Betragtning 22 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (22 a) | Det er vigtigt at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af programmet og en så effektiv og brugervenlig gennemførelse af det som muligt, samtidig med at retssikkerheden og tilgængeligheden af programmet sikres for alle deltagere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22 a)

Det er vigtigt at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af programmet og en så effektiv og brugervenlig gennemførelse af det som muligt, samtidig med at retssikkerheden og tilgængeligheden af programmet sikres for alle deltagere.

Ændring 35

Forslag til forordning

Betragtning 22 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (22 b) | En forbedring af gennemførelsen og kvaliteten af støtten bør være hovedprincipperne bag opfyldelsen af programmets målsætninger, samtidig med at der sikres optimal udnyttelse af de finansielle midler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22 b)

En forbedring af gennemførelsen og kvaliteten af støtten bør være hovedprincipperne bag opfyldelsen af programmets målsætninger, samtidig med at der sikres optimal udnyttelse af de finansielle midler.

Ændring 36

Forslag til forordning

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (23) | Forordning (EU, Euratom) nr. [the new FR] (»finansforordningen«) finder anvendelse på dette program. Deri fastsættes regler for gennemførelsen af Unionens budget, herunder for tilskud, priser, udbud, indirekte gennemførelse,, finansielle instrumenter og budgetgarantier. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

Forordning (EU, Euratom) nr. [the new FR] (»finansforordningen«) finder anvendelse på dette program. Deri fastsættes regler for gennemførelsen af Unionens budget, herunder for tilskud, priser, udbud, indirekte gennemførelse,, finansielle instrumenter og budgetgarantier.

| (23) | Forordning (EU, Euratom) nr. [the new FR] (»finansforordningen«) finder anvendelse på dette program. Deri fastsættes regler for gennemførelsen af Unionens budget, herunder for tilskud, priser, udbud, indirekte gennemførelse, finansielle instrumenter og budgetgarantier
  , og der kræves fuld gennemsigtighed vedrørende brugen af ressourcer, forsvarlig økonomisk forvaltning og forsigtig brug af ressourcer. Navnlig bør regler om muligheden for, at lokale, regionale, nationale og tværnationale organisationer i civilsamfundet, herunder lokale græsrodsorganisationer i civilsamfundet kan blive finansieret gennem flerårige driftstilskud, kaskadetilskud (finansiel støtte til tredjeparter) og bestemmelser, der sikrer hurtige og fleksible procedurer for ydelse af tilskud såsom ansøgningsprocesser i to trin, brugervenlige applikationer og rapporteringsprocedurer gøres operationelle og styrkes yderligere som led i gennemførelsen af dette program. |
| --- | --- |

(23)

Forordning (EU, Euratom) nr. [the new FR] (»finansforordningen«) finder anvendelse på dette program. Deri fastsættes regler for gennemførelsen af Unionens budget, herunder for tilskud, priser, udbud, indirekte gennemførelse, finansielle instrumenter og budgetgarantier
  , og der kræves fuld gennemsigtighed vedrørende brugen af ressourcer, forsvarlig økonomisk forvaltning og forsigtig brug af ressourcer. Navnlig bør regler om muligheden for, at lokale, regionale, nationale og tværnationale organisationer i civilsamfundet, herunder lokale græsrodsorganisationer i civilsamfundet kan blive finansieret gennem flerårige driftstilskud, kaskadetilskud (finansiel støtte til tredjeparter) og bestemmelser, der sikrer hurtige og fleksible procedurer for ydelse af tilskud såsom ansøgningsprocesser i to trin, brugervenlige applikationer og rapporteringsprocedurer gøres operationelle og styrkes yderligere som led i gennemførelsen af dette program.

Ændring 37

Forslag til forordning

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (24) | Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå de specifikke mål med foranstaltningerne og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster og
  enhedsomkostninger
  som omhandlet i artikel 125, stk. 1, i 
  finansforordningen
  . Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder og svig, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (20), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95 (21), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (22) og Rådets forordning (EU) 2017/1939 (23). Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader EU's finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge svig og andre strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (24). I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24)

Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå de specifikke mål med foranstaltningerne og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster og
  enhedsomkostninger
  som omhandlet i artikel 125, stk. 1, i 
  finansforordningen
  . Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder og svig, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (20), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95 (21), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (22) og Rådets forordning (EU) 2017/1939 (23). Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader EU's finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge svig og andre strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (24). I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder.

| (24) | Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå de specifikke mål med foranstaltningerne og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde
  , de relevante aktørers og tiltænkte støttemodtageres størrelse og kapacitet,
  og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster
  , enhedsomkostninger
  og
  kaskadetilskud samt medfinansieringskriterier, der tager højde for frivilligt arbejde, og finansiering, som ikke er direkte knyttet til omkostninger
  som omhandlet i 
  finansforordningens
  artikel 125, stk. 1
  . Krav om medfinansiering bør kunne honoreres med naturalier og kan fraviges
  i 
  tilfælde, hvor der er tale om begrænsede supplerende midler
  . Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder og svig, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (20), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95 (21), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (22) og Rådets forordning (EU) 2017/1939 (23). Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader EU's finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge svig og andre strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (24). I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder. |
| --- | --- |

(24)

Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå de specifikke mål med foranstaltningerne og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde
  , de relevante aktørers og tiltænkte støttemodtageres størrelse og kapacitet,
  og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster
  , enhedsomkostninger
  og
  kaskadetilskud samt medfinansieringskriterier, der tager højde for frivilligt arbejde, og finansiering, som ikke er direkte knyttet til omkostninger
  som omhandlet i 
  finansforordningens
  artikel 125, stk. 1
  . Krav om medfinansiering bør kunne honoreres med naturalier og kan fraviges
  i 
  tilfælde, hvor der er tale om begrænsede supplerende midler
  . Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder og svig, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (20), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95 (21), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (22) og Rådets forordning (EU) 2017/1939 (23). Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader EU's finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge svig og andre strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 (24). I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder.

Ændring 38

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | Tredjelande
  , der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS),
  kan
  deltage i Unionens programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved beslutning, der træffes i henhold til denne aftale. Tredjelande kan også deltage på andre retsgrundlag. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning for at tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

Tredjelande
  , der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS),
  kan
  deltage i Unionens programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved beslutning, der træffes i henhold til denne aftale. Tredjelande kan også deltage på andre retsgrundlag. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning for at tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser.

| (25) | I forbindelse med gennemførelsen af de specifikke mål om at fremme ligestilling mellem kønnene, rettigheder, borgernes engagement og deltagelse i det demokratiske liv i Unionen på lokalt, regionalt, nationalt og tværnationalt plan og bekæmpe vold kan tredjelande
  , der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), deltage i Unionens programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved beslutning, der træffes i henhold til denne aftale. Tredjelande kan også deltage på andre retsgrundlag. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning for at tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser. |
| --- | --- |

(25)

I forbindelse med gennemførelsen af de specifikke mål om at fremme ligestilling mellem kønnene, rettigheder, borgernes engagement og deltagelse i det demokratiske liv i Unionen på lokalt, regionalt, nationalt og tværnationalt plan og bekæmpe vold kan tredjelande
  , der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), deltage i Unionens programmer inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved EØS-aftalen, hvori det bestemmes, at programmerne kan gennemføres ved beslutning, der træffes i henhold til denne aftale. Tredjelande kan også deltage på andre retsgrundlag. Der bør indsættes en særlig bestemmelse i denne forordning for at tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser.

Ændring 39

Forslag til forordning

Betragtning 26 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (26 a) | Forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generelle mangler med hensyn til retsstatsprincippet i medlemsstaterne har til formål at give Unionen mulighed for at beskytte sit budget bedre, når svagheder i retsstatsprincippet forringer eller truer med at svække den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens finansielle interesser. Det bør supplere programmet for rettigheder og værdier, som spiller en anden rolle, nemlig at finansiere politikker, der er i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder og de europæiske værdier, som er centreret om borgernes liv og deltagelse; |

Kommissionens forslag

Ændring

(26 a)

Forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generelle mangler med hensyn til retsstatsprincippet i medlemsstaterne har til formål at give Unionen mulighed for at beskytte sit budget bedre, når svagheder i retsstatsprincippet forringer eller truer med at svække den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens finansielle interesser. Det bør supplere programmet for rettigheder og værdier, som spiller en anden rolle, nemlig at finansiere politikker, der er i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder og de europæiske værdier, som er centreret om borgernes liv og deltagelse;

Ændring 40

Forslag til forordning

Betragtning 27

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (27) | Det fastsættes ved [artikel 94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU (25)], at personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), kan modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27)

Det fastsættes ved [artikel 94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU (25)], at personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), kan modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under.

| (27) | Det fastsættes ved
  [henvisningen skal om nødvendigt ajourføres i henhold til en ny afgørelse om OLT:
  artikel 94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU (25)], at personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), kan modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under.
  De begrænsninger, der følger af disse oversøiske landes og territoriers afsides beliggenhed, skal tages i betragtning ved programmets gennemførelse, og deres effektive deltagelse i programmet skal overvåges og evalueres regelmæssigt. |
| --- | --- |

(27)

Det fastsættes ved
  [henvisningen skal om nødvendigt ajourføres i henhold til en ny afgørelse om OLT:
  artikel 94 i Rådets afgørelse 2013/755/EU (25)], at personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier (OLT'er), kan modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under.
  De begrænsninger, der følger af disse oversøiske landes og territoriers afsides beliggenhed, skal tages i betragtning ved programmets gennemførelse, og deres effektive deltagelse i programmet skal overvåges og evalueres regelmæssigt.

Ændring 41

Forslag til forordning

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (28) | For at understrege betydningen af at tackle klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til at integrere klimaindsatsen og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet
  går
  til finansiering af støtte til klimamål. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i midtvejsevalueringen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28)

For at understrege betydningen af at tackle klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til at integrere klimaindsatsen og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet
  går
  til finansiering af støtte til klimamål. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i midtvejsevalueringen.

| (28) | For at understrege betydningen af at tackle klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til at integrere klimaindsatsen og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet går til finansiering af støtte til klimamål
  i løbet af FFR-perioden 2021-2027, og at et årligt mål på 30 % nås så hurtigt som muligt og senest i 2027
  . Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i midtvejsevalueringen. |
| --- | --- |

(28)

For at understrege betydningen af at tackle klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til at integrere klimaindsatsen og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet går til finansiering af støtte til klimamål
  i løbet af FFR-perioden 2021-2027, og at et årligt mål på 30 % nås så hurtigt som muligt og senest i 2027
  . Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under forberedelserne og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i midtvejsevalueringen.

Ændring 42

Forslag til forordning

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (29) | Som anført i punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt via specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav kan eventuelt omfatte målbare indikatorer, hvormed der kan samles dokumentation om programmets praktiske virkninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(29)

Som anført i punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt via specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav kan eventuelt omfatte målbare indikatorer, hvormed der kan samles dokumentation om programmets praktiske virkninger.

| (29) | Som anført i punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt via specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne.
  I den forbindelse kunne eksempler på ansøgere og støttemodtagere, som måske ikke har tilstrækkeligt med ressourcer og personale til at opfylde overvågnings- og rapporteringskravene, være civilsamfundsorganisationer, lokale offentlige myndigheder, arbejdsmarkedets parter osv.
  Disse krav kan eventuelt omfatte målbare indikatorer, hvormed der kan samles dokumentation om programmets praktiske virkninger. |
| --- | --- |

(29)

Som anført i punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 er der behov for at evaluere dette program på grundlag af oplysninger, der er tilvejebragt via specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne.
  I den forbindelse kunne eksempler på ansøgere og støttemodtagere, som måske ikke har tilstrækkeligt med ressourcer og personale til at opfylde overvågnings- og rapporteringskravene, være civilsamfundsorganisationer, lokale offentlige myndigheder, arbejdsmarkedets parter osv.
  Disse krav kan eventuelt omfatte målbare indikatorer, hvormed der kan samles dokumentation om programmets praktiske virkninger.

Ændring 43

Forslag til forordning

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (30) | For at sikre
  ensartede betingelser for gennemførelsen
  af
  denne forordning
  bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår de i artikel 14 og 16 og i bilag II nævnte indikatorer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30)

For at sikre
  ensartede betingelser for gennemførelsen
  af
  denne forordning
  bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår de i artikel 14 og 16 og i bilag II nævnte indikatorer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (30) | For at
  supplere denne forordning med henblik på at gennemføre programmet og
  sikre
  en effektiv vurdering af dets fremskridt hen imod opfyldelsen
  af
  målsætningerne for det,
  bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår
  arbejdsprogrammer i henhold til artikel 13 og
  de i artikel 14 og 16 og i bilag II nævnte indikatorer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(30)

For at
  supplere denne forordning med henblik på at gennemføre programmet og
  sikre
  en effektiv vurdering af dets fremskridt hen imod opfyldelsen
  af
  målsætningerne for det,
  bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår
  arbejdsprogrammer i henhold til artikel 13 og
  de i artikel 14 og 16 og i bilag II nævnte indikatorer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

Ændring 44

Forslag til forordning

Betragtning 31

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (31) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser.
  Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (26) — |

Kommissionens forslag

Ændring

(31)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser.
  Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (26) —

udgår

Ændring 45

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ved denne forordning oprettes et program for rettigheder og værdier (herefter »programmet«). | Ved denne forordning oprettes et program for
  borgere, ligestilling,
  rettigheder og værdier (herefter »programmet«). |

Kommissionens forslag

Ændring

Ved denne forordning oprettes et program for rettigheder og værdier (herefter »programmet«).

Ved denne forordning oprettes et program for
  borgere, ligestilling,
  rettigheder og værdier (herefter »programmet«).

Ændring 46

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Der fastsættes mål for programmet, et budget for perioden 2021-2027, former for EU-finansiering samt
  regler
  for ydelsen heraf. | Der fastsættes mål for programmet,
  dets anvendelsesområde,
  et budget for perioden 2021-2027, former for EU-finansiering samt
  betingelser
  for ydelsen heraf. |

Kommissionens forslag

Ændring

Der fastsættes mål for programmet, et budget for perioden 2021-2027, former for EU-finansiering samt
  regler
  for ydelsen heraf.

Der fastsættes mål for programmet,
  dets anvendelsesområde,
  et budget for perioden 2021-2027, former for EU-finansiering samt
  betingelser
  for ydelsen heraf.

Ændring 47

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Det overordnede mål med programmet er at beskytte og fremme de rettigheder og værdier, der er forankret i 
  EU's traktater
  , herunder ved at støtte civilsamfundsorganisationer med henblik på at bevare
  åbne
  , demokratiske og inklusive samfund. | 1.   Det overordnede mål med programmet er at beskytte og fremme de rettigheder og værdier, der er forankret i 
  traktaterne
  , herunder
  demokrati, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder, som er nedfældet i artikel 2 i TEU, navnlig
  ved at støtte civilsamfundsorganisationer
  på lokalt, regionalt, nationalt og tværnationalt plan, navnlig på græsrodsniveau, og opbygge deres kapacitet samt ved at opmuntre til aktivt medborgerskab og demokratisk deltagelse
  med henblik på at bevare
  og videreudvikle åbne, rettighedsbaserede
  , demokratiske
  , lige
  og inklusive samfund. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Det overordnede mål med programmet er at beskytte og fremme de rettigheder og værdier, der er forankret i 
  EU's traktater
  , herunder ved at støtte civilsamfundsorganisationer med henblik på at bevare
  åbne
  , demokratiske og inklusive samfund.

1.   Det overordnede mål med programmet er at beskytte og fremme de rettigheder og værdier, der er forankret i 
  traktaterne
  , herunder
  demokrati, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder, som er nedfældet i artikel 2 i TEU, navnlig
  ved at støtte civilsamfundsorganisationer
  på lokalt, regionalt, nationalt og tværnationalt plan, navnlig på græsrodsniveau, og opbygge deres kapacitet samt ved at opmuntre til aktivt medborgerskab og demokratisk deltagelse
  med henblik på at bevare
  og videreudvikle åbne, rettighedsbaserede
  , demokratiske
  , lige
  og inklusive samfund.

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — litra -a (nyt)

Artikel 2 — stk. 2 — litra -a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -a) | at beskytte og fremme demokrati og retsstatsprincippet på lokalt, regionalt, nationalt og tværnationalt niveau (indsatsområdet Unionens værdier) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

-a)

-a)

at beskytte og fremme demokrati og retsstatsprincippet på lokalt, regionalt, nationalt og tværnationalt niveau (indsatsområdet Unionens værdier)

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — litra a

Artikel 2 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | at fremme ligestilling
  og
  rettigheder (indsatsområdet
  for
  ligestilling
  og rettigheder
  ), |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

at fremme ligestilling
  og
  rettigheder (indsatsområdet
  for
  ligestilling
  og rettigheder
  ),

og

for

og rettigheder

| a) | at fremme ligestilling
  , herunder ligestilling mellem kønnene,
  rettigheder
  og ikke-forskelsbehandling, og fremme integration af kønsaspektet
  (indsatsområdet
  ligestilling, rettigheder og
  ligestilling
  mellem kønnene
  ), |
| --- | --- |

a)

at fremme ligestilling
  , herunder ligestilling mellem kønnene,
  rettigheder
  og ikke-forskelsbehandling, og fremme integration af kønsaspektet
  (indsatsområdet
  ligestilling, rettigheder og
  ligestilling
  mellem kønnene
  ),

, herunder ligestilling mellem kønnene,

og ikke-forskelsbehandling, og fremme integration af kønsaspektet

ligestilling, rettigheder og

mellem kønnene

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — litra b

Artikel 2 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | at fremme borgernes
  engagement
  og deltagelse i Unionens demokratiske liv (indsatsområdet
  for borgernes engagement og deltagelse
  ) og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

at fremme borgernes
  engagement
  og deltagelse i Unionens demokratiske liv (indsatsområdet
  for borgernes engagement og deltagelse
  ) og

engagement

for borgernes engagement og deltagelse

| b) | at fremme borgernes
  – og især de unges — bevidsthed om Unionens betydning gennem aktiviteter, der tager sigte på at bevare erindringen om de historiske begivenheder, der førte til dets oprettelse, og fremme demokrati, ytringsfrihed, pluralisme, aktivt medborgerskab samt borgermøder
  og
  borgernes aktive
  deltagelse i Unionens demokratiske liv (indsatsområdet
  aktivt medborgerskab
  ), og |
| --- | --- |

b)

at fremme borgernes
  – og især de unges — bevidsthed om Unionens betydning gennem aktiviteter, der tager sigte på at bevare erindringen om de historiske begivenheder, der førte til dets oprettelse, og fremme demokrati, ytringsfrihed, pluralisme, aktivt medborgerskab samt borgermøder
  og
  borgernes aktive
  deltagelse i Unionens demokratiske liv (indsatsområdet
  aktivt medborgerskab
  ), og

– og især de unges — bevidsthed om Unionens betydning gennem aktiviteter, der tager sigte på at bevare erindringen om de historiske begivenheder, der førte til dets oprettelse, og fremme demokrati, ytringsfrihed, pluralisme, aktivt medborgerskab samt borgermøder

borgernes aktive

aktivt medborgerskab

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — litra c

Artikel 2 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | at bekæmpe vold (indsatsområdet Daphne). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

at bekæmpe vold (indsatsområdet Daphne).

| c) | at bekæmpe vold
  , herunder kønsbaseret vold
  (indsatsområdet Daphne). |
| --- | --- |

c)

at bekæmpe vold
  , herunder kønsbaseret vold
  (indsatsområdet Daphne).

, herunder kønsbaseret vold

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 a (ny)

Artikel 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 2a |
| | Indsatsområdet Unionensværdier |
| | Inden for det overordnede mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, og inden for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, litra -a) skal programmet have fokus på at: |
| | a) | beskytte og fremme demokratiet og retsstatsprincippet, bl.a. ved at støtte aktiviteter, der gennemføres af civilsamfundet, og som fremmer retsvæsenets uafhængighed og en effektiv domstolsbeskyttelse ved uafhængige domstole, herunder af grundlæggende rettigheder; yde støtte til uafhængige menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsorganisationer, der gennemfører overvågning af overholdelsen af retsstatsprincippet, til beskyttelse af whistleblowere og til initiativer, der fremmer en fælles kultur med gennemsigtighed, god forvaltningspraksis og bekæmpelse af korruption |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 2a

Artikel 2a

Indsatsområdet Unionensværdier

Indsatsområdet Unionensværdier

Inden for det overordnede mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, og inden for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, litra -a) skal programmet have fokus på at:

Inden for det overordnede mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, og inden for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, litra -a) skal programmet have fokus på at:

a)

a)

beskytte og fremme demokratiet og retsstatsprincippet, bl.a. ved at støtte aktiviteter, der gennemføres af civilsamfundet, og som fremmer retsvæsenets uafhængighed og en effektiv domstolsbeskyttelse ved uafhængige domstole, herunder af grundlæggende rettigheder; yde støtte til uafhængige menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsorganisationer, der gennemfører overvågning af overholdelsen af retsstatsprincippet, til beskyttelse af whistleblowere og til initiativer, der fremmer en fælles kultur med gennemsigtighed, god forvaltningspraksis og bekæmpelse af korruption

beskytte og fremme demokratiet og retsstatsprincippet, bl.a. ved at støtte aktiviteter, der gennemføres af civilsamfundet, og som fremmer retsvæsenets uafhængighed og en effektiv domstolsbeskyttelse ved uafhængige domstole, herunder af grundlæggende rettigheder; yde støtte til uafhængige menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsorganisationer, der gennemfører overvågning af overholdelsen af retsstatsprincippet, til beskyttelse af whistleblowere og til initiativer, der fremmer en fælles kultur med gennemsigtighed, god forvaltningspraksis og bekæmpelse af korruption

| b) | fremme opbygningen af en mere demokratisk Union samt beskytte og øge bevidstheden om de rettigheder og værdier, der er nedfældet i traktaterne, ved at yde finansiel støtte til uafhængige civilsamfundsorganisationer, der fremmer og opdyrker disse rettigheder og værdier på lokalt, regionalt, nationalt og tværnationalt plan, hvorved der skabes et miljø, der muliggør demokratisk dialog og styrkelse af ytringsfriheden, retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger eller til foreningsfrihed, mediefrihed og mediernes pluralisme samt akademisk frihed. |
| --- | --- |

b)

b)

fremme opbygningen af en mere demokratisk Union samt beskytte og øge bevidstheden om de rettigheder og værdier, der er nedfældet i traktaterne, ved at yde finansiel støtte til uafhængige civilsamfundsorganisationer, der fremmer og opdyrker disse rettigheder og værdier på lokalt, regionalt, nationalt og tværnationalt plan, hvorved der skabes et miljø, der muliggør demokratisk dialog og styrkelse af ytringsfriheden, retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger eller til foreningsfrihed, mediefrihed og mediernes pluralisme samt akademisk frihed.

fremme opbygningen af en mere demokratisk Union samt beskytte og øge bevidstheden om de rettigheder og værdier, der er nedfældet i traktaterne, ved at yde finansiel støtte til uafhængige civilsamfundsorganisationer, der fremmer og opdyrker disse rettigheder og værdier på lokalt, regionalt, nationalt og tværnationalt plan, hvorved der skabes et miljø, der muliggør demokratisk dialog og styrkelse af ytringsfriheden, retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger eller til foreningsfrihed, mediefrihed og mediernes pluralisme samt akademisk frihed.

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — overskrift

Artikel 3 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Indsatsområdet
  for
  ligestilling
  og rettigheder | Indsatsområdet
  ligestilling, rettigheder og
  ligestilling
  mellem kønnene |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Indsatsområdet
  for
  ligestilling
  og rettigheder

for

og rettigheder

Indsatsområdet
  ligestilling, rettigheder og
  ligestilling
  mellem kønnene

ligestilling, rettigheder og

mellem kønnene

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — indledning

Artikel 3 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Inden for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, litra a), skal
  programmets
  fokus
  være
  at: | Inden for det overordnede mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, og
  inden for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, litra a), skal
  programmet have
  fokus
  på
  at: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Inden for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, litra a), skal
  programmets
  fokus
  være
  at:

programmets

være

Inden for det overordnede mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, og
  inden for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, litra a), skal
  programmet have
  fokus
  på
  at:

Inden for det overordnede mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, og

programmet have

på

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra a

Artikel 3 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | forebygge og bekæmpe ulighed og forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering og støtte omfattende politikker til fremme af ligestilling mellem kønnene og bekæmpelse af forskelsbehandling og integration heraf samt politikker til bekæmpelse af racisme og alle former for intolerance |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

forebygge og bekæmpe ulighed og forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering og støtte omfattende politikker til fremme af ligestilling mellem kønnene og bekæmpelse af forskelsbehandling og integration heraf samt politikker til bekæmpelse af racisme og alle former for intolerance

| a) | fremme lighed og
  forebygge og bekæmpe ulighed og forskelsbehandling på grund af køn, race
  , social
  eller etnisk oprindelse,
  farve, genetiske anlæg, sprog,
  religion eller tro,
  politisk eller anden overbevisning, tilhørsforhold til en nationalt minoritet, ejendom, fødsel,
  handicap, alder eller seksuel orientering
  eller eventuelle andre grunde
  og støtte omfattende politikker til fremme af ligestilling mellem kønnene og bekæmpelse af forskelsbehandling og integration heraf samt politikker til bekæmpelse af racisme og alle former for intolerance
  , både online og offline |
| --- | --- |

a)

fremme lighed og
  forebygge og bekæmpe ulighed og forskelsbehandling på grund af køn, race
  , social
  eller etnisk oprindelse,
  farve, genetiske anlæg, sprog,
  religion eller tro,
  politisk eller anden overbevisning, tilhørsforhold til en nationalt minoritet, ejendom, fødsel,
  handicap, alder eller seksuel orientering
  eller eventuelle andre grunde
  og støtte omfattende politikker til fremme af ligestilling mellem kønnene og bekæmpelse af forskelsbehandling og integration heraf samt politikker til bekæmpelse af racisme og alle former for intolerance
  , både online og offline

fremme lighed og

, social

farve, genetiske anlæg, sprog,

politisk eller anden overbevisning, tilhørsforhold til en nationalt minoritet, ejendom, fødsel,

eller eventuelle andre grunde

, både online og offline

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — litra a a (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | støtte omfattende politikker og programmer til fremme af kvinders rettigheder, ligestilling mellem kønnene, styrkelse af kvinders stilling og integration af ligestillingsaspektet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

støtte omfattende politikker og programmer til fremme af kvinders rettigheder, ligestilling mellem kønnene, styrkelse af kvinders stilling og integration af ligestillingsaspektet

støtte omfattende politikker og programmer til fremme af kvinders rettigheder, ligestilling mellem kønnene, styrkelse af kvinders stilling og integration af ligestillingsaspektet

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — overskrift

Artikel 4 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Indsatsområdet
  for borgernes engagement og deltagelse | Indsatsområdet
  aktivt medborgerskab |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Indsatsområdet
  for borgernes engagement og deltagelse

for borgernes engagement og deltagelse

Indsatsområdet
  aktivt medborgerskab

aktivt medborgerskab

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — indledning

Artikel 4 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Inden for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, litra
  b
  ),
  skal programmets fokus være at
  : | Inden for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, litra
  a
  ),
  har programmet følgende mål
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Inden for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, litra
  b
  ),
  skal programmets fokus være at
  :

b

skal programmets fokus være at

Inden for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, litra
  a
  ),
  har programmet følgende mål
  :

a

har programmet følgende mål

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra a

Artikel 4 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | øge
  borgernes forståelse af Unionen, dens
  historie, kulturarv og mangfoldighed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

øge
  borgernes forståelse af Unionen, dens
  historie, kulturarv og mangfoldighed

øge

historie, kulturarv og mangfoldighed

| a) | at støtte projekter, der er iværksat af borgerne, med særligt fokus på unge, med det formål at tilskynde folk til ikke blot at mindes de begivenheder, der gik forud for oprettelsen af Unionen, og som udgør kernen i dens historiske erindring, men også at lære mere om deres fælles historie, kultur og værdier og få en fornemmelse af rigdommen i deres fælles kulturarv og den kulturelle og sproglige mangfoldighed, som udgør grundlaget for en fælles fremtid; at fremme
  borgernes forståelse af Unionen, dens
  oprindelse, eksistensberettigelse og resultater og øge deres bevidsthed om de nuværende og fremtidige udfordringer samt betydningen af gensidig forståelse og tolerance, som udgør selve kernen i det europæiske projekt |
| --- | --- |

a)

at støtte projekter, der er iværksat af borgerne, med særligt fokus på unge, med det formål at tilskynde folk til ikke blot at mindes de begivenheder, der gik forud for oprettelsen af Unionen, og som udgør kernen i dens historiske erindring, men også at lære mere om deres fælles historie, kultur og værdier og få en fornemmelse af rigdommen i deres fælles kulturarv og den kulturelle og sproglige mangfoldighed, som udgør grundlaget for en fælles fremtid; at fremme
  borgernes forståelse af Unionen, dens
  oprindelse, eksistensberettigelse og resultater og øge deres bevidsthed om de nuværende og fremtidige udfordringer samt betydningen af gensidig forståelse og tolerance, som udgør selve kernen i det europæiske projekt

at støtte projekter, der er iværksat af borgerne, med særligt fokus på unge, med det formål at tilskynde folk til ikke blot at mindes de begivenheder, der gik forud for oprettelsen af Unionen, og som udgør kernen i dens historiske erindring, men også at lære mere om deres fælles historie, kultur og værdier og få en fornemmelse af rigdommen i deres fælles kulturarv og den kulturelle og sproglige mangfoldighed, som udgør grundlaget for en fælles fremtid; at fremme

oprindelse, eksistensberettigelse og resultater og øge deres bevidsthed om de nuværende og fremtidige udfordringer samt betydningen af gensidig forståelse og tolerance, som udgør selve kernen i det europæiske projekt

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra a a (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | at fremme og støtte udveksling af god praksis, hvad angår formel og uformel uddannelse inden for europæisk medborgerskab |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

at fremme og støtte udveksling af god praksis, hvad angår formel og uformel uddannelse inden for europæisk medborgerskab

at fremme og støtte udveksling af god praksis, hvad angår formel og uformel uddannelse inden for europæisk medborgerskab

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra b

Artikel 4 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | fremme interaktion og samarbejde mellem borgerne i forskellige lande
  og
  demokratisk engagement og aktivt medborgerskab
  ,
  således at borgere
  og
  repræsentative sammenslutninger får mulighed
  for at give
  udtryk for deres opfattelser angående alle Unionens arbejdsområder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

fremme interaktion og samarbejde mellem borgerne i forskellige lande
  og
  demokratisk engagement og aktivt medborgerskab
  ,
  således at borgere
  og
  repræsentative sammenslutninger får mulighed
  for at give
  udtryk for deres opfattelser angående alle Unionens arbejdsområder.

fremme interaktion og samarbejde mellem borgerne i forskellige lande

demokratisk engagement og aktivt medborgerskab

således at borgere

repræsentative sammenslutninger får mulighed

udtryk for deres opfattelser angående alle Unionens arbejdsområder.

| b) | at fremme offentlig dialog gennem venskabsbysamarbejde, borgermøder, navnlig for unge,
  og
  gennem samarbejde mellem kommuner
  ,
  lokalsamfund
  og
  civilsamfundsorganisationer fra forskellige lande
  for at give
  dem direkte praktiske erfaringer med den rige kulturelle mangfoldighed og kulturarv i Unionen og øge borgernes engagement i samfundet |
| --- | --- |

b)

at fremme offentlig dialog gennem venskabsbysamarbejde, borgermøder, navnlig for unge,
  og
  gennem samarbejde mellem kommuner
  ,
  lokalsamfund
  og
  civilsamfundsorganisationer fra forskellige lande
  for at give
  dem direkte praktiske erfaringer med den rige kulturelle mangfoldighed og kulturarv i Unionen og øge borgernes engagement i samfundet

at fremme offentlig dialog gennem venskabsbysamarbejde, borgermøder, navnlig for unge,

gennem samarbejde mellem kommuner

lokalsamfund

civilsamfundsorganisationer fra forskellige lande

dem direkte praktiske erfaringer med den rige kulturelle mangfoldighed og kulturarv i Unionen og øge borgernes engagement i samfundet

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra b a (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | at tilskynde til og fremme aktivt medborgerskab i Unionens demokratiske liv på lokalt, nationalt og tværnationalt plan; at give borgere og sammenslutninger mulighed for at fremme interkulturel dialog og gennemføre egentlige offentlige debatter om alle Unionens indsatsområder og dermed bidrage til at forme Unionens politiske dagsorden; at støtte organiserede fælles initiativer, både i form af borgerforeninger og netværk af juridiske personer, for at fremme en mere effektiv gennemførelse af målene i de foregående litraer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

at tilskynde til og fremme aktivt medborgerskab i Unionens demokratiske liv på lokalt, nationalt og tværnationalt plan; at give borgere og sammenslutninger mulighed for at fremme interkulturel dialog og gennemføre egentlige offentlige debatter om alle Unionens indsatsområder og dermed bidrage til at forme Unionens politiske dagsorden; at støtte organiserede fælles initiativer, både i form af borgerforeninger og netværk af juridiske personer, for at fremme en mere effektiv gennemførelse af målene i de foregående litraer.

at tilskynde til og fremme aktivt medborgerskab i Unionens demokratiske liv på lokalt, nationalt og tværnationalt plan; at give borgere og sammenslutninger mulighed for at fremme interkulturel dialog og gennemføre egentlige offentlige debatter om alle Unionens indsatsområder og dermed bidrage til at forme Unionens politiske dagsorden; at støtte organiserede fælles initiativer, både i form af borgerforeninger og netværk af juridiske personer, for at fremme en mere effektiv gennemførelse af målene i de foregående litraer.

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — indledning

Artikel 5 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Inden for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, litra c), skal
  programmets fokus være
  at: | Inden for det overordnede mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, og
  inden for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, litra c), skal
  programmet fokusere på
  at: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Inden for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, litra c), skal
  programmets fokus være
  at:

programmets fokus være

Inden for det overordnede mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, og
  inden for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, litra c), skal
  programmet fokusere på
  at:

Inden for det overordnede mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, og

programmet fokusere på

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra -a (nyt)

Artikel 5 — stk. 1 — litra -a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -a) | forebygge og bekæmpe alle former for kønsbaseret vold mod kvinder og fremme en fuldstændig gennemførelse af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen) på alle niveauer, og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

-a)

-a)

forebygge og bekæmpe alle former for kønsbaseret vold mod kvinder og fremme en fuldstændig gennemførelse af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen) på alle niveauer, og

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra a

Artikel 5 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | forebygge og bekæmpe alle former for vold mod børn, unge og
  kvinder
  samt vold mod andre risikogrupper |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

forebygge og bekæmpe alle former for vold mod børn, unge og
  kvinder
  samt vold mod andre risikogrupper

kvinder

| a) | forebygge og bekæmpe alle former for vold mod børn
  og
  unge samt vold mod andre risikogrupper
  såsom LGBTQI-personer, personer med handicap, minoriteter, ældre samt migranter og flygtninge |
| --- | --- |

a)

forebygge og bekæmpe alle former for vold mod børn
  og
  unge samt vold mod andre risikogrupper
  såsom LGBTQI-personer, personer med handicap, minoriteter, ældre samt migranter og flygtninge

og

såsom LGBTQI-personer, personer med handicap, minoriteter, ældre samt migranter og flygtninge

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra b

Artikel 5 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | støtte og beskytte ofrene for denne vold. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

støtte og beskytte ofrene for denne vold.

| b) | støtte og beskytte ofrene for denne vold
  , herunder ved at støtte aktiviteter i civilsamfundsorganisationer, der letter og sikrer adgang til klage og domstolsprøvelse, til hjælpetjenester for ofre og til sikker politianmeldelse for alle ofre for vold og støtter og sikrer det samme beskyttelsesniveau i hele Unionen for ofre for kønsbaseret vold
  . |
| --- | --- |

b)

støtte og beskytte ofrene for denne vold
  , herunder ved at støtte aktiviteter i civilsamfundsorganisationer, der letter og sikrer adgang til klage og domstolsprøvelse, til hjælpetjenester for ofre og til sikker politianmeldelse for alle ofre for vold og støtter og sikrer det samme beskyttelsesniveau i hele Unionen for ofre for kønsbaseret vold
  .

, herunder ved at støtte aktiviteter i civilsamfundsorganisationer, der letter og sikrer adgang til klage og domstolsprøvelse, til hjælpetjenester for ofre og til sikker politianmeldelse for alle ofre for vold og støtter og sikrer det samme beskyttelsesniveau i hele Unionen for ofre for kønsbaseret vold

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1

Artikel 6 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  [
  641 705 000 ] EUR i løbende priser. | 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  1 627 000 000  EUR i 2018-priser (
  1 834 000 000  EUR i løbende priser). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  [
  641 705 000 ] EUR i løbende priser.

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  1 627 000 000  EUR i 2018-priser (
  1 834 000 000  EUR i løbende priser).

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2 — litra -a (nyt)

Artikel 6 — stk. 2 — litra -a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -a) | [754 062 000  EUR i 2018-priser] [850 000 000  EUR i løbende priser] (dvs. 46,34  % af den samlede finansieringsramme) for de specifikke mål, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra -a) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

-a)

-a)

[754 062 000  EUR i 2018-priser] [850 000 000  EUR i løbende priser] (dvs. 46,34  % af den samlede finansieringsramme) for de specifikke mål, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra -a)

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2 — litra a

Artikel 6 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | [408 705 000
  ] EUR til
  de specifikke mål, som er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a), og c) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

[408 705 000
  ] EUR til
  de specifikke mål, som er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a), og c)

] EUR til

| a) | [
  429 372 000  EUR i 2018-priser] [
  484 000 000  
  EUR] (dvs. 26,39  % af den samlede finansieringsramme) for
  de specifikke mål, som er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a) og c) |
| --- | --- |

a)

[
  429 372 000  EUR i 2018-priser] [
  484 000 000  
  EUR] (dvs. 26,39  % af den samlede finansieringsramme) for
  de specifikke mål, som er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a) og c)

429 372 000  EUR i 2018-priser] [

EUR] (dvs. 26,39  % af den samlede finansieringsramme) for

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2 — litra b

Artikel 6 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | [233 000 000
  ] EUR til det
  specifikke mål, som er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra b) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

[233 000 000
  ] EUR til det
  specifikke mål, som er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra b)

] EUR til det

| b) | [443 566 000  
  EUR i 2018-priser] [
  500 000 000  
  EUR] (dvs. 27,26  % af den samlede finansieringsramme) for de
  specifikke mål, som er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra b) |
| --- | --- |

b)

[443 566 000  
  EUR i 2018-priser] [
  500 000 000  
  EUR] (dvs. 27,26  % af den samlede finansieringsramme) for de
  specifikke mål, som er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra b)

EUR i 2018-priser] [

EUR] (dvs. 27,26  % af den samlede finansieringsramme) for de

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 6 — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Kommissionen afsætter mindst 50 % af de i første afsnit, litra -a) og a), omhandlede ressourcer til støtte for aktiviteter, der udføres af civilsamfundsorganisationer, hvoraf mindst 65 % bør tildeles lokale og regionale civilsamfundsorganisationer. |
| | Kommissionen fraviger ikke de i finansieringsrammen tildelte procentsatser, jf. bilag I, litra -a), med mere end 5 procentpoint. Skulle det vise sig nødvendigt at overskride denne grænse, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16 med henblik på at ændre bilag I, litra -a), ved at ændre de tildelte procentsatser af programmidlerne med mellem 5 og 10 procentpoint. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen afsætter mindst 50 % af de i første afsnit, litra -a) og a), omhandlede ressourcer til støtte for aktiviteter, der udføres af civilsamfundsorganisationer, hvoraf mindst 65 % bør tildeles lokale og regionale civilsamfundsorganisationer.

Kommissionen afsætter mindst 50 % af de i første afsnit, litra -a) og a), omhandlede ressourcer til støtte for aktiviteter, der udføres af civilsamfundsorganisationer, hvoraf mindst 65 % bør tildeles lokale og regionale civilsamfundsorganisationer.

Kommissionen fraviger ikke de i finansieringsrammen tildelte procentsatser, jf. bilag I, litra -a), med mere end 5 procentpoint. Skulle det vise sig nødvendigt at overskride denne grænse, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16 med henblik på at ændre bilag I, litra -a), ved at ændre de tildelte procentsatser af programmidlerne med mellem 5 og 10 procentpoint.

Kommissionen fraviger ikke de i finansieringsrammen tildelte procentsatser, jf. bilag I, litra -a), med mere end 5 procentpoint. Skulle det vise sig nødvendigt at overskride denne grænse, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16 med henblik på at ændre bilag I, litra -a), ved at ændre de tildelte procentsatser af programmidlerne med mellem 5 og 10 procentpoint.

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 5

Artikel 6 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Midler, der er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på disses anmodning overføres til programmet. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra a
  ), eller indirekte i overensstemmelse med artikel 62, stk. 1, litra c
  ). De omhandlede midler anvendes om muligt til fordel for den pågældende medlemsstat. | 5.   Midler, der er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på disses
  eller Kommissionens
  anmodning overføres til programmet. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra a). De omhandlede midler anvendes om muligt til fordel for den pågældende medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Midler, der er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på disses anmodning overføres til programmet. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra a
  ), eller indirekte i overensstemmelse med artikel 62, stk. 1, litra c
  ). De omhandlede midler anvendes om muligt til fordel for den pågældende medlemsstat.

5.   Midler, der er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på disses
  eller Kommissionens
  anmodning overføres til programmet. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra a). De omhandlede midler anvendes om muligt til fordel for den pågældende medlemsstat.

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 a (ny)

Artikel 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 6a |
| | Mekanisme til støtte for værdier |
| | 1.
     
  I særlige tilfælde, hvor der sker en alvorlig og hurtig forværring i en medlemsstat med hensyn til overholdelsen af Unionens værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, og disse værdier risikerer ikke at blive tilstrækkeligt beskyttet og fremmet, kan Kommissionen iværksætte en åben indkaldelse af forslag i form af en hasteprocedure for ansøgninger om tilskud til civilsamfundsorganisationer med henblik på at lette, støtte og styrke den demokratiske dialog i den pågældende medlemsstat og løse problemet med utilstrækkelig efterlevelse af de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU. |
| | 2.
     
  Kommissionen øremærker op til 5 % af de i artikel 6, stk. 2, litra -a), omhandlede beløb til mekanismen til støtte for værdier, jf. nærværende artikels stk. 1. Ved udgangen af hvert regnskabsår overfører Kommissionen eventuelle midler, som der ikke er indgået forpligtelser for i henhold til denne mekanisme, til støtte for andre foranstaltninger, der er omfattet af programmets mål. |
| | 3.
     
  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16 med henblik på at aktivere den i nærværende artikels stk. 1 omhandlede mekanisme. En aktivering af mekanismen baseres på omfattende, løbende og evidensbaseret overvågning og evaluering af situationen i alle medlemsstaterne for så vidt angår demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 6a

Artikel 6a

Mekanisme til støtte for værdier

Mekanisme til støtte for værdier

1.
     
  I særlige tilfælde, hvor der sker en alvorlig og hurtig forværring i en medlemsstat med hensyn til overholdelsen af Unionens værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, og disse værdier risikerer ikke at blive tilstrækkeligt beskyttet og fremmet, kan Kommissionen iværksætte en åben indkaldelse af forslag i form af en hasteprocedure for ansøgninger om tilskud til civilsamfundsorganisationer med henblik på at lette, støtte og styrke den demokratiske dialog i den pågældende medlemsstat og løse problemet med utilstrækkelig efterlevelse af de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU.

2.
     
  Kommissionen øremærker op til 5 % af de i artikel 6, stk. 2, litra -a), omhandlede beløb til mekanismen til støtte for værdier, jf. nærværende artikels stk. 1. Ved udgangen af hvert regnskabsår overfører Kommissionen eventuelle midler, som der ikke er indgået forpligtelser for i henhold til denne mekanisme, til støtte for andre foranstaltninger, der er omfattet af programmets mål.

3.
     
  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16 med henblik på at aktivere den i nærværende artikels stk. 1 omhandlede mekanisme. En aktivering af mekanismen baseres på omfattende, løbende og evidensbaseret overvågning og evaluering af situationen i alle medlemsstaterne for så vidt angår demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder.

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1

Artikel 8 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Programmet gennemføres ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen eller ved indirekte forvaltning med organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel
  61
  , stk. 1, litra c). | 1.   Programmet gennemføres ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen eller ved indirekte forvaltning med organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel
  62
  , stk. 1, litra c). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Programmet gennemføres ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen eller ved indirekte forvaltning med organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel
  61
  , stk. 1, litra c).

1.   Programmet gennemføres ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen eller ved indirekte forvaltning med organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel
  62
  , stk. 1, litra c).

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2

Artikel 8 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Programmet kan yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen. | 2.   Programmet kan yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen
  , primært ved hjælp af aktivitetsstøtte samt årlige og flerårige driftstilskud. Denne finansiering gennemføres på en sådan måde, at der sikres sund økonomistyring, forsigtig brug af offentlige midler, en lav administrativ byrde for programmets operatør og for støttemodtagerne samt potentielle støttemodtageres adgang til programmets midler. Der kan anvendes faste beløb, enhedsomkostninger, faste satser og kaskadetilskud (økonomisk støtte til tredjeparter). Medfinansiering accepteres i naturalier og kan fraviges i tilfælde, hvor der er tale om begrænsede supplerende midler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Programmet kan yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen.

2.   Programmet kan yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen
  , primært ved hjælp af aktivitetsstøtte samt årlige og flerårige driftstilskud. Denne finansiering gennemføres på en sådan måde, at der sikres sund økonomistyring, forsigtig brug af offentlige midler, en lav administrativ byrde for programmets operatør og for støttemodtagerne samt potentielle støttemodtageres adgang til programmets midler. Der kan anvendes faste beløb, enhedsomkostninger, faste satser og kaskadetilskud (økonomisk støtte til tredjeparter). Medfinansiering accepteres i naturalier og kan fraviges i tilfælde, hvor der er tale om begrænsede supplerende midler.

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1

Artikel 9 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Tiltag, der bidrager til opfyldelsen af et specifikt mål som omhandlet i artikel 2, kan modtage støtte efter denne forordning. Der kan navnlig ydes støtte til aktiviteter, der er opregnet i 
  bilag I
  . | 1. | Tiltag, der bidrager til opfyldelsen af et
  overordnet eller
  specifikt mål som omhandlet i artikel 2, kan modtage støtte efter denne forordning. (Der kan navnlig ydes støtte til) aktiviteter, der er opregnet i 
  artikel 9a
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Tiltag, der bidrager til opfyldelsen af et specifikt mål som omhandlet i artikel 2, kan modtage støtte efter denne forordning. Der kan navnlig ydes støtte til aktiviteter, der er opregnet i 
  bilag I
  .

bilag I

1.

1.

Tiltag, der bidrager til opfyldelsen af et
  overordnet eller
  specifikt mål som omhandlet i artikel 2, kan modtage støtte efter denne forordning. (Der kan navnlig ydes støtte til) aktiviteter, der er opregnet i 
  artikel 9a
  .

overordnet eller

artikel 9a

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 (nyt)

Artikel 9 — stk. 2 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2. | I overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i TEU nedsætter Kommissionen en »gruppe for civil dialog«, der har til formål at sikre en regelmæssig, åben og gennemsigtig dialog med programmets støttemodtagere og andre relevante interessenter med henblik på at udveksle erfaringer og god praksis og drøfte den politiske udvikling inden for de områder og mål, der er omfattet af programmet og de relaterede områder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.

2.

I overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i TEU nedsætter Kommissionen en »gruppe for civil dialog«, der har til formål at sikre en regelmæssig, åben og gennemsigtig dialog med programmets støttemodtagere og andre relevante interessenter med henblik på at udveksle erfaringer og god praksis og drøfte den politiske udvikling inden for de områder og mål, der er omfattet af programmet og de relaterede områder.

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 a (ny)

Artikel 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 9a |
| | Aktiviteter, som er berettigede til at modtage finansiering |
| | De overordnede og specifikke mål for programmet, jf. artikel 2, vil navnlig, men ikke udelukkende, blive gennemført ved at støtte følgende aktiviteter: |
| | a) | bevidstgørelse, folkeoplysning, fremme og udbredelse af oplysninger for at øge kendskabet til politikker, principper og rettigheder på de områder og mål, der er omfattet af programmet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 9a

Artikel 9a

Aktiviteter, som er berettigede til at modtage finansiering

Aktiviteter, som er berettigede til at modtage finansiering

De overordnede og specifikke mål for programmet, jf. artikel 2, vil navnlig, men ikke udelukkende, blive gennemført ved at støtte følgende aktiviteter:

De overordnede og specifikke mål for programmet, jf. artikel 2, vil navnlig, men ikke udelukkende, blive gennemført ved at støtte følgende aktiviteter:

a)

a)

bevidstgørelse, folkeoplysning, fremme og udbredelse af oplysninger for at øge kendskabet til politikker, principper og rettigheder på de områder og mål, der er omfattet af programmet

bevidstgørelse, folkeoplysning, fremme og udbredelse af oplysninger for at øge kendskabet til politikker, principper og rettigheder på de områder og mål, der er omfattet af programmet

| b) | gensidig læring gennem udveksling af god praksis mellem interessenter med henblik på at forbedre viden, gensidig forståelse, aktivt medborgerskab og demokratisk engagement |
| --- | --- |

b)

b)

gensidig læring gennem udveksling af god praksis mellem interessenter med henblik på at forbedre viden, gensidig forståelse, aktivt medborgerskab og demokratisk engagement

gensidig læring gennem udveksling af god praksis mellem interessenter med henblik på at forbedre viden, gensidig forståelse, aktivt medborgerskab og demokratisk engagement

| c) | analytiske overvågnings- og rapporteringsaktiviteter samt pr-aktiviteter med henblik på at forbedre forståelsen af situationen i medlemsstaterne og på EU-plan inden for de områder, der er omfattet af programmet, samt at forbedre den korrekte indarbejdelse og gennemførelse af EU-retten, Unionens politikker og fælles EU-værdier i medlemsstaterne, herunder f.eks. indsamling af data og statistikker, udvikling af fælles metoder og, når det skønnes hensigtsmæssigt, af indikatorer eller benchmarks, undersøgelser, forskning, analyser og rundspørger, evalueringer, konsekvensanalyse, udarbejdelse og offentliggørelse af vejledninger, rapporter og uddannelsesmateriale |
| --- | --- |

c)

c)

analytiske overvågnings- og rapporteringsaktiviteter samt pr-aktiviteter med henblik på at forbedre forståelsen af situationen i medlemsstaterne og på EU-plan inden for de områder, der er omfattet af programmet, samt at forbedre den korrekte indarbejdelse og gennemførelse af EU-retten, Unionens politikker og fælles EU-værdier i medlemsstaterne, herunder f.eks. indsamling af data og statistikker, udvikling af fælles metoder og, når det skønnes hensigtsmæssigt, af indikatorer eller benchmarks, undersøgelser, forskning, analyser og rundspørger, evalueringer, konsekvensanalyse, udarbejdelse og offentliggørelse af vejledninger, rapporter og uddannelsesmateriale

analytiske overvågnings- og rapporteringsaktiviteter samt pr-aktiviteter med henblik på at forbedre forståelsen af situationen i medlemsstaterne og på EU-plan inden for de områder, der er omfattet af programmet, samt at forbedre den korrekte indarbejdelse og gennemførelse af EU-retten, Unionens politikker og fælles EU-værdier i medlemsstaterne, herunder f.eks. indsamling af data og statistikker, udvikling af fælles metoder og, når det skønnes hensigtsmæssigt, af indikatorer eller benchmarks, undersøgelser, forskning, analyser og rundspørger, evalueringer, konsekvensanalyse, udarbejdelse og offentliggørelse af vejledninger, rapporter og uddannelsesmateriale

| d) | uddannelse af relevante interessenter med henblik på at forbedre deres kendskab til politikker og rettigheder på de områder, der er omfattet af programmet, og styrke de relevante interessenters uafhængighed og deres evne til at slå til lyd for politikker og rettigheder på de områder, der er omfattet af programmet, herunder gennem strategiske retssager |
| --- | --- |

d)

d)

uddannelse af relevante interessenter med henblik på at forbedre deres kendskab til politikker og rettigheder på de områder, der er omfattet af programmet, og styrke de relevante interessenters uafhængighed og deres evne til at slå til lyd for politikker og rettigheder på de områder, der er omfattet af programmet, herunder gennem strategiske retssager

uddannelse af relevante interessenter med henblik på at forbedre deres kendskab til politikker og rettigheder på de områder, der er omfattet af programmet, og styrke de relevante interessenters uafhængighed og deres evne til at slå til lyd for politikker og rettigheder på de områder, der er omfattet af programmet, herunder gennem strategiske retssager

| e) | fremme af offentlighedens kendskab til og forståelse af risici, regler, garantier og rettigheder i forbindelse med beskyttelse af personoplysninger, privatlivets fred og den digitale sikkerhed |
| --- | --- |

e)

e)

fremme af offentlighedens kendskab til og forståelse af risici, regler, garantier og rettigheder i forbindelse med beskyttelse af personoplysninger, privatlivets fred og den digitale sikkerhed

fremme af offentlighedens kendskab til og forståelse af risici, regler, garantier og rettigheder i forbindelse med beskyttelse af personoplysninger, privatlivets fred og den digitale sikkerhed

| f) | styrkelse af borgernes bevidsthed om de europæiske kerneværdier og deres tilslutning til retfærdighed, lighed, retsstatsprincipper og demokrati samt om deres rettigheder og forpligtelser, der følger af unionsborgerskabet, såsom retten til at rejse, arbejde, studere og bo i en anden medlemsstat, gennem oplysningskampagner og fremme af gensidig forståelse, interkulturel dialog og respekt for mangfoldigheden i Unionen |
| --- | --- |

f)

f)

styrkelse af borgernes bevidsthed om de europæiske kerneværdier og deres tilslutning til retfærdighed, lighed, retsstatsprincipper og demokrati samt om deres rettigheder og forpligtelser, der følger af unionsborgerskabet, såsom retten til at rejse, arbejde, studere og bo i en anden medlemsstat, gennem oplysningskampagner og fremme af gensidig forståelse, interkulturel dialog og respekt for mangfoldigheden i Unionen

styrkelse af borgernes bevidsthed om de europæiske kerneværdier og deres tilslutning til retfærdighed, lighed, retsstatsprincipper og demokrati samt om deres rettigheder og forpligtelser, der følger af unionsborgerskabet, såsom retten til at rejse, arbejde, studere og bo i en anden medlemsstat, gennem oplysningskampagner og fremme af gensidig forståelse, interkulturel dialog og respekt for mangfoldigheden i Unionen

| g) | styrkelse af borgernes, navnlig de unges, bevidsthed om europæisk kultur, kulturarv, identitet, historie og erindring og styrkelse af deres følelse af at høre til i Unionen, navnlig gennem initiativer til at reflektere over årsagerne til totalitære regimer i Europas moderne historie og mindes ofrene for disse forbrydelser, begåede uretfærdigheder og aktiviteter vedrørende andre afgørende øjeblikke i nyere europæisk historie |
| --- | --- |

g)

g)

styrkelse af borgernes, navnlig de unges, bevidsthed om europæisk kultur, kulturarv, identitet, historie og erindring og styrkelse af deres følelse af at høre til i Unionen, navnlig gennem initiativer til at reflektere over årsagerne til totalitære regimer i Europas moderne historie og mindes ofrene for disse forbrydelser, begåede uretfærdigheder og aktiviteter vedrørende andre afgørende øjeblikke i nyere europæisk historie

styrkelse af borgernes, navnlig de unges, bevidsthed om europæisk kultur, kulturarv, identitet, historie og erindring og styrkelse af deres følelse af at høre til i Unionen, navnlig gennem initiativer til at reflektere over årsagerne til totalitære regimer i Europas moderne historie og mindes ofrene for disse forbrydelser, begåede uretfærdigheder og aktiviteter vedrørende andre afgørende øjeblikke i nyere europæisk historie

| h) | samling af europæiske borgere af forskellige nationaliteter og kulturer ved at give dem mulighed for at deltage i venskabsbysamarbejde, mindre projekter og civilsamfundsprojekter og således skabe betingelserne for en stærkere bottom-up-tilgang |
| --- | --- |

h)

h)

samling af europæiske borgere af forskellige nationaliteter og kulturer ved at give dem mulighed for at deltage i venskabsbysamarbejde, mindre projekter og civilsamfundsprojekter og således skabe betingelserne for en stærkere bottom-up-tilgang

samling af europæiske borgere af forskellige nationaliteter og kulturer ved at give dem mulighed for at deltage i venskabsbysamarbejde, mindre projekter og civilsamfundsprojekter og således skabe betingelserne for en stærkere bottom-up-tilgang

| i) | tilskyndelse til og fremme af aktiv og inkluderende deltagelse med særlig vægt på marginaliserede samfundsgrupper, i opbygningen af en mere demokratisk Union samt forøgelse af bevidstheden om og fremme og forsvar af grundlæggende rettigheder, rettigheder og værdier gennem støtte til civilsamfundsorganisationer, der er aktive på de områder, som er omfattet af programmet, på alle niveauer, samt at udvikle de europæiske netværks og civilsamfundsorganisationers kapacitet til at bidrage til udvikling, bevidstgørelse og overvågning af gennemførelsen af EU-retten, politiske mål, værdier og strategier |
| --- | --- |

i)

i)

tilskyndelse til og fremme af aktiv og inkluderende deltagelse med særlig vægt på marginaliserede samfundsgrupper, i opbygningen af en mere demokratisk Union samt forøgelse af bevidstheden om og fremme og forsvar af grundlæggende rettigheder, rettigheder og værdier gennem støtte til civilsamfundsorganisationer, der er aktive på de områder, som er omfattet af programmet, på alle niveauer, samt at udvikle de europæiske netværks og civilsamfundsorganisationers kapacitet til at bidrage til udvikling, bevidstgørelse og overvågning af gennemførelsen af EU-retten, politiske mål, værdier og strategier

tilskyndelse til og fremme af aktiv og inkluderende deltagelse med særlig vægt på marginaliserede samfundsgrupper, i opbygningen af en mere demokratisk Union samt forøgelse af bevidstheden om og fremme og forsvar af grundlæggende rettigheder, rettigheder og værdier gennem støtte til civilsamfundsorganisationer, der er aktive på de områder, som er omfattet af programmet, på alle niveauer, samt at udvikle de europæiske netværks og civilsamfundsorganisationers kapacitet til at bidrage til udvikling, bevidstgørelse og overvågning af gennemførelsen af EU-retten, politiske mål, værdier og strategier

| j) | finansiering af den tekniske og organisatoriske støtte til gennemførelse af forordning [(EU) nr. 211/2011], således at borgernes mulighed for at udøve deres ret til at iværksætte og støtte europæiske borgerinitiativer understøttes |
| --- | --- |

j)

j)

finansiering af den tekniske og organisatoriske støtte til gennemførelse af forordning [(EU) nr. 211/2011], således at borgernes mulighed for at udøve deres ret til at iværksætte og støtte europæiske borgerinitiativer understøttes

finansiering af den tekniske og organisatoriske støtte til gennemførelse af forordning [(EU) nr. 211/2011], således at borgernes mulighed for at udøve deres ret til at iværksætte og støtte europæiske borgerinitiativer understøttes

| k) | fremme af kendskabet til programmet og formidling og overførsel af de resultater, der opnås hermed, og fremme af borgernes og civilsamfundets kontaktflader, bl.a. ved at oprette og støtte uafhængige programkontaktpunkter |
| --- | --- |

k)

k)

fremme af kendskabet til programmet og formidling og overførsel af de resultater, der opnås hermed, og fremme af borgernes og civilsamfundets kontaktflader, bl.a. ved at oprette og støtte uafhængige programkontaktpunkter

fremme af kendskabet til programmet og formidling og overførsel af de resultater, der opnås hermed, og fremme af borgernes og civilsamfundets kontaktflader, bl.a. ved at oprette og støtte uafhængige programkontaktpunkter

| l) | styrkelse af kapaciteten og uafhængigheden hos menneskerettighedsforkæmpere og organisationer i civilsamfundet, der overvåger situationen med hensyn til retsstatsprincippet og støtteaktioner på lokalt, regionalt, nationalt og tværnationalt plan |
| --- | --- |

l)

l)

styrkelse af kapaciteten og uafhængigheden hos menneskerettighedsforkæmpere og organisationer i civilsamfundet, der overvåger situationen med hensyn til retsstatsprincippet og støtteaktioner på lokalt, regionalt, nationalt og tværnationalt plan

styrkelse af kapaciteten og uafhængigheden hos menneskerettighedsforkæmpere og organisationer i civilsamfundet, der overvåger situationen med hensyn til retsstatsprincippet og støtteaktioner på lokalt, regionalt, nationalt og tværnationalt plan

| m) | støtte til forsvar for whistleblowere, herunder initiativer og foranstaltninger til etablering af sikre kanaler for rapportering inden for organisationer og til offentlige myndigheder eller andre relevante organer samt foranstaltninger til at beskytte whistleblowere mod afskedigelse, degradering eller andre former for gengældelse, herunder gennem information og uddannelse for relevante offentlige myndigheder og interessenter |
| --- | --- |

m)

m)

støtte til forsvar for whistleblowere, herunder initiativer og foranstaltninger til etablering af sikre kanaler for rapportering inden for organisationer og til offentlige myndigheder eller andre relevante organer samt foranstaltninger til at beskytte whistleblowere mod afskedigelse, degradering eller andre former for gengældelse, herunder gennem information og uddannelse for relevante offentlige myndigheder og interessenter

støtte til forsvar for whistleblowere, herunder initiativer og foranstaltninger til etablering af sikre kanaler for rapportering inden for organisationer og til offentlige myndigheder eller andre relevante organer samt foranstaltninger til at beskytte whistleblowere mod afskedigelse, degradering eller andre former for gengældelse, herunder gennem information og uddannelse for relevante offentlige myndigheder og interessenter

| n) | støtte af initiativer og foranstaltninger til fremme og beskyttelse af mediefrihed og -pluralisme og opbyggelse af kapacitet til nye udfordringer såsom nye medier og bekæmpelse af hadefuld tale samt målrettet misinformation gennem bevidstgørelse, uddannelse, studier og overvågningsaktiviteter |
| --- | --- |

n)

n)

støtte af initiativer og foranstaltninger til fremme og beskyttelse af mediefrihed og -pluralisme og opbyggelse af kapacitet til nye udfordringer såsom nye medier og bekæmpelse af hadefuld tale samt målrettet misinformation gennem bevidstgørelse, uddannelse, studier og overvågningsaktiviteter

støtte af initiativer og foranstaltninger til fremme og beskyttelse af mediefrihed og -pluralisme og opbyggelse af kapacitet til nye udfordringer såsom nye medier og bekæmpelse af hadefuld tale samt målrettet misinformation gennem bevidstgørelse, uddannelse, studier og overvågningsaktiviteter

| o) | støtte til civilsamfundets organisationer, der er aktive inden for fremme og overvågning af integritet, gennemsigtighed og ansvarlighed i offentlige forvaltninger og hos offentlige myndigheder samt bekæmpelse af korruption |
| --- | --- |

o)

o)

støtte til civilsamfundets organisationer, der er aktive inden for fremme og overvågning af integritet, gennemsigtighed og ansvarlighed i offentlige forvaltninger og hos offentlige myndigheder samt bekæmpelse af korruption

støtte til civilsamfundets organisationer, der er aktive inden for fremme og overvågning af integritet, gennemsigtighed og ansvarlighed i offentlige forvaltninger og hos offentlige myndigheder samt bekæmpelse af korruption

| p) | støtte til organisationer, der hjælper, huser og beskytter ofre for vold og personer, der lever med trusler, herunder til kvindehjem |
| --- | --- |

p)

p)

støtte til organisationer, der hjælper, huser og beskytter ofre for vold og personer, der lever med trusler, herunder til kvindehjem

støtte til organisationer, der hjælper, huser og beskytter ofre for vold og personer, der lever med trusler, herunder til kvindehjem

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1

Artikel 10 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Tilskud inden for rammerne af programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit VIII. | 1.   Tilskud inden for rammerne af programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit VIII
  og omfatter aktivitetstilskud, flerårige driftstilskud og kaskadetilskud
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Tilskud inden for rammerne af programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit VIII.

1.   Tilskud inden for rammerne af programmet tildeles og forvaltes i overensstemmelse med finansforordningens afsnit VIII
  og omfatter aktivitetstilskud, flerårige driftstilskud og kaskadetilskud
  .

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2

Artikel 10 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Evalueringsudvalget kan sammensættes af eksterne eksperter. | 2.   Evalueringsudvalget kan sammensættes af eksterne eksperter.
  Ved sammensætningen af evalueringsudvalget skal der sikres kønsmæssig balance. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Evalueringsudvalget kan sammensættes af eksterne eksperter.

2.   Evalueringsudvalget kan sammensættes af eksterne eksperter.
  Ved sammensætningen af evalueringsudvalget skal der sikres kønsmæssig balance.

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1

Artikel 11 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   En foranstaltning, som der er ydet støtte til inden for rammerne af programmet, kan også opnå støtte fra alle andre EU-programmer, herunder under delt forvaltning, forudsat at støtten ikke ydes for at dække de samme omkostninger. [Den samlede finansiering må ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger til foranstaltningen og støtten fra forskellige EU-programmer kan blive beregnet på et pro-rata grundlag]. | 1.   En foranstaltning, som der er ydet støtte til inden for rammerne af programmet, kan også opnå støtte fra alle andre EU-programmer, herunder under delt forvaltning, forudsat at støtten ikke ydes for at dække de samme omkostninger
  , og at der undgås dobbeltfinansiering af midler ved tydeligt at angive finansieringskilderne for hver udgiftskategori i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning
  . [Den samlede finansiering må ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger til foranstaltningen og støtten fra forskellige EU-programmer kan blive beregnet på et pro-rata grundlag]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   En foranstaltning, som der er ydet støtte til inden for rammerne af programmet, kan også opnå støtte fra alle andre EU-programmer, herunder under delt forvaltning, forudsat at støtten ikke ydes for at dække de samme omkostninger. [Den samlede finansiering må ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger til foranstaltningen og støtten fra forskellige EU-programmer kan blive beregnet på et pro-rata grundlag].

1.   En foranstaltning, som der er ydet støtte til inden for rammerne af programmet, kan også opnå støtte fra alle andre EU-programmer, herunder under delt forvaltning, forudsat at støtten ikke ydes for at dække de samme omkostninger
  , og at der undgås dobbeltfinansiering af midler ved tydeligt at angive finansieringskilderne for hver udgiftskategori i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning
  . [Den samlede finansiering må ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger til foranstaltningen og støtten fra forskellige EU-programmer kan blive beregnet på et pro-rata grundlag].

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2 — litra a — led 1

Artikel 12 — stk. 2 — litra a — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | en medlemsstat eller et oversøisk land eller territorium
  , som hører under denne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

en medlemsstat eller et oversøisk land eller territorium
  , som hører under denne

, som hører under denne

| — | en medlemsstat eller et oversøisk land eller territorium
  med relation til en medlemsstat |
| --- | --- |

—

en medlemsstat eller et oversøisk land eller territorium
  med relation til en medlemsstat

med relation til en medlemsstat

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2 — litra a — led 2

Artikel 12 — stk. 2 — litra a — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | et tredjeland, der er associeret til programmet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

et tredjeland, der er associeret til programmet

| — | med hensyn til de specifikke mål, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a) og c),
  et tredjeland, der er associeret til programmet
  i overensstemmelse med artikel 7 i denne forordning |
| --- | --- |

—

med hensyn til de specifikke mål, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a) og c),
  et tredjeland, der er associeret til programmet
  i overensstemmelse med artikel 7 i denne forordning

med hensyn til de specifikke mål, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a) og c),

i overensstemmelse med artikel 7 i denne forordning

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2 — litra b

Artikel 12 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | en i medfør af EU-retten oprettet retlig enhed eller en international organisation. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

en i medfør af EU-retten oprettet retlig enhed eller en international organisation.

| b) | en i medfør af EU-retten oprettet retlig
  almennyttig
  enhed eller en international organisation. |
| --- | --- |

b)

en i medfør af EU-retten oprettet retlig
  almennyttig
  enhed eller en international organisation.

almennyttig

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 3

Artikel 12 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Der kan ydes driftstilskud uden indkaldelse af forslag til det europæiske netværk for nationale ligestillingsorganer (Equinet) til at dække udgifter, der er forbundet med dets permanente arbejdsprogram. | 3.   Der kan ydes driftstilskud uden indkaldelse af forslag til det europæiske netværk for nationale ligestillingsorganer (Equinet)
  i henhold til artikel 6, stk. 2, litra a),
  til at dække udgifter, der er forbundet med dets permanente arbejdsprogram
  , forudsat at der er blevet gennemført en kønsspecifik konsekvensanalyse af deres arbejdsprogram
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Der kan ydes driftstilskud uden indkaldelse af forslag til det europæiske netværk for nationale ligestillingsorganer (Equinet) til at dække udgifter, der er forbundet med dets permanente arbejdsprogram.

3.   Der kan ydes driftstilskud uden indkaldelse af forslag til det europæiske netværk for nationale ligestillingsorganer (Equinet)
  i henhold til artikel 6, stk. 2, litra a),
  til at dække udgifter, der er forbundet med dets permanente arbejdsprogram
  , forudsat at der er blevet gennemført en kønsspecifik konsekvensanalyse af deres arbejdsprogram
  .

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — overskrift

Artikel 13 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Arbejdsprogram | Arbejdsprogram
  og flerårige prioriteter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Arbejdsprogram

Arbejdsprogram
  og flerårige prioriteter

og flerårige prioriteter

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1

Artikel 13 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Programmet
  gennemføres
  ved hjælp af de i finansforordningens artikel 110 omhandlede arbejdsprogrammer. | 1.   Programmet
  udføres
  ved hjælp af de i finansforordningens artikel 110 omhandlede arbejdsprogrammer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Programmet
  gennemføres
  ved hjælp af de i finansforordningens artikel 110 omhandlede arbejdsprogrammer.

1.   Programmet
  udføres
  ved hjælp af de i finansforordningens artikel 110 omhandlede arbejdsprogrammer.

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 13 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen anvender partnerskabsprincippet, når den træffer afgørelse om sine prioriteter i henhold til programmet, og sikrer en omfattende inddragelse af interessenter i planlægning, gennemførelse, overvågning og evaluering af dette program og dets arbejdsprogrammer i overensstemmelse med artikel 15a. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Kommissionen anvender partnerskabsprincippet, når den træffer afgørelse om sine prioriteter i henhold til programmet, og sikrer en omfattende inddragelse af interessenter i planlægning, gennemførelse, overvågning og evaluering af dette program og dets arbejdsprogrammer i overensstemmelse med artikel 15a.

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2

Artikel 13 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Arbejdsprogrammet vedtages af Kommissionen ved en gennemførelsesretsakt. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 19. | 2.   
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16 med henblik på at supplere
  denne
  forordning ved at fastlægge et hensigtsmæssigt arbejdsprogram
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Arbejdsprogrammet vedtages af Kommissionen ved en gennemførelsesretsakt. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 19.

2.   
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16 med henblik på at supplere
  denne
  forordning ved at fastlægge et hensigtsmæssigt arbejdsprogram
  .

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1

Artikel 14 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Indikatorer, som skal rapporteres vedrørende programmets fremskridt med hensyn til opfyldelsen af de specifikke målsætninger, jf. artikel 2, findes i bilag II. | 1.   Indikatorer, som skal rapporteres vedrørende programmets fremskridt med hensyn til opfyldelsen af de specifikke målsætninger, jf. artikel 2,
  skal, hvis det er relevant, indsamles opdelt på køn. Listen over indikatorer
  findes i bilag II. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Indikatorer, som skal rapporteres vedrørende programmets fremskridt med hensyn til opfyldelsen af de specifikke målsætninger, jf. artikel 2, findes i bilag II.

1.   Indikatorer, som skal rapporteres vedrørende programmets fremskridt med hensyn til opfyldelsen af de specifikke målsætninger, jf. artikel 2,
  skal, hvis det er relevant, indsamles opdelt på køn. Listen over indikatorer
  findes i bilag II.

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 3

Artikel 14 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater indsamles effektivt og rettidigt. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler og medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav. | 3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater indsamles effektivt og rettidigt. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler og medlemsstaterne forholdsmæssige
  og mindst muligt byrdefulde
  rapporteringskrav.
  For at lette opfyldelsen af rapporteringskravene skal Kommissionen stille brugervenlige formater til rådighed og sørge for orienterings- og støtteprogrammer, der er særligt målrettet mod civilsamfundsorganisationer, som måske ikke altid har den fornødne knowhow og de nødvendige ressourcer og personale til at opfylde rapporteringskravene. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater indsamles effektivt og rettidigt. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler og medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav.

3.   Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater indsamles effektivt og rettidigt. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler og medlemsstaterne forholdsmæssige
  og mindst muligt byrdefulde
  rapporteringskrav.
  For at lette opfyldelsen af rapporteringskravene skal Kommissionen stille brugervenlige formater til rådighed og sørge for orienterings- og støtteprogrammer, der er særligt målrettet mod civilsamfundsorganisationer, som måske ikke altid har den fornødne knowhow og de nødvendige ressourcer og personale til at opfylde rapporteringskravene.

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 1

Artikel 15 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Evalueringer gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen. | 1.   Evalueringer
  skal være kønsfølsomme, indeholde kønsopdelte tal, indeholde et særligt kapitel for hvert indsatsområde og tage hensyn til antallet af personer, der er nået, deres feedback og deres geografiske dækning og
  gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Evalueringer gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen.

1.   Evalueringer
  skal være kønsfølsomme, indeholde kønsopdelte tal, indeholde et særligt kapitel for hvert indsatsområde og tage hensyn til antallet af personer, der er nået, deres feedback og deres geografiske dækning og
  gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen.

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 2

Artikel 15 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Midtvejsevalueringen af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse, dog senest fire år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse. Der skal i midtvejsevalueringen tages hensyn til resultaterne af evalueringerne af den langsigtede virkning af de foregående programmer (rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab og Europa for Borgerne). | 2.   Midtvejsevalueringen af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse, dog senest fire år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse. Der skal i midtvejsevalueringen tages hensyn til resultaterne af evalueringerne af den langsigtede virkning af de foregående programmer (rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab og Europa for Borgerne).
  Midtvejsevalueringen skal omfatte en kønsspecifik konsekvensanalyse til at vurdere, i hvilket omfang ligestillingsmålene i programmet nås, for at sikre, at ingen af programmets komponenter har utilsigtede negative konsekvenser for ligestillingen, og for at identificere anbefalinger for, hvordan fremtidige indkaldelser af forslag og driftstilskud kan udvikles for aktivt at fremme hensynet til ligestilling mellem kønnene. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Midtvejsevalueringen af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse, dog senest fire år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse. Der skal i midtvejsevalueringen tages hensyn til resultaterne af evalueringerne af den langsigtede virkning af de foregående programmer (rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab og Europa for Borgerne).

2.   Midtvejsevalueringen af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse, dog senest fire år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse. Der skal i midtvejsevalueringen tages hensyn til resultaterne af evalueringerne af den langsigtede virkning af de foregående programmer (rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab og Europa for Borgerne).
  Midtvejsevalueringen skal omfatte en kønsspecifik konsekvensanalyse til at vurdere, i hvilket omfang ligestillingsmålene i programmet nås, for at sikre, at ingen af programmets komponenter har utilsigtede negative konsekvenser for ligestillingen, og for at identificere anbefalinger for, hvordan fremtidige indkaldelser af forslag og driftstilskud kan udvikles for aktivt at fremme hensynet til ligestilling mellem kønnene.

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 4

Artikel 15 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil. | 4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil.
  Kommissionen offentliggør evalueringen og giver offentligheden let adgang til den ved at offentliggøre den på sit websted. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil.

4.   Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil.
  Kommissionen offentliggør evalueringen og giver offentligheden let adgang til den ved at offentliggøre den på sit websted.

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2

Artikel 16 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 14, tillægges Kommissionen indtil den 31. december 2027. | 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel
  13 og
  14, tillægges Kommissionen indtil den 31. december 2027. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 14, tillægges Kommissionen indtil den 31. december 2027.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel
  13 og
  14, tillægges Kommissionen indtil den 31. december 2027.

Ændring 96

Ændring 96

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 3

Artikel 16 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Den i artikel 14 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. | 3.   Den i artikel
  13 og
  14 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Den i artikel 14 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

3.   Den i artikel
  13 og
  14 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 4

Artikel 16 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. | 4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.
  Ved sammensætningen af gruppen af eksperter, der høres, sikres der kønsmæssig balance. Når Kommissionen forbereder og udarbejder delegerede retsakter, sørger den for rettidig og samtidig fremsendelse af alle dokumenter, herunder udkastene til retsakter, til Europa-Parlamentet og Rådet, på samme tid som de sendes til medlemsstaternes eksperter. Europa-Parlamentet og Rådet kan, hvis de anser det for nødvendigt, hver især sende eksperter til møder i Kommissionens ekspertgrupper, som beskæftiger sig med forberedelsen af delegerede retsakter, og som medlemsstaternes eksperter indbydes til. Med henblik herpå skal Europa-Parlamentet og Rådet modtage planerne for de kommende måneder og indbydelser til alle ekspertmøder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.
  Ved sammensætningen af gruppen af eksperter, der høres, sikres der kønsmæssig balance. Når Kommissionen forbereder og udarbejder delegerede retsakter, sørger den for rettidig og samtidig fremsendelse af alle dokumenter, herunder udkastene til retsakter, til Europa-Parlamentet og Rådet, på samme tid som de sendes til medlemsstaternes eksperter. Europa-Parlamentet og Rådet kan, hvis de anser det for nødvendigt, hver især sende eksperter til møder i Kommissionens ekspertgrupper, som beskæftiger sig med forberedelsen af delegerede retsakter, og som medlemsstaternes eksperter indbydes til. Med henblik herpå skal Europa-Parlamentet og Rådet modtage planerne for de kommende måneder og indbydelser til alle ekspertmøder.

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 5

Artikel 16 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom. | 5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
  På grundlag af den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning kan borgere og andre interessenter tilkendegive deres holdning til udkastet til en delegeret retsakt i løbet af en fireugersperiode. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget høres om tekstudkastet baseret på NGO'ernes og de lokale og regionale myndigheders erfaringer med hensyn til gennemførelsen af programmet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
  På grundlag af den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning kan borgere og andre interessenter tilkendegive deres holdning til udkastet til en delegeret retsakt i løbet af en fireugersperiode. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget høres om tekstudkastet baseret på NGO'ernes og de lokale og regionale myndigheders erfaringer med hensyn til gennemførelsen af programmet.

Ændring 99

Ændring 99

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 6

Artikel 16 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 14 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. | 6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel
  13 og
  14 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 14 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel
  13 og
  14 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Ændring 100

Ændring 100

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 1

Artikel 18 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden. | 1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger
  og i en form, som er tilgængelig også for personer med handicap
  , som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden
  , og hvor det er hensigtsmæssigt, støttemodtagere for foranstaltninger, der er finansieret på denne måde, og deltagere heri, og dermed vise EU-merværdien og hjælpe Kommissionen i dens bestræbelser på at indsamle data med henblik på at øge den budgetmæssige gennemsigtighed
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden.

1.   Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater) gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger
  og i en form, som er tilgængelig også for personer med handicap
  , som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden
  , og hvor det er hensigtsmæssigt, støttemodtagere for foranstaltninger, der er finansieret på denne måde, og deltagere heri, og dermed vise EU-merværdien og hjælpe Kommissionen i dens bestræbelser på at indsamle data med henblik på at øge den budgetmæssige gennemsigtighed
  .

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 2

Artikel 18 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets foranstaltninger og resultater.
  De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage til den interne kommunikation om Unionens politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel 2. | 2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets foranstaltninger og resultater. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets foranstaltninger og resultater.
  De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage til den interne kommunikation om Unionens politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel 2.

2.   Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets foranstaltninger og resultater.

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 a (ny)

Artikel 18 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 18a




  Programkontaktpunkter




  I hver enkelt medlemsstat skal der være et uafhængigt programkontaktpunkt med kvalificeret personale, som navnlig har til opgave at give programmets interessenter og støttemodtagere upartisk vejledning, praktisk information og bistand vedrørende alle aspekter af programmet, herunder for så vidt angår ansøgningsproceduren. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 18a

Programkontaktpunkter

I hver enkelt medlemsstat skal der være et uafhængigt programkontaktpunkt med kvalificeret personale, som navnlig har til opgave at give programmets interessenter og støttemodtagere upartisk vejledning, praktisk information og bistand vedrørende alle aspekter af programmet, herunder for så vidt angår ansøgningsproceduren.

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19

Artikel 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 19 | udgår |
| Udvalgsprocedure | |
| 1.
     
  Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. | |
| 2.
     
  Når der henvises til dette stykke, finder artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse. | |
| 3.
     
  Udvalget kan holde møde i specifikke sammensætninger for at behandle de enkelte indsatsområder i programmet. | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 19

Artikel 19

udgår

udgår

Udvalgsprocedure

Udvalgsprocedure

1.
     
  Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.
     
  Når der henvises til dette stykke, finder artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

3.
     
  Udvalget kan holde møde i specifikke sammensætninger for at behandle de enkelte indsatsområder i programmet.

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag -I (nyt)

Bilag -I (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Bilag -I |
| | De i artikel 6, stk. 1, omhandlede disponible programmidler fordeles således: |
| | a) | Ud af det i artikel 6, stk. 2, litra a), omhandlede beløb:








  — | mindst 15 % til aktiviteter, der gennemfører det specifikke mål under artikel 3, litra aa) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Bilag -I

Bilag -I

De i artikel 6, stk. 1, omhandlede disponible programmidler fordeles således:

De i artikel 6, stk. 1, omhandlede disponible programmidler fordeles således:

a)

a)

Ud af det i artikel 6, stk. 2, litra a), omhandlede beløb:

Ud af det i artikel 6, stk. 2, litra a), omhandlede beløb:

—

mindst 15 % til aktiviteter, der gennemfører det specifikke mål under artikel 3, litra aa)

mindst 15 % til aktiviteter, der gennemfører det specifikke mål under artikel 3, litra aa)

| — | mindst 40 % til aktiviteter, der gennemfører det specifikke mål under artikel 5, litra -a) og |
| --- | --- |

—

mindst 40 % til aktiviteter, der gennemfører det specifikke mål under artikel 5, litra -a) og

mindst 40 % til aktiviteter, der gennemfører det specifikke mål under artikel 5, litra -a) og

| — | mindst 45 % til aktiviteter, der gennemfører det specifikke mål under artikel 3, litra a) og b), og artikel 5, litra a) og b) |
| --- | --- |

—

mindst 45 % til aktiviteter, der gennemfører det specifikke mål under artikel 3, litra a) og b), og artikel 5, litra a) og b)

mindst 45 % til aktiviteter, der gennemfører det specifikke mål under artikel 3, litra a) og b), og artikel 5, litra a) og b)

| b) | Ud af det i artikel 6, stk. 2, litra b), omhandlede beløb:








  — | 15 % til aktiviteter vedrørende historiebevidsthed |
| --- | --- | --- |

b)

b)

Ud af det i artikel 6, stk. 2, litra b), omhandlede beløb:

Ud af det i artikel 6, stk. 2, litra b), omhandlede beløb:

—

15 % til aktiviteter vedrørende historiebevidsthed

15 % til aktiviteter vedrørende historiebevidsthed

| — | 65 % til demokratisk deltagelse |
| --- | --- |

—

65 % til demokratisk deltagelse

65 % til demokratisk deltagelse

| — | 10 % til pr-aktiviteter og |
| --- | --- |

—

10 % til pr-aktiviteter og

10 % til pr-aktiviteter og

| — | 10 % til administration. |
| --- | --- |

—

10 % til administration.

10 % til administration.

Ændring 105

Ændring 105

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I

Bilag I

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Bilag I | udgår |
| Programmets aktiviteter | |
| De specifikke mål for programmet, som er omhandlet i artikel 2, stk. 2, vil blive videreført, navnlig gennem støtte til følgende aktiviteter: | |
| a) | bevidstgørelse og udbredelse af oplysninger for at øge viden om politikker og rettigheder på områder omfattet af programmet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Bilag I

Bilag I

udgår

udgår

Programmets aktiviteter

Programmets aktiviteter

De specifikke mål for programmet, som er omhandlet i artikel 2, stk. 2, vil blive videreført, navnlig gennem støtte til følgende aktiviteter:

De specifikke mål for programmet, som er omhandlet i artikel 2, stk. 2, vil blive videreført, navnlig gennem støtte til følgende aktiviteter:

a)

a)

bevidstgørelse og udbredelse af oplysninger for at øge viden om politikker og rettigheder på områder omfattet af programmet

bevidstgørelse og udbredelse af oplysninger for at øge viden om politikker og rettigheder på områder omfattet af programmet

| b) | gensidig læring gennem udveksling af god praksis mellem interessenterne med henblik på at forbedre viden, gensidig forståelse, demokratisk engagement og aktivt medborgerskab |
| --- | --- |

b)

b)

gensidig læring gennem udveksling af god praksis mellem interessenterne med henblik på at forbedre viden, gensidig forståelse, demokratisk engagement og aktivt medborgerskab

gensidig læring gennem udveksling af god praksis mellem interessenterne med henblik på at forbedre viden, gensidig forståelse, demokratisk engagement og aktivt medborgerskab

| c) | analytiske og overvågningsrelaterede aktiviteter for at få en bedre forståelse af situationen i medlemsstaterne og på EU-plan på de områder, der er omfattet af programmet, samt for at forbedre gennemførelsen af EU's lovgivning og politikker

   (1) |
| --- | --- |

c)

c)

analytiske og overvågningsrelaterede aktiviteter for at få en bedre forståelse af situationen i medlemsstaterne og på EU-plan på de områder, der er omfattet af programmet, samt for at forbedre gennemførelsen af EU's lovgivning og politikker

   (1)

analytiske og overvågningsrelaterede aktiviteter for at få en bedre forståelse af situationen i medlemsstaterne og på EU-plan på de områder, der er omfattet af programmet, samt for at forbedre gennemførelsen af EU's lovgivning og politikker

1

| d) | uddannelse af de relevante interessenter med henblik på at øge deres viden om politikker og rettigheder på de pågældende områder |
| --- | --- |

d)

d)

uddannelse af de relevante interessenter med henblik på at øge deres viden om politikker og rettigheder på de pågældende områder

uddannelse af de relevante interessenter med henblik på at øge deres viden om politikker og rettigheder på de pågældende områder

| e) | udvikling og vedligeholdelse af IKT-værktøjer |
| --- | --- |

e)

e)

udvikling og vedligeholdelse af IKT-værktøjer

udvikling og vedligeholdelse af IKT-værktøjer

| f) | styrkelse af borgernes viden om europæisk kultur og historie og af deres historiske bevidsthed samt deres tilhørsforhold til Unionen |
| --- | --- |

f)

f)

styrkelse af borgernes viden om europæisk kultur og historie og af deres historiske bevidsthed samt deres tilhørsforhold til Unionen

styrkelse af borgernes viden om europæisk kultur og historie og af deres historiske bevidsthed samt deres tilhørsforhold til Unionen

| g) | samling af europæere af forskellige nationaliteter og kulturer ved at give dem mulighed for at deltage i venskabsbysamarbejde |
| --- | --- |

g)

g)

samling af europæere af forskellige nationaliteter og kulturer ved at give dem mulighed for at deltage i venskabsbysamarbejde

samling af europæere af forskellige nationaliteter og kulturer ved at give dem mulighed for at deltage i venskabsbysamarbejde

| h) | opmuntring til og fremme af aktiv deltagelse i opbygningen af en mere demokratisk Union samt udbredelse af kendskab til rettigheder og værdier via støtte til civilsamfundsorganisationer |
| --- | --- |

h)

h)

opmuntring til og fremme af aktiv deltagelse i opbygningen af en mere demokratisk Union samt udbredelse af kendskab til rettigheder og værdier via støtte til civilsamfundsorganisationer

opmuntring til og fremme af aktiv deltagelse i opbygningen af en mere demokratisk Union samt udbredelse af kendskab til rettigheder og værdier via støtte til civilsamfundsorganisationer

| i) | finansiering af den tekniske og organisatoriske støtte til gennemførelse af forordning [(EU) nr. 211/2011], således at borgernes mulighed for at udøve deres ret til at iværksætte og støtte europæiske borgerinitiativer understøttes |
| --- | --- |

i)

i)

finansiering af den tekniske og organisatoriske støtte til gennemførelse af forordning [(EU) nr. 211/2011], således at borgernes mulighed for at udøve deres ret til at iværksætte og støtte europæiske borgerinitiativer understøttes

finansiering af den tekniske og organisatoriske støtte til gennemførelse af forordning [(EU) nr. 211/2011], således at borgernes mulighed for at udøve deres ret til at iværksætte og støtte europæiske borgerinitiativer understøttes

| j) | styrkelse af de europæiske netværks evne til at fremme og videreudvikle EU-retten og EU's politiske mål og strategier samt støtte til civilsamfundsorganisationer, som er aktive på de områder, der er omfattet af programmet |
| --- | --- |

j)

j)

styrkelse af de europæiske netværks evne til at fremme og videreudvikle EU-retten og EU's politiske mål og strategier samt støtte til civilsamfundsorganisationer, som er aktive på de områder, der er omfattet af programmet

styrkelse af de europæiske netværks evne til at fremme og videreudvikle EU-retten og EU's politiske mål og strategier samt støtte til civilsamfundsorganisationer, som er aktive på de områder, der er omfattet af programmet

| k) | fremme af kendskabet til programmet og formidling og overførsel af resultater samt fremme af opsøgende borgeroplysning, bl.a. ved at oprette og støtte programkontorer/nationale kontaktnetværk. |
| --- | --- |

k)

k)

fremme af kendskabet til programmet og formidling og overførsel af resultater samt fremme af opsøgende borgeroplysning, bl.a. ved at oprette og støtte programkontorer/nationale kontaktnetværk.

fremme af kendskabet til programmet og formidling og overførsel af resultater samt fremme af opsøgende borgeroplysning, bl.a. ved at oprette og støtte programkontorer/nationale kontaktnetværk.

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit 1 — indledning

Bilag II — afsnit 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Programmet vil blive fulgt på grundlag af et sæt
  indikatorer
  , der er beregnet til at måle, i hvilket omfang de overordnede og specifikke mål for programmet er nået, og med henblik på at minimere de administrative byrder og omkostninger. Med henblik herpå vil der blive indsamlet data for så vidt angår følgende sæt af nøgleindikatorer: | Programmet vil blive fulgt på grundlag af et sæt
  resultatindikatorer
  , der er beregnet til at måle, i hvilket omfang de overordnede og specifikke mål for programmet er nået, og med henblik på at minimere de administrative byrder og omkostninger
  . Hvor det er muligt, skal indikatorer opdeles efter alder, køn og eventuelle andre data, der kan indsamles, f.eks. etnicitet, handicap og kønsidentitet.
  Med henblik herpå vil der blive indsamlet data for så vidt angår følgende sæt af nøgleindikatorer: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Programmet vil blive fulgt på grundlag af et sæt
  indikatorer
  , der er beregnet til at måle, i hvilket omfang de overordnede og specifikke mål for programmet er nået, og med henblik på at minimere de administrative byrder og omkostninger. Med henblik herpå vil der blive indsamlet data for så vidt angår følgende sæt af nøgleindikatorer:

indikatorer

Programmet vil blive fulgt på grundlag af et sæt
  resultatindikatorer
  , der er beregnet til at måle, i hvilket omfang de overordnede og specifikke mål for programmet er nået, og med henblik på at minimere de administrative byrder og omkostninger
  . Hvor det er muligt, skal indikatorer opdeles efter alder, køn og eventuelle andre data, der kan indsamles, f.eks. etnicitet, handicap og kønsidentitet.
  Med henblik herpå vil der blive indsamlet data for så vidt angår følgende sæt af nøgleindikatorer:

resultatindikatorer

. Hvor det er muligt, skal indikatorer opdeles efter alder, køn og eventuelle andre data, der kan indsamles, f.eks. etnicitet, handicap og kønsidentitet.

Ændring 107

Ændring 107

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit 1 — tabel

Bilag II — afsnit 1 — tabel

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Det antal personer, der er blevet nået via: | Det antal personer,
  opdelt efter køn og alder,
  der er blevet nået via: |
| i) | uddannelsesaktiviteter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Det antal personer, der er blevet nået via:

Det antal personer,
  opdelt efter køn og alder,
  der er blevet nået via:

opdelt efter køn og alder,

i)

uddannelsesaktiviteter

| i) | uddannelsesaktiviteter |
| --- | --- |

i)

uddannelsesaktiviteter

| ii) | gensidig læring og udveksling af god praksis |
| --- | --- |

ii)

gensidig læring og udveksling af god praksis

| ii) | gensidig læring og udveksling af god praksis |
| --- | --- |

ii)

gensidig læring og udveksling af god praksis

| iii) | bevidstgørelses-, oplysnings- og formidlingsaktiviteter. |
| --- | --- |

iii)

bevidstgørelses-, oplysnings- og formidlingsaktiviteter.

| iii) | bevidstgørelses-, oplysnings- og formidlingsaktiviteter. |
| --- | --- |

iii)

bevidstgørelses-, oplysnings- og formidlingsaktiviteter.

Ændring 108

Ændring 108

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit 1 — række 1 a (nyt)

Bilag II — afsnit 1 — række 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Hvert år offentliggør Kommissionen desuden følgende outputindikatorer: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvert år offentliggør Kommissionen desuden følgende outputindikatorer:

Hvert år offentliggør Kommissionen desuden følgende outputindikatorer:

Ændring 109

Ændring 109

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit 1 — række 1 b (nyt)

Bilag II — afsnit 1 — række 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Antal ansøgninger og aktiviteter, der finansieres under hvert litra i artikel 9, stk. 1, og under hvert indsatsområde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Antal ansøgninger og aktiviteter, der finansieres under hvert litra i artikel 9, stk. 1, og under hvert indsatsområde

Antal ansøgninger og aktiviteter, der finansieres under hvert litra i artikel 9, stk. 1, og under hvert indsatsområde

Ændring 110

Ændring 110

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit 1 — række 1 c (nyt)

Bilag II — afsnit 1 — række 1 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Det finansieringsniveau, ansøgerne har søgt om, og som er blevet tildelt, under hvert litra i artikel 9, stk. 1, og under hvert indsatsområde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Det finansieringsniveau, ansøgerne har søgt om, og som er blevet tildelt, under hvert litra i artikel 9, stk. 1, og under hvert indsatsområde

Det finansieringsniveau, ansøgerne har søgt om, og som er blevet tildelt, under hvert litra i artikel 9, stk. 1, og under hvert indsatsområde

Ændring 111

Ændring 111

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — tabel — række 6

Bilag II — tabel — række 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Antallet af tværnationale netværk og initiativer, der fokuserer på europæisk
  erindring
  og
  kulturarv
  som følge af programmets intervention. | Antallet af tværnationale netværk og initiativer, der fokuserer på europæisk
  historiebevidsthed, kulturarv
  og
  civil dialog
  som følge af programmets intervention. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Antallet af tværnationale netværk og initiativer, der fokuserer på europæisk
  erindring
  og
  kulturarv
  som følge af programmets intervention.

erindring

kulturarv

Antallet af tværnationale netværk og initiativer, der fokuserer på europæisk
  historiebevidsthed, kulturarv
  og
  civil dialog
  som følge af programmets intervention.

historiebevidsthed, kulturarv

civil dialog

Ændring 112

Ændring 112

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — tabel — række 6 a (ny)

Bilag II — tabel — række 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Geografisk fordeling af projekterne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Geografisk fordeling af projekterne

Geografisk fordeling af projekterne

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0468/2018).

1

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1381/2013 af 17. december 2013 om programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab for perioden 2014 til 2020 (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 62).

8

(9)  Rådets forordning (EU) nr. 390/2014 af 14. april 2014 om oprettelse af programmet Europa for Borgerne for perioden 2014-2020 (EUT L 115 af 17.4.2014, s. 3).

9

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1381/2013 af 17. december 2013 om programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab for perioden 2014 til 2020 (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 62).

8

(9)  Rådets forordning (EU) nr. 390/2014 af 14. april 2014 om oprettelse af programmet Europa for Borgerne for perioden 2014-2020 (EUT L 115 af 17.4.2014, s. 3).

9

(10)  COM(2011)0173.

10

(11)  EUT C 378 af 24.12.2013, s. 1.

11

(10)  COM(2011)0173.

10

(11)  EUT C 378 af 24.12.2013, s. 1.

11

(12)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1.

12

(13)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 89.

13

(12)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1.

12

(13)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 89.

13

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 211/2011 af 16. februar 2011 om borgerinitiativer (EUT L 65 af 11.3.2011, s. 1).

14

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 211/2011 af 16. februar 2011 om borgerinitiativer (EUT L 65 af 11.3.2011, s. 1).

14

(15)  Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22).

15

(16)  Rådets direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (EUT L 373 af 21.12.2004, s. 37).

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23).

17

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/41/EU af 7. juli 2010 om anvendelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i selvstændige erhverv og om ophævelse af Rådets direktiv 86/613/EØF (EUT L 180 af 15.7.2010, s. 1).

18

(15)  Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22).

15

(16)  Rådets direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (EUT L 373 af 21.12.2004, s. 37).

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23).

17

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/41/EU af 7. juli 2010 om anvendelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i selvstændige erhverv og om ophævelse af Rådets direktiv 86/613/EØF (EUT L 180 af 15.7.2010, s. 1).

18

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

20

(21)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1).

21

(22)  Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).

22

(23)  Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29).

24

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

20

(21)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1).

21

(22)  Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).

22

(23)  Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29).

24

(25)  Rådets afgørelse 2013/755/EU af 25. november 2013 om de oversøiske landes og territoriers associering med Den Europæiske Union (»associeringsafgørelse«) (EUT L 344 af 19.12.2013, s. 1).

25

(25)  Rådets afgørelse 2013/755/EU af 25. november 2013 om de oversøiske landes og territoriers associering med Den Europæiske Union (»associeringsafgørelse«) (EUT L 344 af 19.12.2013, s. 1).

25

(26)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

26

(1)  
  Disse aktiviteter omfatter f.eks. indsamling af data og statistikker; udvikling af fælles metoder og, når det skønnes hensigtsmæssigt, af indikatorer eller benchmarks; undersøgelser, forskning, analyser og rundspørger; evalueringer; konsekvensanalyse; udarbejdelse og offentliggørelse af vejledninger, rapporter og uddannelsesmateriale.

1

Disse aktiviteter omfatter f.eks. indsamling af data og statistikker; udvikling af fælles metoder og, når det skønnes hensigtsmæssigt, af indikatorer eller benchmarks; undersøgelser, forskning, analyser og rundspørger; evalueringer; konsekvensanalyse; udarbejdelse og offentliggørelse af vejledninger, rapporter og uddannelsesmateriale.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/671 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/671

---

P8_TA(2019)0041

Europæisk instrument for nuklear sikkerhed, der supplerer instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2019 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af et europæisk instrument for nuklear sikkerhed, der supplerer instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde på grundlag af Euratomtraktaten (COM(2018)0462 — C8-0315/2018 — 2018/0245(NLE))

(Høring)

(2020/C 411/52)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2018)0462), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2018)0462),

| — | der henviser til artikel 203 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0315/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 203 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0315/2018),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A8-0448/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A8-0448/2018),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2a) | Derfor bør forpligtelserne vedrørende nuklear sikkerhed, ikkespredning og nuklear sikring samt målene for bæredygtig udvikling og Unionens samlede interesser spille en afgørende rolle i forbindelse med programmeringen af foranstaltninger i henhold til denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2a)

Derfor bør forpligtelserne vedrørende nuklear sikkerhed, ikkespredning og nuklear sikring samt målene for bæredygtig udvikling og Unionens samlede interesser spille en afgørende rolle i forbindelse med programmeringen af foranstaltninger i henhold til denne forordning.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Målet med programmet »europæisk instrument for nuklear sikkerhed, som supplerer instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde på grundlag af Euratomtraktaten« bør være at fremme effektiv nuklear sikkerhed, strålingsbeskyttelse og anvendelse af effektiv sikkerhedskontrol af nukleare materialer i tredjelande med udgangspunkt i 
  foranstaltninger
  i Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Målet med programmet »europæisk instrument for nuklear sikkerhed, som supplerer instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde på grundlag af Euratomtraktaten« bør være at fremme effektiv nuklear sikkerhed, strålingsbeskyttelse og anvendelse af effektiv sikkerhedskontrol af nukleare materialer i tredjelande med udgangspunkt i 
  foranstaltninger
  i Unionen.

| (3) | Målet med programmet »europæisk instrument for nuklear sikkerhed, som supplerer instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde på grundlag af Euratomtraktaten«
  (»instrumentet«),
  bør være at fremme effektiv nuklear sikkerhed, strålingsbeskyttelse og anvendelse af effektiv sikkerhedskontrol af nukleare materialer i tredjelande med udgangspunkt i 
  de lovgivningsmæssige rammer og delingen af bedste praksis
  i Unionen. |
| --- | --- |

(3)

Målet med programmet »europæisk instrument for nuklear sikkerhed, som supplerer instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde på grundlag af Euratomtraktaten«
  (»instrumentet«),
  bør være at fremme effektiv nuklear sikkerhed, strålingsbeskyttelse og anvendelse af effektiv sikkerhedskontrol af nukleare materialer i tredjelande med udgangspunkt i 
  de lovgivningsmæssige rammer og delingen af bedste praksis
  i Unionen.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3a) | Instrumentet bør på ingen måde fremme brugen af atomenergi i tredjelande og Unionen, men bør navnlig fokusere på at forbedre de nukleare sikkerhedsstandarder på verdensplan og samtidig fremme et højt niveau for strålingsbeskyttelse og anvendelse af effektiv sikkerhedskontrol med nukleare materialer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3a)

Instrumentet bør på ingen måde fremme brugen af atomenergi i tredjelande og Unionen, men bør navnlig fokusere på at forbedre de nukleare sikkerhedsstandarder på verdensplan og samtidig fremme et højt niveau for strålingsbeskyttelse og anvendelse af effektiv sikkerhedskontrol med nukleare materialer.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 3 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3b) | Atomulykkerne på atomkraftværkerne i Tjernobyl i 1986 og Fukushima Daiichi i 2011 har klart vist, at atomulykker har ødelæggende globale konsekvenser for mennesker og miljø. Dette understreger nødvendigheden af høje standarder for nuklear sikkerhed og nukleare sikkerhedskontroller og en vedvarende indsats for at forbedre disse standarder og kontrolforanstaltninger globalt, samt af, at Unionen engagerer sig for at støtte disse mål i tredjelande. Disse standarder og kontrolforanstaltninger bør afspejle bedste praksis, navnlig med hensyn til forvaltning og reguleringsmæssig uafhængighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3b)

Atomulykkerne på atomkraftværkerne i Tjernobyl i 1986 og Fukushima Daiichi i 2011 har klart vist, at atomulykker har ødelæggende globale konsekvenser for mennesker og miljø. Dette understreger nødvendigheden af høje standarder for nuklear sikkerhed og nukleare sikkerhedskontroller og en vedvarende indsats for at forbedre disse standarder og kontrolforanstaltninger globalt, samt af, at Unionen engagerer sig for at støtte disse mål i tredjelande. Disse standarder og kontrolforanstaltninger bør afspejle bedste praksis, navnlig med hensyn til forvaltning og reguleringsmæssig uafhængighed.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Denne forordning er en del af den ramme, der er udstukket for tilrettelæggelsen af samarbejde, og bør supplere de foranstaltninger vedrørende nukleart samarbejde, som finansieres inden for rammerne af [forordningen om oprettelse af et instrument for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde]. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Denne forordning er en del af den ramme, der er udstukket for tilrettelæggelsen af samarbejde, og bør supplere de foranstaltninger vedrørende nukleart samarbejde, som finansieres inden for rammerne af [forordningen om oprettelse af et instrument for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde].

| (4) | Denne forordning er en del af den ramme, der er udstukket for tilrettelæggelsen af samarbejde, og bør supplere de foranstaltninger vedrørende nukleart samarbejde, som finansieres inden for rammerne af [forordningen om oprettelse af et instrument for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde]
  , som er omfattet af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og navnlig artikel 209, 212 og 322, stk. 1
  . |
| --- | --- |

(4)

Denne forordning er en del af den ramme, der er udstukket for tilrettelæggelsen af samarbejde, og bør supplere de foranstaltninger vedrørende nukleart samarbejde, som finansieres inden for rammerne af [forordningen om oprettelse af et instrument for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde]
  , som er omfattet af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og navnlig artikel 209, 212 og 322, stk. 1
  .

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5a) | Fællesskabet har undertegnet konventionen om nuklear sikkerhed (1994) og den fælles konvention om sikker håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald (1997). |

Kommissionens forslag

Ændring

(5a)

Fællesskabet har undertegnet konventionen om nuklear sikkerhed (1994) og den fælles konvention om sikker håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald (1997).

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 5 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5b) | Gennemsigtighed og oplysninger til offentligheden med hensyn til nuklear sikkerhed, nuklear sikkerhedskontrol, nedlukning og affaldsforvaltningsaktiviteter, som det eksempelvis kræves i Aarhuskonventionen (1998), er vigtige elementer for at forebygge negative virkninger af radioaktive stoffer på mennesker og miljø og bør således garanteres i henhold til dette instrument. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5b)

Gennemsigtighed og oplysninger til offentligheden med hensyn til nuklear sikkerhed, nuklear sikkerhedskontrol, nedlukning og affaldsforvaltningsaktiviteter, som det eksempelvis kræves i Aarhuskonventionen (1998), er vigtige elementer for at forebygge negative virkninger af radioaktive stoffer på mennesker og miljø og bør således garanteres i henhold til dette instrument.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Fællesskabet bør i overensstemmelse med Euratomtraktatens kapitel 10 fortsætte sit tætte samarbejde med Det Internationale Atomenergiagentur (IAEA) om nuklear sikkerhed og nuklear sikkerhedskontrol til fremme af målene i afsnit II, kapitel 3 og 7. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Fællesskabet bør i overensstemmelse med Euratomtraktatens kapitel 10 fortsætte sit tætte samarbejde med Det Internationale Atomenergiagentur (IAEA) om nuklear sikkerhed og nuklear sikkerhedskontrol til fremme af målene i afsnit II, kapitel 3 og 7.

| (6) | Fællesskabet bør i overensstemmelse med Euratomtraktatens kapitel 10 fortsætte sit tætte samarbejde med Det Internationale Atomenergiagentur (IAEA) om nuklear sikkerhed og nuklear sikkerhedskontrol til fremme af målene i afsnit II, kapitel 3 og 7.
  Det bør desuden samarbejde med andre højt estimerede internationale organisationer på området, f.eks. Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling/Kerneenergiagenturet, Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og Miljøpartnerskabet inden for Rammerne af Den Nordlige Dimension, der forfølger samme mål som Fællesskabet med hensyn til nuklear sikkerhed. Sammenhæng, komplementaritet og samarbejde mellem instrumentet og disse organisationer og deres programmer kan øge omfanget og effektiviteten af nukleare sikkerhedsforanstaltninger verden over. Unødvendigt dobbeltarbejde og overlapninger bør undgås. |
| --- | --- |

(6)

Fællesskabet bør i overensstemmelse med Euratomtraktatens kapitel 10 fortsætte sit tætte samarbejde med Det Internationale Atomenergiagentur (IAEA) om nuklear sikkerhed og nuklear sikkerhedskontrol til fremme af målene i afsnit II, kapitel 3 og 7.
  Det bør desuden samarbejde med andre højt estimerede internationale organisationer på området, f.eks. Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling/Kerneenergiagenturet, Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og Miljøpartnerskabet inden for Rammerne af Den Nordlige Dimension, der forfølger samme mål som Fællesskabet med hensyn til nuklear sikkerhed. Sammenhæng, komplementaritet og samarbejde mellem instrumentet og disse organisationer og deres programmer kan øge omfanget og effektiviteten af nukleare sikkerhedsforanstaltninger verden over. Unødvendigt dobbeltarbejde og overlapninger bør undgås.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | For løbende at forbedre den nukleare sikkerhed og styrke reguleringen på dette område i Unionen har Rådet vedtaget rådsdirektiverne 2009/71/Euratom, 2011/70/Euratom og 2013/59/Euratom. Disse direktiver samt de høje nukleare sikkerheds- og nedlukningsstandarder i Fællesskabet fungerer som retningslinje for foranstaltninger, der finansieres under dette instrument, og skal motivere samarbejdende tredjelande til at gennemføre bestemmelser og standarder med samme sikkerhedsniveau. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

For løbende at forbedre den nukleare sikkerhed og styrke reguleringen på dette område i Unionen har Rådet vedtaget rådsdirektiverne 2009/71/Euratom, 2011/70/Euratom og 2013/59/Euratom. Disse direktiver samt de høje nukleare sikkerheds- og nedlukningsstandarder i Fællesskabet fungerer som retningslinje for foranstaltninger, der finansieres under dette instrument, og skal motivere samarbejdende tredjelande til at gennemføre bestemmelser og standarder med samme sikkerhedsniveau.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 6 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6b) | Instrumentet bør også fremme internationalt samarbejde på grundlag af konventioner om nuklear sikkerhed og forvaltning af radioaktivt affald. Partnerlandene bør tilskyndes til at blive parter i disse konventioner og give mulighed for regelmæssige peer reviews af deres nationale systemer med bistand fra IAEA. Peer reviews giver et eksternt billede af situationen og udfordringerne inden for nuklear sikkerhed i tredjelande, som kan anvendes i forbindelse med programmeringen af Unionens støtte på højt plan. Instrumentet kan drage fordel af gennemgange foretaget af velrenommerede internationale atomenergiagenturer, der udfører peer reviews og rapporterer til de potentielle støttemodtagere inden for rammerne af instrumentet. Resultaterne og anbefalingerne fra sådanne peer reviews, som stilles til rådighed for de nationale myndigheder, kan også være nyttige med hensyn til at prioritere konkrete støtteforanstaltninger til de pågældende tredjelande. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6b)

Instrumentet bør også fremme internationalt samarbejde på grundlag af konventioner om nuklear sikkerhed og forvaltning af radioaktivt affald. Partnerlandene bør tilskyndes til at blive parter i disse konventioner og give mulighed for regelmæssige peer reviews af deres nationale systemer med bistand fra IAEA. Peer reviews giver et eksternt billede af situationen og udfordringerne inden for nuklear sikkerhed i tredjelande, som kan anvendes i forbindelse med programmeringen af Unionens støtte på højt plan. Instrumentet kan drage fordel af gennemgange foretaget af velrenommerede internationale atomenergiagenturer, der udfører peer reviews og rapporterer til de potentielle støttemodtagere inden for rammerne af instrumentet. Resultaterne og anbefalingerne fra sådanne peer reviews, som stilles til rådighed for de nationale myndigheder, kan også være nyttige med hensyn til at prioritere konkrete støtteforanstaltninger til de pågældende tredjelande.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 6 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6c) | Begreberne nuklear sikkerhed og nuklear sikring er uløseligt forbundne, idet mangelfuld nuklear sikkerhed, f.eks. for så vidt angår sikre driftsprocesser, kan føre til nukleare sikringsrisici, og idet nukleare sikringsrisici, navnlig nye risici — f.eks. med hensyn til cybersikkerhed — kan føre til nye udfordringer for den nukleare sikkerhed. Unionens aktiviteter vedrørende nuklear sikring i tredjelande som fastsat i bilag II til forordning ... [COD nr. 2018/0243 (NDICI)] og aktiviteter, der finansieres via dette instrument, bør således være sammenhængende og komplementære. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6c)

Begreberne nuklear sikkerhed og nuklear sikring er uløseligt forbundne, idet mangelfuld nuklear sikkerhed, f.eks. for så vidt angår sikre driftsprocesser, kan føre til nukleare sikringsrisici, og idet nukleare sikringsrisici, navnlig nye risici — f.eks. med hensyn til cybersikkerhed — kan føre til nye udfordringer for den nukleare sikkerhed. Unionens aktiviteter vedrørende nuklear sikring i tredjelande som fastsat i bilag II til forordning ... [COD nr. 2018/0243 (NDICI)] og aktiviteter, der finansieres via dette instrument, bør således være sammenhængende og komplementære.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Dette instrument bør sikre foranstaltninger til støtte for disse mål og bygge videre på de foranstaltninger, der
  er
  tidligere har fået støtte i henhold til forordning (Euratom) nr. 237/2014 (24) om nuklear sikkerhed og nuklear sikkerhedskontrol i tredjelande, navnlig i tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidater. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Dette instrument bør sikre foranstaltninger til støtte for disse mål og bygge videre på de foranstaltninger, der
  er
  tidligere har fået støtte i henhold til forordning (Euratom) nr. 237/2014 (24) om nuklear sikkerhed og nuklear sikkerhedskontrol i tredjelande, navnlig i tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidater.

| (7) | Dette instrument bør sikre foranstaltninger til støtte for disse mål og bygge videre på de foranstaltninger, der tidligere har fået støtte i henhold til forordning (Euratom) nr. 237/2014 (24) om nuklear sikkerhed
  , sikker håndtering af radioaktivt affald, sikker nedlukning og oprydning af tidligere nukleare anlæg
  og nuklear sikkerhedskontrol i tredjelande, navnlig i tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidater
  samt i naboskabsområdet, jf. forordning ... [COD 2018/0243 (NDICI-forordningen)]. Med henblik på at gennemføre de højest mulige standarder for nuklear sikkerhed og afdække mangler i de eksisterende sikkerhedsforanstaltninger kan instrumentet støtte nukleare tilsynsmyndigheder i at udføre omfattende risiko- og sikkerhedsvurderinger (»stresstest«) af eksisterende anlæg og af nukleare anlæg, der er under opførelse, på grundlag af den gældende fællesskabsret om nuklear sikkerhed og radioaktivt affald, gennemførelse af anbefalinger og overvågning af relevante foranstaltninger. Europa-Parlamentet bør regelmæssigt underrettes af Kommissionen om aktiviteter inden for nuklear sikkerhed i tredjelande og om status for deres gennemførelse. |
| --- | --- |

(7)

Dette instrument bør sikre foranstaltninger til støtte for disse mål og bygge videre på de foranstaltninger, der tidligere har fået støtte i henhold til forordning (Euratom) nr. 237/2014 (24) om nuklear sikkerhed
  , sikker håndtering af radioaktivt affald, sikker nedlukning og oprydning af tidligere nukleare anlæg
  og nuklear sikkerhedskontrol i tredjelande, navnlig i tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidater
  samt i naboskabsområdet, jf. forordning ... [COD 2018/0243 (NDICI-forordningen)]. Med henblik på at gennemføre de højest mulige standarder for nuklear sikkerhed og afdække mangler i de eksisterende sikkerhedsforanstaltninger kan instrumentet støtte nukleare tilsynsmyndigheder i at udføre omfattende risiko- og sikkerhedsvurderinger (»stresstest«) af eksisterende anlæg og af nukleare anlæg, der er under opførelse, på grundlag af den gældende fællesskabsret om nuklear sikkerhed og radioaktivt affald, gennemførelse af anbefalinger og overvågning af relevante foranstaltninger. Europa-Parlamentet bør regelmæssigt underrettes af Kommissionen om aktiviteter inden for nuklear sikkerhed i tredjelande og om status for deres gennemførelse.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7a) | I henhold til artikel 3 i TEUF er det Unionens mål at forbedre borgernes trivsel. Dette instrument giver Unionen mulighed for at forbedre menneskers socioøkonomiske og sundhedsmæssige situation globalt på en bæredygtig måde inden for og uden for dens grænser. De projekter, der finansieres gennem dette instrument, bør stemme overens med Unionens interne og eksterne politikker ved f.eks. at bidrage til opnåelse af målene for bæredygtig udvikling såsom god sundhedspleje og trivsel, rent vand og sanitet. Selve instrumentet bør være i overensstemmelse med principperne for god regeringsførelse og derved bidrage til det bæredygtige udviklingsmål fred, retfærdighed og stærke institutioner. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7a)

I henhold til artikel 3 i TEUF er det Unionens mål at forbedre borgernes trivsel. Dette instrument giver Unionen mulighed for at forbedre menneskers socioøkonomiske og sundhedsmæssige situation globalt på en bæredygtig måde inden for og uden for dens grænser. De projekter, der finansieres gennem dette instrument, bør stemme overens med Unionens interne og eksterne politikker ved f.eks. at bidrage til opnåelse af målene for bæredygtig udvikling såsom god sundhedspleje og trivsel, rent vand og sanitet. Selve instrumentet bør være i overensstemmelse med principperne for god regeringsførelse og derved bidrage til det bæredygtige udviklingsmål fred, retfærdighed og stærke institutioner.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 7 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7b) | Instrumentet bør sigte mod at få lande, der modtager finansiel bistand i henhold til denne forordning, til at overholde de forpligtelser, der følger af associerings-, partnerskabs- og samarbejdsaftalerne med Unionen og traktaten om ikkespredning af kernevåben, binde sig til relevante internationale konventioner, opretholde standarder for nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse og forpligte sig til at gennemføre relevante henstillinger og foranstaltninger med den højest mulige standard for gennemsigtighed og offentlighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7b)

Instrumentet bør sigte mod at få lande, der modtager finansiel bistand i henhold til denne forordning, til at overholde de forpligtelser, der følger af associerings-, partnerskabs- og samarbejdsaftalerne med Unionen og traktaten om ikkespredning af kernevåben, binde sig til relevante internationale konventioner, opretholde standarder for nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse og forpligte sig til at gennemføre relevante henstillinger og foranstaltninger med den højest mulige standard for gennemsigtighed og offentlighed.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 7 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7c) | Dette instrument bør ved hjælp af projekter, som finansieres gennem det, fuldt ud støtte foranstaltninger for nuklear sikkerhed og nuklear sikkerhedsforanstaltninger samt forbedre den sundhedsmæssige tilstand for borgerne i tredjelande, navnlig dem, der bor i nærheden af atomkraftanlæg og/eller områder, hvor der brydes uran, herunder sikker oprydning af tidligere områder i tilknytning til uranminer i tredjelande, især i Centralasien og i Afrika, hvor Sydafrika, Niger og Namibia i øjeblikket står for ca. 18 % af den globale forsyning af uran. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7c)

Dette instrument bør ved hjælp af projekter, som finansieres gennem det, fuldt ud støtte foranstaltninger for nuklear sikkerhed og nuklear sikkerhedsforanstaltninger samt forbedre den sundhedsmæssige tilstand for borgerne i tredjelande, navnlig dem, der bor i nærheden af atomkraftanlæg og/eller områder, hvor der brydes uran, herunder sikker oprydning af tidligere områder i tilknytning til uranminer i tredjelande, især i Centralasien og i Afrika, hvor Sydafrika, Niger og Namibia i øjeblikket står for ca. 18 % af den globale forsyning af uran.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 7 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7d) | Dette instrument bør sigte mod at få lande, der modtager finansiel bistand i henhold til denne forordning, til at fremme demokratiske principper, retsstatsprincippet og menneskerettighederne og overholde de forpligtelser, der følger af Esbokonventionen og Århuskonventionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7d)

Dette instrument bør sigte mod at få lande, der modtager finansiel bistand i henhold til denne forordning, til at fremme demokratiske principper, retsstatsprincippet og menneskerettighederne og overholde de forpligtelser, der følger af Esbokonventionen og Århuskonventionen.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Gennemførelsen af denne forordning bør baseres på en
  eventuel
  høring af medlemsstaternes relevante myndigheder og på en dialog med partnerlandene. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Gennemførelsen af denne forordning bør baseres på en
  eventuel
  høring af medlemsstaternes relevante myndigheder og på en dialog med partnerlandene.

| (8) | Gennemførelsen af denne forordning bør
  i givet fald
  baseres på en høring af
  Unionens og
  medlemsstaternes relevante myndigheder
  , såsom Gruppen af Europæiske Nukleare Tilsynsmyndigheder,
  og på en dialog med partnerlandene.
  En sådan høring bør navnlig finde sted under udviklingen og inden vedtagelsen af flerårige vejledende programmer. Løser en sådan dialog ikke Unionens bekymringer med hensyn til nuklear sikkerhed, bør den eksterne finansiering i henhold til denne forordning ikke tildeles. |
| --- | --- |

(8)

Gennemførelsen af denne forordning bør
  i givet fald
  baseres på en høring af
  Unionens og
  medlemsstaternes relevante myndigheder
  , såsom Gruppen af Europæiske Nukleare Tilsynsmyndigheder,
  og på en dialog med partnerlandene.
  En sådan høring bør navnlig finde sted under udviklingen og inden vedtagelsen af flerårige vejledende programmer. Løser en sådan dialog ikke Unionens bekymringer med hensyn til nuklear sikkerhed, bør den eksterne finansiering i henhold til denne forordning ikke tildeles.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8a) | Der bør tilskyndes til en individuel, differentieret tilgang over for lande, der modtager støtte gennem instrumentet. Anvendelsen af instrumentet bør baseres på en vurdering af specifikke behov hos de lande, der modtager støtte, og på de forventede samlede fordele ved instrumentet, navnlig strukturelle ændringer i de berørte lande. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8a)

Der bør tilskyndes til en individuel, differentieret tilgang over for lande, der modtager støtte gennem instrumentet. Anvendelsen af instrumentet bør baseres på en vurdering af specifikke behov hos de lande, der modtager støtte, og på de forventede samlede fordele ved instrumentet, navnlig strukturelle ændringer i de berørte lande.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 8 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8b) | Medlemsstaternes tilsynsorganer, tekniske støtteorganisationer, atomingeniørvirksomheder og kernekraftværker har den nødvendige ekspertise og knowhow til at gennemføre de højeste standarder for nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse i en række forskellige regelsæt i medlemsstaterne, hvilket kan være en nyttig kilde til støtte til partnerlande, som har til hensigt at gøre det samme i deres nationale lovgivningsmæssige og industrielle rammer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8b)

Medlemsstaternes tilsynsorganer, tekniske støtteorganisationer, atomingeniørvirksomheder og kernekraftværker har den nødvendige ekspertise og knowhow til at gennemføre de højeste standarder for nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse i en række forskellige regelsæt i medlemsstaterne, hvilket kan være en nyttig kilde til støtte til partnerlande, som har til hensigt at gøre det samme i deres nationale lovgivningsmæssige og industrielle rammer.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Resultaterne af fællesskabets foranstaltninger udadtil bør
  så vidt muligt, og når det er relevant,
  overvåges og vurderes ud fra forud fastsatte, gennemsigtige,
  landespecifikke
  og målbare indikatorer, der er tilpasset instrumentets specificiteter og mål, og gerne baseret på partnerlandets resultatramme. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Resultaterne af fællesskabets foranstaltninger udadtil bør
  så vidt muligt, og når det er relevant,
  overvåges og vurderes ud fra forud fastsatte, gennemsigtige,
  landespecifikke
  og målbare indikatorer, der er tilpasset instrumentets specificiteter og mål, og gerne baseret på partnerlandets resultatramme.

| (9) | Resultaterne af Fællesskabets foranstaltninger udadtil bør overvåges og vurderes ud fra forud fastsatte, gennemsigtige,
  lande-
  og
  kønsspecifikke samt
  målbare indikatorer, der er tilpasset instrumentets specificiteter og mål, og gerne baseret på partnerlandets resultatramme.
  Indikatorerne bør være præstations- og resultatorienterede med henblik på at kræve mere ansvar og ansvarlighed fra modtagerlandenes side over for Unionen og medlemsstaterne med hensyn til resultater, der opnås i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden. |
| --- | --- |

(9)

Resultaterne af Fællesskabets foranstaltninger udadtil bør overvåges og vurderes ud fra forud fastsatte, gennemsigtige,
  lande-
  og
  kønsspecifikke samt
  målbare indikatorer, der er tilpasset instrumentets specificiteter og mål, og gerne baseret på partnerlandets resultatramme.
  Indikatorerne bør være præstations- og resultatorienterede med henblik på at kræve mere ansvar og ansvarlighed fra modtagerlandenes side over for Unionen og medlemsstaterne med hensyn til resultater, der opnås i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Unionen og fællesskabet bør tilstræbe den mest effektive anvendelse af de ressourcer, der er til rådighed, for at optimere virkningen af deres optræden udadtil. Dette bør ske ved hjælp af sammenhæng og komplementaritet blandt Unionens eksterne finansieringsinstrumenter samt skabelse af synergier med andre EU-politikker og -programmer. For at få størst mulig virkning af kombinerede interventioner med henblik på at nå et fælles mål bør denne forordning give mulighed for en kombination af finansiering med andre EU-programmer, så længe bidragene ikke dækker de samme omkostninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Unionen og fællesskabet bør tilstræbe den mest effektive anvendelse af de ressourcer, der er til rådighed, for at optimere virkningen af deres optræden udadtil. Dette bør ske ved hjælp af sammenhæng og komplementaritet blandt Unionens eksterne finansieringsinstrumenter samt skabelse af synergier med andre EU-politikker og -programmer. For at få størst mulig virkning af kombinerede interventioner med henblik på at nå et fælles mål bør denne forordning give mulighed for en kombination af finansiering med andre EU-programmer, så længe bidragene ikke dækker de samme omkostninger.

| (10) | Unionen og Fællesskabet bør tilstræbe den
  optimale og
  mest effektive anvendelse af de ressourcer, der er til rådighed,
  og søge at forbedre gennemførelsen og kvaliteten af udgifterne
  for at optimere virkningen af deres optræden udadtil. Dette bør ske ved hjælp af sammenhæng og komplementaritet blandt Unionens eksterne finansieringsinstrumenter samt skabelse af synergier med andre EU-politikker og -programmer
  , navnlig Euratoms forsknings- og uddannelsesprogrammer
  . For at få størst mulig virkning af kombinerede interventioner med henblik på at nå et fælles mål bør denne forordning give mulighed for en kombination af finansiering med andre EU-programmer, så længe bidragene ikke dækker de samme omkostninger. |
| --- | --- |

(10)

Unionen og Fællesskabet bør tilstræbe den
  optimale og
  mest effektive anvendelse af de ressourcer, der er til rådighed,
  og søge at forbedre gennemførelsen og kvaliteten af udgifterne
  for at optimere virkningen af deres optræden udadtil. Dette bør ske ved hjælp af sammenhæng og komplementaritet blandt Unionens eksterne finansieringsinstrumenter samt skabelse af synergier med andre EU-politikker og -programmer
  , navnlig Euratoms forsknings- og uddannelsesprogrammer
  . For at få størst mulig virkning af kombinerede interventioner med henblik på at nå et fælles mål bør denne forordning give mulighed for en kombination af finansiering med andre EU-programmer, så længe bidragene ikke dækker de samme omkostninger.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå de specifikke mål med foranstaltningerne og levere resultater, bl.a. under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt finansiering, der ikke er knyttet til omkostninger, jf. artikel 125, stk. 1, i finansforordningen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå de specifikke mål med foranstaltningerne og levere resultater, bl.a. under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt finansiering, der ikke er knyttet til omkostninger, jf. artikel 125, stk. 1, i finansforordningen.

| (14) | Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå de specifikke mål med foranstaltningerne og levere resultater, bl.a. under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse
  , samtidig med at der tages hensyn til deres tilgængelighed for potentielle partnere og deres evne til at skabe retssikkerhed
  . Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt finansiering, der ikke er knyttet til omkostninger, jf. artikel 125, stk. 1, i finansforordningen. |
| --- | --- |

(14)

Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå de specifikke mål med foranstaltningerne og levere resultater, bl.a. under hensyntagen til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse
  , samtidig med at der tages hensyn til deres tilgængelighed for potentielle partnere og deres evne til at skabe retssikkerhed
  . Dette bør omfatte overvejelser om anvendelse af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger samt finansiering, der ikke er knyttet til omkostninger, jf. artikel 125, stk. 1, i finansforordningen.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15a) | For at fremme gennemførelsen af de højest mulige standarder for nuklear sikkerhed i tredjelande effektivt og rettidigt, er det nødvendigt, at beslutnings- og forhandlingsprocesser i Kommissionen og med tredjelande er effektive og hurtige. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15a)

For at fremme gennemførelsen af de højest mulige standarder for nuklear sikkerhed i tredjelande effektivt og rettidigt, er det nødvendigt, at beslutnings- og forhandlingsprocesser i Kommissionen og med tredjelande er effektive og hurtige.

Ændring 24

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Målet med denne forordning er at supplere de samarbejdsforanstaltninger på det nukleare område, som finansieres inden for rammerne af [forordningen om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde], især for at fremme et højt nukleart sikkerhedsniveau, strålingsbeskyttelse og gennemførelse af effektiv sikkerhedskontrol med nukleart materiale i tredjelande, idet der bygges på
  foranstaltningerne
  i fællesskabet, i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning. | 1.   Målet med denne forordning er at supplere de samarbejdsforanstaltninger på det nukleare område, som finansieres inden for rammerne af [forordningen om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde], især for at fremme et højt nukleart sikkerhedsniveau, strålingsbeskyttelse og gennemførelse af effektiv sikkerhedskontrol med nukleart materiale i tredjelande, idet der bygges på
  regelsættene og den bedste praksis
  i Fællesskabet, i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning
  , og idet der bidrages til en rent civil anvendelse af nukleart materiale, og derved at borgerne og miljøet beskyttes. Inden for rammerne af dette mål har denne forordning desuden til formål at støtte gennemførelsen af gennemsigtighed i tredjelandes myndigheders beslutningstagning på det nukleare område. |
| | Unionens samarbejde på området nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol i medfør af denne forordning sigter ikke mod at fremme atomkraft. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Målet med denne forordning er at supplere de samarbejdsforanstaltninger på det nukleare område, som finansieres inden for rammerne af [forordningen om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde], især for at fremme et højt nukleart sikkerhedsniveau, strålingsbeskyttelse og gennemførelse af effektiv sikkerhedskontrol med nukleart materiale i tredjelande, idet der bygges på
  foranstaltningerne
  i fællesskabet, i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning.

1.   Målet med denne forordning er at supplere de samarbejdsforanstaltninger på det nukleare område, som finansieres inden for rammerne af [forordningen om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde], især for at fremme et højt nukleart sikkerhedsniveau, strålingsbeskyttelse og gennemførelse af effektiv sikkerhedskontrol med nukleart materiale i tredjelande, idet der bygges på
  regelsættene og den bedste praksis
  i Fællesskabet, i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning
  , og idet der bidrages til en rent civil anvendelse af nukleart materiale, og derved at borgerne og miljøet beskyttes. Inden for rammerne af dette mål har denne forordning desuden til formål at støtte gennemførelsen af gennemsigtighed i tredjelandes myndigheders beslutningstagning på det nukleare område.

Unionens samarbejde på området nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol i medfør af denne forordning sigter ikke mod at fremme atomkraft.

Unionens samarbejde på området nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol i medfør af denne forordning sigter ikke mod at fremme atomkraft.

Ændring 25

Ændring 25

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — litra a

Artikel 2 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | fremme af en effektiv sikkerhedskultur på det nukleare område og gennemførelse af de højeste standarder for nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse og
  fortsat forbedring af den
  nukleare
  sikkerhed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

fremme af en effektiv sikkerhedskultur på det nukleare område og gennemførelse af de højeste standarder for nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse og
  fortsat forbedring af den
  nukleare
  sikkerhed

fortsat forbedring af den

sikkerhed

| a) | fremme af en effektiv sikkerhedskultur
  og forvaltning
  på det nukleare område
  , løbende forbedring af den nukleare sikkerhed
  og gennemførelse af de højeste standarder for nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse
  , der findes inden for Fællesskabet
  og
  internationalt med hensyn til de relevante
  nukleare
  aktiviteter |
| --- | --- |

a)

fremme af en effektiv sikkerhedskultur
  og forvaltning
  på det nukleare område
  , løbende forbedring af den nukleare sikkerhed
  og gennemførelse af de højeste standarder for nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse
  , der findes inden for Fællesskabet
  og
  internationalt med hensyn til de relevante
  nukleare
  aktiviteter

og forvaltning

, løbende forbedring af den nukleare sikkerhed

, der findes inden for Fællesskabet

internationalt med hensyn til de relevante

aktiviteter

Ændring 26

Ændring 26

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — litra b

Artikel 2 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | ansvarlig og sikker forvaltning af brugt brændsel
  og radioaktivt affald
  , nedlukning af tidligere nukleare anlæg og installationer samt
  oprydning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

ansvarlig og sikker forvaltning af brugt brændsel
  og radioaktivt affald
  , nedlukning af tidligere nukleare anlæg og installationer samt
  oprydning

og radioaktivt affald

oprydning

| b) | ansvarlig og sikker forvaltning af
  radioaktivt affald, herunder
  brugt brændsel
  , fra dets frembringelse til dets endelige deponering (dvs. forbehandling, behandling, forarbejdning
  ,
  oplagring og deponering) og sikker og effektiv
  nedlukning
  og oprydning
  af tidligere nukleare anlæg og installationer samt
  affaldslagre, der er knyttet til uranbrydning eller sunkne radioaktive genstande og materialer |
| --- | --- |

b)

ansvarlig og sikker forvaltning af
  radioaktivt affald, herunder
  brugt brændsel
  , fra dets frembringelse til dets endelige deponering (dvs. forbehandling, behandling, forarbejdning
  ,
  oplagring og deponering) og sikker og effektiv
  nedlukning
  og oprydning
  af tidligere nukleare anlæg og installationer samt
  affaldslagre, der er knyttet til uranbrydning eller sunkne radioaktive genstande og materialer

radioaktivt affald, herunder

, fra dets frembringelse til dets endelige deponering (dvs. forbehandling, behandling, forarbejdning

oplagring og deponering) og sikker og effektiv

og oprydning

affaldslagre, der er knyttet til uranbrydning eller sunkne radioaktive genstande og materialer

Ændring 27

Ændring 27

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — litra c

Artikel 2 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | indførelse af effektive
  sikkerhedskontrolsystemer
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

indførelse af effektive
  sikkerhedskontrolsystemer
  .

sikkerhedskontrolsystemer

| c) | indførelse af effektive
  og gennemsigtige sikkerhedskontroller af nukleart materiale
  . |
| --- | --- |

c)

indførelse af effektive
  og gennemsigtige sikkerhedskontroller af nukleart materiale
  .

og gennemsigtige sikkerhedskontroller af nukleart materiale

Ændring 28

Ændring 28

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — litra c a (nyt)

Artikel 2 — stk. 2 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | tilskyndelse til fremme af overordnet gennemsigtighed og åbenhed hos myndighederne i tredjelande samt orientering og inddragelse af offentligheden i beslutningsprocesser, der vedrører sikkerheden på nukleare anlæg og effektive metoder til håndtering af radioaktivt affald, i overensstemmelse med relevante internationale konventioner og instrumenter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

tilskyndelse til fremme af overordnet gennemsigtighed og åbenhed hos myndighederne i tredjelande samt orientering og inddragelse af offentligheden i beslutningsprocesser, der vedrører sikkerheden på nukleare anlæg og effektive metoder til håndtering af radioaktivt affald, i overensstemmelse med relevante internationale konventioner og instrumenter.

tilskyndelse til fremme af overordnet gennemsigtighed og åbenhed hos myndighederne i tredjelande samt orientering og inddragelse af offentligheden i beslutningsprocesser, der vedrører sikkerheden på nukleare anlæg og effektive metoder til håndtering af radioaktivt affald, i overensstemmelse med relevante internationale konventioner og instrumenter.

Ændring 29

Ændring 29

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — litra cb (nyt)

Artikel 2 — stk. 2 — litra cb (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cb) | udnyttelse af instrumentets viden og foranstaltninger til at øge den politiske indflydelse i internationale organisationer på energi- og sikkerhedsområdet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

cb)

cb)

udnyttelse af instrumentets viden og foranstaltninger til at øge den politiske indflydelse i internationale organisationer på energi- og sikkerhedsområdet.

udnyttelse af instrumentets viden og foranstaltninger til at øge den politiske indflydelse i internationale organisationer på energi- og sikkerhedsområdet.

Ændring 30

Ændring 30

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1

Artikel 3 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   I forbindelse med denne forordnings gennemførelse sikres overensstemmelse, synergi og komplementaritet med forordning (EU) XXX/XXX om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde, andre programmer for Unionens optræden udadtil og andre relevante EU-politikker og EU-programmer samt udviklingsvenlig politikkohærens. | 1.   I forbindelse med denne forordnings gennemførelse sikres overensstemmelse, synergi og komplementaritet med forordning (EU) XXX/XXX om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde, andre programmer for Unionens optræden udadtil og andre relevante EU-politikker og
  lovgivningsmæssige retsakter såsom Rådets direktiv 2009/71/Euratom, 2011/70/Euratom og 2013/59/Euratom, Unionens mål og værdier og
  EU-programmer
  såsom forsknings- og Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og uddannelsesprogram, som komplementerer Horisont Europa,
  samt udviklingsvenlig politikkohærens. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   I forbindelse med denne forordnings gennemførelse sikres overensstemmelse, synergi og komplementaritet med forordning (EU) XXX/XXX om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde, andre programmer for Unionens optræden udadtil og andre relevante EU-politikker og EU-programmer samt udviklingsvenlig politikkohærens.

1.   I forbindelse med denne forordnings gennemførelse sikres overensstemmelse, synergi og komplementaritet med forordning (EU) XXX/XXX om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde, andre programmer for Unionens optræden udadtil og andre relevante EU-politikker og
  lovgivningsmæssige retsakter såsom Rådets direktiv 2009/71/Euratom, 2011/70/Euratom og 2013/59/Euratom, Unionens mål og værdier og
  EU-programmer
  såsom forsknings- og Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og uddannelsesprogram, som komplementerer Horisont Europa,
  samt udviklingsvenlig politikkohærens.

Ændring 31

Ændring 31

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 3 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen koordinerer sit samarbejde med tredjelande og med internationale organisationer, der forfølger lignende mål, især IAEA og OECD/NEA. Denne koordinering vil gøre det muligt for Fællesskabet og de berørte organisationer at undgå overlapning af indsatsen og finansieringen med hensyn til tredjelande. Kommissionen bør også inddrage medlemsstaternes kompetente myndigheder og de europæiske aktører i sit arbejde og derved styrke kvaliteten af den europæiske ekspertise på området nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Kommissionen koordinerer sit samarbejde med tredjelande og med internationale organisationer, der forfølger lignende mål, især IAEA og OECD/NEA. Denne koordinering vil gøre det muligt for Fællesskabet og de berørte organisationer at undgå overlapning af indsatsen og finansieringen med hensyn til tredjelande. Kommissionen bør også inddrage medlemsstaternes kompetente myndigheder og de europæiske aktører i sit arbejde og derved styrke kvaliteten af den europæiske ekspertise på området nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol.

Ændring 32

Ændring 32

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1

Artikel 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Finansieringsrammen til gennemførelsen af denne forordning i perioden 2021–2027 er
  300
   mio. EUR i 
  løbende
  priser. | Finansieringsrammen til gennemførelsen af denne forordning i perioden 2021-2027 er
  266
   mio. EUR i 
  faste
  priser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Finansieringsrammen til gennemførelsen af denne forordning i perioden 2021–2027 er
  300
   mio. EUR i 
  løbende
  priser.

300

løbende

Finansieringsrammen til gennemførelsen af denne forordning i perioden 2021-2027 er
  266
   mio. EUR i 
  faste
  priser.

266

faste

Ændring 33

Ændring 33

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1

Artikel 5 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Den overordnede politiske ramme for denne forordnings gennemførelse udgøres af associeringsaftaler, partnerskabs- og samarbejdsaftaler, multilaterale aftale og andre aftaler, der fastlægger en juridisk bindende forbindelse med partnerlandene, samt Det Europæiske Råds konklusioner og Rådets konklusioner, topmødeerklæringer eller konklusioner fra møder på højt plan med partnerlande, meddelelser fra Kommissionen eller fælles meddelelser fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik. | Fællesskabets lovgivning vedrørende nuklear sikkerhed og sikker håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald,
  den overordnede politiske ramme for denne forordnings gennemførelse udgøres af associeringsaftaler, partnerskabs- og samarbejdsaftaler, multilaterale aftale og andre aftaler, der fastlægger en juridisk bindende forbindelse med partnerlandene, samt Det Europæiske Råds konklusioner og Rådets konklusioner, topmødeerklæringer eller konklusioner fra møder på højt plan med partnerlande, meddelelser fra Kommissionen eller fælles meddelelser fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Den overordnede politiske ramme for denne forordnings gennemførelse udgøres af associeringsaftaler, partnerskabs- og samarbejdsaftaler, multilaterale aftale og andre aftaler, der fastlægger en juridisk bindende forbindelse med partnerlandene, samt Det Europæiske Råds konklusioner og Rådets konklusioner, topmødeerklæringer eller konklusioner fra møder på højt plan med partnerlande, meddelelser fra Kommissionen eller fælles meddelelser fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik.

Fællesskabets lovgivning vedrørende nuklear sikkerhed og sikker håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald,
  den overordnede politiske ramme for denne forordnings gennemførelse udgøres af associeringsaftaler, partnerskabs- og samarbejdsaftaler, multilaterale aftale og andre aftaler, der fastlægger en juridisk bindende forbindelse med partnerlandene, samt Det Europæiske Råds konklusioner og Rådets konklusioner, topmødeerklæringer eller konklusioner fra møder på højt plan med partnerlande, meddelelser fra Kommissionen eller fælles meddelelser fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik.

Fællesskabets lovgivning vedrørende nuklear sikkerhed og sikker håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald,

Ændring 34

Ændring 34

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2

Artikel 6 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   De flerårige vejledende programmer tager sigte på at skabe en sammenhængende ramme for samarbejdet mellem fællesskabet og de pågældende tredjelande eller
  regioner
  , som stemmer overens med det overordnede formål med fællesskabet og dets anvendelsesområde, mål, principper og politik og bygger på den politiske ramme, der er omhandlet i artikel 5. | 2.   De flerårige vejledende programmer tager sigte på at skabe en sammenhængende ramme for samarbejdet mellem Fællesskabet og de pågældende tredjelande
  , regioner
  eller
  internationale organisationer
  , som stemmer overens med det overordnede formål med Fællesskabet og dets anvendelsesområde, mål, principper og politik og bygger på den politiske ramme, der er omhandlet i artikel 5. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   De flerårige vejledende programmer tager sigte på at skabe en sammenhængende ramme for samarbejdet mellem fællesskabet og de pågældende tredjelande eller
  regioner
  , som stemmer overens med det overordnede formål med fællesskabet og dets anvendelsesområde, mål, principper og politik og bygger på den politiske ramme, der er omhandlet i artikel 5.

2.   De flerårige vejledende programmer tager sigte på at skabe en sammenhængende ramme for samarbejdet mellem Fællesskabet og de pågældende tredjelande
  , regioner
  eller
  internationale organisationer
  , som stemmer overens med det overordnede formål med Fællesskabet og dets anvendelsesområde, mål, principper og politik og bygger på den politiske ramme, der er omhandlet i artikel 5.

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 3

Artikel 6 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   De flerårige vejledende programmer udgør et generelt grundlag for samarbejdet og fastlægger fællesskabets mål for samarbejde i henhold til denne forordning under hensyntagen til de pågældende landes behov, fællesskabets prioriteter, den internationale situation og de respektive tredjelandes foranstaltninger. I de flerårige vejledende programmer angives også merværdien ved samarbejdet, og hvordan overlapninger med andre programmer og initiativer undgås, navnlig programmer og initiativer fra internationale organisationer med tilsvarende mål og større donorer. | 3.   De flerårige vejledende programmer udgør et generelt grundlag for samarbejdet og fastlægger Fællesskabets mål for samarbejde i henhold til denne forordning under hensyntagen til de pågældende landes behov
  og situation
  , Fællesskabets prioriteter, den internationale situation og de respektive tredjelandes foranstaltninger. I de flerårige vejledende programmer angives også merværdien ved samarbejdet, og hvordan overlapninger med andre programmer og initiativer undgås, navnlig programmer og initiativer fra internationale organisationer med tilsvarende mål og større donorer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   De flerårige vejledende programmer udgør et generelt grundlag for samarbejdet og fastlægger fællesskabets mål for samarbejde i henhold til denne forordning under hensyntagen til de pågældende landes behov, fællesskabets prioriteter, den internationale situation og de respektive tredjelandes foranstaltninger. I de flerårige vejledende programmer angives også merværdien ved samarbejdet, og hvordan overlapninger med andre programmer og initiativer undgås, navnlig programmer og initiativer fra internationale organisationer med tilsvarende mål og større donorer.

3.   De flerårige vejledende programmer udgør et generelt grundlag for samarbejdet og fastlægger Fællesskabets mål for samarbejde i henhold til denne forordning under hensyntagen til de pågældende landes behov
  og situation
  , Fællesskabets prioriteter, den internationale situation og de respektive tredjelandes foranstaltninger. I de flerårige vejledende programmer angives også merværdien ved samarbejdet, og hvordan overlapninger med andre programmer og initiativer undgås, navnlig programmer og initiativer fra internationale organisationer med tilsvarende mål og større donorer.

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 6 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  De flerårige vejledende programmer sigter mod at få lande, der modtager finansiel bistand i henhold til denne forordning, til at overholde de forpligtelser, der følger af aftalerne med Unionen og traktaten om ikkespredning af kernevåben, forpligte sig til at overholde relevante internationale konventioner, opretholde standarder for nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse og forpligte sig til at gennemføre relevante henstillinger og foranstaltninger, idet de sikrer den højeste grad af gennemsigtighed og offentlighed i forbindelse hermed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  De flerårige vejledende programmer sigter mod at få lande, der modtager finansiel bistand i henhold til denne forordning, til at overholde de forpligtelser, der følger af aftalerne med Unionen og traktaten om ikkespredning af kernevåben, forpligte sig til at overholde relevante internationale konventioner, opretholde standarder for nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse og forpligte sig til at gennemføre relevante henstillinger og foranstaltninger, idet de sikrer den højeste grad af gennemsigtighed og offentlighed i forbindelse hermed.

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 6 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Flerårige vejledende programmer bør fastlægge rammer for kvalificeret og uafhængig kontrol for at øge niveauet af nuklear sikkerhed i partnerlandene. De flerårige vejledende programmer kan indeholde bestemmelser om støtte til nukleare tilsynsmyndigheder, der gennemfører omfattende risiko- og sikkerhedsvurderinger (»stresstest«) af atomkraftværker, på grundlag af gældende fællesskabsret om nuklear sikkerhed og radioaktivt affald, samt gennemførelse af de henstillinger, der fremsættes som følge af disse stresstest og overvågning af anvendelsen af relevante foranstaltninger, eksempelvis i tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande samt lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Flerårige vejledende programmer bør fastlægge rammer for kvalificeret og uafhængig kontrol for at øge niveauet af nuklear sikkerhed i partnerlandene. De flerårige vejledende programmer kan indeholde bestemmelser om støtte til nukleare tilsynsmyndigheder, der gennemfører omfattende risiko- og sikkerhedsvurderinger (»stresstest«) af atomkraftværker, på grundlag af gældende fællesskabsret om nuklear sikkerhed og radioaktivt affald, samt gennemførelse af de henstillinger, der fremsættes som følge af disse stresstest og overvågning af anvendelsen af relevante foranstaltninger, eksempelvis i tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande samt lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik.

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 5

Artikel 6 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   De flerårige vejledende programmer bygger på en dialog med partnerlande eller -regioner. | 5.   De flerårige vejledende programmer bygger på en dialog med partnerlande eller -regioner.
  Ved udarbejdelsen og forud for vedtagelsen af programmerne bør Kommissionen høre Gruppen af Europæiske Nukleare Tilsynsmyndigheder (ENSREG) og, hvor det er relevant, medlemsstaternes relevante myndigheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   De flerårige vejledende programmer bygger på en dialog med partnerlande eller -regioner.

5.   De flerårige vejledende programmer bygger på en dialog med partnerlande eller -regioner.
  Ved udarbejdelsen og forud for vedtagelsen af programmerne bør Kommissionen høre Gruppen af Europæiske Nukleare Tilsynsmyndigheder (ENSREG) og, hvor det er relevant, medlemsstaternes relevante myndigheder.

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 6

Artikel 6 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Kommissionen vedtager de flerårige vejledende programmer i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren, jf. artikel 13, stk. 2. Kommissionen reviderer og opdaterer eventuelt de vejledende programmer i overensstemmelse med samme procedure. | 6.   Kommissionen vedtager de flerårige vejledende programmer i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren, jf. artikel 13, stk. 2. Kommissionen
  gennemgår dem midtvejs og
  reviderer og opdaterer eventuelt de vejledende programmer i overensstemmelse med samme procedure. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Kommissionen vedtager de flerårige vejledende programmer i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren, jf. artikel 13, stk. 2. Kommissionen reviderer og opdaterer eventuelt de vejledende programmer i overensstemmelse med samme procedure.

6.   Kommissionen vedtager de flerårige vejledende programmer i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren, jf. artikel 13, stk. 2. Kommissionen
  gennemgår dem midtvejs og
  reviderer og opdaterer eventuelt de vejledende programmer i overensstemmelse med samme procedure.

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 3 — afsnit 1 — litra a

Artikel 7 — stk. 3 — afsnit 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | handlingsplaner, individuelle
  foranstaltninger og støtteforanstaltninger, til hvilke EU-finansieringen ikke overstiger 10 mio. EUR |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

handlingsplaner, individuelle
  foranstaltninger og støtteforanstaltninger, til hvilke EU-finansieringen ikke overstiger 10 mio. EUR

handlingsplaner, individuelle

| a) | individuelle
  foranstaltninger og støtteforanstaltninger, til hvilke EU-finansieringen ikke overstiger 10 mio. EUR |
| --- | --- |

a)

individuelle
  foranstaltninger og støtteforanstaltninger, til hvilke EU-finansieringen ikke overstiger 10 mio. EUR

individuelle

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2 — litra b

Artikel 8 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | udgifter i forbindelse med informations- og kommunikationstiltag, herunder udvikling af kommunikationsstrategier og kommunikation om og synliggørelse af Unionens politiske prioriteter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

udgifter i forbindelse med informations- og kommunikationstiltag, herunder udvikling af kommunikationsstrategier og kommunikation om og synliggørelse af Unionens politiske prioriteter.

| b) | udgifter i forbindelse med informations- og kommunikationstiltag, herunder udvikling af kommunikationsstrategier og kommunikation om og synliggørelse af Unionens politiske prioriteter
  , mål og værdier
  . |
| --- | --- |

b)

udgifter i forbindelse med informations- og kommunikationstiltag, herunder udvikling af kommunikationsstrategier og kommunikation om og synliggørelse af Unionens politiske prioriteter
  , mål og værdier
  .

, mål og værdier

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 a (ny)

Artikel 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 11a |
| | Kriterier for internationalt samarbejde om sikkerhed på det nukleare område |
| | 1.
     
  En fælles forståelse og en gensidig aftale mellem tredjelandet og Fællesskabet bekræftes gennem en formel anmodning til Kommissionen, der forpligter den respektive regering. |
| | 2.
     
  Tredjelande, der ønsker at samarbejde med Fællesskabet, skal være medlemmer af traktaten om ikkespredning af kernevåben og bør have gennemført den hertil knyttede tillægsprotokol eller en aftale om sikkerhedskontrol med Det Internationale Atomenergiagentur, som giver tilstrækkelig sikkerhed for, at anmeldt nukleart materiale kun anvendes til fredelig nuklear virksomhed, og for fravær af uanmeldt nukleart materiale eller uanmeldte nukleare aktiviteter i det pågældende land som helhed. De tilslutter sig i fuld udstrækning de grundlæggende sikkerhedsprincipper som fastsat i IAEA's sikkerhedsstandarder og skal være parter i de relevante konventioner såsom konventionen om nuklear sikkerhed og den fælles konvention om sikker håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald eller have taget skridt, der viser et fast tilsagn om at tiltræde disse konventioner. I tilfælde af aktivt samarbejde evalueres denne forpligtelse årligt, idet der tages hensyn til nationale rapporter og andre dokumenter om gennemførelsen af de relevante konventioner. På baggrund af den nævnte evaluering træffes der afgørelse om fortsættelse af samarbejdet. I en hastesituation udvises der rent undtagelsesvis fleksibilitet i forbindelse med anvendelsen af disse principper. |
| | 3.
     
  For at sikre og overvåge overholdelsen af målene for samarbejdet i medfør af denne forordning skal det pågældende tredjeland acceptere, at de tiltag, som iværksættes i henhold til stk. 2, evalueres. Denne evaluering skal muliggøre opfølgning af og kontrol med overholdelsen af de aftalte mål og kan være en betingelse for fortsat udbetaling af fællesskabsbidrag. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 11a

Artikel 11a

Kriterier for internationalt samarbejde om sikkerhed på det nukleare område

Kriterier for internationalt samarbejde om sikkerhed på det nukleare område

1.
     
  En fælles forståelse og en gensidig aftale mellem tredjelandet og Fællesskabet bekræftes gennem en formel anmodning til Kommissionen, der forpligter den respektive regering.

2.
     
  Tredjelande, der ønsker at samarbejde med Fællesskabet, skal være medlemmer af traktaten om ikkespredning af kernevåben og bør have gennemført den hertil knyttede tillægsprotokol eller en aftale om sikkerhedskontrol med Det Internationale Atomenergiagentur, som giver tilstrækkelig sikkerhed for, at anmeldt nukleart materiale kun anvendes til fredelig nuklear virksomhed, og for fravær af uanmeldt nukleart materiale eller uanmeldte nukleare aktiviteter i det pågældende land som helhed. De tilslutter sig i fuld udstrækning de grundlæggende sikkerhedsprincipper som fastsat i IAEA's sikkerhedsstandarder og skal være parter i de relevante konventioner såsom konventionen om nuklear sikkerhed og den fælles konvention om sikker håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald eller have taget skridt, der viser et fast tilsagn om at tiltræde disse konventioner. I tilfælde af aktivt samarbejde evalueres denne forpligtelse årligt, idet der tages hensyn til nationale rapporter og andre dokumenter om gennemførelsen af de relevante konventioner. På baggrund af den nævnte evaluering træffes der afgørelse om fortsættelse af samarbejdet. I en hastesituation udvises der rent undtagelsesvis fleksibilitet i forbindelse med anvendelsen af disse principper.

3.
     
  For at sikre og overvåge overholdelsen af målene for samarbejdet i medfør af denne forordning skal det pågældende tredjeland acceptere, at de tiltag, som iværksættes i henhold til stk. 2, evalueres. Denne evaluering skal muliggøre opfølgning af og kontrol med overholdelsen af de aftalte mål og kan være en betingelse for fortsat udbetaling af fællesskabsbidrag.

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1

Artikel 12 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1)   Overvågning, rapportering og evaluering foretages i henhold til artikel 31, stk. 2, 4, 5 og 6, og artikel 32 og 36 i forordning (EU) XXX/XXX om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde. | 1)   Overvågning, rapportering og evaluering foretages i henhold til artikel 31, stk. 2, 4, 5 og 6, og artikel 32 og 36 i forordning (EU) XXX/XXX om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde.
  Specifikke evalueringer, jf. artikel 32, stk. 2, i forordning (EU) XXX/XXX NDICI, vedrørende nuklear sikkerhed, strålingsbeskyttelse og sikkerhedskontrol efter høring af ENSREG drøftes inden for rammerne af det europæiske instrument for international nuklear sikkerhed og forelægges Europa-Parlamentet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1)   Overvågning, rapportering og evaluering foretages i henhold til artikel 31, stk. 2, 4, 5 og 6, og artikel 32 og 36 i forordning (EU) XXX/XXX om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde.

1)   Overvågning, rapportering og evaluering foretages i henhold til artikel 31, stk. 2, 4, 5 og 6, og artikel 32 og 36 i forordning (EU) XXX/XXX om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde.
  Specifikke evalueringer, jf. artikel 32, stk. 2, i forordning (EU) XXX/XXX NDICI, vedrørende nuklear sikkerhed, strålingsbeskyttelse og sikkerhedskontrol efter høring af ENSREG drøftes inden for rammerne af det europæiske instrument for international nuklear sikkerhed og forelægges Europa-Parlamentet.

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2 — litra a

Artikel 12 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | antallet af retsakter og retsforskrifter, der udarbejdes, indføres eller revideres og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

antallet af retsakter og retsforskrifter, der udarbejdes, indføres eller revideres og

| a) | antallet af retsakter og retsforskrifter, der udarbejdes, indføres eller revideres, og
  en vellykket gennemførelse heraf samt deres indvirkning på nukleare sikkerhedsstandarder og sikkerhedskontrolforanstaltninger i de respektive lande, herunder indvirkning på borgerne og miljøet |
| --- | --- |

a)

antallet af retsakter og retsforskrifter, der udarbejdes, indføres eller revideres, og
  en vellykket gennemførelse heraf samt deres indvirkning på nukleare sikkerhedsstandarder og sikkerhedskontrolforanstaltninger i de respektive lande, herunder indvirkning på borgerne og miljøet

en vellykket gennemførelse heraf samt deres indvirkning på nukleare sikkerhedsstandarder og sikkerhedskontrolforanstaltninger i de respektive lande, herunder indvirkning på borgerne og miljøet

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2 — litra b

Artikel 12 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | antallet af undersøgelser vedrørende udformning, koncept og gennemførlighed med henblik på etablering af faciliteter i overensstemmelse med de højeste standarder for nuklear sikkerhed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

antallet af undersøgelser vedrørende udformning, koncept og gennemførlighed med henblik på etablering af faciliteter i overensstemmelse med de højeste standarder for nuklear sikkerhed.

| b) | antallet af undersøgelser vedrørende udformning, koncept og gennemførlighed med henblik på etablering af faciliteter i overensstemmelse med de højeste standarder for nuklear sikkerhed
  og vellykket gennemførelse af resultaterne af disse undersøgelser
  . |
| --- | --- |

b)

antallet af undersøgelser vedrørende udformning, koncept og gennemførlighed med henblik på etablering af faciliteter i overensstemmelse med de højeste standarder for nuklear sikkerhed
  og vellykket gennemførelse af resultaterne af disse undersøgelser
  .

og vellykket gennemførelse af resultaterne af disse undersøgelser

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2 — litra ba (nyt)

Artikel 12 — stk. 2 — litra ba (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | nuklear sikkerhed, strålingsbeskyttelse og effektive foranstaltninger til forbedret sikkerhedskontrol baseret på de højeste standarder for nuklear sikkerhed, strålingsbeskyttelse og nuklear sikkerhedskontrol, herunder resultater af internationale peerevalueringer, der er gennemført på atomkraftværker. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

nuklear sikkerhed, strålingsbeskyttelse og effektive foranstaltninger til forbedret sikkerhedskontrol baseret på de højeste standarder for nuklear sikkerhed, strålingsbeskyttelse og nuklear sikkerhedskontrol, herunder resultater af internationale peerevalueringer, der er gennemført på atomkraftværker.

nuklear sikkerhed, strålingsbeskyttelse og effektive foranstaltninger til forbedret sikkerhedskontrol baseret på de højeste standarder for nuklear sikkerhed, strålingsbeskyttelse og nuklear sikkerhedskontrol, herunder resultater af internationale peerevalueringer, der er gennemført på atomkraftværker.

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 a (ny)

Artikel 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 12a




  Gennemsigtighed




  Kommissionen og tredjelande, der samarbejder med Unionen inden for rammerne af dette instrument, sikrer, at nødvendig information vedrørende nukleare sikkerhedsforanstaltninger, der træffes i disse tredjelande ved hjælp af instrumentet og i forbindelse med landenes nukleare sikkerhedsstandarder generelt, stilles til rådighed for arbejdstagerne og den brede offentlighed, idet der tages særligt hensyn til lokale myndigheder, befolkningen og berørte parter i nærheden af et atomanlæg. Denne forpligtelse omfatter sikring af, at den kompetente tilsynsmyndighed og licensindehaverne leverer information inden for deres kompetenceområder. Der skal stilles information til rådighed for offentligheden i overensstemmelse med relevant lovgivning og internationale instrumenter, forudsat at dette ikke udgør en trussel for andre overordnede interesser, eksempelvis for så vidt angår sikkerhed, der er anerkendt i relevant lovgivning eller internationale instrumenter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 12a

Gennemsigtighed

Kommissionen og tredjelande, der samarbejder med Unionen inden for rammerne af dette instrument, sikrer, at nødvendig information vedrørende nukleare sikkerhedsforanstaltninger, der træffes i disse tredjelande ved hjælp af instrumentet og i forbindelse med landenes nukleare sikkerhedsstandarder generelt, stilles til rådighed for arbejdstagerne og den brede offentlighed, idet der tages særligt hensyn til lokale myndigheder, befolkningen og berørte parter i nærheden af et atomanlæg. Denne forpligtelse omfatter sikring af, at den kompetente tilsynsmyndighed og licensindehaverne leverer information inden for deres kompetenceområder. Der skal stilles information til rådighed for offentligheden i overensstemmelse med relevant lovgivning og internationale instrumenter, forudsat at dette ikke udgør en trussel for andre overordnede interesser, eksempelvis for så vidt angår sikkerhed, der er anerkendt i relevant lovgivning eller internationale instrumenter.

---

(24)  Rådets forordning (Euratom) nr. 237/2014 af 13. december 2013 om oprettelse af et instrument for samarbejde om sikkerhed på det nukleare område (EUT L 77 af 15.3.2014, s. 109).

24

(24)  Rådets forordning (Euratom) nr. 237/2014 af 13. december 2013 om oprettelse af et instrument for samarbejde om sikkerhed på det nukleare område (EUT L 77 af 15.3.2014, s. 109).

24

---

Torsdag den 31. januar 2019

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/692 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/692

---

P8_TA(2019)0047

EU-toldkodeksen: medtagelse af den italienske kommune Campione d'Italia og den italienske del af Luganosøen i Unionens toldområde ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (COM(2018)0259 — C8–0180/2018 — 2018/0123(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 411/53)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0259), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0259),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 33, 114 og 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0180/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 33, 114 og 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0180/2018),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 12. juli 2018 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 12. juli 2018 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. december 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. december 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0368/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0368/2018),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 367 af 10.10.2018, s. 39.

---

P8_TC1-COD(2018)0123

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om ændring af forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2019/474.)

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/693 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/693

---

P8_TA(2019)0048

Visse regler om direkte betalinger og støtte til udvikling af landdistrikterne for årene 2019 og 2020 ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1305/2013 og (EU) nr. 1307/2013 for så vidt angår visse regler om direkte betalinger og støtte til udvikling af landdistrikterne for årene 2019 og 2020 (COM(2018)0817 — C8–0506/2018 — 2018/0414(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 411/54)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0817), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0817),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 42 og 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0506/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 42 og 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0506/2018),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til høring af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til høring af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 14. januar 2019 gav tilsagn om at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 14. januar 2019 gav tilsagn om at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A8-0018/2019), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A8-0018/2019),

| A. | der henviser til, at det på grund af sagens hastende karakter er berettiget at stemme inden udløbet af den i artikel 6 i protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet fastsatte frist på otte uger; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det på grund af sagens hastende karakter er berettiget at stemme inden udløbet af den i artikel 6 i protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet fastsatte frist på otte uger;

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0414

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om ændring af forordning (EU) nr. 1305/2013 og (EU) nr. 1307/2013 for så vidt angår visse regler om direkte betalinger og støtte til udvikling af landdistrikterne for årene 2019 og 2020

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2019/288.)

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/694 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/694

---

P8_TA(2019)0049

Den Dominikanske Republiks tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Østrig, Cypern, Kroatien, Luxembourg, Portugal, Rumænien og Det Forenede Kongerige til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Den Dominikanske Republiks tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2018)0526 — C8-0376/2018 — 2018/0276(NLE))

(Høring)

(2020/C 411/55)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (COM(2018)0526), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (COM(2018)0526),

| — | der henviser til artikel 38, stk. 4, i Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 38, stk. 4, i Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser,

| — | der henviser til artikel 81, stk. 3, samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0376/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 81, stk. 3, samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0376/2018),

| — | der henviser til Domstolens udtalelse (1) om Den Europæiske Unions eksterne enekompetence med hensyn til accept af en tredjestats tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens udtalelse (1) om Den Europæiske Unions eksterne enekompetence med hensyn til accept af en tredjestats tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c og artikel 108, stk. 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c og artikel 108, stk. 8,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0451/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0451/2018),

| 1. | godkender bemyndigelsen af Østrig, Cypern, Kroatien, Luxembourg, Portugal, Rumænien og Det Forenede Kongerige til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Den Dominikanske Republiks tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Det Permanente Bureau under Haagerkonferencen om International Privatret. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens udtalelse af 14. oktober 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/695 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/695

---

P8_TA(2019)0050

Ecuadors og Ukraines tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Østrig til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Ecuadors og Ukraines tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2018)0527 — C8-0375/2018 — 2018/0277(NLE))

(Høring)

(2020/C 411/56)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (COM(2018)0527), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (COM(2018)0527),

| — | der henviser til artikel 38, stk. 4, i Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 38, stk. 4, i Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser,

| — | der henviser til artikel 81, stk. 3, samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0375/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 81, stk. 3, samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0375/2018),

| — | der henviser til Domstolens udtalelse (1) om Den Europæiske Unions eksterne enekompetence med hensyn til accept af en tredjestats tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens udtalelse (1) om Den Europæiske Unions eksterne enekompetence med hensyn til accept af en tredjestats tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c og artikel 108, stk. 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c og artikel 108, stk. 8,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0452/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0452/2018),

| 1. | godkender bemyndigelsen af Østrig til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Ecuadors og Ukraines tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Det Permanente Bureau under Haagerkonferencen om International Privatret. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens udtalelse af 14. oktober 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/696 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/696

---

P8_TA(2019)0051

Honduras' tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Østrig og Rumænien til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Honduras' tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2018)0528 — C8-0377/2018 — 2018/0278(NLE))

(Høring)

(2020/C 411/57)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (COM(2018)0528), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (COM(2018)0528),

| — | der henviser til artikel 38, stk. 4, i Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 38, stk. 4, i Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser,

| — | der henviser til artikel 81, stk. 3, samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0377/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 81, stk. 3, samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0377/2018),

| — | der henviser til Domstolens udtalelse (1) om Den Europæiske Unions eksterne enekompetence med hensyn til accept af en tredjestats tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens udtalelse (1) om Den Europæiske Unions eksterne enekompetence med hensyn til accept af en tredjestats tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c og artikel 108, stk. 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c og artikel 108, stk. 8,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0457/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0457/2018),

| 1. | godkender bemyndigelsen af Østrig og Rumænien til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Honduras' tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Det Permanente Bureau under Haagerkonferencen om International Privatret. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens udtalelse af 14. oktober 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/697 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/697

---

P8_TA(2019)0052

Hvideruslands og Usbekistans tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Østrig, Luxembourg og Rumænien til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Hvideruslands og Usbekistans tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2018)0530 — C8-0378/2018 — 2018/0279(NLE))

(Høring)

(2020/C 411/58)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (COM(2018)0530), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (COM(2018)0530),

| — | der henviser til artikel 38, stk. 4, i Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 38, stk. 4, i Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser,

| — | der henviser til artikel 81, stk. 3 samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0378/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 81, stk. 3 samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0378/2018),

| — | der henviser til Domstolens udtalelse (1) om Den Europæiske Unions eksterne enekompetence med hensyn til accept af en tredjestats tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens udtalelse (1) om Den Europæiske Unions eksterne enekompetence med hensyn til accept af en tredjestats tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c og artikel 108, stk. 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c og artikel 108, stk. 8,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0458/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0458/2018),

| 1. | godkender bemyndigelsen af Østrig, Luxembourg og Rumænien til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Hvideruslands og Usbekistans tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Det Permanente Bureau under Haagerkonferencen om International Privatret. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens udtalelse af 14. oktober 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/698 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/698

---

P8_TA(2019)0053

Associering af de oversøiske lande og territorier med Den Europæiske Union, herunder forbindelser mellem EU, Grønland og Danmark *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Rådets afgørelse om associering af de oversøiske lande og territorier med Den Europæiske Union, herunder forbindelser mellem Den Europæiske Union på den ene side og Grønland og Kongeriget Danmark på den anden side (»associeringsafgørelsen«) (COM(2018)0461 — C8-0379/2018 — 2018/0244(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — høring)

(2020/C 411/59)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2018)0461), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2018)0461),

| — | der henviser til artikel 203 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0379/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 203 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0379/2018),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A8-0480/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A8-0480/2018),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

Ændring 1

Forslag til afgørelse

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | I denne nye afgørelse bør fremhæves de særlige forhold vedrørende samarbejdet med Grønland,
  såsom målet
  om at bevare de nære og
  varige
  forbindelser mellem Unionen, Grønland og Danmark
  , anerkendelsen af
  Grønlands geostrategiske placering, betydningen af politisk dialog mellem Grønland og Unionen, eksistensen af en fiskeripartnerskabsaftale mellem EU og Grønland, og et muligt samarbejde om arktiske spørgsmål.
  Afgørelsen
  bør
  udgøre svar på de globale udfordringer samt bane vej
  for
  udviklingen af en proaktiv dagsorden og fremme gensidige interesser, navnlig
  klimaændringernes stigende indvirkning på menneskelige aktiviteter og miljøet, søtransport, naturressourcer, herunder råvarer og fiskebestande samt forskning og innovation. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

I denne nye afgørelse bør fremhæves de særlige forhold vedrørende samarbejdet med Grønland,
  såsom målet
  om at bevare de nære og
  varige
  forbindelser mellem Unionen, Grønland og Danmark
  , anerkendelsen af
  Grønlands geostrategiske placering, betydningen af politisk dialog mellem Grønland og Unionen, eksistensen af en fiskeripartnerskabsaftale mellem EU og Grønland, og et muligt samarbejde om arktiske spørgsmål.
  Afgørelsen
  bør
  udgøre svar på de globale udfordringer samt bane vej
  for
  udviklingen af en proaktiv dagsorden og fremme gensidige interesser, navnlig
  klimaændringernes stigende indvirkning på menneskelige aktiviteter og miljøet, søtransport, naturressourcer, herunder råvarer og fiskebestande samt forskning og innovation.

| (6) | I denne nye afgørelse bør fremhæves de særlige forhold vedrørende samarbejdet med Grønland
  . Rådet vedtog i 2003
  ,
  at Unionens fremtidige forbindelser med Grønland efter 2006 skulle baseres på et bredtfavnende partnerskab for bæredygtig udvikling, som skulle omfatte en specifik fiskeriaftale, der skulle forhandles efter de almindelige regler og principper for sådanne aftaler. Den fælles erklæring fra Den Europæiske Union på den ene side og Grønlands Landsstyre og den danske regering på den anden side om forbindelserne mellem Unionen og Grønland, der blev undertegnet i Bruxelles den 19. marts 2015, mindede ligeledes om de historiske, politiske, økonomiske og kulturelle bånd mellem Unionen og Grønland og understregede behovet for at styrke forbindelserne og samarbejdet på grundlag af fælles interesser. Partnerskabet i henhold til denne nye afgørelse bør derfor sigte mod
  at bevare de nære og
  vedvarende
  forbindelser mellem Unionen, Grønland og Danmark
  og bør bidrage til at imødegå globale udfordringer ved at udvikle en dynamisk dagsorden og søge fælles interesser. I afgørelsen bør understreges de særlige forhold vedrørende samarbejdet med Grønland, samtidig med at
  Grønlands geostrategiske placering, betydningen af politisk dialog mellem Grønland og Unionen, eksistensen af en fiskeripartnerskabsaftale mellem EU og Grønland, og et muligt samarbejde om arktiske spørgsmål
  anerkendes
  .
  Den
  bør
  navnlig tage højde
  for klimaændringernes stigende indvirkning på menneskelige aktiviteter og miljøet, søtransport, naturressourcer, herunder råvarer og fiskebestande samt forskning og innovation. |
| --- | --- |

(6)

I denne nye afgørelse bør fremhæves de særlige forhold vedrørende samarbejdet med Grønland
  . Rådet vedtog i 2003
  ,
  at Unionens fremtidige forbindelser med Grønland efter 2006 skulle baseres på et bredtfavnende partnerskab for bæredygtig udvikling, som skulle omfatte en specifik fiskeriaftale, der skulle forhandles efter de almindelige regler og principper for sådanne aftaler. Den fælles erklæring fra Den Europæiske Union på den ene side og Grønlands Landsstyre og den danske regering på den anden side om forbindelserne mellem Unionen og Grønland, der blev undertegnet i Bruxelles den 19. marts 2015, mindede ligeledes om de historiske, politiske, økonomiske og kulturelle bånd mellem Unionen og Grønland og understregede behovet for at styrke forbindelserne og samarbejdet på grundlag af fælles interesser. Partnerskabet i henhold til denne nye afgørelse bør derfor sigte mod
  at bevare de nære og
  vedvarende
  forbindelser mellem Unionen, Grønland og Danmark
  og bør bidrage til at imødegå globale udfordringer ved at udvikle en dynamisk dagsorden og søge fælles interesser. I afgørelsen bør understreges de særlige forhold vedrørende samarbejdet med Grønland, samtidig med at
  Grønlands geostrategiske placering, betydningen af politisk dialog mellem Grønland og Unionen, eksistensen af en fiskeripartnerskabsaftale mellem EU og Grønland, og et muligt samarbejde om arktiske spørgsmål
  anerkendes
  .
  Den
  bør
  navnlig tage højde
  for klimaændringernes stigende indvirkning på menneskelige aktiviteter og miljøet, søtransport, naturressourcer, herunder råvarer og fiskebestande samt forskning og innovation.

Ændring 2

Forslag til afgørelse

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Med henblik på at understrege betydningen af at tackle klimaforandringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til integration af klimatiltag i Unionens politikker og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet skal bidrage til opfyldelsen af klimamålsætninger. Foranstaltninger i medfør af dette program forventes at bidrage med
  20
   % af programmets samlede finansieringsramme til klimamålsætningerne. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under gennemførelsen af programmet og på ny vurderet som led i dets midtvejsevaluering og revisionsprocedurer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Med henblik på at understrege betydningen af at tackle klimaforandringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til integration af klimatiltag i Unionens politikker og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet skal bidrage til opfyldelsen af klimamålsætninger. Foranstaltninger i medfør af dette program forventes at bidrage med
  20
   % af programmets samlede finansieringsramme til klimamålsætningerne. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under gennemførelsen af programmet og på ny vurderet som led i dets midtvejsevaluering og revisionsprocedurer.

| (16) | Med henblik på at understrege betydningen af at tackle klimaforandringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til integration af klimatiltag i Unionens politikker og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet skal bidrage til opfyldelsen af klimamålsætninger. Foranstaltninger i medfør af dette program forventes at bidrage med
  30
   % af programmets samlede finansieringsramme til klimamålsætningerne. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under gennemførelsen af programmet og på ny vurderet som led i dets midtvejsevaluering og revisionsprocedurer. |
| --- | --- |

(16)

Med henblik på at understrege betydningen af at tackle klimaforandringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling vil programmet bidrage til integration af klimatiltag i Unionens politikker og til opnåelsen af det overordnede mål, nemlig at 25 % af udgifterne i EU-budgettet skal bidrage til opfyldelsen af klimamålsætninger. Foranstaltninger i medfør af dette program forventes at bidrage med
  30
   % af programmets samlede finansieringsramme til klimamålsætningerne. Relevante foranstaltninger vil blive identificeret under gennemførelsen af programmet og på ny vurderet som led i dets midtvejsevaluering og revisionsprocedurer.

Ændring 3

Forslag til afgørelse

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | Unionen og OLT'erne anerkender den særlige betydning af uddannelse og erhvervsuddannelse som en løftestang for OLT'ernes bæredygtige udvikling. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

Unionen og OLT'erne anerkender den særlige betydning af uddannelse og erhvervsuddannelse som en løftestang for OLT'ernes bæredygtige udvikling.

| (18) | Unionen og OLT'erne anerkender den særlige betydning af uddannelse og erhvervsuddannelse som en løftestang for OLT'ernes bæredygtige udvikling
  , navnlig i de områder, hvor det generelle uddannelsesniveau er temmelig lavt
  . |
| --- | --- |

(18)

Unionen og OLT'erne anerkender den særlige betydning af uddannelse og erhvervsuddannelse som en løftestang for OLT'ernes bæredygtige udvikling
  , navnlig i de områder, hvor det generelle uddannelsesniveau er temmelig lavt
  .

Ændring 4

Forslag til afgørelse

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bør tage højde for og bidrage til bevarelsen af OLT'ernes kulturelle mangfoldighed og identitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bør tage højde for og bidrage til bevarelsen af OLT'ernes kulturelle mangfoldighed og identitet.

| (19) | Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bør tage højde for og bidrage til bevarelsen af OLT'ernes kulturelle mangfoldighed og identitet.
  Den bør også være særligt opmærksom på og bidrage til at fremme og håndhæve OLT'ernes oprindelige folks rettigheder. |
| --- | --- |

(19)

Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bør tage højde for og bidrage til bevarelsen af OLT'ernes kulturelle mangfoldighed og identitet.
  Den bør også være særligt opmærksom på og bidrage til at fremme og håndhæve OLT'ernes oprindelige folks rettigheder.

Ændring 5

Forslag til afgørelse

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | Handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde mellem Unionen og OLT'erne bør bidrage til målet om bæredygtig økonomisk udvikling, social udvikling og miljøbeskyttelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde mellem Unionen og OLT'erne bør bidrage til målet om bæredygtig økonomisk udvikling, social udvikling og miljøbeskyttelse.

| (20) | Handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde mellem Unionen og OLT'erne bør bidrage til målet om bæredygtig økonomisk udvikling, social udvikling og miljøbeskyttelse
  i overensstemmelse med målene for bæredygtig udvikling
  . |
| --- | --- |

(20)

Handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde mellem Unionen og OLT'erne bør bidrage til målet om bæredygtig økonomisk udvikling, social udvikling og miljøbeskyttelse
  i overensstemmelse med målene for bæredygtig udvikling
  .

Ændring 6

Forslag til afgørelse

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | Denne afgørelse bør resultere i mere fleksible oprindelsesregler, herunder nye muligheder for oprindelseskumulation. Kumulation bør ikke kun være en mulighed for OLT'er og lande med økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA-lande), men bør på visse betingelser også gælde produkter fra lande, som er omfattet af en frihandelsaftale med Unionen, samt, også på visse betingelser, produkter, som indføres told- og kvotefrit i Unionen under den generelle toldpræferenceordning.
  Det
  er
  nødvendigt
  at
  opstille betingelser for at undgå
  handelsfordrejning og sikre, at kumulationsordningerne fungerer efter hensigten. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

Denne afgørelse bør resultere i mere fleksible oprindelsesregler, herunder nye muligheder for oprindelseskumulation. Kumulation bør ikke kun være en mulighed for OLT'er og lande med økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA-lande), men bør på visse betingelser også gælde produkter fra lande, som er omfattet af en frihandelsaftale med Unionen, samt, også på visse betingelser, produkter, som indføres told- og kvotefrit i Unionen under den generelle toldpræferenceordning.
  Det
  er
  nødvendigt
  at
  opstille betingelser for at undgå
  handelsfordrejning og sikre, at kumulationsordningerne fungerer efter hensigten.

| (21) | Denne afgørelse bør resultere i mere fleksible oprindelsesregler, herunder nye muligheder for oprindelseskumulation. Kumulation bør ikke kun være en mulighed for OLT'er og lande med økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA-lande), men bør på visse betingelser også gælde produkter fra lande, som er omfattet af en frihandelsaftale med Unionen, samt, også på visse betingelser, produkter, som indføres told- og kvotefrit i Unionen under den generelle toldpræferenceordning.
  Disse betingelser
  er
  nødvendige for
  at
  skabe en mere robust handelsunion, der kan hindre
  handelsfordrejning og sikre, at kumulationsordningerne fungerer efter hensigten. |
| --- | --- |

(21)

Denne afgørelse bør resultere i mere fleksible oprindelsesregler, herunder nye muligheder for oprindelseskumulation. Kumulation bør ikke kun være en mulighed for OLT'er og lande med økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA-lande), men bør på visse betingelser også gælde produkter fra lande, som er omfattet af en frihandelsaftale med Unionen, samt, også på visse betingelser, produkter, som indføres told- og kvotefrit i Unionen under den generelle toldpræferenceordning.
  Disse betingelser
  er
  nødvendige for
  at
  skabe en mere robust handelsunion, der kan hindre
  handelsfordrejning og sikre, at kumulationsordningerne fungerer efter hensigten.

Ændring 7

Forslag til afgørelse

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | På området finansielle tjenesteydelser bør samarbejdet mellem Unionen og OLT'erne bidrage til opbygningen af et mere sikkert, forsvarligt og gennemsigtigt finansielt system, som er afgørende, hvis den globale finansielle stabilitet skal forbedres og den bæredygtige vækst understøttes. Indsatsen på dette område bør have fokus på konvergens med internationalt vedtagne standarder og tilnærmelse af OLT'ernes lovgivning til EU-retten om finansielle tjenesteydelser. Der bør rettes behørig opmærksomhed mod at styrke den administrative kapacitet hos OLT-myndighederne, herunder på tilsynsområdet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

På området finansielle tjenesteydelser bør samarbejdet mellem Unionen og OLT'erne bidrage til opbygningen af et mere sikkert, forsvarligt og gennemsigtigt finansielt system, som er afgørende, hvis den globale finansielle stabilitet skal forbedres og den bæredygtige vækst understøttes. Indsatsen på dette område bør have fokus på konvergens med internationalt vedtagne standarder og tilnærmelse af OLT'ernes lovgivning til EU-retten om finansielle tjenesteydelser. Der bør rettes behørig opmærksomhed mod at styrke den administrative kapacitet hos OLT-myndighederne, herunder på tilsynsområdet.

| (25) | På området finansielle tjenesteydelser bør samarbejdet mellem Unionen og OLT'erne
  tilstræbe at bekæmpe skattesvig, skatteunddragelse og skatteundgåelse med henblik på at
  bidrage til opbygningen af et mere sikkert, forsvarligt og gennemsigtigt finansielt system, som er afgørende, hvis den globale finansielle stabilitet skal forbedres og den bæredygtige vækst understøttes. Indsatsen på dette område bør have fokus på konvergens med internationalt vedtagne standarder og tilnærmelse af OLT'ernes lovgivning til EU-retten om finansielle tjenesteydelser. Der bør rettes behørig opmærksomhed mod at styrke den administrative kapacitet hos OLT-myndighederne, herunder på tilsynsområdet. |
| --- | --- |

(25)

På området finansielle tjenesteydelser bør samarbejdet mellem Unionen og OLT'erne
  tilstræbe at bekæmpe skattesvig, skatteunddragelse og skatteundgåelse med henblik på at
  bidrage til opbygningen af et mere sikkert, forsvarligt og gennemsigtigt finansielt system, som er afgørende, hvis den globale finansielle stabilitet skal forbedres og den bæredygtige vækst understøttes. Indsatsen på dette område bør have fokus på konvergens med internationalt vedtagne standarder og tilnærmelse af OLT'ernes lovgivning til EU-retten om finansielle tjenesteydelser. Der bør rettes behørig opmærksomhed mod at styrke den administrative kapacitet hos OLT-myndighederne, herunder på tilsynsområdet.

Ændring 8

Forslag til afgørelse

Betragtning 32

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (32) | I denne afgørelse bør der om nødvendigt henvises til [NDICI -forordningen] (instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde) med henblik på gennemførelsen af samarbejdet og derved sikres sammenhæng i forvaltningen på tværs af instrumenter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(32)

I denne afgørelse bør der om nødvendigt henvises til [NDICI -forordningen] (instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde) med henblik på gennemførelsen af samarbejdet og derved sikres sammenhæng i forvaltningen på tværs af instrumenter.

udgår

Ændring 9

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Ved denne afgørelse fastlægges de oversøiske landes og territoriers (OLT'ers) associering med Unionen (»associeringen«), der udgør et partnerskab på grundlag af artikel 198 i TEUF til støtte for OLT'ernes bæredygtige udvikling og til fremme af Unionens værdier og standarder i resten af verden. | 1.   Ved denne afgørelse fastlægges de oversøiske landes og territoriers (OLT'ers) associering med Unionen (»associeringen«), der udgør et partnerskab på grundlag af artikel 198 i TEUF til støtte for OLT'ernes bæredygtige udvikling og til fremme af Unionens værdier
  , principper
  og standarder i resten af verden. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Ved denne afgørelse fastlægges de oversøiske landes og territoriers (OLT'ers) associering med Unionen (»associeringen«), der udgør et partnerskab på grundlag af artikel 198 i TEUF til støtte for OLT'ernes bæredygtige udvikling og til fremme af Unionens værdier og standarder i resten af verden.

1.   Ved denne afgørelse fastlægges de oversøiske landes og territoriers (OLT'ers) associering med Unionen (»associeringen«), der udgør et partnerskab på grundlag af artikel 198 i TEUF til støtte for OLT'ernes bæredygtige udvikling og til fremme af Unionens værdier
  , principper
  og standarder i resten af verden.

Ændring 10

Ændring 10

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1

Artikel 3 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bygger på mål, principper og værdier, som OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, og Unionen har til fælles. | 1.   Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bygger på mål, principper og værdier, som OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, og Unionen har til fælles.
  Den bidrager til opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling som fastlagt i 2030-dagsordenen samt til gennemførelsen af Parisaftalen om klimaændringer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bygger på mål, principper og værdier, som OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, og Unionen har til fælles.

1.   Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bygger på mål, principper og værdier, som OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, og Unionen har til fælles.
  Den bidrager til opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling som fastlagt i 2030-dagsordenen samt til gennemførelsen af Parisaftalen om klimaændringer.

Ændring 11

Ændring 11

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 3

Artikel 3 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Ved gennemførelsen af denne afgørelse følger partnerne gennemsigtigheds- og nærhedsprincippet og imødekommer behovet for effektivitet og tager ligeligt hensyn til de tre grundsten i OLT'ernes bæredygtige udvikling: økonomisk udvikling, social udvikling og miljøbeskyttelse. | 3.   Ved gennemførelsen af denne afgørelse følger partnerne gennemsigtigheds- og nærhedsprincippet og imødekommer behovet for effektivitet og tager ligeligt hensyn til de tre grundsten i OLT'ernes bæredygtige udvikling: økonomisk udvikling, social
  og kulturel
  udvikling og miljøbeskyttelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Ved gennemførelsen af denne afgørelse følger partnerne gennemsigtigheds- og nærhedsprincippet og imødekommer behovet for effektivitet og tager ligeligt hensyn til de tre grundsten i OLT'ernes bæredygtige udvikling: økonomisk udvikling, social udvikling og miljøbeskyttelse.

3.   Ved gennemførelsen af denne afgørelse følger partnerne gennemsigtigheds- og nærhedsprincippet og imødekommer behovet for effektivitet og tager ligeligt hensyn til de tre grundsten i OLT'ernes bæredygtige udvikling: økonomisk udvikling, social
  og kulturel
  udvikling og miljøbeskyttelse.

Ændring 12

Ændring 12

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 4

Artikel 3 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Det overordnede mål med denne afgørelse
  er
  at fremme OLT'ernes økonomiske og sociale udvikling og at etablere nære økonomiske forbindelser mellem OLT'erne og Den Europæiske Union som helhed.
  Associeringen tilstræber at opfylde dette overordnede mål ved at styrke OLT'ernes konkurrenceevne, styrke deres modstandsdygtighed, mindske deres økonomiske og miljømæssige sårbarhed og fremme samarbejdet mellem dem og andre partnere. | 4.   
  I overensstemmelse
  med
  artikel 3, stk. 5, og artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union samt artikel 198 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er
  det overordnede mål med denne afgørelse at fremme OLT'ernes økonomiske og sociale udvikling og at etablere nære økonomiske forbindelser mellem OLT'erne og Den Europæiske Union som helhed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Det overordnede mål med denne afgørelse
  er
  at fremme OLT'ernes økonomiske og sociale udvikling og at etablere nære økonomiske forbindelser mellem OLT'erne og Den Europæiske Union som helhed.
  Associeringen tilstræber at opfylde dette overordnede mål ved at styrke OLT'ernes konkurrenceevne, styrke deres modstandsdygtighed, mindske deres økonomiske og miljømæssige sårbarhed og fremme samarbejdet mellem dem og andre partnere.

4.   
  I overensstemmelse
  med
  artikel 3, stk. 5, og artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union samt artikel 198 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er
  det overordnede mål med denne afgørelse at fremme OLT'ernes økonomiske og sociale udvikling og at etablere nære økonomiske forbindelser mellem OLT'erne og Den Europæiske Union som helhed.

Ændring 13

Ændring 13

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 5 — litra a

Artikel 3 — stk. 5 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | at fremme og støtte samarbejdet med OLT'er |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

a)

at fremme og støtte samarbejdet med OLT'er

at fremme og støtte samarbejdet med OLT'er

udgår

udgår

Ændring 14

Ændring 14

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 5 — litra b

Artikel 3 — stk. 5 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | at støtte
  og samarbejde med Grønland om
  at imødegå
  dets
  væsentlige udfordringer
  såsom at højne uddannelsesniveauet og bidrage til den grønlandske forvaltnings kapacitet til at formulere og gennemføre nationale politikker. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

at støtte
  og samarbejde med Grønland om
  at imødegå
  dets
  væsentlige udfordringer
  såsom at højne uddannelsesniveauet og bidrage til den grønlandske forvaltnings kapacitet til at formulere og gennemføre nationale politikker.

og samarbejde med Grønland om

dets

såsom at højne uddannelsesniveauet og bidrage til den grønlandske forvaltnings kapacitet til at formulere og gennemføre nationale politikker.

| b) | at støtte
  OLT'erne i
  at imødegå
  de
  væsentlige udfordringer
  , de står overfor, herunder uddannelse for Grønlands vedkommende |
| --- | --- |

b)

at støtte
  OLT'erne i
  at imødegå
  de
  væsentlige udfordringer
  , de står overfor, herunder uddannelse for Grønlands vedkommende

OLT'erne i

de

, de står overfor, herunder uddannelse for Grønlands vedkommende

Ændring 15

Ændring 15

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 5 — litra b a (nyt)

Artikel 3 — stk. 5 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | at styrke OLT'ernes modstandsdygtighed og samtidig mindske deres økonomiske og miljømæssige sårbarhed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

at styrke OLT'ernes modstandsdygtighed og samtidig mindske deres økonomiske og miljømæssige sårbarhed

at styrke OLT'ernes modstandsdygtighed og samtidig mindske deres økonomiske og miljømæssige sårbarhed

Ændring 16

Ændring 16

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 5 — litra b b (nyt)

Artikel 3 — stk. 5 — litra b b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | bb) | at forbedre OLT'ernes konkurrenceevne, herunder de sociale standarder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

bb)

bb)

at forbedre OLT'ernes konkurrenceevne, herunder de sociale standarder

at forbedre OLT'ernes konkurrenceevne, herunder de sociale standarder

Ændring 17

Ændring 17

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 5 — litra b c (nyt)

Artikel 3 — stk. 5 — litra b c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | bc) | at fremme OLT'ernes samarbejde med andre partnere. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

bc)

bc)

at fremme OLT'ernes samarbejde med andre partnere.

at fremme OLT'ernes samarbejde med andre partnere.

Ændring 18

Ændring 18

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — stk. 6

Artikel 1 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   I bestræbelserne på at nå disse mål respekterer associeringen de grundlæggende principper om
  frihed,
  demokrati, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, retsstaten, god regeringsførelse og bæredygtig udvikling, som OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, har til fælles. | 6.   I bestræbelserne på at nå disse mål respekterer associeringen de grundlæggende principper om demokrati,
  en rettighedsbaseret tilgang
  ,
  der omfatter alle
  menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, retsstaten, god regeringsførelse og bæredygtig udvikling, som OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, har til fælles.
  Det samme gælder for princippet om ikkeforskelsbehandling på grund af køn, race, etnisk oprindelse, religion, handicap, alder eller seksuel orientering samt om ligestilling mellem mænd og kvinder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   I bestræbelserne på at nå disse mål respekterer associeringen de grundlæggende principper om
  frihed,
  demokrati, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, retsstaten, god regeringsførelse og bæredygtig udvikling, som OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, har til fælles.

6.   I bestræbelserne på at nå disse mål respekterer associeringen de grundlæggende principper om demokrati,
  en rettighedsbaseret tilgang
  ,
  der omfatter alle
  menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, retsstaten, god regeringsførelse og bæredygtig udvikling, som OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, har til fælles.
  Det samme gælder for princippet om ikkeforskelsbehandling på grund af køn, race, etnisk oprindelse, religion, handicap, alder eller seksuel orientering samt om ligestilling mellem mænd og kvinder.

Ændring 19

Ændring 19

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 4 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | I programmerings- og gennemførelsesprocessen, og navnlig i forbindelse med vedtagelsen af dens retningslinjer, tager Kommissionen OLT'ernes begrænsede administrative og menneskelige kapacitet behørigt i betragtning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

I programmerings- og gennemførelsesprocessen, og navnlig i forbindelse med vedtagelsen af dens retningslinjer, tager Kommissionen OLT'ernes begrænsede administrative og menneskelige kapacitet behørigt i betragtning.

I programmerings- og gennemførelsesprocessen, og navnlig i forbindelse med vedtagelsen af dens retningslinjer, tager Kommissionen OLT'ernes begrænsede administrative og menneskelige kapacitet behørigt i betragtning.

Ændring 20

Ændring 20

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 5 — stk. 2 — litra a

Artikel 5 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | økonomisk
  diversificering af OLT'ernes økonomier, herunder deres videre integrering i verdensøkonomien og i de regionale økonomier i det særlige tilfælde med Grønland, behovet for at øge arbejdsstyrkens færdigheder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

økonomisk
  diversificering af OLT'ernes økonomier, herunder deres videre integrering i verdensøkonomien og i de regionale økonomier i det særlige tilfælde med Grønland, behovet for at øge arbejdsstyrkens færdigheder

økonomisk

| a) | bæredygtig
  diversificering af OLT'ernes økonomier, herunder deres videre integrering i verdensøkonomien og i de regionale økonomier i det særlige tilfælde med Grønland, behovet for at øge arbejdsstyrkens færdigheder |
| --- | --- |

a)

bæredygtig
  diversificering af OLT'ernes økonomier, herunder deres videre integrering i verdensøkonomien og i de regionale økonomier i det særlige tilfælde med Grønland, behovet for at øge arbejdsstyrkens færdigheder

bæredygtig

Ændring 21

Ændring 21

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 5 — stk. 2 — litra a a (nyt)

Artikel 5 — stk. 2 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | fremme af en social model af høj kvalitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

fremme af en social model af høj kvalitet

fremme af en social model af høj kvalitet

Ændring 22

Ændring 22

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 5 — stk. 2 — litra e

Artikel 5 — stk. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | fremme af katastroferisikobegrænsning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

fremme af katastroferisikobegrænsning

| e) | fremme af katastroferisikobegrænsning
  under hensyntagen til de prioriteter, der er fastlagt i Sendairammen for perioden 2015-2030 |
| --- | --- |

e)

fremme af katastroferisikobegrænsning
  under hensyntagen til de prioriteter, der er fastlagt i Sendairammen for perioden 2015-2030

under hensyntagen til de prioriteter, der er fastlagt i Sendairammen for perioden 2015-2030

Ændring 23

Ændring 23

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 5 — stk. 2 — litra h a (nyt)

Artikel 5 — stk. 2 — litra h a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ha) | spørgsmålene vedrørende Vestindien og Stillehavsområdet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ha)

ha)

spørgsmålene vedrørende Vestindien og Stillehavsområdet.

spørgsmålene vedrørende Vestindien og Stillehavsområdet.

Ændring 24

Ændring 24

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 7 — stk. 2

Artikel 7 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Unionen og OLT'erne kan med henblik herpå udveksle oplysninger og bedste praksis eller etablere enhver anden form for tæt samarbejde og koordinering med andre partnere som led i OLT'ernes deltagelse i regionale og internationale organisationer og eventuelt gennem internationale aftaler. | 2.   Unionen og OLT'erne kan med henblik herpå udveksle oplysninger og bedste praksis eller etablere enhver anden form for tæt samarbejde og koordinering med andre partnere som led i OLT'ernes deltagelse i regionale og internationale organisationer og eventuelt gennem internationale aftaler
  med henblik på at bidrage til en harmonisk integration af OLT'erne i deres respektive geografiske miljø
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Unionen og OLT'erne kan med henblik herpå udveksle oplysninger og bedste praksis eller etablere enhver anden form for tæt samarbejde og koordinering med andre partnere som led i OLT'ernes deltagelse i regionale og internationale organisationer og eventuelt gennem internationale aftaler.

2.   Unionen og OLT'erne kan med henblik herpå udveksle oplysninger og bedste praksis eller etablere enhver anden form for tæt samarbejde og koordinering med andre partnere som led i OLT'ernes deltagelse i regionale og internationale organisationer og eventuelt gennem internationale aftaler
  med henblik på at bidrage til en harmonisk integration af OLT'erne i deres respektive geografiske miljø
  .

Ændring 25

Ændring 25

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 7 — stk. 3

Artikel 7 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Associeringen tilstræber at støtte samarbejdet mellem OLT'erne og andre partnere på de samarbejdsområder, der er fastsat i denne afgørelses del II og III. Målet med associeringen er i den forbindelse at fremme samarbejdet mellem OLT'erne og regionerne i den yderste periferi, som er nævnt i artikel 349 i TEUF, deres nabolande i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet (AVS-staterne) og ikke-AVS-stater. Med henblik på at opfylde dette mål forbedrer Unionen koordineringen og synergierne mellem de relevante EU-programmer. Unionen
  bestræber sig også på at inddrage
  OLT'erne i sine dialogfora med disses nabolande, hvad enten de er stater eller territorier i eller uden for AVS, og eventuelt med regionerne i den yderste periferi. | 3.   Associeringen tilstræber at støtte samarbejdet mellem OLT'erne og andre partnere på de samarbejdsområder, der er fastsat i denne afgørelses del II og III. Målet med associeringen er i den forbindelse at fremme samarbejdet mellem OLT'erne og regionerne i den yderste periferi, som er nævnt i artikel 349 i TEUF, deres nabolande i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet (AVS-staterne) og ikke-AVS-stater. Med henblik på at opfylde dette mål forbedrer Unionen koordineringen og synergierne mellem de relevante EU-programmer. Unionen
  inddrager
  OLT'erne i sine dialogfora med disses nabolande, hvad enten de er stater eller territorier i eller uden for AVS, og eventuelt med regionerne i den yderste periferi
  , idet den tilbyder at tildele dem status som observatør
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Associeringen tilstræber at støtte samarbejdet mellem OLT'erne og andre partnere på de samarbejdsområder, der er fastsat i denne afgørelses del II og III. Målet med associeringen er i den forbindelse at fremme samarbejdet mellem OLT'erne og regionerne i den yderste periferi, som er nævnt i artikel 349 i TEUF, deres nabolande i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet (AVS-staterne) og ikke-AVS-stater. Med henblik på at opfylde dette mål forbedrer Unionen koordineringen og synergierne mellem de relevante EU-programmer. Unionen
  bestræber sig også på at inddrage
  OLT'erne i sine dialogfora med disses nabolande, hvad enten de er stater eller territorier i eller uden for AVS, og eventuelt med regionerne i den yderste periferi.

3.   Associeringen tilstræber at støtte samarbejdet mellem OLT'erne og andre partnere på de samarbejdsområder, der er fastsat i denne afgørelses del II og III. Målet med associeringen er i den forbindelse at fremme samarbejdet mellem OLT'erne og regionerne i den yderste periferi, som er nævnt i artikel 349 i TEUF, deres nabolande i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet (AVS-staterne) og ikke-AVS-stater. Med henblik på at opfylde dette mål forbedrer Unionen koordineringen og synergierne mellem de relevante EU-programmer. Unionen
  inddrager
  OLT'erne i sine dialogfora med disses nabolande, hvad enten de er stater eller territorier i eller uden for AVS, og eventuelt med regionerne i den yderste periferi
  , idet den tilbyder at tildele dem status som observatør
  .

Ændring 26

Ændring 26

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 7 — stk. 4 — litra a a (nyt)

Artikel 7 — stk. 4 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | styrkelse af OLT'ernes evne til at påvirke vedtagelsen af regionale strategier, der tager hensyn til deres særlige karakteristika, deres potentiale og deres europæiske perspektiv |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

styrkelse af OLT'ernes evne til at påvirke vedtagelsen af regionale strategier, der tager hensyn til deres særlige karakteristika, deres potentiale og deres europæiske perspektiv

styrkelse af OLT'ernes evne til at påvirke vedtagelsen af regionale strategier, der tager hensyn til deres særlige karakteristika, deres potentiale og deres europæiske perspektiv

Ændring 27

Ændring 27

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 9 — overskrift

Artikel 9 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Særbehandling | Særbehandling
  af isolerede OLT'er |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Særbehandling

Særbehandling
  af isolerede OLT'er

af isolerede OLT'er

Ændring 28

Ændring 28

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 9 a (ny)

Artikel 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 9a




  Særbehandling af de mindst udviklede OLT'er





  1.
     
  Associeringen tager hensyn til OLT'ernes forskelligartethed hvad angår deres udviklingsniveau og deres strukturelle begrænsninger.






  2.
     
  Der indføres særbehandling af de mindst udviklede OLT'er.






  3.
     
  For at give de mindst udviklede OLT'er mulighed for at indhente deres udviklingsefterslæb og afhjælpe deres permanente strukturelle begrænsninger tages der tages behørigt hensyn til deres særlige karakteristika i forbindelse med fastsættelsen af omfanget af den finansielle bistand såvel som de betingelser, der er knyttet til den.






  4.
     
  De OLT'er, der betragtes som de mindst udviklede, er Wallis og Futuna. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 9a

Særbehandling af de mindst udviklede OLT'er

1.
     
  Associeringen tager hensyn til OLT'ernes forskelligartethed hvad angår deres udviklingsniveau og deres strukturelle begrænsninger.

2.
     
  Der indføres særbehandling af de mindst udviklede OLT'er.

3.
     
  For at give de mindst udviklede OLT'er mulighed for at indhente deres udviklingsefterslæb og afhjælpe deres permanente strukturelle begrænsninger tages der tages behørigt hensyn til deres særlige karakteristika i forbindelse med fastsættelsen af omfanget af den finansielle bistand såvel som de betingelser, der er knyttet til den.

4.
     
  De OLT'er, der betragtes som de mindst udviklede, er Wallis og Futuna.

Ændring 29

Ændring 29

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 10 — stk. 1

Artikel 10 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Associeringen bygger på en bred dialog og samråd om spørgsmål af gensidig interesse mellem OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, Kommissionen og eventuelt Den Europæiske Investeringsbank (EIB). | 1.   Associeringen bygger på en bred dialog og samråd om spørgsmål af gensidig interesse mellem OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, Kommissionen og
  Europa-Parlamentet samt
  eventuelt Den Europæiske Investeringsbank (EIB). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Associeringen bygger på en bred dialog og samråd om spørgsmål af gensidig interesse mellem OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, Kommissionen og eventuelt Den Europæiske Investeringsbank (EIB).

1.   Associeringen bygger på en bred dialog og samråd om spørgsmål af gensidig interesse mellem OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, Kommissionen og
  Europa-Parlamentet samt
  eventuelt Den Europæiske Investeringsbank (EIB).

Ændring 30

Ændring 30

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 12 — overskrift

Artikel 12 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De ikkestatslige aktørers opgaver | De ikkestatslige aktørers
  og civilsamfundets
  opgaver |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De ikkestatslige aktørers opgaver

De ikkestatslige aktørers
  og civilsamfundets
  opgaver

og civilsamfundets

Ændring 31

Ændring 31

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 12 — stk. 1

Artikel 12 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Ikkestatslige aktører kan spille en rolle i forbindelse med udveksling af oplysninger, samråd vedrørende samarbejdet og navnlig i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af samarbejdsbistand, -projekter og -programmer. De kan få delegeret finansielle forvaltningsbeføjelser til at gennemføre sådanne projekter eller programmer med det formål at støtte lokale udviklingsinitiativer. | 1.   
  Civilsamfundet, den private sektor og
  ikkestatslige aktører kan spille en rolle i forbindelse med udveksling af oplysninger, samråd vedrørende samarbejdet og navnlig i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af samarbejdsbistand, -projekter og -programmer. De kan få delegeret finansielle forvaltningsbeføjelser til at gennemføre sådanne projekter eller programmer med det formål at støtte lokale udviklingsinitiativer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Ikkestatslige aktører kan spille en rolle i forbindelse med udveksling af oplysninger, samråd vedrørende samarbejdet og navnlig i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af samarbejdsbistand, -projekter og -programmer. De kan få delegeret finansielle forvaltningsbeføjelser til at gennemføre sådanne projekter eller programmer med det formål at støtte lokale udviklingsinitiativer.

1.   
  Civilsamfundet, den private sektor og
  ikkestatslige aktører kan spille en rolle i forbindelse med udveksling af oplysninger, samråd vedrørende samarbejdet og navnlig i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af samarbejdsbistand, -projekter og -programmer. De kan få delegeret finansielle forvaltningsbeføjelser til at gennemføre sådanne projekter eller programmer med det formål at støtte lokale udviklingsinitiativer.

Ændring 32

Ændring 32

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 13 — stk. 3

Artikel 13 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Dialogen sætter OLT'erne i stand til at tage fuld del i gennemførelsen af associeringen. | 3.   Dialogen sætter OLT'erne i stand til at tage fuld del i gennemførelsen af associeringen
  , men også til at fastlægge og gennemføre Den Europæiske Unions regionale strategier på de områder, som OLT'erne befinder sig i
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Dialogen sætter OLT'erne i stand til at tage fuld del i gennemførelsen af associeringen.

3.   Dialogen sætter OLT'erne i stand til at tage fuld del i gennemførelsen af associeringen
  , men også til at fastlægge og gennemføre Den Europæiske Unions regionale strategier på de områder, som OLT'erne befinder sig i
  .

Ændring 33

Ændring 33

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 13 — stk. 4

Artikel 13 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Dialogen har bl.a. fokus på specifikke politiske spørgsmål af gensidig interesse eller af generel betydning for opnåelsen af associeringens mål. | 4.   Dialogen har bl.a. fokus på specifikke politiske spørgsmål af gensidig interesse eller af generel betydning for opnåelsen af
  såvel
  associeringens mål
  som målene for bæredygtig udvikling
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Dialogen har bl.a. fokus på specifikke politiske spørgsmål af gensidig interesse eller af generel betydning for opnåelsen af associeringens mål.

4.   Dialogen har bl.a. fokus på specifikke politiske spørgsmål af gensidig interesse eller af generel betydning for opnåelsen af
  såvel
  associeringens mål
  som målene for bæredygtig udvikling
  .

Ændring 34

Ændring 34

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 13 — stk. 5

Artikel 13 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Dialogen med Grønland danner navnlig grundlag for et bredt samarbejde og dialog på områder vedrørende bl.a. energi, klimaændringer og miljø, naturressourcer, herunder råmaterialer og fiskebestande, søtransport, forskning og innovation samt den arktiske dimension af disse spørgsmål. | 5.   Dialogen med Grønland danner navnlig grundlag for et bredt samarbejde og dialog på områder vedrørende bl.a.
  uddannelse,
  energi, klimaændringer og miljø
  , natur
  , naturressourcer, herunder råmaterialer og fiskebestande, søtransport, forskning og innovation samt den arktiske dimension af disse spørgsmål. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Dialogen med Grønland danner navnlig grundlag for et bredt samarbejde og dialog på områder vedrørende bl.a. energi, klimaændringer og miljø, naturressourcer, herunder råmaterialer og fiskebestande, søtransport, forskning og innovation samt den arktiske dimension af disse spørgsmål.

5.   Dialogen med Grønland danner navnlig grundlag for et bredt samarbejde og dialog på områder vedrørende bl.a.
  uddannelse,
  energi, klimaændringer og miljø
  , natur
  , naturressourcer, herunder råmaterialer og fiskebestande, søtransport, forskning og innovation samt den arktiske dimension af disse spørgsmål.

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 13 — stk. 5 a (nyt)

Artikel 13 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Dialogen med OLT'erne i Vestindien har navnlig til formål at styrke den europæiske strategi i det vestindiske område og at samarbejde om spørgsmål vedrørende biodiversitet, klimaændringer, bæredygtig ressourceforvaltning, katastroferisikoforebyggelse og -styring, den sociale dimension samt fremme af god forvaltningspraksis, navnlig på skatteområdet, og bekæmpelse af organiseret kriminalitet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  Dialogen med OLT'erne i Vestindien har navnlig til formål at styrke den europæiske strategi i det vestindiske område og at samarbejde om spørgsmål vedrørende biodiversitet, klimaændringer, bæredygtig ressourceforvaltning, katastroferisikoforebyggelse og -styring, den sociale dimension samt fremme af god forvaltningspraksis, navnlig på skatteområdet, og bekæmpelse af organiseret kriminalitet.

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 13 — stk. 5 b (nyt)

Artikel 13 — stk. 5 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Dialogen med OLT'erne i Stillehavet har navnlig til formål at fastlægge og gennemføre en ambitiøs europæisk strategi i Stillehavsområdet gennem en styrkelse af den europæiske tilstedeværelse og at skabe samarbejde for eksempel om bæredygtig forvaltning af hav- og landressourcer, klimaændringer, energi, miljø og den blå økonomi. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5b.
     
  Dialogen med OLT'erne i Stillehavet har navnlig til formål at fastlægge og gennemføre en ambitiøs europæisk strategi i Stillehavsområdet gennem en styrkelse af den europæiske tilstedeværelse og at skabe samarbejde for eksempel om bæredygtig forvaltning af hav- og landressourcer, klimaændringer, energi, miljø og den blå økonomi.

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 14 — stk. 1 — litra a

Artikel 14 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | der afholdes et årligt
  OLT-EU-dialogforum
  (OLT-EU-forummet) for at samle repræsentanter for OLT'ernes myndigheder, medlemsstaterne
  og
  Kommissionen.
  Medlemmer af
  Europa-Parlamentet, repræsentanter for EIB
  og
  repræsentanter for regionerne i den yderste periferi tilknyttes OLT-EU-forummet, når det er relevant |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

der afholdes et årligt
  OLT-EU-dialogforum
  (OLT-EU-forummet) for at samle repræsentanter for OLT'ernes myndigheder, medlemsstaterne
  og
  Kommissionen.
  Medlemmer af
  Europa-Parlamentet, repræsentanter for EIB
  og
  repræsentanter for regionerne i den yderste periferi tilknyttes OLT-EU-forummet, når det er relevant

OLT-EU-dialogforum

og

Medlemmer af

og

| a) | der afholdes et årligt
  OLT-EU-forum for politisk dialog
  (OLT-EU-forummet) for at samle repræsentanter for OLT'ernes myndigheder, medlemsstaterne, Kommissionen,
  formandskabet for Rådet og
  Europa-Parlamentet.
  Sammenslutningen af OLT'er (OCTA)
  , repræsentanter for EIB, repræsentanter for regionerne i den yderste periferi
  og repræsentanter for tredjelande eller territorier, der er naboer til OLT'er,
  tilknyttes OLT-EU-forummet, når det er relevant |
| --- | --- |

a)

der afholdes et årligt
  OLT-EU-forum for politisk dialog
  (OLT-EU-forummet) for at samle repræsentanter for OLT'ernes myndigheder, medlemsstaterne, Kommissionen,
  formandskabet for Rådet og
  Europa-Parlamentet.
  Sammenslutningen af OLT'er (OCTA)
  , repræsentanter for EIB, repræsentanter for regionerne i den yderste periferi
  og repræsentanter for tredjelande eller territorier, der er naboer til OLT'er,
  tilknyttes OLT-EU-forummet, når det er relevant

OLT-EU-forum for politisk dialog

formandskabet for Rådet og

Sammenslutningen af OLT'er (OCTA)

og repræsentanter for tredjelande eller territorier, der er naboer til OLT'er,

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 14 — stk. 1 — litra b

Artikel 14 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Kommissionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, holder regelmæssigt trilaterale samråd. Disse samråd afholdes mindst
  tre
  gange om året på initiativ af Kommissionen eller på opfordring fra OLT'erne eller de medlemsstater, som de hører under |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

Kommissionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, holder regelmæssigt trilaterale samråd. Disse samråd afholdes mindst
  tre
  gange om året på initiativ af Kommissionen eller på opfordring fra OLT'erne eller de medlemsstater, som de hører under

tre

| b) | Kommissionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, holder regelmæssigt trilaterale samråd. Disse samråd afholdes mindst
  fire
  gange om året på initiativ af Kommissionen eller på opfordring fra OLT'erne eller de medlemsstater, som de hører under |
| --- | --- |

b)

Kommissionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, holder regelmæssigt trilaterale samråd. Disse samråd afholdes mindst
  fire
  gange om året på initiativ af Kommissionen eller på opfordring fra OLT'erne eller de medlemsstater, som de hører under

fire

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Del II — kapitel 1 — overskrift

Del II — kapitel 1 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| MILJØSPØRGSMÅL, KLIMAÆNDRINGER, HAVE OG KATASTROFERISIKOBEGRÆNSNING | (Vedrører ikke den danske tekst) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

MILJØSPØRGSMÅL, KLIMAÆNDRINGER, HAVE OG KATASTROFERISIKOBEGRÆNSNING

(Vedrører ikke den danske tekst)

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 15 — afsnit 1– indledning

Artikel 15 — afsnit 1– indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området miljø, klimaændringer
  og
  katastroferisikobegrænsning vedrøre: | Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området miljø, klimaændringer, katastroferisikobegrænsning
  og forbedring af modstandsdygtigheden
  vedrøre: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området miljø, klimaændringer
  og
  katastroferisikobegrænsning vedrøre:

og

Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området miljø, klimaændringer, katastroferisikobegrænsning
  og forbedring af modstandsdygtigheden
  vedrøre:

og forbedring af modstandsdygtigheden

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 15 — afsnit 1 — litra c

Artikel 15 — afsnit 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | fremme af bæredygtig ressourceudnyttelse og ressourceeffektivitet
  og tilskyndelse til
  at
  holde økonomisk vækst og miljøødelæggelse adskilt og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

fremme af bæredygtig ressourceudnyttelse og ressourceeffektivitet
  og tilskyndelse til
  at
  holde økonomisk vækst og miljøødelæggelse adskilt og

og tilskyndelse til

holde økonomisk vækst og miljøødelæggelse adskilt og

| c) | fremme af bæredygtig ressourceudnyttelse og ressourceeffektivitet
  med henblik på
  at
  opnå en lavemissionsøkonomi baseret på strategier for en retfærdig overgang og |
| --- | --- |

c)

fremme af bæredygtig ressourceudnyttelse og ressourceeffektivitet
  med henblik på
  at
  opnå en lavemissionsøkonomi baseret på strategier for en retfærdig overgang og

med henblik på

opnå en lavemissionsøkonomi baseret på strategier for en retfærdig overgang og

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 16 — afsnit 1 — litra e a (nyt)

Artikel 16 — afsnit 1 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | håndtering af problemer i forbindelse med jordforringelse, herunder den stigende vandstand i havene og jordforurening. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

håndtering af problemer i forbindelse med jordforringelse, herunder den stigende vandstand i havene og jordforurening.

håndtering af problemer i forbindelse med jordforringelse, herunder den stigende vandstand i havene og jordforurening.

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 17 — afsnit 1

Artikel 17 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig skovforvaltning vedrøre fremme af bevarelse og bæredygtig forvaltning af skove, herunder deres rolle med hensyn til beskyttelse af miljøet mod erosion og kontrol med ørkendannelse, skovplantning og forvaltning af eksport af træ. | Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig skovforvaltning vedrøre fremme af bevarelse og bæredygtig forvaltning af skove, herunder deres rolle med hensyn til beskyttelse af miljøet mod erosion og kontrol med ørkendannelse, skovplantning og forvaltning af eksport af træ
  , og bekæmpelse af ulovlig skovhugst
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig skovforvaltning vedrøre fremme af bevarelse og bæredygtig forvaltning af skove, herunder deres rolle med hensyn til beskyttelse af miljøet mod erosion og kontrol med ørkendannelse, skovplantning og forvaltning af eksport af træ.

Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig skovforvaltning vedrøre fremme af bevarelse og bæredygtig forvaltning af skove, herunder deres rolle med hensyn til beskyttelse af miljøet mod erosion og kontrol med ørkendannelse, skovplantning og forvaltning af eksport af træ
  , og bekæmpelse af ulovlig skovhugst
  .

, og bekæmpelse af ulovlig skovhugst

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 18 — stk. 1 — litra b

Artikel 18 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | samordning af økonomiske og sociale aktiviteter såsom fiskeri og akvakultur, turisme, og søtransport og landbrug med hav- og kystzonernes potentielle muligheder, hvad angår vedvarende energi og råstoffer, under samtidig hensyntagen til konsekvenserne af klimaændringer og menneskelige aktiviteter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

samordning af økonomiske og sociale aktiviteter såsom fiskeri og akvakultur, turisme, og søtransport og landbrug med hav- og kystzonernes potentielle muligheder, hvad angår vedvarende energi og råstoffer, under samtidig hensyntagen til konsekvenserne af klimaændringer og menneskelige aktiviteter.

| b) | samordning af økonomiske og sociale aktiviteter såsom fiskeri og akvakultur, turisme, og søtransport og
  bæredygtigt
  landbrug med hav- og kystzonernes potentielle muligheder, hvad angår vedvarende energi og råstoffer, under samtidig hensyntagen til konsekvenserne af klimaændringer og menneskelige aktiviteter. |
| --- | --- |

b)

samordning af økonomiske og sociale aktiviteter såsom fiskeri og akvakultur, turisme, og søtransport og
  bæredygtigt
  landbrug med hav- og kystzonernes potentielle muligheder, hvad angår vedvarende energi og råstoffer, under samtidig hensyntagen til konsekvenserne af klimaændringer og menneskelige aktiviteter.

bæredygtigt

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 23 — stk. 1 — litra c

Artikel 23 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | udvikling og styrkelse af miljøbeskyttelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

udvikling og styrkelse af miljøbeskyttelse

| c) | udvikling og styrkelse af
  menneskerettighederne samt social beskyttelse og
  miljøbeskyttelse |
| --- | --- |

c)

udvikling og styrkelse af
  menneskerettighederne samt social beskyttelse og
  miljøbeskyttelse

menneskerettighederne samt social beskyttelse og

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 24 — stk. 1 — litra b

Artikel 24 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | bidrag til partnerlandenes indsats for at opfylde deres forpligtelser vedrørende klimaændringer i overensstemmelse med Parisaftalen om klimaændringer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

bidrag til partnerlandenes indsats for at opfylde deres forpligtelser vedrørende klimaændringer i overensstemmelse med Parisaftalen om klimaændringer

| b) | bidrag til partnerlandenes indsats for at opfylde deres forpligtelser vedrørende klimaændringer i overensstemmelse med Parisaftalen om klimaændringer
  og med målene for bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

b)

bidrag til partnerlandenes indsats for at opfylde deres forpligtelser vedrørende klimaændringer i overensstemmelse med Parisaftalen om klimaændringer
  og med målene for bæredygtig udvikling

og med målene for bæredygtig udvikling

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Del II –kapitel 4 — overskrift

Del II –kapitel 4 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| UNGE, SKOLE- OG ERHVERVSUDDANNELSE, SUNDHED, BESKÆFTIGELSE, SOCIAL SIKRING, FØDEVARESIKKERHED OG FØDEVARESIKRING | UNGE,
  KVINDER,
  SKOLE- OG ERHVERVSUDDANNELSE, SUNDHED, BESKÆFTIGELSE, SOCIAL SIKRING, FØDEVARESIKKERHED OG FØDEVARESIKRING |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

UNGE, SKOLE- OG ERHVERVSUDDANNELSE, SUNDHED, BESKÆFTIGELSE, SOCIAL SIKRING, FØDEVARESIKKERHED OG FØDEVARESIKRING

UNGE,
  KVINDER,
  SKOLE- OG ERHVERVSUDDANNELSE, SUNDHED, BESKÆFTIGELSE, SOCIAL SIKRING, FØDEVARESIKKERHED OG FØDEVARESIKRING

KVINDER,

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 32 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 32 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Unionen og OLT’erne samarbejder for at sikre, at unge kommer aktivt på arbejdsmarkedet, for at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Unionen og OLT’erne samarbejder for at sikre, at unge kommer aktivt på arbejdsmarkedet, for at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed.

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 32 a (ny)

Artikel 32 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 32a




  Ligestilling mellem mænd og kvinder





  1.
     
  Unionen sikrer, at ligestilling og lighed mellem mænd og kvinder i OLT'erne samt styrkelse af kvinders position og lige politiske og økonomiske muligheder for kvinder fremmes.






  2.
     
  Associeringen sigter mod at beskytte kvinders og pigers rettigheder, herunder mod alle former for vold.






  3.
     
  Associeringen sigter ligeledes mod at fremme styrkelsen af kvinders position, navnlig i deres rolle som aktører inden for bæredygtig udvikling og i det økonomiske og finansielle miljø.




  Alle initiativer skal tage hensyn til kønsdimensionen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 32a

Ligestilling mellem mænd og kvinder

1.
     
  Unionen sikrer, at ligestilling og lighed mellem mænd og kvinder i OLT'erne samt styrkelse af kvinders position og lige politiske og økonomiske muligheder for kvinder fremmes.

2.
     
  Associeringen sigter mod at beskytte kvinders og pigers rettigheder, herunder mod alle former for vold.

3.
     
  Associeringen sigter ligeledes mod at fremme styrkelsen af kvinders position, navnlig i deres rolle som aktører inden for bæredygtig udvikling og i det økonomiske og finansielle miljø.

Alle initiativer skal tage hensyn til kønsdimensionen.

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 33 — stk. 1 — litra b

Artikel 33 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | støtte til OLT'erne i arbejdet med at udforme og gennemføre uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikker. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

støtte til OLT'erne i arbejdet med at udforme og gennemføre uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikker.

| b) | støtte til OLT'erne i arbejdet med at udforme og gennemføre uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikker
  og |
| --- | --- |

b)

støtte til OLT'erne i arbejdet med at udforme og gennemføre uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikker
  og

og

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 33 — stk. 1 — litra b a (nyt)

Artikel 33 — stk. 1 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | støtte til OLT'ernes deltagelse i og adgang til Erasmus+-programmet ved at tilskynde til og øge mobiliteten for deres potentielle støttemodtagere fra og til OLT'erne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

støtte til OLT'ernes deltagelse i og adgang til Erasmus+-programmet ved at tilskynde til og øge mobiliteten for deres potentielle støttemodtagere fra og til OLT'erne.

støtte til OLT'ernes deltagelse i og adgang til Erasmus+-programmet ved at tilskynde til og øge mobiliteten for deres potentielle støttemodtagere fra og til OLT'erne.

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 38 — overskrift

Artikel 38 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Scenekunst | Billedkunst |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Scenekunst

Scenekunst

Billedkunst

Billedkunst

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 38 — stk. 1 — indledning

Artikel 38 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på
  området scenekunst
  vedrøre: | Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på
  billedkunstområdet
  vedrøre: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på
  området scenekunst
  vedrøre:

området scenekunst

Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på
  billedkunstområdet
  vedrøre:

billedkunstområdet

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 38 — stk. 1 — litra a

Artikel 38 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | fremme af øget kontakt mellem udøvende
  scenekunstnere
  på områder såsom professionel udveksling og uddannelse, herunder deltagelse i prøver, udvikling af netværk og fremme af netværkssamarbejde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

fremme af øget kontakt mellem udøvende
  scenekunstnere
  på områder såsom professionel udveksling og uddannelse, herunder deltagelse i prøver, udvikling af netværk og fremme af netværkssamarbejde

scenekunstnere

| a) | fremme af øget kontakt mellem udøvende
  billedkunstnere
  på områder såsom professionel udveksling og uddannelse, herunder deltagelse i prøver, udvikling af netværk og fremme af netværkssamarbejde
  gennem en tilstrækkelig finansiel støtte |
| --- | --- |

a)

fremme af øget kontakt mellem udøvende
  billedkunstnere
  på områder såsom professionel udveksling og uddannelse, herunder deltagelse i prøver, udvikling af netværk og fremme af netværkssamarbejde
  gennem en tilstrækkelig finansiel støtte

billedkunstnere

gennem en tilstrækkelig finansiel støtte

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 38 — stk. 1 — litra a a (nyt)

Artikel 38 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | fremme af kunstneriske produktioner fra OLT'erne i Unionen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

fremme af kunstneriske produktioner fra OLT'erne i Unionen

fremme af kunstneriske produktioner fra OLT'erne i Unionen

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 39 — stk. 1 — indledning

Artikel 39 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området materiel og immateriel kulturarv og historiske monumenter rettet mod at give mulighed for at fremme udveksling af ekspertise og bedste praksis gennem: | Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området materiel og immateriel kulturarv og historiske monumenter rettet mod at give mulighed for at fremme udveksling af ekspertise og bedste praksis
  og bæredygtig udnyttelse af lokaliteterne
  gennem: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området materiel og immateriel kulturarv og historiske monumenter rettet mod at give mulighed for at fremme udveksling af ekspertise og bedste praksis gennem:

Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området materiel og immateriel kulturarv og historiske monumenter rettet mod at give mulighed for at fremme udveksling af ekspertise og bedste praksis
  og bæredygtig udnyttelse af lokaliteterne
  gennem:

og bæredygtig udnyttelse af lokaliteterne

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 39 — stk. 1 — litra d a (nyt)

Artikel 39 — stk. 1 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | forbedring af kendskabet til samt bevarelsen og udnyttelsen af OLT'ernes materielle og immaterielle kulturarv. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

forbedring af kendskabet til samt bevarelsen og udnyttelsen af OLT'ernes materielle og immaterielle kulturarv.

forbedring af kendskabet til samt bevarelsen og udnyttelsen af OLT'ernes materielle og immaterielle kulturarv.

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Del II — kapitel 6 — overskrift

Del II — kapitel 6 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| BEKÆMPELSE AF ORGANISERET KRIMINALITET | FREMME AF RETSSTATSPRINCIPPET |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

BEKÆMPELSE AF ORGANISERET KRIMINALITET

BEKÆMPELSE AF ORGANISERET KRIMINALITET

FREMME AF RETSSTATSPRINCIPPET

FREMME AF RETSSTATSPRINCIPPET

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 40 a (ny)

Artikel 40 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 40 a




  Fremme af retsstatsprincippet





  1.
     
  Associeringen sigter mod at fremme principperne om demokrati og retsstat og respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, som den bygger på, gennem dialog og samarbejde mellem Unionen og OLT'erne.






  2.
     
  OLT'erne er som Unionens fremskudte forposter vigtige aktører for formidlingen af Unionens værdier og principper i deres respektive region. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 40 a

Fremme af retsstatsprincippet

1.
     
  Associeringen sigter mod at fremme principperne om demokrati og retsstat og respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, som den bygger på, gennem dialog og samarbejde mellem Unionen og OLT'erne.

2.
     
  OLT'erne er som Unionens fremskudte forposter vigtige aktører for formidlingen af Unionens værdier og principper i deres respektive region.

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 41 — overskrift

Artikel 41 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption | Bekæmpelse
  og forebyggelse
  af organiseret kriminalitet, menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption

Bekæmpelse
  og forebyggelse
  af organiseret kriminalitet, menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption

og forebyggelse

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — stk. 1 — indledning

Artikel 1 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området organiseret kriminalitet omfatte: | 1.   Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området organiseret kriminalitet
  og forebyggelse heraf
  omfatte: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området organiseret kriminalitet omfatte:

1.   Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området organiseret kriminalitet
  og forebyggelse heraf
  omfatte:

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 42 a (ny)

Artikel 42 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 42a




  Forhandling af handelsaftaler med tredjelande




  Hvor forhandlingen af en handels- eller fiskeriaftaler med tredjelande truer med at forvolde alvorlig skade på OLT'ernes regionale integration eller følsomme sektorer, foretager Kommissionen en konsekvensanalyse, der tager hensyn til den samlede virkning af disse aftaler på OLT'ernes økonomier. Når denne analyse er gennemført, fremsender Kommissionen resultatet heraf til Europa-Parlamentet, Rådet og de statslige og lokale myndigheder i OLT'erne, før de pågældende internationale aftaler indgås. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 42a

Forhandling af handelsaftaler med tredjelande

Hvor forhandlingen af en handels- eller fiskeriaftaler med tredjelande truer med at forvolde alvorlig skade på OLT'ernes regionale integration eller følsomme sektorer, foretager Kommissionen en konsekvensanalyse, der tager hensyn til den samlede virkning af disse aftaler på OLT'ernes økonomier. Når denne analyse er gennemført, fremsender Kommissionen resultatet heraf til Europa-Parlamentet, Rådet og de statslige og lokale myndigheder i OLT'erne, før de pågældende internationale aftaler indgås.

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 53 — stk. 2

Artikel 53 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Det handelsrelaterede samarbejde rettes mod at støtte det endelige mål for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC)
  og
  gennemførelsen af Parisaftalen. Det kan også udvides til at omfatte samarbejde om andre handelsrelaterede multilaterale miljøaftaler såsom konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter. | 2.   Det handelsrelaterede samarbejde rettes mod at støtte det endelige mål for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), gennemførelsen af Parisaftalen
  og målene for bæredygtig udvikling
  . Det kan også udvides til at omfatte samarbejde om andre handelsrelaterede multilaterale miljøaftaler såsom konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Det handelsrelaterede samarbejde rettes mod at støtte det endelige mål for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC)
  og
  gennemførelsen af Parisaftalen. Det kan også udvides til at omfatte samarbejde om andre handelsrelaterede multilaterale miljøaftaler såsom konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter.

2.   Det handelsrelaterede samarbejde rettes mod at støtte det endelige mål for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), gennemførelsen af Parisaftalen
  og målene for bæredygtig udvikling
  . Det kan også udvides til at omfatte samarbejde om andre handelsrelaterede multilaterale miljøaftaler såsom konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter.

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 59 — stk. 1 — afsnit 4

Artikel 59 — stk. 1 — afsnit 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.
     
  støtte, der ydes ved hjælp af statsmidler af et OLT, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder, i det omfang den har en betydelig negativ indvirkning på handelen og investeringerne. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.
     
  støtte, der ydes ved hjælp af statsmidler af et OLT, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder, i det omfang den har en betydelig negativ indvirkning på handelen og investeringerne.

udgår

udgår

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 70 — stk. 1

Artikel 70 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Unionen og OLT'erne bestræber sig på at sikre, at internationalt anerkendte standarder for regulering og tilsyn i sektoren for finansielle tjenesteydelser og for bekæmpelse af skattesvig og
  -unddragelse
  gennemføres og anvendes på deres territorium. Disse internationalt anerkendte standarder er bl.a. Baselkomitéens »Core Principles for Effective Banking Supervision«, Den Internationale Forsikringstilsynsorganisations »Insurance Core Principles«, Den Internationale Børstilsynsorganisations »Objectives and Principles of Securities Regulation«, OECD's aftale om udveksling af oplysninger i skattesager, G20-landenes erklæring om gennemsigtighed og udveksling af oplysninger til skatteformål og Rådet for Finansiel Stabilitets liste over nøglekarakteristika for effektive afviklingsordninger for finansielle institutioner. | Unionen og OLT'erne bestræber sig på at sikre, at internationalt anerkendte standarder for regulering og tilsyn i sektoren for finansielle tjenesteydelser og for bekæmpelse af skattesvig
  , skatteunddragelse
  og
  skatteundgåelse
  gennemføres og anvendes på deres territorium. Disse internationalt anerkendte standarder er bl.a. Baselkomitéens »Core Principles for Effective Banking Supervision«, Den Internationale Forsikringstilsynsorganisations »Insurance Core Principles«, Den Internationale Børstilsynsorganisations »Objectives and Principles of Securities Regulation«, OECD's aftale om udveksling af oplysninger i skattesager, G20-landenes erklæring om gennemsigtighed og udveksling af oplysninger til skatteformål og Rådet for Finansiel Stabilitets liste over nøglekarakteristika for effektive afviklingsordninger for finansielle institutioner
  samt endvidere De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og protokollerne hertil
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Unionen og OLT'erne bestræber sig på at sikre, at internationalt anerkendte standarder for regulering og tilsyn i sektoren for finansielle tjenesteydelser og for bekæmpelse af skattesvig og
  -unddragelse
  gennemføres og anvendes på deres territorium. Disse internationalt anerkendte standarder er bl.a. Baselkomitéens »Core Principles for Effective Banking Supervision«, Den Internationale Forsikringstilsynsorganisations »Insurance Core Principles«, Den Internationale Børstilsynsorganisations »Objectives and Principles of Securities Regulation«, OECD's aftale om udveksling af oplysninger i skattesager, G20-landenes erklæring om gennemsigtighed og udveksling af oplysninger til skatteformål og Rådet for Finansiel Stabilitets liste over nøglekarakteristika for effektive afviklingsordninger for finansielle institutioner.

-unddragelse

Unionen og OLT'erne bestræber sig på at sikre, at internationalt anerkendte standarder for regulering og tilsyn i sektoren for finansielle tjenesteydelser og for bekæmpelse af skattesvig
  , skatteunddragelse
  og
  skatteundgåelse
  gennemføres og anvendes på deres territorium. Disse internationalt anerkendte standarder er bl.a. Baselkomitéens »Core Principles for Effective Banking Supervision«, Den Internationale Forsikringstilsynsorganisations »Insurance Core Principles«, Den Internationale Børstilsynsorganisations »Objectives and Principles of Securities Regulation«, OECD's aftale om udveksling af oplysninger i skattesager, G20-landenes erklæring om gennemsigtighed og udveksling af oplysninger til skatteformål og Rådet for Finansiel Stabilitets liste over nøglekarakteristika for effektive afviklingsordninger for finansielle institutioner
  samt endvidere De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og protokollerne hertil
  .

, skatteunddragelse

skatteundgåelse

samt endvidere De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og protokollerne hertil

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 72 — stk. 1 — litra a

Artikel 72 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | passende finansielle ressourcer og passende faglig bistand, der kan styrke OLT'ernes kapacitet til at udforme og gennemføre strategiske og lovgivningsmæssige rammer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

passende finansielle ressourcer og passende faglig bistand, der kan styrke OLT'ernes kapacitet til at udforme og gennemføre strategiske og lovgivningsmæssige rammer

| a) | passende finansielle ressourcer og passende faglig bistand
  i henhold til denne afgørelse
  , der kan styrke OLT'ernes kapacitet til at udforme og gennemføre strategiske og lovgivningsmæssige rammer |
| --- | --- |

a)

passende finansielle ressourcer og passende faglig bistand
  i henhold til denne afgørelse
  , der kan styrke OLT'ernes kapacitet til at udforme og gennemføre strategiske og lovgivningsmæssige rammer

i henhold til denne afgørelse

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 72 — stk. 1 — litra b

Artikel 72 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | langsigtet finansiering til fremme af væksten i den private sektor |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

langsigtet finansiering til fremme af væksten i den private sektor

| b) | langsigtet finansiering
  i henhold til denne afgørelse
  til fremme af væksten i den private sektor |
| --- | --- |

b)

langsigtet finansiering
  i henhold til denne afgørelse
  til fremme af væksten i den private sektor

i henhold til denne afgørelse

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 72 — stk. 1 — litra c

Artikel 72 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | hvis det er relevant, kan
  andre EU-programmer bidrage til foranstaltninger i henhold til denne afgørelse, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger.
  Der kan også i henhold til denne afgørelse ydes bidrag til foranstaltninger, der er omfattet af andre EU-programmer, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger.
  I sådanne tilfælde skal det fremgå af det arbejdsprogram, som omfatter de pågældende foranstaltninger, hvilket regelsæt der finder anvendelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

hvis det er relevant, kan
  andre EU-programmer bidrage til foranstaltninger i henhold til denne afgørelse, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger.
  Der kan også i henhold til denne afgørelse ydes bidrag til foranstaltninger, der er omfattet af andre EU-programmer, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger.
  I sådanne tilfælde skal det fremgå af det arbejdsprogram, som omfatter de pågældende foranstaltninger, hvilket regelsæt der finder anvendelse.

hvis det er relevant, kan

Der kan også i henhold til denne afgørelse ydes bidrag til foranstaltninger, der er omfattet af andre EU-programmer, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger.

| c) | yderligere finansiering gennem
  andre EU-programmer
  med henblik på at
  bidrage til foranstaltninger i henhold til denne afgørelse, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. I sådanne tilfælde skal det fremgå af det arbejdsprogram, som omfatter de pågældende foranstaltninger, hvilket regelsæt der finder anvendelse. |
| --- | --- |

c)

yderligere finansiering gennem
  andre EU-programmer
  med henblik på at
  bidrage til foranstaltninger i henhold til denne afgørelse, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. I sådanne tilfælde skal det fremgå af det arbejdsprogram, som omfatter de pågældende foranstaltninger, hvilket regelsæt der finder anvendelse.

yderligere finansiering gennem

med henblik på at

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 72 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 72 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Der kan også i henhold til denne afgørelse ydes bidrag til foranstaltninger, der er fastsat ved andre EU-programmer, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. I sådanne tilfælde skal det fremgå af det arbejdsprogram, som omfatter de pågældende foranstaltninger, hvilket regelsæt der finder anvendelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Der kan også i henhold til denne afgørelse ydes bidrag til foranstaltninger, der er fastsat ved andre EU-programmer, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. I sådanne tilfælde skal det fremgå af det arbejdsprogram, som omfatter de pågældende foranstaltninger, hvilket regelsæt der finder anvendelse.

Der kan også i henhold til denne afgørelse ydes bidrag til foranstaltninger, der er fastsat ved andre EU-programmer, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. I sådanne tilfælde skal det fremgå af det arbejdsprogram, som omfatter de pågældende foranstaltninger, hvilket regelsæt der finder anvendelse.

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 73 — stk. 1

Artikel 73 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  500 000 000
   EUR i løbende priser. | 1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  669 000 000
   EUR i løbende priser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  500 000 000
   EUR i løbende priser.

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på
  669 000 000
   EUR i løbende priser.

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 74 — stk. 1 — litra a

Artikel 74 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | »programmerbar støtte«: hjælp uden tilbagebetalingspligt, som er tildelt OLT'erne med henblik på finansiering af de territoriale, regionale eller intraregionale strategier og prioriteter, der er fastsat i programmeringsdokumenter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

»programmerbar støtte«: hjælp uden tilbagebetalingspligt, som er tildelt OLT'erne med henblik på finansiering af de territoriale, regionale eller intraregionale strategier og prioriteter, der er fastsat i programmeringsdokumenter

| a) | »programmerbar støtte«: hjælp uden tilbagebetalingspligt, som er tildelt OLT'erne med henblik på finansiering af de territoriale, regionale eller intraregionale strategier og prioriteter, der
  i nødvendigt omfang
  er fastsat i programmeringsdokumenter |
| --- | --- |

a)

»programmerbar støtte«: hjælp uden tilbagebetalingspligt, som er tildelt OLT'erne med henblik på finansiering af de territoriale, regionale eller intraregionale strategier og prioriteter, der
  i nødvendigt omfang
  er fastsat i programmeringsdokumenter

i nødvendigt omfang

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 74 — stk. 1 — litra g

Artikel 74 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | »regional tildeling«:
  et beløb — indeholdt i den regionale tildeling — tildelt programmerbar støtte med henblik på at finansiere intraregionale samarbejdsstrategier og -prioriteter, der involverer
  mindst ét OLT og en eller flere regioner i den yderste periferi som
  omhandlet i artikel 
  349
  i 
  TEUF og/eller en eller flere ikke-AVS-stater eller -territorier. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

»regional tildeling«:
  et beløb — indeholdt i den regionale tildeling — tildelt programmerbar støtte med henblik på at finansiere intraregionale samarbejdsstrategier og -prioriteter, der involverer
  mindst ét OLT og en eller flere regioner i den yderste periferi som
  omhandlet i artikel 
  349
  i 
  TEUF og/eller en eller flere ikke-AVS-stater eller -territorier.

»regional tildeling«:

mindst ét OLT og en eller flere regioner i den yderste periferi som

349

TEUF og/eller en eller flere ikke-AVS-stater eller -territorier.

| g) | »regional tildeling«: et beløb — indeholdt i den regionale tildeling — tildelt programmerbar støtte med henblik på at finansiere intraregionale samarbejdsstrategier og -prioriteter, der involverer
  de enheder, som er
  omhandlet i artikel 
  82
  i 
  denne afgørelse. |
| --- | --- |

g)

»regional tildeling«: et beløb — indeholdt i den regionale tildeling — tildelt programmerbar støtte med henblik på at finansiere intraregionale samarbejdsstrategier og -prioriteter, der involverer
  de enheder, som er
  omhandlet i artikel 
  82
  i 
  denne afgørelse.

de enheder, som er

82

denne afgørelse.

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 74 a (ny)

Artikel 74 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 74a




  Generelt princip




  Medmindre der er fastsat særlige bestemmelser i denne afgørelse, gennemføres Unionens finansielle bistand i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (1a) (»finansforordningen«) og med målene og principperne i denne afgørelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 74a

Generelt princip

Medmindre der er fastsat særlige bestemmelser i denne afgørelse, gennemføres Unionens finansielle bistand i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (1a) (»finansforordningen«) og med målene og principperne i denne afgørelse.

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 75 — stk. 3 — litra a

Artikel 75 — stk. 3 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | gennemføres under behørigt hensyn til OLT'ernes respektive geografiske, sociale og kulturelle kendetegn og deres specifikke potentiale |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

gennemføres under behørigt hensyn til OLT'ernes respektive geografiske, sociale og kulturelle kendetegn og deres specifikke potentiale

| a) | gennemføres under behørigt hensyn til OLT'ernes respektive
  demografiske,
  geografiske
  , økonomiske og finansielle, miljømæssige
  , sociale og kulturelle kendetegn og deres specifikke potentiale |
| --- | --- |

a)

gennemføres under behørigt hensyn til OLT'ernes respektive
  demografiske,
  geografiske
  , økonomiske og finansielle, miljømæssige
  , sociale og kulturelle kendetegn og deres specifikke potentiale

demografiske,

, økonomiske og finansielle, miljømæssige

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 75 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 75 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  EU-finansiering kan ydes via de former for finansiering, der er anført i finansforordningen, navnlig via: |
| | a) | tilskud |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  EU-finansiering kan ydes via de former for finansiering, der er anført i finansforordningen, navnlig via:

a)

a)

tilskud

tilskud

| b) | offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter |
| --- | --- |

b)

b)

offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter

offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter

| c) | budgetstøtte |
| --- | --- |

c)

c)

budgetstøtte

budgetstøtte

| d) | bidrag til trustfonde, som Kommissionen har oprettet i henhold til finansforordningens artikel 234 |
| --- | --- |

d)

d)

bidrag til trustfonde, som Kommissionen har oprettet i henhold til finansforordningens artikel 234

bidrag til trustfonde, som Kommissionen har oprettet i henhold til finansforordningens artikel 234

| e) | finansielle instrumenter |
| --- | --- |

e)

e)

finansielle instrumenter

finansielle instrumenter

| f) | budgetgarantier |
| --- | --- |

f)

f)

budgetgarantier

budgetgarantier

| g) | blanding |
| --- | --- |

g)

g)

blanding

blanding

| h) | finansiel bistand |
| --- | --- |

h)

h)

finansiel bistand

finansiel bistand

| i) | aflønnede eksterne eksperter. |
| --- | --- |

i)

i)

aflønnede eksterne eksperter.

aflønnede eksterne eksperter.

Inden for rammerne af programmerbar støtte ydes Unionens finansielle bistand primært i form af budgetstøtte til OLT'erne.

Inden for rammerne af programmerbar støtte ydes Unionens finansielle bistand primært i form af budgetstøtte til OLT'erne.

I henhold til finansforordningen kan Unionens finansielle bistand også ydes gennem bidrag til internationale, regionale eller nationale fonde, f.eks. fonde, der er etableret eller forvaltes af EIB, til medlemsstater, partnerlande og -regioner eller internationale organisationer, med henblik på at tiltrække fælles finansiering fra en række donorer, eller til fonde, der er oprettet af en eller flere donorer med sigte på fælles gennemførelse af projekter.

I henhold til finansforordningen kan Unionens finansielle bistand også ydes gennem bidrag til internationale, regionale eller nationale fonde, f.eks. fonde, der er etableret eller forvaltes af EIB, til medlemsstater, partnerlande og -regioner eller internationale organisationer, med henblik på at tiltrække fælles finansiering fra en række donorer, eller til fonde, der er oprettet af en eller flere donorer med sigte på fælles gennemførelse af projekter.

Unionens finansielle bistand gennemføres af Kommissionen, som det er fastsat i finansforordningens bestemmelser, direkte af Kommissionens tjenestegrene, EU-delegationer og forvaltningsorganer ved delt forvaltning sammen med medlemsstaterne eller indirekte ved at overdrage budgetgennemførelsesopgaver til de enheder, der er opført i finansforordningen. Disse enheder sikrer overensstemmelse med Unionens optræden udadtil og kan overdrage budgetgennemførelsesopgaver til andre enheder på betingelser svarende til dem, der gælder for Kommissionen.

Unionens finansielle bistand gennemføres af Kommissionen, som det er fastsat i finansforordningens bestemmelser, direkte af Kommissionens tjenestegrene, EU-delegationer og forvaltningsorganer ved delt forvaltning sammen med medlemsstaterne eller indirekte ved at overdrage budgetgennemførelsesopgaver til de enheder, der er opført i finansforordningen. Disse enheder sikrer overensstemmelse med Unionens optræden udadtil og kan overdrage budgetgennemførelsesopgaver til andre enheder på betingelser svarende til dem, der gælder for Kommissionen.

De finansierede foranstaltninger kan gennemføres med parallel eller fælles samfinansiering. I tilfælde af parallel samfinansiering opdeles en aktion i flere tydeligt identificerbare komponenter, der hver især finansieres af de forskellige partnere, som deltager i samfinansieringen, således at finansieringsmidlernes endelige anvendelse altid kan fastslås. I tilfælde af fælles medfinansiering fordeles de samlede omkostninger ved en foranstaltning mellem de partnere, der deltager i medfinansieringen, og midlerne lægges sammen, således at det ikke længere er muligt at identificere finansieringskilden for en specifik del af foranstaltningen. I sådanne tilfælde skal den efterfølgende offentliggørelse af tilskud og offentlige kontrakter, som omhandlet i artikel 38 i finansforordningen, være i overensstemmelse med den bemyndigede enheds regler, hvor det er passende.

De finansierede foranstaltninger kan gennemføres med parallel eller fælles samfinansiering. I tilfælde af parallel samfinansiering opdeles en aktion i flere tydeligt identificerbare komponenter, der hver især finansieres af de forskellige partnere, som deltager i samfinansieringen, således at finansieringsmidlernes endelige anvendelse altid kan fastslås. I tilfælde af fælles medfinansiering fordeles de samlede omkostninger ved en foranstaltning mellem de partnere, der deltager i medfinansieringen, og midlerne lægges sammen, således at det ikke længere er muligt at identificere finansieringskilden for en specifik del af foranstaltningen. I sådanne tilfælde skal den efterfølgende offentliggørelse af tilskud og offentlige kontrakter, som omhandlet i artikel 38 i finansforordningen, være i overensstemmelse med den bemyndigede enheds regler, hvor det er passende.

EU-finansiering genererer eller foranlediger ikke opkrævning af særlige skatter, særlig told eller særlige afgifter.

EU-finansiering genererer eller foranlediger ikke opkrævning af særlige skatter, særlig told eller særlige afgifter.

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 75 a (ny)

Artikel 75 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 75a |
| | Fremførsler, årlige trancher, forpligtelsesbevillinger, tilbagebetalinger og indtægter frembragt via finansielle instrumenter |
| | 1.
     
  I overensstemmelse også med finansforordningens artikel 12, stk. 2, fremføres uudnyttede forpligtelses- og betalingsbevillinger i henhold til denne afgørelse automatisk, og der kan indgås forpligtelser for disse beløb indtil den 31. december i det følgende regnskabsår. Det fremførte beløb anvendes som det første i det følgende regnskabsår. Kommissionen underretter Europa-Parlamentet og Rådet om de forpligtelsesbevillinger, der er fremført i henhold til finansforordningens artikel 12, stk. 6. |
| | 2.
     
  Ud over de regler, der er fastsat i finansforordningens artikel 15 vedrørende genopførelse af bevillinger, genopføres forpligtelsesbevillinger svarende til det beløb af frigørelser, der er foretaget som følge af manglende eller ufuldstændig gennemførelse af en foranstaltning i henhold til denne afgørelse, på den oprindelige budgetpost. Med henblik på denne afgørelse forstås henvisninger i artikel 12, stk. 1, litra b), i forordningen om den flerårige finansielle ramme til finansforordningens artikel 15 som en henvisning til nærværende stykke . |
| | 3.
     
  Budgetmæssige forpligtelser til foranstaltninger, hvis gennemførelse strækker sig over mere end et regnskabsår, kan opdeles i årlige trancher over flere regnskabsår, jf. finansforordningens artikel 112, stk. 2. |
| | Finansforordningens artikel 114, stk. 2, tredje afsnit, finder ikke anvendelse på disse flerårige foranstaltninger. Kommissionen frigør automatisk enhver del af en budgetmæssig forpligtelse til en foranstaltning, som den 31. december i det femte år efter året for indgåelsen ikke er blevet anvendt til formålet med forfinansieringen eller til mellemliggende betalinger, eller for hvilken der ikke er indgivet en attesteret udgiftserklæring eller en betalingsanmodning. |
| | Stk. 2 i nærværende artikel anvendes også på årlige trancher. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 75a

Artikel 75a

Fremførsler, årlige trancher, forpligtelsesbevillinger, tilbagebetalinger og indtægter frembragt via finansielle instrumenter

Fremførsler, årlige trancher, forpligtelsesbevillinger, tilbagebetalinger og indtægter frembragt via finansielle instrumenter

1.
     
  I overensstemmelse også med finansforordningens artikel 12, stk. 2, fremføres uudnyttede forpligtelses- og betalingsbevillinger i henhold til denne afgørelse automatisk, og der kan indgås forpligtelser for disse beløb indtil den 31. december i det følgende regnskabsår. Det fremførte beløb anvendes som det første i det følgende regnskabsår. Kommissionen underretter Europa-Parlamentet og Rådet om de forpligtelsesbevillinger, der er fremført i henhold til finansforordningens artikel 12, stk. 6.

2.
     
  Ud over de regler, der er fastsat i finansforordningens artikel 15 vedrørende genopførelse af bevillinger, genopføres forpligtelsesbevillinger svarende til det beløb af frigørelser, der er foretaget som følge af manglende eller ufuldstændig gennemførelse af en foranstaltning i henhold til denne afgørelse, på den oprindelige budgetpost. Med henblik på denne afgørelse forstås henvisninger i artikel 12, stk. 1, litra b), i forordningen om den flerårige finansielle ramme til finansforordningens artikel 15 som en henvisning til nærværende stykke .

3.
     
  Budgetmæssige forpligtelser til foranstaltninger, hvis gennemførelse strækker sig over mere end et regnskabsår, kan opdeles i årlige trancher over flere regnskabsår, jf. finansforordningens artikel 112, stk. 2.

Finansforordningens artikel 114, stk. 2, tredje afsnit, finder ikke anvendelse på disse flerårige foranstaltninger. Kommissionen frigør automatisk enhver del af en budgetmæssig forpligtelse til en foranstaltning, som den 31. december i det femte år efter året for indgåelsen ikke er blevet anvendt til formålet med forfinansieringen eller til mellemliggende betalinger, eller for hvilken der ikke er indgivet en attesteret udgiftserklæring eller en betalingsanmodning.

Finansforordningens artikel 114, stk. 2, tredje afsnit, finder ikke anvendelse på disse flerårige foranstaltninger. Kommissionen frigør automatisk enhver del af en budgetmæssig forpligtelse til en foranstaltning, som den 31. december i det femte år efter året for indgåelsen ikke er blevet anvendt til formålet med forfinansieringen eller til mellemliggende betalinger, eller for hvilken der ikke er indgivet en attesteret udgiftserklæring eller en betalingsanmodning.

Stk. 2 i nærværende artikel anvendes også på årlige trancher.

Stk. 2 i nærværende artikel anvendes også på årlige trancher.

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 76 — stk. 1 — litra b

Artikel 76 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | udvikling af institutioner, kapacitetsopbygning og integrering af
  miljøaspekter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

udvikling af institutioner, kapacitetsopbygning og integrering af
  miljøaspekter

miljøaspekter

| b) | udvikling af institutioner, kapacitetsopbygning og integrering af
  aspekter vedrørende miljø, køn og god regeringsførelse |
| --- | --- |

b)

udvikling af institutioner, kapacitetsopbygning og integrering af
  aspekter vedrørende miljø, køn og god regeringsførelse

aspekter vedrørende miljø, køn og god regeringsførelse

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 77 — stk. 2

Artikel 77 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Unionen støtter OLT'ernes indsats for at udvikle pålidelige statistiske data vedrørende disse områder. | 2.   Unionen støtter OLT'ernes indsats for at udvikle
  offentligt tilgængelige
  pålidelige statistiske data vedrørende disse områder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Unionen støtter OLT'ernes indsats for at udvikle pålidelige statistiske data vedrørende disse områder.

2.   Unionen støtter OLT'ernes indsats for at udvikle
  offentligt tilgængelige
  pålidelige statistiske data vedrørende disse områder.

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 77 — stk. 3

Artikel 77 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Unionen kan støtte OLT'erne i deres bestræbelser på at forbedre deres makroøkonomiske indikatorers sammenlignelighed. | 3.   Unionen kan støtte OLT'erne i deres bestræbelser på at forbedre deres makroøkonomiske indikatorers sammenlignelighed
  , navnlig ved at lette analyserne af OLT'ernes BNP i købekraftsparitet, hvis sådanne er tilgængelige
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Unionen kan støtte OLT'erne i deres bestræbelser på at forbedre deres makroøkonomiske indikatorers sammenlignelighed.

3.   Unionen kan støtte OLT'erne i deres bestræbelser på at forbedre deres makroøkonomiske indikatorers sammenlignelighed
  , navnlig ved at lette analyserne af OLT'ernes BNP i købekraftsparitet, hvis sådanne er tilgængelige
  .

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 78 — stk. 1

Artikel 78 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   På Kommissionens foranledning kan EU-finansiering anvendes til at dække støtteudgifter til afgørelsens gennemførelse og virkeliggørelsen af de heri opstillede mål, herunder administrativ støtte i forbindelse med forberedelse, opfølgning, overvågning, revision og evaluering, som er nødvendig for en sådan gennemførelse
  , samt udgifter i hovedkvarterer og i Unionens delegationer til den administrative støtte, der er nødvendig for at forvalte de foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne afgørelse, herunder informations- og kommunikationstiltag, og institutionelle IT-systemer. | 1.   På Kommissionens foranledning kan EU-finansiering anvendes til at dække støtteudgifter til afgørelsens gennemførelse og virkeliggørelsen af de heri opstillede mål, herunder administrativ støtte i forbindelse med forberedelse, opfølgning, overvågning, revision og evaluering, som er nødvendig for en sådan gennemførelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   På Kommissionens foranledning kan EU-finansiering anvendes til at dække støtteudgifter til afgørelsens gennemførelse og virkeliggørelsen af de heri opstillede mål, herunder administrativ støtte i forbindelse med forberedelse, opfølgning, overvågning, revision og evaluering, som er nødvendig for en sådan gennemførelse
  , samt udgifter i hovedkvarterer og i Unionens delegationer til den administrative støtte, der er nødvendig for at forvalte de foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne afgørelse, herunder informations- og kommunikationstiltag, og institutionelle IT-systemer.

1.   På Kommissionens foranledning kan EU-finansiering anvendes til at dække støtteudgifter til afgørelsens gennemførelse og virkeliggørelsen af de heri opstillede mål, herunder administrativ støtte i forbindelse med forberedelse, opfølgning, overvågning, revision og evaluering, som er nødvendig for en sådan gennemførelse.

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 79

Artikel 79

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 79 | udgår |
| Generelt princip | |
| Medmindre andet er fastsat i denne afgørelse, gennemføres Unionens finansielle bistand i overensstemmelse med målene og principperne i denne afgørelse, finansforordningen og [NDICI-forordningen], navnlig afsnit II, kapitel I, med undtagelse af artikel 13, artikel 14, stk. 1 og 4, og artikel 15, kapitel III, med undtagelse af artikel 21, stk. 1, artikel 21, stk. 2, litra a) og b), og artikel 21, stk. 3, samt kapitel V, med undtagelse af artikel 31, stk. 1, artikel 31, stk. 4, artikel 36, stk. 6, artikel 31, stk. 9, og artikel 32, stk. 3. Proceduren, der er fastlagt i denne afgørelses artikel 80, finder ikke anvendelse på de sager, der er omhandlet i artikel 21, stk. 2, litra c), i [NDICI-forordningen]. | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 79

Artikel 79

udgår

udgår

Generelt princip

Generelt princip

Medmindre andet er fastsat i denne afgørelse, gennemføres Unionens finansielle bistand i overensstemmelse med målene og principperne i denne afgørelse, finansforordningen og [NDICI-forordningen], navnlig afsnit II, kapitel I, med undtagelse af artikel 13, artikel 14, stk. 1 og 4, og artikel 15, kapitel III, med undtagelse af artikel 21, stk. 1, artikel 21, stk. 2, litra a) og b), og artikel 21, stk. 3, samt kapitel V, med undtagelse af artikel 31, stk. 1, artikel 31, stk. 4, artikel 36, stk. 6, artikel 31, stk. 9, og artikel 32, stk. 3. Proceduren, der er fastlagt i denne afgørelses artikel 80, finder ikke anvendelse på de sager, der er omhandlet i artikel 21, stk. 2, litra c), i [NDICI-forordningen].

Medmindre andet er fastsat i denne afgørelse, gennemføres Unionens finansielle bistand i overensstemmelse med målene og principperne i denne afgørelse, finansforordningen og [NDICI-forordningen], navnlig afsnit II, kapitel I, med undtagelse af artikel 13, artikel 14, stk. 1 og 4, og artikel 15, kapitel III, med undtagelse af artikel 21, stk. 1, artikel 21, stk. 2, litra a) og b), og artikel 21, stk. 3, samt kapitel V, med undtagelse af artikel 31, stk. 1, artikel 31, stk. 4, artikel 36, stk. 6, artikel 31, stk. 9, og artikel 32, stk. 3. Proceduren, der er fastlagt i denne afgørelses artikel 80, finder ikke anvendelse på de sager, der er omhandlet i artikel 21, stk. 2, litra c), i [NDICI-forordningen].

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 79 a (ny)

Artikel 79 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 79 a (ny) |
| | Vedtagelse af programmeringsdokumenter |
| | 1.
     
  OLT'ernes myndigheder er inden for rammerne af partnerskabet mellem Unionen og OLT'erne ansvarlige for udformning og vedtagelse af sektorpolitikker på de vigtigste samarbejdsområder, der er omhandlet i del II i denne afgørelse, og sikrer en passende opfølgning. |
| | På dette grundlag udarbejder og fremlægger hvert OLT et programmeringsdokument for bæredygtig udvikling på sit territorium. Dette programmeringsdokument tilvejebringer en sammenhængende ramme for samarbejdet mellem Unionen og det pågældende OLT, som stemmer overens med Unionens overordnede formål og anvendelsesområde, mål, principper og politikker. |
| | I hvert programmeringsdokument defineres: |
| | — | en kort præsentation af OLT'ets politiske, økonomiske, sociale, kulturelle og miljømæssige kontekst |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 79 a (ny)

Artikel 79 a (ny)

Vedtagelse af programmeringsdokumenter

Vedtagelse af programmeringsdokumenter

1.
     
  OLT'ernes myndigheder er inden for rammerne af partnerskabet mellem Unionen og OLT'erne ansvarlige for udformning og vedtagelse af sektorpolitikker på de vigtigste samarbejdsområder, der er omhandlet i del II i denne afgørelse, og sikrer en passende opfølgning.

På dette grundlag udarbejder og fremlægger hvert OLT et programmeringsdokument for bæredygtig udvikling på sit territorium. Dette programmeringsdokument tilvejebringer en sammenhængende ramme for samarbejdet mellem Unionen og det pågældende OLT, som stemmer overens med Unionens overordnede formål og anvendelsesområde, mål, principper og politikker.

På dette grundlag udarbejder og fremlægger hvert OLT et programmeringsdokument for bæredygtig udvikling på sit territorium. Dette programmeringsdokument tilvejebringer en sammenhængende ramme for samarbejdet mellem Unionen og det pågældende OLT, som stemmer overens med Unionens overordnede formål og anvendelsesområde, mål, principper og politikker.

I hvert programmeringsdokument defineres:

I hvert programmeringsdokument defineres:

—

en kort præsentation af OLT'ets politiske, økonomiske, sociale, kulturelle og miljømæssige kontekst

en kort præsentation af OLT'ets politiske, økonomiske, sociale, kulturelle og miljømæssige kontekst

| — | en kort beskrivelse af OLT'ets strategi for bæredygtig udvikling (2030-dagsordenen), som fastlægger OLT'ets prioriteter, og hvordan det har til hensigt at bidrage til at nå målene om bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

—

en kort beskrivelse af OLT'ets strategi for bæredygtig udvikling (2030-dagsordenen), som fastlægger OLT'ets prioriteter, og hvordan det har til hensigt at bidrage til at nå målene om bæredygtig udvikling

en kort beskrivelse af OLT'ets strategi for bæredygtig udvikling (2030-dagsordenen), som fastlægger OLT'ets prioriteter, og hvordan det har til hensigt at bidrage til at nå målene om bæredygtig udvikling

| — | de prioriterede områder, der er udvalgt med henblik på EU-finansiering |
| --- | --- |

—

de prioriterede områder, der er udvalgt med henblik på EU-finansiering

de prioriterede områder, der er udvalgt med henblik på EU-finansiering

| — | de specifikke mål |
| --- | --- |

—

de specifikke mål

de specifikke mål

| — | de forventede resultater |
| --- | --- |

—

de forventede resultater

de forventede resultater

| — | klare og specifikke performanceindikatorer |
| --- | --- |

—

klare og specifikke performanceindikatorer

klare og specifikke performanceindikatorer

| — | den vejledende finansielle tildeling, både samlet set og pr. prioriteret område |
| --- | --- |

—

den vejledende finansielle tildeling, både samlet set og pr. prioriteret område

den vejledende finansielle tildeling, både samlet set og pr. prioriteret område

| — | en vejledende tidsplan. |
| --- | --- |

—

en vejledende tidsplan.

en vejledende tidsplan.

2.
     
  Programmeringsdokumentet bygger på erfaringer og bedste praksis og baseres på samråd med civilsamfundet, lokale myndigheder og andre aktører samt på en dialog med disse for at sikre, at de inddrages i passende omfang i og senere tager ansvar for det vejledende programmeringsdokument.

3.
     
  Et udkast til programmeringsdokument er genstand for drøftelser mellem myndighederne i hvert OLT, den medlemsstat, som det hører under, og Kommissionen. OLT'ernes myndigheder er ansvarlige for færdiggørelsen af programmeringsdokumentet. Kommissionen præciserer i retningslinjer programmeringsbestemmelserne for OLT'erne på en sådan måde, at programmeringsdokumenterne hurtigt kan godkendes.

4.
     
  Efter den endelige udformning vurderer Kommissionen programmeringsdokumentet for at fastslå, om det er i overensstemmelse denne afgørelses mål og med de relevante EU-politikker, og om det indeholder alle de elementer, der er nødvendige for at vedtage den årlige finansieringsafgørelse. OLT'ernes myndigheder udleverer alle nødvendige oplysninger, navnlig resultaterne af eventuelle feasibilityundersøgelser, med henblik på denne vurdering.

5.
     
  Programmeringsdokumentet godkendes efter undersøgelsesproceduren i dette direktivs artikel 88, stk. 5.

Denne procedure finder også anvendelse ved enhver større revision, som indebærer en væsentlig ændring af strategien eller programmeringen.

Denne procedure finder også anvendelse ved enhver større revision, som indebærer en væsentlig ændring af strategien eller programmeringen.

Undersøgelsesproceduren finder ikke anvendelse på ikkevæsentlige ændringer af det vejledende programmeringsdokument, såsom tekniske tilpasninger, omfordeling af midler inden for de vejledende tildelinger til de enkelte prioriterede områder eller forhøjelser eller nedsættelser af den oprindelige vejledende tildeling med under 20 %, forudsat at disse ændringer ikke påvirker de i det vejledende programmeringsdokument fastlagte prioriterede områder og mål. Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet og Rådet sådanne ikkevæsentlige ændringer senest inden for en måned fra den relevante afgørelses vedtagelsesdato.

Undersøgelsesproceduren finder ikke anvendelse på ikkevæsentlige ændringer af det vejledende programmeringsdokument, såsom tekniske tilpasninger, omfordeling af midler inden for de vejledende tildelinger til de enkelte prioriterede områder eller forhøjelser eller nedsættelser af den oprindelige vejledende tildeling med under 20 %, forudsat at disse ændringer ikke påvirker de i det vejledende programmeringsdokument fastlagte prioriterede områder og mål. Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet og Rådet sådanne ikkevæsentlige ændringer senest inden for en måned fra den relevante afgørelses vedtagelsesdato.

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 79 b (ny)

Artikel 79 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 79b (ny) |
| | Handlingsplaner og foranstaltninger |
| | 1.
     
  Kommissionen vedtager årlige eller flerårige handlingsplaner eller foranstaltninger. Foranstaltningerne kan bestå af individuelle foranstaltninger, særlige foranstaltninger, støtteforanstaltninger eller ekstraordinære bistandsforanstaltninger. I forbindelse med handlingsplaner og foranstaltninger angives hver foranstaltning mål, de forventede resultater, de vigtigste tiltag, gennemførelsesmetoderne, budgettet og eventuelle udgifter til støttefunktioner. |
| | 2.
     
  Handlingsplanerne er baseret på programmeringsdokumenter. |
| | 3.
     
  Handlingsplanerne og foranstaltningerne vedtages efter undersøgelsesproceduren i denne afgørelses artikel 88, stk. 5. Den procedure, der henvises til i stk. 1, er ikke påkrævet i forbindelse med: |
| | a) | handlingsplaner, individuelle foranstaltninger og støtteforanstaltninger, til hvilke EU-finansieringen ikke overstiger 10 000 000 EUR |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 79b (ny)

Artikel 79b (ny)

Handlingsplaner og foranstaltninger

Handlingsplaner og foranstaltninger

1.
     
  Kommissionen vedtager årlige eller flerårige handlingsplaner eller foranstaltninger. Foranstaltningerne kan bestå af individuelle foranstaltninger, særlige foranstaltninger, støtteforanstaltninger eller ekstraordinære bistandsforanstaltninger. I forbindelse med handlingsplaner og foranstaltninger angives hver foranstaltning mål, de forventede resultater, de vigtigste tiltag, gennemførelsesmetoderne, budgettet og eventuelle udgifter til støttefunktioner.

2.
     
  Handlingsplanerne er baseret på programmeringsdokumenter.

3.
     
  Handlingsplanerne og foranstaltningerne vedtages efter undersøgelsesproceduren i denne afgørelses artikel 88, stk. 5. Den procedure, der henvises til i stk. 1, er ikke påkrævet i forbindelse med:

a)

a)

handlingsplaner, individuelle foranstaltninger og støtteforanstaltninger, til hvilke EU-finansieringen ikke overstiger 10 000 000 EUR

handlingsplaner, individuelle foranstaltninger og støtteforanstaltninger, til hvilke EU-finansieringen ikke overstiger 10 000 000 EUR

| b) | tekniske ændringer, såfremt sådanne ændringer ikke væsentligt vedrører målene for den pågældende handlingsplan eller foranstaltning, såsom:










  i) | ændret gennemførelsesmetode |
| --- | --- | --- |

b)

b)

tekniske ændringer, såfremt sådanne ændringer ikke væsentligt vedrører målene for den pågældende handlingsplan eller foranstaltning, såsom:

tekniske ændringer, såfremt sådanne ændringer ikke væsentligt vedrører målene for den pågældende handlingsplan eller foranstaltning, såsom:

i)

i)

ændret gennemførelsesmetode

ændret gennemførelsesmetode

| ii) | omfordeling af midler mellem foranstaltninger i den samme handlingsplan |
| --- | --- |

ii)

ii)

omfordeling af midler mellem foranstaltninger i den samme handlingsplan

omfordeling af midler mellem foranstaltninger i den samme handlingsplan

| iii) | forøgelse eller reduktion af budgettet for handlingsplaner og foranstaltninger med højst 20 % af det oprindelige budget, og ikke over 10 000 000 EUR. |
| --- | --- |

iii)

iii)

forøgelse eller reduktion af budgettet for handlingsplaner og foranstaltninger med højst 20 % af det oprindelige budget, og ikke over 10 000 000 EUR.

forøgelse eller reduktion af budgettet for handlingsplaner og foranstaltninger med højst 20 % af det oprindelige budget, og ikke over 10 000 000 EUR.

I tilfælde af årlige handlingsplaner og foranstaltninger finder tærsklerne i stk. 3, litra a), litra b), nr. iii), anvendelse på årsbasis. Handlingsplaner og foranstaltninger, der vedtages i henhold til dette stykke, med undtagelse af ekstraordinære bistandsforanstaltninger, og tekniske ændringer, meddeles Europa-Parlamentet og medlemsstaterne senest en måned efter deres vedtagelse.

I tilfælde af årlige handlingsplaner og foranstaltninger finder tærsklerne i stk. 3, litra a), litra b), nr. iii), anvendelse på årsbasis. Handlingsplaner og foranstaltninger, der vedtages i henhold til dette stykke, med undtagelse af ekstraordinære bistandsforanstaltninger, og tekniske ændringer, meddeles Europa-Parlamentet og medlemsstaterne senest en måned efter deres vedtagelse.

4.
     
  Inden Kommissionen vedtager eller forlænger ekstraordinære bistandsforanstaltninger, hvortil udgifterne ikke overstiger 20 000 000 EUR, underretter den Rådet om foranstaltningernes karakter og formål og om de forventede udgifter. Kommissionen underretter ligeledes Rådet, inden den foretager betydelige ændringer af ekstraordinære bistandsforanstaltninger, der allerede er vedtaget. Kommissionen tager højde for Rådets relevante politiske strategi ved såvel planlægningen som den efterfølgende gennemførelse af sådanne foranstaltninger og sørger for at bevare sammenhængen i Unionens optræden udadtil. Kommissionen holder Europa-Parlamentet behørigt og rettidigt underrettet om planlægningen og gennemførelsen af ekstraordinære bistandsforanstaltninger i henhold til nærværende artikel, herunder om de forventede udgifter, og underretter ligeledes Europa-Parlamentet, når den foretager væsentlige ændringer eller forlængelser af denne bistand.

5.
     
  I behørigt begrundede hastende tilfælde, såsom kriser som følge af naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer eller umiddelbare trusler mod demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne eller de grundlæggende friheder, kan Kommissionen vedtage handlingsplaner eller foranstaltninger eller ændringer af eksisterende handlingsplaner eller foranstaltninger efter den procedure, der er omhandlet i artikel 88, stk. 5.

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 80

Artikel 80

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 80 | udgår |
| Vedtagelse af flerårige vejledende programmer, handlingsplaner og foranstaltninger | |
| Kommissionen vedtager i henhold til denne afgørelse, i form af »enhedsprogrammeringsdokumenter«, flerårige vejledende programmer som omhandlet i artikel 12 i [NDICI-forordningen] sammen med de tilsvarende handlingsplaner og foranstaltninger som omhandlet i artikel 19 i [NDICI-forordningen] i overensstemmelse med den undersøgelsesprocedure, der er omhandlet i artikel 88, stk. 5, i denne afgørelse. Denne procedure gælder også de revisioner, der er omhandlet i artikel 14, stk. 3, i [NCDICI-forordningen], og som har den virkning, at de ændrer det flerårige vejledende programs indhold væsentligt. | |
| I Grønlands tilfælde kan handlingsplaner og foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 19 i [NDICI-forordningen] vedtages særskilt fra de flerårige vejledende programmer. | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 80

Artikel 80

udgår

udgår

Vedtagelse af flerårige vejledende programmer, handlingsplaner og foranstaltninger

Vedtagelse af flerårige vejledende programmer, handlingsplaner og foranstaltninger

Kommissionen vedtager i henhold til denne afgørelse, i form af »enhedsprogrammeringsdokumenter«, flerårige vejledende programmer som omhandlet i artikel 12 i [NDICI-forordningen] sammen med de tilsvarende handlingsplaner og foranstaltninger som omhandlet i artikel 19 i [NDICI-forordningen] i overensstemmelse med den undersøgelsesprocedure, der er omhandlet i artikel 88, stk. 5, i denne afgørelse. Denne procedure gælder også de revisioner, der er omhandlet i artikel 14, stk. 3, i [NCDICI-forordningen], og som har den virkning, at de ændrer det flerårige vejledende programs indhold væsentligt.

Kommissionen vedtager i henhold til denne afgørelse, i form af »enhedsprogrammeringsdokumenter«, flerårige vejledende programmer som omhandlet i artikel 12 i [NDICI-forordningen] sammen med de tilsvarende handlingsplaner og foranstaltninger som omhandlet i artikel 19 i [NDICI-forordningen] i overensstemmelse med den undersøgelsesprocedure, der er omhandlet i artikel 88, stk. 5, i denne afgørelse. Denne procedure gælder også de revisioner, der er omhandlet i artikel 14, stk. 3, i [NCDICI-forordningen], og som har den virkning, at de ændrer det flerårige vejledende programs indhold væsentligt.

I Grønlands tilfælde kan handlingsplaner og foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 19 i [NDICI-forordningen] vedtages særskilt fra de flerårige vejledende programmer.

I Grønlands tilfælde kan handlingsplaner og foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 19 i [NDICI-forordningen] vedtages særskilt fra de flerårige vejledende programmer.

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 81 — stk. 1

Artikel 81 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   OLT'ernes offentlige myndigheder er berettigede til finansiel støtte i henhold til denne afgørelse. | 1.   
  Alle
  OLT'ernes offentlige myndigheder er berettigede til finansiel støtte i henhold til denne afgørelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   OLT'ernes offentlige myndigheder er berettigede til finansiel støtte i henhold til denne afgørelse.

1.   
  Alle
  OLT'ernes offentlige myndigheder er berettigede til finansiel støtte i henhold til denne afgørelse.

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 81 — stk. 2 — litra e

Artikel 81 — stk. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | aktører i decentralt samarbejde og andre ikkestatslige aktører i OLT'er og i Unionen for at sætte dem i stand til at iværksætte økonomiske, kulturelle, sociale og uddannelsesmæssige projekter og programmer i OLT'erne som led i det decentrale samarbejde, der er omhandlet i artikel 12 i denne afgørelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

aktører i decentralt samarbejde og andre ikkestatslige aktører i OLT'er og i Unionen for at sætte dem i stand til at iværksætte økonomiske, kulturelle, sociale og uddannelsesmæssige projekter og programmer i OLT'erne som led i det decentrale samarbejde, der er omhandlet i artikel 12 i denne afgørelse.

| e) | aktører i decentralt samarbejde og andre ikkestatslige aktører i OLT'er og i Unionen for at sætte dem i stand til at iværksætte økonomiske,
  miljømæssige,
  kulturelle, sociale og uddannelsesmæssige projekter og programmer i OLT'erne som led i det decentrale samarbejde, der er omhandlet i artikel 12 i denne afgørelse. |
| --- | --- |

e)

aktører i decentralt samarbejde og andre ikkestatslige aktører i OLT'er og i Unionen for at sætte dem i stand til at iværksætte økonomiske,
  miljømæssige,
  kulturelle, sociale og uddannelsesmæssige projekter og programmer i OLT'erne som led i det decentrale samarbejde, der er omhandlet i artikel 12 i denne afgørelse.

miljømæssige,

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 82 — stk. 1 — litra c — nr. iii

Artikel 82 — stk. 1 — litra c — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | et eller flere regionale organer, som OLT'er er medlem af |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii)

et eller flere regionale organer, som OLT'er er medlem af

| iii) | et eller flere regionale organer
  eller en eller flere sammenslutninger
  , som OLT'er er medlem af |
| --- | --- |

iii)

et eller flere regionale organer
  eller en eller flere sammenslutninger
  , som OLT'er er medlem af

eller en eller flere sammenslutninger

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 83 — stk. 1

Artikel 83 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Fysiske personer fra et OLT, som defineret i artikel 50 og eventuelt de relevante offentlige og/eller private instanser og institutioner i et OLT, kan deltage i og opnå finansiering fra
  EU-programmer
  under overholdelse af disse programmers regler og mål og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som OLT'et hører under. | 1.   Fysiske personer fra et OLT, som defineret i artikel 50 og eventuelt de relevante offentlige og/eller private instanser og institutioner i et OLT, kan deltage i og opnå finansiering fra
  alle EU-programmer, herunder Den Europæiske Unions Solidaritetsfond,
  under overholdelse af disse programmers regler og mål og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som OLT'et hører under. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Fysiske personer fra et OLT, som defineret i artikel 50 og eventuelt de relevante offentlige og/eller private instanser og institutioner i et OLT, kan deltage i og opnå finansiering fra
  EU-programmer
  under overholdelse af disse programmers regler og mål og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som OLT'et hører under.

1.   Fysiske personer fra et OLT, som defineret i artikel 50 og eventuelt de relevante offentlige og/eller private instanser og institutioner i et OLT, kan deltage i og opnå finansiering fra
  alle EU-programmer, herunder Den Europæiske Unions Solidaritetsfond,
  under overholdelse af disse programmers regler og mål og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som OLT'et hører under.

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 83 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 83 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen sikrer, at OLT'erne reelt og effektivt får adgang til alle Unionens programmer og instrumenter til samarbejde med andre lande, og fastsætter om nødvendigt specifikke foranstaltninger. |
| | Desuden sikrer Kommissionen gennemsigtigheden af oplysningerne og synligheden af de indkaldelser af forslag, der iværksættes under de forskellige EU-programmer, ved hjælp af en ajourført og dedikeret adgangsportal til OLT'erne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Kommissionen sikrer, at OLT'erne reelt og effektivt får adgang til alle Unionens programmer og instrumenter til samarbejde med andre lande, og fastsætter om nødvendigt specifikke foranstaltninger.

Desuden sikrer Kommissionen gennemsigtigheden af oplysningerne og synligheden af de indkaldelser af forslag, der iværksættes under de forskellige EU-programmer, ved hjælp af en ajourført og dedikeret adgangsportal til OLT'erne.

Desuden sikrer Kommissionen gennemsigtigheden af oplysningerne og synligheden af de indkaldelser af forslag, der iværksættes under de forskellige EU-programmer, ved hjælp af en ajourført og dedikeret adgangsportal til OLT'erne.

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 83 — stk. 3

Artikel 83 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   OLT'erne
  underretter
  Kommissionen om
  denne
  deltagelse i EU-programmerne
  hvert år begyndende
  i 
  2022
  . | 3.   
  På grundlag af de oplysninger, der fremsendes af
  OLT'erne
  , udarbejder
  Kommissionen
  en årlig rapport
  om
  OLT'ernes
  deltagelse i EU-programmerne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   OLT'erne
  underretter
  Kommissionen om
  denne
  deltagelse i EU-programmerne
  hvert år begyndende
  i 
  2022
  .

3.   
  På grundlag af de oplysninger, der fremsendes af
  OLT'erne
  , udarbejder
  Kommissionen
  en årlig rapport
  om
  OLT'ernes
  deltagelse i EU-programmerne.

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 86 — stk. 2

Artikel 86 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| For at sikre en effektiv vurdering af denne afgørelse, hvad angår opfyldelsen af dens mål, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 87 med henblik på at
  ændre
  artikel 3 i bilag I 
  for
  om nødvendigt at gennemgå eller komplementere
  indikatorerne
  og supplere denne afgørelse med bestemmelser om oprettelsen af en overvågnings- og evalueringsramme. | For at sikre en effektiv vurdering af denne afgørelse, hvad angår opfyldelsen af dens mål, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 87 med henblik på at
  fastsætte performanceindikatorerne, jf.
  artikel 3 i bilag I
  , eller
  om nødvendigt at gennemgå eller komplementere
  dem
  og supplere denne afgørelse med bestemmelser om oprettelsen af en overvågnings- og evalueringsramme. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

For at sikre en effektiv vurdering af denne afgørelse, hvad angår opfyldelsen af dens mål, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 87 med henblik på at
  ændre
  artikel 3 i bilag I 
  for
  om nødvendigt at gennemgå eller komplementere
  indikatorerne
  og supplere denne afgørelse med bestemmelser om oprettelsen af en overvågnings- og evalueringsramme.

ændre

for

indikatorerne

For at sikre en effektiv vurdering af denne afgørelse, hvad angår opfyldelsen af dens mål, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 87 med henblik på at
  fastsætte performanceindikatorerne, jf.
  artikel 3 i bilag I
  , eller
  om nødvendigt at gennemgå eller komplementere
  dem
  og supplere denne afgørelse med bestemmelser om oprettelsen af en overvågnings- og evalueringsramme.

fastsætte performanceindikatorerne, jf.

, eller

dem

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 87 — stk. 2

Artikel 87 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 86, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 1. januar 2021. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. | 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 86, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 1. januar 2021. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.
  Rådet underretter Europa-Parlamentet om sin afgørelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 86, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 1. januar 2021. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 86, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 1. januar 2021. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.
  Rådet underretter Europa-Parlamentet om sin afgørelse.

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 87 — stk. 4

Artikel 87 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den Rådet meddelelse herom. | 4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den Rådet
  og Europa-Parlamentet
  meddelelse herom. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den Rådet meddelelse herom.

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den Rådet
  og Europa-Parlamentet
  meddelelse herom.

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 87 — stk. 5

Artikel 87 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 86 træder kun i kraft, hvis Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Rådet, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har underrettet Kommissionen om, at det ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med to måneder på Rådets initiativ. | 5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 86 træder kun i kraft, hvis Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Rådet, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har underrettet Kommissionen om, at det ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med to måneder på Rådets initiativ.
  Hvis Rådet agter at gøre indsigelse, giver det Europa-Parlamentet meddelelse herom i rimelig tid, inden det træffer den endelige afgørelse, og angiver samtidig, hvilken delegeret retsakt det agter at gøre indsigelse mod, samt begrundelsen herfor. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 86 træder kun i kraft, hvis Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Rådet, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har underrettet Kommissionen om, at det ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med to måneder på Rådets initiativ.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 86 træder kun i kraft, hvis Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Rådet, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har underrettet Kommissionen om, at det ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med to måneder på Rådets initiativ.
  Hvis Rådet agter at gøre indsigelse, giver det Europa-Parlamentet meddelelse herom i rimelig tid, inden det træffer den endelige afgørelse, og angiver samtidig, hvilken delegeret retsakt det agter at gøre indsigelse mod, samt begrundelsen herfor.

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 90 — stk. 1

Artikel 90 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Denne afgørelse anvendes i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2010/427/EU

   (46). | Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik sikrer den overordnede politiske koordinering af Unionens optræden udadtil og sikrer, at Unionens optræden udadtil fremstår som en helhed, er sammenhængende og effektiv
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Denne afgørelse anvendes i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2010/427/EU

   (46).

Denne afgørelse anvendes i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2010/427/EU

46

Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik sikrer den overordnede politiske koordinering af Unionens optræden udadtil og sikrer, at Unionens optræden udadtil fremstår som en helhed, er sammenhængende og effektiv
  .

Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik sikrer den overordnede politiske koordinering af Unionens optræden udadtil og sikrer, at Unionens optræden udadtil fremstår som en helhed, er sammenhængende og effektiv

Ændring 96

Ændring 96

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 92 — stk. 2

Artikel 92 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Den anvendes fra den 1. januar 2021. | Den anvendes fra den 1. januar 2021
  og udløber den 31. december 2027
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Den anvendes fra den 1. januar 2021.

Den anvendes fra den 1. januar 2021
  og udløber den 31. december 2027
  .

og udløber den 31. december 2027

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — artikel 1 — stk. 1 — indledning

Bilag I — artikel 1 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Inden for rammerne af denne afgørelse tildeles for syvårsperioden 1. januar 2021 til 31. december 2027 det samlede beløb på
  500 000 000
  EUR i løbende priser i finansiel bistand fra Unionen således: | 1.   Inden for rammerne af denne afgørelse tildeles for syvårsperioden 1. januar 2021 til 31. december 2027 det samlede beløb på
  669 000 000
  EUR i løbende priser i finansiel bistand fra Unionen således: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Inden for rammerne af denne afgørelse tildeles for syvårsperioden 1. januar 2021 til 31. december 2027 det samlede beløb på
  500 000 000
  EUR i løbende priser i finansiel bistand fra Unionen således:

1.   Inden for rammerne af denne afgørelse tildeles for syvårsperioden 1. januar 2021 til 31. december 2027 det samlede beløb på
  669 000 000
  EUR i løbende priser i finansiel bistand fra Unionen således:

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — artikel 1 — stk. 1 — litra a

Bilag I — artikel 1 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | 159 000 000 EUR
  i form af tilskud til bilateral programmerbar støtte til langsigtet udvikling af OLT'er
  undtagen Grønland
  , navnlig med henblik på finansiering af de initiativer, der er omhandlet i programmeringsdokumentet. Dette beløb tildeles på basis af OLT'ernes behov og resultater efter følgende kriterier:
  Efter omstændighederne skal programmeringsdokumentet lægge særlig vægt på aktioner, der er rettet mod at styrke god regeringsførelse og den institutionelle kapacitet i de støttemodtagende OLT'er, og, hvor det er relevant, den sandsynlige tidsplan for de planlagte reformer. Ved tildelingen af dette beløb skal der tages hensyn til
  befolkningens størrelse, bruttonationalproduktet (BNP), størrelsen af tidligere tildelinger og begrænsninger som følge af OLT'ernes geografiske isolation som nævnt i artikel 9 i denne afgørelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

159 000 000 EUR
  i form af tilskud til bilateral programmerbar støtte til langsigtet udvikling af OLT'er
  undtagen Grønland
  , navnlig med henblik på finansiering af de initiativer, der er omhandlet i programmeringsdokumentet. Dette beløb tildeles på basis af OLT'ernes behov og resultater efter følgende kriterier:
  Efter omstændighederne skal programmeringsdokumentet lægge særlig vægt på aktioner, der er rettet mod at styrke god regeringsførelse og den institutionelle kapacitet i de støttemodtagende OLT'er, og, hvor det er relevant, den sandsynlige tidsplan for de planlagte reformer. Ved tildelingen af dette beløb skal der tages hensyn til
  befolkningens størrelse, bruttonationalproduktet (BNP), størrelsen af tidligere tildelinger og begrænsninger som følge af OLT'ernes geografiske isolation som nævnt i artikel 9 i denne afgørelse.

159 000 000 EUR

undtagen Grønland

Efter omstændighederne skal programmeringsdokumentet lægge særlig vægt på aktioner, der er rettet mod at styrke god regeringsførelse og den institutionelle kapacitet i de støttemodtagende OLT'er, og, hvor det er relevant, den sandsynlige tidsplan for de planlagte reformer. Ved tildelingen af dette beløb skal der tages hensyn til

| a) | 81 %
  i form af tilskud til bilateral programmerbar støtte til langsigtet udvikling af
  alle
  OLT'er, navnlig med henblik på finansiering af de initiativer, der er omhandlet i programmeringsdokumentet. |
| --- | --- |

a)

81 %
  i form af tilskud til bilateral programmerbar støtte til langsigtet udvikling af
  alle
  OLT'er, navnlig med henblik på finansiering af de initiativer, der er omhandlet i programmeringsdokumentet.

81 %

alle

Dette beløb tildeles på basis af OLT'ernes behov og resultater efter følgende kriterier: befolkningens størrelse, bruttonationalproduktet (BNP)
  gennem BNP i købekraftsparitet (PPP), hvis dette er tilgængeligt
  , størrelsen af tidligere tildelinger og begrænsninger som følge af OLT'ernes geografiske isolation som nævnt i artikel 9 i denne afgørelse
  , det lave udviklingsniveau af de OLT'er, der er omhandlet i artikel 9a i denne afgørelse, territoriernes størrelse og klima- og miljøforhold.

gennem BNP i købekraftsparitet (PPP), hvis dette er tilgængeligt

, det lave udviklingsniveau af de OLT'er, der er omhandlet i artikel 9a i denne afgørelse, territoriernes størrelse og klima- og miljøforhold.

4 % til Aruba

4 % til Aruba

1,5  % til Bonaire

1,5  % til Bonaire

5 % til Curaçao

5 % til Curaçao

48 % til Grønland

48 % til Grønland

10,75  % til Ny Kaledonien

10,75  % til Ny Kaledonien

10,85  % til Fransk Polynesien

10,85  % til Fransk Polynesien

1,2  % til Saba

1,2  % til Saba

2 % til Saint-Barthélemy

2 % til Saint-Barthélemy

0,8  % til Sint Eustatius

0,8  % til Sint Eustatius

7,5  % til Saint-Pierre og Miquelon

7,5  % til Saint-Pierre og Miquelon

2,5  % til Sint Maarten

2,5  % til Sint Maarten

0,4  % til De Franske Besiddelser i Det Sydlige Indiske Ocean og Antarktis

0,4  % til De Franske Besiddelser i Det Sydlige Indiske Ocean og Antarktis

5,5  % til Wallis og Futuna

5,5  % til Wallis og Futuna

Ændring 99

Ændring 99

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — artikel 1 — stk. 1 — litra b

Bilag I — artikel 1 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | 225 000 000 EUR i form af tilskud til bilateral programmerbar støtte til langsigtet udvikling af Grønland, navnlig med henblik på finansiering af det initiativ, der er omhandlet i programmeringsdokumentet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

b)

225 000 000 EUR i form af tilskud til bilateral programmerbar støtte til langsigtet udvikling af Grønland, navnlig med henblik på finansiering af det initiativ, der er omhandlet i programmeringsdokumentet.

225 000 000 EUR i form af tilskud til bilateral programmerbar støtte til langsigtet udvikling af Grønland, navnlig med henblik på finansiering af det initiativ, der er omhandlet i programmeringsdokumentet.

udgår

udgår

Ændring 100

Ændring 100

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — artikel 1 — stk. 1 — litra c

Bilag I — artikel 1 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | 81 000 000  EUR
  afsættes til støtte til OLT'ernes regionale programmer, hvoraf
  15 000 000
   EUR kunne gå til støtte til intraregionale operationer, idet Grønland alene er støtteberettiget til de intraregionale operationer. Dette samarbejde gennemføres under hensyntagen til artikel 7 i denne afgørelse, navnlig med hensyn til de områder af fælles interesse, der er omhandlet i denne afgørelses artikel 5, og gennem høring via de EU-OLT-partnerskabsinstanser, der er omhandlet i denne afgørelses artikel 14. Samarbejdet tilstræber koordinering med andre relevante EU-finansieringsprogrammer og -instrumenter og navnlig i samarbejde mellem regionerne i den yderste periferi som omhandlet i artikel 349 i TEUF. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

81 000 000  EUR
  afsættes til støtte til OLT'ernes regionale programmer, hvoraf
  15 000 000
   EUR kunne gå til støtte til intraregionale operationer, idet Grønland alene er støtteberettiget til de intraregionale operationer. Dette samarbejde gennemføres under hensyntagen til artikel 7 i denne afgørelse, navnlig med hensyn til de områder af fælles interesse, der er omhandlet i denne afgørelses artikel 5, og gennem høring via de EU-OLT-partnerskabsinstanser, der er omhandlet i denne afgørelses artikel 14. Samarbejdet tilstræber koordinering med andre relevante EU-finansieringsprogrammer og -instrumenter og navnlig i samarbejde mellem regionerne i den yderste periferi som omhandlet i artikel 349 i TEUF.

81 000 000  EUR

15 000 000

| c) | 12 %
  afsættes til støtte til OLT'ernes regionale programmer, hvoraf
  30 000 000
   EUR kunne gå til støtte til intraregionale operationer, idet Grønland alene er støtteberettiget til de intraregionale operationer. Dette samarbejde gennemføres under hensyntagen til artikel 7 i denne afgørelse, navnlig med hensyn til de områder af fælles interesse, der er omhandlet i denne afgørelses artikel 5, og gennem høring via de EU-OLT-partnerskabsinstanser, der er omhandlet i denne afgørelses artikel 14. Samarbejdet tilstræber koordinering med andre relevante EU-finansieringsprogrammer og -instrumenter og navnlig i samarbejde mellem regionerne i den yderste periferi som omhandlet i artikel 349 i TEUF. |
| --- | --- |

c)

12 %
  afsættes til støtte til OLT'ernes regionale programmer, hvoraf
  30 000 000
   EUR kunne gå til støtte til intraregionale operationer, idet Grønland alene er støtteberettiget til de intraregionale operationer. Dette samarbejde gennemføres under hensyntagen til artikel 7 i denne afgørelse, navnlig med hensyn til de områder af fælles interesse, der er omhandlet i denne afgørelses artikel 5, og gennem høring via de EU-OLT-partnerskabsinstanser, der er omhandlet i denne afgørelses artikel 14. Samarbejdet tilstræber koordinering med andre relevante EU-finansieringsprogrammer og -instrumenter og navnlig i samarbejde mellem regionerne i den yderste periferi som omhandlet i artikel 349 i TEUF.

12 %

30 000 000

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — artikel 1 — stk. 1 — litra d

Bilag I — artikel 1 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | 2 2.0 00. 000 000
  EUR
  til undersøgelser eller faglig bistand i overensstemmelse til alle OLT'er inklusive Grønland i overensstemmelse med artikel 78 i denne afgørelse (49). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

2 2.0 00. 000 000
  EUR
  til undersøgelser eller faglig bistand i overensstemmelse til alle OLT'er inklusive Grønland i overensstemmelse med artikel 78 i denne afgørelse (49).

EUR

49

| d) | 3,5  %
  til undersøgelser eller faglig bistand i overensstemmelse til alle OLT'er inklusive Grønland i overensstemmelse med artikel 78 i denne afgørelse. |
| --- | --- |

d)

3,5  %
  til undersøgelser eller faglig bistand i overensstemmelse til alle OLT'er inklusive Grønland i overensstemmelse med artikel 78 i denne afgørelse.

3,5  %

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — artikel 1 — stk. 1 — litra e — indledning

Bilag I — artikel 1 — stk. 1 — litra e — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | 13 000 000 EUR
  til en reservefond for alle OLT'er inklusive Grønland til bl.a.: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

13 000 000 EUR
  til en reservefond for alle OLT'er inklusive Grønland til bl.a.:

13 000 000 EUR

| e) | 3,5  %
  til en reservefond for alle OLT'er inklusive Grønland til bl.a.: |
| --- | --- |

e)

3,5  %
  til en reservefond for alle OLT'er inklusive Grønland til bl.a.:

3,5  %

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — artikel 1 — stk. 2

Bilag I — artikel 1 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen kan på grundlag af en revision beslutte, hvordan ikketildelte midler, der er omhandlet i denne artikel, skal fordeles. | 2.   Kommissionen kan på grundlag af en revision
  , der foretages inden 2025, efter høring af medlemsstaterne og Europa-Parlamentet
  beslutte, hvordan ikketildelte midler, der er omhandlet i denne artikel, skal fordeles. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Kommissionen kan på grundlag af en revision beslutte, hvordan ikketildelte midler, der er omhandlet i denne artikel, skal fordeles.

2.   Kommissionen kan på grundlag af en revision
  , der foretages inden 2025, efter høring af medlemsstaterne og Europa-Parlamentet
  beslutte, hvordan ikketildelte midler, der er omhandlet i denne artikel, skal fordeles.

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — artikel 3 –stk. 1 — indledning

Bilag I — artikel 3 –stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Opfyldelsen af målene i 
  afgørelsens
  artikel 3.5
  måles ved: | I overensstemmelse med målene for bæredygtig udvikling udarbejdes der en liste over nøgleresultatindikatorer i overensstemmelse med proceduren i artikel 86, som anvendes som en hjælp til at vurdere, i hvilket omfang Unionen har bidraget til
  opfyldelsen af målene i 
  denne afgørelses
  artikel 3.5. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Opfyldelsen af målene i 
  afgørelsens
  artikel 3.5
  måles ved:

afgørelsens

måles ved:

I overensstemmelse med målene for bæredygtig udvikling udarbejdes der en liste over nøgleresultatindikatorer i overensstemmelse med proceduren i artikel 86, som anvendes som en hjælp til at vurdere, i hvilket omfang Unionen har bidraget til
  opfyldelsen af målene i 
  denne afgørelses
  artikel 3.5.

I overensstemmelse med målene for bæredygtig udvikling udarbejdes der en liste over nøgleresultatindikatorer i overensstemmelse med proceduren i artikel 86, som anvendes som en hjælp til at vurdere, i hvilket omfang Unionen har bidraget til

denne afgørelses

Ændring 105

Ændring 105

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — artikel 3 –stk. 1 — nr. 1

Bilag I — artikel 3 –stk. 1 — nr. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | for OLT'er undtagen Grønland, eksport af varer og tjenester i % af BNP og de samlede offentlige indtægter i % af BNP. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

1.

for OLT'er undtagen Grønland, eksport af varer og tjenester i % af BNP og de samlede offentlige indtægter i % af BNP.

udgår

udgår

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Bilag I — artikel 3 –stk. 1 — nr. 2

Bilag I — artikel 3 –stk. 1 — nr. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2. | for Grønland, eksport af varer og tjenester i % af BNP og fiskerisektorens procentandel af den samlede eksport. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.

2.

for Grønland, eksport af varer og tjenester i % af BNP og fiskerisektorens procentandel af den samlede eksport.

udgår

udgår

---

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

(46)  
  Rådets afgørelse 2010/427/EU af 26. juli 2010 om, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal tilrettelægges og fungere (EUT L 201 af 3.8.2010, s. 30).

46

Rådets afgørelse 2010/427/EU af 26. juli 2010 om, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal tilrettelægges og fungere (EUT L 201 af 3.8.2010, s. 30).

(49)  
  Af dette beløb afsættes 9 725 000 EUR til Kommissionen til teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner, indirekte forskning og direkte forskning.

49

Af dette beløb afsættes 9 725 000 EUR til Kommissionen til teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner, indirekte forskning og direkte forskning.

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/737 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/737

---

P8_TA(2019)0055

Implementering af topdomænenavnet .eu og dets funktion ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om implementering af topdomænenavnet .eu og dets funktion og om ophævelse af forordning (EF) nr. 733/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 874/2004 (COM(2018)0231 — C8-0170/2018 — 2018/0110(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 411/60)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0231), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0231),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 172 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0170/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 172 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0170/2018),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 11. juli 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 11. juli 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 19. december 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 19. december 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0394/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0394/2018),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 367 af 10.10.2018, s. 112.

---

P8_TC1-COD(2018)0110

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om gennemførelse af topdomænet .eu og dets funktion, om ændring og ophævelse af forordning (EF) nr. 733/2002 og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 874/2004

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2019/517.)

---

| 27.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 411/738 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 411/738

---

P8_TA(2019)0056

Harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (»BNI-forordningen«) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 31. januar 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (»BNI-forordningen«) og om ophævelse af Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 (COM(2017)0329 — C8-0192/2017 — 2017/0134(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2020/C 411/61)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0329), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0329),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 338, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0192/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 338, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0192/2017),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 5. december 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 5. december 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0009/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0009/2018),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0134

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 31. januar 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/... om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser og om ophævelse af Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 (»BNI-forordningen«)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2019/516.)

---