# Úřední věstník C 388/13.

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 388 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6313. listopadu 2020 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 388

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6313. listopadu 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKÝ PARLAMENT
  ZASEDÁNÍ 2018–2019Dílčí zasedání od 10. do 13. prosince 2018
  Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v
  Úř. věst. C 92, 20.3.2020
  PŘIJATÉ TEXTY | 1 |

Obsah

Strana

EVROPSKÝ PARLAMENT
  ZASEDÁNÍ 2018–2019Dílčí zasedání od 10. do 13. prosince 2018
  Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v
  Úř. věst. C 92, 20.3.2020
  PŘIJATÉ TEXTY

EVROPSKÝ PARLAMENT

Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v

Úř. věst. C 92, 20.3.2020

1

---

| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| --- | --- |
| | USNESENÍ |
| | Evropský parlament |
| | Úterý, 11. prosince 2018 |
| 2020/C 388/01 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o vzdělávání v digitálním věku: výzvy, příležitosti a ponaučení pro tvorbu politiky EU (2018/2090(INI)) | 2 |
| 2020/C 388/02 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 obsahující doporučení Komisi o humanitárních vízech (2018/2271(INL)) | 11 |
| 2020/C 388/03 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o plném uplatňování ustanovení schengenského acquis v Bulharsku a Rumunsku: zrušení kontrol na vnitřních pozemních, námořních a vzdušných hranicích (2018/2092(INI)) | 18 |
| 2020/C 388/04 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o vojenské mobilitě (2018/2156(INI)) | 22 |
| 2020/C 388/05 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o Nové evropské agendě pro kulturu (2018/2091(INI)) | 30 |
| | Středa, 12. prosince 2018 |
| 2020/C 388/06 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o balíčku pro jednotný trh (2018/2903(RSP)) | 39 |
| 2020/C 388/07 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o závěrech a doporučeních Zvláštního výboru pro terorismus (2018/2044(INI)) | 42 |
| 2020/C 388/08 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o výroční zprávě o provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (2018/2097(INI)) | 84 |
| 2020/C 388/09 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o výroční zprávě o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky (2018/2099(INI)) | 91 |
| 2020/C 388/10 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o výroční zprávě o stavu lidských práv a demokracie ve světě v roce 2017 a o politice Evropské unie v této oblasti (2018/2098(INI)) | 100 |
| 2020/C 388/11 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o provádění dohody o přidružení mezi EU a Ukrajinou (2017/2283(INI)) | 116 |
| | Čtvrtek, 13. prosince 2018 |
| 2020/C 388/12 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o Íránu, zejména o případu Nasrín Sotúdeové (2018/2967(RSP)) | 127 |
| 2020/C 388/13 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o Egyptu, zejména o situaci obhájců lidských práv (2018/2968(RSP)) | 131 |
| 2020/C 388/14 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o Tanzanii (2018/2969(RSP)) | 137 |
| 2020/C 388/15 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o technologii blockchain: obchodní politika orientovaná na budoucnost (2018/2085(INI)) | 141 |
| 2020/C 388/16 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o odpovídající úrovni ochrany osobních údajů v Japonsku (2018/2979(RSP)) | 150 |
| 2020/C 388/17 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o střetech zájmů a ochraně rozpočtu EU v České republice (2018/2975(RSP)) | 157 |
| 2020/C 388/18 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o výroční zprávě o činnosti evropského veřejného ochránce práv za rok 2017 (2018/2105(INI)) | 161 |
| 2020/C 388/19 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o výsledcích jednání Petičního výboru v průběhu roku 2017 (2018/2104(INI)) | 169 |

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlament

Úterý, 11. prosince 2018

2020/C 388/01

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o vzdělávání v digitálním věku: výzvy, příležitosti a ponaučení pro tvorbu politiky EU (2018/2090(INI))

2

2020/C 388/02

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 obsahující doporučení Komisi o humanitárních vízech (2018/2271(INL))

11

2020/C 388/03

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o plném uplatňování ustanovení schengenského acquis v Bulharsku a Rumunsku: zrušení kontrol na vnitřních pozemních, námořních a vzdušných hranicích (2018/2092(INI))

18

2020/C 388/04

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o vojenské mobilitě (2018/2156(INI))

22

2020/C 388/05

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o Nové evropské agendě pro kulturu (2018/2091(INI))

30

Středa, 12. prosince 2018

2020/C 388/06

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o balíčku pro jednotný trh (2018/2903(RSP))

39

2020/C 388/07

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o závěrech a doporučeních Zvláštního výboru pro terorismus (2018/2044(INI))

42

2020/C 388/08

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o výroční zprávě o provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (2018/2097(INI))

84

2020/C 388/09

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o výroční zprávě o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky (2018/2099(INI))

91

2020/C 388/10

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o výroční zprávě o stavu lidských práv a demokracie ve světě v roce 2017 a o politice Evropské unie v této oblasti (2018/2098(INI))

100

2020/C 388/11

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o provádění dohody o přidružení mezi EU a Ukrajinou (2017/2283(INI))

116

Čtvrtek, 13. prosince 2018

2020/C 388/12

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o Íránu, zejména o případu Nasrín Sotúdeové (2018/2967(RSP))

127

2020/C 388/13

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o Egyptu, zejména o situaci obhájců lidských práv (2018/2968(RSP))

131

2020/C 388/14

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o Tanzanii (2018/2969(RSP))

137

2020/C 388/15

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o technologii blockchain: obchodní politika orientovaná na budoucnost (2018/2085(INI))

141

2020/C 388/16

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o odpovídající úrovni ochrany osobních údajů v Japonsku (2018/2979(RSP))

150

2020/C 388/17

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o střetech zájmů a ochraně rozpočtu EU v České republice (2018/2975(RSP))

157

2020/C 388/18

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o výroční zprávě o činnosti evropského veřejného ochránce práv za rok 2017 (2018/2105(INI))

161

2020/C 388/19

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o výsledcích jednání Petičního výboru v průběhu roku 2017 (2018/2104(INI))

169

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ PARLAMENT |
| | Úterý, 11. prosince 2018 |
| 2020/C 388/20 | P8_TA(2018)0486Azylový, migrační a integrační fond: změna přidělení zbývajících částek ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 516/2014, pokud jde o změnu přidělení zbývajících částek přidělených na podporu provádění rozhodnutí Rady (EU) 2015/1523 a (EU) 2015/1601 nebo jejich přidělení na jiné akce v rámci národních programů (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))P8_TC1-COD(2018)0371Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 11. prosince 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/..., kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 516/2014, pokud jde o změnu přidělení zbývajících finančních prostředků přidělených na podporu provádění rozhodnutí Rady (EU) 2015/1523 a (EU) 2015/1601 nebo jejich přidělení na jiné akce v rámci národních programů | 177 |
| 2020/C 388/21 | Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne dne 11. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zavedení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (EU) č. 1293/2013 (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD)) | 179 |
| 2020/C 388/22 | P8_TA(2018)0488Ochrana zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2004/37/ES o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))P8_TC1-COD(2017)0004Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 11. prosince 2018 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/..., kterou se mění směrnice 2004/37/ES o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci | 216 |
| 2020/C 388/23 | Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 11. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o transparentnosti a udržitelnosti hodnocení rizika ze strany EU v potravinovém řetězci, kterým se mění nařízení (ES) č. 178/2002 [o obecném potravinovém právu], směrnice 2001/18/ES [o záměrném uvolňování GMO do životního prostředí], nařízení (ES) č. 1829/2003 [o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech], nařízení (ES) č. 1831/2003 [o doplňkových látkách], nařízení (ES) č. 2065/2003 [o kouřových aromatech], nařízení (ES) č. 1935/2004 [o materiálech určených pro styk s potravinami], nařízení (ES) č. 1331/2008 [o jednotném povolovacím řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a potravinářská aromata], nařízení (ES) č. 1107/2009 [o přípravcích na ochranu rostlin] a nařízení (EU) 2015/2283 [o nových potravinách] (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD)) | 217 |
| 2020/C 388/24 | P8_TA(2018)0490Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop) ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop) a o zrušení nařízení (EHS) č. 337/75 (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))P8_TC1-COD(2016)0257Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 11. prosince 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/... o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop) a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 337/75 | 274 |
| 2020/C 388/25 | P8_TA(2018)0491Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (EU-OSHA) ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (EU-OSHA) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2062/94 (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))P8_TC1-COD(2016)0254Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 11. prosince 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/... o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (EU-OSHA) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2062/94 | 275 |
| 2020/C 388/26 | P8_TA(2018)0492Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound) ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound) a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))P8_TC1-COD(2016)0256Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 11. prosince 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/... o zřízení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound) a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 | 276 |
| 2020/C 388/27 | P8_TA(2018)0493Doplnění právních předpisů EU o schvalování typu s ohledem na vystoupení Spojeného království z Unie ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se doplňují právní předpisy EU o schvalování typu s ohledem na vystoupení Spojeného království z Unie (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))P8_TC1-COD(2018)0220Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 11. prosince 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/..., kterým se doplňují právní předpisy EU o schvalování typu s ohledem na vystoupení Spojeného království z Unie | 277 |
| 2020/C 388/28 | Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 11. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 810/2009 o kodexu Společenství o vízech (vízový kodex) (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD)) | 278 |
| 2020/C 388/29 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty, pokud jde o dočasné používání všeobecného mechanismu přenesení daňové povinnosti ve vztahu k dodání zboží a poskytnutí služeb nad určitou prahovou hodnotu (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS)) | 310 |
| | Středa, 12. prosince 2018 |
| 2020/C 388/30 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 6/2018 na rozpočtový rok 2018: Snížení prostředků na platby a na závazky v souladu s aktualizovanými prognózami výdajů a aktualizací příjmů (vlastních zdrojů) (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD)) | 319 |
| 2020/C 388/31 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti za účelem financování okamžitých rozpočtových opatření k řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD)) | 321 |
| 2020/C 388/32 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem zajištění výplat záloh ze souhrnného rozpočtu Unie na rok 2019 (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD)) | 324 |
| 2020/C 388/33 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 týkající se postoje Rady k druhému návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019 (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD)) | 326 |
| 2020/C 388/34 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE)) | 334 |
| 2020/C 388/35 | Nelegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 obsahující návrh nelegislativního usnesení o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE)) | 335 |
| 2020/C 388/36 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Japonskem na straně druhé jménem Unie (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE)) | 341 |
| 2020/C 388/37 | Nelegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Japonskem na straně druhé jménem Evropské unie (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE)) | 342 |
| 2020/C 388/38 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření, jménem Unie a jejích členských států, Protokolu, kterým se mění Evropsko-středomořská letecká dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE)) | 347 |
| 2020/C 388/39 | Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 12. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD)) | 348 |
| 2020/C 388/40 | Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 12. prosince 2018 k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení zvláštního programu, kterým se provádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa (COM(2018)0436 – C8-0253/2018 – 2018/0225(COD)) | 459 |
| 2020/C 388/41 | Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 12. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský obranný fond (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD))[Pozměňovací návrh 1, pokud není uvedeno jinak] | 623 |
| 2020/C 388/42 | Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 12. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Nástroj pro propojení Evropy a zrušují nařízení (EU) č. 1316/2013 a (EU) č. 283/2014 (COM(2018)0438 – C8-0255/2018– 2018/0228(COD))[Pozměňovací návrh 1, pokud není uvedeno jinak] | 648 |
| | Čtvrtek, 13. prosince 2018 |
| 2020/C 388/43 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 s doporučeními Komisi ve věci urychleného řešení obchodních sporů (2018/2079(INL)) | 692 |
| 2020/C 388/44 | Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 13. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí kosmický program Unie a Agentura Evropské unie pro kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013, (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD)) | 698 |
| 2020/C 388/45 | Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 13. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Digitální Evropa na období 2021–2027 (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD)) | 775 |
| 2020/C 388/46 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření změny Dohody mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím o spolupráci v oblasti regulace bezpečnosti civilního letectví jménem Evropské unie (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE)) | 846 |
| 2020/C 388/47 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o návrhu směrnice Rady o společném systému daně z digitálních služeb jako daně z příjmu z poskytování určitých digitálních služeb (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS)) | 847 |
| 2020/C 388/48 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o návrhu směrnice Rady, kterou se stanoví pravidla týkající se zdanění právnických osob v případě významné digitální přítomnosti (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS)) | 868 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ PARLAMENT

Úterý, 11. prosince 2018

2020/C 388/20

P8_TA(2018)0486Azylový, migrační a integrační fond: změna přidělení zbývajících částek ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 516/2014, pokud jde o změnu přidělení zbývajících částek přidělených na podporu provádění rozhodnutí Rady (EU) 2015/1523 a (EU) 2015/1601 nebo jejich přidělení na jiné akce v rámci národních programů (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))P8_TC1-COD(2018)0371Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 11. prosince 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/..., kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 516/2014, pokud jde o změnu přidělení zbývajících finančních prostředků přidělených na podporu provádění rozhodnutí Rady (EU) 2015/1523 a (EU) 2015/1601 nebo jejich přidělení na jiné akce v rámci národních programů

177

2020/C 388/21

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne dne 11. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zavedení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (EU) č. 1293/2013 (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD))

179

2020/C 388/22

P8_TA(2018)0488Ochrana zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2004/37/ES o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))P8_TC1-COD(2017)0004Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 11. prosince 2018 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/..., kterou se mění směrnice 2004/37/ES o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci

216

2020/C 388/23

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 11. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o transparentnosti a udržitelnosti hodnocení rizika ze strany EU v potravinovém řetězci, kterým se mění nařízení (ES) č. 178/2002 [o obecném potravinovém právu], směrnice 2001/18/ES [o záměrném uvolňování GMO do životního prostředí], nařízení (ES) č. 1829/2003 [o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech], nařízení (ES) č. 1831/2003 [o doplňkových látkách], nařízení (ES) č. 2065/2003 [o kouřových aromatech], nařízení (ES) č. 1935/2004 [o materiálech určených pro styk s potravinami], nařízení (ES) č. 1331/2008 [o jednotném povolovacím řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a potravinářská aromata], nařízení (ES) č. 1107/2009 [o přípravcích na ochranu rostlin] a nařízení (EU) 2015/2283 [o nových potravinách] (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD))

217

2020/C 388/24

P8_TA(2018)0490Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop) ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop) a o zrušení nařízení (EHS) č. 337/75 (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))P8_TC1-COD(2016)0257Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 11. prosince 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/... o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop) a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 337/75

274

2020/C 388/25

P8_TA(2018)0491Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (EU-OSHA) ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (EU-OSHA) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2062/94 (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))P8_TC1-COD(2016)0254Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 11. prosince 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/... o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (EU-OSHA) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2062/94

275

2020/C 388/26

P8_TA(2018)0492Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound) ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound) a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))P8_TC1-COD(2016)0256Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 11. prosince 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/... o zřízení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound) a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1365/75

276

2020/C 388/27

P8_TA(2018)0493Doplnění právních předpisů EU o schvalování typu s ohledem na vystoupení Spojeného království z Unie ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se doplňují právní předpisy EU o schvalování typu s ohledem na vystoupení Spojeného království z Unie (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))P8_TC1-COD(2018)0220Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 11. prosince 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/..., kterým se doplňují právní předpisy EU o schvalování typu s ohledem na vystoupení Spojeného království z Unie

277

2020/C 388/28

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 11. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 810/2009 o kodexu Společenství o vízech (vízový kodex) (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD))

278

2020/C 388/29

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty, pokud jde o dočasné používání všeobecného mechanismu přenesení daňové povinnosti ve vztahu k dodání zboží a poskytnutí služeb nad určitou prahovou hodnotu (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS))

310

Středa, 12. prosince 2018

2020/C 388/30

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 6/2018 na rozpočtový rok 2018: Snížení prostředků na platby a na závazky v souladu s aktualizovanými prognózami výdajů a aktualizací příjmů (vlastních zdrojů) (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD))

319

2020/C 388/31

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti za účelem financování okamžitých rozpočtových opatření k řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD))

321

2020/C 388/32

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem zajištění výplat záloh ze souhrnného rozpočtu Unie na rok 2019 (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD))

324

2020/C 388/33

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 týkající se postoje Rady k druhému návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019 (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD))

326

2020/C 388/34

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE))

334

2020/C 388/35

Nelegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 obsahující návrh nelegislativního usnesení o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE))

335

2020/C 388/36

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Japonskem na straně druhé jménem Unie (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE))

341

2020/C 388/37

Nelegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Japonskem na straně druhé jménem Evropské unie (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE))

342

2020/C 388/38

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření, jménem Unie a jejích členských států, Protokolu, kterým se mění Evropsko-středomořská letecká dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE))

347

2020/C 388/39

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 12. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD))

348

2020/C 388/40

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 12. prosince 2018 k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení zvláštního programu, kterým se provádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa (COM(2018)0436 – C8-0253/2018 – 2018/0225(COD))

459

2020/C 388/41

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 12. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský obranný fond (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD))[Pozměňovací návrh 1, pokud není uvedeno jinak]

623

2020/C 388/42

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 12. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Nástroj pro propojení Evropy a zrušují nařízení (EU) č. 1316/2013 a (EU) č. 283/2014 (COM(2018)0438 – C8-0255/2018– 2018/0228(COD))[Pozměňovací návrh 1, pokud není uvedeno jinak]

648

Čtvrtek, 13. prosince 2018

2020/C 388/43

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 s doporučeními Komisi ve věci urychleného řešení obchodních sporů (2018/2079(INL))

692

2020/C 388/44

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 13. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí kosmický program Unie a Agentura Evropské unie pro kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013, (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD))

698

2020/C 388/45

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 13. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Digitální Evropa na období 2021–2027 (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD))

775

2020/C 388/46

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření změny Dohody mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím o spolupráci v oblasti regulace bezpečnosti civilního letectví jménem Evropské unie (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE))

846

2020/C 388/47

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o návrhu směrnice Rady o společném systému daně z digitálních služeb jako daně z příjmu z poskytování určitých digitálních služeb (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS))

847

2020/C 388/48

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o návrhu směrnice Rady, kterou se stanoví pravidla týkající se zdanění právnických osob v případě významné digitální přítomnosti (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS))

868

---

| Vysvětlivky k použitým symbolům






  - | Postup konzultace |
| --- | --- |
| *** | Postup souhlasu |
| ***I | Řádný legislativní postup: první čtení |
| ***II | Řádný legislativní postup: druhé čtení |
| ***III | Řádný legislativní postup: třetí čtení |

Vysvětlivky k použitým symbolům

*

Postup konzultace

***

Postup souhlasu

***I

Řádný legislativní postup: první čtení

***II

Řádný legislativní postup: druhé čtení

***III

Řádný legislativní postup: třetí čtení

(Druh postupu závisí na právním základu navrženém v návrhu aktu)

Pozměňovací návrhy Parlamentu:

Nové části textu jsou označeny
  tučně kurzivou
  . Vypuštěné části textu jsou označeny buď symbolem ▌nebo přeškrtnuty. Nahrazení se vyznačují tak, že nový text se označí
  tučně kurzivou
  a nahrazený text se vymaže nebo přeškrtne.

tučně kurzivou

tučně kurzivou

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

13.11.2020

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/1 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/1

---

EVROPSKÝ PARLAMENT

ZASEDÁNÍ 2018–2019

Dílčí zasedání od 10. do 13. prosince 2018

Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v

  Úř. věst. C 92, 20.3.2020

PŘIJATÉ TEXTY

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlament

Úterý, 11. prosince 2018

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/2

---

P8_TA(2018)0485

Vzdělávání v digitálním věku: výzvy, příležitosti a ponaučení pro tvorbu politiky EU

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o vzdělávání v digitálním věku: výzvy, příležitosti a ponaučení pro tvorbu politiky EU (2018/2090(INI))

(2020/C 388/01)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na články 165 a 166 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 165 a 166 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, zejména na její článek 14, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, zejména na její článek 14,

| — | s ohledem na článek 2 Dodatkového protokolu k Úmluvě Rady Evropy o ochraně lidských práv a základních svobod, který se týká práva na vzdělání, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 2 Dodatkového protokolu k Úmluvě Rady Evropy o ochraně lidských práv a základních svobod, který se týká práva na vzdělání,

| — | s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/646 ze dne 18. dubna 2018 o společném rámci pro poskytování lepších služeb v oblasti dovedností a kvalifikací (Europass) a o zrušení rozhodnutí č. 2241/2004/ES (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/646 ze dne 18. dubna 2018 o společném rámci pro poskytování lepších služeb v oblasti dovedností a kvalifikací (Europass) a o zrušení rozhodnutí č. 2241/2004/ES (1),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. června 2018 o modernizaci vzdělávání v EU (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. června 2018 o modernizaci vzdělávání v EU (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. září 2017 o nové agendě dovedností pro Evropu (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. září 2017 o nové agendě dovedností pro Evropu (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 19. ledna 2016 o politikách zaměřených na dovednosti v boji proti nezaměstnanosti mladých lidí (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 19. ledna 2016 o politikách zaměřených na dovednosti v boji proti nezaměstnanosti mladých lidí (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 9. září 2015 o posílení postavení dívek v EU prostřednictvím vzdělávání (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 9. září 2015 o posílení postavení dívek v EU prostřednictvím vzdělávání (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 8. září 2015 o podpoře podnikání mladých lidí prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 8. září 2015 o podpoře podnikání mladých lidí prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy (6),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. dubna 2014 o nových technologiích a otevřených zdrojích vzdělávání (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. dubna 2014 o nových technologiích a otevřených zdrojích vzdělávání (7),

| — | s ohledem na doporučení Rady ze dne 22. května 2018 o klíčových kompetencích pro celoživotní učení (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Rady ze dne 22. května 2018 o klíčových kompetencích pro celoživotní učení (8),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 22. května 2018 o směřování k vizi evropského prostoru vzdělávání, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 22. května 2018 o směřování k vizi evropského prostoru vzdělávání,

| — | s ohledem na doporučení Rady ze dne 22. května 2017 o evropském rámci kvalifikací pro celoživotní učení, kterým se zrušuje doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. dubna 2008 o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní učení (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Rady ze dne 22. května 2017 o evropském rámci kvalifikací pro celoživotní učení, kterým se zrušuje doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. dubna 2008 o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní učení (9),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 30. května 2016 o rozvoji mediální gramotnosti a kritického myšlení prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 30. května 2016 o rozvoji mediální gramotnosti a kritického myšlení prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy,

| — | s ohledem na doporučení Rady ze dne 19. prosince 2016 o cestách prohlubování dovedností: nové příležitosti pro dospělé (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Rady ze dne 19. prosince 2016 o cestách prohlubování dovedností: nové příležitosti pro dospělé (10),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 27. května 2015 o úloze předškolního a základního vzdělávání při podpoře kreativity, inovativnosti a digitálních kompetencí, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 27. května 2015 o úloze předškolního a základního vzdělávání při podpoře kreativity, inovativnosti a digitálních kompetencí,

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 20. května 2014 o účinném vzdělávání učitelů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 20. května 2014 o účinném vzdělávání učitelů,

| — | s ohledem na doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení (11),

| — | s ohledem na usnesení Rady ze dne 28. listopadu 2011 o obnoveném evropském programu pro vzdělávání dospělých (12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Rady ze dne 28. listopadu 2011 o obnoveném evropském programu pro vzdělávání dospělých (12),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 17. ledna 2018 o akčním plánu digitálního vzdělávání (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 17. ledna 2018 o akčním plánu digitálního vzdělávání (COM(2018)0022),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. května 2017 nazvané „Rozvoj škol a vynikající výuka poskytující výborný start do života“ (COM(2017)0248), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. května 2017 nazvané „Rozvoj škol a vynikající výuka poskytující výborný start do života“ (COM(2017)0248),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. května 2012 s názvem „Evropská strategie pro internet lépe uzpůsobený dětem“ (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. května 2012 s názvem „Evropská strategie pro internet lépe uzpůsobený dětem“ (COM(2012)0196),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. června 2016 nazvané „Nová agenda dovedností pro Evropu“ (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. června 2016 nazvané „Nová agenda dovedností pro Evropu“ (COM(2016)0381),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 7. prosince 2016 nazvané „Zlepšování a modernizace vzdělávání“ (COM(2016)0941), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 7. prosince 2016 nazvané „Zlepšování a modernizace vzdělávání“ (COM(2016)0941),

| — | s ohledem na stanovisko Evropského výboru regionů ze dne 30. listopadu 2017 Modernizace základního a vyššího vzdělávání (13), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského výboru regionů ze dne 30. listopadu 2017 Modernizace základního a vyššího vzdělávání (13),

| — | s ohledem na zprávu Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání ze dne 9. března 2018 s názvem „Dovednosti je třeba předvídat: systémy a přístupy. Analýza průzkumu zúčastněných stran o posouzení potřeb dovedností a jejich předvídání“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání ze dne 9. března 2018 s názvem „Dovednosti je třeba předvídat: systémy a přístupy. Analýza průzkumu zúčastněných stran o posouzení potřeb dovedností a jejich předvídání“,

| — | s ohledem na zprávu Komise z roku 2017 s názvem „DigComp 2.1: rámec digitálních kompetencí pro občany s osmi znalostními úrovněmi a příklady použití“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise z roku 2017 s názvem „DigComp 2.1: rámec digitálních kompetencí pro občany s osmi znalostními úrovněmi a příklady použití“,

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání a stanovisko Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A8-0400/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání a stanovisko Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A8-0400/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že technologie se vyvíjí čím dál tím rychleji a digitální společnost a ekonomika jsou dnes součástí běžného života, z čehož vyplývá, že digitální dovednosti jsou nezbytné pro úspěšné uplatnění v pracovním životě i pro osobní rozvoj všech občanů; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že technologie se vyvíjí čím dál tím rychleji a digitální společnost a ekonomika jsou dnes součástí běžného života, z čehož vyplývá, že digitální dovednosti jsou nezbytné pro úspěšné uplatnění v pracovním životě i pro osobní rozvoj všech občanů;

| B. | vzhledem k tomu, že digitální kompetence jsou klíčovými kompetencemi pro celoživotní učení, jak je definováno v referenčním rámci připojeném k doporučení Rady ze dne 22. května 2018; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že digitální kompetence jsou klíčovými kompetencemi pro celoživotní učení, jak je definováno v referenčním rámci připojeném k doporučení Rady ze dne 22. května 2018;

| C. | vzhledem k tomu, že inovační kapacita technologií je podmíněna mimo jiné kritickým myšlením, úrovní digitálních a kreativních dovedností obyvatelstva a kvalitou a dosahem internetového připojení; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že inovační kapacita technologií je podmíněna mimo jiné kritickým myšlením, úrovní digitálních a kreativních dovedností obyvatelstva a kvalitou a dosahem internetového připojení;

| D. | vzhledem k tomu, že základní schopnost ovládat digitální technologie je mimořádně důležitá pro výkon základních administrativních a každodenních úkolů; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že základní schopnost ovládat digitální technologie je mimořádně důležitá pro výkon základních administrativních a každodenních úkolů;

| E. | vzhledem k tomu, že podle odhadů v příštích 25 letech zmizí přibližně polovina zaměstnání, která v současnosti na světě existují (a 30 % zaměstnání vyskytujících se v Evropské unii) (14), přičemž se objeví nové druhy profesí, které budou vyžadovat pokročilé digitální dovednosti; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že podle odhadů v příštích 25 letech zmizí přibližně polovina zaměstnání, která v současnosti na světě existují (a 30 % zaměstnání vyskytujících se v Evropské unii) (14), přičemž se objeví nové druhy profesí, které budou vyžadovat pokročilé digitální dovednosti;

| F. | vzhledem k tomu, že digitální dovednosti, které ve značné míře přesahují požadavky pracovního trhu, nabízejí lidem lepší příležitosti k účasti na životě společnosti, a to jak nyní, tak i v budoucnu, usnadňují výměnu informací i kulturní výměnu a dávají lidem větší slovo v politickém rozhodování; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že digitální dovednosti, které ve značné míře přesahují požadavky pracovního trhu, nabízejí lidem lepší příležitosti k účasti na životě společnosti, a to jak nyní, tak i v budoucnu, usnadňují výměnu informací i kulturní výměnu a dávají lidem větší slovo v politickém rozhodování;

| G. | vzhledem k tomu, že je nezbytné, aby se internet opět stal společným statkem, a že je nutné podporovat aktivní elektronické občanství; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že je nezbytné, aby se internet opět stal společným statkem, a že je nutné podporovat aktivní elektronické občanství;

| H. | vzhledem k tomu, že v důsledku technologické transformace napříč odvětvími jsou digitální nástroje často využívány i v tradičně netechnických profesích, přičemž devět z deseti zaměstnání bude v blízké či bezprostřední budoucnosti vyžadovat digitální dovednosti; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že v důsledku technologické transformace napříč odvětvími jsou digitální nástroje často využívány i v tradičně netechnických profesích, přičemž devět z deseti zaměstnání bude v blízké či bezprostřední budoucnosti vyžadovat digitální dovednosti;

| I. | vzhledem k tomu, že 44 % obyvatel EU ve věku od 16 do 74 let nemá v současnosti ani základní digitální dovednosti a 19 % nemá žádné digitální dovednosti, přičemž mezi jednotlivými členskými státy existují značné rozdíly, což může vést ke vzniku nové sociální propasti; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že 44 % obyvatel EU ve věku od 16 do 74 let nemá v současnosti ani základní digitální dovednosti a 19 % nemá žádné digitální dovednosti, přičemž mezi jednotlivými členskými státy existují značné rozdíly, což může vést ke vzniku nové sociální propasti;

| J. | vzhledem k tomu, že význam digitálních dovedností, stávající rozdíly v těchto dovednostech, jež jsou zvláště podstatné mezi muži a ženami, mezi generacemi a jednotlivými sociálními skupinami, a rozdíly v úrovni digitálních dovedností mezi členskými státy si žádají společnou reakci na politické úrovni; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že význam digitálních dovedností, stávající rozdíly v těchto dovednostech, jež jsou zvláště podstatné mezi muži a ženami, mezi generacemi a jednotlivými sociálními skupinami, a rozdíly v úrovni digitálních dovedností mezi členskými státy si žádají společnou reakci na politické úrovni;

| K. | vzhledem k tomu, že je nezbytně nutné, aby vzdělávací zařízení připravovala žáky a studenty tak, aby se vyrovnali se sociálními a ekonomickými změnami, k nimž vede překotný technologický a sociální rozvoj, tím, že je vybaví náležitými dovednostmi pro přizpůsobení se výzvám digitálního věku; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že je nezbytně nutné, aby vzdělávací zařízení připravovala žáky a studenty tak, aby se vyrovnali se sociálními a ekonomickými změnami, k nimž vede překotný technologický a sociální rozvoj, tím, že je vybaví náležitými dovednostmi pro přizpůsobení se výzvám digitálního věku;

| L. | vzhledem k tomu, že přístup k internetu a technologickým a digitálním zařízením a jejich využívání proměnily sociální chování a vztahy, zejména v mladší části společnosti; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že přístup k internetu a technologickým a digitálním zařízením a jejich využívání proměnily sociální chování a vztahy, zejména v mladší části společnosti;

| M. | vzhledem k tomu, že dosud nebylo dosaženo cíle, aby do roku 2025 měly všechny školy v EU přístup k internetovému připojení s rychlostí stahování/nahrávání 1 gigabitu dat za sekundu; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že dosud nebylo dosaženo cíle, aby do roku 2025 měly všechny školy v EU přístup k internetovému připojení s rychlostí stahování/nahrávání 1 gigabitu dat za sekundu;

| N. | vzhledem k tomu, že nadměrné používání technologických a digitálních zařízení, jako jsou počítače a tablety, může vést k problémům souvisejícím se zdravím a spokojeností jednotlivce, včetně nedostatku spánku, sedavého životního stylu a závislosti; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že nadměrné používání technologických a digitálních zařízení, jako jsou počítače a tablety, může vést k problémům souvisejícím se zdravím a spokojeností jednotlivce, včetně nedostatku spánku, sedavého životního stylu a závislosti;

| O. | vzhledem k tomu, že strategie digitálního učení musí brát v úvahu také výzkum nepříznivých účinků, které může mít rané využívání digitálních technologií na vývoj mozku malých dětí; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že strategie digitálního učení musí brát v úvahu také výzkum nepříznivých účinků, které může mít rané využívání digitálních technologií na vývoj mozku malých dětí;

| P. | vzhledem k tomu, že digitální technologie by měly být nedílnou součástí přístupu ke vzdělávání, který bude zaměřen na studujícího a bude přiměřený jeho věku, přičemž mohou poskytnout nové a inovativní přístupy k výuce a učení; vzhledem k tomu, že je nezbytné udržovat osobní kontakt mezi studenty a učiteli a upřednostnit spokojenost a zdravý vývoj dětí a dospělých studujících; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že digitální technologie by měly být nedílnou součástí přístupu ke vzdělávání, který bude zaměřen na studujícího a bude přiměřený jeho věku, přičemž mohou poskytnout nové a inovativní přístupy k výuce a učení; vzhledem k tomu, že je nezbytné udržovat osobní kontakt mezi studenty a učiteli a upřednostnit spokojenost a zdravý vývoj dětí a dospělých studujících;

| Q. | vzhledem k tomu, technologie by měly být lépe využívány k podpoře nových pedagogických postupů, které budou klást důraz na účastníky vzdělávání coby aktivní účastníky a budou využívat nástroje vhodné pro metody objevování znalostí (inquiry-based learning) a pracovní prostředí založená na spolupráci; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, technologie by měly být lépe využívány k podpoře nových pedagogických postupů, které budou klást důraz na účastníky vzdělávání coby aktivní účastníky a budou využívat nástroje vhodné pro metody objevování znalostí (inquiry-based learning) a pracovní prostředí založená na spolupráci;

| R. | vzhledem k tomu, že základní výuka kybernetické hygieny, kybernetické bezpečnosti, ochrany údajů a mediální gramotnosti musí být přizpůsobena věku a rozvoji žáků, aby se děti mohly stát kritickými studenty, aktivními občany a uživateli internetu, mohly formovat demokratickou digitální společnost a přijímat informovaná rozhodnutí a aby si uvědomovaly rizika spojená s internetem, jako jsou dezinformace a obtěžování na internetu a zneužívání osobních údajů, a byly schopny jim čelit; vzhledem k tomu, že do učebních osnov pro akademické i odborné vzdělávání je třeba zahrnout výukové programy týkající se kybernetické bezpečnosti; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že základní výuka kybernetické hygieny, kybernetické bezpečnosti, ochrany údajů a mediální gramotnosti musí být přizpůsobena věku a rozvoji žáků, aby se děti mohly stát kritickými studenty, aktivními občany a uživateli internetu, mohly formovat demokratickou digitální společnost a přijímat informovaná rozhodnutí a aby si uvědomovaly rizika spojená s internetem, jako jsou dezinformace a obtěžování na internetu a zneužívání osobních údajů, a byly schopny jim čelit; vzhledem k tomu, že do učebních osnov pro akademické i odborné vzdělávání je třeba zahrnout výukové programy týkající se kybernetické bezpečnosti;

| S. | vzhledem k tomu, že kvalitní a inovační digitální učení může být atraktivní a interaktivní, a může tak doplňovat výukové metody založené na výkladu a nabídnout prostředí vhodné ke spolupráci a k vytváření znalostí; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že kvalitní a inovační digitální učení může být atraktivní a interaktivní, a může tak doplňovat výukové metody založené na výkladu a nabídnout prostředí vhodné ke spolupráci a k vytváření znalostí;

| T. | vzhledem k tomu, že jsme svědky nárůstu v komerčním využívání vzdělávání velkými digitálními společnostmi, které se snaží ovlivnit výukové postupy zaváděním vybavení, poskytováním softwaru a výukových materiálů či zajišťováním školení učitelů; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že jsme svědky nárůstu v komerčním využívání vzdělávání velkými digitálními společnostmi, které se snaží ovlivnit výukové postupy zaváděním vybavení, poskytováním softwaru a výukových materiálů či zajišťováním školení učitelů;

| U. | vzhledem k tomu, že za účelem naplnění očekávání souvisejících s technologiemi potřebují členské státy účinné strategie k vybudování kapacit učitelů a tvůrci politik se musí více snažit zajišťovat podporu tomuto záměru; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že za účelem naplnění očekávání souvisejících s technologiemi potřebují členské státy účinné strategie k vybudování kapacit učitelů a tvůrci politik se musí více snažit zajišťovat podporu tomuto záměru;

| V. | vzhledem k tomu, že se veřejné knihovny podílí na společném úsilí o obeznámení občanů s digitálními dovednostmi poskytováním otevřených služeb digitální podpory ve společenské a vstřícné atmosféře; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že se veřejné knihovny podílí na společném úsilí o obeznámení občanů s digitálními dovednostmi poskytováním otevřených služeb digitální podpory ve společenské a vstřícné atmosféře;

| W. | vzhledem k tomu, že dospělí, kteří jsou bez práce nebo vykonávají zaměstnání, jež nevyžaduje digitální dovednosti, mohou rychle zaostávat za svými vrstevníky zdatnějšími v digitální oblasti, což zhoršuje jejich pracovní vyhlídky a prohlubuje sociální a ekonomické rozdíly; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že dospělí, kteří jsou bez práce nebo vykonávají zaměstnání, jež nevyžaduje digitální dovednosti, mohou rychle zaostávat za svými vrstevníky zdatnějšími v digitální oblasti, což zhoršuje jejich pracovní vyhlídky a prohlubuje sociální a ekonomické rozdíly;

| X. | vzhledem k tomu, že postupná digitalizace práce povede ke ztrátě mnoha profesí a k nárůstu nezaměstnanosti; vzhledem k tomu, že nové profese, které se spolu s digitalizací objeví, mohou některá ztracená pracovní místa nahradit; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že postupná digitalizace práce povede ke ztrátě mnoha profesí a k nárůstu nezaměstnanosti; vzhledem k tomu, že nové profese, které se spolu s digitalizací objeví, mohou některá ztracená pracovní místa nahradit;

| Y. | vzhledem k tomu, že digitální technologie mohou usnadnit přístup ke znalostem a ke vzdělávání a že používání těchto technologií umožňuje všem vzdělávacím zařízením na různých úrovních, aby byla snadno přístupná a inkluzivní; |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že digitální technologie mohou usnadnit přístup ke znalostem a ke vzdělávání a že používání těchto technologií umožňuje všem vzdělávacím zařízením na různých úrovních, aby byla snadno přístupná a inkluzivní;

| Z. | vzhledem k tomu, že nebudou-li provedeny vhodné a cílené politiky, utrpí digitální transformací pravděpodobně nejvíce starší osoby a osoby se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že nebudou-li provedeny vhodné a cílené politiky, utrpí digitální transformací pravděpodobně nejvíce starší osoby a osoby se zdravotním postižením;

| AA. | vzhledem k tomu, že ženy tvoří pouze 20 % odborníků v oblasti vědy, pouze 27 % absolventů inženýrských oborů (15) a jen 20 % absolventů informatiky (16); vzhledem k tomu, že podíl mužů pracujících v digitálním odvětví je 3,1 krát vyšší než podíl žen; vzhledem k tomu, že pouze 19 % pracovníků v IKT má jako nadřízeného ženu, zatímco v jiných odvětvích je to 45 %; |
| --- | --- |

AA.

vzhledem k tomu, že ženy tvoří pouze 20 % odborníků v oblasti vědy, pouze 27 % absolventů inženýrských oborů (15) a jen 20 % absolventů informatiky (16); vzhledem k tomu, že podíl mužů pracujících v digitálním odvětví je 3,1 krát vyšší než podíl žen; vzhledem k tomu, že pouze 19 % pracovníků v IKT má jako nadřízeného ženu, zatímco v jiných odvětvích je to 45 %;

| AB. | vzhledem k tomu, že příležitosti k celoživotnímu učení jsou mnohem dostupnější pro vysoce kvalifikované pracovníky (17); |
| --- | --- |

AB.

vzhledem k tomu, že příležitosti k celoživotnímu učení jsou mnohem dostupnější pro vysoce kvalifikované pracovníky (17);

| AC. | vzhledem k tomu, že průběžné monitorování a hodnocení úrovně digitálních dovedností u organizací i jednotlivců je základním předpokladem pro účinné provádění politiky; |
| --- | --- |

AC.

vzhledem k tomu, že průběžné monitorování a hodnocení úrovně digitálních dovedností u organizací i jednotlivců je základním předpokladem pro účinné provádění politiky;

| AD. | vzhledem k tomu, že zvládnutí základních průřezových dovedností, jako jsou matematická gramotnost, kritické myšlení a sociální komunikační dovednosti, je základním předpokladem pro získání digitálních dovedností a kompetencí; |
| --- | --- |

AD.

vzhledem k tomu, že zvládnutí základních průřezových dovedností, jako jsou matematická gramotnost, kritické myšlení a sociální komunikační dovednosti, je základním předpokladem pro získání digitálních dovedností a kompetencí;

| 1. | podtrhuje skutečnost, že osvojování digitálních dovedností vyžaduje soudržný celoživotní přístup, který bude zakotven v prostředí formálního, neformálního a informálního vzdělávání, a vyžaduje rovněž politiky a cílené zásahy odpovídající potřebám různých věkových skupin a účastníků vzdělávání; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje potenciál digitálních technologií, pokud jde o podporu přechodu směrem k pedagogickým přístupům, které budou více zaměřeny na studenta, pokud budou tyto technologie začleněny do procesu učení plánovaně a účelně; je přesvědčen, že studující musí být vedeni k inovativním postupům vytváření znalostí založeným na přístupu „zdola nahoru“, má-li dojít ke skutečné transformaci vzdělávání; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje, že transformace vzdělávacích systémů a systémů odborné přípravy na všech úrovních je nezbytná za účelem plného využití příležitostí, které poskytují informační a komunikační technologie a sdělovací prostředky, a za účelem vytvoření dovedností a kompetencí vyžadovaných ke splnění budoucích nároků společnosti a trhu práce; připomíná, že tato transformace musí pokračovat, aby se zaručilo právo na osobní realizaci, nastolila řádná rovnováha mezi náležitými digitálními dovednostmi a dovednostmi potřebnými pro život a podpořila odolnost jednotlivců, kritické myšlení a inovační potenciál; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je přesvědčen, že vzdělávací instituce si nemohou dovolit zanedbávat všestranné vzdělávání svých studentů, které zahrnuje pěstování a rozvoj kritického a holistického výhledu, jenž jim umožní prosazovat se jako aktivní občané; chápe, že kritické myšlení nelze posílit pouze výukou digitálních dovedností a že je rovněž potřebné komplexní vzdělávání; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že ačkoli je nezbytné zvyšovat základní a pokročilé digitální dovednosti žáků, měly by se přesto i nadále rozvíjet tradiční i humanistické dovednosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | připomíná, že jak Komise uznává ve svém akčním plánu pro digitální vzdělávání pro rok 2018, nemělo by nezbytné přizpůsobení vzdělávacích institucí novým technologiím a inovativním pedagogickým přístupům nikdy být považováno za cíl samo o sobě, nýbrž za nástroj ke zlepšení kvality a inkluzivnosti vzdělávání; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uznává, že je zapotřebí více digitálních dovedností, avšak současně zdůrazňuje, že dopad digitálních technologií na vzdělávání není v současnosti snadné posoudit, což znamená, že je nezbytné zohlednit neurologický výzkum účinků digitálních technologií na vývoj mozku; požaduje tedy investice do nezaujatého mezioborového výzkumu, pokud jde o jednotlivé dopady digitálních technologií na vzdělávání, přičemž tento výzkum by měl zahrnovat stanoviska z hlediska andragogiky, pedagogiky, psychologie, sociologie, neurologie a informatiky, tak aby bylo možno co nejhlouběji pochopit, jak mysl dětí a dospělých na digitální prostředí reaguje, s cílem maximalizovat benefity používání digitálních technologií ve vzdělávání a minimalizovat rizika; zdůrazňuje, že je třeba prosazovat odpovědné využívání digitálních nástrojů, které chrání fyziologický, neurosenzorický a behaviorální vývoj žáků, zejména v dětství, a zajišťuje řádnou rovnováhu v každodenním používání technologií a digitálních zařízení, a to jak ve vzdělávacích zařízeních, tak v soukromém životě; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyjadřuje politování nad tím, že zatímco k využívání internetových a mobilních aplikací a nových technologií, jako je internet věcí, dochází v obecnější míře než kdy jindy, občané, a zejména nezletilí, si často nejsou vědomi rizik spojených s využíváním internetu a nástrojů IKT, jako je zneužívání osobních údajů, všudypřítomné sledování uživatelů a kyberkriminalita; vyzývá proto členské státy, aby ochraně údajů a základní kybernetické hygieně přisoudily náležitý význam ve školních osnovách; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzývá členské státy, Komisi a vzdělávací instituce, aby zvýšily bezpečí dětí na internetu a aby se zabývaly problémem kybernetické šikany, expozice škodlivému a zneklidňujícímu obsahu a dalšími kybernetickými hrozbami a aby za tímto účelem vypracovaly a zavedly preventivní programy a osvětové kampaně; vyzývá členské státy, aby dále podporovaly kampaň „#SafeInternet4EU“; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že k dosažení lepších zkušeností s učením a výsledků učení musí být digitální nástroje přizpůsobeny potřebám studentů, a to je způsob, jak se mohou studenti stát aktivními občany, a nikoli pouze pasivními spotřebiteli technologie; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyslovuje politování nad tím, že navzdory potenciálu digitalizace, pokud jde o zlepšování a podporu různých a personalizovaných metod učení, je dopad digitálních technologií na samotné vzdělávání omezený; vyjadřuje zejména znepokojení nad tím, že investice do informačních a komunikačních technologií (IKT) ve školách a ve střediscích odborné přípravy dosud nevedly ke kýženým změnám ve vzdělávacích postupech; připomíná, že školy a další místa vzdělávání musí podporovat všechny studenty a vzdělávané osoby a reagovat na jejich specifické potřeby vytvořením vhodných a účinných opatření na podporu digitálních dovedností, zejména v případě studentů se zdravotním postižením, menšinových skupin, komunit migrantů, osob, které předčasně ukončily školní docházku, dlouhodobě nezaměstnaných a starších osob; domnívá se, že tato podpora může být usnadněna používáním nových technologií; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konstatuje rostoucí rozdíly mezi účastí mužů a žen na digitálním odvětví, pokud jde o vzdělávání, profesní dráhu a podnikání; zdůrazňuje, že při propagaci kariér v oblasti informačních a komunikačních technologií a v digitální oblasti je klíčové zajistit vyvážené zastoupení žen a mužů a že by mělo být podporováno více studentek a žen v tom, aby realizovaly profesní kariéru v digitální oblasti; zdůrazňuje význam zajištění digitální gramotnosti a zapojení žen a dívek do vzdělávání a odborné přípravy v oblasti informačních a komunikačních technologií; vyzývá členské státy, aby v raných fázích školní docházky zavedly věku odpovídající vzdělávání v oblasti IKT se zvláštním zaměřením na opatření sloužící k překonání rozdílu mezi digitálními dovednostmi žen a mužů a zajištění alternativních přístupových cest k předmětům STEAM pro dívky, neboť genderové stereotypy, které se týkají těchto předmětů, a chybějící ženské vzory jsou pro dívky obvykle překážkou v přístupu; domnívá se, že zdokonalená strategie „Women in Digital“ by spolu s nadcházejícím akčním plánem Komise snížit rozdíly mezi ženami a muži v oblasti nových technologií mohla pomoci oživit snahy v této oblasti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že nedostatek digitálního vybavení a připojení ve školách v členských státech má škodlivý dopad na vzdělávání studentů v oblasti digitálních dovedností a na dostupnost digitálních výukových nástrojů; vyzývá členské státy, aby učinily značné veřejné investice s cílem poskytnout všem školám vysokokapacitní širokopásmové připojení a využít k tomu stávající programy EU, zejména Nástroj pro propojení Evropy, který může podpořit fyzickou infrastrukturu vysokokapacitních širokopásmových sítí, a systém poukázek WiFi4EU; zdůrazňuje, že úsilí v oblasti připojení a financování by se mělo zaměřit zejména na venkovské a znevýhodněné oblasti a na nejvzdálenější a horské regiony; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poukazuje na to, že vzdělávací instituce a zařízení odborné přípravy potřebují pomoc Unie a členských států, jakož i úzkou spolupráci všech zúčastněných stran, průmyslových odvětví, místních a regionálních orgánů, komunit a občanské společnosti, aby vyvinuly své vzdělávání v oblasti IKT a médií v souladu se svým specifickým vzdělávacím přístupem a aby zvládly obtížný přechod k digitalizovanějšímu vzdělávacímu prostředí; zdůrazňuje v tomto ohledu, že je třeba přistupovat k digitální změně ve školství celostním a mezioborovým způsobem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že učitelé a školitelé by měli být ústředním prvkem digitální transformace, a proto je nutné zajistit jim odpovídající počáteční přípravu a průběžné školení, které musí zahrnovat moduly týkající se výukových postupů zaměřených na věk a rozvoj; trvá na tom, že tato odborná příprava vyžaduje čas a že by neměla být dalším úkolem, který půjde nad rámec jejich každodenní činnosti; zdůrazňuje, že pro výuku digitálních dovedností je ještě více než pro výuku jiných základních dovedností, jako je matematická gramotnost a gramotnost, zapotřebí, aby si učitelé průběžně aktualizovali své znalosti a dovednosti; tvrdí proto, že učitelé potřebují odpovídající, pružný a vysoce kvalitní soustavný profesní rozvoj, který bude odpovídat jejich potřebám; má v tomto ohledu kladný pohled na využívání evropských on-line platforem ke zvyšování možností profesního rozvoje a k podpoře výměny osvědčených postupů; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konstatuje, že osoby odpovědné za vzdělávání mají nyní větší odpovědnost v důsledku zvýšeného využívání digitálních aplikací ve výuce; domnívá se, že musí být rovněž zapojeny do procesu učení a do používání technologií, protože pokud nebudou mít nezbytné digitální dovednosti, bude pro ně obtížnější zapojit své studenty do procesu učení, což může vést k většímu sociálnímu vyloučení; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podporuje provádění opatření týkajících se digitalizace správních postupů ve školách za účelem dalšího snížení administrativní zátěže na všech úrovních, a vybízí k tomu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vybízí členské státy, aby prosazovaly a financovaly regionální a místní iniciativy, které podporují kvalitní výukové postupy zaměřené na posílení inovací; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje význam autonomie škol pro dosažení inovací ve vzdělávání; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzývá Komisi a členské státy, aby poskytly vhodné pokyny k tomu, jak v oblasti vzdělávání z hlediska zákona uplatňovat výjimky z právních předpisů v oblasti autorského práva, a aby zajistily snadný přístup k licencím pro veřejná a nezisková zařízení formálního a informálního vzdělávání; zastává názor, že učitelé i žáci potřebují jistotu pro používání digitálně přístupných zdrojů a pro získávání a zprostředkovávání dovedností; doporučuje v tomto směru, aby Komise za tím účelem poskytla pokyny pro vzdělávací instituce, pedagogy a studenty; |
| --- | --- |

20.

| 21. | připomíná, že nedostatek digitálních nástrojů pro studenty, kteří se účastní programů mobility, může snižovat kvalitu vzdělávacích zkušeností v Evropě; vyzývá Komisi, aby pokračovala v pilotním projektu evropského elektronického studentského průkazu a pilotním projektu „Erasmus without Papers“ s cílem uvést je do praxe během příštího víceletého programového období; vyzývá členské státy, aby odpovědně a efektivně využívaly finanční podporu Unie a propagovaly možnosti financování u širší veřejnosti a vzdělávacích institucí s cílem zajistit přístup všech občanů k digitálně šířenému vzdělávacímu obsahu, nástrojům a řešením; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poukazuje na to, že v souladu s přístupem založeným na celoživotním učení, který je nezbytný pro digitální dovednosti, by vlády měly ve spolupráci se zúčastněnými stranami, jako jsou podniky a organizace občanské společnosti, a prostřednictvím formálního i neformálního učení zajistit udržitelnou digitální transformaci, aby nikdo nezůstal pozadu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdůrazňuje, že inkluzivnost a inovace by měly být hlavními zásadami pro vzdělávání a odbornou přípravu v digitálním věku; je přesvědčen, že digitální technologie by neměly posilovat stávající nerovnosti, nýbrž by měly být využívány k překlenutí digitální propasti mezi studenty z různých socioekonomických poměrů a regionů EU; zdůrazňuje, že přístup založený na inkluzi musí využít plný potenciál zdrojů, které poskytují nové digitální technologie, včetně individuálně přizpůsobeného vzdělávání a partnerství mezi vzdělávacími institucemi, a že tím může umožnit přístup ke kvalitnímu vzdělávání a odborné přípravě osobám ze znevýhodněných skupin a osobám s méně příležitostmi a podpořit integraci migrantů a uprchlíků; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdůrazňuje, že podpora digitálních technologií ve vzdělávání neznamená nutně rovný přístup ke vzdělávacím příležitostem a že, ačkoli jsou technologie stále přístupnější, získání základních digitálních dovedností zůstává překážkou a digitální propast stále existuje; poukazuje na to, že podle údajů Eurostatu se digitální propast neuzavírá a 44 % lidí v Evropské unii nemá základní digitální dovednosti (18); |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdůrazňuje, že komplexní digitální dovednosti nutné pro efektivní využívání IKT závisí na získání dovedností základních a že ne každý má stejné podmínky, přičemž velké rozdíly jsou na základních úrovních a týkají se zejména znevýhodněných skupin a velkého množství dospělých; zdůrazňuje rovněž, že vzdělanější lidé s využitím internetu získají nové dovednosti a vytvoří nové příležitosti s trojnásobně vyšší pravděpodobností než lidé s nižším vzděláním (19) a že nám hrozí nebezpečí, že se technologie stanou vzdělávacím nástrojem privilegovaných, a nikoli příležitostí pro všechny; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdůrazňuje potřebu změnit instituční a pedagogickou praxi ve školách a v dalších místech vzdělávání, včetně prostředí neformálního učení, tak aby se zajistila větší spravedlivost jejich fungování na základě výrazně diverzifikovaných a hluboce podpůrných struktur pro všechny, a zejména pro ty skupiny osob, jimž hrozí exkluze, jako jsou nezaměstnaní, migranti, nekvalifikovaní, zdravotně postižení a starší lidé; |
| --- | --- |

26.

| 27. | doporučuje členským státům, aby vypracovaly programy digitální gramotnosti v evropských minoritních a regionálních jazycích a aby do osnov škol, univerzit a učňovských zařízení zavedly výuku jazykových technologií a související nástroje; opětovně zdůrazňuje skutečnost, že gramotnost zůstává významným faktorem a absolutně nutným předpokladem pro pokrok v rámci digitálního začleňování komunit; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že členské státy by měly poskytovat podporu, kterou vzdělávací zařízení potřebují pro zlepšení digitalizace jazyků v EU; doporučuje, aby školy v celé EU využívaly digitální technologie k většímu provádění přeshraničních vzdělávacích výměn prostřednictvím videokonferencí a virtuálních tříd; zdůrazňuje, že školy v celé EU by mohly využívat přeshraničního přístupu k digitálnímu obsahu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje klíčovou úlohu knihoven při poskytování digitálních služeb občanům a zpřístupňování on-line učení a on-line služeb v bezpečném prostředí, které je otevřené všem; doporučuje proto, aby toto úsilí bylo řádně financováno z evropských, celostátních, regionálních a místních programů, které se budou vzájemně doplňovat, a aby knihovny získaly širší uznání pro svou zásadní úlohu při rozvíjení mediální gramotnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzývá k přechodu k intenzivnějším příležitostem v oblasti neformálního učení a profesní přípravy na pracovišti a trvá na tom, že jsou nutné kvalitní a inkluzivní systémy vzdělávání a odborné přípravy s dostatkem finančních zdrojů; je přesvědčen o tom, že zásadní význam mají možnosti rekvalifikace a zvyšování kvalifikace s tím, že programy profesní přípravy na pracovišti budou zahrnovat příslušné digitální dovednosti a bude zajištěno zvláštní školení pro osoby pracující v malých a středních podnicích (MSP); zdůrazňuje význam posílení vazeb mezi vzděláváním a zaměstnáním a úlohu celoživotního profesního vedení a poradenství při podpoře přístupu ke vhodnému, flexibilnímu a vysoce kvalitnímu vzdělávání a profesnímu růstu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdůrazňuje, že stáže v digitálním odvětví mohou pomoci studentům a mladým dospělým získat praktické digitální dovednosti v zaměstnání; v této souvislosti vítá nový pilotní projekt stáží v digitální oblasti „Digital Opportunity Traineeships“ v rámci programů Erasmus+ a Horizont 2020; vyzývá v tomto směru k novému podnětu v rámci programů nového víceletého finančního rámce (VFR); |
| --- | --- |

31.

| 32. | doporučuje, aby členské státy v úzké spolupráci s místními komunitami a poskytovateli vzdělávání a odborné přípravy poskytly dospělým osobám s omezenými digitálními dovednostmi přístup k možnostem rozšiřování dovedností, které jim umožní získat minimální úroveň digitálních kompetencí; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzývá členské státy, aby ve spolupráci s podniky, místními a regionálními komunitami, středisky vzdělávání a odborné přípravy a zúčastněnými stranami z řad občanské společnosti zjistily stávající nedostatky v dovednostech, rozšířily digitální a internetovou gramotnost, posílily mediální gramotnost, zejména mezi nezletilými, a zavedly vysokou úroveň digitální propojenosti a začlenění; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vítá účast podnikatelské sféry na zakládání a financování škol; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vítá vytvoření strategických partnerství mezi akademickými a výzkumnými institucemi a mezi partnery z veřejné a soukromé sféry jakožto součást klíčové akce 2 programu Erasmus+ v zájmu vytvoření středisek excelence v oblasti IKT a podpory rozvoje technologických startupů; |
| --- | --- |

35.

| 36. | připomíná, že k dosažení pokroku je nezbytné řádné posouzení a monitorování digitálních dovedností; vítá vývoj nástrojů pro organizace (např. rámec digitálních kompetencí a referenční rámec klíčových kompetencí pro celoživotní učení) i jednotlivce (např. nástroj SELFIE), k němuž dochází na úrovni EU; trvá nicméně na tom, že účinné metody hodnocení digitálních dovedností musí být dynamické, flexibilní, neustále aktualizované a uzpůsobené potřebám vzdělávaných osob a musí rovněž dosáhnout mnohem většího rozšíření v celé Unii, a to na celostátní, regionální i místní úrovni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzývá členské státy, aby spolupracovaly s Komisí na zajištění toho, aby nástroj sebehodnocení SELFIE byl dostupný v regionálních a minoritních jazycích členských států; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vítá větší důraz politiky Unie na digitální dovednosti a vzdělávání, jak dokládá zejména akční plán digitálního vzdělávání, který vychází z řady úspěšných drobných politických iniciativ, jako je Evropský týden programování nebo Koalice pro digitální dovednosti a pracovní místa a Sofijská výzva k přijetí opatření v oblasti digitálních dovedností a vzdělávání; domnívá se, že výuka programování by měla být součástí širšího přístupu ke vzdělávání v oblasti informačních technologií a kritického a počítačového myšlení; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poznamenává nicméně, že iniciativy Unie často vycházejí z různých generálních ředitelství Komise, což oslabuje koordinované pojetí politiky v oblasti digitálních dovedností; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podporuje navýšení finančních prostředků na digitální dovednosti v příští generaci programů zaštítěných víceletým finančním rámcem; trvá na tom, že v zájmu maximalizace účinnosti financování rozvoje kvalitních digitálních dovedností a dosažení trvalých výsledků pro studenty všech věkových skupin a bez ohledu na jejich dosavadní vzdělání, musí Komise podporovat součinnost a zajistit koordinaci mezi těmito programy, včetně programů Erasmus+, Horizont Evropa, InvestEU a Digitální Evropa; dále zdůrazňuje nutnost vyčlenit v rámci těchto programů a v rámci evropských strukturálních a investičních fondů finanční podporu pro digitalizaci knihoven, archívů a muzeí, aby se rozšířilo a zkvalitnilo jejich využívání ve vzdělávání a v kultuře; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdůrazňuje, že je třeba, aby Unie rozvinula schopnosti v oblasti umělé inteligence, dat velkého objemu, softwareového inženýrství, kvantové výpočetní techniky a internetového designu; v této souvislosti vítá složku programu Digitální Evropa zaměřenou na digitální dovednosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzývá k větší synergii mezi členskými státy EU a širším světem v oblasti internetového vzdělávání a aktivního elektronického občanství prostřednictvím různých mechanismů EU pro vnější akce a programů, jako je např. Erasmus Mundus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdůrazňuje, že otevřené datové a kolaborativní digitální technologické nástroje a metody mohou umožnit inovace ve vzdělávání a další rozvoj otevřené vědy, čímž přispějí k prosperitě a podnikatelskému duchu evropské ekonomiky; připomíná kromě toho, že sběr údajů o digitalizaci v institucích pro vzdělávání a odbornou přípravu a o využívání digitálních technologií při výuce jsou základními faktory rozhodovacího procesu; doporučuje proto Komisi a členským státům, aby shromáždily údaje o míře připojení institucí pro vzdělávání a odbornou přípravu a o opatřeních pro vydávání digitálně certifikovaných kvalifikací a validování digitálně získaných dovedností, což je cílem akčního plánu digitálního vzdělávání; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyjadřuje politování nad tím, že na úrovni EU nebyla vyvinuta žádná zastřešující strategie pro digitální dovednosti, ačkoliv dopad digitální transformace na vnitřní trh EU je evidentní; domnívá se, že rozdíly mezi členskými státy ukazují na potřebu takové strategie; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdůrazňuje, že by měla být vypracována doporučení pro minimální úroveň digitálních kompetencí, které by si studenti měli během studia osvojit; požaduje tedy, aby byl ve všech členských státech zaveden specifický modul pro oblast IKT, například na základě modulu programu PISA pro IKT, a aby byli do jeho návrhu a provádění zapojeni učitelé; zdůrazňuje, že modul pro IKT by měl být navržen tak, aby zajistil, že vzdělávací zařízení v členských státech usilují o stejnou míru digitálních kompetencí, a to prostřednictvím průběžného posuzování, nikoli přístupu založeného na testování, a že veškeré problémy jsou přesně určeny; vybízí členské státy, aby si vzájemně vyměňovaly získané poznatky a osvědčené postupy, zejména v oblasti pedagogických inovací; |
| --- | --- |

45.

| 46. | domnívá se, že akční plán digitálního vzdělávání by měl být vnímán jako první krok k plnohodnotné strategii EU pro digitální vzdělávání a dovednosti založené na celoživotním učení, která bude jednak moci poskytnout koordinovanější politický rámec a jednak bude možné ji přizpůsobit měnící se realitě; vyzývá proto Komisi, aby kriticky zhodnotila 11 kroků uvedených v akčním plánu, včetně sociální inkluzivity, a mohla se tak připravit na přezkum v polovině období, jenž proběhne v roce 2020; připomíná, že k náležitému přezkumu by měla patřit ochota zaměřit se pouze na kroky s nejlepšími výsledky, upustit od těch, které nepřinášejí výsledky, a případně navrhnout kroky nové; zdůrazňuje, že v plánu nyní očividně chybí zlepšování digitálních dovedností na základě spolupráce s poskytovateli neformálního vzdělávání a u obtížněji dosažitelné dospělé populace; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  Úř. věst. L 112, 2.5.2018, s. 42.

(2)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0247.

(3)  Úř. věst. C 337, 20.9.2018, s. 135.

(4)  Úř. věst. C 11, 12.1.2018, s. 44.

(5)  Úř. věst. C 316, 22.9.2017, s. 182.

(6)  Úř. věst. C 316, 22.9.2017, s. 76.

(7)  Úř. věst. C 443, 22.12.2017, s. 31.

(8)  Úř. věst. C 189, 4.6.2018, s. 1.

(9)  Úř. věst. C 189, 15.6.2017, s. 15.

(10)  Úř. věst. C 484, 24.12.2016, s. 1.

(11)  Úř. věst. C 398, 22.12.2012, s. 1.

(12)  Úř. věst. C 372, 20.12.2011, s. 1.

(13)  Úř. věst. C 164, 8.5.2018, s. 24.

(14)  http://eskills-scale.eu/fileadmin/eskills_scale/all_final_deliverables/scale_digitalisation_report.pdf

(15)  Evropská komise, Education and Training Monitor 2017 (Monitor vzdělávání a odborné přípravy 2017).

(16)  Evropská komise, Women in the Digital Age (Ženy v digitálním věku), Lucemburk, 2018.

(17)  Evropská komise, Společná zpráva o zaměstnanosti 2018.

(18)  Eurostat, 2016.

(19)  Pracovní dokument útvarů Komise ze dne 9. října 2008 nazvaný The use of ICT to support innovation and lifelong learning for all – A report on progress (Využití IKT na podporu inovačního a celoživotního učení pro všechny – Zpráva o pokroku) (SEC(2008)2629).

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/11

---

P8_TA(2018)0494

Humanitární víza

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 obsahující doporučení Komisi o humanitárních vízech (2018/2271(INL))

(2020/C 388/02)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 225 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 225 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, a zejména na články 4, 18 a 19 této listiny, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, a zejména na články 4, 18 a 19 této listiny,

| — | s ohledem na Úmluvu o právním postavení uprchlíků podepsanou dne 28. července 1951 v Ženevě a protokol z roku 1967 k této úmluvě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu o právním postavení uprchlíků podepsanou dne 28. července 1951 v Ženevě a protokol z roku 1967 k této úmluvě,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 ze dne 13. července 2009, kterým se stanoví kodex Společenství o vízech (vízový kodex) (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 ze dne 13. července 2009, kterým se stanoví kodex Společenství o vízech (vízový kodex) (1),

| — | s ohledem na globální pakt OSN o bezpečné, řízené a legální migraci a globální pakt OSN o uprchlících, které navazovaly na Newyorskou deklaraci pro uprchlíky a migranty, která byla Valným shromážděním Organizace spojených národů jednomyslně přijata dne 19. září 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na globální pakt OSN o bezpečné, řízené a legální migraci a globální pakt OSN o uprchlících, které navazovaly na Newyorskou deklaraci pro uprchlíky a migranty, která byla Valným shromážděním Organizace spojených národů jednomyslně přijata dne 19. září 2016,

| — | s ohledem na posouzení evropské přidané hodnoty týkající se humanitárních víz, které vypracovala výzkumná služba Evropského parlamentu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na posouzení evropské přidané hodnoty týkající se humanitárních víz, které vypracovala výzkumná služba Evropského parlamentu,

| — | s ohledem na články 46 a 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 46 a 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A8-0423/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A8-0423/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že navzdory četným oznámením a žádostem týkajícím se bezpečných a legálních cest, které umožňují vstup na evropské území osobám žádajícím o mezinárodní ochranu, v současné době na unijní úrovni neexistuje žádná harmonizace v oblasti postupů pro chráněný vstup ani právní rámec pro humanitární víza, tj. víza udělená pro účely dosažení území členských států s cílem žádat o mezinárodní ochranu; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že navzdory četným oznámením a žádostem týkajícím se bezpečných a legálních cest, které umožňují vstup na evropské území osobám žádajícím o mezinárodní ochranu, v současné době na unijní úrovni neexistuje žádná harmonizace v oblasti postupů pro chráněný vstup ani právní rámec pro humanitární víza, tj. víza udělená pro účely dosažení území členských států s cílem žádat o mezinárodní ochranu;

| B. | vzhledem k tomu, že v souladu s rozsudkem Soudního dvora ze dne 7. března 2017 ve věci C-638/16 (2), X a X v État belge, nejsou členské státy podle právních předpisů EU povinny vydávat humanitární víza osobám, které chtějí vstoupit na jejich území s úmyslem požádat zde o azyl, ale mohou tak učinit svobodně na základě svého vnitrostátního práva; vzhledem k tomu, že tento rozsudek vykládá stávající právní předpisy Unie, které mohou být změněny; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že v souladu s rozsudkem Soudního dvora ze dne 7. března 2017 ve věci C-638/16 (2), X a X v État belge, nejsou členské státy podle právních předpisů EU povinny vydávat humanitární víza osobám, které chtějí vstoupit na jejich území s úmyslem požádat zde o azyl, ale mohou tak učinit svobodně na základě svého vnitrostátního práva; vzhledem k tomu, že tento rozsudek vykládá stávající právní předpisy Unie, které mohou být změněny;

| C. | vzhledem k tomu, že některé členské státy v současné době využívají nebo dříve využívaly vnitrostátní režimy pro vydávání humanitárních víz nebo povolení k pobytu za účelem zajištění postupů pro chráněný vstup do dané země osobám, které potřebují pomoc; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že některé členské státy v současné době využívají nebo dříve využívaly vnitrostátní režimy pro vydávání humanitárních víz nebo povolení k pobytu za účelem zajištění postupů pro chráněný vstup do dané země osobám, které potřebují pomoc;

| D. | vzhledem k tomu, že počet osob přijatých na základě vnitrostátních postupů pro vstup za účelem humanitární ochrany nebo prostřednictvím přesídlení je ve srovnání s celosvětovou potřebou stále nízký a mezi členskými státy existují značné rozdíly; vzhledem k tomu, že vnitrostátní postupy pro vstup za účelem humanitární ochrany nebo prostřednictvím přesídlení jsou úzce definovány a v případě přesídlování zahrnuje výhradně osoby, které splňují kritéria zranitelnosti a jsou registrovány jako uprchlíci Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že počet osob přijatých na základě vnitrostátních postupů pro vstup za účelem humanitární ochrany nebo prostřednictvím přesídlení je ve srovnání s celosvětovou potřebou stále nízký a mezi členskými státy existují značné rozdíly; vzhledem k tomu, že vnitrostátní postupy pro vstup za účelem humanitární ochrany nebo prostřednictvím přesídlení jsou úzce definovány a v případě přesídlování zahrnuje výhradně osoby, které splňují kritéria zranitelnosti a jsou registrovány jako uprchlíci Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky;

| E. | vzhledem k tomu, že se odhaduje, že v důsledku této situace se 90 % osob, jimž byla přiznána mezinárodní ochrana, do Unie dostalo nelegálním způsobem, což znamená, že tyto osoby jsou stigmatizovány ještě před příchodem na vnější hranice členských států; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že se odhaduje, že v důsledku této situace se 90 % osob, jimž byla přiznána mezinárodní ochrana, do Unie dostalo nelegálním způsobem, což znamená, že tyto osoby jsou stigmatizovány ještě před příchodem na vnější hranice členských států;

| F. | vzhledem k tomu, že svobodné ženy cestující samy nebo s dětmi, ženy vedoucí domácnosti, těhotné a kojící ženy, osoby se zdravotním postižením, dospívající dívky a starší ženy jsou osobami, které jsou na migračních trasách do Evropy obzvláště zranitelné a čelí výrazně většímu riziku násilí založeného na pohlaví, jako je znásilnění nebo násilí, a jsou oběťmi pašeráků a obchodníků s lidmi za účelem sexuálního zneužívání a ekonomického vykořisťování; vzhledem k tomu, že ženy a dívky jsou na migračních trasách do EU obvykle zranitelnější vůči všem formám vykořisťování, včetně pracovního vykořisťování a sexuálního zneužívání a že jsou často nuceny k sexuálním službám výměnou za to, aby mohly pokračovat ve své cestě; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že svobodné ženy cestující samy nebo s dětmi, ženy vedoucí domácnosti, těhotné a kojící ženy, osoby se zdravotním postižením, dospívající dívky a starší ženy jsou osobami, které jsou na migračních trasách do Evropy obzvláště zranitelné a čelí výrazně většímu riziku násilí založeného na pohlaví, jako je znásilnění nebo násilí, a jsou oběťmi pašeráků a obchodníků s lidmi za účelem sexuálního zneužívání a ekonomického vykořisťování; vzhledem k tomu, že ženy a dívky jsou na migračních trasách do EU obvykle zranitelnější vůči všem formám vykořisťování, včetně pracovního vykořisťování a sexuálního zneužívání a že jsou často nuceny k sexuálním službám výměnou za to, aby mohly pokračovat ve své cestě;

| G. | vzhledem k tomu, že vinou těchto politik od roku 2000 dosáhly ztráty na životech nejméně 30 000 mrtvých na hranicích Unie; vzhledem k tomu, že je naléhavě nutné vytvořit unijní právní rámec coby prostředek k řešení neúnosných ztrát na životech ve Středozemním moři a na migračních trasách do Evropy, ke skutečnému boji proti převaděčství osob se zaměřením na obchodování s lidmi, pracovní vykořisťování a násilí, k řízení řádného příjezdu, důstojného přijetí a spravedlivého posuzování žádostí o azyl, k optimalizaci finančních prostředků členských států a Unie vyhrazených na azylové postupy, kontrolu hranic a pátrací a záchranné činnosti, jakož i k dosažení soudržných postupů v rámci acquis Unie v oblasti azylu; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že vinou těchto politik od roku 2000 dosáhly ztráty na životech nejméně 30 000 mrtvých na hranicích Unie; vzhledem k tomu, že je naléhavě nutné vytvořit unijní právní rámec coby prostředek k řešení neúnosných ztrát na životech ve Středozemním moři a na migračních trasách do Evropy, ke skutečnému boji proti převaděčství osob se zaměřením na obchodování s lidmi, pracovní vykořisťování a násilí, k řízení řádného příjezdu, důstojného přijetí a spravedlivého posuzování žádostí o azyl, k optimalizaci finančních prostředků členských států a Unie vyhrazených na azylové postupy, kontrolu hranic a pátrací a záchranné činnosti, jakož i k dosažení soudržných postupů v rámci acquis Unie v oblasti azylu;

| H. | vzhledem k tomu, že Parlament se v tomto směru pokoušel zahrnout ustanovení ve svých pozměňovacích návrzích k nařízení (ES) č. 810/2009; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že Parlament se v tomto směru pokoušel zahrnout ustanovení ve svých pozměňovacích návrzích k nařízení (ES) č. 810/2009;

| I. | vzhledem k tomu, že Rada i Komise tyto pozměňovací návrhy zamítly, mimo jiné z toho důvodu, že by taková ustanovení do nařízení (ES) č. 810/2009 vzhledem k oblasti jeho působnosti, která se vztahuje pouze na krátkodobá víza, neměla být zahrnuta; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Rada i Komise tyto pozměňovací návrhy zamítly, mimo jiné z toho důvodu, že by taková ustanovení do nařízení (ES) č. 810/2009 vzhledem k oblasti jeho působnosti, která se vztahuje pouze na krátkodobá víza, neměla být zahrnuta;

| J. | vzhledem k tomu, že se Parlament v reakci na nečinnost Komise rozhodl vypracovat toto usnesení o humanitárních vízech; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že se Parlament v reakci na nečinnost Komise rozhodl vypracovat toto usnesení o humanitárních vízech;

| K. | vzhledem k tomu, že vypracování doporučení, která jsou přílohou tohoto usnesení, předcházela intenzivní práce za pomoci expertů; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že vypracování doporučení, která jsou přílohou tohoto usnesení, předcházela intenzivní práce za pomoci expertů;

| 1. | žádá Komisi, aby do 31. března 2019 předložila na základě čl. 77 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie návrh nařízení, kterým se zavádí evropská humanitární víza a který navazuje na doporučení uvedená v příloze tohoto usnesení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | domnívá se, že členské státy by měly mít možnost udělit humanitární víza osobám žádajícím o mezinárodní ochranu, aby tyto osoby mohly vstoupit na území členského státu, který vízum vydal, výhradně za účelem požádání o mezinárodní ochranu v tomto členském státě; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnívá se, že evropská humanitární víza by měla pouze doplňovat, a nikoli nahrazovat stávající vnitrostátní postupy vstupu na území za účelem humanitární ochrany, přesídlování nebo žádosti podané na základně mezinárodního uprchlického práva, a že rozhodnutí vydat evropské humanitární vízum by mělo zůstat ve výlučné pravomoci členských států; |
| --- | --- |

3.

| 4. | domnívá se, že jakoukoli iniciativou v oblasti evropských humanitárních víz by neměly být dotčeny další iniciativy týkající se migrační politiky, a to včetně těch, které se zaměřují na řešení základních příčin migrace; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje naléhavou potřebu bezpečných a legálních způsobů pro vstup do Unie – přičemž evropská humanitární víza by měla být jedním z nich –, které jsou rovněž velmi důležité z hlediska pohlaví, jelikož ženy jsou obzvláště zranitelné, a proto jsou více vystaveny sexuálnímu a genderově motivovanému násilí na trasách a v přijímacích centrech; zdůrazňuje, že hospodářská závislost a další druhy nesamostatnosti často vystavují ženy a dívky ve třetích zemích situacím, kdy je pro ně mnohem obtížnější než pro muže získat azyl bezpečným způsobem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | domnívá se, že část finančních dopadů požadovaného návrhu by měla být hrazena ze souhrnného rozpočtu Unie jakožto praktický projev zásady solidarity a spravedlivého rozdělení odpovědnosti mezi členskými státy, a to i na finanční úrovni, v souladu s článkem 80 SFEU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a doporučení uvedená v příloze Komisi a Radě, jakož i vnitrostátním parlamentům, Soudnímu dvoru Evropské unie, Evropské službě pro vnější činnost, Evropskému podpůrnému úřadu pro otázky azylu, Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž, Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva a Agentuře Evropské unie pro základní práva. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  Úř. věst. L 243, 15.9.2009, s. 1.

(2)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. března 2017, X a X v État belge, C-638/16, ECLI:EU:C:2017:173.

---

PŘÍLOHA K USNESENÍ

PODROBNÁ DOPORUČENÍ K OBSAHU POŽADOVANÉHO NÁVRHU

Evropský parlament se domnívá, že legislativní akt, který má být přijat, by měl:

1.   FORMA A NÁZEV NÁSTROJE, KTERÝ MÁ BÝT PŘIJAT

| — | být samostatným právním aktem přijatým ve formě nařízení s názvem „Nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí evropská humanitární víza“, |
| --- | --- |

—

být samostatným právním aktem přijatým ve formě nařízení s názvem „Nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí evropská humanitární víza“,

2.   PRÁVNÍ ZÁKLAD

| — | mít jako právní základ čl. 77 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), |
| --- | --- |

—

mít jako právní základ čl. 77 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

3.   ODŮVODNĚNÍ

| — | být odůvodněn těmito skutečnostmi: |
| --- | --- |

—

být odůvodněn těmito skutečnostmi:

| — | současná mezera v právních předpisech Unie, kromě postupů znovuusídlení pro zranitelné uprchlíky, v nichž ani acquis v oblasti víz, ani acquis v oblasti hranic či azylu nejsou upraveny konkrétní postupy pro přijímání osob žádajících o ochranu na území členských států, přičemž je odhadem 90 % těchto osob následně uznáno za uprchlíky a osoby, které požívají doplňkové ochrany, na území členských států vstupují nezákonně (1) často po životu nebezpečných trasách, |
| --- | --- |

—

současná mezera v právních předpisech Unie, kromě postupů znovuusídlení pro zranitelné uprchlíky, v nichž ani acquis v oblasti víz, ani acquis v oblasti hranic či azylu nejsou upraveny konkrétní postupy pro přijímání osob žádajících o ochranu na území členských států, přičemž je odhadem 90 % těchto osob následně uznáno za uprchlíky a osoby, které požívají doplňkové ochrany, na území členských států vstupují nezákonně (1) často po životu nebezpečných trasách,

| — | riziko roztříštěnosti, neboť členské státy stále častěji zavádějí vlastní programy a postupy pro přijímání osob z humanitárních důvodů, což je v rozporu s obecným cílem vymezeným v čl. 78 odst. 1 SFEU ohledně rozvoje společné politiky týkající se azylu, doplňkové ochrany a dočasné ochrany a což by s ohledem na různé režimy mohlo narušit jednotné uplatňování společných ustanovení o vstupu státních příslušníků třetích zemí na území členských států, který je upraven nařízeními (ES) č. 810/2009 (2) a (EU) 2016/399 (3) Evropského parlamentu a Rady |
| --- | --- |

—

riziko roztříštěnosti, neboť členské státy stále častěji zavádějí vlastní programy a postupy pro přijímání osob z humanitárních důvodů, což je v rozporu s obecným cílem vymezeným v čl. 78 odst. 1 SFEU ohledně rozvoje společné politiky týkající se azylu, doplňkové ochrany a dočasné ochrany a což by s ohledem na různé režimy mohlo narušit jednotné uplatňování společných ustanovení o vstupu státních příslušníků třetích zemí na území členských států, který je upraven nařízeními (ES) č. 810/2009 (2) a (EU) 2016/399 (3) Evropského parlamentu a Rady

| — | vysoká cena z hlediska lidských životů, ale také ze sociálního, ekonomického a rozpočtového hlediska spojená se současným stavem pro dotčené státní příslušníky třetích zemí (poplatky převaděčům, riziko obchodování s lidmi a vykořisťování, riziko pronásledování, riziko smrti a fyzického zneužívání atd.) a členské státy a Unii (zvýšený rozpočet na pátrání a záchranu, včetně soukromých lodí, ochrany hranic, spolupráce s třetími zeměmi, azylových řízení a případně navracení v případě zamítnutých žádostí o mezinárodní ochranu, jakož i boje proti organizované trestné činnosti, obchodování s lidmi a převaděčství atd.), |
| --- | --- |

—

vysoká cena z hlediska lidských životů, ale také ze sociálního, ekonomického a rozpočtového hlediska spojená se současným stavem pro dotčené státní příslušníky třetích zemí (poplatky převaděčům, riziko obchodování s lidmi a vykořisťování, riziko pronásledování, riziko smrti a fyzického zneužívání atd.) a členské státy a Unii (zvýšený rozpočet na pátrání a záchranu, včetně soukromých lodí, ochrany hranic, spolupráce s třetími zeměmi, azylových řízení a případně navracení v případě zamítnutých žádostí o mezinárodní ochranu, jakož i boje proti organizované trestné činnosti, obchodování s lidmi a převaděčství atd.),

| — | přidaná hodnota činnosti Unie, pokud jde o zajištění dodržování hodnot Unie, včetně základních práv, vzájemné důvěry mezi členskými státy a důvěry žadatelů o azyl v systém, právní jistota, předvídatelnost a jednotné uplatňování a provádění pravidel, dosažení úspor z rozsahu a snížení výše uvedených výdajů spojených se současným stavem, |
| --- | --- |

—

přidaná hodnota činnosti Unie, pokud jde o zajištění dodržování hodnot Unie, včetně základních práv, vzájemné důvěry mezi členskými státy a důvěry žadatelů o azyl v systém, právní jistota, předvídatelnost a jednotné uplatňování a provádění pravidel, dosažení úspor z rozsahu a snížení výše uvedených výdajů spojených se současným stavem,

| — | připomíná, že směrnice Evropského parlamentu a Rady (4) 2013/32/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (5) (EU) č. 604/2013 platí pouze na území členských států, že však v současnosti chybí legální cesty, aby se žadatelé o azyl mohli na tato území dostat, |
| --- | --- |

—

připomíná, že směrnice Evropského parlamentu a Rady (4) 2013/32/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (5) (EU) č. 604/2013 platí pouze na území členských států, že však v současnosti chybí legální cesty, aby se žadatelé o azyl mohli na tato území dostat,

| — | připomíná, že podání žádosti o azyl v členském státu se uplatňují ustanovení společného evropského azylového systému Unie; |
| --- | --- |

—

připomíná, že podání žádosti o azyl v členském státu se uplatňují ustanovení společného evropského azylového systému Unie;

| — | zdůrazňuje, že odmítnutí žádosti o evropské humanitární vízum nemá žádný vliv na právo požádat o azyl v Unii, ani žadateli nebrání vstoupit do jiného dostupného systému ochrany, |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že odmítnutí žádosti o evropské humanitární vízum nemá žádný vliv na právo požádat o azyl v Unii, ani žadateli nebrání vstoupit do jiného dostupného systému ochrany,

4.   OBECNÁ USTANOVENÍ

| — | mít za cíl zavést ustanovení týkající se postupů a podmínek, na základě kterých může členský stát udělit evropská humanitární víza osobám žádajícím o mezinárodní ochranu, aby tyto osoby mohly vstoupit na území členského státu, který vízum vydal, výhradně za účelem požádání o mezinárodní ochranu v tomto členském státě, |
| --- | --- |

—

mít za cíl zavést ustanovení týkající se postupů a podmínek, na základě kterých může členský stát udělit evropská humanitární víza osobám žádajícím o mezinárodní ochranu, aby tyto osoby mohly vstoupit na území členského státu, který vízum vydal, výhradně za účelem požádání o mezinárodní ochranu v tomto členském státě,

| — | zahrnout do své působnosti státní příslušníky třetích zemí, kteří jsou na základě nařízení Rady (ES) č. 539/2001 (6) povinni mít při překračování vnějších hranic členských států vízum a jejichž potřeba ochrany před nebezpečím pronásledování ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/95/EU (7) je zcela zjevně opodstatněná, ale jichž se ještě netýká proces znovuusídlení, jak je stanoven ve vnitrostátních programech pro znovuusídlení nebo v navrhovaném nařízení, kterým se zřizuje rámec Unie pro znovuusídlování a mění se nařízení (EU) č. 516/2014 Evropského parlamentu a Rady (8), či ve směrnici Rady 2001/55/ES (9), |
| --- | --- |

—

zahrnout do své působnosti státní příslušníky třetích zemí, kteří jsou na základě nařízení Rady (ES) č. 539/2001 (6) povinni mít při překračování vnějších hranic členských států vízum a jejichž potřeba ochrany před nebezpečím pronásledování ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/95/EU (7) je zcela zjevně opodstatněná, ale jichž se ještě netýká proces znovuusídlení, jak je stanoven ve vnitrostátních programech pro znovuusídlení nebo v navrhovaném nařízení, kterým se zřizuje rámec Unie pro znovuusídlování a mění se nařízení (EU) č. 516/2014 Evropského parlamentu a Rady (8), či ve směrnici Rady 2001/55/ES (9),

| — | vyloučit ze své působnosti rodinné příslušníky, kteří by jinak měli právo přidat se v příhodný čas ke své rodině v určitém členském státě v souladu s jinými akty vnitrostátního nebo unijního práva; |
| --- | --- |

—

vyloučit ze své působnosti rodinné příslušníky, kteří by jinak měli právo přidat se v příhodný čas ke své rodině v určitém členském státě v souladu s jinými akty vnitrostátního nebo unijního práva;

5.   POSTUPY UDĚLOVÁNÍ HUMANITÁRNÍCH VÍZ

| — | stanovit způsob předkládání žádostí o humanitární víza přímo, elektronicky nebo písemně na kterémkoli konzulátu nebo velvyslanectví členských států, |
| --- | --- |

—

stanovit způsob předkládání žádostí o humanitární víza přímo, elektronicky nebo písemně na kterémkoli konzulátu nebo velvyslanectví členských států,

| — | stanovit praktické postupy pro tyto žádosti o humanitární víza, včetně vyplnění formuláře žádosti, poskytování informací o totožnosti žadatele, včetně biometrických identifikátorů, a poskytování důkazů, pokud možno podložené dokumenty o nebezpečí pronásledování nebo vážné újmy, |
| --- | --- |

—

stanovit praktické postupy pro tyto žádosti o humanitární víza, včetně vyplnění formuláře žádosti, poskytování informací o totožnosti žadatele, včetně biometrických identifikátorů, a poskytování důkazů, pokud možno podložené dokumenty o nebezpečí pronásledování nebo vážné újmy,

| — | stanovit, že žadatel o humanitární vízum je pozván na pohovor – v případě potřeby za přítomnosti tlumočníka –, který lze provést také na dálku prostřednictvím audiokomunikačních a videokomunikačních prostředků, které zajistí náležitou úroveň bezpečnosti, ochrany a důvěrnosti, |
| --- | --- |

—

stanovit, že žadatel o humanitární vízum je pozván na pohovor – v případě potřeby za přítomnosti tlumočníka –, který lze provést také na dálku prostřednictvím audiokomunikačních a videokomunikačních prostředků, které zajistí náležitou úroveň bezpečnosti, ochrany a důvěrnosti,

| — | stanovit, aby že předložené dokumenty jsou posouzeny, mimo jiné z hlediska jejich autenticity, příslušným nezávislým a nestranným orgánem s odpovídajícími znalostmi a odbornými vědomostmi v otázkách mezinárodní ochrany, |
| --- | --- |

—

stanovit, aby že předložené dokumenty jsou posouzeny, mimo jiné z hlediska jejich autenticity, příslušným nezávislým a nestranným orgánem s odpovídajícími znalostmi a odbornými vědomostmi v otázkách mezinárodní ochrany,

| — | stanovit, že žádosti o humanitární víza jsou posuzovány na základě žadatelova prohlášení, pohovoru, a případně podpůrných dokumentů, aniž by proběhl úplný postup určování statusu, |
| --- | --- |

—

stanovit, že žádosti o humanitární víza jsou posuzovány na základě žadatelova prohlášení, pohovoru, a případně podpůrných dokumentů, aniž by proběhl úplný postup určování statusu,

| — | stanovit
  , že
  každý žadatel o humanitární vízum je před jeho vydáním podroben bezpečnostní kontrole, ke které jsou využity příslušné vnitrostátní a unijní databází, přičemž jsou plně dodržena platná ustanovení o ochraně údajů, aby se zajistilo, že žadatel nepředstavuje bezpečnostní riziko, |
| --- | --- |

—

stanovit
  , že
  každý žadatel o humanitární vízum je před jeho vydáním podroben bezpečnostní kontrole, ke které jsou využity příslušné vnitrostátní a unijní databází, přičemž jsou plně dodržena platná ustanovení o ochraně údajů, aby se zajistilo, že žadatel nepředstavuje bezpečnostní riziko,

| — | stanovit, že o žádostech o víza je rozhodnuto do 15 kalendářních dní po předložení žádosti, |
| --- | --- |

—

stanovit, že o žádostech o víza je rozhodnuto do 15 kalendářních dní po předložení žádosti,

| — | stanovit, že rozhodnutí o žádosti je žadateli sděleno písemně a je individuální, a odůvodněné, |
| --- | --- |

—

stanovit, že rozhodnutí o žádosti je žadateli sděleno písemně a je individuální, a odůvodněné,

| — | stanovit, že státní příslušník třetí země, kterému vízum nebylo uděleno, má možnost podat opravný prostředek, jak je tomu v současnosti v případě zamítnutí žádosti o udělení krátkodobého víza nebo odmítnutí vstupu na hranicích, |
| --- | --- |

—

stanovit, že státní příslušník třetí země, kterému vízum nebylo uděleno, má možnost podat opravný prostředek, jak je tomu v současnosti v případě zamítnutí žádosti o udělení krátkodobého víza nebo odmítnutí vstupu na hranicích,

6.   UDĚLOVÁNÍ HUMANITÁRNÍCH VÍZ

| — | stanovit, že se tato víza udělují pomocí společného vízového štítku a jsou vložena do Vízového informačního systému, |
| --- | --- |

—

stanovit, že se tato víza udělují pomocí společného vízového štítku a jsou vložena do Vízového informačního systému,

| — | stanovit, že po udělení humanitárního víza je jeho držitel oprávněn ke vstupu na území členského státu, který vízum vydal, výhradně za účelem požádání o mezinárodní ochranu v tomto členském státě, |
| --- | --- |

—

stanovit, že po udělení humanitárního víza je jeho držitel oprávněn ke vstupu na území členského státu, který vízum vydal, výhradně za účelem požádání o mezinárodní ochranu v tomto členském státě,

7.   SPRÁVA A ORGANIZACE

| — | stanovit, že žádosti o humanitární víza jsou posuzovány řádně vyškolenými pracovníky, |
| --- | --- |

—

stanovit, že žádosti o humanitární víza jsou posuzovány řádně vyškolenými pracovníky,

| — | stanovit, že tito pracovníci pracují buď na velvyslanectvích a konzulátech, nebo v členských státech a že se v tomto případě se žádosti předávají elektronicky a pohovory se provádějí na dálku, |
| --- | --- |

—

stanovit, že tito pracovníci pracují buď na velvyslanectvích a konzulátech, nebo v členských státech a že se v tomto případě se žádosti předávají elektronicky a pohovory se provádějí na dálku,

| — | stanovit, že určité aspekty tohoto postupu, které nezahrnují žádný předběžný výběr případů, posuzování ani rozhodování, mohou spravovat externí poskytovatelé služeb, a to například poskytování informací, organizování schůzek za účelem pohovorů a shromažďování biometrických identifikátorů, |
| --- | --- |

—

stanovit, že určité aspekty tohoto postupu, které nezahrnují žádný předběžný výběr případů, posuzování ani rozhodování, mohou spravovat externí poskytovatelé služeb, a to například poskytování informací, organizování schůzek za účelem pohovorů a shromažďování biometrických identifikátorů,

| — | stanovit, že jsou zavedena náležitá opatření k zajištění ochrany a bezpečnosti údajů a důvěrnosti komunikace, |
| --- | --- |

—

stanovit, že jsou zavedena náležitá opatření k zajištění ochrany a bezpečnosti údajů a důvěrnosti komunikace,

| — | stanovit, že za účelem harmonizovaného uplatňování členské státy vzájemně spolupracují a spolupracují s agenturami Unie, mezinárodními organizacemi, vládními i nevládními organizacemi a dalšími příslušnými zúčastněnými subjekty, |
| --- | --- |

—

stanovit, že za účelem harmonizovaného uplatňování členské státy vzájemně spolupracují a spolupracují s agenturami Unie, mezinárodními organizacemi, vládními i nevládními organizacemi a dalšími příslušnými zúčastněnými subjekty,

| — | stanovit, že informace o postupech a podmínkách týkajících se humanitárních víz, jakož i o podmínkách a postupech pro získání mezinárodní ochrany na území členských států jsou zpřístupněny široké veřejnosti, a to i na internetových stránkách velvyslanectví a konzulátů členských států a prostřednictvím Evropské služby pro vnější činnost, |
| --- | --- |

—

stanovit, že informace o postupech a podmínkách týkajících se humanitárních víz, jakož i o podmínkách a postupech pro získání mezinárodní ochrany na území členských států jsou zpřístupněny široké veřejnosti, a to i na internetových stránkách velvyslanectví a konzulátů členských států a prostřednictvím Evropské služby pro vnější činnost,

8.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| — | stanovit, že je členským státům na provádění aktu poskytnuta rozsáhlá finanční podpora z Fondu pro integrovanou správu hranic, |
| --- | --- |

—

stanovit, že je členským státům na provádění aktu poskytnuta rozsáhlá finanční podpora z Fondu pro integrovanou správu hranic,

| — | zajistit, aby členský stát, který vydá humanitární vízum, měl nárok na stejné náhrady z Azylového, migračního a integračního fondu jako členský stát, které přijímá uprchlíky prostřednictvím evropského rámce pro znovuusídlování, |
| --- | --- |

—

zajistit, aby členský stát, který vydá humanitární vízum, měl nárok na stejné náhrady z Azylového, migračního a integračního fondu jako členský stát, které přijímá uprchlíky prostřednictvím evropského rámce pro znovuusídlování,

9.   ZMĚNY JINÝCH PRÁVNÍCH AKTŮ

| — | obsahovat změny: |
| --- | --- |

—

obsahovat změny:

| — | nařízení (ES) č. 810/2009 s cílem vyjasnit, že se na osoby žádající o mezinárodní ochranu vztahují ustanovení nařízení, kterým se zavádí evropská humanitární víza, |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 810/2009 s cílem vyjasnit, že se na osoby žádající o mezinárodní ochranu vztahují ustanovení nařízení, kterým se zavádí evropská humanitární víza,

| — | nařízení Evropského parlamentu a Rady (10) to (ES) č. 767/2008 s cílem stanovit, že žádosti o evropské humanitární vízum se vkládají do Vízového informačního systému, |
| --- | --- |

—

nařízení Evropského parlamentu a Rady (10) to (ES) č. 767/2008 s cílem stanovit, že žádosti o evropské humanitární vízum se vkládají do Vízového informačního systému,

| — | nařízení (EU) 2016/399 s cílem přizpůsobit podmínky vstupu osob, které obdržely evropské humanitární vízum, |
| --- | --- |

—

nařízení (EU) 2016/399 s cílem přizpůsobit podmínky vstupu osob, které obdržely evropské humanitární vízum,

| — | Fondu pro integrovanou správu hranic s cílem poskytnout členským státům finanční prostředky na provádění nařízení, kterým se zavádí evropská humanitární víza, |
| --- | --- |

—

Fondu pro integrovanou správu hranic s cílem poskytnout členským státům finanční prostředky na provádění nařízení, kterým se zavádí evropská humanitární víza,

| — | článku 26 Úmluvy k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 mezi vládami států Hospodářské unie Beneluxu, Spolkové republiky Německo a Francouzské republiky o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích (11) a směrnice Rady 2001/51/ES (12) s cílem osvobodit dopravce převážející státní příslušníky třetích zemí od odpovědnosti, povinností a sankcí, pokud státní příslušníci třetích zemí prohlásí, že chtějí zažádat o mezinárodní nebo humanitární ochranu na území členských států. |
| --- | --- |

—

článku 26 Úmluvy k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 mezi vládami států Hospodářské unie Beneluxu, Spolkové republiky Německo a Francouzské republiky o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích (11) a směrnice Rady 2001/51/ES (12) s cílem osvobodit dopravce převážející státní příslušníky třetích zemí od odpovědnosti, povinností a sankcí, pokud státní příslušníci třetích zemí prohlásí, že chtějí zažádat o mezinárodní nebo humanitární ochranu na území členských států.

---

(1)  HEIN / DONATO (CIR) 2012: Exploring avenues for protected entry in Europe (Hledání cest pro bezpečný vstup do Evropy), s. 17.

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 ze dne 13. července 2009 o kodexu Společenství o vízech (vízový kodex) (Úř. věst. L 243, 15.9.2009, s. 1).

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 ze dne 9. března 2016, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. L 77, 23.3.2016, s. 1).

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/32/EU ze dne 26. června 2013 o společných řízeních pro přiznávání a odnímání statusu mezinárodní ochrany (Úř. věst. L 180, 29.6.2013, s. 60).

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013 ze dne 26. června 2013, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států (Úř. věst. L 180, 29.6.2013, s. 31).

(6)  Nařízení Rady (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1).

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/95/EU ze dne 13. prosince 2011 o normách, které musí splňovat státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, aby mohli požívat mezinárodní ochrany, o jednotném statusu pro uprchlíky nebo osoby, které mají nárok na doplňkovou ochranu, a o obsahu poskytnuté ochrany (Úř. věst. L 337, 20.12.2011, s. 9).

(8)  2016/0225(COD).

(9)  Směrnice Rady 2001/55/ES ze dne 20. července 2001 o minimálních normách pro poskytování dočasné ochrany v případě hromadného přílivu vysídlených osob a o opatřeních k zajištění rovnováhy mezi členskými státy při vynakládání úsilí v souvislosti s přijetím těchto osob a s následky z toho plynoucími (Úř. věst. L 212, 7.8.2001, s. 12).

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS) (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 60).

(11)  Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 19.

(12)  Směrnice Rady 2001/51/ES ze dne 28. června 2001, kterou se doplňuje článek 26 Úmluvy k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 (Úř. věst. L 187, 10.7.2001, s. 45).

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/18

---

P8_TA(2018)0497

Plné uplatňování ustanovení schengenského acquis v Bulharsku a Rumunsku

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o plném uplatňování ustanovení schengenského acquis v Bulharsku a Rumunsku: zrušení kontrol na vnitřních pozemních, námořních a vzdušných hranicích (2018/2092(INI))

(2020/C 388/03)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Protokol o začlenění schengenského acquis do rámce Evropské unie (11997D/PRO/02), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Protokol o začlenění schengenského acquis do rámce Evropské unie (11997D/PRO/02),

| — | s ohledem na čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o plném uplatňování ustanovení schengenského acquis v Bulharské republice a Rumunsku ze dne 29. září 2010 (14142/2010) a 8. července 2011 (14142/1/2010), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o plném uplatňování ustanovení schengenského acquis v Bulharské republice a Rumunsku ze dne 29. září 2010 (14142/2010) a 8. července 2011 (14142/1/2010),

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o rámci pro plné uplatňování ustanovení schengenského acquis v Bulharské republice a Rumunsku ze dne 7. prosince 2011 (14302/3/11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o rámci pro plné uplatňování ustanovení schengenského acquis v Bulharské republice a Rumunsku ze dne 7. prosince 2011 (14302/3/11),

| — | s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 8. června 2011 o návrhu rozhodnutí Rady o plném uplatňování ustanovení schengenského acquis v Bulharské republice a Rumunsku (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 8. června 2011 o návrhu rozhodnutí Rady o plném uplatňování ustanovení schengenského acquis v Bulharské republice a Rumunsku (1),

| — | s ohledem na závěry Rady pro spravedlnost a vnitřní věci ze dne 9. a 10. června 2011, 22. a 23. září 2011, 25. a 26. října 2012, 7. a 9. března 2013 a 5. a 6. prosince 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady pro spravedlnost a vnitřní věci ze dne 9. a 10. června 2011, 22. a 23. září 2011, 25. a 26. října 2012, 7. a 9. března 2013 a 5. a 6. prosince 2013,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. října 2011 o přistoupení Bulharska a Rumunska k Schengenské dohodě (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. října 2011 o přistoupení Bulharska a Rumunska k Schengenské dohodě (2),

| — | s ohledem na osmou pololetní zprávu Komise o fungování schengenského prostoru ze dne 15. prosince 2015 (COM(2015)0675), |
| --- | --- |

—

s ohledem na osmou pololetní zprávu Komise o fungování schengenského prostoru ze dne 15. prosince 2015 (COM(2015)0675),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 30. května 2018 k výroční zprávě o fungování schengenského prostoru (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 30. května 2018 k výroční zprávě o fungování schengenského prostoru (3),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady (EU) 2017/1908 ze dne 12. října 2017 o uvedení v účinnost některých ustanovení schengenského acquis týkajících se Vízového informačního systému v Bulharské republice a Rumunsku (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady (EU) 2017/1908 ze dne 12. října 2017 o uvedení v účinnost některých ustanovení schengenského acquis týkajících se Vízového informačního systému v Bulharské republice a Rumunsku (4),

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady ze dne 18. dubna 2018 o uvedení některých ustanovení schengenského acquis týkajících se Schengenského informačního systému v Bulharské republice a Rumunsku v účinnost (15820/1/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady ze dne 18. dubna 2018 o uvedení některých ustanovení schengenského acquis týkajících se Schengenského informačního systému v Bulharské republice a Rumunsku v účinnost (15820/1/2017),

| — | s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 13. června 2018 k návrhu rozhodnutí Rady o uvedení v účinnost některých ustanovení schengenského acquis týkajících se Schengenského informačního systému v Bulharské republice a Rumunsku (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 13. června 2018 k návrhu rozhodnutí Rady o uvedení v účinnost některých ustanovení schengenského acquis týkajících se Schengenského informačního systému v Bulharské republice a Rumunsku (5),

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A8-0365/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A8-0365/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že Bulharsko a Rumunsko přijaly schengenské acquis při svém vstupu do Evropské unie v roce 2007; vzhledem k tomu, že Bulharsko vydalo v roce 2008 prohlášení o připravenosti zahájit hodnocení prováděná pracovní skupinou pro schengenské hodnocení (SCH-EVAL), která sestává z odborníků z členských států Schengenu; vzhledem k tomu, že Rumunsko vydalo své prohlášení o připravenosti zahájit hodnocení prováděná skupinou SCH-EVAL v letech 2007 a 2008; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Bulharsko a Rumunsko přijaly schengenské acquis při svém vstupu do Evropské unie v roce 2007; vzhledem k tomu, že Bulharsko vydalo v roce 2008 prohlášení o připravenosti zahájit hodnocení prováděná pracovní skupinou pro schengenské hodnocení (SCH-EVAL), která sestává z odborníků z členských států Schengenu; vzhledem k tomu, že Rumunsko vydalo své prohlášení o připravenosti zahájit hodnocení prováděná skupinou SCH-EVAL v letech 2007 a 2008;

| B. | vzhledem k tomu, že odborníci skupiny SCH-EVAL i Rada ve svých závěrech ze dne 9. a 10. června 2011 potvrdili dokončení schengenského hodnocení pro Bulharsko a Rumunsko a stav připravenosti těchto dvou zemí provést všechna ustanovení schengenského acquis; vzhledem k tomu, že ve svém návrhu rozhodnutí ze dne 8. července 2011 Rada ověřila, že nezbytné podmínky pro uplatňování schengenského acquis byly splněny ve všech oblastech, konkrétně v oblasti ochrany údajů, vzdušných hranic, pozemních hranic, policejní spolupráce, Schengenského informačního systému, námořních hranic a víz; vzhledem k tomu, že dokončení schengenského hodnocení znamenalo pro obě země kromě výzvy, jíž je správa vnějších hranic Evropské unie, také zásadní restrukturalizaci jejich systémů ostrahy hranic a investice do navýšení kapacity donucovacích orgánů; vzhledem k tomu, že podle aktu o přistoupení z roku 2005 je úspěšné dokončení postupů schengenského hodnocení jediným předpokladem pro úplné uplatnění schengenského acquis, včetně zrušení kontrol na vnitřních pozemních, námořních a vzdušných hranicích; vzhledem k tomu, že hlavy států a předsedové vlád v Radě i Komise a Parlament již mnohokrát uznali připravenost Bulharska a Rumunska uplatňovat schengenské acquis v plném rozsahu, naposledy ve sdělení Komise ze dne 27. září 2017 a v usnesení Parlamentu ze dne 30. května 2018; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že odborníci skupiny SCH-EVAL i Rada ve svých závěrech ze dne 9. a 10. června 2011 potvrdili dokončení schengenského hodnocení pro Bulharsko a Rumunsko a stav připravenosti těchto dvou zemí provést všechna ustanovení schengenského acquis; vzhledem k tomu, že ve svém návrhu rozhodnutí ze dne 8. července 2011 Rada ověřila, že nezbytné podmínky pro uplatňování schengenského acquis byly splněny ve všech oblastech, konkrétně v oblasti ochrany údajů, vzdušných hranic, pozemních hranic, policejní spolupráce, Schengenského informačního systému, námořních hranic a víz; vzhledem k tomu, že dokončení schengenského hodnocení znamenalo pro obě země kromě výzvy, jíž je správa vnějších hranic Evropské unie, také zásadní restrukturalizaci jejich systémů ostrahy hranic a investice do navýšení kapacity donucovacích orgánů; vzhledem k tomu, že podle aktu o přistoupení z roku 2005 je úspěšné dokončení postupů schengenského hodnocení jediným předpokladem pro úplné uplatnění schengenského acquis, včetně zrušení kontrol na vnitřních pozemních, námořních a vzdušných hranicích; vzhledem k tomu, že hlavy států a předsedové vlád v Radě i Komise a Parlament již mnohokrát uznali připravenost Bulharska a Rumunska uplatňovat schengenské acquis v plném rozsahu, naposledy ve sdělení Komise ze dne 27. září 2017 a v usnesení Parlamentu ze dne 30. května 2018;

| C. | vzhledem k tomu, že ve svém návrhu rozhodnutí ze dne 29. září 2010 Rada navrhla plné uplatňování schengenského acquis v Bulharsku a Rumunsku a zrušení kontrol na vnitřních pozemních, námořních a vzdušných hranicích; vzhledem k tomu, že Parlament ve svém legislativním usnesení ze dne 8. června 2011 toto rozhodnutí schválil a požádal Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu je podstatně změnit; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že ve svém návrhu rozhodnutí ze dne 29. září 2010 Rada navrhla plné uplatňování schengenského acquis v Bulharsku a Rumunsku a zrušení kontrol na vnitřních pozemních, námořních a vzdušných hranicích; vzhledem k tomu, že Parlament ve svém legislativním usnesení ze dne 8. června 2011 toto rozhodnutí schválil a požádal Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu je podstatně změnit;

| D. | vzhledem k tomu, že v září 2011 předsednictví Rady předložilo návrh na částečné provedení ustanovení schengenského acquis v Bulharsku a Rumunsku, konkrétně zrušení kontrol pouze na vnitřních námořních a vzdušných hranicích, přičemž naplánovalo předložit v následné fázi samostatné rozhodnutí ohledně pozemních hranic; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že v září 2011 předsednictví Rady předložilo návrh na částečné provedení ustanovení schengenského acquis v Bulharsku a Rumunsku, konkrétně zrušení kontrol pouze na vnitřních námořních a vzdušných hranicích, přičemž naplánovalo předložit v následné fázi samostatné rozhodnutí ohledně pozemních hranic;

| E. | vzhledem k tomu, že Rada pro spravedlnost a vnitřní věci ve svých závěrech několikrát potvrdila svůj závazek založit jakékoli budoucí rozhodnutí o zrušení kontrol na vnitřních hranicích pro Bulharsko a Rumunsko na dvoustupňovém přístupu; vzhledem k tomu, že přijetí tohoto rozhodnutí bylo Radou pro spravedlnost a vnitřní věci opakovaně odloženo; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Rada pro spravedlnost a vnitřní věci ve svých závěrech několikrát potvrdila svůj závazek založit jakékoli budoucí rozhodnutí o zrušení kontrol na vnitřních hranicích pro Bulharsko a Rumunsko na dvoustupňovém přístupu; vzhledem k tomu, že přijetí tohoto rozhodnutí bylo Radou pro spravedlnost a vnitřní věci opakovaně odloženo;

| F. | vzhledem k tomu, že na základě rozhodnutí Rady ze dne 12. října 2017 byl Bulharsku a Rumunsku udělen pasivní přístup do Vízového informačního systému; vzhledem k tomu, že Rada ve svém návrhu rozhodnutí ze dne 18. dubna 2018 navrhla plné uplatňování zbývajících ustanovení schengenského acquis týkajících se Schengenského informačního systému v obou členských státech; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že na základě rozhodnutí Rady ze dne 12. října 2017 byl Bulharsku a Rumunsku udělen pasivní přístup do Vízového informačního systému; vzhledem k tomu, že Rada ve svém návrhu rozhodnutí ze dne 18. dubna 2018 navrhla plné uplatňování zbývajících ustanovení schengenského acquis týkajících se Schengenského informačního systému v obou členských státech;

| G. | vzhledem k tomu, že ani akt o přistoupení z roku 2005, ani mechanismus schengenského hodnocení nestanoví odlišné časové rámce pro zrušení kontrol na vnitřních pozemních, námořních a vzdušných hranicích; vzhledem k tomu, že všechna předchozí rozšíření schengenského prostoru byla stanovena prostřednictvím jediného právního aktu; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že ani akt o přistoupení z roku 2005, ani mechanismus schengenského hodnocení nestanoví odlišné časové rámce pro zrušení kontrol na vnitřních pozemních, námořních a vzdušných hranicích; vzhledem k tomu, že všechna předchozí rozšíření schengenského prostoru byla stanovena prostřednictvím jediného právního aktu;

| H. | vzhledem k tomu, že schengenský prostor je jedinečným opatřením a jedním z největších úspěchů Evropské unie, který umožňuje volný pohyb osob přes vnitřní hranice Schengenu; vzhledem k tomu, že toto je možné prostřednictvím různých kompenzačních opatření, jako je zřízení Schengenského informačního systému (za účelem posílení výměny informací), jakož i vytvoření hodnotícího mechanismu za účelem ověření provádění schengenského acquis členskými státy a posílení vzájemné důvěry ve fungování schengenského prostoru; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že schengenský prostor je jedinečným opatřením a jedním z největších úspěchů Evropské unie, který umožňuje volný pohyb osob přes vnitřní hranice Schengenu; vzhledem k tomu, že toto je možné prostřednictvím různých kompenzačních opatření, jako je zřízení Schengenského informačního systému (za účelem posílení výměny informací), jakož i vytvoření hodnotícího mechanismu za účelem ověření provádění schengenského acquis členskými státy a posílení vzájemné důvěry ve fungování schengenského prostoru;

| I. | vzhledem k tomu, že zachovávání kontrol na vnitřních hranicích Unie a jejich opětovné zavedení v schengenském prostoru má závažný dopad na životy evropských občanů a všech osob, které využívají zásady volného pohybu uvnitř EU, a značně narušuje jejich důvěru v evropské orgány a integraci; vzhledem k tomu, že tato situace způsobuje přímé provozní a investiční náklady přeshraničním pracovníkům, turistům, silničním nákladním přepravcům a orgánům veřejné správy, což silně poškozuje ekonomiky členských států a fungování vnitřního trhu EU; vzhledem k tomu, že zachovávání vnitřních hraničních kontrol v Bulharsku a Rumunsku má negativní dopad na vývoz z obou členských států i dovoz do nich, jakož i na přepravní operace z a do některých z největších jihoevropských civilních a nákladních přístavů, což znamená ušlý zisk a vyšší výdaje; vzhledem k tomu, že odhady nákladů souvisejících s obnovením hraničních kontrol v Evropské unii činí 0,05 až 20 miliard EUR v jednorázových nákladech a 2 miliardy EUR v ročních provozních nákladech (6); |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že zachovávání kontrol na vnitřních hranicích Unie a jejich opětovné zavedení v schengenském prostoru má závažný dopad na životy evropských občanů a všech osob, které využívají zásady volného pohybu uvnitř EU, a značně narušuje jejich důvěru v evropské orgány a integraci; vzhledem k tomu, že tato situace způsobuje přímé provozní a investiční náklady přeshraničním pracovníkům, turistům, silničním nákladním přepravcům a orgánům veřejné správy, což silně poškozuje ekonomiky členských států a fungování vnitřního trhu EU; vzhledem k tomu, že zachovávání vnitřních hraničních kontrol v Bulharsku a Rumunsku má negativní dopad na vývoz z obou členských států i dovoz do nich, jakož i na přepravní operace z a do některých z největších jihoevropských civilních a nákladních přístavů, což znamená ušlý zisk a vyšší výdaje; vzhledem k tomu, že odhady nákladů souvisejících s obnovením hraničních kontrol v Evropské unii činí 0,05 až 20 miliard EUR v jednorázových nákladech a 2 miliardy EUR v ročních provozních nákladech (6);

| J. | vzhledem k tomu, že zachovávání kontrol na vnitřních hranicích Unie nebo jejich obnovení v schengenském prostoru se zdá být spojeno spíše s pocitem ohrožení veřejného pořádku a vnitřní bezpečnosti než se spolehlivými důkazy o skutečné existenci vážné hrozby; vzhledem k tomu, že zrušení kontrol na vnitřních hranicích v důsledku plného uplatňování schengenského acquis v členských státech, které k Schengenu již přistoupily, nevedlo ke zvýšení kriminality; vzhledem k tomu, že rozšíření schengenského prostoru v roce 2007 je spojeno s nižší mírou majetkových trestných činů v členských státech nově přistupujících k Schengenu i ve stávajících členských státech a že mezi občany EU nezhoršilo pocit nejistoty (7); |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že zachovávání kontrol na vnitřních hranicích Unie nebo jejich obnovení v schengenském prostoru se zdá být spojeno spíše s pocitem ohrožení veřejného pořádku a vnitřní bezpečnosti než se spolehlivými důkazy o skutečné existenci vážné hrozby; vzhledem k tomu, že zrušení kontrol na vnitřních hranicích v důsledku plného uplatňování schengenského acquis v členských státech, které k Schengenu již přistoupily, nevedlo ke zvýšení kriminality; vzhledem k tomu, že rozšíření schengenského prostoru v roce 2007 je spojeno s nižší mírou majetkových trestných činů v členských státech nově přistupujících k Schengenu i ve stávajících členských státech a že mezi občany EU nezhoršilo pocit nejistoty (7);

| 1. | připomíná, že Bulharsko a Rumunsko splnily v roce 2011 všechny nezbytné podmínky pro plné uplatňování schengenského acquis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadřuje politování nad skutečností, že během sedmi let, které od té doby uběhly, nepřijala Rada rozhodnutí o plném uplatňování schengenského acquis v Bulharsku a Rumunsku, a to navzdory opakovaným žádostem Komise a Parlamentu v tomto směru; |
| --- | --- |

2.

| 3. | považuje návrh rozdělit zrušení kontrol na vnitřních hranicích do dvou právních aktů za účelem stanovení odlišných harmonogramů pro zrušení kontrol na pozemních, námořních a vzdušných hranicích za významný odklon od znění návrhu rozhodnutí Rady ze dne 29. září 2010, které schválil Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | připomíná, že Rada smí rozhodnout o uplatňování ustanovení schengenského acquis v Bulharsku a Rumunsku teprve po konzultaci s Parlamentem, což je povinnost vyplývající z čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005; připomíná svou žádost určenou Radě, aby uvědomila Parlament, pokud bude mít v úmyslu se významně odchýlit od znění, které schválil Parlament ve svém legislativním usnesení ze dne 8. června 2011; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyjadřuje znepokojení ohledně toho, že zavedení dvoustupňového přístupu by mohlo mít negativní dopad na budoucí rozšíření schengenského prostoru; zdůrazňuje, že neschopnost dosáhnout shody v Radě zpochybňuje jednotné uplatňování ustanovení Smluv EU a důvěryhodnost EU, což trvale narušuje veřejnou podporu společných politik EU tím, že ukazuje nerovné zacházení s členskými státy a jejich občany a zavádí umělé hranice v rámci Unie; vyjadřuje své obavy, že takovéto postupy přispívají k nárůstu populismu a nacionalismu na celém kontinentu, což představuje zásadní výzvu pro fungování EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje skutečnost, že volný pohyb osob přes vnitřní hranice EU vyplývající ze začlenění schengenského acquis do právního rámce EU je jedním z hlavních úspěchů, jichž Unie dosáhla; zdůrazňuje, že fungování a rozšíření schengenského prostoru by nemělo být negativně ovlivněno nedostatky v ostatních politikách EU, jako je společný evropský azylový systém; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vítá přijetí rozhodnutí Rady ze dne 12. října 2017, které Bulharsku a Rumunsku poskytuje pasivní přístup do Vízového informačního systému, a návrh Rady na plné uplatnění zbývajících ustanovení schengenského acquis týkajících se Schengenského informačního systému v obou členských státech; vyjadřuje politování nad skutečností, že přijetí těchto rozhodnutí nenásledovalo ihned po ověření úspěšného dokončení schengenského hodnocení v roce 2011, ale bylo zahájeno coby opatření ad hoc s cílem zajistit soulad s podmínkami pro provedení Systému vstupu/výstupu, který by měl začít fungovat do roku 2020; domnívá se, že tyto právní akty představují krok směrem k uzavření informačních mezer mezi členskými státy plně uplatňujícími schengenské acquis a členskými státy uplatňujícími je částečně; rozhodně trvá na tom, že přijetí těchto aktů by nemělo sloužit k dalšímu oddálení zrušení kontrol na vnitřních pozemních, námořních a vzdušných hranicích; konstatuje, že přijetím těchto rozhodnutí budou Bulharsko a Rumunsko sdílet veškeré povinnosti a odpovědnost plnohodnotného členství v schengenském prostoru, ale nikoli všechny jeho přínosy; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje, že schengenské acquis nebylo zamýšleno za tím účelem, aby se přizpůsobovalo členským státům s různými právními statusy; upozorňuje na skutečnost, že delší nečinnost Rady vedla k tomu, že je nezbytné v právních předpisech EU v souvislosti s informačními systémy a systémy řízení hranic jasně rozlišovat mezi členskými státy plně uplatňujícími schengenské acquis a členskými státy uplatňujícími je částečně; vyjadřuje své obavy, že to z právního hlediska fakticky kodifikuje souběžnou existenci schengenského prostoru s volným pohybem a schengenského prostoru bez volného pohybu, takže hrozí mezery v oblasti výměny informací, legislativní nedostatky a nedostatečné propojení mezi systémy v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že pokud jde o plné uplatňování schengenského acquis, neměla by být zaváděna jiná kritéria, než jsou přesně vymezené podmínky stanovené v aktu o přistoupení z roku 2005, nebo vytvářeny vazby na jiné mechanismy a politiky Unie, včetně mechanismu spolupráce a ověřování a bez toho, aby byl tento mechanismus dotčen; vyzývá členské státy, aby přijaly rozhodnutí ohledně rozšíření schengenského prostoru pouze na základě splnění příslušných podmínek pro uplatnění schengenského acquis po dokončení schengenského hodnocení; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naléhavě vyzývá Radu, aby na základě svého návrhu rozhodnutí ze dne 29. září 2010 (14142/2010) co nejdříve předložila nový návrh rozhodnutí o plném uplatňování ustanovení schengenského acquis v Bulharsku a Rumunsku a aby pomocí jediného právního aktu přijala okamžité rozhodnutí o zrušení kontrol na vnitřních pozemních, námořních a vzdušných hranicích; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzývá Radu, aby uplatnila stejný přístup v případě Chorvatska a potvrdila plné přistoupení této země k schengenskému prostoru, jakmile Chorvatsko úspěšně dokončí schengenské hodnocení a budou splněna příslušná kritéria; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Úř. věst. C 380 E, 11.12.2012, s. 160.

(2)  Úř. věst. C 94 E, 3.4.2013, s. 13.

(3)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0228.

(4)  Úř. věst. L 269, 19.10.2017, s. 39.

(5)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0253.

(6)  van Ballegooij, W., „Cena neexistence Schengenu: Aspekty občanských svobod, spravedlnosti a vnitřních věcí“ („The Cost of Non-Schengen: Civil Liberties, Justice and Home Affairs aspects“), zpráva o nákladech vyplývajících z neexistence společného evropského postupu, oddělení pro posuzování celoevropského přínosu, 2016, s. 32.

(7)  Tamtéž, s. 28 a 31.

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/22

---

P8_TA(2018)0498

Vojenská mobilita

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o vojenské mobilitě (2018/2156(INI))

(2020/C 388/04)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU) a Smlouvu o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU) a Smlouvu o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na dokument nazvaný „Sdílená vize, společný postup: silnější Evropa – globální strategie pro zahraniční a bezpečnostní politiku Evropské unie“, který dne 28. června 2016 představila místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dokument nazvaný „Sdílená vize, společný postup: silnější Evropa – globální strategie pro zahraniční a bezpečnostní politiku Evropské unie“, který dne 28. června 2016 představila místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

| — | s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 20. prosince 2013, 26. června 2015, 15. prosince 2016, 9. března 2017, 22. června 2017, 20. listopadu 2017, 14. prosince 2017 a 28. června 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 20. prosince 2013, 26. června 2015, 15. prosince 2016, 9. března 2017, 22. června 2017, 20. listopadu 2017, 14. prosince 2017 a 28. června 2018,

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 13. listopadu 2017 a 25. června 2018 o bezpečnosti a obraně v kontextu globální strategie EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 13. listopadu 2017 a 25. června 2018 o bezpečnosti a obraně v kontextu globální strategie EU,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 7. června 2017 nazvané „Diskusní dokument o budoucnosti evropské obrany“ (COM(2017)0315), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 7. června 2017 nazvané „Diskusní dokument o budoucnosti evropské obrany“ (COM(2017)0315),

| — | s ohledem na společné sdělení Komise a místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky ze dne 10. listopadu 2017 nazvané „Jak zlepšit vojenskou mobilitu v Evropské unii“ (JOIN(2017)0041), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné sdělení Komise a místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky ze dne 10. listopadu 2017 nazvané „Jak zlepšit vojenskou mobilitu v Evropské unii“ (JOIN(2017)0041),

| — | s ohledem na společné sdělení Komise a místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky ze dne 28. března 2018 o akčním plánu o vojenské mobilitě (JOIN(2018)0005), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné sdělení Komise a místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky ze dne 28. března 2018 o akčním plánu o vojenské mobilitě (JOIN(2018)0005),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2315 ze dne 11. prosince 2017, kterým se zřizuje stálá strukturovaná spolupráce (PESCO) a stanoví seznam zúčastněných členských států (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2315 ze dne 11. prosince 2017, kterým se zřizuje stálá strukturovaná spolupráce (PESCO) a stanoví seznam zúčastněných členských států (1),

| — | s ohledem na doporučení Rady ze dne 6. března 2018 ohledně harmonogramu pro provádění stálé strukturované spolupráce (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Rady ze dne 6. března 2018 ohledně harmonogramu pro provádění stálé strukturované spolupráce (2),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2018/340 ze dne 6. března 2018, kterým se stanoví seznam projektů, jež mají být rozvíjeny v rámci stálé strukturované spolupráce (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2018/340 ze dne 6. března 2018, kterým se stanoví seznam projektů, jež mají být rozvíjeny v rámci stálé strukturované spolupráce (3),

| — | s ohledem na společná prohlášení předsedy Evropské rady, předsedy Evropské komise a generálního tajemníka Severoatlantické aliance (NATO) ze dne 8. července 2016 a 10. července 2018, na společné soubory návrhů na uplatňování společných prohlášení schválených Radou EU a Severoatlantickou radou dne 6. prosince 2016 a 5. prosince 2017 a na zprávy o pokroku při jejich provádění ze dne 14. června a 5. prosince 2017 a 6. června 2018, včetně příslušných závěrů Rady, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společná prohlášení předsedy Evropské rady, předsedy Evropské komise a generálního tajemníka Severoatlantické aliance (NATO) ze dne 8. července 2016 a 10. července 2018, na společné soubory návrhů na uplatňování společných prohlášení schválených Radou EU a Severoatlantickou radou dne 6. prosince 2016 a 5. prosince 2017 a na zprávy o pokroku při jejich provádění ze dne 14. června a 5. prosince 2017 a 6. června 2018, včetně příslušných závěrů Rady,

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 5. prosince 2017 a 25. června 2018 o uplatňování společných prohlášení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 5. prosince 2017 a 25. června 2018 o uplatňování společných prohlášení,

| — | s ohledem na bruselské prohlášení o transatlantické bezpečnosti a solidaritě a na prohlášení z bruselského summitu NATO ze dne 11. července 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na bruselské prohlášení o transatlantické bezpečnosti a solidaritě a na prohlášení z bruselského summitu NATO ze dne 11. července 2018,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 22. listopadu 2016 o evropské obranné unii (4) a usnesení ze dne 13. června 2018 o vztazích EU a NATO (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 22. listopadu 2016 o evropské obranné unii (4) a usnesení ze dne 13. června 2018 o vztazích EU a NATO (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. prosince 2017 o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. prosince 2017 o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) (6),

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A8-0372/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A8-0372/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že ústřední hodnoty EU – demokracie, dodržování lidských práv a zásad právního státu – i mezinárodní systém založený na pravidlech a evropská jednota jsou v éře geopolitických turbulencí a zhoršování strategického prostředí vystaveny velké zkoušce; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že ústřední hodnoty EU – demokracie, dodržování lidských práv a zásad právního státu – i mezinárodní systém založený na pravidlech a evropská jednota jsou v éře geopolitických turbulencí a zhoršování strategického prostředí vystaveny velké zkoušce;

| B. | vzhledem k tomu, že přesvědčivý odrazovací efekt i plánování reakce na krize a obrana kontinentální Evropy závisí na schopnosti rychle a účinně nasadit síly, včetně posil zvenčí; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že přesvědčivý odrazovací efekt i plánování reakce na krize a obrana kontinentální Evropy závisí na schopnosti rychle a účinně nasadit síly, včetně posil zvenčí;

| C. | vzhledem k tomu, že „mírový bonus“ po roce 1989 přinesl postupné snižování potřeb v oblasti obrany z hlediska infrastruktury a mobility sil v celé Evropě; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že „mírový bonus“ po roce 1989 přinesl postupné snižování potřeb v oblasti obrany z hlediska infrastruktury a mobility sil v celé Evropě;

| D. | vzhledem k tomu, že EU v plné spolupráci s NATO se snaží stát globálním strategickým hráčem a garantem bezpečnosti, který nese odpovědnost za udržení míru a stability jak uvnitř, tak vně svých hranic, a za zaručení bezpečnosti svých občanů a území, přičemž má k dispozici jedinečnou a širokou škálu politik a nástrojů k realizaci těchto ambicí; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že EU v plné spolupráci s NATO se snaží stát globálním strategickým hráčem a garantem bezpečnosti, který nese odpovědnost za udržení míru a stability jak uvnitř, tak vně svých hranic, a za zaručení bezpečnosti svých občanů a území, přičemž má k dispozici jedinečnou a širokou škálu politik a nástrojů k realizaci těchto ambicí;

| E. | vzhledem k tomu, že EU v souladu s cíli globální strategie přijímá větší odpovědnost za vlastní bezpečnost a obranu a utužuje spolupráci s partnery při zajišťování mezinárodního míru a bezpečnosti zejména ve svém sousedství, ale i jinde ve světě, i svou strategickou autonomii plněním společné zahraniční a bezpečnostní politiky; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že EU v souladu s cíli globální strategie přijímá větší odpovědnost za vlastní bezpečnost a obranu a utužuje spolupráci s partnery při zajišťování mezinárodního míru a bezpečnosti zejména ve svém sousedství, ale i jinde ve světě, i svou strategickou autonomii plněním společné zahraniční a bezpečnostní politiky;

| F. | vzhledem k tomu, že EU musí pomocí účinné zahraniční a bezpečnostní politiky prohlubovat vlastní strategickou autonomii s cílem zachovat mír, předcházet konfliktům a posílit mezinárodní bezpečnost a současně musí zaručit bezpečnost svých občanů a osob zapojených do misí SBOP a tak hájit své zájmy a základní hodnoty a zároveň přispívat k účinnému multilateralismu; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že EU musí pomocí účinné zahraniční a bezpečnostní politiky prohlubovat vlastní strategickou autonomii s cílem zachovat mír, předcházet konfliktům a posílit mezinárodní bezpečnost a současně musí zaručit bezpečnost svých občanů a osob zapojených do misí SBOP a tak hájit své zájmy a základní hodnoty a zároveň přispívat k účinnému multilateralismu;

| G. | vzhledem k tomu, že EU musí být schopna rozhodovat a jednat nezávisle na kapacitách třetích stran, má-li být skutečně odolná a má-li si upevnit strategickou autonomii v oblasti obrany, boje proti terorismu a kybernetické bezpečnosti; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že EU musí být schopna rozhodovat a jednat nezávisle na kapacitách třetích stran, má-li být skutečně odolná a má-li si upevnit strategickou autonomii v oblasti obrany, boje proti terorismu a kybernetické bezpečnosti;

| H. | vzhledem k tomu, že standardizace a interoperabilita na úrovni infrastruktury a veřejných zakázek jsou klíčovými předpoklady pro dosažení strategické autonomie, obranné unie a účinné vojenské mobility; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že standardizace a interoperabilita na úrovni infrastruktury a veřejných zakázek jsou klíčovými předpoklady pro dosažení strategické autonomie, obranné unie a účinné vojenské mobility;

| I. | vzhledem k tomu, že účinné vojenské mobility lze docílit jedině za plného zapojení a angažovanosti všech členských států, v účinné spolupráci s NATO a s přihlédnutím k dostupným zdrojům, potřebám a regionálním charakteristikám každého členského státu v souladu s relevantními iniciativami na úrovni EU, jež mají za cíl vybudovat účinnou evropskou infrastrukturu pro bezpečnostní potřeby prostřednictvím soudržných a vzájemně se doplňujících projektů; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že účinné vojenské mobility lze docílit jedině za plného zapojení a angažovanosti všech členských států, v účinné spolupráci s NATO a s přihlédnutím k dostupným zdrojům, potřebám a regionálním charakteristikám každého členského státu v souladu s relevantními iniciativami na úrovni EU, jež mají za cíl vybudovat účinnou evropskou infrastrukturu pro bezpečnostní potřeby prostřednictvím soudržných a vzájemně se doplňujících projektů;

| J. | vzhledem k tomu, že vojenská mobilita je strategickým a operačním prostředkem na podporu vojenských akcí, který posiluje strategickou autonomii EU a pomáhá s nasazením, přesunem a podporou ozbrojených sil členských států, tak aby byly dosaženy vojenské ambice EU; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že vojenská mobilita je strategickým a operačním prostředkem na podporu vojenských akcí, který posiluje strategickou autonomii EU a pomáhá s nasazením, přesunem a podporou ozbrojených sil členských států, tak aby byly dosaženy vojenské ambice EU;

| K. | vzhledem k tomu, že Evropská unie čelí z více směrů hybridním výzvám, zejména z dálného severu, východu, Balkánu a jižní/středomořské oblasti; vzhledem k tomu, že rychlejší a plynulejší rozmístění aktiv a zboží na těchto osách (sever – jih, západ – východ) by mohlo mít zásadní význam pro důvěryhodnou reakci; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že Evropská unie čelí z více směrů hybridním výzvám, zejména z dálného severu, východu, Balkánu a jižní/středomořské oblasti; vzhledem k tomu, že rychlejší a plynulejší rozmístění aktiv a zboží na těchto osách (sever – jih, západ – východ) by mohlo mít zásadní význam pro důvěryhodnou reakci;

| L. | vzhledem k tomu, že na summitu NATO ve Varšavě v roce 2016 se vůdci spojeneckých sil dohodli na posílení odrazovacího a obranného přístupu Aliance a zvýšili akceschopnost ozbrojených sil Aliance a k dosažení těchto cílů zahájili akce „posílení předsunuté vojenské přítomnosti“ a „přizpůsobené posílení předsunuté přítomnosti“; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že na summitu NATO ve Varšavě v roce 2016 se vůdci spojeneckých sil dohodli na posílení odrazovacího a obranného přístupu Aliance a zvýšili akceschopnost ozbrojených sil Aliance a k dosažení těchto cílů zahájili akce „posílení předsunuté vojenské přítomnosti“ a „přizpůsobené posílení předsunuté přítomnosti“;

| M. | vzhledem k tomu, že vojenská mobilita je v rámci SBOP konkrétním krokem ke splnění specifických bezpečnostních a obranných potřeb EU; vzhledem k tomu, že kolektivní bezpečnost a obrana členských států EU a jejich schopnost zasahovat v zahraničních krizích zásadně závisí na tom, jak volně a rychle se mohou spojenecké jednotky, pracovníci civilních misí pro řešení krizí, materiál a vybavení přesouvat přes území ostatních členských států a států mimo EU; vzhledem k tomu, že 22 členských států EU jsou také spojenci v rámci NATO, čímž přijaly závazek ke kolektivní obraně, a disponují tak jednou složkou ozbrojených sil a jednou dopravní infrastrukturou; vzhledem k tomu, že plánované investice do dopravní infrastruktury musí být lépe sladěny s potřebami v oblasti bezpečnosti a obrany; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že vojenská mobilita je v rámci SBOP konkrétním krokem ke splnění specifických bezpečnostních a obranných potřeb EU; vzhledem k tomu, že kolektivní bezpečnost a obrana členských států EU a jejich schopnost zasahovat v zahraničních krizích zásadně závisí na tom, jak volně a rychle se mohou spojenecké jednotky, pracovníci civilních misí pro řešení krizí, materiál a vybavení přesouvat přes území ostatních členských států a států mimo EU; vzhledem k tomu, že 22 členských států EU jsou také spojenci v rámci NATO, čímž přijaly závazek ke kolektivní obraně, a disponují tak jednou složkou ozbrojených sil a jednou dopravní infrastrukturou; vzhledem k tomu, že plánované investice do dopravní infrastruktury musí být lépe sladěny s potřebami v oblasti bezpečnosti a obrany;

| N. | vzhledem k tomu, že značný počet fyzických, právních a regulačních překážek často tyto přesuny ztěžují, takže dochází ke zpožděním a zejména v krizových situacích pak hrozí, že nebudou sloužit svému účelu; vzhledem k tomu, že evropská vojenská cvičení prováděná pod záštitou NATO v posledních letech ukázala obrovský význam vhodné dopravní infrastruktury pro úspěch vojenských cílů; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že značný počet fyzických, právních a regulačních překážek často tyto přesuny ztěžují, takže dochází ke zpožděním a zejména v krizových situacích pak hrozí, že nebudou sloužit svému účelu; vzhledem k tomu, že evropská vojenská cvičení prováděná pod záštitou NATO v posledních letech ukázala obrovský význam vhodné dopravní infrastruktury pro úspěch vojenských cílů;

| O. | vzhledem k tomu, že EU má k dispozici silné politiky a nástroje, s nimiž může členským státům pomoci řešit jejich potřeby ve věci vojenské mobility a plnit jejich mezinárodní závazky; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že EU má k dispozici silné politiky a nástroje, s nimiž může členským státům pomoci řešit jejich potřeby ve věci vojenské mobility a plnit jejich mezinárodní závazky;

| P. | vzhledem k tomu, že dne 28. března 2018 Komise a místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka zveřejnily akční plán o vojenské mobilitě, který obsahuje harmonogram opatření, jež mají být přijata EU a členskými státy; vzhledem k tomu, že jeho realizace začala určením společných vojenských nároků na vojenskou mobilitu v EU i mimo její hranice a předložením návrhu na financování vojenské mobility v příštím VFR z Nástroje pro propojení Evropy, což umožní financovat projekty dvojího využití dopravní infrastruktury (tj. pro civilní i vojenské účely); |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že dne 28. března 2018 Komise a místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka zveřejnily akční plán o vojenské mobilitě, který obsahuje harmonogram opatření, jež mají být přijata EU a členskými státy; vzhledem k tomu, že jeho realizace začala určením společných vojenských nároků na vojenskou mobilitu v EU i mimo její hranice a předložením návrhu na financování vojenské mobility v příštím VFR z Nástroje pro propojení Evropy, což umožní financovat projekty dvojího využití dopravní infrastruktury (tj. pro civilní i vojenské účely);

| Q. | vzhledem k tomu, že Rada v závěrech ze dne 25. června 2018 vyzývá členské státy, aby co nejdříve, nejpozději však do roku 2024 přijaly v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy opatření k zefektivnění vojenské mobility a zjednodušení příslušných pravidel a postupů v souladu s akčním plánem a vojenskými požadavky na vojenskou mobilitu v Unii i mimo její hranice; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že Rada v závěrech ze dne 25. června 2018 vyzývá členské státy, aby co nejdříve, nejpozději však do roku 2024 přijaly v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy opatření k zefektivnění vojenské mobility a zjednodušení příslušných pravidel a postupů v souladu s akčním plánem a vojenskými požadavky na vojenskou mobilitu v Unii i mimo její hranice;

| R. | vzhledem k tomu, že v rámci stálé strukturované spolupráce (PESCO) byl zahájen projekt vojenské mobility, který má doplňovat činnost Komise a místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky; vzhledem k tomu, že k tomuto úsilí by se měl přidat další projekt PESCO na vytvoření evropské sítě logistických uzlů a podpůrné operační infrastruktury; vzhledem k tomu, že pro tyto logistické potřeby je velmi důležité umožnit dvojí využitelnost infrastruktury; vzhledem k tomu, že členské státy přijaly další závazky na posílení vojenské mobility, jež jsou součástí závazků oficiálně vyžadovaných protokolem PESCO; vzhledem k tomu, že projekty PESCO by měly být rozvíjeny v koordinaci s NATO; vzhledem k tomu, že je zapotřebí vypracovat projekt PESCO pro mobilitu v souvislosti s vojenskými úkoly podle čl. 43 odst. 1 SFEU, zejména leteckou a námořní přepravu; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že v rámci stálé strukturované spolupráce (PESCO) byl zahájen projekt vojenské mobility, který má doplňovat činnost Komise a místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky; vzhledem k tomu, že k tomuto úsilí by se měl přidat další projekt PESCO na vytvoření evropské sítě logistických uzlů a podpůrné operační infrastruktury; vzhledem k tomu, že pro tyto logistické potřeby je velmi důležité umožnit dvojí využitelnost infrastruktury; vzhledem k tomu, že členské státy přijaly další závazky na posílení vojenské mobility, jež jsou součástí závazků oficiálně vyžadovaných protokolem PESCO; vzhledem k tomu, že projekty PESCO by měly být rozvíjeny v koordinaci s NATO; vzhledem k tomu, že je zapotřebí vypracovat projekt PESCO pro mobilitu v souvislosti s vojenskými úkoly podle čl. 43 odst. 1 SFEU, zejména leteckou a námořní přepravu;

| S. | vzhledem k tomu, že Nástroj pro propojení Evropy (CEF) je společným, centrálně řízeným programem financování, který má podporovat rozvoj vysoce výkonné, udržitelné a propojené transevropské dopravní, energetické a digitální sítě (TEN), zaměřuje se na zefektivnění přeshraničních spojení a odstraňování překážek a přináší jasnou přidanou hodnotu EU, neboť usnadňuje nadnárodní spolupráci a koordinaci; vzhledem k tomu, že návrh víceletého finančního rámce na období let 2021–2027 vyčleňuje v rámci rozpočtové položky CEF na odvětví dopravy nové prostředky na potřeby vojenské mobility; vzhledem k tomu, že je velmi žádoucí, aby se efektivita CEF udržela a dále zvyšovala; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že Nástroj pro propojení Evropy (CEF) je společným, centrálně řízeným programem financování, který má podporovat rozvoj vysoce výkonné, udržitelné a propojené transevropské dopravní, energetické a digitální sítě (TEN), zaměřuje se na zefektivnění přeshraničních spojení a odstraňování překážek a přináší jasnou přidanou hodnotu EU, neboť usnadňuje nadnárodní spolupráci a koordinaci; vzhledem k tomu, že návrh víceletého finančního rámce na období let 2021–2027 vyčleňuje v rámci rozpočtové položky CEF na odvětví dopravy nové prostředky na potřeby vojenské mobility; vzhledem k tomu, že je velmi žádoucí, aby se efektivita CEF udržela a dále zvyšovala;

| T. | vzhledem k tomu, že Evropská obranná agentura řídí několik projektů, které se týkají vojenské mobility, diplomatických oprávnění a multimodálních dopravních uzlů EU, i nedávno vytvořené programy ad hoc pro postupy udělování povolení k přeshraničnímu pohybu a pro harmonizaci vojenských potřeb v souvislosti se cly; vzhledem k tomu, že činnost Evropské obranné agentury musí být jasně a soudržně koordinována s prací Komise, což členským státům pomůže dokončit některé aspekty akčního plánu; vzhledem k tomu, že ve fázi konzultací je třeba přihlížet k potřebám, prioritám a vojenským požadavkům členských států; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že Evropská obranná agentura řídí několik projektů, které se týkají vojenské mobility, diplomatických oprávnění a multimodálních dopravních uzlů EU, i nedávno vytvořené programy ad hoc pro postupy udělování povolení k přeshraničnímu pohybu a pro harmonizaci vojenských potřeb v souvislosti se cly; vzhledem k tomu, že činnost Evropské obranné agentury musí být jasně a soudržně koordinována s prací Komise, což členským státům pomůže dokončit některé aspekty akčního plánu; vzhledem k tomu, že ve fázi konzultací je třeba přihlížet k potřebám, prioritám a vojenským požadavkům členských států;

| U. | vzhledem k tomu, že vojenská mobilita byla nedávno ve společném souboru návrhů na uplatňování společných prohlášení označena za prioritní oblast spolupráce EU a NATO a jako priorita byla znovu potvrzena v novém společném prohlášení a v bruselském prohlášení o transatlantické bezpečnosti a solidaritě; vzhledem k tomu, že NATO předala EU své standardy pro vojenskou mobilitu, včetně obecných parametrů pro dopravní infrastrukturu; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že vojenská mobilita byla nedávno ve společném souboru návrhů na uplatňování společných prohlášení označena za prioritní oblast spolupráce EU a NATO a jako priorita byla znovu potvrzena v novém společném prohlášení a v bruselském prohlášení o transatlantické bezpečnosti a solidaritě; vzhledem k tomu, že NATO předala EU své standardy pro vojenskou mobilitu, včetně obecných parametrů pro dopravní infrastrukturu;

| V. | vzhledem k tomu, že také NATO se v plánu pro rychlé přesuny, který spadá do působnosti nejvyššího velitele spojeneckých sil NATO v Evropě, zaměřilo na zlepšení vlastních logistických kapacit (dokument Enablement Plan for SACEUR’s Area of Responsibility), zejména přizpůsobením legislativy a postupů, posílením velení a kontrol, zvýšením přepravních kapacit a modernizací infrastruktury; v této souvislosti bere na vědomí zřízení dvou nových velitelství NATO – velitelství spojených sil v Norfolku a společného velitelství pro podporu a rychlé přesuny v Ulmu; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že také NATO se v plánu pro rychlé přesuny, který spadá do působnosti nejvyššího velitele spojeneckých sil NATO v Evropě, zaměřilo na zlepšení vlastních logistických kapacit (dokument Enablement Plan for SACEUR’s Area of Responsibility), zejména přizpůsobením legislativy a postupů, posílením velení a kontrol, zvýšením přepravních kapacit a modernizací infrastruktury; v této souvislosti bere na vědomí zřízení dvou nových velitelství NATO – velitelství spojených sil v Norfolku a společného velitelství pro podporu a rychlé přesuny v Ulmu;

| W. | vzhledem k tomu, že tři ze čtyř rámcových zemí, které od roku 2019 nasadí síly v rámci posílené předsunuté přítomnosti NATO na východním křídle, nejsou členy EU; vzhledem k tomu, že trvalá přítomnost na kontinentu a přesun posil z USA, Kanady a Velké Británie mají pro bezpečnost Evropy rozhodující význam; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že tři ze čtyř rámcových zemí, které od roku 2019 nasadí síly v rámci posílené předsunuté přítomnosti NATO na východním křídle, nejsou členy EU; vzhledem k tomu, že trvalá přítomnost na kontinentu a přesun posil z USA, Kanady a Velké Británie mají pro bezpečnost Evropy rozhodující význam;

| X. | vzhledem k tomu, že umístění větších vojenských logistických zásob, včetně munice a paliva, pomůže zmírnit určité tlaky na mobilitu; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že umístění větších vojenských logistických zásob, včetně munice a paliva, pomůže zmírnit určité tlaky na mobilitu;

| Y. | vzhledem k tomu, že navzdory všem těmto institucionálním opatřením na zlepšení vojenské mobility se iniciativy budou muset ujmout hlavně členské státy a náležitě uzpůsobit své vnitrostátní infrastruktury a regulační prostředí; vzhledem k tomu, že kvůli širokému spektru úkolů bude zapotřebí jednotná strategie pro všechny úrovně státní správy; vzhledem k tomu, že při tomto společném úsilí bude nutné plně respektovat vnitrostátní rozhodovací procesy a ústavní požadavky jednotlivých členských států EU a zohledňovat požadavky na vojenskou mobilitu určené v rámci spolupráce EU a NATO; |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že navzdory všem těmto institucionálním opatřením na zlepšení vojenské mobility se iniciativy budou muset ujmout hlavně členské státy a náležitě uzpůsobit své vnitrostátní infrastruktury a regulační prostředí; vzhledem k tomu, že kvůli širokému spektru úkolů bude zapotřebí jednotná strategie pro všechny úrovně státní správy; vzhledem k tomu, že při tomto společném úsilí bude nutné plně respektovat vnitrostátní rozhodovací procesy a ústavní požadavky jednotlivých členských států EU a zohledňovat požadavky na vojenskou mobilitu určené v rámci spolupráce EU a NATO;

| Z. | vzhledem k tomu, že z akčního plánu pro vojenskou mobilitu a pilotní analýzy zahájené během estonského předsednictví v roce 2017 pro země, které leží na severomořsko-baltském koridoru transevropské dopravní sítě, vyplynulo, že maximální povolená výška a hmotnost na mnoha silničních mostech není pro vojenská vozidla dostatečná a že nepostačuje ani nákladní kapacita pro přesun nadrozměrného vojenského vybavení po železnici; |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že z akčního plánu pro vojenskou mobilitu a pilotní analýzy zahájené během estonského předsednictví v roce 2017 pro země, které leží na severomořsko-baltském koridoru transevropské dopravní sítě, vyplynulo, že maximální povolená výška a hmotnost na mnoha silničních mostech není pro vojenská vozidla dostatečná a že nepostačuje ani nákladní kapacita pro přesun nadrozměrného vojenského vybavení po železnici;

| 1. | zdůrazňuje, že vojenská mobilita je hlavním strategickým nástrojem, který EU umožňuje účinně hájit své bezpečnostní a obranné zájmy v součinnosti s dalšími mezinárodními organizacemi, např. s NATO, a který by se neměl omezovat pouze na odstraňování fyzických a právních překážek a nedostatků v infrastruktuře; zdůrazňuje, že je třeba zvýšit vojenskou mobilitu pro kapacity NATO rychlého nasazení, což posílí naši kolektivní bezpečnost a zřejmě i přínos EU k mezinárodní bezpečnosti a stabilitě; vítá skutečnost, že vojenské mobilitě v poslední době věnují značnou pozornost všichni důležití aktéři; konstatuje, že vojenská mobilita posiluje připravenost a obranyschopnost Evropy v očích našich potenciálních nepřátel a v krizových situacích a současně pomáhá naplňovat ambiciózní cíle obranné a bezpečnostní politiky na úrovni EU, včetně politické, operační a průmyslové strategické autonomie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že zavedení akčního plánu pro vojenskou mobilitu v Unii je součástí hlavního cíle zlepšení mobility v EU a že současně reaguje na výzvy v oblasti logistiky a mobility stanovené v rámci SBOP; za tímto účelem je nezbytné sladit přeshraniční normy a celní předpisy a také správní a legislativní postupy; zdůrazňuje, že společné podniky EU mají zásadní význam pro sladění správních a legislativních postupů jak Nástroje pro propojení Evropy (CEF), tak akčního plánu pro vojenskou mobilitu; je třeba doufat, že duální mobilita bude mít pozitivní vliv na rozvoj CEF, neboť pomáhá z rozpočtového hlediska a reaguje na nové a budoucí potřeby; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje, že posilování evropské obranné unie, která staví na strategické autonomii a soběstačnosti, by nemělo vést ke zvýšení napětí ve vztazích EU se strategicky významnými regionálními aktéry; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že projekt vojenské mobility v Evropě vychází především z jasně deklarovaných závazků a politické vůle členských států a že EU by měla tento proces řídit a za tímto účelem stanovit rámcové požadavky, poskytnout financování, vypracovat protokoly pro efektivnější přesuny technického vybavení a lidských zdrojů, posilovat spolupráci a vytvořit fóra pro výměnu osvědčených postupů, informací a zkušeností civilních a vojenských orgánů; zdůrazňuje, že účinná vojenská mobilita bude prospěšná pro všechny členské státy, neboť je lépe propojí jak ve vojenské, tak i civilní sféře; zdůrazňuje, že je třeba respektovat vnitrostátní rozhodovací postupy a ústavní předpisy každého členského státu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že je důležité podporovat meziodvětvovou spolupráci (součinnost) mezi členskými státy s cílem rozvíjet účinnou, interoperabilní, bezpečnou, multimodální, inteligentní a udržitelnou duální mobilitu, která splňuje nové výzvy související s digitalizací dopravy (automatizace a propojení) a se spolehlivým plněním povinností EU jakožto globálního hráče v oblasti duální (civilní a obranné) logistiky; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rozhodně podporuje Radu, která členské státy vyzvala, aby do konce roku 2019 vypracovaly národní plány vojenské mobility a aby jejich plnění přisoudily vysokou prioritu; vítá i ostatní opatření v závěrech Rady ze dne 25. června 2018, která byla schválena v kontextu globální strategie EU, a naléhá na členské státy, aby dodržovaly v nich stanovené lhůty; zdůrazňuje, že úsilí úspěšně vynakládané na posílení vojenské mobility umožní členským státům efektivně plánovat národní i kolektivní evropskou obranu a účinně se zapojovat do společných manévrů, cvičení a misí a operací SBOP; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poukazuje na význam mobility v reakci na krize, tj. na potřebu rychle a účinně uvolňovat prostředky na mise a operace, aby si EU zachovala pověst spolehlivého ochránce světové bezpečnosti a mírového aktéra, a byla schopna účinně zvládat přírodní katastrofy, humanitární krize, vojenské úkoly podle čl. 43 odst. 1 SEU, jak dokládají ilustrativní scénáře, a uplatňovat doložky o vzájemné pomoci a solidaritě; |
| --- | --- |

7.

| 8. | domnívá se, že vzhledem k jejich mezinárodnímu rozměru a cíli udržení míru podpoří účinná politika vojenské mobility mise SBOP EU tím, že zvýší součinnost mezi obrannými potřebami a posílí schopnost EU reagovat na mimořádné situace, a že humanitární mise a reakce na přírodní katastrofy v EU by rovněž měly těžit z větší vojenské mobility; konstatuje, že větší vojenská mobilita v EU i mimo její území bude nejpřínosnější pro mise zaměřené na kolektivní obranu a vnitrostátní nebo evropské mise a operace směřující k řešení krizí; v této souvislosti zdůrazňuje, že dosažené výsledky v této oblasti pomohou členským státům, které jsou také členy NATO, dostát svým závazkům podle článku 5; zdůrazňuje zvláštní úlohu, kterou hrají neutrální členské státy; shledává, že v čl. 42 odst. 7 Smlouvy o EU se stanoví, že pokud se některý členský stát stane na svém území cílem ozbrojeného napadení, poskytnou mu ostatní členské státy EU pomoc a podporu všemi prostředky, které jsou v jejich moci, což odpovídá i závazkům v rámci NATO; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uznává význam důkladné analýzy toho, které části EU nebo členských států potřebují více investic do vojenské mobility a jsou více vystaveny riziku vnějších bezpečnostních hrozeb; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uznává, že se jedná o komplexní úkol, který mimo jiné obnáší výstavbu infrastruktury, společné standardy, přepravní předpisy, cla, daně či povolení k manévrům a zahrnuje všechny správní úrovně, počínaje místními samosprávami a mezinárodními organizacemi konče; v této souvislosti žádá, aby příslušné rámce spojovaly vojenské i civilní subjekty na všech úrovních, včetně subjektů v rámci NATO a partnerů NATO, aby mohly diskutovat o důležitých otázkách, a tak zajistily přidanou hodnotu a účinnou koordinaci a provádění, a poukazuje na to, že v zájmu dosažení optimálních výsledků musí členské státy investovat do společné odborné přípravy administrativních a institucionálních pracovníků; vítá skutečnost, že se Komise zavázala k prozkoumání možností standardizace a zjednodušení celních postupů do konce roku 2018; zdůrazňuje, že institucionální spolupráce mezi zúčastněnými členskými státy, organizacemi a agenturami je klíčem k zajištění harmonizace právních předpisů EU; zdůrazňuje, že by v případě dvojího využití infrastruktury pro nebezpečné zboží mělo docházet ke zvláštní koordinaci výměně zkušeností s cílem předcházet rizikům nehod a současně optimalizovat bezpečnost v rámci celé sítě; |
| --- | --- |

10.

| 11. | bere na vědomí významný pokles množství dostupných kolejových vozidel, zejména nákladních vozidel s plošinou, pro rychlé přesuny těžkých zařízení a vozidel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uznává, že práce v tak složitém prostředí s sebou přináší mnoho obtíží se zdvojováním a koordinací činností, jakož i obtíží týkajících se výdajů, které by mohly v základu ohrozit celkový projekt, pokud by nebyly náležitě zvládnuty; navzdory tomu bere na vědomí, že projekty v odvětví dopravy již v EU probíhají na základě dvojí spolupráce, jako je projekt jednotné evropské nebe; vyzývá členské státy a Komisi, aby zajistily účinnější rámec pro spolupráci; zdůrazňuje, že pro realizaci projektů vojenské mobility bude nezbytné navázat užší spolupráci mezi členskými státy a bude nutné podporovat spolupráci mezi civilní a vojenskou sférou; zdůrazňuje proto potřebu koordinace s projekty vojenské mobility připravenými v rámci stálé strukturované spolupráce, jakož i projekty probíhající v souvislosti s Evropským obranným fondem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje proto, že pro úspěch má naprosto zásadní význam dohoda o společném strategickém účelu, spolupráce mezi členskými státy a vypracování společného plánu; zdůrazňuje, že soudržné vojenské plánování je nezbytné pro účinnou strategickou autonomii založenou na standardizaci a interoperabilitě vybavení a výzbroje, neboť my všichni využíváme strategickou doktrínu a řídicí a kontrolní procesy; v této souvislosti vítá akční plán o vojenské mobilitě, který uvádí výčet konkrétních kroků pro různé institucionální aktéry a členské státy EU a který uznává strategickou úlohu transevropské dopravní sítě; vítá závazky přijaté členskými státy; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyjadřuje politování nad tím, že akční plán v zásadě popisuje přístup zdola nahoru a má jen omezenou strategickou představu o tom, jakých konkrétních obranných cílů by měla EU prostřednictvím různých činností popsaných v akčním plánu dosáhnout; s politováním proto konstatuje, že stále nebyla vypracována bílá kniha EU pro obranu, která by tento zastřešující účel definovala; nicméně věří, že současný přístup je velmi přínosný a bude sloužit zájmům všech členských států, jak neutrálních států, tak členských států EU v jejich úloze spojence ve strukturách NATO; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že orgány EU i členské státy by měly dodržovat ambiciózní harmonogram akčního plánu, aby se co nejdříve odstranila stávající slabá místa v mobilitě a aby se dosáhlo ctižádostivých cílů obranné a bezpečnostní politiky; vítá výzvy akčního plánu na zlepšení vojenské mobility s ohledem na hrozby hybridní povahy, zejména pro dopravní a kritickou infrastrukturu, a na zlepšení odolnosti dopravní infrastruktury před hybridními hrozbami; |
| --- | --- |

15.

| 16. | bere na vědomí pokrok ve vymezení vojenských požadavků na vojenskou mobilitu v rámci EU i mimo její území, zejména pokud jde o infrastrukturu dvojího využití, a vítá, že se do všech fází procesu zapojily členské státy, nizozemské vedení projektu stálé strukturované spolupráce a oceňuje i přispění ze strany NATO; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vítá, že Komise navrhla použít Nástroj pro propojení Evropy a vyčlenit významné finanční prostředky na projekty vojenské mobility dvojího využití, aby se infrastruktura upravila i pro potřeby dvojího využití; je přesvědčen, že dvojí využití infrastruktury je nezbytným základním předpokladem pro to, aby mohla civilní dopravní síť těžit z akčního plánu a z prostředků vyčleněných na vojenskou mobilitu; považuje provádění akčního plánu za příležitost, která civilní dopravní sítí umožní využít zvýšené kapacita sítě a posílit multimodální spojení; vítá výzvy k posouzení a přizpůsobení transevropské dopravní sítě tak, aby pokrývala vymezené vojenské požadavky, které budou uplatňovány i na nové projekty v oblasti civilní dopravy, zejména letiště, přístavy, dálnice a železnice jako intermodální uzly v klíčových koridorech; zdůrazňuje proto potřebu vytvořit – ve spolupráci s členskými státy – seznam vnitrostátních infrastruktur a koridorů s přihlédnutím ke specifickým vojenským charakteristikám členských států; konstatuje, že rozvoj projektů dvojího užití by měl být udržitelný a měl by být v souladu s normami v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

17.

| 18. | má za to, že pro účely optimálního využívání prostředků EU by každý dopravní projekt společného zájmu financovaný z CEF měl v případě potřeby již od fáze vývoje zohledňovat požadavky vojenské mobility, abychom se vyhnuli nutnosti modernizovat infrastrukturu v pozdější fázi, a tedy i nehospodárnému vynakládání finančních prostředků; je přesvědčen, že příspěvky z prostředků vyčleněných v rámci Nástroje pro propojení Evropy na vojenskou mobilitu by měly pokud možno vždy upřednostňovat jednak multimodální projekty, neboť skýtají nejvíce příležitostí pro dvojí využití, a jednak projekty přeshraniční, které pomáhají vyřešit problém v současnosti chybějících spojení a nedostatečné kapacity, což jsou v dnešní době hlavní fyzické překážky bránící rychlé a plynulé civilní mobilitě a přesunu vojenských jednotek a těžké vojenské techniky; zdůrazňuje, že při vymezování oddílů sítě TEN-T, které jsou vhodné pro vojenskou dopravu, musí být bezpodmínečně maximalizována součinnost civilního a vojenského sektoru a dodržena zásada dvojího užití; je přesvědčen, že dodatečné investice do celé sítě by mohly mít značné přínosy pro vojenskou mobilitu a současně napomoci dokončení hlavní sítě TEN-T do roku 2030 a do sítě globální do roku 2050; zdůrazňuje, že by mělo být možné využívat financování určené na zvýšení vojenské mobility k úpravě dopravní infrastruktury jak v rámci hlavní, tak i všech ostatních sítí TEN-T; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podporuje rozhodnutí vyčlenit částku na vojenskou mobilitu v rámci centralizovaného řízení programu CEF, a to za systematického uplatňování cíle dvojí mobility; bere na vědomí předběžné činnosti, které předpokládá akční plán; vyzývá Komisi, aby do 31. prosince 2019 přijala akty v přenesené pravomoci s cílem dále upřesnit vojenské potřeby, seznam částí TEN-T, které jsou vhodné pro vojenskou dopravu, seznam prioritních infrastrukturních projektů dvojího užití, postup posuzování způsobilosti činností spojených s vojenskou mobilitou a kritéria pro udělování grantů; |
| --- | --- |

19.

| 20. | připomíná, že některé technologie využívané v obranném sektoru byly následně s úspěchem využívány v sektoru civilním; zdůrazňuje, že zavádění inteligentního dopravního systému s využitím systémů telematických aplikací, jako jsou ERTMS a SESAR, a využívání technologií spojených s projekty Galileo, Egnos a GOVSATCOM představují nejvýznamnější výzvy, které čekají na odvětví civilní dopravy; domnívá se tudíž, že při budoucích revizích akčního plánu bude v konečném důsledku třeba přezkoumat, jak by mohla civilní doprava využít vojenské odpovědi na tyto výzvy, např. v oblasti kybernetické bezpečnosti a zabezpečené komunikace; vyzývá k přijetí dalších opatření ke zvýšení spolupráce a důvěry mezi subjekty v oblasti kybernetické bezpečnosti a obrany a k posílení spolupráce jako součásti PESCO; zdůrazňuje, že je třeba dále rozvíjet společnou síť pro boj proti hybridním hrozbám, aby byla zajištěna odolnost těch infrastruktur, které jsou strategické, pokud jde o práci na zlepšení vojenské mobility v EU; zdůrazňuje význam pokračující práce orgánů EU, pokud jde o aktualizaci regulace v oblasti kontroly vývozu zboží dvojího užití; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uznává význam případných návrhů na regulaci přepravy nebezpečného zboží pro vojenské využití a aktualizaci celního kodexu Unie a pravidel pro DPH; |
| --- | --- |

21.

| 22. | v této souvislosti vítá výměnu informací a osvědčených postupů mezi vojenskými a civilními subjekty a zdůrazňuje potřebu spolupráce, má-li se vytvořit společný základ pro právní úpravu přepravy nebezpečného zboží pro vojenské využití; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bere na vědomí, že akční plán identifikuje značný počet úkolů, které musí být dokončeny na úrovni členských států, na jejichž základě Evropská obranná agentura a Komise poskytnou podporu a pokyny pro rychlou a účinnou realizaci; připomíná, že je třeba, aby existoval celní a daňový regulační rámec, zejména pokud jde o DPH; zdůrazňuje zejména, že je důležité vytvořit harmonizovaná pravidla pro vydávání povolení pro přeshraniční pohyb, což je hlavní překážkou rychlých přesunů; domnívá se, že by členské státy EU měly spolupracovat na zefektivnění přeshraničních aspektů dvojího využití a na snížení administrativních nákladů; v této souvislosti podporuje ambice, že se do roku 2019 urychlí doba přechodu hranic a že – s ohledem na tento cíl – diplomatické oprávnění pro pozemní, námořní a letecké přesuny budou vydána do pěti dnů a tato lhůta bude ještě kratší pro jednotky rychlé reakce; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podporuje rozhodnutí členských států, které se účastní stálé strukturované spolupráce, zahrnout vojenskou mobilitu na prvotní seznam sedmnácti prioritních projektů, které mají být vypracovány v rámci stálé strukturované spolupráce; v této souvislosti poukazuje na to, že projekt vojenské mobility v rámci PESCO by mohl být užitečným nástrojem pro koordinaci opatření, která mají podle akčního plánu přijímat členské státy, i dalších činností nad rámec přímých pravomocí EU; věří, že tato dělba práce, doprovázená řádnou koordinací, má ústřední význam, má-li projekt PESCO vytvořit přidanou hodnotu; vítá také oficiálnější závazek ke zjednodušení přeshraničních vojenských transportů, který byl přijat v oznámení o stálé strukturované spolupráci; vyzývá členské státy, aby se aktivně zapojily do projektu PESCO týkajícího se vojenské mobility; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdůrazňuje, že je důležité řádně informovat a zapojit místní komunity, pokud jde o plánování a dopad hlavní infrastruktury vojenské mobility; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdůrazňuje, že EU může pouze doplňovat kroky členských států; zdůrazňuje, že úspěch zcela závisí na tom, zda členské státy přijmou a budou schopné na řešení relevantních otázek uplatňovat jednotný přístup zahrnující všechny úrovně státní správy; poukazuje na význam politického závazku členských států, tj. zrealizovat účinnou vojenskou mobilitu v EU i mimo ni; zdůrazňuje, že pro dosažení úspěchu bude vojenská mobilita vyžadovat spolupráci všech spojenců NATO a jejich vzájemnou koordinaci; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vítá nové společné prohlášení o spolupráci EU a NATO a bruselské prohlášení o transatlantické bezpečnosti a solidaritě, která obě kladou důraz na otázky spojené s vojenskou mobilitou; vítá nové iniciativy NATO, zejména plán pro rychlé přesuny v působnosti nejvyššího velitele spojeneckých sil NATO v Evropě; vítá úsilí NATO o zajištění vojenské mobility v tomto ohledu a naléhavě vyzývá EU i NATO, aby zabránily zbytečnému zdvojování úsilí; zdůrazňuje význam přístavů jakožto bodů propojujících EU s jejími spojenci v rámci NATO i pro vnitroevropská námořní dopravní spojení na krátkou vzdálenost; zdůrazňuje význam transparentnosti a komunikace o iniciativách EU v oblasti obrany, včetně stálé strukturované spolupráce, se Spojenými státy a jinými spojenci NATO, aby se předešlo mylným představám, a vítá iniciativy EU v oblasti obrany pro posílení evropského pilíře v rámci aliance NATO; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naléhá proto na EU, její členské státy a NATO, aby v zájmu součinnosti zintenzivnily svou spolupráci a koordinaci, mimo jiné prostřednictvím využití finančních prostředků na společné projekty, zvýšení politické flexibility, formalizování vztahů mezi EU a NATO, rozšíření oblastí spolupráce, a rozšířily výměnu informací, je-li to v bezpečnostním zájmu EU; vyjadřuje naději, že se co nejdříve odstraní překážky bránící výměně důvěrných informací mezi těmito subjekty, aby se mohla prohloubit jejich spolupráce; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Evropské radě, Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, agenturám EU pověřeným obranou, generálnímu tajemníkovi NATO a vládám a parlamentům členských států EU a NATO. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Úř. věst. L 331, 14.12.2017, s. 57.

(2)  Úř. věst. C 88, 8.3.2018, s. 1.

(3)  Úř. věst L 65, 8.3.2018, s. 24.

(4)  Úř. věst. C 224, 27.6.2018, s. 18.

(5)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0257.

(6)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0492.

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/30

---

P8_TA(2018)0499

Nová evropská agenda pro kulturu

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o Nové evropské agendě pro kulturu (2018/2091(INI))

(2020/C 388/05)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na sociální summit na téma spravedlivých pracovních míst a růstu, který se konal v Göteborgu dne 17. listopadu 2017, na agendu lídrů týkající se vzdělávání a kultury z listopadu 2017 a na závěry Evropské rady ze dne 14. prosince 2017 týkající se sociálního rozměru, vzdělávání a kultury, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sociální summit na téma spravedlivých pracovních míst a růstu, který se konal v Göteborgu dne 17. listopadu 2017, na agendu lídrů týkající se vzdělávání a kultury z listopadu 2017 a na závěry Evropské rady ze dne 14. prosince 2017 týkající se sociálního rozměru, vzdělávání a kultury,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. května 2011 o uvolnění potenciálu kulturních a tvůrčích odvětví (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. května 2011 o uvolnění potenciálu kulturních a tvůrčích odvětví (1),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. září 2013 o podpoře evropských kulturních a tvůrčích odvětví jako zdroje hospodářského růstu a zaměstnanosti (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. září 2013 o podpoře evropských kulturních a tvůrčích odvětví jako zdroje hospodářského růstu a zaměstnanosti (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. prosince 2016 o soudržné politice EU pro kulturní a kreativní odvětví (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. prosince 2016 o soudržné politice EU pro kulturní a kreativní odvětví (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 10. dubna 2008 o kulturním průmyslu v Evropě (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 10. dubna 2008 o kulturním průmyslu v Evropě (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 7. června 2007 o sociálním postavení umělců (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 7. června 2007 o sociálním postavení umělců (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. května 2011 o kulturních dimenzích vnější činnosti EU (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. května 2011 o kulturních dimenzích vnější činnosti EU (6),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 8. září 2015 nazvané „Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu“ (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 8. září 2015 nazvané „Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu“ (7),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 19. ledna 2016 o úloze mezikulturního dialogu, kulturní rozmanitosti a vzdělávání při prosazování základních hodnot Unie (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 19. ledna 2016 o úloze mezikulturního dialogu, kulturní rozmanitosti a vzdělávání při prosazování základních hodnot Unie (8),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. dubna 2016 o vyučování o EU ve škole (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. dubna 2016 o vyučování o EU ve škole (9),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 10. dubna 2008 o Evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 10. dubna 2008 o Evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě (10),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. června 2018 o strukturálních a finančních překážkách bránících v přístupu ke kultuře (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. června 2018 o strukturálních a finančních překážkách bránících v přístupu ke kultuře (11),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 2. března 2017 o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014–2020) a zrušují rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES (12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 2. března 2017 o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014–2020) a zrušují rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES (12),

| — | s ohledem na Úmluvu Organizace spojených národů pro vzdělání, vědu a kulturu (UNESCO) o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů ze dne 20. října 2005, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu Organizace spojených národů pro vzdělání, vědu a kulturu (UNESCO) o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů ze dne 20. října 2005,

| — | s ohledem na Rámcovou úmluvu Rady Evropy o hodnotě kulturního dědictví pro společnost (úmluva z Fara) ze dne 27. října 2005, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Rámcovou úmluvu Rady Evropy o hodnotě kulturního dědictví pro společnost (úmluva z Fara) ze dne 27. října 2005,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014–2020) a zrušují rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES (13), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014–2020) a zrušují rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES (13),

| — | s ohledem na usnesení Rady ze dne 16. listopadu 2007 týkající se Evropského programu pro kulturu (14), |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Rady ze dne 16. listopadu 2007 týkající se Evropského programu pro kulturu (14),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 23. prosince 2014 týkající se pracovního plánu pro kulturu (2015–2018) (15), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 23. prosince 2014 týkající se pracovního plánu pro kulturu (2015–2018) (15),

| — | s ohledem na pracovní plán EU pro kulturu na období 2015–2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní plán EU pro kulturu na období 2015–2018,

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 27. května 2015 o kulturních a tvůrčích průnicích v zájmu stimulace inovací, hospodářské udržitelnosti a sociálního začlenění (16), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 27. května 2015 o kulturních a tvůrčích průnicích v zájmu stimulace inovací, hospodářské udržitelnosti a sociálního začlenění (16),

| — | s ohledem na společné prohlášení Komise a místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 8. června 2016 s názvem „Směrem ke strategii EU pro mezinárodní kulturní vztahy“ (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení Komise a místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 8. června 2016 s názvem „Směrem ke strategii EU pro mezinárodní kulturní vztahy“ (JOIN(2016)0029),

| — | s ohledem na zprávu Komise o provádění evropského programu pro kulturu (COM(2010)0390), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise o provádění evropského programu pro kulturu (COM(2010)0390),

| — | s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 27. dubna 2010 nazvanou „Uvolnění potenciálu kulturních a tvůrčích odvětví“ (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 27. dubna 2010 nazvanou „Uvolnění potenciálu kulturních a tvůrčích odvětví“ (COM(2010)0183),

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o Evropském roku kulturního dědictví (2018) (COM(2016)0543), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o Evropském roku kulturního dědictví (2018) (COM(2016)0543),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. září 2012 nazvané „Podpora kulturních a tvůrčích odvětví pro růst a zaměstnanost v EU“ (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. září 2012 nazvané „Podpora kulturních a tvůrčích odvětví pro růst a zaměstnanost v EU“ (COM(2012)0537),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 18. prosince 2012 o obsahu na jednotném digitálním trhu (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 18. prosince 2012 o obsahu na jednotném digitálním trhu (COM(2012)0789),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. července 2014 nazvané „Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu“ (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. července 2014 nazvané „Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu“ (COM(2014)0477),

| — | s ohledem na zprávu pracovní skupiny odborníků z členských států EU z roku 2012 o přístupu ke kultuře, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu pracovní skupiny odborníků z členských států EU z roku 2012 o přístupu ke kultuře,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. prosince 2010 o odstranění přeshraničních daňových překážek ve prospěch občanů EU (COM(2010)0769), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. prosince 2010 o odstranění přeshraničních daňových překážek ve prospěch občanů EU (COM(2010)0769),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. listopadu 2011 o dvojím zdanění na jednotném trhu (COM(2011)0712), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. listopadu 2011 o dvojím zdanění na jednotném trhu (COM(2011)0712),

| — | s ohledem na zprávu odborné skupiny Komise pro řešení přeshraničních překážek, kterým čelí fyzické osoby v rámci EU, z roku 2015 na téma „Způsoby řešení přeshraničních daňových překážek, kterým čelí fyzické osoby v rámci EU“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu odborné skupiny Komise pro řešení přeshraničních překážek, kterým čelí fyzické osoby v rámci EU, z roku 2015 na téma „Způsoby řešení přeshraničních daňových překážek, kterým čelí fyzické osoby v rámci EU“,

| — | s ohledem na zprávu pracovní skupiny odborníků z členských států EU v oblasti mezikulturního dialogu na základě otevřené metody koordinace z roku 2017 nazvanou „Jak mohou kultura a umění podpořit mezikulturní dialog v souvislosti s migrační a uprchlickou krizí“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu pracovní skupiny odborníků z členských států EU v oblasti mezikulturního dialogu na základě otevřené metody koordinace z roku 2017 nazvanou „Jak mohou kultura a umění podpořit mezikulturní dialog v souvislosti s migrační a uprchlickou krizí“,

| — | s ohledem na Římské prohlášení ze dne 25. března 2017, v němž vedoucí představitelé 27 členských států a orgánů EU vyjádřili vizi ambiciózní Unie, „která občanům skýtá nové příležitosti ke kulturnímu a společenskému rozvoji“ a „která chrání naše kulturní dědictví a propaguje kulturní rozmanitost“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Římské prohlášení ze dne 25. března 2017, v němž vedoucí představitelé 27 členských států a orgánů EU vyjádřili vizi ambiciózní Unie, „která občanům skýtá nové příležitosti ke kulturnímu a společenskému rozvoji“ a „která chrání naše kulturní dědictví a propaguje kulturní rozmanitost“,

| — | s ohledem na prohlášení z Davosu ze dne 22. ledna 2018 o kultuře vysoce kvalitního stavebnictví pro Evropu, v níž ministři kultury uvádějí, že existuje „naléhavá potřeba [...] vyvinout nové přístupy k ochraně a prosazování kulturních hodnot evropského zastavěného prostředí“ a potřeba „celostního a na kulturu zaměřeného přístupu k zastavěnému prostředí“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení z Davosu ze dne 22. ledna 2018 o kultuře vysoce kvalitního stavebnictví pro Evropu, v níž ministři kultury uvádějí, že existuje „naléhavá potřeba [...] vyvinout nové přístupy k ochraně a prosazování kulturních hodnot evropského zastavěného prostředí“ a potřeba „celostního a na kulturu zaměřeného přístupu k zastavěnému prostředí“,

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání (A8-0388/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání (A8-0388/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že priority Nové agendy a zvláštní odvětvový přístup jsou vítané; vzhledem k tomu, že by měla být poskytnuta specificky vymezená podpora všem kulturním a tvůrčím odvětvím a že kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog by měly být zachovány jakožto průřezové priority; vzhledem k tomu, že kultura je veřejným statkem a že cílem Nové agendy pro kulturu by měla být ochrana, rozvoj a šíření živé a rozmanité kulturní scény, jež by zajišťovala přístup všem a podporovala účast; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že priority Nové agendy a zvláštní odvětvový přístup jsou vítané; vzhledem k tomu, že by měla být poskytnuta specificky vymezená podpora všem kulturním a tvůrčím odvětvím a že kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog by měly být zachovány jakožto průřezové priority; vzhledem k tomu, že kultura je veřejným statkem a že cílem Nové agendy pro kulturu by měla být ochrana, rozvoj a šíření živé a rozmanité kulturní scény, jež by zajišťovala přístup všem a podporovala účast;

| B. | vzhledem k tomu, že Nová agenda pro kulturu by měla nabízet pružný rámec pro měnící se kulturní ekosystémy a podporovat synergie mezi odvětvími; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Nová agenda pro kulturu by měla nabízet pružný rámec pro měnící se kulturní ekosystémy a podporovat synergie mezi odvětvími;

| C. | vzhledem k tomu, že se Evropa vzpamatovává z vážné finanční krize, během níž jsou celostátní a regionální rozpočty na kulturu bohužel často mezi prvními, jichž se dotknou škrty; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že se Evropa vzpamatovává z vážné finanční krize, během níž jsou celostátní a regionální rozpočty na kulturu bohužel často mezi prvními, jichž se dotknou škrty;

| D. | vzhledem k tomu, že Evropa čelí rostoucím sociálním nerovnostem a nezaměstnanosti mladých lidí, rozmáhajícímu se populismu a radikalizaci, přičemž její obyvatelstvo je čím dál tím rozmanitější; vzhledem k tomu, že kultura je proto důležitější než kdy dříve pro dosahování sociální soudržnosti a mezikulturního dialogu a pro zajišťování svobody a rozmanitosti projevu, komunikace a tvorby a budování mostů mezi jednotlivci; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Evropa čelí rostoucím sociálním nerovnostem a nezaměstnanosti mladých lidí, rozmáhajícímu se populismu a radikalizaci, přičemž její obyvatelstvo je čím dál tím rozmanitější; vzhledem k tomu, že kultura je proto důležitější než kdy dříve pro dosahování sociální soudržnosti a mezikulturního dialogu a pro zajišťování svobody a rozmanitosti projevu, komunikace a tvorby a budování mostů mezi jednotlivci;

| E. | vzhledem k tomu, že evropská tvůrčí a kulturní odvětví jsou největší předností EU; vzhledem k tomu, že představují 4,2 % HDP EU, vytvářejí 8,4 milionu pracovních míst (což odpovídá 3,7 % všech pracovních míst v EU) a jsou z ekonomického hlediska odolné, a to i v dobách krize; vzhledem k tomu, že tato odvětví podporují kreativitu, která se dále šíří do všech odvětví činnosti a současně zaměstnávají vetší podíl mladých lidí a žen než jiná odvětví; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že evropská tvůrčí a kulturní odvětví jsou největší předností EU; vzhledem k tomu, že představují 4,2 % HDP EU, vytvářejí 8,4 milionu pracovních míst (což odpovídá 3,7 % všech pracovních míst v EU) a jsou z ekonomického hlediska odolné, a to i v dobách krize; vzhledem k tomu, že tato odvětví podporují kreativitu, která se dále šíří do všech odvětví činnosti a současně zaměstnávají vetší podíl mladých lidí a žen než jiná odvětví;

| F. | vzhledem k tomu, že evropské hudební odvětví je velmi dynamické, poskytuje 1 milion pracovních míst a jeho obrat dosahuje 25 miliard EUR; vzhledem k tomu, že jeho financování je přesto stále velmi nedostatečné, zohledníme-li nové on-line distribuční modely; vzhledem k tomu, že z celkového rozpočtu 1,46 miliardy EUR na program Kreativní Evropa bylo k červenci 2018 na hudební projekty vyčleněno jen 51 milionů EUR, a to především na klasickou hudbu; vzhledem k tomu, že tato skutečnost neodráží rozmanitost evropského hudebního odvětví, ani jeho hospodářský, sociální a kulturní přínos; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že evropské hudební odvětví je velmi dynamické, poskytuje 1 milion pracovních míst a jeho obrat dosahuje 25 miliard EUR; vzhledem k tomu, že jeho financování je přesto stále velmi nedostatečné, zohledníme-li nové on-line distribuční modely; vzhledem k tomu, že z celkového rozpočtu 1,46 miliardy EUR na program Kreativní Evropa bylo k červenci 2018 na hudební projekty vyčleněno jen 51 milionů EUR, a to především na klasickou hudbu; vzhledem k tomu, že tato skutečnost neodráží rozmanitost evropského hudebního odvětví, ani jeho hospodářský, sociální a kulturní přínos;

| G. | vzhledem k tomu, že kultura hraje důležitou úlohu pro sociální soudržnost a začlenění, obzvláště díky účasti příslušníků menšin, znevýhodněných skupin, skupin odsunutých na okraj společnosti, migrantů a uprchlíků na kulturním a společenském životě, a vzhledem k tomu, že se zvláštní výzva k začlenění migrantů do programu Kreativní Evropa ukázala být účinná, ale poptávka nemohla být uspokojena a nebylo k dispozici dostatečné financování; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že kultura hraje důležitou úlohu pro sociální soudržnost a začlenění, obzvláště díky účasti příslušníků menšin, znevýhodněných skupin, skupin odsunutých na okraj společnosti, migrantů a uprchlíků na kulturním a společenském životě, a vzhledem k tomu, že se zvláštní výzva k začlenění migrantů do programu Kreativní Evropa ukázala být účinná, ale poptávka nemohla být uspokojena a nebylo k dispozici dostatečné financování;

| H. | vzhledem k tomu, že umělci a pracovníci v kultuře často čelí nejistým a nestabilním situacím s nízkým nebo vůbec žádným sociálním zabezpečením a nepředvídatelným příjmem; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že umělci a pracovníci v kultuře často čelí nejistým a nestabilním situacím s nízkým nebo vůbec žádným sociálním zabezpečením a nepředvídatelným příjmem;

| I. | vzhledem k tomu, že kulturní povědomí a vyjádření bylo uznáno na úrovni EU v revidovaném doporučení o klíčových kompetencích pro celoživotní učení; vzhledem k tomu, že umělecké a humanitní obory by měly být plně zapojeny do vzdělávacích systémů tak, aby přispívaly k formování Evropy, která je spolupracující, tvůrčí a mobilizovaná k podpoře udržitelnosti, začleňování a občanské soudržnosti; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že kulturní povědomí a vyjádření bylo uznáno na úrovni EU v revidovaném doporučení o klíčových kompetencích pro celoživotní učení; vzhledem k tomu, že umělecké a humanitní obory by měly být plně zapojeny do vzdělávacích systémů tak, aby přispívaly k formování Evropy, která je spolupracující, tvůrčí a mobilizovaná k podpoře udržitelnosti, začleňování a občanské soudržnosti;

| J. | vzhledem k tomu, že kulturní sítě jsou mocným nástrojem pro vytváření mezilidských vazeb a dlouhotrvajících pokojných vztahů a dialogu přesahujících vnitrostátní hranice, a tudíž i pro podporu mezinárodních kulturních vztahů, které jsou klíčové pro globální standardy a pro vznik evropského kulturního prostoru; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že kulturní sítě jsou mocným nástrojem pro vytváření mezilidských vazeb a dlouhotrvajících pokojných vztahů a dialogu přesahujících vnitrostátní hranice, a tudíž i pro podporu mezinárodních kulturních vztahů, které jsou klíčové pro globální standardy a pro vznik evropského kulturního prostoru;

Obecné připomínky

| 1. | vítá Novou agendu pro kulturu a zdůrazňuje, že představuje velkou příležitost přijmout komplexní a soudržnou politiku pro kulturu na evropské úrovni, kterou budou uznávat jak evropští občané, tak i lidé mimo EU; zdůrazňuje však, že může být úspěšná pouze tehdy, pokud s ní bude spojeno výrazné navýšení rozpočtu programu Kreativní Evropa a rozvoj synergií a interakcí s dalšími programy financovanými EU s cílem vytvořit ucelený a průřezový přístup ke kultuře; |
| --- | --- |

1.

| 2. | potvrzuje, že kultura a kulturní a kreativní odvětví jsou hnací silou při sledování cílů politiky soudržnosti a sociálního začleňování na území Unie, a vyzývá, aby byly zohledněny při přidělování strukturálních fondů a fondů soudržnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uznává, že Evropský rok kulturního dědictví 2018 představuje příležitost zlepšit informovanost o jedinečné síle a rozmanitosti a o specifické hodnotě kultury a kulturního dědictví EU a o klíčové úloze, kterou v našich společnostech a ekonomikách hraje a která spočívá ve vytváření pocitu sounáležitosti, podpoře aktivního občanství a definování naší identity a základních hodnot svobody, rozmanitosti, rovnosti, solidarity a sociální spravedlnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vítá záměr Komise představit akční plán pro kulturní dědictví a zdůrazňuje potřebu zaměřit se jak na hmotné, tak i na nehmotné aspekty evropského kulturního dědictví a na jeho vazby k současným uměleckým a tvůrčím projektům a vyjádřením; zdůrazňuje dále, že je třeba vytvořit zavést trvalý strukturovaný dialog se zúčastněnými stranami pro účely shromažďování znalostí, budování kapacit a koordinaci prosazování kulturního dědictví v Evropě jako cestu jakožto způsob, jak upevnit odkaz Evropského roku kulturního dědictví a napomoci provádění akčního plánu; zdůrazňuje, že tento strukturovaný dialog by měl zahrnovat všechny kulturní a tvůrčí odvětví a odvětví kulturního dědictví; dále vyzývá členské státy, aby připravily doplňkové akční plány na vnitrostátní úrovni, a domnívá se, že akční plán je příležitostí k řešení všech otázek vznesených v rámci 10 evropských iniciativ nad rámec Evropského roku kulturního dědictví 2018 a k předložení doporučení vydaných během tohoto evropského roku; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzývá Komisi, aby zajistila, že potřeba reagovat na nové nepředvídané okolnosti nebude bránit dosažení již dohodnutých cílů v oblasti kultury; připomíná, že by nové iniciativy měly být financovány z nového rozpočtu, do kterého jsou dodávány nové peníze, nikoli cestou přerozdělení stávajících finančních prostředků; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzývá Komisi, aby zřídila jednotný portál EU věnovaný kulturnímu dědictví, který by shromažďoval informace o všech programech EU financujících kulturní dědictví a byl by rozdělen do tří hlavních oddílů: možnosti financování kulturního dědictví, databáze obsahující příklady osvědčených postupů a excelence v oblasti kulturního dědictví a příslušné zprávy a odkazy týkající se politického vývoje, akcí a událostí v oblasti kulturního dědictví; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá Komisi a členské státy, aby vypracovaly nové přístupy k systematickému sběru údajů ve všech kulturních a tvůrčích odvětvích a aby zajistily, že budou používány účinné statistické kódy a více kvalitativních ukazatelů s cílem překlenout propast mezi veřejným sektorem s prohlubujícím se nedostatkem údajů a digitálními provozovateli s velkým množstvím informací používaných s cílem získat tržní podíl a destabilizovat tržní subjekty; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzývá Komisi, aby zavedla unijní srovnávací přehledy pro měření kulturní a mediální plurality, vypracovala ukazatele a sledovala svobodu uměleckého projevu na evropské úrovni a rozmanitost při tvorbě, distribuci a dodávce tvůrčích děl; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vítá spuštění programu „Hudba hýbe Evropou“ jakožto významného prvního kroku ke stimulaci kreativity, rozmanitosti a inovací v evropském hudebním odvětví a odvětvová opatření týkající se hudby v rámci programu Kreativní Evropa; vyzývá Komisi, aby se při přípravě dalších opatření na úrovni EU v oblasti hudby zaměřila na mobilitu umělců a repertoár v Evropě i mimo ni, distribuci, financování pro malé a střední podniky, transparentnost a odpovědnost digitálních platforem vůči umělcům, rozmanitost streamingových služeb, on-line dostupnost informací a zmapování odvětví; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vítá vytvoření on-line rejstříku evropských filmů a uspořádání prvního filmového týdne EU a vybízí Komisi a členské státy, aby ve spolupráci s umělci a tvůrčími odvětvími posílily viditelnost evropské kinematografie v Evropě a ve světě, mj. zlepšením dostupnosti evropských filmů a podporou rozvoje evropské platformy poskytující přístup k licencovaným evropským filmům, která by zároveň zajistila spravedlivé odměňování umělců a držitelů práv a dodržování zásady teritoriality; zdůrazňuje také kladnou zkušenost s Filmovou cenou LUX při propagaci evropských filmů a usnadňování jejich distribuce; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzývá Komisi, aby uznala význam městské agendy pro EU a povzbuzovala spolupráci mezi členskými státy a městy a mezi ostatními zúčastněnými stranami s cílem podněcovat růst, obyvatelnost a inovace v evropských městech a určovat a úspěšně řešit společenské výzvy; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzývá Komisi, aby zavedla specializované opatření týkající se mobility uměleckých děl, případně formou grantů na putovní výstavy uměleckých děl, neboť by to prodloužilo životnost mnoha projektů, které jsou financovány prostřednictvím programu Tvůrčí Evropa; |
| --- | --- |

12.

Kulturní a umělecký rozměr

| 13. | uznává vnitřní hodnotu volného kulturního, uměleckého a tvůrčího vyjadřování a širšího přístupu občanů ke kultuře také prostřednictvím specializovaných akcí; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá Komisi, aby zajistila podporu evropských festivalů, jelikož jsou základním prvkem pro sbližování občanů z celé Evropy a jiných zemí a zároveň posilují jejich vzájemné vazby; zdůrazňuje, že festivaly jsou sjednocující silou, jež má dopady na společnost, občany, hospodářství, kulturní dědictví a vnější rozvoj; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzývá Komisi, aby zvážila vyhlašování evropské kulturní osobnosti roku, jež by zahrnovalo sérii činností a projektů v celé Evropě, které by oceňovaly život a dílo takové osobnosti a zdůrazňovaly její vliv na podporu evropských hodnot a identity; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá k profesionalizaci umělců, autorů, pracovníků v oblasti kultury, textařů a pracovníků v audiovizuální oblasti, která bude využita jakožto klíčová podpora rozvoje evropského kulturního rozměru, mezikulturního dialogu, kulturní a umělecké inovace, územní soudržnosti a sociálního začlenění; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzývá Komisi, aby kulturu uznala jako „měkkou sílu“ („soft power“), jež posiluje postavení občanů a umožňuje jim být odpovědnými vůdčími členy společnosti, kteří jednají zásadově, s nadšením a empatií; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzývá Komisi, aby umožnila Evropě stát se místem pro zodpovědné občany, kteří navazují vztahy za hranicemi svých vlastních kultur, uvažují kriticky a povzbuzují inovace a napomáhají rozvoji a zapojení ostatních; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzývá Komisi, aby povzbuzovala kulturní rozmanitost, začleňování migrantů a kvalitu občanství; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzývá Komisi, aby povzbuzovala spolupráci mezi pracovníky v oblasti kultury, pedagogy, angažovanými občany a podnikateli s cílem podněcovat obnovený veřejný zájem o kulturu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzývá Komisi, aby zajistila podporu kulturních sítí jako prostředku kolektivních znalostí, zkušeností a paměti, který zajišťuje neformální výměnu informací, podněcuje diskusi a rozvoj kultury s cílem zlepšit další možnosti mobility a spolupráce a přispět k vytvoření integrovaného kulturního prostoru v Evropě; |
| --- | --- |

21.

Sociální rozměr

| 22. | vítá záměr Komise zavést zvláštní opatření zaměřené na mobilitu v rámci Kreativní Evropy, ale zdůrazňuje, že to vyžaduje odpovídající rozpočet a zjednodušení administrativních postupů, aby se zabránilo překážkám spojeným například s vízy, zejména vízy třetích zemí; zdůrazňuje, že zvláštní opatření jsou nutná pro řešení problémů a překážek, které vedou k nadměrnému nebo dvojímu zdanění umělců; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzývá Komisi, aby zavedla jednotný portál obsahující informace o všech dostupných pobytových programech (stážích) a možnostech v oblasti mobility; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzývá členské státy, aby zvážily odstranění článku 17 vzorové úmluvy OECD o daních z příjmu a majetku z dvoustranných daňových smluv mezi členskými státy EU; vyzývá Komisi, aby jako prozatímní řešení vytvořila odvětvový kodex chování ohledně srážkových daní, který by upřesnil možnosti snižování nákladů a zjednodušování postupů prostřednictvím představení osvědčených postupů a dostupných výjimek; |
| --- | --- |

24.

| 25. | požaduje záruku práva tvůrčích a uměleckých pracovníků na spravedlivou odměnu, smluvní dohody a pracovní podmínky; upozorňuje na nejisté a atypické zaměstnávání pracovníků v oblasti kultury založené na projektech v Evropě; vyzývá proto členské státy, aby přijaly komplexní opatření s cílem zmenšit šedou zónu pomocí harmonizace a zlepšit smluvní podmínky umělců a tvůrců v celé EU a na celoevropské úrovni s ohledem na kolektivní zastoupení, sociální zabezpečení a přímé a nepřímé zdanění; požaduje, aby bezpečnostní systémy v celé Unii plně zohledňovaly zvláštní prvky nestandardních forem zaměstnání; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdůrazňuje skutečnost, že kulturní dědictví a kulturní prostory hrají důležitou úlohu v obnově měst a v soudržnosti mezi obyvateli; pobízí proto Komisi a Společné výzkumné středisko (JRC), díky jejichž činnosti nabývá minulost měst nového významu a umožňuje nové směřování, k dalšímu rozvoji Monitoru kulturních a tvořivých měst a vyzývá města a obce, aby jej lépe využívaly; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uznává přidanou hodnotu kulturních činností v rámci sousedství při poskytování sociálních, hospodářských a zdravotních přínosů pro místní komunity, zejména v oblastech s nízkými příjmy a marginalizovaných oblastech, jako jsou předměstské a venkovské oblasti; vyzývá proto členské státy, města a obce, aby tyto činnosti podpořily pomocí konkrétních opatření, jako jsou individuálně upravené územní plánování, iniciativy v oblasti financování a nové využívání opuštěných zařízení; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že kultura má prokázaný dopad na podporu sociální soudržnosti a zvyšování životní spokojenosti a pohody, a proto hraje klíčovou úlohu při zmírňování tlaku, jemuž Evropa čelí při přijímání stále kulturně rozmanitějšího obyvatelstva; zdůrazňuje úlohu, kterou může hrát kultura a mezikulturní dialog při posilování postavení migrantů a usnadňování jejich začleňování; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyjadřuje politování nad tím, že podle průzkumu Eurobarometru z roku 2017 se 36 % Evropanů v předchozím roce nezúčastnilo žádné kulturní aktivity; vyzývá proto Komisi a členské státy, aby posílily vazby mezi kulturou, uměním, tvorbou, vzděláváním, inovacemi a výzkumem umění; dále je vyzývá, aby investovaly do zapojení publika, zapojení veřejnosti a kulturní kapacity a aby provedly nezbytná opatření s cílem zaručit přístup ke kulturnímu životu a účast na něm, zejména pro nejvíce znevýhodněné skupiny; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podporuje intenzivnější synergie mezi kulturním odvětvím a vzděláváním, například na základě podpory mimoškolních činností nebo zapojení umělců do škol; v této souvislosti připomíná potřebu zajišťovat dostatečnou veřejnou finanční podporu umělců, manažerů, učitelů, zprostředkovatelů, sociálních pracovníků a dalších odborných pracovníků působících v těchto kontextech; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdůrazňuje význam účinných opatření na podporu intelektuálního a kulturního rozvoje dětí; vyzývá Komisi a členské státy, aby v rámci svých příslušných oblastí pravomoci poskytly dostatečné finanční prostředky na podporu projektů kulturní produkce zaměřených na děti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdůrazňuje přidanou hodnotu umění, hudby a humanitních předmětů ve školních osnovách, neboť přispívají k větší kreativitě, podněcují zájem o kulturu a podporují rozvoj kritického myšlení; zdůrazňuje, že kulturní a tvůrčí dovednosti jsou v digitálním prostředí stále potřebnější, a vyzývá proto Komisi a členské státy, aby ve formálním a neformálním vzdělávání překonaly příkop mezi jednotlivými vědeckými obory a přešly z přístupu STEM (přírodní vědy, technologie, inženýrství a matematika) na přístup STEAM (přírodní vědy, technologie, inženýrství, umění a matematika) a aby přijaly přístup celoživotního učení dostupného pro osoby činné v kultuře, tvůrčích odvětvích a audiovizuální oblasti; uznává významnou úlohu hudby a umění ve školních osnovách; vyzývá Komisi a členské státy, aby přezkoumaly rozvoj učebnic o evropských kulturních dějinách; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje, že pro rozkvět kultury je nezbytné zajistit bezpečné a přiměřené studijní prostředí pro studenty a pedagogy; v této souvislosti vyzývá členské státy, aby uskutečnily významné investice do údržby veřejných budov, zejména škol, s cílem zlepšit bezpečnost pro případ zemětřesení a odstranit architektonické překážky; |
| --- | --- |

33.

| 34. | bere na vědomí, že tempo technologické změny nutně vyžaduje přijetí přístupu na základě celoživotního učení, které bude dostupné pracovníkům v oblasti kultury, a posílení součinnosti mezi kulturou a vzděláváním ve formálních a neformálních oblastech; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uznává potenciál kreativních center jakožto prostor spolupráce pro odborníky v kulturních a kreativních odvětvích; zdůrazňuje však, že tato odvětví potřebují především budování kapacit, pokud jde o digitální a manažerské dovednosti, a neměla by se zaměřovat jen na nové digitální inovace; |
| --- | --- |

35.

| 36. | konstatuje, že demokratické zásady a evropské hodnoty, jako je svoboda projevu, dodržování lidských práv, demokracie a solidarita, jsou stále častěji napadány kvůli rostoucí polarizaci jak v Evropě, tak na celém světě; vyzývá proto Komisi a členské státy, aby vypracovaly strategický přístup zaměřený na ochranu kulturních práv, svobody uměleckého projevu a plurality sdělovacích prostředků, jakož i práva svobodně se účastnit kulturního života, a to i podporou přípravy ukazatelů a systémů monitorování na evropské úrovni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | souhlasí s tím, že kulturní účast a každodenní tvořivost značnou měrou přispívají k podpoře mezikulturního dialogu a budování zdravých společností; zdůrazňuje však nutnost zaručit dostatečný prostor v rámci nástrojů financování EU pro ocenění vnitřní a jedinečné hodnoty práce umělců; |
| --- | --- |

37.

| 38. | připomíná, že je třeba podporovat přístup žen ke všem uměleckým, kulturním a tvůrčím profesím a profesím, a vyzývá členské státy, aby odstranily překážky bránící ženám v přístupu k vedoucím funkcím v kulturních institucích a nadacích, akademiích a na univerzitách; |
| --- | --- |

38.

Hospodářský rozměr

| 39. | zdůrazňuje, že Komise a členské státy by měly přispívat k rozvoji kulturních organizací poskytováním stabilní, spolehlivé a trvalé finanční podpory; vyjadřuje politování nad tím, že navzdory evropské přidané hodnotě investic do kultury představuje program Kreativní Evropa jen 0,15 % z celkového rozpočtu EU, z čehož je na kulturu vyčleněno jen 31 %; bere na vědomí, že oblasti politiky nového programu Kreativní Evropa budou rozšířeny; bere na vědomí nový návrh víceletého finančního rámce a vítá navrhované navýšení finančních prostředků jako vhodný první krok, přičemž však požaduje zdvojnásobení rozpočtu přiděleného na nový program Kreativní Evropa a zajištění větší přístupnosti programu pro menší organizace; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdůrazňuje, že popularita Kreativní Evropy v kombinaci s jejím nedostatečným financováním a administrativní složitostí měly za následek míru úspěšnosti pouhých 16,2 % a také značnou regionální a geografickou nevyváženost podpořených projektů; zdůrazňuje, že to společně s administrativní složitostí působí jako odrazující faktor, který vyvolává frustraci ohledně programu a kulturní činnosti Evropské unie a brání mnoha subjektům z kulturních a tvůrčích odvětví v tom, aby se zúčastnily; za tímto účelem požaduje přehodnocení postupu výběru na základě nedostatků uvedených v hodnotící zprávě v polovině období; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdůrazňuje, že je důležité usnadnit a zefektivnit přístup malých kulturních subjektů a malých a středních podniků k programu Kreativní Evropa; v této souvislosti zdůrazňuje nutnost zavést specializovanou část vyhrazenou těmto subjektům a podnikům, zejména těm, které pocházejí z oblastí postižených přírodními katastrofami; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyjadřuje politování nad tím, že kultura a umění v návrhu VFR Komise nejsou ve většině politických oblastí, k nimž přispívají, zmíněny, a vyzývá proto Komisi, aby ve spolupráci s kulturními a tvůrčími odvětvími navrhla ucelené a koordinované strategie zaměřené na začlenění kultury a umění do jiných oblastí politiky se zvláštním důrazem na dostupnost financování pro menší organizace; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdůrazňuje přesahující dopad kultury a vyzývá Komisi a členské státy, aby vypracovaly zprávu o tom, kolik finančních prostředků je na kulturu vyčleněno ve všech programech financování, a aby zajistily, že jejich objem bude činit alespoň 1 % příštího VFR; vyzývá regiony EU, aby kulturu, kulturní dědictví a kulturní a tvůrčí odvětví označily za prioritu pro strukturální fondy a aby podněcovaly členské státy k začlenění kulturního rozměru do strategických cílů jejich operačních programů; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzývá Komisi, aby zřídila portál „jednotného kontaktního místa“, kde budou všechny stávající nástroje financování EU uvedeny v uživatelsky vstřícné, úplné, inovativní a efektivní podobě, s jasným návodem k použití a asistenční službou; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zaručily, že bude v rámci nástrojů financování EU vyčleněn dostatek zdrojů na základě vnitřní hodnoty uměleckých a tvůrčích projektů; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyzývá Komisi, aby se zvláště věnovala kulturním oblastem, jež jsou ohroženy nedostatkem financování nebo pozornosti, jako je například oblast poezie; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly individuální přístup ke každému odvětví; připomíná, že granty jsou nezbytné z hlediska kulturního ekosystému jako celku, neboť náležitě oceňují nehmotná aktiva a podporují inovativní umělecké a kulturní činnosti; připomíná tak, že i když takové finanční nástroje, jako záruky, úvěry a vlastní kapitál, jsou vhodné pro ziskové projekty, hlavním zdrojem financování, zejména pro malé struktury, musí být i nadále granty; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzývá Komisi, aby vypracovala zprávu o uplatňování finančního záručního nástroje pro kulturní a tvůrčí odvětví; vyjadřuje politování nad jeho omezeným zeměpisným pokrytím a navrhuje, že by vzhledem k tomu, že kulturní a tvůrčí odvětví tvoří převážně malé a střední podniky, z nichž 95 % jsou mikropodniky, mělo být těmto velmi malým subjektů poskytováno mikrofinancování; zdůrazňuje, že je nutné zajistit, aby banky lépe oceňovaly autorské právo a nehmotná aktiva; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pobízí k dalšímu rozvoji iniciativy Evropská hlavní města kultury a udržitelného kulturního cestovního ruchu, a to ve spolupráci s kulturními odvětvími, komunitami a občany, jakož i s organizací UNESCO při určování objektů dědictví a s Radou Evropy prostřednictvím rozvoje kulturních tras; požaduje podporu regionů EU jakožto Evropských turistických destinací nejvyšší kvality (EDEN); |
| --- | --- |

49.

„Digital4Culture“

| 50. | konstatuje, že digitální revoluce zásadně proměnila způsob, jakým se umění a kultura vytvářejí, distribuují a užívají, a přináší nové příležitosti, ale zároveň představuje velký problém vzhledem k již tak vypjatým pracovním podmínkám umělců a tvůrců a ohrožuje jejich ekonomickou existenci; vyzývá proto Komisi a členské státy, aby prosazovaly spravedlivé odměňování, důstojné pracovní podmínky a modernizaci systémů sociálního zabezpečení pro kulturní a tvůrčí odvětví a uznávaly status umělce; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uznává pozitivní příspěvek digitálních technologií při usnadňování a rozšiřování možností zachování a přístupu k obsahu a službám v oblasti kultury, umění, tvořivosti a audiovizuální oblasti, například prostřednictvím rozšířené a virtuální reality, rozhraní mezi člověkem a strojem, ale i prostřednictvím výroby vzdělávacích a narativních videoher a vytváření „cloudu pro kulturní dědictví“ („Cultural Heritage Cloud“); v tomto smyslu vyzývá Komisi a členské státy, aby podněcovaly součinnost v této oblasti, zejména pomocí programů Digitální Evropa a Horizont Evropa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | domnívá se, že ochrana autorských práv je klíčová pro příjem kulturních a tvůrčích odvětví, a vítá návrh nové směrnice o autorském právu a její opatření na ochranu vydavatelů zpravodajství, překonání rozdílu mezi hodnotou získávanou tvůrčími odvětvími a digitálními platformami, zvýšení transparentnosti a rovnováhy ve smluvních vztazích autorů a interpretů a ochranu před přisvojováním si duševního vlastnictví; zdůrazňuje, že je nezbytné vytvořit spravedlivý digitální trh, na němž budou tvůrci spravedlivě odměňováni; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, že digitální platformy, které hrají aktivní úlohu v distribuci, propagaci a zpeněžování obsahu chráněného autorským právem, musí mít jasnou povinnost získat od držitelů práv licenci a spravedlivě odměňovat umělce, autory, vydavatele zpráv, producenty, novináře a tvůrce za digitální využití jejich děl; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdůrazňuje, že je důležité zachovat spojení mezi evropským programem pro kulturu a digitální agendou s cílem posílit stávající součinnost; |
| --- | --- |

54.

| 55. | připomíná, že je důležité podporovat, zejména mezi nezletilými, ochranu údajů a digitální a mediální gramotnost jako nejúčinnější řešení problémů, mezi něž patří manipulace a mikrocílení na internetu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zdůrazňuje, že je zásadně nutné poskytnout pracovníkům v oblasti kultury odpovídající digitální dovednosti a kompetence s cílem podpořit propagaci a naplňování kulturního dědictví; |
| --- | --- |

56.

Vnější rozměr

| 57. | vyjadřuje politování nad tím, že ochrana a podpora kultury nebyly zahrnuty jako jeden z cílů do Agendy pro udržitelný rozvoj 2030; zdůrazňuje, že kultura je motorem udržitelného rozvoje a mezikulturního dialogu a že by mohly být využity synergie s ohledem na sousedský a mezinárodní rozměr programu Kreativní Evropa; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vyzývá Komisi, aby Parlamentu pravidelně podávala zprávy o provádění strategie pro mezinárodní kulturní vztahy a aby navýšila prostředky určené delegacím Evropské unie na iniciativy a projekty na podporu kultury, a to i ve spolupráci s Evropskou sítí národních kulturních institucí (EUNIC); |
| --- | --- |

58.

| 59. | podporuje iniciativu Rady zaměřenou na přijetí komplexního přístupu k mezinárodním kulturním vztahům a požaduje vytvoření kulturních kontaktních míst ve všech delegacích EU, odpovídající školení pro úředníky a zapojení účastníků na místní úrovni a na úrovni občanů a mezinárodních kulturních sítí, a to i do přípravných opatření pro Evropské domy kultury; znovu opakuje svou výzvu, aby Komise a Evropská služba pro vnější činnost každé dva roky podávaly zprávu o stavu provádění mezinárodních kulturních vztahů; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám členských států. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  Úř. věst. C 377 E, 7.12.2012, s. 142.

(2)  Úř. věst. C 93, 9.3.2016, s. 95.

(3)  Úř. věst. C 238, 6.7.2018, s. 28.

(4)  Úř. věst. C 247 E, 15.10.2009, s. 25.

(5)  Úř. věst. C 125 E, 22.5.2008, s. 223.

(6)  Úř. věst. C 377 E, 7.12.2012, s. 135.

(7)  Úř. věst. C 316, 22.9.2017, s. 88.

(8)  Úř. věst. C 11, 12.1.2018, s. 16.

(9)  Úř. věst. C 58, 15.2.2018, s. 57.

(10)  Úř. věst. C 247 E, 15.10.2009, s. 32.

(11)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0262.

(12)  Úř. věst. C 263, 25.7.2018, s. 19.

(13)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 221.

(14)  Úř. věst. C 287, 29.11.2007, s. 1.

(15)  Úř. věst. C 463, 23.12.2014, s. 4.

(16)  Úř. věst. C 172, 27.5.2015, s. 13.

---

Středa, 12. prosince 2018

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/39 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/39

---

P8_TA(2018)0511

Balíček opatření pro jednotný trh

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o balíčku pro jednotný trh (2018/2903(RSP))

(2020/C 388/06)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 28. října 2015 nazvané „Zlepšování jednotného trhu: více příležitostí pro lidi a podniky“ (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 28. října 2015 nazvané „Zlepšování jednotného trhu: více příležitostí pro lidi a podniky“ (COM(2015)0550),

| — | s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 28. října 2015 nazvaný „Zpráva o integraci a konkurenceschopnosti jednotného trhu v EU a jejích členských státech“ (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 28. října 2015 nazvaný „Zpráva o integraci a konkurenceschopnosti jednotného trhu v EU a jejích členských státech“ (SWD(2015)0203),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 6. května 2015 nazvané „Strategie pro jednotný digitální trh v Evropě“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 6. května 2015 nazvané „Strategie pro jednotný digitální trh v Evropě“ (COM(2015)0192),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. dubna 2011 nazvané „Akt o jednotném trhu – Dvanáct nástrojů k podnícení hospodářského růstu a posílení důvěry: ‚Společně pro nový růst‘“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. dubna 2011 nazvané „Akt o jednotném trhu – Dvanáct nástrojů k podnícení hospodářského růstu a posílení důvěry: ‚Společně pro nový růst‘“ (COM(2011)0206),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. října 2012 nazvané „Akt o jednotném trhu II – Společně pro nový růst“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. října 2012 nazvané „Akt o jednotném trhu II – Společně pro nový růst“ (COM(2012)0573),

| — | s ohledem na zprávu ze dne 9. května 2010, kterou předsedovi Komise předložil Mario Monti, nazvanou „Nová strategie pro jednotný trh – Ve službách evropského hospodářství a společnosti“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu ze dne 9. května 2010, kterou předsedovi Komise předložil Mario Monti, nazvanou „Nová strategie pro jednotný trh – Ve službách evropského hospodářství a společnosti“,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 11. března 2015 o správě jednotného trhu v rámci evropského semestru 2015 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 11. března 2015 o správě jednotného trhu v rámci evropského semestru 2015 (1),

| — | s ohledem na svou studii ze září 2014 nazvanou „Náklady vyplývající z neexistence společného evropského postupu na jednotném trhu“, jejíž vypracování zadal Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svou studii ze září 2014 nazvanou „Náklady vyplývající z neexistence společného evropského postupu na jednotném trhu“, jejíž vypracování zadal Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů,

| — | s ohledem na svou studii z ledna 2016 nazvanou „Strategie pro dokončení jednotného trhu: bonus ve výši 1 bilion EUR“, jejíž vypracování zadal Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svou studii z ledna 2016 nazvanou „Strategie pro dokončení jednotného trhu: bonus ve výši 1 bilion EUR“, jejíž vypracování zadal Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 26. května 2016 o necelních překážkách na jednotném trhu (2) založené na zprávě Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 26. května 2016 o necelních překážkách na jednotném trhu (2) založené na zprávě Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 26. května 2016 o strategii pro jednotný digitální trh (3) založené na zprávě Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 26. května 2016 o strategii pro jednotný digitální trh (3) založené na zprávě Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. května 2017 nazvané „Přezkum v polovině období provádění strategie pro jednotný digitální trh – propojený jednotný digitální trh pro všechny (COM(2017)0228), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. května 2017 nazvané „Přezkum v polovině období provádění strategie pro jednotný digitální trh – propojený jednotný digitální trh pro všechny (COM(2017)0228),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2018 nazvané „Jednotný trh v měnícím se světě – jedinečná výhoda si žádá nový politický závazek“ (COM(2018)0772), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2018 nazvané „Jednotný trh v měnícím se světě – jedinečná výhoda si žádá nový politický závazek“ (COM(2018)0772),

| — | s ohledem na čl. 123 odst. 2 a 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 123 odst. 2 a 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že jednotný trh byl a nadále zůstává základním kamenem evropské integrace, vysoce konkurenceschopného sociálně tržního hospodářství a hybnou silou růstu a zaměstnanosti; vzhledem k tomu, že se tato skutečnost ještě více potvrdila během nedávných jednání o vystoupení Spojeného království z Evropské unie; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že jednotný trh byl a nadále zůstává základním kamenem evropské integrace, vysoce konkurenceschopného sociálně tržního hospodářství a hybnou silou růstu a zaměstnanosti; vzhledem k tomu, že se tato skutečnost ještě více potvrdila během nedávných jednání o vystoupení Spojeného království z Evropské unie;

| B. | vzhledem k tomu, že svět prochází procesem rychlých a významných změn, které mají dopad i na jednotný trh EU; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že svět prochází procesem rychlých a významných změn, které mají dopad i na jednotný trh EU;

| C. | vzhledem k tomu, že jednotný trh plně nevyužívá svůj potenciál; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že jednotný trh plně nevyužívá svůj potenciál;

| D. | vzhledem k tomu, že na jednotný trh nelze nahlížet čistě ekonomicky; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že na jednotný trh nelze nahlížet čistě ekonomicky;

| E. | vzhledem k tomu, že podle vlastního výzkumu Parlamentu by očekávaný zisk z dokončení jednotného dosáhl 1 bilionu EUR, pokud jde o společný růst HDP v celé Unii, a to včetně významných zisků v odvětví služeb; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že podle vlastního výzkumu Parlamentu by očekávaný zisk z dokončení jednotného dosáhl 1 bilionu EUR, pokud jde o společný růst HDP v celé Unii, a to včetně významných zisků v odvětví služeb;

| F. | vzhledem k tomu, že je zapotřebí strategický a komplexní přístup, a vzhledem k tomu, že by odpověď na existující výzvy měla být nejen technické, ale také politické povahy; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že je zapotřebí strategický a komplexní přístup, a vzhledem k tomu, že by odpověď na existující výzvy měla být nejen technické, ale také politické povahy;

| G. | vzhledem k tomu, že nedávné signály týkající se provádění ve vnitrostátním právu nejsou uspokojivé; vzhledem k tomu, že podle sdělení Komise o jednotném trhu v měnícím se světě byl deficit v provádění ve vnitrostátním právu u 16 směrnic s termíny provedení v období od prosince 2017 do května 2018 na úrovni 25 %; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že nedávné signály týkající se provádění ve vnitrostátním právu nejsou uspokojivé; vzhledem k tomu, že podle sdělení Komise o jednotném trhu v měnícím se světě byl deficit v provádění ve vnitrostátním právu u 16 směrnic s termíny provedení v období od prosince 2017 do května 2018 na úrovni 25 %;

| 1. | vítá obecné cíle sdělení Komise o jednotném trhu v měnícím se světě, jen několik měsíců před volbami do Evropského parlamentu v roce 2019 a na 25. výročí jednotného trhu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že dobře fungující jednotný trh je jedním z nezbytných základů Evropské unie, a prohloubení jednotného trhu by se tedy mělo vrátit do popředí politického zájmu, jelikož přispívá ke svobodě, příležitostem a prosperitě v Evropě, vytváří specifická práva a povinnosti pro občany, pracovníky, spotřebitele, podnikatele a podniky a je přínosem pro více než 500 milionů Evropanů a více než 21 milionů malých a středních podniků; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje, že je naléhavě nutné odstranit z jednotného trhu zbývající neopodstatněné překážky a dosáhnout tak hmatatelných a rychlých výsledků, pokud jde o růst, inovaci, tvorbu pracovních míst, výběr spotřebitelů a nové obchodní modely; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že Unie se musí snažit zajistit, aby volný pohyb služeb získal v rámci jednotného trhu stejnou prioritu jako volný pohyb zboží; zdůrazňuje, že volný pohyb služeb je mnohem méně rozvinutý než volný pohyb zboží; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že i přes odstranění celních překážek v rámci jednotného trhu stále existuje významné množství různých neopodstatněných překážek necelní povahy; zdůrazňuje, že posílení jednotného trhu vyžaduje naléhavá opatření na unijní i vnitrostátní úrovni, která umožní tyto neopodstatněné překážky řešit; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je přesvědčen, že hlubší integrace jednotného trhu vyžaduje větší politickou odvahu a odhodlání než před 25 lety a že je zapotřebí více úsilí k odstranění rozdílů mezi slovy a skutky a k řešení jeho nedostatků; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je přesvědčen, že pro účely dosažení hlubší integrace jsou klíčové rovné podmínky vztahující se na všechny aktéry ve všech členských státech; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konstatuje, že pouze 7 % malých a středních podniků nabízí online zboží a služby zákazníkům v jiných členských státech a pouze 15 % zákazníků této možnosti využívá, a zdůrazňuje, že dokončení jednotného digitálního trhu by mohlo přinést více než 415 miliard EUR i nová pracovní místa v této oblasti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že tyto údaje jasně dokazují, že je naléhavě nutné pokračovat v práci s cílem plně zpřístupnit digitální oblast občanům a podnikům a zvýšit důvěru spotřebitelů k digitální dimenzi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naléhavě vyzývá, aby se zrušilo zastaralé oddělování jednotného „digitálního“ trhu a od trhu „offline“, jelikož digitální řešení jsou neoddělitelnou součástí moderního hospodářství a produktů a služeb, které poskytuje, a požadavkům na digitalizaci by měl být přizpůsoben každý aspekt jednotného trhu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žádá Komisi, aby na dokončení jednotného digitálního trhu nadále pracovala prostřednictvím ambiciózních návrhů, s cílem zavést moderní a účinná společná pravidla a tak chránit spotřebitele, pomáhat veřejné správě, posilovat konkurenceschopnost evropských podniků a malých a středních podniků a zajišťovat spravedlivou hospodářskou soutěž; |
| --- | --- |

11.

| 12. | domnívá se, že k ochraně a prohloubení jednotného trhu je klíčové rozhodně obhajovat čtyři svobody, tj. volný pohyb osob, služeb, zboží a kapitálu, a to jak fyzicky, tak online, a zdůrazňuje, že všichni aktéři EU musí dodržovat společně dohodnutá pravidla; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poukazuje na to, že nové právní předpisy by měly systematicky zohledňovat cíl integrace trhu, potřebu odstranit neopodstatněné regulační a administrativní překážky a nutnost bezproblémového fungování v budoucnu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že jednotný trh se stále častěji dostává pod tlak vnitrostátních předpisů, které jsou v rozporu se zásadami, na nichž je založen, zejména pokud jde o předpisy na vnitrostátní úrovni, které mají dopad na volný pohyb zboží a služeb; uznává, že neopodstatněná a nepřiměřená vnitrostátní opatření, jakož i nekoordinovaná opatření by mohla ohrozit jednotu a efektivnost jednotného trhu; připomíná však, že některá opatření mohou být legitimní a nezbytná pro ochranu cílů veřejného zájmu, jak je uvedeno ve Smlouvách; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že je důležité zajistit fungování pravidel v praxi – občané a podniky mohou řadu výhod jednotného trhu využívat pouze tehdy, pokud společně dohodnutá pravidla v praxi skutečně fungují a přinášejí občanům a podnikům prospěch; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vybízí Komisi, aby za pomoci stávajících nástrojů lépe zasahovala proti vnitrostátním předpisům, které jsou v rozporu s legislativou v oblasti jednotného trhu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uznává, že je třeba jasně posílit strukturu řízení jednotného trhu s cílem zaručit účinné monitorovací mechanismy a zjišťovat nepřiměřené provádění právních předpisů pro jednotný trh ve vnitrostátních právních předpisech nebo jejich nepřiměřené uplatňování, čímž se zajistí, aby v nezbytných případech byla uplatňována řízení o nesplnění povinnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rozhodně podporuje výzvu Komise adresovanou Evropské radě, aby na úrovni hlav států a předsedů vlád uskutečnila důkladnou diskusi o jednotném trhu ve všech jeho rozměrech, s cílem určit společné akční priority a vhodné mechanismy, které by odpovídaly tolik potřebnému obnovenému politickému závazku v oblasti jednotného trhu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naléhavě vybízí příští Komisi, aby pro nadcházející politické funkční období 2019–2024 vypracovala ambiciózní plán činností v oblasti jednotného trhu; vyjadřuje politování nad tím, že Komise předložila řadu legislativních iniciativ příliš pozdě na to, aby na nich spolunormotvůrci mohli řádně pracovat a přijmout je před skončením mandátu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | žádá Evropskou radu, aby přijala nový závazek k dokončení jednotného trhu do roku 2025, a to včetně nového závazného harmonogramu činností, jako to evropští vysocí představitelé učinili v roce 1985; je však velmi znepokojen skutečností, že několik právních předpisů je zcela zablokováno v Radě, která k nim dosud nebyla schopna přijmout žádný postoj; vyzývá Radu, aby ukončila tento stav, který škodí jak našim občanům, tak podnikům; |
| --- | --- |

20.

| 21. | připomíná Komisi a Radě jejich odpovědnost za jednotný trh, zejména vůči evropským občanům a podnikům; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Úř. věst. C 316, 30.8.2016, s. 98.

(2)  Úř. věst. C 76, 28.2.2018, s. 105.

(3)  Úř. věst. C 76, 28.2.2018, s. 112.

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/42 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/42

---

P8_TA(2018)0512

Závěry a doporučení Zvláštního výboru pro terorismus

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o závěrech a doporučeních Zvláštního výboru pro terorismus (2018/2044(INI))

(2020/C 388/07)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o zřízení zvláštního výboru pro terorismus, jeho působnosti, složení a funkčním období (1), přijaté podle článku197 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 6. července 2017 o zřízení zvláštního výboru pro terorismus, jeho působnosti, složení a funkčním období (1), přijaté podle článku197 jednacího řádu,

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Zvláštního výboru pro terorismus (A8-0374/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Zvláštního výboru pro terorismus (A8-0374/2018),

Preambule

| A. | vzhledem k tomu, že Unie je založena na hodnotách lidské důstojnosti, svobody, rovnosti a solidarity, úcty k lidským právům a základním svobodám, jakož i na zásadách demokracie a právního státu; vzhledem k tomu, že teroristické činy představují jedno z nejzávažnějších porušení těchto všeobecných hodnot a zásad; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Unie je založena na hodnotách lidské důstojnosti, svobody, rovnosti a solidarity, úcty k lidským právům a základním svobodám, jakož i na zásadách demokracie a právního státu; vzhledem k tomu, že teroristické činy představují jedno z nejzávažnějších porušení těchto všeobecných hodnot a zásad;

| B. | vzhledem k tomu, že EU by měla učinit vše, co lze učinit, aby zaručila tělesnou a duševní integritu svých občanů, kteří jsou teroristy ohrožováni; vzhledem k tomu, že v boji proti terorismu musí být na prvním místě zohledňovány jeho oběti; vzhledem k tomu, že společnost musí chránit, uznávat, podporovat a odškodňovat oběti terorismu; vzhledem k tomu, že v článku 6 Listiny základních práv je zakotveno právo na svobodu a právo na osobní bezpečnost, které spolu navzájem souvisejí; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že EU by měla učinit vše, co lze učinit, aby zaručila tělesnou a duševní integritu svých občanů, kteří jsou teroristy ohrožováni; vzhledem k tomu, že v boji proti terorismu musí být na prvním místě zohledňovány jeho oběti; vzhledem k tomu, že společnost musí chránit, uznávat, podporovat a odškodňovat oběti terorismu; vzhledem k tomu, že v článku 6 Listiny základních práv je zakotveno právo na svobodu a právo na osobní bezpečnost, které spolu navzájem souvisejí;

| C. | vzhledem k tomu, že reakce na hrozbu terorismu by měla být vždy plně v souladu se zásadami zakotvených v článku 2 Smlouvy o EU (dále jen „SEU“) a měla by respektovat základní práva a svobody, jakož i zásady, které uznává zejména Listina základních práv, přičemž by měla brát ohled na možný dopad na nevinné osoby, které tvoří převážnou většinu obyvatelstva; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že reakce na hrozbu terorismu by měla být vždy plně v souladu se zásadami zakotvených v článku 2 Smlouvy o EU (dále jen „SEU“) a měla by respektovat základní práva a svobody, jakož i zásady, které uznává zejména Listina základních práv, přičemž by měla brát ohled na možný dopad na nevinné osoby, které tvoří převážnou většinu obyvatelstva;

| D. | vzhledem k tomu, že terorismus je třeba odsoudit ve všech jeho podobách a projevech, ať už se ho dopouští kdokoli a kdekoli a za jakýmkoli účelem, protože představuje jednu z nejzávažnějších hrozeb pro mezinárodní mír a bezpečnost; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že terorismus je třeba odsoudit ve všech jeho podobách a projevech, ať už se ho dopouští kdokoli a kdekoli a za jakýmkoli účelem, protože představuje jednu z nejzávažnějších hrozeb pro mezinárodní mír a bezpečnost;

| E. | vzhledem k tomu, že hrozba terorismu v posledních letech vzrostla a rychle se vyvíjí; vzhledem k tomu, že teroristické útoky nás všechny hluboce zasahují a vyžádaly si život a zranění mnoha nevinných lidí; vzhledem k tomu, že přeshraniční povaha terorismu vyžaduje silnou, koordinovanou reakci a spolupráci v rámci členských států a mezi nimi, jakož i s příslušnými agenturami a subjekty Unie a mezi těmito agenturami a subjekty navzájem a s příslušnými třetími zeměmi; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že hrozba terorismu v posledních letech vzrostla a rychle se vyvíjí; vzhledem k tomu, že teroristické útoky nás všechny hluboce zasahují a vyžádaly si život a zranění mnoha nevinných lidí; vzhledem k tomu, že přeshraniční povaha terorismu vyžaduje silnou, koordinovanou reakci a spolupráci v rámci členských států a mezi nimi, jakož i s příslušnými agenturami a subjekty Unie a mezi těmito agenturami a subjekty navzájem a s příslušnými třetími zeměmi;

Institucionální rámec

| F. | vzhledem k tomu, že bezpečnost jednoho členského státu je zároveň bezpečností všech v celé Unii; vzhledem k tomu, že potírání hrozeb spojených s terorismem vyžaduje ucelený přístup, který propojuje vnitřní a vnější bezpečnost a zajišťuje koordinaci na vnitrostátní a evropské úrovni; vzhledem k tomu, že EU a členské státy dosáhly v potírání těchto hrozeb určitého pokroku, dochází k němu však spíše pod tlakem událostí než prostřednictvím iniciativních opatření a jeho míra není ve všech členských státech stejná; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že bezpečnost jednoho členského státu je zároveň bezpečností všech v celé Unii; vzhledem k tomu, že potírání hrozeb spojených s terorismem vyžaduje ucelený přístup, který propojuje vnitřní a vnější bezpečnost a zajišťuje koordinaci na vnitrostátní a evropské úrovni; vzhledem k tomu, že EU a členské státy dosáhly v potírání těchto hrozeb určitého pokroku, dochází k němu však spíše pod tlakem událostí než prostřednictvím iniciativních opatření a jeho míra není ve všech členských státech stejná;

| G. | vzhledem k tomu, že národní bezpečnost je sice podle ustanovení čl. 4 odst. 2 SEU a článku 73 Smlouvy o fungování Evropské uni (dále jen „SFEU“) výlučnou odpovědností členských států, ale podle čl. 4 odst. 3 a článku 42 SFEU si Unie a členské státy navzájem pomáhají při plnění úkolů vyplývajících ze Smluv; vzhledem k tomu, že národní bezpečnost je stále více závislá na svém širším evropském rozměru; vzhledem k tomu, že národní bezpečnost není definována v žádném právním aktu EU, a ponechává tak členským státům velký prostor pro uvážení; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že národní bezpečnost je sice podle ustanovení čl. 4 odst. 2 SEU a článku 73 Smlouvy o fungování Evropské uni (dále jen „SFEU“) výlučnou odpovědností členských států, ale podle čl. 4 odst. 3 a článku 42 SFEU si Unie a členské státy navzájem pomáhají při plnění úkolů vyplývajících ze Smluv; vzhledem k tomu, že národní bezpečnost je stále více závislá na svém širším evropském rozměru; vzhledem k tomu, že národní bezpečnost není definována v žádném právním aktu EU, a ponechává tak členským státům velký prostor pro uvážení;

| H. | vzhledem k tomu, že čl. 4 odst. 2 SFEU zároveň označuje prostor svobody, bezpečnosti a práva je oblastí, ve které mají Unie a členské státy sdílenou pravomoc; vzhledem k tomu, že EU má konkrétní pravomoci týkající se usnadňování a podněcování koordinace a spolupráce mezi členskými státy a v oblasti harmonizace právních předpisů a postupů mezi členskými státy; vzhledem k tomu, že mandát pro činnost EU je stanoven v článku 67 SFEU, aby se zajistila „vysoká úroveň bezpečnosti prostřednictvím opatření pro předcházení trestné činnosti a boj proti ní“; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že čl. 4 odst. 2 SFEU zároveň označuje prostor svobody, bezpečnosti a práva je oblastí, ve které mají Unie a členské státy sdílenou pravomoc; vzhledem k tomu, že EU má konkrétní pravomoci týkající se usnadňování a podněcování koordinace a spolupráce mezi členskými státy a v oblasti harmonizace právních předpisů a postupů mezi členskými státy; vzhledem k tomu, že mandát pro činnost EU je stanoven v článku 67 SFEU, aby se zajistila „vysoká úroveň bezpečnosti prostřednictvím opatření pro předcházení trestné činnosti a boj proti ní“;

| I. | vzhledem k tomu, že národní bezpečnostní a zpravodajské služby členských států EU a některých třetích zemí účinným způsobem spolupracují v rámci Protiteroristické skupiny (CTG), což je neformální orgán mimo EU, a na základě dvoustranných a mnohostranných dohod; vzhledem k tomu, že CTG má platformu pro výměnu operativních poznatků, která zlepšila rychlost a kvalitu sdílených informací; vzhledem k tomu, že EU má vybudovánu síť struktur, které se zcela nebo částečně zabývají problémem terorismu, zejména v rámci Evropského centra pro boj proti terorismu (ECTC) jakožto ústředního střediska pro výměnu informací v oblasti vymáhání práva a spolupráci v oblasti boje proti terorismu na úrovni EU a v rámci Zpravodajského a informačního centra EU (INTCEN) jakožto vstupní brány pro strategické informace ze zpravodajských a bezpečnostních služeb do EU, prostřednictvím něhož informace o boji proti terorismu získávají evropští tvůrci politik, v čemž je jim nápomocen protiteroristický koordinátor EU terorismu; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že národní bezpečnostní a zpravodajské služby členských států EU a některých třetích zemí účinným způsobem spolupracují v rámci Protiteroristické skupiny (CTG), což je neformální orgán mimo EU, a na základě dvoustranných a mnohostranných dohod; vzhledem k tomu, že CTG má platformu pro výměnu operativních poznatků, která zlepšila rychlost a kvalitu sdílených informací; vzhledem k tomu, že EU má vybudovánu síť struktur, které se zcela nebo částečně zabývají problémem terorismu, zejména v rámci Evropského centra pro boj proti terorismu (ECTC) jakožto ústředního střediska pro výměnu informací v oblasti vymáhání práva a spolupráci v oblasti boje proti terorismu na úrovni EU a v rámci Zpravodajského a informačního centra EU (INTCEN) jakožto vstupní brány pro strategické informace ze zpravodajských a bezpečnostních služeb do EU, prostřednictvím něhož informace o boji proti terorismu získávají evropští tvůrci politik, v čemž je jim nápomocen protiteroristický koordinátor EU terorismu;

| J. | vzhledem k tomu, že hranice mezi pravomocemi EU a pravomocemi členských států nejsou kvůli různým zvláštnostem a územním výsadám vždy jasné, zdůrazňuje význam spolupráce mezi těmito dvěma úrovněmi správy; vzhledem k tomu, že různé postavení regionálních, národních, unijních a mezinárodních subjektů činných v oblasti boje proti terorismu, jejichž pravomoci se vzájemně překrývají a jejichž mandáty nemají dostatečně jasné vymezení, množství formálních i neformálních platforem pro spolupráci a výměnu informací, jakož i rozdělení pravomocí mezi jednotlivé regionální a celostátní agentury, mezi donucovací orgány a zpravodajské služby a mezi EU a její členské státy, vytvářejí složitou strukturu a mohou působit obtíže v oblasti koordinace postupu proti hrozbě terorismu a jeho účinnosti a soudržnosti; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že hranice mezi pravomocemi EU a pravomocemi členských států nejsou kvůli různým zvláštnostem a územním výsadám vždy jasné, zdůrazňuje význam spolupráce mezi těmito dvěma úrovněmi správy; vzhledem k tomu, že různé postavení regionálních, národních, unijních a mezinárodních subjektů činných v oblasti boje proti terorismu, jejichž pravomoci se vzájemně překrývají a jejichž mandáty nemají dostatečně jasné vymezení, množství formálních i neformálních platforem pro spolupráci a výměnu informací, jakož i rozdělení pravomocí mezi jednotlivé regionální a celostátní agentury, mezi donucovací orgány a zpravodajské služby a mezi EU a její členské státy, vytvářejí složitou strukturu a mohou působit obtíže v oblasti koordinace postupu proti hrozbě terorismu a jeho účinnosti a soudržnosti;

| K. | vzhledem k tomu, že komisař pro bezpečnostní unii je důležitým aktérem z hlediska zajišťování provázanosti politiky Komise, jejího provádění, sledování a hodnocení; vzhledem k tomu, že vytvoření funkce komisaře pro bezpečnostní unii je známkou toho, že EU je rozhodnuta podněcovat a podporovat spolupráci mezi členskými státy v záležitostech vnitřní bezpečnosti, jakož i harmonizovat právní předpisy o boji proti terorismu a zajistit lepší spolupráci mezi donucovacími a soudními orgány, přičemž plně respektuje, že tyto záležitosti spadají v souladu ustanovením Smluv do pravomocí členských států; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že komisař pro bezpečnostní unii je důležitým aktérem z hlediska zajišťování provázanosti politiky Komise, jejího provádění, sledování a hodnocení; vzhledem k tomu, že vytvoření funkce komisaře pro bezpečnostní unii je známkou toho, že EU je rozhodnuta podněcovat a podporovat spolupráci mezi členskými státy v záležitostech vnitřní bezpečnosti, jakož i harmonizovat právní předpisy o boji proti terorismu a zajistit lepší spolupráci mezi donucovacími a soudními orgány, přičemž plně respektuje, že tyto záležitosti spadají v souladu ustanovením Smluv do pravomocí členských států;

| L. | vzhledem k tomu, že koordinátor EU pro boj proti terorismu je důležitým subjektem při sledování provádění strategie EU pro boj proti terorismu; vzhledem k tomu, že koordinátor EU pro boj proti terorismu v souladu se svým mandátem stanoveným Evropskou radou zajišťuje provádění a hodnocení strategie a koordinaci práce v rámci Unie a usnadňuje kontakty mezi Unií a třetími zeměmi; vzhledem k tomu, že koordinátor EU pro boj proti terorismu poskytuje cenné rady orgánům, agenturám a členským státům EU, udržuje s nimi kontakt a přispívá k posilování jejich koordinace; avšak vzhledem k tomu, že jeho mandát a postavení jsou špatně definovány; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že koordinátor EU pro boj proti terorismu je důležitým subjektem při sledování provádění strategie EU pro boj proti terorismu; vzhledem k tomu, že koordinátor EU pro boj proti terorismu v souladu se svým mandátem stanoveným Evropskou radou zajišťuje provádění a hodnocení strategie a koordinaci práce v rámci Unie a usnadňuje kontakty mezi Unií a třetími zeměmi; vzhledem k tomu, že koordinátor EU pro boj proti terorismu poskytuje cenné rady orgánům, agenturám a členským státům EU, udržuje s nimi kontakt a přispívá k posilování jejich koordinace; avšak vzhledem k tomu, že jeho mandát a postavení jsou špatně definovány;

| M. | vzhledem k tomu, že Parlament dne 6. července 2017 zřídil dočasný zvláštní výbor pro terorismus (TERR) s cílem poskytnout Parlamentu stanovisko k praktickým a legislativním nedostatkům v současném boji proti terorismu, které umožnily spáchání nedávných teroristických útoků v EU, a vydat doporučení, která by pomohla čelit teroristické hrozbě na úrovni EU; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že Parlament dne 6. července 2017 zřídil dočasný zvláštní výbor pro terorismus (TERR) s cílem poskytnout Parlamentu stanovisko k praktickým a legislativním nedostatkům v současném boji proti terorismu, které umožnily spáchání nedávných teroristických útoků v EU, a vydat doporučení, která by pomohla čelit teroristické hrozbě na úrovni EU;

| N. | vzhledem k tomu, že Úřad evropského veřejného žalobce zřízený na základě nařízení Rady (EU) 2017/1939 má mít významnou úlohu při vyšetřování a stíhání trestných činů dotýkajících se finančních zájmů Unie; vzhledem k tomu, že jeho zřízení a přidělení finančních prostředků pro tento nový orgán by nemělo mít negativní dopad na schopnosti stávajících struktur, jako je Eurojust, usnadnit úsilí členských států v boji proti terorismu; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že Úřad evropského veřejného žalobce zřízený na základě nařízení Rady (EU) 2017/1939 má mít významnou úlohu při vyšetřování a stíhání trestných činů dotýkajících se finančních zájmů Unie; vzhledem k tomu, že jeho zřízení a přidělení finančních prostředků pro tento nový orgán by nemělo mít negativní dopad na schopnosti stávajících struktur, jako je Eurojust, usnadnit úsilí členských států v boji proti terorismu;

| O. | vzhledem k tomu, že z 88 právně závazných protiteroristických opatření, která byla navržena od září 2001 do léta 2013, jich pouze čtvrtina byla předmětem posouzení dopadů a pouze tři byla předmětem veřejné konzultace (2); vzhledem k tomu, že tento poměr se v posledních letech zlepšil a k nejnovějším iniciativám, které Komise představila v roce 2017 a 2018, bylo vydáno nezbytné odůvodnění; vzhledem k tomu, že svou politiku konzultace se zúčastněnými stranami posílila Komise i svým programem zlepšování právní úpravy, který byl přijat v roce 2015; vzhledem k tomu, že protiteroristická opatření by mohla být účinnější a soudržnější, kdyby byly konzultovány příslušné zúčastněné strany a provedena posouzení dopadů; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že z 88 právně závazných protiteroristických opatření, která byla navržena od září 2001 do léta 2013, jich pouze čtvrtina byla předmětem posouzení dopadů a pouze tři byla předmětem veřejné konzultace (2); vzhledem k tomu, že tento poměr se v posledních letech zlepšil a k nejnovějším iniciativám, které Komise představila v roce 2017 a 2018, bylo vydáno nezbytné odůvodnění; vzhledem k tomu, že svou politiku konzultace se zúčastněnými stranami posílila Komise i svým programem zlepšování právní úpravy, který byl přijat v roce 2015; vzhledem k tomu, že protiteroristická opatření by mohla být účinnější a soudržnější, kdyby byly konzultovány příslušné zúčastněné strany a provedena posouzení dopadů;

| P. | vzhledem k tomu, že Komise ve svém komplexním hodnocení bezpečnostní politiky EU zmínila, že jedním z problémů bezpečnostní unie je neúplnost provádění; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že Komise ve svém komplexním hodnocení bezpečnostní politiky EU zmínila, že jedním z problémů bezpečnostní unie je neúplnost provádění;

| Q. | vzhledem k tomu, že hodnocení protiteroristických opatření má zásadní význam pro posouzení jejich účinnosti, relevantnosti, soudržnosti a dodržování základních práv a pro rozhodnutí o tom, zda je nutno přijmout další opatření, která nedostatky napraví; vzhledem k tomu, že mezi sledováním rozsahu provádění a reálnou účinností prováděných opatření existuje určitý rozdíl; vzhledem k tomu, že od roku 2001 do roku 2016 vzniklo 17 zpráv monitorujících a hodnotících provádění připadajících na 10 protiteroristických strategií a 55 legislativních i nezávazných opatření; vzhledem k tomu, že je nezbytné, aby členské státy rychle provedly evropské právní předpisy v oblasti bezpečnosti, aby v komplexním souboru opatření EU pro boj proti terorismu nevznikaly žádné mezery; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že hodnocení protiteroristických opatření má zásadní význam pro posouzení jejich účinnosti, relevantnosti, soudržnosti a dodržování základních práv a pro rozhodnutí o tom, zda je nutno přijmout další opatření, která nedostatky napraví; vzhledem k tomu, že mezi sledováním rozsahu provádění a reálnou účinností prováděných opatření existuje určitý rozdíl; vzhledem k tomu, že od roku 2001 do roku 2016 vzniklo 17 zpráv monitorujících a hodnotících provádění připadajících na 10 protiteroristických strategií a 55 legislativních i nezávazných opatření; vzhledem k tomu, že je nezbytné, aby členské státy rychle provedly evropské právní předpisy v oblasti bezpečnosti, aby v komplexním souboru opatření EU pro boj proti terorismu nevznikaly žádné mezery;

Hrozba terorismu

| R. | vzhledem k tomu, že v posledních letech se členské státy EU staly terčem rozsáhlých teroristických útoků; vzhledem k tomu, že útoky, které si vyžádaly nejvíce životů, byly spáchány nebo inspirovány džihádistickými skupinami, jako je Dá’iš nebo al-Káida; vzhledem k tomu, že těmto teroristickým skupinám (3) a jejich činnosti někdy napomáhají některé země; vzhledem k tomu, že nebezpečný nepřestává být ani levicový, pravicový, etnicko-nacionalistický násilný extremismus, jehož cílem je svrhnout v EU za neoprávněného použití síly demokratické hodnoty a systém právního státu; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že v posledních letech se členské státy EU staly terčem rozsáhlých teroristických útoků; vzhledem k tomu, že útoky, které si vyžádaly nejvíce životů, byly spáchány nebo inspirovány džihádistickými skupinami, jako je Dá’iš nebo al-Káida; vzhledem k tomu, že těmto teroristickým skupinám (3) a jejich činnosti někdy napomáhají některé země; vzhledem k tomu, že nebezpečný nepřestává být ani levicový, pravicový, etnicko-nacionalistický násilný extremismus, jehož cílem je svrhnout v EU za neoprávněného použití síly demokratické hodnoty a systém právního státu;

| S. | vzhledem k tomu, že členské státy čelí rostoucí hrozbě krajně pravicového násilného extremismu a neofašistického a neonacistického násilí, které se zaměřuje na politické oponenty, uprchlíky a přistěhovalce, etnické a náboženské menšiny, osoby LGBTQI, obránce lidských práv, aktivisty a příslušníky donucovacích orgánů; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že členské státy čelí rostoucí hrozbě krajně pravicového násilného extremismu a neofašistického a neonacistického násilí, které se zaměřuje na politické oponenty, uprchlíky a přistěhovalce, etnické a náboženské menšiny, osoby LGBTQI, obránce lidských práv, aktivisty a příslušníky donucovacích orgánů;

| T. | vzhledem k tomu, že většina teroristických útoků provedených v EU v roce 2017 byla označena za separatistické útoky (137 z 205), zpráva Europolu o stavu a vývoji terorismu v EU (TESAT) za rok 2018 však jasně uvádí, že žádná z hlášených aktivit v žádné teroristické kategorii nebyla tak smrtící a neměla takový dopad na společnost jako celek jako akce spáchané džihádistickými teroristy; vzhledem k tomu, že rostoucí riziko odvetné terorismu představuje vážnou hrozbu, která by se neměla být podceňována; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že většina teroristických útoků provedených v EU v roce 2017 byla označena za separatistické útoky (137 z 205), zpráva Europolu o stavu a vývoji terorismu v EU (TESAT) za rok 2018 však jasně uvádí, že žádná z hlášených aktivit v žádné teroristické kategorii nebyla tak smrtící a neměla takový dopad na společnost jako celek jako akce spáchané džihádistickými teroristy; vzhledem k tomu, že rostoucí riziko odvetné terorismu představuje vážnou hrozbu, která by se neměla být podceňována;

| U. | vzhledem k tomu, že pokud je teroristický útok „rozsáhlým nebo systematickým útokem namířeným proti civilnímu obyvatelstvu“, měl by se na teroristické vraždy vztahovat článek 7 Římského statutu Mezinárodního trestního soudu ze 17. července 1998; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že pokud je teroristický útok „rozsáhlým nebo systematickým útokem namířeným proti civilnímu obyvatelstvu“, měl by se na teroristické vraždy vztahovat článek 7 Římského statutu Mezinárodního trestního soudu ze 17. července 1998;

| V. | vzhledem k tomu, že vývoj a nestabilita na Blízkém Východě a v severní Africe (MENA) umožnil organizaci Dá’iš, jakož i dalším teroristickým skupinám, získat zázemí v zemích, které mají hranici s EU, a v nebývalém měřítku získávat nové bojovníky ze zemí EU; vzhledem k tomu, že provázanost vnitřní a vnější bezpečnosti je nyní v důsledku toho věcí prvořadého významu; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že vývoj a nestabilita na Blízkém Východě a v severní Africe (MENA) umožnil organizaci Dá’iš, jakož i dalším teroristickým skupinám, získat zázemí v zemích, které mají hranici s EU, a v nebývalém měřítku získávat nové bojovníky ze zemí EU; vzhledem k tomu, že provázanost vnitřní a vnější bezpečnosti je nyní v důsledku toho věcí prvořadého významu;

| W. | vzhledem k tomu, že tisíce občanů narozených nebo žijících v Evropě se připojily k tzv. Islámskému státu v teroristických činnostech v Sýrii a v Iráku, ale po vojenské porážce Islámského státu na jeho území, v jejímž důsledku se snížil počet osob cestujících do Sýrie a Iráku s teroristickými úmysly, se strategie změnila a spočívá nyní v podněcování džihádistů a „spících buněk“ v EU k provádění útoků ve svých domovských zemích nebo zemích pobytu; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že tisíce občanů narozených nebo žijících v Evropě se připojily k tzv. Islámskému státu v teroristických činnostech v Sýrii a v Iráku, ale po vojenské porážce Islámského státu na jeho území, v jejímž důsledku se snížil počet osob cestujících do Sýrie a Iráku s teroristickými úmysly, se strategie změnila a spočívá nyní v podněcování džihádistů a „spících buněk“ v EU k provádění útoků ve svých domovských zemích nebo zemích pobytu;

| X. | vzhledem k tomu, že útoky, k nimž došlo v nedávné době, ukázaly, že tradičním postupem teroristických skupin a jednotlivců zůstává používání střelných zbraní a výbušnin; avšak vzhledem k tomu, ale že se čím dál častěji používají jiné, mnohem méně sofistikované a obtížněji odhalitelné formy zbraní a postupů ve snaze způsobit co nejvíc náhodných ztrát životů mezi civilisty; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že útoky, k nimž došlo v nedávné době, ukázaly, že tradičním postupem teroristických skupin a jednotlivců zůstává používání střelných zbraní a výbušnin; avšak vzhledem k tomu, ale že se čím dál častěji používají jiné, mnohem méně sofistikované a obtížněji odhalitelné formy zbraní a postupů ve snaze způsobit co nejvíc náhodných ztrát životů mezi civilisty;

| Y. | vzhledem k tomu, že návrat zahraničních teroristických bojovníků a jejich rodin představuje vážnou hrozbu z hlediska bezpečnosti a radikalizace, což platí zejména pro děti a ženy navrátilců, kteří představujíc zvláštní problém, protože mohou být jak obětmi, tak potenciálními pachateli zároveň; |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že návrat zahraničních teroristických bojovníků a jejich rodin představuje vážnou hrozbu z hlediska bezpečnosti a radikalizace, což platí zejména pro děti a ženy navrátilců, kteří představujíc zvláštní problém, protože mohou být jak obětmi, tak potenciálními pachateli zároveň;

| Z. | vzhledem k tomu, že někteří z těchto navrátilců byli předmětem dlouhodobé ideologické indoktrinace a mají za sebou vojenský výcvik v používání zbraní a výbušnin, různých krytí, útoků a bojových taktik, a v některých případech navázali styky s dalšími teroristy, případně bývalými zahraničními bojovníky, s nimiž udržují spojení v rámci nadnárodní sítě (4); |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že někteří z těchto navrátilců byli předmětem dlouhodobé ideologické indoktrinace a mají za sebou vojenský výcvik v používání zbraní a výbušnin, různých krytí, útoků a bojových taktik, a v některých případech navázali styky s dalšími teroristy, případně bývalými zahraničními bojovníky, s nimiž udržují spojení v rámci nadnárodní sítě (4);

| AA. | vzhledem k tomu, že mezi pachateli teroristických útoků v EU bývají zhusta státní příslušníci EU, často migranti druhé nebo třetí – generace, kteří vyrostli v členských státech, proti kterým byl namířen jejich útok, ale právě tak i cizinci, kteří v některých případech pobývali v cílovém členském státě patrně dosti dlouhou dobu; |
| --- | --- |

AA.

vzhledem k tomu, že mezi pachateli teroristických útoků v EU bývají zhusta státní příslušníci EU, často migranti druhé nebo třetí – generace, kteří vyrostli v členských státech, proti kterým byl namířen jejich útok, ale právě tak i cizinci, kteří v některých případech pobývali v cílovém členském státě patrně dosti dlouhou dobu;

| AB. | vzhledem k tomu, že naše otevřené společnosti a otevřené hranice jsou zranitelné a používají je teroristické skupiny; vzhledem k tomu, že teroristé přišli do evropských zemí po trasách migrantů a žadatelů o azyl a zneužívají svobody pohybu po Evropě; |
| --- | --- |

AB.

vzhledem k tomu, že naše otevřené společnosti a otevřené hranice jsou zranitelné a používají je teroristické skupiny; vzhledem k tomu, že teroristé přišli do evropských zemí po trasách migrantů a žadatelů o azyl a zneužívají svobody pohybu po Evropě;

| AC. | vzhledem k tomu, že existují zdokumentované případy (5), kdy se oběti těžkých zločinů, které spáchali teroristé tzv. Islámského státu na území Sýrie nebo Iráku, – přestože se domnívaly, že jsou v bezpečí – znovu setkaly se svými mučiteli na půdě EU, kteří stejně jako oni žádali o ochranu; |
| --- | --- |

AC.

vzhledem k tomu, že existují zdokumentované případy (5), kdy se oběti těžkých zločinů, které spáchali teroristé tzv. Islámského státu na území Sýrie nebo Iráku, – přestože se domnívaly, že jsou v bezpečí – znovu setkaly se svými mučiteli na půdě EU, kteří stejně jako oni žádali o ochranu;

| AD. | vzhledem k tomu, že sociální a kulturní integrace migrantů a uprchlíků vytváří problémy z hlediska jejich integrace do evropských společností a vyžaduje posílené, konkrétní a cílené investice zaměřené na sociální začlenění; |
| --- | --- |

AD.

vzhledem k tomu, že sociální a kulturní integrace migrantů a uprchlíků vytváří problémy z hlediska jejich integrace do evropských společností a vyžaduje posílené, konkrétní a cílené investice zaměřené na sociální začlenění;

| AE. | vzhledem k tomu, že k útokům může být využito i nových forem terorismu, mj. kyberterorismus a použití zbraní hromadného ničení, případně ve spojení s novými technickými zařízeními, jako jsou drony; vzhledem k tomu, že existuje precedent zmařeného útoku, při němž bylo využito ricinu, prudce jedovaté biologické látky; vzhledem k tomu, že jsou známy případy, kdy teroristické skupiny použily nebo plánovaly použít chemické, biologické, radiologické nebo jaderné (CBRN) látky a prostřednictvím sociálních médií šířily možné taktické postupy a metody k provádění útoků a zasahování cílů; |
| --- | --- |

AE.

vzhledem k tomu, že k útokům může být využito i nových forem terorismu, mj. kyberterorismus a použití zbraní hromadného ničení, případně ve spojení s novými technickými zařízeními, jako jsou drony; vzhledem k tomu, že existuje precedent zmařeného útoku, při němž bylo využito ricinu, prudce jedovaté biologické látky; vzhledem k tomu, že jsou známy případy, kdy teroristické skupiny použily nebo plánovaly použít chemické, biologické, radiologické nebo jaderné (CBRN) látky a prostřednictvím sociálních médií šířily možné taktické postupy a metody k provádění útoků a zasahování cílů;

| AF. | vzhledem k tomu, že členské státy mají různé strategie reakce na hybridní a chemické, biologické, radiologické a jaderné hrozby, a proto se jejich úroveň připravenosti liší; |
| --- | --- |

AF.

vzhledem k tomu, že členské státy mají různé strategie reakce na hybridní a chemické, biologické, radiologické a jaderné hrozby, a proto se jejich úroveň připravenosti liší;

| AG. | vzhledem k tomu, že Evropská rada dne 28. června 2018 uvítala společné sdělení o odolnosti Evropy vůči hybridním a chemickým, biologickým, radiologickým a jaderným (CBRN) hrozbám, které se snaží určit oblasti, v nichž by měly být posíleny akce směřující k dalšímu prohloubení a posílení zásadního přínosu EU k řešení těchto hrozeb, a naléhavě vyzývá členské státy a Komisi, aby bezodkladně spolupracovaly na plném provedení akčního plánu v chemické, biologické, radiologické a jaderné oblasti (CBRN); |
| --- | --- |

AG.

vzhledem k tomu, že Evropská rada dne 28. června 2018 uvítala společné sdělení o odolnosti Evropy vůči hybridním a chemickým, biologickým, radiologickým a jaderným (CBRN) hrozbám, které se snaží určit oblasti, v nichž by měly být posíleny akce směřující k dalšímu prohloubení a posílení zásadního přínosu EU k řešení těchto hrozeb, a naléhavě vyzývá členské státy a Komisi, aby bezodkladně spolupracovaly na plném provedení akčního plánu v chemické, biologické, radiologické a jaderné oblasti (CBRN);

| AH. | vzhledem k tomu, že do politické debaty o hrozbě terorismu, kterou ke svým účelům využívají agitátoři na levém i pravém křídle politického spektra, je třeba vstupovat obezřetně, aby nevyvolávala polarizaci společnosti a nevedla k podkopávání demokracie, sociální soudržnosti a lidských práv a nahrávala tak cílům teroristických organizací; |
| --- | --- |

AH.

vzhledem k tomu, že do politické debaty o hrozbě terorismu, kterou ke svým účelům využívají agitátoři na levém i pravém křídle politického spektra, je třeba vstupovat obezřetně, aby nevyvolávala polarizaci společnosti a nevedla k podkopávání demokracie, sociální soudržnosti a lidských práv a nahrávala tak cílům teroristických organizací;

| AI. | vzhledem k tomu, že Evropský program pro bezpečnost z dubna 2015 poukázal na potřebu zabývat se propojením mezi terorismem a organizovaným zločinem a zdůraznil, že organizovaný zločin napomáhá terorismu pomocí různých kanálů, jako jsou mimo jiné dodávky zbraní, financování prostřednictvím pašování drog a pronikání na finanční trhy; |
| --- | --- |

AI.

vzhledem k tomu, že Evropský program pro bezpečnost z dubna 2015 poukázal na potřebu zabývat se propojením mezi terorismem a organizovaným zločinem a zdůraznil, že organizovaný zločin napomáhá terorismu pomocí různých kanálů, jako jsou mimo jiné dodávky zbraní, financování prostřednictvím pašování drog a pronikání na finanční trhy;

| AJ. | vzhledem k tomu, že velké mezinárodní teroristické organizace, jako je Dá’iš nebo al-Káida, jsou finančně soběstačné a že prokázaným zdrojem financování teroristických skupin je nelegální obchodování se zbožím, zbraněmi, surovinami, palivy, drogami, cigaretami, uměleckými a dalšími předměty, jakož i obchodování s lidmi, otroctví, vykořisťování dětí, vydírání a vymáhání peněz za ochranu; vzhledem k tomu, že provázanost organizované trestné činnosti a teroristických skupin představuje významnou bezpečnostní hrozbu; vzhledem k tomu, že tyto zdroje mohou vytvořit podmínky pro to, aby svou trestnou činnost financovaly i v budoucnu; |
| --- | --- |

AJ.

vzhledem k tomu, že velké mezinárodní teroristické organizace, jako je Dá’iš nebo al-Káida, jsou finančně soběstačné a že prokázaným zdrojem financování teroristických skupin je nelegální obchodování se zbožím, zbraněmi, surovinami, palivy, drogami, cigaretami, uměleckými a dalšími předměty, jakož i obchodování s lidmi, otroctví, vykořisťování dětí, vydírání a vymáhání peněz za ochranu; vzhledem k tomu, že provázanost organizované trestné činnosti a teroristických skupin představuje významnou bezpečnostní hrozbu; vzhledem k tomu, že tyto zdroje mohou vytvořit podmínky pro to, aby svou trestnou činnost financovaly i v budoucnu;

| AK. | vzhledem k tomu, že významná rizika představují interakce mezi teroristickými organizacemi a skupinami organizovaného zločinu, v jejichž důsledku se schopnost působit hromadné ztráty v civilním obyvatelstvu členských států EU spojuje s logistickými kapacitami, jež to umožňují; vzhledem k nízké úrovni informací od zpravodajských služeb a donucovacích orgánů o provázanosti mezi organizovaným zločinem a terorismem; vzhledem k tomu, že v mnoha členských státech i na úrovni EU často chybí vyšetřovací a soudní kapacity zaměřené na organizovanou trestnou činnost; |
| --- | --- |

AK.

vzhledem k tomu, že významná rizika představují interakce mezi teroristickými organizacemi a skupinami organizovaného zločinu, v jejichž důsledku se schopnost působit hromadné ztráty v civilním obyvatelstvu členských států EU spojuje s logistickými kapacitami, jež to umožňují; vzhledem k nízké úrovni informací od zpravodajských služeb a donucovacích orgánů o provázanosti mezi organizovaným zločinem a terorismem; vzhledem k tomu, že v mnoha členských státech i na úrovni EU často chybí vyšetřovací a soudní kapacity zaměřené na organizovanou trestnou činnost;

| AL. | vzhledem k tomu, že se terorismus snaží oslabit a porazit demokracie; vzhledem k tomu, že politici a vlády jsou rozhodujícími činiteli pro dosažení širokého konsensu a sociální odolnosti, aby bylo možné účinně hájit naše demokratické systémy; |
| --- | --- |

AL.

vzhledem k tomu, že se terorismus snaží oslabit a porazit demokracie; vzhledem k tomu, že politici a vlády jsou rozhodujícími činiteli pro dosažení širokého konsensu a sociální odolnosti, aby bylo možné účinně hájit naše demokratické systémy;

Předcházení radikalizaci vedoucí k násilnému extremismu a boj proti ní

| AM. | vzhledem k tomu, že centrum excelence nazvané „Síť pro zvyšování povědomí o radikalizaci“ nabízí důležitou platformu pro výměnu osvědčených postupů mezi subjekty činnými v této oblasti včetně donucovacích orgánů a přispívá ke shromažďování důležitých poznatků v oblasti předcházení radikalizaci a boje proti ní (6); |
| --- | --- |

AM.

vzhledem k tomu, že centrum excelence nazvané „Síť pro zvyšování povědomí o radikalizaci“ nabízí důležitou platformu pro výměnu osvědčených postupů mezi subjekty činnými v této oblasti včetně donucovacích orgánů a přispívá ke shromažďování důležitých poznatků v oblasti předcházení radikalizaci a boje proti ní (6);

| AN. | vzhledem k tomu, že situace v každém členském státě je jiná a nově revidovaná evropská strategie boje proti radikalizaci by mohla podpořit vnitrostátní strategie, které jsou důležité, pokud jde o vytváření obecných rámců programů na celostátní i místní úrovni; vzhledem k tomu, že tyto strategie musejí být soudržné a účinné a musejí zajistit dostatek finančních zdrojů pro místní orgány a subjekty občanské společnosti, tak aby tyto programy mohly být uskutečňovány; |
| --- | --- |

AN.

vzhledem k tomu, že situace v každém členském státě je jiná a nově revidovaná evropská strategie boje proti radikalizaci by mohla podpořit vnitrostátní strategie, které jsou důležité, pokud jde o vytváření obecných rámců programů na celostátní i místní úrovni; vzhledem k tomu, že tyto strategie musejí být soudržné a účinné a musejí zajistit dostatek finančních zdrojů pro místní orgány a subjekty občanské společnosti, tak aby tyto programy mohly být uskutečňovány;

| AO. | vzhledem k tomu, že nelze určit pouze jednu cestu vedoucí k radikalizaci; vzhledem k tomu, že určitými faktory a aktivačními mechanismy mohou být sociální soudržnost, politický kontext, ekonomické podmínky, náboženské a ideologické názory, osobní traumata a psychologické zranitelnosti, stejně jako okolí a sítě; vzhledem k tomu, že až do nedávna byl podceňován genderový rozměr a že existuje mylný názor na to, jakou roli zde mohou hrát ženy; vzhledem k tomu, že ženy nejsou vždy pasivními subjekty, ale zajišťují také mobilizaci, provádějí nábor teroristů, shánějí finanční prostředky, a působí dokonce i jako pachatelky teroristických činů; |
| --- | --- |

AO.

vzhledem k tomu, že nelze určit pouze jednu cestu vedoucí k radikalizaci; vzhledem k tomu, že určitými faktory a aktivačními mechanismy mohou být sociální soudržnost, politický kontext, ekonomické podmínky, náboženské a ideologické názory, osobní traumata a psychologické zranitelnosti, stejně jako okolí a sítě; vzhledem k tomu, že až do nedávna byl podceňován genderový rozměr a že existuje mylný názor na to, jakou roli zde mohou hrát ženy; vzhledem k tomu, že ženy nejsou vždy pasivními subjekty, ale zajišťují také mobilizaci, provádějí nábor teroristů, shánějí finanční prostředky, a působí dokonce i jako pachatelky teroristických činů;

| AP. | vzhledem k tomu, že některé čtvrtě s nízkými příjmy v evropských městech čelí masové nezaměstnanosti a systematickému rozkladu vlády zákona, což vytváří živnou půdu pro náboženský extremismus a terorismus; vzhledem k tomu, že podpora sociálního začlenění a aktivní podpora demokratických hodnot, které jsou povinni respektovat všichni občané, může napomoci omezení pocitů marginalizace a ke zmírnění rizika radikalizace; vzhledem k tomu, že boj proti radikalizaci a násilnému extremismu vyžaduje úzkou a koordinovanou spolupráci všech dotčených subjektů na všech úrovních správy (místní, regionální i celostátní) a rovněž spolupráci s občanskou společností a soukromým sektorem; |
| --- | --- |

AP.

vzhledem k tomu, že některé čtvrtě s nízkými příjmy v evropských městech čelí masové nezaměstnanosti a systematickému rozkladu vlády zákona, což vytváří živnou půdu pro náboženský extremismus a terorismus; vzhledem k tomu, že podpora sociálního začlenění a aktivní podpora demokratických hodnot, které jsou povinni respektovat všichni občané, může napomoci omezení pocitů marginalizace a ke zmírnění rizika radikalizace; vzhledem k tomu, že boj proti radikalizaci a násilnému extremismu vyžaduje úzkou a koordinovanou spolupráci všech dotčených subjektů na všech úrovních správy (místní, regionální i celostátní) a rovněž spolupráci s občanskou společností a soukromým sektorem;

| AQ. | vzhledem k tomu, že experti vyzdvihují kladné zkušenosti spojené s přístupem založeným na spolupráci více agentur, který přihlíží k rozmanitosti způsobů radikalizace a rizikovému demografickému profilu a který se zaměřuje na vytváření infrastruktur umožňujících zajistit poskytnutí včasné podpory osobám, jež mohou podlehnout radikalizaci, a jejich rodinám ze strany různých orgánů a organizací působících na různých úrovních a klade důraz na podpůrnou úlohu policie, čímž posiluje jejich vztahy; |
| --- | --- |

AQ.

vzhledem k tomu, že experti vyzdvihují kladné zkušenosti spojené s přístupem založeným na spolupráci více agentur, který přihlíží k rozmanitosti způsobů radikalizace a rizikovému demografickému profilu a který se zaměřuje na vytváření infrastruktur umožňujících zajistit poskytnutí včasné podpory osobám, jež mohou podlehnout radikalizaci, a jejich rodinám ze strany různých orgánů a organizací působících na různých úrovních a klade důraz na podpůrnou úlohu policie, čímž posiluje jejich vztahy;

| AR. | vzhledem k pozitivní úloze policejní spolupráce s místním společenstvím při poznávání a udržování vztahů důvěry se zranitelnými osobami založených na vzájemném respektu ve vztahu k příslušným skupinám obyvatel, s cílem jednat před tím, než dojde k radikalizaci, a předcházet tomu, aby vznikal pocit nedůvěry vůči státu a institucím; |
| --- | --- |

AR.

vzhledem k pozitivní úloze policejní spolupráce s místním společenstvím při poznávání a udržování vztahů důvěry se zranitelnými osobami založených na vzájemném respektu ve vztahu k příslušným skupinám obyvatel, s cílem jednat před tím, než dojde k radikalizaci, a předcházet tomu, aby vznikal pocit nedůvěry vůči státu a institucím;

| AS. | vzhledem k tomu, že neexistují žádné jasné metodické postupy pro měření účinnosti projektů předcházení radikalizaci a boje proti ní; |
| --- | --- |

AS.

vzhledem k tomu, že neexistují žádné jasné metodické postupy pro měření účinnosti projektů předcházení radikalizaci a boje proti ní;

| AT. | vzhledem k tomu, že pro účely projektů předcházení radikalizaci a boje proti ní lze na evropské, celostátní, regionální a místní úrovni využít několik evropských fondů a programů; vzhledem k tomu, že v rozpočtu EU do roku 2020 je na projekty boje proti radikalizaci vyhrazeno 314 milionů EUR (7); vzhledem k tomu, že je nutné průběžné hodnocení účinnosti těchto programů; vzhledem k tomu, že měření účinnosti preventivních opatření proti radikalizaci je svojí podstatou obtížné a vyžaduje úzkou spolupráci mezi Komisí, členskými státy, jednotlivými zúčastněnými stranami a výzkumnými pracovníky; |
| --- | --- |

AT.

vzhledem k tomu, že pro účely projektů předcházení radikalizaci a boje proti ní lze na evropské, celostátní, regionální a místní úrovni využít několik evropských fondů a programů; vzhledem k tomu, že v rozpočtu EU do roku 2020 je na projekty boje proti radikalizaci vyhrazeno 314 milionů EUR (7); vzhledem k tomu, že je nutné průběžné hodnocení účinnosti těchto programů; vzhledem k tomu, že měření účinnosti preventivních opatření proti radikalizaci je svojí podstatou obtížné a vyžaduje úzkou spolupráci mezi Komisí, členskými státy, jednotlivými zúčastněnými stranami a výzkumnými pracovníky;

| AU. | vzhledem k tomu, že podle odhadů Europolu bylo v EU v roce 2018 přibližně 30 tisíc radikalizovaných džihádistů; |
| --- | --- |

AU.

vzhledem k tomu, že podle odhadů Europolu bylo v EU v roce 2018 přibližně 30 tisíc radikalizovaných džihádistů;

| AV. | vzhledem k tomu, že násilný radikalizovaný islamistický diskurs se na území mnoha členských států EU stále více šíří, často v tištěné podobě nebo prostřednictvím výuky či audiovizuálního obsahu, sdělovaného mj. na sociálních sítích a kanálech satelitního televizního vysílání; vzhledem k tomu, že tento diskurs popírá demokratické hodnoty, právní stát a lidská práva, odmítá pluralismus, propaguje násilí a nesnášenlivost vůči všem ostatním vyznáním, otevřeně hlásá antisemitismus, neuznává rovnost mezi ženami a muži a podporuje zpátečnickou vizi kultury a společnosti; |
| --- | --- |

AV.

vzhledem k tomu, že násilný radikalizovaný islamistický diskurs se na území mnoha členských států EU stále více šíří, často v tištěné podobě nebo prostřednictvím výuky či audiovizuálního obsahu, sdělovaného mj. na sociálních sítích a kanálech satelitního televizního vysílání; vzhledem k tomu, že tento diskurs popírá demokratické hodnoty, právní stát a lidská práva, odmítá pluralismus, propaguje násilí a nesnášenlivost vůči všem ostatním vyznáním, otevřeně hlásá antisemitismus, neuznává rovnost mezi ženami a muži a podporuje zpátečnickou vizi kultury a společnosti;

| AW. | vzhledem k tomu, že v Evropě se v některých knihkupectvích i na internetu nabízí zejména wahhábistická a saláfistická literatura plná nenávistných projevů; vzhledem k tomu, že tato globalizovaná a hrubě zjednodušující verze islámu se rozchází s praktikami muslimských komunit v Evropě a přispívá k oslabení jejich širší integrace; |
| --- | --- |

AW.

vzhledem k tomu, že v Evropě se v některých knihkupectvích i na internetu nabízí zejména wahhábistická a saláfistická literatura plná nenávistných projevů; vzhledem k tomu, že tato globalizovaná a hrubě zjednodušující verze islámu se rozchází s praktikami muslimských komunit v Evropě a přispívá k oslabení jejich širší integrace;

| AX. | vzhledem k tomu, že radikální islámský fundamentalismus usiluje o to, aby náboženství ovládalo všechny sféry života – sféru individuální, politickou i společenskou –, důsledkem čehož může být určitá forma komunitarismu vnímavá na činnost džihádistických aktivistů provádějících nábor teroristů; |
| --- | --- |

AX.

vzhledem k tomu, že radikální islámský fundamentalismus usiluje o to, aby náboženství ovládalo všechny sféry života – sféru individuální, politickou i společenskou –, důsledkem čehož může být určitá forma komunitarismu vnímavá na činnost džihádistických aktivistů provádějících nábor teroristů;

| AY. | vzhledem k tomu, že po celé Evropě je doloženo působení značného počtu štvavých radikálních kazatelů; vzhledem k tomu, že v mnoha případech tito štvaví kazatelé nepocházejí z EU a některá místa určená k náboženským obřadům jsou neprůhledným způsobem financována ze třetích zemí, z nichž mnohé představují autoritářské a náboženské režimy, jejichž vláda není v souladu s demokracií, právním státem a lidskými právy;; |
| --- | --- |

AY.

vzhledem k tomu, že po celé Evropě je doloženo působení značného počtu štvavých radikálních kazatelů; vzhledem k tomu, že v mnoha případech tito štvaví kazatelé nepocházejí z EU a některá místa určená k náboženským obřadům jsou neprůhledným způsobem financována ze třetích zemí, z nichž mnohé představují autoritářské a náboženské režimy, jejichž vláda není v souladu s demokracií, právním státem a lidskými právy;;

| AZ. | vzhledem k tomu, že v EU působí samozvaná střediska náboženského vyučování propagující extremistické myšlenky, kde může být mládež včetně dětí vystavena vlivu učení, které je v rozporu s demokracií, právním státem a lidskými právy a může mít i násilný obsah; vzhledem k tomu, že extremistické organizace připravující půdu pro získávání teroristů často zneužívají slabosti mladých lidí a lákají je do svých řad nabídkou sociálních a kulturních možností; |
| --- | --- |

AZ.

vzhledem k tomu, že v EU působí samozvaná střediska náboženského vyučování propagující extremistické myšlenky, kde může být mládež včetně dětí vystavena vlivu učení, které je v rozporu s demokracií, právním státem a lidskými právy a může mít i násilný obsah; vzhledem k tomu, že extremistické organizace připravující půdu pro získávání teroristů často zneužívají slabosti mladých lidí a lákají je do svých řad nabídkou sociálních a kulturních možností;

| BA. | vzhledem k tomu, že i sofistikovaná internetová komunikační strategie, jejímž prostřednictvím organizace Dá’iš, ale i jiné velké mezinárodní teroristické skupiny oslavují a šíří terorismus, nabízejí styl převzatý z globální „mládežnické kultury“, jako je například hraní her na internetu, čímž získává silný ohlas mezi dětmi a mladými lidmi; vzhledem k tomu, že tento model je láká rovněž na nabídkou různých sociálních a kulturních možností; |
| --- | --- |

BA.

vzhledem k tomu, že i sofistikovaná internetová komunikační strategie, jejímž prostřednictvím organizace Dá’iš, ale i jiné velké mezinárodní teroristické skupiny oslavují a šíří terorismus, nabízejí styl převzatý z globální „mládežnické kultury“, jako je například hraní her na internetu, čímž získává silný ohlas mezi dětmi a mladými lidmi; vzhledem k tomu, že tento model je láká rovněž na nabídkou různých sociálních a kulturních možností;

| BB. | vzhledem k tomu, že několik nedávných vyšetřování ukázalo, že internet a zejména sociální média mohou být zdrojem radikalizace vedoucí k násilnému extremismu a mohou rovněž sloužit jako nástroj xenofobních skupin k šíření nenávistných projevů a nedovoleného obsahu, zejména mezi mladými lidmi; |
| --- | --- |

BB.

vzhledem k tomu, že několik nedávných vyšetřování ukázalo, že internet a zejména sociální média mohou být zdrojem radikalizace vedoucí k násilnému extremismu a mohou rovněž sloužit jako nástroj xenofobních skupin k šíření nenávistných projevů a nedovoleného obsahu, zejména mezi mladými lidmi;

| BC. | vzhledem k tomu, že po opakovaných výzvách k většímu zapojení do boje proti terorismu se nyní největší společnosti v oblasti informačních technologií snaží jednat v souladu se svou odpovědností; vzhledem k tomu, že v rámci Evropského internetového fóra, které bylo spuštěno v roce 2015, společnosti dobrovolně spolupracují na odstraňování teroristického obsahu ze svých internetových stránek, pokud se domnívají, že porušují jejich pravidla a podmínky; vzhledem k tomu, že v květnu roku 2016 byl zaveden kodex chování pro velké společnosti v oblasti informačních technologií zaměřený na potírání nezákonných nenávistných projevů na internetu; vzhledem k tomu, že tato dobrovolná spolupráce však není dostatečná |
| --- | --- |

BC.

vzhledem k tomu, že po opakovaných výzvách k většímu zapojení do boje proti terorismu se nyní největší společnosti v oblasti informačních technologií snaží jednat v souladu se svou odpovědností; vzhledem k tomu, že v rámci Evropského internetového fóra, které bylo spuštěno v roce 2015, společnosti dobrovolně spolupracují na odstraňování teroristického obsahu ze svých internetových stránek, pokud se domnívají, že porušují jejich pravidla a podmínky; vzhledem k tomu, že v květnu roku 2016 byl zaveden kodex chování pro velké společnosti v oblasti informačních technologií zaměřený na potírání nezákonných nenávistných projevů na internetu; vzhledem k tomu, že tato dobrovolná spolupráce však není dostatečná

| BD. | vzhledem k tomu, že jednotka Europolu pro oznamování internetového obsahu (IRU) posoudila do konce druhého čtvrtletí již 54 752 obsahů v 10 různých jazycích na 170 internetových platformách a dala podnět k vydání 52 716 rozhodnutí o hlášeních, která v 89,5 % případů vedla k tomu, že poskytovatelé zneužitých internetových služeb obsah dobrovolně odstranili (8); |
| --- | --- |

BD.

vzhledem k tomu, že jednotka Europolu pro oznamování internetového obsahu (IRU) posoudila do konce druhého čtvrtletí již 54 752 obsahů v 10 různých jazycích na 170 internetových platformách a dala podnět k vydání 52 716 rozhodnutí o hlášeních, která v 89,5 % případů vedla k tomu, že poskytovatelé zneužitých internetových služeb obsah dobrovolně odstranili (8);

| BE. | vzhledem k tomu, že jakkoli bylo dosaženo určitého pokroku, pokud jde o odstraňování teroristického obsahu na internetu, je třeba, aby se do tohoto úsilí ve větší míře zapojily společnosti; vzhledem k tomu, že obsah často není odstraněn úplně ani včas či natrvalo, takže je sice odstraněn z jedné webové stránky, ale na jiné stránce, patřící téže společnosti, zůstane, nebo je možné, aby po zveřejnění obsahu v rozporu se smluvními podmínkami společnosti zůstal účet aktivní nebo se znovu objevil; vzhledem k tomu, že se musí zlepšit účinnost, úplnost a transparentnost oznamování takového obsahu ze strany společností a prosazování práva; vzhledem k tomu, že dotčené společnosti i uživatelé by měli mít možnost domáhat se nápravy soudní cestou; |
| --- | --- |

BE.

vzhledem k tomu, že jakkoli bylo dosaženo určitého pokroku, pokud jde o odstraňování teroristického obsahu na internetu, je třeba, aby se do tohoto úsilí ve větší míře zapojily společnosti; vzhledem k tomu, že obsah často není odstraněn úplně ani včas či natrvalo, takže je sice odstraněn z jedné webové stránky, ale na jiné stránce, patřící téže společnosti, zůstane, nebo je možné, aby po zveřejnění obsahu v rozporu se smluvními podmínkami společnosti zůstal účet aktivní nebo se znovu objevil; vzhledem k tomu, že se musí zlepšit účinnost, úplnost a transparentnost oznamování takového obsahu ze strany společností a prosazování práva; vzhledem k tomu, že dotčené společnosti i uživatelé by měli mít možnost domáhat se nápravy soudní cestou;

| BF. | vzhledem k tomu, že teroristické skupiny ve své reakci na to, že větší společnosti ve větší míře odstraňují jeho obsahy, začínají stále více využívat nových nebo menších platforem, které neumožňují tak rychlé odstranění teroristického materiálu; vzhledem k tomu, že využívání většího počtu různých menších platforem vyžaduje posílení technické podpory, například v podobě zavedení automatizovaných nástrojů pracujících bez znalosti platforem, jako je technologie otisků (hašů), které umožňují identifikovat teroristický obsah na internetu předem s vysokou mírou přesnosti a zabránit jeho zveřejnění; |
| --- | --- |

BF.

vzhledem k tomu, že teroristické skupiny ve své reakci na to, že větší společnosti ve větší míře odstraňují jeho obsahy, začínají stále více využívat nových nebo menších platforem, které neumožňují tak rychlé odstranění teroristického materiálu; vzhledem k tomu, že využívání většího počtu různých menších platforem vyžaduje posílení technické podpory, například v podobě zavedení automatizovaných nástrojů pracujících bez znalosti platforem, jako je technologie otisků (hašů), které umožňují identifikovat teroristický obsah na internetu předem s vysokou mírou přesnosti a zabránit jeho zveřejnění;

| BG. | vzhledem k tomu, že vývoj nových technologií a využívání umělé inteligence a algoritmů může umožnit rychlou identifikaci a oznamování teroristického obsahu na internetu; vzhledem k tomu, že používání automatizovaných nástrojů s sebou také nese vysoké riziko výskytu falešných shod; |
| --- | --- |

BG.

vzhledem k tomu, že vývoj nových technologií a využívání umělé inteligence a algoritmů může umožnit rychlou identifikaci a oznamování teroristického obsahu na internetu; vzhledem k tomu, že používání automatizovaných nástrojů s sebou také nese vysoké riziko výskytu falešných shod;

| BH. | vzhledem k tomu, že studie a zprávy ukazují, jak se z věznic mohou snadno stát mikrokosmy propojení mezi kriminalitou a terorismem, v nichž dochází k získávání nových teroristů a k vytváření sítí; vzhledem k tomu, že vnitřní poměry v mnoha věznicích přinášejí hrozbu rychlejší radikalizace pachatelů a stávají se živnou půdou terorismu; vzhledem k tomu, že mnozí z těch, kteří si v nich odpykávají svůj trest odnětí svobody, se brzy vrátí do svých komunit, což s sebou ponese obtížné výzvy týkající se jejich znovuzačlenění a riziko opětovného páchání trestné činnosti; vzhledem k tomu, že sledování těchto vysoce rizikových pachatelů je pro bezpečnostní služby členských států mimořádně náročné na zdroje; vzhledem k tomu, že režim a řízení rizika ve věznicích mohou mít významný vliv na zmírnění těchto hrozeb; vzhledem k tomu, že členské státy sice uznávají, že čelí nárůstu radikalizace ve věznicích, ale je třeba zavést více účinných opatření; |
| --- | --- |

BH.

vzhledem k tomu, že studie a zprávy ukazují, jak se z věznic mohou snadno stát mikrokosmy propojení mezi kriminalitou a terorismem, v nichž dochází k získávání nových teroristů a k vytváření sítí; vzhledem k tomu, že vnitřní poměry v mnoha věznicích přinášejí hrozbu rychlejší radikalizace pachatelů a stávají se živnou půdou terorismu; vzhledem k tomu, že mnozí z těch, kteří si v nich odpykávají svůj trest odnětí svobody, se brzy vrátí do svých komunit, což s sebou ponese obtížné výzvy týkající se jejich znovuzačlenění a riziko opětovného páchání trestné činnosti; vzhledem k tomu, že sledování těchto vysoce rizikových pachatelů je pro bezpečnostní služby členských států mimořádně náročné na zdroje; vzhledem k tomu, že režim a řízení rizika ve věznicích mohou mít významný vliv na zmírnění těchto hrozeb; vzhledem k tomu, že členské státy sice uznávají, že čelí nárůstu radikalizace ve věznicích, ale je třeba zavést více účinných opatření;

Spolupráce a výměna informací

Horizontální otázky

| BI. | vzhledem k tomu, že uchovávání údajů je při zohledněním judikatury Soudního dvora Evropské unie jednou z nejdůležitějších součástí vyšetřovacího procesu; vzhledem k tomu, že úspěšnost práce policejních a soudních orgánů a zpravodajských služeb na případech, jimiž se zabývají, je obvykle do značné míry závislá na komunikačních údajích; vzhledem k tomu, že za dobu působení Výboru pro terorismus začalo být zavedení vhodného režimu uchovávání údajů stále nezbytnější potřebou boje proti terorismu; |
| --- | --- |

BI.

vzhledem k tomu, že uchovávání údajů je při zohledněním judikatury Soudního dvora Evropské unie jednou z nejdůležitějších součástí vyšetřovacího procesu; vzhledem k tomu, že úspěšnost práce policejních a soudních orgánů a zpravodajských služeb na případech, jimiž se zabývají, je obvykle do značné míry závislá na komunikačních údajích; vzhledem k tomu, že za dobu působení Výboru pro terorismus začalo být zavedení vhodného režimu uchovávání údajů stále nezbytnější potřebou boje proti terorismu;

| BJ. | vzhledem k tomu, že používání šifrování na jedné straně významně přispěje k bezpečnosti v oblasti informačních technologií, ale na druhé straně jej budou také využívat teroristé k ochraně své komunikace nebo uložených dat, což představuje značný problém pro donucovací a bezpečnostní orgány a pro zpravodajské služby, neboť je možné znemožnit přístup k důležitým zpravodajským údajům a důkazům; vzhledem k tomu, že zcela zásadním problém se šifrování stává v situaci, kdy ani odpovědní poskytovatelé internetových služeb nejsou ochotni či schopni takto chráněnou komunikaci dešifrovat; |
| --- | --- |

BJ.

vzhledem k tomu, že používání šifrování na jedné straně významně přispěje k bezpečnosti v oblasti informačních technologií, ale na druhé straně jej budou také využívat teroristé k ochraně své komunikace nebo uložených dat, což představuje značný problém pro donucovací a bezpečnostní orgány a pro zpravodajské služby, neboť je možné znemožnit přístup k důležitým zpravodajským údajům a důkazům; vzhledem k tomu, že zcela zásadním problém se šifrování stává v situaci, kdy ani odpovědní poskytovatelé internetových služeb nejsou ochotni či schopni takto chráněnou komunikaci dešifrovat;

Informační systémy

| BK. | vzhledem k tomu, že rámec, v němž vedle stávajících systémů existují nové systémy, které se teprve utvářejí, a také návrhy budoucích systémů a návrhy reforem, které mají odstranit zjištěné nedostatky a překážky a které jsou stále ještě předmětem jednání, je nejednotný; vzhledem k tomu, že tento nejednotný rámec je výsledkem historických faktorů a reaktivního přístupu, který se uplatňuje v navrhování a přijímání nových právních předpisů; |
| --- | --- |

BK.

| BL. | vzhledem k tomu, že od pařížských útoků v roce 2015 značně vzrostla výměna informací, ale z údajů o výměnách informací je zřejmé, že za velký podíl dostupného obsahu a hledání v databázích EU je odpovědný malý počet členských států; |
| --- | --- |

BL.

| BM. | vzhledem k tomu, že řádné fungování informačních systémů naráží na řadu překážek, jako je úplný nebo částečný nedostatek provádění, chybějící znalosti či nedostatečná průprava k používání stávajících systémů, chybějící zdroje, včetně lidských zdrojů, či nedostatečná materiální základna a špatná kvalita dat v informačních systémech; |
| --- | --- |

BM.

| BN. | vzhledem k tomu, že informační systémy lze rozdělit na centralizované systémy, které spravuje EU a její agentury, a decentralizované systémy, které spravují členské státy; vzhledem k tomu, že centralizované informační systémy zahrnují schengenský informační systém (SIS), vízový informační systém (VIS), Eurodac, systém vstupu/výstupu (EES), navrhovaný evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS) a navrhovaný evropský informační systém rejstříků trestů pro státní příslušníky třetích zemí (ECRIS-TCN); |
| --- | --- |

BN.

| BO. | vzhledem k tomu, že decentralizované systémy a mechanismy výměny informací jsou spravovány orgány členských států a zahrnují: Evropský informační systém rejstříků trestů (ECRIS) pro výměnu informací z vnitrostátních trestních rejstříků; unijní systém jmenné evidence cestujících (PNR), který leteckým společnostem ukládá povinnost sdílet údaje o cestujících s vnitrostátními orgány vztahující se na všechny lety mezi třetími zeměmi a EU; systém předběžných informací o cestujících (API), který ještě před konáním letu shromažďuje informace o cestujících směřujících do EU; a prümský rámec pro výměnu údajů o DNA, otisků prstů a údajů o registraci vozidel; |
| --- | --- |

BO.

| BP. | vzhledem k tomu, že SIS je největším, nejrozšířenějším a nejúčinnějším IT systémem Evropské unie v prostoru svobody, bezpečnosti a práva a je podporován prostřednictvím sítě centrál SIRENE, přičemž nabízí významnou přidanou hodnotu v oblasti mezinárodní policejní spolupráce a ochrany hranic a zejména v boji proti terorismu; |
| --- | --- |

BP.

| BQ. | vzhledem k tomu, že hodnocení vízového informačního systému (VIS) za rok 2016 dospělo k závěru, že pro účely prosazování zákona byl přístup do systému VIS omezený a v různých členských státech různý; |
| --- | --- |

BQ.

| BR. | vzhledem k tomu, že navzdory opakovaným výzvám k naléhavému zavedení evropského systému jmenné evidence cestujících (PNR) neprokázaly všechny členské státy stejné nasazení a většina členských států nesplnila lhůtu pro provedení těchto právních předpisů; vzhledem k tomu, že členské státy, které překročily tuto lhůtu pro provedení, by měly neprodleně přijmout veškerá opatření nezbytná pro úplné a okamžité provedení této směrnice; |
| --- | --- |

BR.

| BS. | vzhledem k tomu, že v současnosti je realizováno několik pilotních projektů, jejichž cílem je překonání nevýhod decentralizovaného unijního systému jmenné evidence cestujících (PNR); vzhledem k tomu, že na požadavky složek pro informace o cestujících (PIU) je třeba reagovat rychle, což může být v případě jejich ručního zpracovávání obtížně zvladatelné; |
| --- | --- |

BS.

| BT. | vzhledem k tomu, že – v souvislosti se šestým seznamem akcí pro provádění strategie pro správu informací (IMS) – v současné době probíhají dva pilotní projekty, jejichž cílem je zajištění propojení s decentralizovanými systémy, a to projekt ADEP (Automation of data exchange processes on police records) a projekt QUEST („Querying Europol Systems); vzhledem k tomu, že pilotního projektu nazvaného ADEP pro automatizovaný přenos policejních záznamů mezi různými zeměmi se již účastní šest členských států a tento projekt dobře funguje. vzhledem k tomu, že tyto projekty pomáhají zajistit skutečná a funkční řešení problémů vyplývajících z nedostatečné propojenosti decentralizovaných informačních systémů a napomáhají posílit důvěru a spolupráci mezi členskými státy; |
| --- | --- |

BT.

Interoperabilita

| BU. | vzhledem k tomu, že Komise předložila dva návrhy nařízení, kterým se stanoví rámec pro interoperabilitu mezi stávajícími a navrhovanými centralizovanými informačními systémy v oblasti policejní a justiční spolupráce, azylu a migrace, ochrany hranic a vízového styku, jmenovitě vízovým informačním systémem (VIS), Schengenským informačním systémem (SIS), systémem vstupu/výstupu (EES), systémem Eurodac, evropským systémem pro cestovní informace a povolení (ETIAS) a evropským informačním systémem rejstříků trestů pro státní příslušníky třetích zemí (ECRIS-TCN), který vstoupí v platnost ihned po přijetí příslušných právních základů; |
| --- | --- |

BU.

vzhledem k tomu, že Komise předložila dva návrhy nařízení, kterým se stanoví rámec pro interoperabilitu mezi stávajícími a navrhovanými centralizovanými informačními systémy v oblasti policejní a justiční spolupráce, azylu a migrace, ochrany hranic a vízového styku, jmenovitě vízovým informačním systémem (VIS), Schengenským informačním systémem (SIS), systémem vstupu/výstupu (EES), systémem Eurodac, evropským systémem pro cestovní informace a povolení (ETIAS) a evropským informačním systémem rejstříků trestů pro státní příslušníky třetích zemí (ECRIS-TCN), který vstoupí v platnost ihned po přijetí příslušných právních základů;

| BV. | vzhledem k tomu, že zločinci mohou být dnes pod různými falešnými jmény zaznamenáváni v různých databázích, které nejsou propojeny; vzhledem k tomu, že současnou strukturu správy údajů EU je nutné vylepšit prostřednictvím interoperability, aby se odstranila slabá místa, vícenásobné falešné totožnosti a aby byly poskytovány správné informace ve správný čas; |
| --- | --- |

BV.

vzhledem k tomu, že zločinci mohou být dnes pod různými falešnými jmény zaznamenáváni v různých databázích, které nejsou propojeny; vzhledem k tomu, že současnou strukturu správy údajů EU je nutné vylepšit prostřednictvím interoperability, aby se odstranila slabá místa, vícenásobné falešné totožnosti a aby byly poskytovány správné informace ve správný čas;

| BW. | vzhledem k tomu, že na území jednoho členského státu může existovat i celá řada samostatných decentralizovaných databází na spolkové, krajské a místní úrovni, přičemž různé systémy mohou mít různé datové vstupy a složité postupy pro sdílení nebo prohlížení údajů – pokud vůbec něco takového umožňují –, o které mohou mít zájem příslušné orgány na různých úrovních; |
| --- | --- |

BW.

vzhledem k tomu, že na území jednoho členského státu může existovat i celá řada samostatných decentralizovaných databází na spolkové, krajské a místní úrovni, přičemž různé systémy mohou mít různé datové vstupy a složité postupy pro sdílení nebo prohlížení údajů – pokud vůbec něco takového umožňují –, o které mohou mít zájem příslušné orgány na různých úrovních;

| BX. | vzhledem k tomu, že používání společného formátu pro podávání zpráv na úrovni EU, jako je univerzální formát pro zprávy (UMF), umožní snazší výměnu údajů a informací mezi stranami a různými interoperabilními systémy; vzhledem k tomu, že stanovení povinnosti používat určitá pole UMF pro určité typy výměny zpráv může přispět ke zlepšení kvality údajů ve všech systémech, ve kterých k takovým výměnám dochází; vzhledem k tomu, že je třeba podporovat, aby tohoto společného formátu pro zprávy používal i Europol a Interpol; |
| --- | --- |

BX.

vzhledem k tomu, že používání společného formátu pro podávání zpráv na úrovni EU, jako je univerzální formát pro zprávy (UMF), umožní snazší výměnu údajů a informací mezi stranami a různými interoperabilními systémy; vzhledem k tomu, že stanovení povinnosti používat určitá pole UMF pro určité typy výměny zpráv může přispět ke zlepšení kvality údajů ve všech systémech, ve kterých k takovým výměnám dochází; vzhledem k tomu, že je třeba podporovat, aby tohoto společného formátu pro zprávy používal i Europol a Interpol;

| BY. | vzhledem k tomu, že Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu–LISA) by měla vytvořit mechanismy a postupy pro automatizovanou kontrolu kvality údajů, jakož i společné ukazatele kvality údajů a minimální normy kvality údajů uložených v informačních systémech; vzhledem k tomu, že cíl takových norem kvality údajů by spočíval v tom, že informační systémy EU a složky interoperability by automaticky zjišťovaly zjevně nesprávné nebo nekonzistentní předložené údaje tak, aby členský stát původu mohl údaje ověřit a provést veškeré nezbytné kroky k nápravě; |
| --- | --- |

BY.

vzhledem k tomu, že Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu–LISA) by měla vytvořit mechanismy a postupy pro automatizovanou kontrolu kvality údajů, jakož i společné ukazatele kvality údajů a minimální normy kvality údajů uložených v informačních systémech; vzhledem k tomu, že cíl takových norem kvality údajů by spočíval v tom, že informační systémy EU a složky interoperability by automaticky zjišťovaly zjevně nesprávné nebo nekonzistentní předložené údaje tak, aby členský stát původu mohl údaje ověřit a provést veškeré nezbytné kroky k nápravě;

Spolupráce a výměna informací v členských státech a mezi nimi navzájem

| BZ. | vzhledem k tomu, že překážky bránící plynulejší spolupráci často vyplývají z organizačních a právních potíží mezi jednotlivými vnitrostátními, regionálními a místními strukturami samotných členských států, jako jsou: překrývající se pravomoci a nedostatečně vymezené mandáty; zdráhavý postoj ke sdílení informací z obavy, že by mohlo vést ke ztrátě odpovědnosti nebo ke ztrátě důležitých informačních toků; právní překážky spojené se sdílením informací mezi různými orgány; skutečnost, že služby jsou nuceny navzájem soutěžit o zdroje; a technické překážky bránící výměně informací; |
| --- | --- |

BZ.

vzhledem k tomu, že překážky bránící plynulejší spolupráci často vyplývají z organizačních a právních potíží mezi jednotlivými vnitrostátními, regionálními a místními strukturami samotných členských států, jako jsou: překrývající se pravomoci a nedostatečně vymezené mandáty; zdráhavý postoj ke sdílení informací z obavy, že by mohlo vést ke ztrátě odpovědnosti nebo ke ztrátě důležitých informačních toků; právní překážky spojené se sdílením informací mezi různými orgány; skutečnost, že služby jsou nuceny navzájem soutěžit o zdroje; a technické překážky bránící výměně informací;

| CA. | vzhledem k tomu, že zásada vlastnictví údajů má klíčový význam pro zajištění důvěry orgánů pro boj proti terorismu při sdílení informací mezi členskými státy a Europolem prostřednictvím databází EU; |
| --- | --- |

CA.

vzhledem k tomu, že zásada vlastnictví údajů má klíčový význam pro zajištění důvěry orgánů pro boj proti terorismu při sdílení informací mezi členskými státy a Europolem prostřednictvím databází EU;

| CB. | vzhledem k tomu, že míchání zpravodajských informací a informací týkajících se prosazování právních předpisů má za následek velké právní problémy a rizika vyplývající z různých pravidel odpovědnosti, jež se vztahují na oba druhy informací, včetně ohrožení základního práva podezřelých na spravedlivý proces, pokud jsou zpravodajské informace použity jako důkazy v soudních řízeních; vzhledem k tomu, že je třeba zavést právní rámec vztahující se na výměnu informací mezi zpravodajskou službou a donucovacími orgány, a to zejména proto, že tyto informace se často týkají informací o osobách, které dosud nejsou vyšetřovány jako osoby podezřelé, ale mohou patřit do teroristických sítí nebo mezi navrátivší se teroristické bojovníky; vzhledem k tomu, že to však nesmí vést ke snížení právních norem; |
| --- | --- |

CB.

vzhledem k tomu, že míchání zpravodajských informací a informací týkajících se prosazování právních předpisů má za následek velké právní problémy a rizika vyplývající z různých pravidel odpovědnosti, jež se vztahují na oba druhy informací, včetně ohrožení základního práva podezřelých na spravedlivý proces, pokud jsou zpravodajské informace použity jako důkazy v soudních řízeních; vzhledem k tomu, že je třeba zavést právní rámec vztahující se na výměnu informací mezi zpravodajskou službou a donucovacími orgány, a to zejména proto, že tyto informace se často týkají informací o osobách, které dosud nejsou vyšetřovány jako osoby podezřelé, ale mohou patřit do teroristických sítí nebo mezi navrátivší se teroristické bojovníky; vzhledem k tomu, že to však nesmí vést ke snížení právních norem;

| CC. | vzhledem k tomu, že policejní a zpravodajské služby dostávají, zpracovávají a předávají utajované i neutajované informace, což znamená používání různých režimů ve všech fázích používání těchto informací; vzhledem k tomu, že je také nezbytné rozlišovat informaci jako koncept, který vyžaduje zpracování odborníky za účelem konkrétního použití, a pouhé informování; vzhledem k tomu, že je konečně rovněž třeba odlišovat informování o trestné činnosti, související s úkoly kriminální policie, od bezpečnostního zpravodajství, řešeného ve správním rámci; |
| --- | --- |

CC.

vzhledem k tomu, že policejní a zpravodajské služby dostávají, zpracovávají a předávají utajované i neutajované informace, což znamená používání různých režimů ve všech fázích používání těchto informací; vzhledem k tomu, že je také nezbytné rozlišovat informaci jako koncept, který vyžaduje zpracování odborníky za účelem konkrétního použití, a pouhé informování; vzhledem k tomu, že je konečně rovněž třeba odlišovat informování o trestné činnosti, související s úkoly kriminální policie, od bezpečnostního zpravodajství, řešeného ve správním rámci;

| CD. | vzhledem k tomu, že zpravodajským informacím by měla být poskytnuta zvláštní, či dokonce vyšší úroveň ochrany než policejním informacím kvůli různým používaným pracovním metodám, jako je shromažďování důvěrných informací ze zdrojů a od informátorů, kteří musí zůstat anonymní, a kvůli různým cílům, které vyžadují větší citlivosti; |
| --- | --- |

CD.

vzhledem k tomu, že zpravodajským informacím by měla být poskytnuta zvláštní, či dokonce vyšší úroveň ochrany než policejním informacím kvůli různým používaným pracovním metodám, jako je shromažďování důvěrných informací ze zdrojů a od informátorů, kteří musí zůstat anonymní, a kvůli různým cílům, které vyžadují větší citlivosti;

| CE. | vzhledem k tomu, že řešení by mohlo nabízet i vytvoření protiteroristických středisek či jednotek na území členských států; vzhledem k tomu, že střediska tohoto druhu umožňují představitelům různých služeb, aby spolu pravidelně komunikovali a jednali o možnostech co nejlepší spolupráce a výměny informací; vzhledem k tomu, že se tak posiluje důvěra mezi službami a lepší porozumění metodám jejich práce a problémům, s nimiž se potýkají; |
| --- | --- |

CE.

vzhledem k tomu, že řešení by mohlo nabízet i vytvoření protiteroristických středisek či jednotek na území členských států; vzhledem k tomu, že střediska tohoto druhu umožňují představitelům různých služeb, aby spolu pravidelně komunikovali a jednali o možnostech co nejlepší spolupráce a výměny informací; vzhledem k tomu, že se tak posiluje důvěra mezi službami a lepší porozumění metodám jejich práce a problémům, s nimiž se potýkají;

| CF. | vzhledem k tomu, že bezpečnostní služby mají ve zvyku spolupracovat a vyměňovat si informace spíše na základě dvoustranných nebo vícestranných dohod – zejména v rámci protiteroristické skupiny (CTG) a s orgány EU prostřednictvím EU INTCEN, a to prostřednictvím sdílení strategických zpráv; vzhledem k tomu, že je nutné najít praktické řešení, které umožní zaplnit stávající mezery oddělující souběžnou práci donucovacích orgánů a zpravodajských služeb a za tímto účelem například určit konkrétní oblasti spolupráce, aby jejich spolupráce byla při zachování oddělenosti obou komunit účinnější; |
| --- | --- |

CF.

vzhledem k tomu, že bezpečnostní služby mají ve zvyku spolupracovat a vyměňovat si informace spíše na základě dvoustranných nebo vícestranných dohod – zejména v rámci protiteroristické skupiny (CTG) a s orgány EU prostřednictvím EU INTCEN, a to prostřednictvím sdílení strategických zpráv; vzhledem k tomu, že je nutné najít praktické řešení, které umožní zaplnit stávající mezery oddělující souběžnou práci donucovacích orgánů a zpravodajských služeb a za tímto účelem například určit konkrétní oblasti spolupráce, aby jejich spolupráce byla při zachování oddělenosti obou komunit účinnější;

| CG. | vzhledem k tomu, že je možné zvýšit účinnost využívání struktur protiteroristické skupiny (CTG) a Zpravodajského a informačního centra EU (EU INTCEN) za účelem výměny informací; |
| --- | --- |

CG.

vzhledem k tomu, že je možné zvýšit účinnost využívání struktur protiteroristické skupiny (CTG) a Zpravodajského a informačního centra EU (EU INTCEN) za účelem výměny informací;

| CH. | vzhledem k tomu, že civilní a vojenské bezpečnostní a zpravodajské agentury členských států systematicky sdílejí svou zpravodajské informace se zpravodajským a informačním centrem EU (EU INTCEN) v rámci Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ), která poskytuje zpravodajskou analýzu, včasné varování a přehled o situaci různým rozhodovacím orgánům EU; |
| --- | --- |

CH.

vzhledem k tomu, že civilní a vojenské bezpečnostní a zpravodajské agentury členských států systematicky sdílejí svou zpravodajské informace se zpravodajským a informačním centrem EU (EU INTCEN) v rámci Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ), která poskytuje zpravodajskou analýzu, včasné varování a přehled o situaci různým rozhodovacím orgánům EU;

| CI. | vzhledem k tomu, že sdělování informací po nalezení shody pouze centrále SIRENE členského státu, který pořídil záznam podle článku 36, a nikoliv jiným členským státům, je někdy pro účely sledování pohybu osob v souvislosti s terorismem nebo pro doplnění příslušných informací ve vztahu k těmto osobám nedostatečné; vzhledem k tomu, že včasné varování z jiných členských států, které by mohly být dotčeny, by mohlo být nezbytné například v případech, kdy se osoba nevrátila přímo do členského státu původu nebo kdy ji doprovázeli státní příslušníci jiného/jiných členských států, vůči nimž nebylo vydáno žádné varování, jelikož zůstaly příslušným orgánům těchto státu/států neznámé; |
| --- | --- |

CI.

vzhledem k tomu, že sdělování informací po nalezení shody pouze centrále SIRENE členského státu, který pořídil záznam podle článku 36, a nikoliv jiným členským státům, je někdy pro účely sledování pohybu osob v souvislosti s terorismem nebo pro doplnění příslušných informací ve vztahu k těmto osobám nedostatečné; vzhledem k tomu, že včasné varování z jiných členských států, které by mohly být dotčeny, by mohlo být nezbytné například v případech, kdy se osoba nevrátila přímo do členského státu původu nebo kdy ji doprovázeli státní příslušníci jiného/jiných členských států, vůči nimž nebylo vydáno žádné varování, jelikož zůstaly příslušným orgánům těchto státu/států neznámé;

| CJ. | vzhledem k tomu, že vláda Spojeného království oznámila svůj úmysl vystoupit ke dni 29. března 2019 z Evropské unie; vzhledem k tomu, že však vyjádřila přání pokračovat ve spolupráci s EU v oblasti bezpečnosti a boje proti terorismu; vzhledem k tomu, že EU a Spojené království jsou na sobě v oblasti bezpečnosti a boje proti terorismu navzájem velmi závislé a Spojené království se v současné době podílí na mnoha klíčových právních nástrojích EU v oblasti soudní spolupráce v trestních věcech a má přístup k mnoha systémům a databázím EU pro výměnu informací; vzhledem k tomu, že Spojené království by s EU mělo dojednat opatření, pokud jde o všechna probíhající řízení; vzhledem k tomu, že budoucí dohoda by měla stanovit takové podmínky, aby Spojené království i EU byly i nadále schopny sdílet, shromažďovat a analyzovat klíčové informace týkající se boje proti terorismu; vzhledem k tomu, že dohoda o vystoupení by měla zajistit hladký přechodný režim a v co největší míře zabránit provozním nedostatkům nebo překážkám omezujícím schopnost EU účinně bojovat proti organizované trestné činnosti a terorismu; |
| --- | --- |

CJ.

vzhledem k tomu, že vláda Spojeného království oznámila svůj úmysl vystoupit ke dni 29. března 2019 z Evropské unie; vzhledem k tomu, že však vyjádřila přání pokračovat ve spolupráci s EU v oblasti bezpečnosti a boje proti terorismu; vzhledem k tomu, že EU a Spojené království jsou na sobě v oblasti bezpečnosti a boje proti terorismu navzájem velmi závislé a Spojené království se v současné době podílí na mnoha klíčových právních nástrojích EU v oblasti soudní spolupráce v trestních věcech a má přístup k mnoha systémům a databázím EU pro výměnu informací; vzhledem k tomu, že Spojené království by s EU mělo dojednat opatření, pokud jde o všechna probíhající řízení; vzhledem k tomu, že budoucí dohoda by měla stanovit takové podmínky, aby Spojené království i EU byly i nadále schopny sdílet, shromažďovat a analyzovat klíčové informace týkající se boje proti terorismu; vzhledem k tomu, že dohoda o vystoupení by měla zajistit hladký přechodný režim a v co největší míře zabránit provozním nedostatkům nebo překážkám omezujícím schopnost EU účinně bojovat proti organizované trestné činnosti a terorismu;

Spolupráce a výměna informací s agenturami EU

| CK. | vzhledem k tomu, že účelná a systematická spolupráce v oblasti boje proti terorismu mezi členskými státy a agenturami EU v souladu s jejich právními mandáty, jakož i mezi těmito agenturami navzájem, zvláště pak mezi agenturou Europol a Eurojust, je naprosto nezbytným předpokladem účinnější podpory úsilí o odhalování, vyšetřování a trestní stíhání pachatelů teroristických útoků i předcházení těmto útokům; vzhledem k tomu, že Eurojust jmenoval specializovaného žalobce, která se zaměřuje na boj proti terorismu, aby se vytvořil most propojující ECTC s Europolem za účelem posílení spolupráce a výměny informací mezi oběma agenturami; |
| --- | --- |

CK.

vzhledem k tomu, že účelná a systematická spolupráce v oblasti boje proti terorismu mezi členskými státy a agenturami EU v souladu s jejich právními mandáty, jakož i mezi těmito agenturami navzájem, zvláště pak mezi agenturou Europol a Eurojust, je naprosto nezbytným předpokladem účinnější podpory úsilí o odhalování, vyšetřování a trestní stíhání pachatelů teroristických útoků i předcházení těmto útokům; vzhledem k tomu, že Eurojust jmenoval specializovaného žalobce, která se zaměřuje na boj proti terorismu, aby se vytvořil most propojující ECTC s Europolem za účelem posílení spolupráce a výměny informací mezi oběma agenturami;

| CL. | vzhledem k tomu, že výměna informací mezi agenturami EU není vzhledem k používání různých bezpečných komunikačních prostředků optimální; vzhledem k tomu, že zavedení interinstitucionálního bezpečného komunikačního prostředku by mohlo usnadnit a zlepšit výměnu informací mezi agenturami, jako je INTCEN, Europol a Frontex; |
| --- | --- |

CL.

vzhledem k tomu, že výměna informací mezi agenturami EU není vzhledem k používání různých bezpečných komunikačních prostředků optimální; vzhledem k tomu, že zavedení interinstitucionálního bezpečného komunikačního prostředku by mohlo usnadnit a zlepšit výměnu informací mezi agenturami, jako je INTCEN, Europol a Frontex;

| CM. | vzhledem k tomu, že určení styční důstojníci pro boj proti terorismu mohou představovat přidanou hodnotu jako pro činnost agentur, tak i pro své vlastní členské státy; |
| --- | --- |

CM.

vzhledem k tomu, že určení styční důstojníci pro boj proti terorismu mohou představovat přidanou hodnotu jako pro činnost agentur, tak i pro své vlastní členské státy;

| CN. | vzhledem k tomu, že mezi členskými státy existují rozdíly v počtu příslušných orgánů, které mohou nahlížet do databází Europolu nebo být s Europolem ve styku jinak ne než prostřednictvím vnitrostátních styčných důstojníků; vzhledem k tomu, že některé členské státy nemají své vlastní vnitrostátní policejní komunikační sítě s omezeným a chráněným přístupem, který by jejich příslušným orgánům neumožňoval decentralizovaný přístup, zejména do aplikace sítě pro bezpečnou výměnu informací CT-SIENA; |
| --- | --- |

CN.

vzhledem k tomu, že mezi členskými státy existují rozdíly v počtu příslušných orgánů, které mohou nahlížet do databází Europolu nebo být s Europolem ve styku jinak ne než prostřednictvím vnitrostátních styčných důstojníků; vzhledem k tomu, že některé členské státy nemají své vlastní vnitrostátní policejní komunikační sítě s omezeným a chráněným přístupem, který by jejich příslušným orgánům neumožňoval decentralizovaný přístup, zejména do aplikace sítě pro bezpečnou výměnu informací CT-SIENA;

| CO. | vzhledem k tomu, že některé nástroje EU, jako například rozhodnutí 2005/671/SVV, směrnice o boji proti terorismu a nařízení o Europolu, ukládají členským státům povinnost sdílet informace o terorismu s příslušnými agenturami; vzhledem k tomu, že pravidelné, včasné a soustavné sdílení většího množství informací s agenturami Europol a Eurojust, včetně informací kontextuálních, v souladu s jejich právními mandáty usnadňuje těmto agenturám práci s odhalováním vazeb mezi jednotlivými případy a umožňuje získat přehled o problémech a osvědčených postupech v oblasti vyšetřování, trestního stíhání a usvědčování pachatelů teroristických trestných činů; vzhledem k tomu, že členské státy si v rámci rozhodnutí 2005/671/SVV si s jinými členskými státy samy z vlastní iniciativy dosud nezačaly vyměňovat příslušné informace, které by mohly být použity při prevenci, odhalování, vyšetřování či stíhání teroristických trestných činů; vzhledem k tomu, že počet informací sdílených s Eurojustem se v posledních letech zvýšil, mezi členskými státy však existují rozdíly, pokud jde o množství, druh a rozsah sdílených informací, což může mít za následek roztříštěnost dostupných informací1a; |
| --- | --- |

CO.

vzhledem k tomu, že některé nástroje EU, jako například rozhodnutí 2005/671/SVV, směrnice o boji proti terorismu a nařízení o Europolu, ukládají členským státům povinnost sdílet informace o terorismu s příslušnými agenturami; vzhledem k tomu, že pravidelné, včasné a soustavné sdílení většího množství informací s agenturami Europol a Eurojust, včetně informací kontextuálních, v souladu s jejich právními mandáty usnadňuje těmto agenturám práci s odhalováním vazeb mezi jednotlivými případy a umožňuje získat přehled o problémech a osvědčených postupech v oblasti vyšetřování, trestního stíhání a usvědčování pachatelů teroristických trestných činů; vzhledem k tomu, že členské státy si v rámci rozhodnutí 2005/671/SVV si s jinými členskými státy samy z vlastní iniciativy dosud nezačaly vyměňovat příslušné informace, které by mohly být použity při prevenci, odhalování, vyšetřování či stíhání teroristických trestných činů; vzhledem k tomu, že počet informací sdílených s Eurojustem se v posledních letech zvýšil, mezi členskými státy však existují rozdíly, pokud jde o množství, druh a rozsah sdílených informací, což může mít za následek roztříštěnost dostupných informací1a;

| CP. | vzhledem k tomu, že CEPOL významně přispívá k odborné přípravě zaměřené na boj proti terorismu určené pro příslušníky donucovacích orgánů členských států a v prioritních třetích zemích; |
| --- | --- |

CP.

vzhledem k tomu, že CEPOL významně přispívá k odborné přípravě zaměřené na boj proti terorismu určené pro příslušníky donucovacích orgánů členských států a v prioritních třetích zemích;

Vzájemné uznávání a vzájemná právní pomoc

| CQ. | vzhledem k tomu, že mechanismy vzájemné právní pomoci (MLA) jsou postupně nahrazovány nástroji vzájemného uznávání, protože tyto nástroje urychlují a racionalizují postupy, a pomáhají tak zlepšovat přeshraniční spolupráci mezi příslušnými orgány v EU; vzhledem k tomu, že příkladem nástrojů, které odborníci z praxe považují za užitečné, je rozhodnutí o evropském zatýkacím rozkazu a směrnice o evropském vyšetřovacím příkazu; |
| --- | --- |

CQ.

vzhledem k tomu, že mechanismy vzájemné právní pomoci (MLA) jsou postupně nahrazovány nástroji vzájemného uznávání, protože tyto nástroje urychlují a racionalizují postupy, a pomáhají tak zlepšovat přeshraniční spolupráci mezi příslušnými orgány v EU; vzhledem k tomu, že příkladem nástrojů, které odborníci z praxe považují za užitečné, je rozhodnutí o evropském zatýkacím rozkazu a směrnice o evropském vyšetřovacím příkazu;

| CR. | vzhledem k tomu, že zásada vzájemného uznávání závisí na jedné straně na vysoké míře vzájemné důvěry mezi členskými státy a na druhé straně ke zvyšování jejich vzájemné důvěry přispívá, protože umožňuje orgánům různých členských států účelným způsobem postupovat společně v boji proti terorismu; |
| --- | --- |

CR.

vzhledem k tomu, že zásada vzájemného uznávání závisí na jedné straně na vysoké míře vzájemné důvěry mezi členskými státy a na druhé straně ke zvyšování jejich vzájemné důvěry přispívá, protože umožňuje orgánům různých členských států účelným způsobem postupovat společně v boji proti terorismu;

| CS. | vzhledem k tomu, že společné vyšetřovací týmy (SVT) usnadňují koordinaci vyšetřování a trestního stíhání případů, které mají přeshraniční rozměr, a umožňují výměnu informací / důkazních materiálů v reálném čase; vzhledem k tomu, že mezi praktické přínosy využívání práce SVT patří lepší výměna informací, výměna osvědčených postupů, účinnější shromažďování důkazních materiálů a vzájemné uznávání opatření uskutečněných jednotlivými stranami; vzhledem k tomu, že JIT vyžadují k účinnému fungování odpovídající finanční prostředky; |
| --- | --- |

CS.

vzhledem k tomu, že společné vyšetřovací týmy (SVT) usnadňují koordinaci vyšetřování a trestního stíhání případů, které mají přeshraniční rozměr, a umožňují výměnu informací / důkazních materiálů v reálném čase; vzhledem k tomu, že mezi praktické přínosy využívání práce SVT patří lepší výměna informací, výměna osvědčených postupů, účinnější shromažďování důkazních materiálů a vzájemné uznávání opatření uskutečněných jednotlivými stranami; vzhledem k tomu, že JIT vyžadují k účinnému fungování odpovídající finanční prostředky;

| CT. | vzhledem k tomu, že při zajišťování a získávání elektronických důkazních informací, které mají pro vyšetřování teroristických trestných činů zásadní význam a předávají se na žádost příslušného donucovacího orgánu a na základě řádného právního postupu, je nezbytná úzká spolupráce s poskytovateli internetových služeb; |
| --- | --- |

CT.

vzhledem k tomu, že při zajišťování a získávání elektronických důkazních informací, které mají pro vyšetřování teroristických trestných činů zásadní význam a předávají se na žádost příslušného donucovacího orgánu a na základě řádného právního postupu, je nezbytná úzká spolupráce s poskytovateli internetových služeb;

| CU. | vzhledem k tomu, že schengenský prostor bez vnitřních hranic je zásadním výdobytkem EU, který lze udržet pouze za předpokladu účinného zabezpečení a ochrany vnějších hranic a přijetí opatření pro zajištění vnitřní bezpečnosti, která umožní čelit riziku závažné trestné činnosti; vzhledem k tomu, že bylo přijato mnoho návrhů na posílení bezpečnostních kontrol na vnějších hranicích; vzhledem k tomu, že některé členské státy požádaly o větší pružnost, pokud jde o dočasné znovuzavedení kontrol na vnitřních hranicích v případě vážného ohrožení veřejného pořádku nebo veřejné bezpečnosti, jak navrhuje Evropská komise; |
| --- | --- |

CU.

vzhledem k tomu, že schengenský prostor bez vnitřních hranic je zásadním výdobytkem EU, který lze udržet pouze za předpokladu účinného zabezpečení a ochrany vnějších hranic a přijetí opatření pro zajištění vnitřní bezpečnosti, která umožní čelit riziku závažné trestné činnosti; vzhledem k tomu, že bylo přijato mnoho návrhů na posílení bezpečnostních kontrol na vnějších hranicích; vzhledem k tomu, že některé členské státy požádaly o větší pružnost, pokud jde o dočasné znovuzavedení kontrol na vnitřních hranicích v případě vážného ohrožení veřejného pořádku nebo veřejné bezpečnosti, jak navrhuje Evropská komise;

| CV. | vzhledem k tomu, že od 7. dubna 2017 vstoupilo v platnost nové nařízení (EU) 2017/458 (9), kterým se v reakci na zhoršení teroristické hrozby mění Schengenský hraniční kodex, s cílem zajistit systematické kontroly všech osob překračujících vnější hranice včetně osob, které požívají práva volného pohybu, za použití příslušných databází; |
| --- | --- |

CV.

vzhledem k tomu, že od 7. dubna 2017 vstoupilo v platnost nové nařízení (EU) 2017/458 (9), kterým se v reakci na zhoršení teroristické hrozby mění Schengenský hraniční kodex, s cílem zajistit systematické kontroly všech osob překračujících vnější hranice včetně osob, které požívají práva volného pohybu, za použití příslušných databází;

| CW. | vzhledem k tomu, že některé části nařízení, jež se týkají určitých oblastí hraničních kontrol, jako je systematické nahlížení do databází při hraničních kontrolách a důkladná kontrola požadovaných vstupních podmínek, nebyly dosud provedeny; |
| --- | --- |

CW.

vzhledem k tomu, že některé části nařízení, jež se týkají určitých oblastí hraničních kontrol, jako je systematické nahlížení do databází při hraničních kontrolách a důkladná kontrola požadovaných vstupních podmínek, nebyly dosud provedeny;

| CX. | vzhledem k tomu, že zmařený útok na vlak Thalys dne 21. srpna 2015, útoky v Paříži dne 13. listopadu 2015 a v Bruselu dne 22. března 2016 prokázaly, že v určitém omezeném počtu případů teroristé zneužili nedostatků v politice ostrahy hranic na straně EU a některých členských států, které nebyly připraveny na tak rozsáhlý příliv uprchlíků; vzhledem k tomu, že podle zpráv donucovacích orgánů, že nejméně osm pachatelů těchto útoků vstoupilo do EU v rámci nelegálních migračních toků v červenci, srpnu a říjnu 2015; vzhledem k tomu, že v jiných případech zůstali budoucí pachatelé v členských státech navzdory tomu, že měli odcestovat nebo být navráceni; vzhledem k tomu, že tato skutečnost prokazuje určité nedostatky v politikách EU v oblasti správy hranic a jejich provádění na úrovni členských států; |
| --- | --- |

CX.

vzhledem k tomu, že zmařený útok na vlak Thalys dne 21. srpna 2015, útoky v Paříži dne 13. listopadu 2015 a v Bruselu dne 22. března 2016 prokázaly, že v určitém omezeném počtu případů teroristé zneužili nedostatků v politice ostrahy hranic na straně EU a některých členských států, které nebyly připraveny na tak rozsáhlý příliv uprchlíků; vzhledem k tomu, že podle zpráv donucovacích orgánů, že nejméně osm pachatelů těchto útoků vstoupilo do EU v rámci nelegálních migračních toků v červenci, srpnu a říjnu 2015; vzhledem k tomu, že v jiných případech zůstali budoucí pachatelé v členských státech navzdory tomu, že měli odcestovat nebo být navráceni; vzhledem k tomu, že tato skutečnost prokazuje určité nedostatky v politikách EU v oblasti správy hranic a jejich provádění na úrovni členských států;

| CY. | vzhledem k tomu, že Rada ve svých závěrech č. 10152/17 členským státům doporučuje, aby v případě nelegálních migrantů prováděly na vnitrostátní úrovni případné kontroly na základě databází vytvářených a využívaných příslušnými orgány a v rámci Systému automatické identifikace otisků prstů (AFIS), na evropské a mezinárodní úrovni pak na základě Schengenského informačního systému (SIS) a na základě databází agentury Europol, vízového informačního systému (VIS), systému Eurodac a Interpolu (síť I-24/7), konkrétněji pak na základě databáze odcizených a ztracených cestovních dokladů (SLTD), databáze zahraničních teroristických bojovníků a databáze cestovních dokladů s údaji uvedenými v oběžnících (TDAWN); |
| --- | --- |

CY.

vzhledem k tomu, že Rada ve svých závěrech č. 10152/17 členským státům doporučuje, aby v případě nelegálních migrantů prováděly na vnitrostátní úrovni případné kontroly na základě databází vytvářených a využívaných příslušnými orgány a v rámci Systému automatické identifikace otisků prstů (AFIS), na evropské a mezinárodní úrovni pak na základě Schengenského informačního systému (SIS) a na základě databází agentury Europol, vízového informačního systému (VIS), systému Eurodac a Interpolu (síť I-24/7), konkrétněji pak na základě databáze odcizených a ztracených cestovních dokladů (SLTD), databáze zahraničních teroristických bojovníků a databáze cestovních dokladů s údaji uvedenými v oběžnících (TDAWN);

| CZ. | vzhledem k tomu, že na základě článku 11 nařízení (EU) č. 1168/2011 a kladného stanoviska evropského inspektora ochrany údajů (EIOÚ) je Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž (EBCGA) oprávněna zpracovávat osobní údaje; vzhledem k tomu, že Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž (EBCGA) se v souvislosti s monitorováním terorismu potýká s obtížemi způsobenými krátkou lhůtou pro uchovávání osobních údajů, kterou stanovilo nařízení (EU) 2016/1624 a která trvá pouze 90 dní; vzhledem k tomu, že mezi agenturou Eurojust a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž (EBCGA) existuje pouze memorandum o porozumění, jehož součástí je sice výměna obecných, strategických a technických informací, nikoli však výměna osobních informací; vzhledem k tomu, že je třeba stanovit zvláštní právní rámec, který Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž (EBCGA) umožní zpracovávat osobní údaje, aby mohla plnit své úkoly; |
| --- | --- |

CZ.

vzhledem k tomu, že na základě článku 11 nařízení (EU) č. 1168/2011 a kladného stanoviska evropského inspektora ochrany údajů (EIOÚ) je Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž (EBCGA) oprávněna zpracovávat osobní údaje; vzhledem k tomu, že Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž (EBCGA) se v souvislosti s monitorováním terorismu potýká s obtížemi způsobenými krátkou lhůtou pro uchovávání osobních údajů, kterou stanovilo nařízení (EU) 2016/1624 a která trvá pouze 90 dní; vzhledem k tomu, že mezi agenturou Eurojust a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž (EBCGA) existuje pouze memorandum o porozumění, jehož součástí je sice výměna obecných, strategických a technických informací, nikoli však výměna osobních informací; vzhledem k tomu, že je třeba stanovit zvláštní právní rámec, který Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž (EBCGA) umožní zpracovávat osobní údaje, aby mohla plnit své úkoly;

| DA. | vzhledem k tomu, že úředníci Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž (EBCGA) by měli mít také na hraničních přechodech přístup do databází systému Eurodac, Schengenského informačního systému, systému vstupu/výstupu a vízového informačního systému, aby mohli provádět kontroly; |
| --- | --- |

DA.

vzhledem k tomu, že úředníci Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž (EBCGA) by měli mít také na hraničních přechodech přístup do databází systému Eurodac, Schengenského informačního systému, systému vstupu/výstupu a vízového informačního systému, aby mohli provádět kontroly;

| DB. | vzhledem k tomu, že v současné době neexistují minimální normy či společná pravidla pro bezpečnost průkazů totožnosti občanů Unie nebo dokladů o pobytu vydaných občanům Unie a jejich rodinným příslušníkům využívajícím svého práva volného pohybu; |
| --- | --- |

DB.

vzhledem k tomu, že v současné době neexistují minimální normy či společná pravidla pro bezpečnost průkazů totožnosti občanů Unie nebo dokladů o pobytu vydaných občanům Unie a jejich rodinným příslušníkům využívajícím svého práva volného pohybu;

| DC. | vzhledem k tomu, že tři čtvrtiny falešných dokumentů zajištěných na vnějších hranicích a v EU napodobují doklady totožnosti vydané členskými státy a zeměmi přidruženými k schengenskému prostoru; vzhledem k tomu, že nejčastěji odhalenými falešnými doklady jsou vnitrostátní identifikační průkazy s nižším stupněm bezpečnosti; |
| --- | --- |

DC.

vzhledem k tomu, že tři čtvrtiny falešných dokumentů zajištěných na vnějších hranicích a v EU napodobují doklady totožnosti vydané členskými státy a zeměmi přidruženými k schengenskému prostoru; vzhledem k tomu, že nejčastěji odhalenými falešnými doklady jsou vnitrostátní identifikační průkazy s nižším stupněm bezpečnosti;

| DD. | vzhledem k tomu, že některé členské státy nestanovily dosud leteckým dopravcům působícím na jejich území povinnost provádět na základě osobních údajů cestujících, které jsou uvedeny na jejich přepravním dokladu a průkazu totožnosti či cestovním pasu, kontroly shody, takže je obtížné s jistotou říci, zda daná totožnost odpovídá skutečné identitě osoby; vzhledem k tomu, že to má zásadní význam pro lety v rámci EU; vzhledem k tomu, že řádné kontroly totožnosti a ověřování cestovních dokladů by měly zůstat úkolem policejních orgánů; |
| --- | --- |

DD.

vzhledem k tomu, že některé členské státy nestanovily dosud leteckým dopravcům působícím na jejich území povinnost provádět na základě osobních údajů cestujících, které jsou uvedeny na jejich přepravním dokladu a průkazu totožnosti či cestovním pasu, kontroly shody, takže je obtížné s jistotou říci, zda daná totožnost odpovídá skutečné identitě osoby; vzhledem k tomu, že to má zásadní význam pro lety v rámci EU; vzhledem k tomu, že řádné kontroly totožnosti a ověřování cestovních dokladů by měly zůstat úkolem policejních orgánů;

| DE. | vzhledem k tomu, že důkazy z bojiště mají často zásadní význam pro odhalování možných zahraničních teroristických bojovníků a obětí a měly by být zaznamenávány v příslušných databázích, aby je příslušníci pohraniční stráže měli v reálném čase k dispozici a aby mohly být sdíleny s vyšetřovateli a státními zástupci za účelem vyšetřování a trestního stíhání;; |
| --- | --- |

DE.

vzhledem k tomu, že důkazy z bojiště mají často zásadní význam pro odhalování možných zahraničních teroristických bojovníků a obětí a měly by být zaznamenávány v příslušných databázích, aby je příslušníci pohraniční stráže měli v reálném čase k dispozici a aby mohly být sdíleny s vyšetřovateli a státními zástupci za účelem vyšetřování a trestního stíhání;;

Financování terorismu

| DF. | vzhledem k tomu, že některé členské státy dosud neratifikovaly Úmluvu Rady Evropy ze dne 16. května 2005 o praní, vyhledávání, zadržování a konfiskaci výnosů ze zločinu a o financování terorismu, nazývanou též „Varšavská úmluva“, která představuje nejkomplexnější mezinárodní úmluvu o praní peněz a financování terorismu, dosud ratifikovalo pouze 21 členských států; vzhledem k tomu, že konfiskace majetku získaného z trestné činnosti je velmi účinným nástrojem boje proti zločinu a terorismu, neboť připravuje zločince o výnosy z jejich nezákonné činnosti a brání teroristům v organizaci útoku; vzhledem k tomu, že Finanční akční výbor stanoví globální normy pro boj proti praní peněz a financování terorismu (AML/CFT) a určuje jurisdikce se slabými opatřeními boje proti praní peněz a financování terorismu; |
| --- | --- |

DF.

vzhledem k tomu, že některé členské státy dosud neratifikovaly Úmluvu Rady Evropy ze dne 16. května 2005 o praní, vyhledávání, zadržování a konfiskaci výnosů ze zločinu a o financování terorismu, nazývanou též „Varšavská úmluva“, která představuje nejkomplexnější mezinárodní úmluvu o praní peněz a financování terorismu, dosud ratifikovalo pouze 21 členských států; vzhledem k tomu, že konfiskace majetku získaného z trestné činnosti je velmi účinným nástrojem boje proti zločinu a terorismu, neboť připravuje zločince o výnosy z jejich nezákonné činnosti a brání teroristům v organizaci útoku; vzhledem k tomu, že Finanční akční výbor stanoví globální normy pro boj proti praní peněz a financování terorismu (AML/CFT) a určuje jurisdikce se slabými opatřeními boje proti praní peněz a financování terorismu;

| DG. | vzhledem k tomu, že EU přijala dva legislativní nástroje k provádění doporučení Finančního akčního výboru, jmenovitě 4. a 5. směrnici o boji proti praní špinavých peněz, s cílem řešit nedostatky zjištěné s ohledem na teroristické útoky; vzhledem k tomu, že členské státy měly do 26. června 2017 provést ve svých vnitrostátních právních předpisech směrnici o boji proti praní peněz, ale všechny členské státy tak neučinily; vzhledem k tomu, že některé členské státy i nadále umožňují anonymitu konečných vlastníků a příjemců zisků ze svěřenských fondů, nadací a akciových společností vydávajících akcie na držitele, což usnadňuje utajení původu a místa určení finančních toků a vlastnictví hospodářských činností, které zajišťují krytí financování terorismu a organizovaného zločinu; vzhledem k tomu, že pátá směrnice o boji proti praní peněz zvýší transparentnost v této oblasti; |
| --- | --- |

DG.

vzhledem k tomu, že EU přijala dva legislativní nástroje k provádění doporučení Finančního akčního výboru, jmenovitě 4. a 5. směrnici o boji proti praní špinavých peněz, s cílem řešit nedostatky zjištěné s ohledem na teroristické útoky; vzhledem k tomu, že členské státy měly do 26. června 2017 provést ve svých vnitrostátních právních předpisech směrnici o boji proti praní peněz, ale všechny členské státy tak neučinily; vzhledem k tomu, že některé členské státy i nadále umožňují anonymitu konečných vlastníků a příjemců zisků ze svěřenských fondů, nadací a akciových společností vydávajících akcie na držitele, což usnadňuje utajení původu a místa určení finančních toků a vlastnictví hospodářských činností, které zajišťují krytí financování terorismu a organizovaného zločinu; vzhledem k tomu, že pátá směrnice o boji proti praní peněz zvýší transparentnost v této oblasti;

| DH. | vzhledem k tomu, že vyšetřovací výbor Evropského parlamentu pověřený vyšetřováním údajných přestupků a případů nesprávného úředního postupu při uplatňování práva Unie v souvislosti s praním peněz, vyhýbání se daňovým povinnostem a daňovým únikům (PANA) ověřil, že se subjekty dopouštějící se daňových úniků spoléhají na aktivní pomoc profesionálních zprostředkovatelů, kteří zjevně splňují příslušné zákonné povinnosti; |
| --- | --- |

DH.

vzhledem k tomu, že vyšetřovací výbor Evropského parlamentu pověřený vyšetřováním údajných přestupků a případů nesprávného úředního postupu při uplatňování práva Unie v souvislosti s praním peněz, vyhýbání se daňovým povinnostem a daňovým únikům (PANA) ověřil, že se subjekty dopouštějící se daňových úniků spoléhají na aktivní pomoc profesionálních zprostředkovatelů, kteří zjevně splňují příslušné zákonné povinnosti;

| DI. | vzhledem k tomu, že Komisi a Europolu byl přiznán status v červenci 2017 pozorovatele v Egmontské skupině, mezinárodního společného orgánu složeného ze 156 finančních zpravodajských jednotek (FIU), jehož cílem je zvýšit spolupráci nejen mezi finančními zpravodajskými jednotkami, ale také mezi jinými příslušnými orgány; |
| --- | --- |

DI.

vzhledem k tomu, že Komisi a Europolu byl přiznán status v červenci 2017 pozorovatele v Egmontské skupině, mezinárodního společného orgánu složeného ze 156 finančních zpravodajských jednotek (FIU), jehož cílem je zvýšit spolupráci nejen mezi finančními zpravodajskými jednotkami, ale také mezi jinými příslušnými orgány;

| DJ. | vzhledem k tomu, že Dá’iš i jiné teroristické organizace používají ke svému financování metody, jako oslovování potenciálních dárců prostřednictvím sociálních médií, jejichž dary pak zneužívají nebo využívají k jiným účelům, využívání neziskových organizací, převádění drobných částek a předplacených karet; vzhledem k tomu, že používání všech těchto druhů financování usnadňují platformy pro poskytování mikroúvěrů; |
| --- | --- |

DJ.

vzhledem k tomu, že Dá’iš i jiné teroristické organizace používají ke svému financování metody, jako oslovování potenciálních dárců prostřednictvím sociálních médií, jejichž dary pak zneužívají nebo využívají k jiným účelům, využívání neziskových organizací, převádění drobných částek a předplacených karet; vzhledem k tomu, že používání všech těchto druhů financování usnadňují platformy pro poskytování mikroúvěrů;

| DK. | vzhledem k tomu, že nedávné teroristické útoky ukázaly, že vedle tradičních způsobů financování terorismu, jako jsou soukromé dary, vydírání, únosy za účelem výkupného, zneužívání a nesprávné využívání neziskových organizací, formální a neformální převody peněz, využívání výnosů z trestné činnosti, převod peněz nebo prostředků financování prostřednictvím bank, představují i nové metody financování, jako je používání elektronických a internetových platebních metod, jako jsou virtuální měny nebo anonymní -předplacené karty a neformální systémy přenosu peněz (IVTS), riziko, že budou teroristickými organizacemi zneužity k financování jejich činnosti; vzhledem k tomu, že anonymita, která obklopuje některé kryptoměny, zvyšuje jejich využívání pro nezákonné činnosti; vzhledem k tomu, že skupiny organizovaného zločinu v posledních letech kryptoměny stále více využívají k financování trestné činnosti a terorismu a praní peněz pocházejících z trestné činnosti; vzhledem k tomu, že Europol spolupracoval s vnitrostátními orgány na zmaření řady zločineckých operací, které zahrnovaly obchodování s kryptoměnami; |
| --- | --- |

DK.

vzhledem k tomu, že nedávné teroristické útoky ukázaly, že vedle tradičních způsobů financování terorismu, jako jsou soukromé dary, vydírání, únosy za účelem výkupného, zneužívání a nesprávné využívání neziskových organizací, formální a neformální převody peněz, využívání výnosů z trestné činnosti, převod peněz nebo prostředků financování prostřednictvím bank, představují i nové metody financování, jako je používání elektronických a internetových platebních metod, jako jsou virtuální měny nebo anonymní -předplacené karty a neformální systémy přenosu peněz (IVTS), riziko, že budou teroristickými organizacemi zneužity k financování jejich činnosti; vzhledem k tomu, že anonymita, která obklopuje některé kryptoměny, zvyšuje jejich využívání pro nezákonné činnosti; vzhledem k tomu, že skupiny organizovaného zločinu v posledních letech kryptoměny stále více využívají k financování trestné činnosti a terorismu a praní peněz pocházejících z trestné činnosti; vzhledem k tomu, že Europol spolupracoval s vnitrostátními orgány na zmaření řady zločineckých operací, které zahrnovaly obchodování s kryptoměnami;

| DL. | vzhledem k tomu, že v některých zemích s méně rozvinutým bankovním systémem bývá v důsledku rozsáhlého využívání služeb mobilní bankovnictví často obtížné zjistit totožnost příjemců hotovostních převodů; vzhledem k tomu, že převádění prostředků prostřednictvím mobilního bankovnictví představuje značné riziko financování terorismu, a vzhledem k tomu, že příslušné útvary musí mít na druhé straně možnost vysledovat zřejmé financování terorismu, aniž by v naprosté většině případů došlo k porušení bankovního tajemství; vzhledem k tomu, že využívání a převod finančních prostředků prostřednictvím alternativních převodů peněz představuje také riziko z hlediska financování terorismu; |
| --- | --- |

DL.

vzhledem k tomu, že v některých zemích s méně rozvinutým bankovním systémem bývá v důsledku rozsáhlého využívání služeb mobilní bankovnictví často obtížné zjistit totožnost příjemců hotovostních převodů; vzhledem k tomu, že převádění prostředků prostřednictvím mobilního bankovnictví představuje značné riziko financování terorismu, a vzhledem k tomu, že příslušné útvary musí mít na druhé straně možnost vysledovat zřejmé financování terorismu, aniž by v naprosté většině případů došlo k porušení bankovního tajemství; vzhledem k tomu, že využívání a převod finančních prostředků prostřednictvím alternativních převodů peněz představuje také riziko z hlediska financování terorismu;

| DM. | vzhledem k tomu, že pro účinný boj proti financování terorismu je zásadní spolupráce a výměna informací mezi povinnými subjekty, finančními zpravodajskými jednotkami a příslušnými orgány; vzhledem k tomu, že finanční zpravodajské jednotky by při výkonu svých úkolů měly mít přístup k informacím a měly by mít možnost si je vyměňovat, a to i prostřednictvím vhodné spolupráce s donucovacími orgány; vzhledem k tomu, že v zájmu dalšího nezbytného posílení jejich efektivity a účinnosti by členské státy měly přesněji vymezit jejich pravomoci a podmínky jejich vzájemné spolupráce; |
| --- | --- |

DM.

vzhledem k tomu, že pro účinný boj proti financování terorismu je zásadní spolupráce a výměna informací mezi povinnými subjekty, finančními zpravodajskými jednotkami a příslušnými orgány; vzhledem k tomu, že finanční zpravodajské jednotky by při výkonu svých úkolů měly mít přístup k informacím a měly by mít možnost si je vyměňovat, a to i prostřednictvím vhodné spolupráce s donucovacími orgány; vzhledem k tomu, že v zájmu dalšího nezbytného posílení jejich efektivity a účinnosti by členské státy měly přesněji vymezit jejich pravomoci a podmínky jejich vzájemné spolupráce;

| DN. | vzhledem k tomu, že program sledování financování terorismu (TFTP) je užitečným nástrojem boje proti financování terorismu; vzhledem k tomu, že tento program neumožňuje sledování aktivit využívajících k financování terorismu převodů SEPA, což vytváří značnou informační mezeru; evropský systém sledování financování terorismu (TFTS), který by doplnil stávající dohodu o programu sledování financování terorismu (TFTP), by zvýšil schopnost EU předcházet teroristickým útokům a odhalovat jejich pachatele, protože by poskytoval nové klíčové informace o aktivitách v oblasti financování terorismu a ve srovnání se získáváním finančních informací o podezřelých transakcích na základě dvoustranných či mnohostranných dohod či prostřednictvím žádostí o právní pomoc by byl účelnějším a účinnějším prostředkem; vzhledem k tomu, že Parlament několikrát vyzval k zavedení takového systému, především ve svém usnesení ze dne 25. listopadu 2015 o předcházení radikalizaci a náboru evropských občanů teroristickými organizacemi (10); |
| --- | --- |

DN.

vzhledem k tomu, že program sledování financování terorismu (TFTP) je užitečným nástrojem boje proti financování terorismu; vzhledem k tomu, že tento program neumožňuje sledování aktivit využívajících k financování terorismu převodů SEPA, což vytváří značnou informační mezeru; evropský systém sledování financování terorismu (TFTS), který by doplnil stávající dohodu o programu sledování financování terorismu (TFTP), by zvýšil schopnost EU předcházet teroristickým útokům a odhalovat jejich pachatele, protože by poskytoval nové klíčové informace o aktivitách v oblasti financování terorismu a ve srovnání se získáváním finančních informací o podezřelých transakcích na základě dvoustranných či mnohostranných dohod či prostřednictvím žádostí o právní pomoc by byl účelnějším a účinnějším prostředkem; vzhledem k tomu, že Parlament několikrát vyzval k zavedení takového systému, především ve svém usnesení ze dne 25. listopadu 2015 o předcházení radikalizaci a náboru evropských občanů teroristickými organizacemi (10);

Ochrana kritické infrastruktury

| DO. | vzhledem k tomu, že případy týkající se kritické infrastruktury, zvláště pak případy teroristických útoků zaměřených na tyto cíle nebo pokusů o ně, mohou mít závažné -přeshraniční důsledky pro bezpečnost evropských občanů a států; |
| --- | --- |

DO.

vzhledem k tomu, že případy týkající se kritické infrastruktury, zvláště pak případy teroristických útoků zaměřených na tyto cíle nebo pokusů o ně, mohou mít závažné -přeshraniční důsledky pro bezpečnost evropských občanů a států;

| DP. | vzhledem k tomu, že k poskytování služeb se používají stále složitější systémy, v důsledku čehož je současný odvětvový přístup k evropským kritickým infrastrukturám zastaralý; |
| --- | --- |

DP.

vzhledem k tomu, že k poskytování služeb se používají stále složitější systémy, v důsledku čehož je současný odvětvový přístup k evropským kritickým infrastrukturám zastaralý;

| DQ. | vzhledem k tomu, že klíčovou součástí hybridních hrozeb jsou kybernetické útoky, které se zaměřují na elektronické služby nebo propojené systémy; vzhledem k tomu, že rostoucí počet kybernetických útoků má nebo může mít reálné účinky na kritickou infrastrukturu a její uživatele; vzhledem k tomu, že je nutné zvýšit připravenost čelit kybernetickým teroristickým hrozbám; |
| --- | --- |

DQ.

vzhledem k tomu, že klíčovou součástí hybridních hrozeb jsou kybernetické útoky, které se zaměřují na elektronické služby nebo propojené systémy; vzhledem k tomu, že rostoucí počet kybernetických útoků má nebo může mít reálné účinky na kritickou infrastrukturu a její uživatele; vzhledem k tomu, že je nutné zvýšit připravenost čelit kybernetickým teroristickým hrozbám;

| DR. | vzhledem k tomu, že Komise ve svém celkovém posouzení bezpečnostní politiky EU a hodnotící studii směrnice 2008/114/ES uvádí, že: je pravděpodobné, že ohrožení kritických infrastruktur se bude i nadále zvyšovat, že je třeba zlepšit připravenost a posílit schopnost reakce a revidovat směrnici 2008/114/ES a že existuje snaha zaměřit se na dopravní infrastrukturu; vzhledem k tomu, že je třeba vytvořit lepší rámec pro zvýšení bezpečnosti železnic a vyřešení problému ochrany veřejného prostoru v blízkosti dopravních infrastruktur, jako jsou letiště, přístavy a zařízení pro účely námořní dopravy, železniční stanice a rovněž zařízení na výrobu energie, se zvláštním zřetelem na jaderné elektrárny; |
| --- | --- |

DR.

vzhledem k tomu, že Komise ve svém celkovém posouzení bezpečnostní politiky EU a hodnotící studii směrnice 2008/114/ES uvádí, že: je pravděpodobné, že ohrožení kritických infrastruktur se bude i nadále zvyšovat, že je třeba zlepšit připravenost a posílit schopnost reakce a revidovat směrnici 2008/114/ES a že existuje snaha zaměřit se na dopravní infrastrukturu; vzhledem k tomu, že je třeba vytvořit lepší rámec pro zvýšení bezpečnosti železnic a vyřešení problému ochrany veřejného prostoru v blízkosti dopravních infrastruktur, jako jsou letiště, přístavy a zařízení pro účely námořní dopravy, železniční stanice a rovněž zařízení na výrobu energie, se zvláštním zřetelem na jaderné elektrárny;

| DS. | vzhledem k tomu, že útoky na kritickou infrastrukturu by mohly mít katastrofální následky; vzhledem k tomu, že členské státy musí zajistit, aby tato zařízení byla dostatečně bezpečně chráněna před nebezpečím; |
| --- | --- |

DS.

vzhledem k tomu, že útoky na kritickou infrastrukturu by mohly mít katastrofální následky; vzhledem k tomu, že členské státy musí zajistit, aby tato zařízení byla dostatečně bezpečně chráněna před nebezpečím;

| DT. | vzhledem k tomu, že ohlašování incidentů má zásadní význam pro zjišťování nedostatků, zvyšování efektivity stávajících opatření, posuzování výkonnosti kritických infrastruktur v době rušivé události, zvyšování povědomí o potřebě přezkoumání stávajících bezpečnostních plánů a odhalování hrozícího nebezpečí; |
| --- | --- |

DT.

vzhledem k tomu, že ohlašování incidentů má zásadní význam pro zjišťování nedostatků, zvyšování efektivity stávajících opatření, posuzování výkonnosti kritických infrastruktur v době rušivé události, zvyšování povědomí o potřebě přezkoumání stávajících bezpečnostních plánů a odhalování hrozícího nebezpečí;

| DU. | vzhledem k tomu, že členské státy by měly organizovat větší počet krizových cvičení, a to i ve třetích zemích, zaměřených na jejich spolupráci a zvyšování kapacit; |
| --- | --- |

DU.

vzhledem k tomu, že členské státy by měly organizovat větší počet krizových cvičení, a to i ve třetích zemích, zaměřených na jejich spolupráci a zvyšování kapacit;

| DV. | vzhledem k tomu, že ochrana a zajištění infrastruktury a snadno zranitelných cílů vyžaduje spolupráci veřejného a soukromého sektoru, a to i v kybernetické oblasti; |
| --- | --- |

DV.

vzhledem k tomu, že ochrana a zajištění infrastruktury a snadno zranitelných cílů vyžaduje spolupráci veřejného a soukromého sektoru, a to i v kybernetické oblasti;

| DW. | vzhledem k tomu, že soukromé bezpečnostní služby hrají určitou úlohu při zajišťování odolných bezpečnostních řetězců, měla by se na zadávání veřejných zakázek na jejich služby vztahovat konkrétní kritéria kvality, pokud jde o aspekty, jako je odborná příprava, prověřování a kontrola personálu, kontrola kvality a zajištění dodržování právních předpisů, zavádění nových technologií a řízení smluv; |
| --- | --- |

DW.

vzhledem k tomu, že soukromé bezpečnostní služby hrají určitou úlohu při zajišťování odolných bezpečnostních řetězců, měla by se na zadávání veřejných zakázek na jejich služby vztahovat konkrétní kritéria kvality, pokud jde o aspekty, jako je odborná příprava, prověřování a kontrola personálu, kontrola kvality a zajištění dodržování právních předpisů, zavádění nových technologií a řízení smluv;

| DX. | vzhledem k tomu, že v návaznosti na hodnocení směrnice 2008/114/ES, které bylo provedeno v roce 2012, zahájila Komise pilotní fázi zahrnující čtyři kritické infrastruktury evropského rozměru (Eurocontrol, Galileo, elektroenergetická přenosová soustava a plynárenská přepravní soustava); |
| --- | --- |

DX.

vzhledem k tomu, že v návaznosti na hodnocení směrnice 2008/114/ES, které bylo provedeno v roce 2012, zahájila Komise pilotní fázi zahrnující čtyři kritické infrastruktury evropského rozměru (Eurocontrol, Galileo, elektroenergetická přenosová soustava a plynárenská přepravní soustava);

| DY. | vzhledem k tomu, že Komise ve svém sdělení o novém víceletém finančním rámci navrhuje, aby EU významně zvýšila financování bezpečnosti a obrany, včetně vnitřní bezpečnosti; |
| --- | --- |

DY.

vzhledem k tomu, že Komise ve svém sdělení o novém víceletém finančním rámci navrhuje, aby EU významně zvýšila financování bezpečnosti a obrany, včetně vnitřní bezpečnosti;

| DZ. | vzhledem k tomu, že několik teroristických útoků v EU bylo spácháno osobami, které byly orgánům známy; vzhledem k tomu, že společnosti poskytující pronájem vozidel nemají možnost výměny informací, jako jsou údaje o zamluvení a rezervacích, s donucovacími orgány za účelem ověřování v oficiálních seznamech sledovaných osob a v policejních databázích; |
| --- | --- |

DZ.

vzhledem k tomu, že několik teroristických útoků v EU bylo spácháno osobami, které byly orgánům známy; vzhledem k tomu, že společnosti poskytující pronájem vozidel nemají možnost výměny informací, jako jsou údaje o zamluvení a rezervacích, s donucovacími orgány za účelem ověřování v oficiálních seznamech sledovaných osob a v policejních databázích;

Prekurzory výbušnin

| EA. | vzhledem k tomu, že v roce 2015 a 2016 bylo ve 40 % teroristických útoků spáchaných v EU použito výbušnin (11); |
| --- | --- |

EA.

vzhledem k tomu, že v roce 2015 a 2016 bylo ve 40 % teroristických útoků spáchaných v EU použito výbušnin (11);

| EB. | vzhledem k tomu, že ve většině útoků byl použit triacetontriperoxid (TATP) (12), což je podomácku vyrobená výbušnina, která je mezi teroristy i nadále oblíbenou výbušninou; vzhledem k tomu, že výroba TATP je vcelku snadná a stačí k ní jen několik látek; vzhledem k tomu, že mnohé civilní továrny a zařízení, které používají tyto látky, zůstávají přístupné pachatelům trestné činnosti včetně teroristů, protože členské státy navzdory akčnímu plánu EU v oblasti CBRN neprosazují žádná prováděcí kontrolní opatření; |
| --- | --- |

EB.

vzhledem k tomu, že ve většině útoků byl použit triacetontriperoxid (TATP) (12), což je podomácku vyrobená výbušnina, která je mezi teroristy i nadále oblíbenou výbušninou; vzhledem k tomu, že výroba TATP je vcelku snadná a stačí k ní jen několik látek; vzhledem k tomu, že mnohé civilní továrny a zařízení, které používají tyto látky, zůstávají přístupné pachatelům trestné činnosti včetně teroristů, protože členské státy navzdory akčnímu plánu EU v oblasti CBRN neprosazují žádná prováděcí kontrolní opatření;

| EC. | vzhledem k tomu, že navzdory nařízení (EU) č. 98/2013 jsou si někteří teroristé i nadále schopni opatřovat prekurzory výbušnin, zejména pro výrobu TATP; vzhledem k tomu, že je stále možné získat látky uvedené v příloze I; vzhledem k tomu, že nařízení (EU) č. 98/2013 stanoví nedostatečná omezení a kontroly, neboť například vyžaduje pouze registraci transakcí; vzhledem k tomu, že zajištění přísnějších kontrol je klíčovou prioritou; |
| --- | --- |

EC.

vzhledem k tomu, že navzdory nařízení (EU) č. 98/2013 jsou si někteří teroristé i nadále schopni opatřovat prekurzory výbušnin, zejména pro výrobu TATP; vzhledem k tomu, že je stále možné získat látky uvedené v příloze I; vzhledem k tomu, že nařízení (EU) č. 98/2013 stanoví nedostatečná omezení a kontroly, neboť například vyžaduje pouze registraci transakcí; vzhledem k tomu, že zajištění přísnějších kontrol je klíčovou prioritou;

| ED. | vzhledem k tomu, že mezi největší problémy týkající se provádění patří v rámci celého dodavatelského řetězce nedostatečná informovanost o platné legislativě, což je dáno velkým počtem provozovatelů (maloobchodníků poskytujících produkty pro domácnosti), a prosazování omezení vztahujících se na internetový prodej, dovoz a pohyb uvnitř EU; |
| --- | --- |

ED.

vzhledem k tomu, že mezi největší problémy týkající se provádění patří v rámci celého dodavatelského řetězce nedostatečná informovanost o platné legislativě, což je dáno velkým počtem provozovatelů (maloobchodníků poskytujících produkty pro domácnosti), a prosazování omezení vztahujících se na internetový prodej, dovoz a pohyb uvnitř EU;

| EE. | vzhledem k tomu, že návrh nařízení o uvádění prekurzorů výbušnin na trh a jejich používání (COM(2018)0209), který Komise předložila dne 17. dubna 2018, stanoví přísnější a důsledněji harmonizovaná pravidla týkající se zpřístupňování, uvádění na trh, držení a používání látek nebo směsí, které by mohly být zneužity k nedovolené výrobě výbušnin, a to s cílem omezit jejich dostupnost pro širokou veřejnost a zajistit řádné oznamování podezřelých transakcí v celém dodavatelském řetězci; |
| --- | --- |

EE.

vzhledem k tomu, že návrh nařízení o uvádění prekurzorů výbušnin na trh a jejich používání (COM(2018)0209), který Komise předložila dne 17. dubna 2018, stanoví přísnější a důsledněji harmonizovaná pravidla týkající se zpřístupňování, uvádění na trh, držení a používání látek nebo směsí, které by mohly být zneužity k nedovolené výrobě výbušnin, a to s cílem omezit jejich dostupnost pro širokou veřejnost a zajistit řádné oznamování podezřelých transakcí v celém dodavatelském řetězci;

| EF. | vzhledem k tomu, že chemické látky lze na internetových trzích vyhledávat podle jejich názvu, vzorce nebo identifikačního čísla CAS (Služba chemických abstrakt), v řadě případů jsou však uváděny jen pod svým generickým názvem; vzhledem k tomu, že názvy chemických látek mají řadu variant, a dohledání seznamů konkrétních látek by tudíž bylo snadnější, kdyby bylo povinné uvádět i dohledatelné číslo CAS; |
| --- | --- |

EF.

vzhledem k tomu, že chemické látky lze na internetových trzích vyhledávat podle jejich názvu, vzorce nebo identifikačního čísla CAS (Služba chemických abstrakt), v řadě případů jsou však uváděny jen pod svým generickým názvem; vzhledem k tomu, že názvy chemických látek mají řadu variant, a dohledání seznamů konkrétních látek by tudíž bylo snadnější, kdyby bylo povinné uvádět i dohledatelné číslo CAS;

| EG. | vzhledem k tomu, že nařízení upravuje pouze prodej široké veřejnosti, nikoli prodej profesionálním uživatelům, kteří v tomto nařízení nejsou nijak definováni; vzhledem k tomu, že na vnitřním trhu neexistují jednotná kritéria, jimiž se řídí definice toho, kdo je profesionálním uživatelem; |
| --- | --- |

EG.

vzhledem k tomu, že nařízení upravuje pouze prodej široké veřejnosti, nikoli prodej profesionálním uživatelům, kteří v tomto nařízení nejsou nijak definováni; vzhledem k tomu, že na vnitřním trhu neexistují jednotná kritéria, jimiž se řídí definice toho, kdo je profesionálním uživatelem;

| EH. | vzhledem k tomu, že by podle posouzení dopadů ze dne 17. dubna 2018 (SWD(2018)0104) a souvisejícího návrhu nařízení (COM(2018)0209) měla být rozšířena odborná příprava celních orgánů, pokud jde o rozpoznávání výbušnin a jejich prekurzorů při výkonu služby na vnějších hranicích; |
| --- | --- |

EH.

vzhledem k tomu, že by podle posouzení dopadů ze dne 17. dubna 2018 (SWD(2018)0104) a souvisejícího návrhu nařízení (COM(2018)0209) měla být rozšířena odborná příprava celních orgánů, pokud jde o rozpoznávání výbušnin a jejich prekurzorů při výkonu služby na vnějších hranicích;

Nedovolené zbraně

| EI. | vzhledem k tomu, že pro umožnění teroristických útoků je velmi důležitý přístup ke střelným zbraním a součástem výbušných zařízení; vzhledem k tomu, že násilně extremistické skupiny se v EU často musí obracet na zločinecké sítě, aby získaly zbraně; vzhledem k tomu, že podle zprávy Europolu o situaci a vývoji terorismu v EU (TE-SAT) z roku 2018 bylo v roce 2018 v 41 % všech případů teroristických útoků použito palných zbraní, což představuje ve srovnání s rokem 2016 (38 %) mírný nárůst (13); |
| --- | --- |

EI.

vzhledem k tomu, že pro umožnění teroristických útoků je velmi důležitý přístup ke střelným zbraním a součástem výbušných zařízení; vzhledem k tomu, že násilně extremistické skupiny se v EU často musí obracet na zločinecké sítě, aby získaly zbraně; vzhledem k tomu, že podle zprávy Europolu o situaci a vývoji terorismu v EU (TE-SAT) z roku 2018 bylo v roce 2018 v 41 % všech případů teroristických útoků použito palných zbraní, což představuje ve srovnání s rokem 2016 (38 %) mírný nárůst (13);

| EJ. | vzhledem k tomu, že v posledních letech bylo pozorováno zvýšení počtu případů použití upravených zbraní pro střelbu cvičnými náboji a opětovného uschopnění znehodnocených palných zbraní ke střelbě; vzhledem k tomu, že několik nedávných útoků bylo provedeno také různými typy nožů; |
| --- | --- |

EJ.

vzhledem k tomu, že v posledních letech bylo pozorováno zvýšení počtu případů použití upravených zbraní pro střelbu cvičnými náboji a opětovného uschopnění znehodnocených palných zbraní ke střelbě; vzhledem k tomu, že několik nedávných útoků bylo provedeno také různými typy nožů;

| EK. | vzhledem k tomu, že přístup teroristů k palným zbraním je snazší i díky provázanosti zločineckých a teroristických sítí; |
| --- | --- |

EK.

vzhledem k tomu, že přístup teroristů k palným zbraním je snazší i díky provázanosti zločineckých a teroristických sítí;

| EL. | vzhledem k tomu, že Rada ve svých závěrech ze dne 8. října 2015 vyzvala členské státy k tomu, aby potřebné informace systematicky poskytovaly Interpolu a Europolu; |
| --- | --- |

EL.

vzhledem k tomu, že Rada ve svých závěrech ze dne 8. října 2015 vyzvala členské státy k tomu, aby potřebné informace systematicky poskytovaly Interpolu a Europolu;

Vnější rozměr

| EM. | vzhledem k tomu, že některé regiony v sousedství EU, zvláště Blízký východ a severní Afrika, ale i Balkán, čelí nemalým výzvám, spojeným s řešením problému zahraničních bojovníků a navrátilců, domácích radikálních buněk a dalším; |
| --- | --- |

EM.

vzhledem k tomu, že některé regiony v sousedství EU, zvláště Blízký východ a severní Afrika, ale i Balkán, čelí nemalým výzvám, spojeným s řešením problému zahraničních bojovníků a navrátilců, domácích radikálních buněk a dalším;

| EN. | vzhledem k tomu, že Balkán je i nadále regionem, který má pro evropskou stabilitu klíčový význam; vzhledem k tomu, že výzvy spojené s terorismem a islamistickým extremismem ještě více zhoršují regionální poměry, které jsou již beztak zatíženy etnickou, politickou a sociální polarizací, jakož i činností zločineckých sítí; vzhledem k tomu, že země tohoto regionu se již staly terčem terorismu (útokům bylo zabráněno) a vzhledem k tomu, že již nyní slouží jako tranzitní země, přes které jsou přepravováni lidé i zbraně; |
| --- | --- |

EN.

vzhledem k tomu, že Balkán je i nadále regionem, který má pro evropskou stabilitu klíčový význam; vzhledem k tomu, že výzvy spojené s terorismem a islamistickým extremismem ještě více zhoršují regionální poměry, které jsou již beztak zatíženy etnickou, politickou a sociální polarizací, jakož i činností zločineckých sítí; vzhledem k tomu, že země tohoto regionu se již staly terčem terorismu (útokům bylo zabráněno) a vzhledem k tomu, že již nyní slouží jako tranzitní země, přes které jsou přepravováni lidé i zbraně;

| EO. | vzhledem k tomu, že všechny blízkovýchodní a severoafrické země musejí stále čelit významným teroristickým akcím a jsou i nadále jejich předním cílem; vzhledem k tomu, že tyto země se kromě kritické sociální a hospodářské situace mohou vzhledem k vysokému počtu džihádistů v tomto regionu potýkat i s řadou dalších problémů spojených s návratem zahraničních teroristických bojovníků patřících k organizacím Dá’iš a al-Káida; vzhledem k tomu, že výměna informací a silná partnerství s těmito klíčovými třetími zeměmi budovaná v rámci koordinovaného přístupu EU- nabízením spolupráce a pomoci spočívající v budování kapacit ve třetích zemích umožňují potlačovat útoky a rozrušovat teroristické sítě; |
| --- | --- |

EO.

vzhledem k tomu, že všechny blízkovýchodní a severoafrické země musejí stále čelit významným teroristickým akcím a jsou i nadále jejich předním cílem; vzhledem k tomu, že tyto země se kromě kritické sociální a hospodářské situace mohou vzhledem k vysokému počtu džihádistů v tomto regionu potýkat i s řadou dalších problémů spojených s návratem zahraničních teroristických bojovníků patřících k organizacím Dá’iš a al-Káida; vzhledem k tomu, že výměna informací a silná partnerství s těmito klíčovými třetími zeměmi budovaná v rámci koordinovaného přístupu EU- nabízením spolupráce a pomoci spočívající v budování kapacit ve třetích zemích umožňují potlačovat útoky a rozrušovat teroristické sítě;

| EP. | vzhledem k tomu, že k rozvoji teroristických sítí spojených se skupinami Dá’iš a Al-Káida dochází také v regionech, jako je Blízký východ a severní Afrika, Sahel, Africký roh, Perský záliv a Střední Asie; vzhledem k tomu, že vážným problémem je náboženský proselytismus a sektářské násilí, které se rozvíjejí díky finanční podpoře a umožňují šíření teroristických sítí, propojování s jinými zločineckými podniky a působení v těchto regionech, přičemž cílem, proti němuž míří, bývá Evropa a evropské zájmy; |
| --- | --- |

EP.

vzhledem k tomu, že k rozvoji teroristických sítí spojených se skupinami Dá’iš a Al-Káida dochází také v regionech, jako je Blízký východ a severní Afrika, Sahel, Africký roh, Perský záliv a Střední Asie; vzhledem k tomu, že vážným problémem je náboženský proselytismus a sektářské násilí, které se rozvíjejí díky finanční podpoře a umožňují šíření teroristických sítí, propojování s jinými zločineckými podniky a působení v těchto regionech, přičemž cílem, proti němuž míří, bývá Evropa a evropské zájmy;

| EQ. | vzhledem k tomu, že financování organizace Dá’iš a dalších teroristických skupin umožnila aktivní nebo pasivní podpora řady států, včetně tzv. spojenců EU v oblasti boje proti terorismu, ale také soukromých subjektů; |
| --- | --- |

EQ.

vzhledem k tomu, že financování organizace Dá’iš a dalších teroristických skupin umožnila aktivní nebo pasivní podpora řady států, včetně tzv. spojenců EU v oblasti boje proti terorismu, ale také soukromých subjektů;

| ER. | vzhledem k tomu, že je nezbytné, aby Evropská unie v boji proti terorismu udržovala silnou spolupráci s partnery ze třetích zemí; vzhledem k tomu, že je třeba zachovat dialog o opatřeních a krocích přijatých v boji proti terorismu a jeho financování – včetně plného provedení doporučení Finančního akčního výboru (FATF) – a předcházení radikalizaci, a to zejména se zeměmi Perského zálivu; vzhledem k tomu, že meziparlamentní spolupráce s těmito klíčovými třetími zeměmi je jedním z nástrojů, které je třeba posílit; |
| --- | --- |

ER.

vzhledem k tomu, že je nezbytné, aby Evropská unie v boji proti terorismu udržovala silnou spolupráci s partnery ze třetích zemí; vzhledem k tomu, že je třeba zachovat dialog o opatřeních a krocích přijatých v boji proti terorismu a jeho financování – včetně plného provedení doporučení Finančního akčního výboru (FATF) – a předcházení radikalizaci, a to zejména se zeměmi Perského zálivu; vzhledem k tomu, že meziparlamentní spolupráce s těmito klíčovými třetími zeměmi je jedním z nástrojů, které je třeba posílit;

| ES. | vzhledem k tomu, že spolupráce EU se třetími zeměmi v oblasti boje proti terorismu má řadu různých forem; vzhledem k tomu, že některé nástroje EU lze použít k financování programů boje proti terorismu v zahraničí; vzhledem k tomu, že EU má v rámci svých delegací vybudovanou síť expertů pro boj proti terorismu; vzhledem k tomu, že také agentury EU, jako je Europol, Eurojust nebo CEPOL, spolupracují se třetími zeměmi v oblasti boje proti terorismu, například na základě strategických a operačních dohod; |
| --- | --- |

ES.

vzhledem k tomu, že spolupráce EU se třetími zeměmi v oblasti boje proti terorismu má řadu různých forem; vzhledem k tomu, že některé nástroje EU lze použít k financování programů boje proti terorismu v zahraničí; vzhledem k tomu, že EU má v rámci svých delegací vybudovanou síť expertů pro boj proti terorismu; vzhledem k tomu, že také agentury EU, jako je Europol, Eurojust nebo CEPOL, spolupracují se třetími zeměmi v oblasti boje proti terorismu, například na základě strategických a operačních dohod;

| ET. | vzhledem k tomu, že EU má v oblasti boje proti terorismu zavedený systém sankcí zahrnující tři typy opatření, která provádí ESVČ; vzhledem k tomu, že tento systém je neúplný a není v důsledku procesních omezení a zdráhavého postoje na straně členských států v dostatečné míře využíván; |
| --- | --- |

ET.

vzhledem k tomu, že EU má v oblasti boje proti terorismu zavedený systém sankcí zahrnující tři typy opatření, která provádí ESVČ; vzhledem k tomu, že tento systém je neúplný a není v důsledku procesních omezení a zdráhavého postoje na straně členských států v dostatečné míře využíván;

| EU. | vzhledem k tomu, že závěry Rady o vnější činnosti EU v oblasti boje proti terorismu, které byly přijaty dne 19. června 2017, připomínají úlohu misí a operací společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) v boji proti terorismu prostřednictvím posílení bezpečnosti, stability, hraničních kontrol a reformy bezpečnostního sektoru a při budování kapacity pro boj proti terorismu a při sdílení informací; |
| --- | --- |

EU.

vzhledem k tomu, že závěry Rady o vnější činnosti EU v oblasti boje proti terorismu, které byly přijaty dne 19. června 2017, připomínají úlohu misí a operací společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) v boji proti terorismu prostřednictvím posílení bezpečnosti, stability, hraničních kontrol a reformy bezpečnostního sektoru a při budování kapacity pro boj proti terorismu a při sdílení informací;

Oběti terorismu

| EV. | vzhledem k tomu, že přímou obětí terorismu se v celé EU stalo již velké množství lidí a tisíce rodin tak zůstalo s -posttraumatickými stavy, které ovlivňují jejich -dlouhodobé -blaho; vzhledem k tomu, že chybí harmonizované údaje o přesném počtu obětí; vzhledem k tomu, že zatímco před rokem 2001 bylo možné většinu obětí terorismu přičítat Irské republikánské armádě (IRA) a baskické organizaci ETA, v následujícím období byla naprostá většina úmrtí důsledkem teroristických akcí organizovaných nebo inspirovaných skupinami Al-Káida a Dá’iš; |
| --- | --- |

EV.

vzhledem k tomu, že přímou obětí terorismu se v celé EU stalo již velké množství lidí a tisíce rodin tak zůstalo s -posttraumatickými stavy, které ovlivňují jejich -dlouhodobé -blaho; vzhledem k tomu, že chybí harmonizované údaje o přesném počtu obětí; vzhledem k tomu, že zatímco před rokem 2001 bylo možné většinu obětí terorismu přičítat Irské republikánské armádě (IRA) a baskické organizaci ETA, v následujícím období byla naprostá většina úmrtí důsledkem teroristických akcí organizovaných nebo inspirovaných skupinami Al-Káida a Dá’iš;

| EW. | vzhledem k tomu, že úmrtí blízkých osob způsobené teroristickými útoky ničí celé rodiny a že mnozí z těch, kdo teroristický útok přežijí se zdravotním postižením, zraněním, trpí zohavením a ztrátou končetin a psychickými problémy a jejichž tíživá situace těžce doléhá na jejich blízké příbuzné a společenství, přičemž se často stává, že jakmile přestanou být oběti terorismu předmětem zájmu sdělovacích prostředků, jsou jejich dlouhodobé potřeby zanedbávány; vzhledem k tomu, že syndrom posttraumatického stresu představuje významný problém veřejného zdraví v Evropě; vzhledem k tomu, že neexistují celkové evropské údaje o dopadu terorismu na duševní zdraví obyvatelstva po různých útocích; |
| --- | --- |

EW.

vzhledem k tomu, že úmrtí blízkých osob způsobené teroristickými útoky ničí celé rodiny a že mnozí z těch, kdo teroristický útok přežijí se zdravotním postižením, zraněním, trpí zohavením a ztrátou končetin a psychickými problémy a jejichž tíživá situace těžce doléhá na jejich blízké příbuzné a společenství, přičemž se často stává, že jakmile přestanou být oběti terorismu předmětem zájmu sdělovacích prostředků, jsou jejich dlouhodobé potřeby zanedbávány; vzhledem k tomu, že syndrom posttraumatického stresu představuje významný problém veřejného zdraví v Evropě; vzhledem k tomu, že neexistují celkové evropské údaje o dopadu terorismu na duševní zdraví obyvatelstva po různých útocích;

| EX. | vzhledem k tomu, že oběti terorismu mají zcela zvláštní status a vycházení vstříc jejich potřebám není jen zákonnou povinností vyplývající z práva EU a jejích členských států, jakož i z práva mezinárodního, ale také věcí odpovědnosti za všechny naše společnosti; vzhledem k tomu, že nedávné útoky v EU za sebou zanechaly oběti z mnoha různých členských států; |
| --- | --- |

EX.

vzhledem k tomu, že oběti terorismu mají zcela zvláštní status a vycházení vstříc jejich potřebám není jen zákonnou povinností vyplývající z práva EU a jejích členských států, jakož i z práva mezinárodního, ale také věcí odpovědnosti za všechny naše společnosti; vzhledem k tomu, že nedávné útoky v EU za sebou zanechaly oběti z mnoha různých členských států;

| EY. | vzhledem k tomu, že na evropské úrovni není definován právní status obětí terorismu pro účely přístupu ke komunitním službám nebo uplatnění práv na odškodnění; vzhledem k tomu, že obětem nedávných teroristických útoků v Evropě se stále nedostává spravedlnosti, náležitého zacházení, služeb na podporu obětí a finanční pomoci; vzhledem k tomu, že oběti terorismu jsou vystaveny nebezpečí sekundární viktimizace, a to nejen v soudních řízeních, ale také v mnoha interakcích s jinými státními i nestátními subjekty; |
| --- | --- |

EY.

vzhledem k tomu, že na evropské úrovni není definován právní status obětí terorismu pro účely přístupu ke komunitním službám nebo uplatnění práv na odškodnění; vzhledem k tomu, že obětem nedávných teroristických útoků v Evropě se stále nedostává spravedlnosti, náležitého zacházení, služeb na podporu obětí a finanční pomoci; vzhledem k tomu, že oběti terorismu jsou vystaveny nebezpečí sekundární viktimizace, a to nejen v soudních řízeních, ale také v mnoha interakcích s jinými státními i nestátními subjekty;

| EZ. | vzhledem k tomu, že stále existují určité nesrovnalosti, pokud jde o způsob, jakým jsou ustanovení směrnice 2012/29/EU (14) převedeny do postupů na vnitrostátní úrovni; vzhledem k tomu, že Komise dosud nepředložila svou zprávu provádění této směrnice; vzhledem k tomu, že Evropský parlament přijal dne 30. května 2018 usnesení o provádění této směrnice (15); |
| --- | --- |

EZ.

vzhledem k tomu, že stále existují určité nesrovnalosti, pokud jde o způsob, jakým jsou ustanovení směrnice 2012/29/EU (14) převedeny do postupů na vnitrostátní úrovni; vzhledem k tomu, že Komise dosud nepředložila svou zprávu provádění této směrnice; vzhledem k tomu, že Evropský parlament přijal dne 30. května 2018 usnesení o provádění této směrnice (15);

| FA. | vzhledem k tomu, že odškodňování obětí terorismu představuje způsob, jakým společnost uznává škodu způsobenou útokem, a také prostředek finanční podpory a náhrady; vzhledem k tomu, že výše odškodnění a příslušné postupy jsou v různých členských státech velmi odlišné, takže oběti pak ještě hůře nesou nespravedlnost a utrpení, které je postihlo; |
| --- | --- |

FA.

vzhledem k tomu, že odškodňování obětí terorismu představuje způsob, jakým společnost uznává škodu způsobenou útokem, a také prostředek finanční podpory a náhrady; vzhledem k tomu, že výše odškodnění a příslušné postupy jsou v různých členských státech velmi odlišné, takže oběti pak ještě hůře nesou nespravedlnost a utrpení, které je postihlo;

| FB. | vzhledem k tomu, že je třeba zřídit takové podpůrné systémy, jež zajistí, že se bude průběžně a systematicky počítat i s přeshraničními oběťmi, které by měly dostávat podporu ve své zemi, ale zároveň zůstat v kontaktu s poskytovateli podpory v zemi, kde k útoku došlo; |
| --- | --- |

FB.

vzhledem k tomu, že je třeba zřídit takové podpůrné systémy, jež zajistí, že se bude průběžně a systematicky počítat i s přeshraničními oběťmi, které by měly dostávat podporu ve své zemi, ale zároveň zůstat v kontaktu s poskytovateli podpory v zemi, kde k útoku došlo;

| FC. | vzhledem k tomu, že Eurojust usnadnil provádění žádostí v rámci vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie (MLA) za účelem koordinace a poskytování pomoci při uplatňování práv obětí terorismu s přihlédnutím k různým právům a úlohám zahraničních obětí v jejich vnitrostátních právních systémech; |
| --- | --- |

FC.

vzhledem k tomu, že Eurojust usnadnil provádění žádostí v rámci vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie (MLA) za účelem koordinace a poskytování pomoci při uplatňování práv obětí terorismu s přihlédnutím k různým právům a úlohám zahraničních obětí v jejich vnitrostátních právních systémech;

| FD. | vzhledem k tomu, že podniky, včetně malých a středních, mohou rovněž utrpět škody způsobené terorismem, jako jsou škody na majetku a přerušení podnikání; |
| --- | --- |

FD.

vzhledem k tomu, že podniky, včetně malých a středních, mohou rovněž utrpět škody způsobené terorismem, jako jsou škody na majetku a přerušení podnikání;

| FE. | vzhledem k tomu, že Parlament navrhl pilotní projekt, v jehož rámci má být zřízeno „Evropské koordinační středisko pro oběti terorismu“, které má shromažďovat klíčové operační experty, obhájce obětí a příslušné organizace z celé Evropy, s cílem určit hlavní priority a problémy obětí terorismu a poskytovat koordinovanou přeshraniční podporu; |
| --- | --- |

FE.

vzhledem k tomu, že Parlament navrhl pilotní projekt, v jehož rámci má být zřízeno „Evropské koordinační středisko pro oběti terorismu“, které má shromažďovat klíčové operační experty, obhájce obětí a příslušné organizace z celé Evropy, s cílem určit hlavní priority a problémy obětí terorismu a poskytovat koordinovanou přeshraniční podporu;

Základní práva

| FF. | vzhledem k tomu, že Evropská unie rovněž hraje nezbytnou úlohu při prosazování dodržování demokratických hodnot, včetně právního státu a základních práv; vzhledem k tomu, že v rámci EU existují extrémní náboženské a politické názory a praktiky, které jsou s těmito hodnotami v zásadním rozporu; |
| --- | --- |

FF.

vzhledem k tomu, že Evropská unie rovněž hraje nezbytnou úlohu při prosazování dodržování demokratických hodnot, včetně právního státu a základních práv; vzhledem k tomu, že v rámci EU existují extrémní náboženské a politické názory a praktiky, které jsou s těmito hodnotami v zásadním rozporu;

| FG. | vzhledem k tomu, že protiteroristická opatření a ochrana svobod nejsou cíle, které by byly ve vzájemném rozporu, nýbrž se doplňují a navzájem posilují; vzhledem k tomu, že základní práva je třeba chránit a zaručit všem osobám a že všechna opatření v boji proti terorismu by měla co nejméně ovlivňovat nevinnou a nezúčastněnou obecnou populaci; |
| --- | --- |

FG.

vzhledem k tomu, že protiteroristická opatření a ochrana svobod nejsou cíle, které by byly ve vzájemném rozporu, nýbrž se doplňují a navzájem posilují; vzhledem k tomu, že základní práva je třeba chránit a zaručit všem osobám a že všechna opatření v boji proti terorismu by měla co nejméně ovlivňovat nevinnou a nezúčastněnou obecnou populaci;

| FH. | vzhledem k tomu, že jakákoli opatření v rámci boje proti terorismu musí vždy plně zaručit všechna základní práva a zásady, včetně těch, které se týkají ochrany soukromí a údajů, svobody myšlení, svědomí a náboženského vyznání, jakož i procesních záruk, jako je presumpce neviny a právo na informace, a zajistit, aby jednotlivci měli k dispozici účinné opravné prostředky k tomu, aby se mohli bránit v případě, že dochází k porušování jejich základních práv, a to i soudní cestou, a aby bylo respektováno unijní acquis týkající se procesních práv; vzhledem k tomu, že tato opatření by měla náležitě zohledňovat judikaturu Soudního dvora Evropské unie; |
| --- | --- |

FH.

vzhledem k tomu, že jakákoli opatření v rámci boje proti terorismu musí vždy plně zaručit všechna základní práva a zásady, včetně těch, které se týkají ochrany soukromí a údajů, svobody myšlení, svědomí a náboženského vyznání, jakož i procesních záruk, jako je presumpce neviny a právo na informace, a zajistit, aby jednotlivci měli k dispozici účinné opravné prostředky k tomu, aby se mohli bránit v případě, že dochází k porušování jejich základních práv, a to i soudní cestou, a aby bylo respektováno unijní acquis týkající se procesních práv; vzhledem k tomu, že tato opatření by měla náležitě zohledňovat judikaturu Soudního dvora Evropské unie;

| FI. | vzhledem k tomu, že je zásadní, aby se při vyšetřování v rámci boje proti terorismu dodržovaly vysoké standardy profesionality a aby byla všechna použitá opatření cílená, přiměřená a nezbytná; vzhledem k tomu, že politická opatření v oblasti boje proti terorismu by neměla vést k sociálnímu vyloučení a stigmatizaci; vzhledem k tomu, že Agentura pro základní práva by v rámci svého víceletého rámce mohla být požádána o vydání stanoviska k právním předpisům vztahujícím se k boji proti terorismu; |
| --- | --- |

FI.

vzhledem k tomu, že je zásadní, aby se při vyšetřování v rámci boje proti terorismu dodržovaly vysoké standardy profesionality a aby byla všechna použitá opatření cílená, přiměřená a nezbytná; vzhledem k tomu, že politická opatření v oblasti boje proti terorismu by neměla vést k sociálnímu vyloučení a stigmatizaci; vzhledem k tomu, že Agentura pro základní práva by v rámci svého víceletého rámce mohla být požádána o vydání stanoviska k právním předpisům vztahujícím se k boji proti terorismu;

| FJ. | vzhledem k tomu, že donucovací orgány a soudní pracovníci zaujímají v operacích v rámci boje proti terorismu přední místo; vzhledem k tomu, že existuje mnoho zdokumentovaných případů, kdy se policisté a soudní úředníci a jejich rodiny stali cílem násilných extrémistů a byli jimi ohrožováni, což v některých případech vyvrcholilo násilnými fyzickými útoky, nebo dokonce vraždami; vzhledem k tomu, že je nanejvýš důležité vyjadřovat politickou a veřejnou podporu donucovacím orgánům a soudním pracovníkům, kteří zajišťují základní práva při vyšetřování v rámci boje proti terorismu a riskují přitom život a zdraví; |
| --- | --- |

FJ.

vzhledem k tomu, že donucovací orgány a soudní pracovníci zaujímají v operacích v rámci boje proti terorismu přední místo; vzhledem k tomu, že existuje mnoho zdokumentovaných případů, kdy se policisté a soudní úředníci a jejich rodiny stali cílem násilných extrémistů a byli jimi ohrožováni, což v některých případech vyvrcholilo násilnými fyzickými útoky, nebo dokonce vraždami; vzhledem k tomu, že je nanejvýš důležité vyjadřovat politickou a veřejnou podporu donucovacím orgánům a soudním pracovníkům, kteří zajišťují základní práva při vyšetřování v rámci boje proti terorismu a riskují přitom život a zdraví;

| FK. | vzhledem k tomu, že Listina základních práv zakazuje diskriminaci na základě zdravotního postižení a uznává práva osob se zdravotním postižením na podporu, která jim zajistí nezávislost, sociální a pracovní začlenění a účast na životě společnosti; vzhledem k tomu, že práva osob se zdravotním postižením v EU jsou chráněna Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

FK.

vzhledem k tomu, že Listina základních práv zakazuje diskriminaci na základě zdravotního postižení a uznává práva osob se zdravotním postižením na podporu, která jim zajistí nezávislost, sociální a pracovní začlenění a účast na životě společnosti; vzhledem k tomu, že práva osob se zdravotním postižením v EU jsou chráněna Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením;

Doporučení

Institucionální rámec

| 1. | domnívá se, že odpovídat na hrozby a předcházet jim je sice i nadále především úkolem členských států, což vyplývá z jejich svrchované pravomoci, zároveň je však zcela zřejmé, že je třeba v plné míře uznat úlohu Evropské unie a protiteroristických opatření přijímaných v rámci tzv. bezpečnostní unie v souvislosti s jejich podporou, koordinací a sdílením osvědčených postupů a nabízením společných řešení a přidané hodnoty s cílem umožnit jim lépe čelit fenoménům radikalizace, extrémismu a terorismu; je přesvědčen, že v prostoru bez vnitřních hranic je pro zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v celé Evropě postup na evropské úrovni nezbytný a že prohloubení spolupráce a výměny informací mezi členskými státy a Evropskou unií má zásadní význam pro to, aby bylo možné účinně odpovídat na teroristické hrozby a předcházet jim a chránit občany; naléhavě žádá členské státy a orgány EU, aby usilovaly o společnou strategickou kulturu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | domnívá se, že EU a členské státy by měly svou spolupráci zlepšovat posilováním stávajících evropských institucí, specializovaných agentur a služeb a cest spolupráce mezi příslušnými orgány členských států a jejich justičními orgány; domnívá se, že těmto agenturám EU by měly být poskytnuty dostatečné prostředky, aby byly schopny zvládat svou rostoucí pracovní zátěž; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje význam výměny osvědčených postupů mezi členskými státy v rámci Evropské unie, ale také se třetími zeměmi; vítá iniciativy některých členských zemí, ale na místní úrovni i měst a soukromých subjektů, zaměřené na hledání účinných nástrojů boje proti terorismu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzývá předsedu Komise, aby zachoval samostatné portfolio komisaře pro bezpečnostní unii; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzývá Radu, aby zachovala funkci koordinátor EU pro boj proti terorismu; domnívá se, že koordinátor EU pro boj proti terorismu by měl i nadále hrát aktivní úlohu při posilování reakce EU v boji proti terorismu; žádá jasnější vymezení postavení a úlohy koordinátora EU pro boj proti- terorismu jakožto pomyslného mostu mezi příslušnými orgány EU a agenturami členských států; |
| --- | --- |

5.

| 6. | domnívá se, že svoboda, bezpečnost a spravedlnost jsou tři aspekty, které nelze analyzovat samostatně; domnívá se, že dodržování základních práv musí být podstatnou součástí všech legislativních iniciativ týkajících se terorismu; naléhavě žádá, aby oblast působnosti Výboru Evropského parlamentu pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci zahrnovala i nadále boj proti terorismu, protože je to důležité pro zajištění soudržnosti s dalšími kategoriemi legislativní činnosti v oblasti svobody, bezpečnosti a spravedlnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá Radu k rozšíření pravomocí Úřadu evropského veřejného žalobce, aby zahrnovaly i boj proti organizované trestné činnosti a terorismu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzývá členské státy a Komisi, aby dále posilovaly a podporovaly síť ATLAS civilních jednotek pro zvláštní protiteroristické operace členských států EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naléhavě vyzývá Komisi, aby systematicky prováděla posouzení dopadů budoucích legislativních návrhů v oblasti boje proti terorismu a pořádala příslušné konzultace s občany a odborníky zainteresovaných stran; |
| --- | --- |

9.

Hrozba terorismu

| 10. | vyzývá Komisi, aby se spolu s členskými státy zasazovala o zvyšování transparentnosti různých stupňů ohrožení a o společné porozumění v této oblasti; vyzývá členské státy, aby ve chvíli, kdy se stupeň ohrožení změní, rychle předávaly informace a podaly příslušné vysvětlení; vyzývá Komisi a členské státy, aby své pojetí terorismu nezužovaly na problém džihádismu a nepřestávaly být stejně tak bdělé i vůči jiným teroristickým hrozbám, vznikajícím z odlišných pohnutek, například takových, které jsou zmiňovány ve zprávách Europolu TE-SAT; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzývá Komisi, aby na příslušných mezinárodních fórech podporovala výslovné pojmenování terorismu jako „zločinu proti lidskosti“ ve smyslu ustanovení článku 7 Římského statutu, který vedl k vytvoření Mezinárodního trestního soudu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | v souladu se závěry Rady Evropy (16) vyzývá všechny členské státy, aby uznaly, že Islámský stát se dopustil genocidy, zejména proti Jezídům, křesťanským menšinám a nesunitským muslimským menšinám, a žádá všechny členské státy, aby v souladu se svým závazkem vyplývajícím z Úmluvy o zabránění a trestání zločinu genocidia (1948) a v souladu se svou obecnou odpovědností potírat trestné činy, která vyplývá z mezinárodního práva, urychleně přijaly účinná opatření; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá členské státy a příslušné agentury EU, aby sledovaly aktivity všech zahraničních teroristických bojovníků a zajistily přijetí harmonizovaných bezpečnostních a soudních opatření pro sledování zahraničních bojovníků, kteří se navrátili do Evropy; vyzývá Komisi, aby byla členským státům nápomocna při vytváření harmonizovaných systémů klasifikace, které umožní rozlišovat vysoce rizikové, středně rizikové a nízkorizikové navrátilce; |
| --- | --- |

13.

| 14. | doporučuje členským státům, aby poskytly vhodné struktury, které umožní reagovat na problém dětí navrátilců, a zejména aby vyvinuly specializovaný nástroj pro posuzování rizik a potřeb dětí navrátilců založený na vývojových stupních dětí a na míře jejich zapojení do trestné činnosti v zahraničí; zdůrazňuje, že rehabilitační programy by se měly opírat o multidisciplinární přístup, který spojí různé odborné znalosti, a to i od zkušených profesionálů v oblasti traumat, extrémismu, dětského vývoje, vzdělávání a posuzování rizik, odpovídající místním a národním poměrům, a o jasně vymezené právní a organizační struktury, které umožní tento fenomén zvládat; vybízí členské státy, aby spolupracovaly s Mezinárodním výborem Červeného kříže, jelikož je jim tato oblast přístupná více než mnohým jiným a mají v ní odborné znalosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzývá Komisi, aby předložila legislativní návrh, který by zabránil odsouzeným pachatelům teroristických činů a osobám, u nichž existuje jasný důkaz o tom, že představují vážnou hrozbu pro veřejnou bezpečnost, podat žádost o azyl nebo o jinou formu mezinárodní ochrany v celé Evropské unii; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá Komisi, aby provedla revizi a aktualizaci akčního plánu EU v chemické, biologické, radiologické a jaderné oblasti, a členské státy, aby zavedly nebo posílily a zachovaly vhodná opatření v oblasti civilní obrany zaměřená na zajištění připravenosti pro případ útoku chemickými, biologickými, radiologickými nebo jadernými zbraněmi a aby za tímto účelem zajistily nábor kvalifikovaných osob s pravidelným výcvikem, včetně osob, které budou tuto práci vykonávat na plný úvazek a včetně dobrovolníků, a aby vybudovaly nebo posílily a udržovaly náležitou technickou infrastrukturu včetně zdrojů pro situaci ohrožení, jejichž součástí by měly být i specializované mobilní detekční systémy, sklady základních léčiv, péče o oběti a sdílení osvědčených postupů; zdůrazňuje, že tato opatření musí být v souladu s multidisciplinární strategií, která zahrnuje metody koordinace, oznamovací postupy, standardní protokoly, evakuační plány, veřejné poplašné systémy a hlášení incidentů; vyzývá Komisi a členské státy, aby tyto strategie postupně harmonizovaly; vyzývá členské státy, aby vytvořily nebo posílily specializované laboratoře; žádá Komisi, aby spolu s Parlamentem podporovala příslušné přeshraniční výzkumné činnosti; vybízí k posílení spolupráce se Střediskem excelence Severoatlantické aliance (NATO) v chemické, biologické, radiologické a jaderné oblasti, která by zajistila předávání osvědčených postupů mezi záchranných složek v členských státech EU a NATO; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vybízí členské státy a Komisi, aby spolupracovaly se soukromým sektorem za účelem vytvoření mechanismů, které zajistí spolehlivé, konzistentní a přiměřené zajištění lékařských protiopatření, včetně případného využití mechanismu EU pro společné zadávání veřejných zakázek na lékařská protiopatření zavedeného rozhodnutím č. 1082/2013/EU ze dne 22. října 2013 o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách (17); |
| --- | --- |

17.

| 18. | v zájmu usnadnění přístupnosti žádá, aby byl co nejrychleji aktualizován Evropský informační systém o výbušných zařízeních (EBDS), který je spravován Europolem, a rozšířen o evropský analytický projekt, který slouží jako informační a koordinační uzel pro všechny incidenty spojené s chemickými, biologickými, radiologickými nebo jadernými zbraněmi, k nimž dojde kdekoli v EU, s cílem doplnit pro potřeby tohoto systému multidisciplinární analytický tým s náležitým personálním obsazením; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vítá plán Komise na posílení připravenosti a reakce EU pro případ útoku chemickými, biologickými, radiologickými nebo jadernými zbraněmi prostřednictvím cvičení napříč odvětvími určených pro donucovací orgány, zdravotnické struktury civilní ochrany a případně pohraniční a celní orgány v rámci stávajících finančních nástrojů a operačních nástrojů, zejména mechanismus civilní ochrany EU, CEPOL a Fondu pro vnitřní bezpečnost – policie; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby stanovily společné normy prověřovacích postupů v rizikových institucích, jako jsou jaderné elektrárny nebo specializované laboratoře; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vybízí členské státy, aby ve větší míře využívaly systémů technické detekce chemických, biologických, radiologických nebo jaderných látek, a to zejména při konání hromadných veřejných akcí, a vyzývá Komisi, aby spolu s Evropským parlamentem uvolnila další evropské zdroje financování, které by umožnily rozsáhlejší pořizování takových systémů; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vítá zprávu, že v rámci ECTC vzniklo znalostní centrum pro oblast CBRNE a související činnosti týkající se výbušnin, které bude svou činnost vyvíjet společně se Vzdělávacím střediskem EU pro jadernou bezpečnost (EUSECTRA); žádá stanovení standardního postupu, který zajistí, aby všechny členské státy účinným způsobem sdílely informace se střediskem pro shromažďování poznatků; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vítá schválení nařízení o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a mandátu Evropské agentury pro bezpečnost letectví (EASA) a zrušení nařízení (ES) č. 216/2008 (18); vyzývá Komisi, aby v rámci připravovaných aktů v přenesené pravomocí a prováděcích předpisů týkajících se dronů a operací dronů využívajících měla na zřeteli bezpečnostní hlediska, včetně pravidelné aktualizace posouzení rizik, povinné registrace, elektronické identifikace a zónového monitorování („geofencing“) u všech kategorií dronů, jakož i povinné bezpečnostní licence a výcviky pro vedoucí bezpečnostních a inspekčních misí, |
| --- | --- |

23.

| 24. | poukazuje na to, že o mnohých z těch, kdo se v EU dopouštějí teroristických činů, je známo, že začínali u drobné trestné činnosti a že k indoktrinaci, která je přivedla k násilnému extremismu, u nich došlo během jejich pobytu ve vězení; vybízí členské státy, aby zajistily, že v rámci jejich systému trestního práva budou pachatelům trestné činnosti stanoveny náležité tresty a že před jejich předčasným propuštěním na svobodu bude pečlivě zváženo riziko recidivy; zdůrazňuje, že čas strávený ve vězení by měl umožnit rehabilitaci a reintegraci vězňů a prevenci opakovaného páchání trestných činů, a nikoli jejich obrácení k násilnému extremismu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdůrazňuje, že stálou hrozbu představují vzájemné styky mezi teroristickými organizacemi a organizovanou trestnou činností, zvláště pokud jde o logistické kapacity a obchodování se zbraněmi, které by mohly sloužit k rozsáhlým- útokům; |
| --- | --- |

25.

| 26. | bere na vědomí zvýšený stupeň kybernetického ohrožení a zdůrazňuje, že větší úsilí na zajištění kybernetické bezpečnosti je třeba vynaložit i v oblasti boje proti terorismu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzývá členské státy, aby svým veřejným orgánům činným v oblasti boje proti terorismu poskytly odpovídající zdroje a veškeré technické, finanční, vzdělávací a právní prostředky, které jsou nezbytné k tomu, aby se při plnění svých úkolů mohly před násilnými extremisty chránit; |
| --- | --- |

27.

Předcházení radikalizaci vedoucí k násilnému extremismu a boj proti ní

Struktury pro boj proti radikalizaci

| 28. | vyzývá k vytvoření evropského Centra excelence pro předcházení radikalizaci (CEPR), které bude nástupcem sítě pro zvyšování povědomí o radikalizaci (RAN) a které bude součástí Komise a bude mít potřebné finanční i lidské zdroje; domnívá se, že mezi úkoly tohoto centra by měla patřit koordinace, usnadňování spolupráce a výměny znalostí, stěžejních projektů a osvědčených postupů mezi členskými státy, tvůrci politik, odborníky z praxe – s využitím bývalých struktur sítě pro zvyšování povědomí o radikalizaci (RAN) a evropské strategické komunikační sítě (ESCN) –, a se zapojením náboženských vůdců či společenství a příslušných akademiků a expertů, včetně odborníků na IT, působících v oblasti předcházení radikalizaci a boje proti ní; poukazuje na to, že mezi jeho aktivity by měla patřit školení odborných pracovníků z různých oborů, včetně soudců a státních zástupců, a to i na základě budování partnerství s klíčovými strategickými třetími zeměmi; domnívá se, že toto centrum by mělo rovněž stanovit vědeckou metodiku pro hodnocení a měření účinnosti programů a projektů, tak aby v případě potřeby bylo možné příslušné politiky upravit; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poukazuje na to, že Evropský účetní dvůr ve své zprávě z roku 2018 o deradikalizaci dospěl k závěru, že Komise nemá úplný přehled o opatřeních financovaných ze strany EU a že fondy EU nemají stanoveny žádné ukazatele či cíle, které by se používaly k měření míry úspěšnosti stávajícího přístupu; vyzývá Komisi, aby v rámci Fondu pro vnitřní bezpečnost zajistila vyčlenění dostatečných zdrojů financování pro předcházení radikalizaci a boj proti ní, který sjednotí zdroje, v současnosti rozptýlené v rámci různých fondů a programů, a umožní lepší koordinaci a viditelnost, a zvýší účinnost jejich využívání na základě kritérií, která by mohlo vytvořit Centrum excelence pro předcházení radikalizaci (CEPR); |
| --- | --- |

29.

| 30. | naléhavě vyzývá členské státy, aby přijaly ucelené celostátní a regionální strategie pro předcházení radikalizaci a boj proti ní, které zajistí dostatečné finanční zdroje pro obce a partnerské subjekty, které se budou na místní úrovni podílet na vytváření a provádění programů na těchto strategiích založených, a žádá, aby byl uplatňován přístup založený na spolupráci více subjektů; zdůrazňuje, že nejlepších výsledků je dosahováno v partnerství s místními komunitami; zdůrazňuje dále i to, že objektivní kvalitativní a kvantitativní ukazatele, které by mohlo vypracovat Centrum excelence pro předcházení radikalizaci (CEPR), by místním a regionálním orgánům umožnila mapovat místní specifika radikalizace a programy lépe přizpůsobit konkrétní situaci v dané oblasti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzývá členské státy, aby problém radikalizace řešily z celkového hlediska, a to i ve spolupráci s orgány místní správy, a aby vedle bezpečnostních koncepcí přijaly jako jejich doplnění strategie pro sociální začleňování, hospodářskou a kulturní integraci a dlouhodobé politiky a investice v oblasti veřejných služeb a infrastruktury; vyzývá Komisi i členské státy, aby podporovaly informační kampaně zaměřené na potírání diskriminace; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzdvihuje význam výzkumu zaměřujícího se konkrétně na roli žen v cílových regionech, zemích a společenstvích pro porozumění jejich role a určení oblastí, v nichž by ženské organizace mohly přispět k budování větší odolnosti vůči radikalizaci; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzývá k vytvoření evropské ceny za odolnost, která by byla každoročně udělována Evropským parlamentem, případně i na základě úzké konzultace s Centrem excelence pro předcházení radikalizaci (CEPR), nejlepšímu sociálnímu a kulturnímu projektu na místní úrovni v EU a která by podporovala společenskou angažovanost v plném souladu s demokracií, právní stát a lidská práva s cílem vybudovat odolné společnosti, které nepodléhají radikalizaci; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzývá agenturu Eurojust, aby pokračovala v práci na monitorování judikatury členských států, která se týká radikalizace vedoucí k terorismu, včetně využívání alternativ k trestnímu stíhání a zadržování osob, a aby o tom prostřednictvím svého nástroje pro monitorování případů odsouzení za terorismus (TCM – Terrorism Conviction Monitor) podávala pravidelné zprávy; za tímto účelem vyzývá členské státy, aby agentuře Eurojust předávaly veškeré potřebné informace o případech stíhání a odsouzení osob za trestné činy terorismu, které postihují nebo mohou postihnout dva nebo více členských států; |
| --- | --- |

34.

Náboženský extremismus

| 35. | naléhavě vyzývá členské státy, aby zaručily svobodu náboženského vyznání a právo svobodně je projevovat, které jsou zakotveny v Listině základních práv, a aby právě v této souvislosti rovněž podporovaly a tolerovaly pouze takovou náboženskou praxi, která je v plném souladu s demokratickými hodnotami, právním státem, lidskými právy a platnými zákony členských států; vítá iniciativy náboženských obcí po celé Evropě, které se staví proti šíření nebezpečných narativů uvnitř svých obcí; zdůrazňuje, že v zájmu předcházení radikalizaci je třeba podněcovat mezináboženský a mezikulturní dialog a spolupráci s náboženskými společenstvími a místními orgány; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzývá členské státy, aby předběžně prověřovaly duchovní a aby všechny kazatele, kteří šíří nenávistné verbální projevy, na základě posouzení jednotlivých případů důsledně zařazovaly na seznam nežádoucích osob; vyzývá Komisi, aby vytvořila evropský seznam sledovaných osob, který v přípustných zákonných mezích usnadní výměnu informací o extrémistických duchovních; vybízí členské státy, aby se společně dohodly a vypracovaly pokyny, podle nichž by tito kaplani mohli být prověřováni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzývá členské státy, aby se zasadily o lepší nabídku možností vysokoškolského vzdělávání pro duchovní v EU, přičemž by měla existovat transparentní kontrola a akreditovány by měly být pouze takové programy theologického vzdělávání, které plně respektují demokracii, právní stát, lidská práva a neutralitu a demokratický laicismus evropských zemí, a aby v případě porušení této podmínky odebíraly povolení vyučovat; |
| --- | --- |

37.

Opatření zaměřená na boj proti nenávistným verbálním projevům a extremistickým skupinám

| 38. | vyzývá členské státy, aby provedly směrnici o boji proti terorismu a rámcové rozhodnutí o boji proti rasismu a xenofobii, aby v souladu s jejich ustanovením, že vyzývání k teroristickému činu nebo k trestnému činu z nenávisti je trestným činem, zamezily kazatelům šířícím nenávistné verbální projevy veřejně působit, a to za použití veškerých zákonných prostředků, včetně odmítnutí udělení víza nebo vyhoštění z území EU, a aby dávaly podnět k soudnímu řízení proti takovým kazatelům a vůbec proti všem aktivním zastáncům extrémismu a teroristického proselytismu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naléhavě vyzývá členské státy, aby uzavíraly střediska náboženské úcty a zakazovaly sdružení, jež nejsou v úplném souladu s platnými právními předpisy EU a členských států a s demokracií, právním státem a lidskými právy a vyzývají k teroristickým trestným činům, nenávisti, diskriminaci nebo násilí; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vybízí členské státy, aby hledaly možnosti, jak zajistit, aby střediska náboženské úcty, vzdělávání a náboženské výuky a charitativní činnosti, jakož i kulturní sdružení a nadace a další podobné subjekty, předkládaly podrobné údaje o zdrojích jejich prostředků a o jejich rozdělování, a to jak v rámci EU, tak za jejími hranicemi, a jak by v případě podezření z vazeb na teroristické skupiny nebo v případě okolností, které mohou takové podezření zakládat, bylo možné zajistit, aby příslušné orgány údaje o těchto subjektech v souladu s právním rámcem EU a právními předpisy na ochranu údajů evidovaly a analyzovaly; vyzývá členské státy, aby zakázaly financování ze třetích zemí, které se staví proti demokracii, právními státu a lidským právům; |
| --- | --- |

40.

| 41. | žádá členské státy, aby urychleně podnikly právní kroky, které povedou tomu, aby na svém území byla zakázána a odstraněna veškerá tiskem nebo na internetu šířená propaganda, která výslovně vybízí k násilnému extremismu a teroristickým činům a zejména pak veškerý obsah vytvářený nebo šířený skupinami či jednotlivci, na něž se vztahují sankce Evropské unie nebo Organizace spojených národů; žádá, aby propaganda tohoto druhu byla odstraňována z obchodů a internetových platforem v rámci hlášení jednotky pro oznamování internetového obsahu (IRU), kterou by v případě potřeby bylo možné po stránce lidských zdrojů a kapacit posílit; vyzývá k vynaložení úsilí na sledování a/nebo zjišťování zdrojů takové propagandy; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzývá členské státy, aby v souladu se směrnicí o audiovizuálních mediálních službách zakročily proti satelitním televizním kanálům, které šíří násilí a nenávistné verbální projevy a vyzývají k terorismu; vyzývá členské státy, aby tuto směrnici urychleně a v plném rozsahu provedly a bylo tak možné zajistit, že v rámci celé EU bude použitelný článek 6 o přecházení podněcování k násilí a nenávisti; žádá Komisi, aby vypracovala analýzu legislativních změn, které by bylo možné v této směrnici učinit s cílem zajistit účinnější blokádu vysílání takových kanálů ze třetích zemí; |
| --- | --- |

42.

Vzdělávání

| 43. | zdůrazňuje, že členské státy musejí zajistit, aby všechny vzdělávací instituce poskytovaly vzdělání v souladu s Evropskou úmluvou o lidských právech a s tímto zřetelem prověřovaly učební osnovy, prováděly pravidelné inspekce a ukládaly sankce za neplnění této povinnosti, a aby náboženští fanatici neměli přístup do škol; |
| --- | --- |

43.

| 44. | je přesvědčen, že vzdělávání jako proces objevování, zkoumání, zhodnocování a konfrontování dějin, civilizací, kultur, ideologií a náboženství se musí stát důkladně vybaveným nástrojem boje proti všem formám extremistického násilí a procesů násilné radikalizace; zdůrazňuje důležitost výuky vedoucí k odmítání diskriminace a k úctě k přesvědčení jiných lidí a na význam podpory sociálního začleňování všech dětí v souladu s Listinou základních práv EU a Úmluvou OSN o právech dítěte; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzývá členské státy, aby stanovily politiky, které umožní předcházet radikalizaci a které budou jednak specificky zaměřené (na rizikové skupiny), jednak bez specifického zaměření (obecné); domnívá se, že účinným nástrojem předcházení radikalizaci by mohly být školní besedy s oběťmi, navrátilci a jejich rodinami a s lidmi, kteří překonali radikalizaci; vybízí k provádění školení zaměřených na zvyšování povědomí u pracovníků, kteří mohou přicházet do styku s dětmi navrátilců; poukazuje na to, že nejlepších výsledků je často dosahováno v partnerství s místními komunitami, díky čemuž se daří proti základním sdělením stoupenců teroristických skupin postavit alternativní narativy; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyzývá členské státy, aby v zájmu předcházení možným rizikům radikalizace do vnitrostátních vzdělávacích systémů začlenily mediální a informační gramotnost a používání internetu a poskytly tak mladým občanům nástroje, které jim umožní pochopit a posoudit informace, které na internetu kolují mnohdy bez toho, aby byly jakkoli filtrovány, a používat internet odpovědným způsobem; |
| --- | --- |

46.

| 47. | doporučuje, aby členské státy stanovily pokyny, jimiž se budou školy řídit při řešení problému případné radikalizace žáků, a aby vypracovaly jednoduché a jasné postupy, které jim umožní s těmito žáky pracovat; zdůrazňuje, že do procesu řešení nejzávažnějších případů radikalizace musí být zapojeny orgány pro ochranu dítěte a sociální služby, které by měly lépe spolupracovat s příslušnými útvary činnými v oblasti prosazování práva a soudními orgány; |
| --- | --- |

47.

Internet.

| 48. | zdůrazňuje, že je třeba docílit stavu, kdy bude teroristický obsah na internetu automaticky odhalován a systematicky, rychle a beze zbytku odstraňován, a to na základě jasných právních předpisů obsahujících příslušné pojistky a s lidským dohledem; poukazuje též na to, že je třeba zamezit opětovnému ukládání již odstraněného obsahu na internetu; vítá Komisi předložený legislativní návrh o zamezování šíření teroristického obsahu na internetu, který za tímto účelem stanoví, že platformy jsou povinny tento obsah zcela odstranit; vyzývá spolutvůrce právních předpisů, aby na tomto návrhu začali co nejdříve pracovat; vyzývá členské státy, aby v případě, že se přijetí této legislativy opozdí, zavedly vlastní vnitrostátní opatření; |
| --- | --- |

48.

| 49. | domnívá se, že hlášení by mělo obsahovat popis a statistické údaje informující o tom, jaký obsah byl odstraněn a proč, kolikrát byl tento obsah před svým odstraněním shlédnut, jak dlouho před svým odstraněním byl tento obsah online a zda a kdy byl vymazán účet spojený s nezákonným obsahem a zdůrazňuje, že nezbytnou podmínkou je patřičná míra transparentnosti, aby bylo možné posoudit, zda v případě nahlášení nezákonného obsahu plní státní orgány při vyšetřování a stíhání trestných činů náležitou úlohu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vítá práci Globálního internetového fóra pro boj proti terorismu (GIFCT) a vyzývá zakládající společnosti GIFCT, aby vyvíjely intenzivnější úsilí v oblasti sdílené průmyslové hašovací databáze, a to i sdílením znalostí s menšími technologickými společnostmi; vyzývá technologické společnosti, aby zvýšily své úsilí v oblasti vývoje metod, které budou umožňovat rychlé odstraňování teroristického obsahu, aniž by ovšem ohrožovaly svobodu projevu, a aby posílily rovněž financování tohoto vývoje; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vítá práci, kterou odvádí jednotka Evropské unie pro oznamování internetového obsahu (EU IRU); vyzývá jednotlivé členské státy, aby zřídily zvláštní jednotku pověřenou oznamováním nezákonného obsahu, která by mohla spolupracovat s jednotkou EU pro oznamování internetového obsahu (EU IRU) při zajišťování doplňkovosti a předcházení zbytečnému zdvojování práce spojené s oznamováním teroristického obsahu společnostem působícím v oblasti IT; vyzývá k posílení jednotky EU pro oznamování internetového obsahu (EU IRU) s cílem usnadnit a koordinovat úsilí členských států zaměřené na zjišťování, označování a odstraňování teroristického obsahu online; domnívá se rovněž, že velmi důležité je shromažďovat informace o vymazaném teroristickém obsahu a účtech online v agentuře Europol, protože tak bude možné zabránit jejich opětovnému ukládání na internetu a usnadní se tím provádění analýzy a vyšetřování trestných činů; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzývá Komisi, aby vytvořila evropskou internetovou platformu, která bude občanům umožňovat hlásit teroristický a extremistický obsah online, a žádá společnosti, aby si zajistily potřebné kapacity, které jim umožní přijímat, prověřovat a zpracovávat označený obsah a příslušným způsobem následně jednat; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyzývá k uplatňování účinného přístupu založenému na partnerství mezi donucovacími a soudními orgány, odvětvím IT, poskytovateli internetových služeb, poskytovateli hostingových služeb, sociálními médii a organizacemi občanské společnosti při vytváření a šíření účinných antinarativů, ve kterých budou za vhodných okolností vystupovat i oběti a bývalí pachatelé násilných teroristických činů, přičemž cílem je zajistit, aby vyhledávače tyto antinarativy řadily mezi první nalezené odkazy; vybízí Evropskou komisi a orgány členských států, aby zvýšily své úsilí o vytváření antinarativů a využívaly další strategické komunikační nástroje; |
| --- | --- |

53.

Věznice

| 54. | vyzývá členské státy, aby zajistily bezpečné vězeňské podmínky chránící vězněné osoby i pracovníky věznic a aby stanovily zvláštní postupy a ukazatele pro identifikaci radikalizovaných vězňů a zacházení s nimi, které umožní předcházet radikalizaci dalších vězňů, aby dále zajistily cílené sledování těchto osob a cílená opatření, která napomohou jejich odpoutání od radikálních skupin, a aby zajistily odpovídající školení vězeňské služby; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naléhavě vyzývá členské státy, aby zajistily bezpečnost a fyzickou i psychickou integritu pracovníků ve věznicích a poskytovaly jim pravidelné psychologické poradenství; vyzývá členské státy, aby vězeňským orgánům na všech úrovních a zejména pracovníkům, kteří při své práci přicházejí do bezprostředního styku s mladistvými pachateli a radikalizovanými vězni, zajistily odpovídající prostředky, cílené školení a supervizi; zejména pak zdůrazňuje, že pracovníci musejí být náležitě vyškoleni, aby byli schopni odhalit příznaky radikalizace v počátečním stádiu; vybízí členské státy, aby vyhodnotily školení připravená s využitím prostředků EU Evropskou organizací pro probaci (CEP), Evropskou organizací vězeňských a nápravných zařízení (EuroPris) a sítí evropských akademií vězeňského vzdělávání (EPTA); žádá EU, aby i nadále přispívala ke zvyšování úrovně školení úředníků pracujících ve věznicích v otázkách týkajících se radikalizace a možných teroristických hrozeb; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zdůrazňuje, že vězeňské orgány musejí vyvinout zvláštní nástroje a metody pro zjišťování a sledování radikalizovaných vězňů podle stupně jejich radikalizace a pro jejich posuzování, povinně prováděné před jejich propuštěním; vyzývá Komisi, aby podporovala šíření osvědčených postupů v oblasti metodik pro posuzování rizik u radikalizovaných vězňů, které byly vypracovány v různých členských státech; domnívá se, že vězni zařazení do kategorie nejnebezpečnějších osob musejí být nahlášeni soudním orgánům nebo vnitrostátním a vnějším orgánům pověřeným bojem proti terorismu s tím, že pro vězně propuštěné s podmínečným odpuštěním zbytku trestu, kteří mohou ohrožovat veřejnou bezpečnost, musí být stanoveny účinné podmínky; členské státy vyzývá rovněž k tomu, aby posílily shromažďování informací o radikalizovaných vězních a příslušných následných opatřeních, přičemž by měly vycházet z postupů, které se v členských státech osvědčily, jako je stanovení řádu vězeňské zpravodajské služby; zdůrazňuje, že by mohlo být užitečné, kdyby byla vytvořena funkce kontaktní osoby odpovědné za boj proti radikalizaci ve vězeňském systému, |
| --- | --- |

56.

| 57. | zdůrazňuje, že čas strávený ve vězení by měl umožnit rehabilitaci a reintegraci vězňů, a nikoli jejich radikalizaci; vyzývá členské státy, aby ve věznicích zavedly multidisciplinární programy pro odpoutávání vězňů od radikálních skupin; je přesvědčen, že opatření pro opětovné začlenění vězňů by měla být nedílnou součástí pobytu v nápravném zařízení, aby vězni byli připraveni na své propuštění; domnívá se, že Centrum excelence pro předcházení radikalizaci (CEPR) by mohlo sledovat výsledky akčních plánů proti radikalizaci ve věznicích a v přechodném období po propuštění vězňů; |
| --- | --- |

57.

| 58. | zdůrazňuje, že nehumánní podmínky zadržování, přeplněnost věznic a špatné zacházení jsou kontraproduktivní, pokud jde o cíl, jímž je boj proti radikalizaci a násilnému extremismu; poukazuje na to, že v zájmu zabránění radikalizaci ve věznicích je třeba zavést různé vězeňské řády, které se budou lišit podle stupně nebezpečnosti vězňů; v této souvislosti zdůrazňuje, že každý specifický program zaměřený na určitou skupinu vězňů musí respektovat stejná lidská práva a mezinárodní závazky, jež platí ve vztahu ke kterýmkoli jiným vězňům; |
| --- | --- |

58.

| 59. | vyzývá Komisi, aby zorganizovala evropské fórum o podmínkách ve věznicích s cílem podpořit výměnu osvědčených postupů mezi odborníky a pracovníky z praxe ve všech členských státech; |
| --- | --- |

59.

| 60. | upozorňuje na různé formy nezákonného obchodování ve věznicích, zejména obchodování s mobilními telefony, což umožňuje vězňům zůstat i v celách ve styku s venkovními teroristickými sítěmi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | naléhavě vyzývá členské státy, aby opravdovým kaplanům usnadnily přístup do věznic, protože se tak sníží riziko, že se organizace chopí radikální náboženské buňky; navrhuje, aby pro kaplany docházející do vězeňských zařízení byl zaveden systém licencí, který zabrání šíření extremistických názorů mezi rizikovou částí jejich obyvatel, a vyzývá Radu, aby s podporou Komise vypracovala na základě osvědčených postupů příslušné pokyny; vyzývá členské státy, aby činnost kaplanů docházejících do vězeňských zařízení pravidelně hodnotily a sledovaly; vyzývá členské státy, aby stanovily standardní program školení pro kaplany působící ve věznicích, který bude vycházet z osvědčených postupů vypracovaných vězeňskými orgány členských států, a to i ve spolupráci se třetími zeměmi; |
| --- | --- |

61.

Spolupráce a výměna informací

Horizontální otázky

| 62. | naléhavě vyzývá členské státy, aby plně a včas uplatňovaly stávající právní předpisy, a vyzývá Komisi, aby poskytla nezbytnou podporu; vyzývá Komisi, aby provedla analýzu nedostatků v provádění platných právních předpisů ve vnitrostátním právu a v jejich zavádění a uplatňování, a v případě, že členské státy řádně neuplatňují právní předpisy, využila své pravomoci k zahájení řízení pro nesplnění povinností; |
| --- | --- |

62.

| 63. | naléhavě vyzývá členské státy, aby zajistily, že budou mít k dispozici potřebné technické vybavení, software, bezpečnostní systémy a kvalifikované lidské zdroje, aby bylo možné plně využívat stávající informační systémy a mechanismy spolupráce; opětovně zdůrazňuje, že je důležité zajistit, aby pracovníci, kteří mají do těchto zařízení přístup, byli náležitě proškoleni v oblasti ochrany údajů; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poukazuje na nedostatečnou povahu bezpečnostního výzkumu prováděného veřejnými institucemi; vyzývá k iniciativnějšímu přístupu k vymezování potřeb (například k posílení sítě evropské sítě technologických služeb pro vymáhání práva (ENLETS)), která vymezuje technologické potřeby pro účely prosazování práva); vyzývá k podpoře pilotních projektů v oblasti umělé inteligence a technologie distribuovaných databází pro bankovní převody (blockchain); vyzývá k aktivní účasti agentur EU, jako je Europol či Agentura pro vzdělávání a výcvik v oblasti prosazování práva (CEPOL), na projektech bezpečnostního výzkumu v EU; vyzývá členské státy, aby pravidelně prováděly prognózování zaměřené na budoucí scénáře hrozeb; podporuje trvalé financování ze strany Komise určené na zřizování modernizovaných databází a zajišťování moderního technického vybavení a školení zaměstnanců a vyzývá v tomto ohledu k ambicióznějšímu přístupu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | naléhavě žádá členské státy, aby vypracovaly nezbytné technické normy, zasadily se o zlepšení kvality údajů a vymezily právní rámec s cílem umožnit v budoucnu pro účely sdílení informací týkajících se boje proti terorismu s jinými členskými státy a příslušnými agenturami a orgány EU uplatňování přístupu „standardního sdílení informací“, který bude založený na platných právních předpisech, jimiž se řídí jakýkoli informační systém, a který zajistí, že výměna těchto informací bude zcela pravidelná a nebude k ní docházet pouze ve zvláštních případech, kdy je s ohledem na okolnosti nezbytné tyto informace zadržet, tedy zejména v případě, že by sdílení informací ohrozilo probíhající vyšetřování nebo bezpečnosti jednotlivých osob nebo bylo v rozporu se základními bezpečnostními zájmy dotčeného členského státu; vyzývá Komisi, aby shromažďovala údaje o zavádění stávajících povinností týkajících se standardního sdílení informací; |
| --- | --- |

65.

| 66. | vyzývá členské státy, aby dodržovaly své povinnosti podle směrnice o boji proti terorismu a rozhodnutí 2005/671/SVV, které je zavazují k tomu, aby si příslušné informace týkající se teroristických trestných činů vyměňovaly co nejdříve s příslušnými orgány jiných členských států; je toho názoru, že příslušné donucovací orgány by bez nutnosti jakékoli předchozí žádosti měly poskytnout příslušným orgánům jiných členských států informace a zpravodajské údaje v případě, že existují věcné důvody, na jejichž základě se lze domnívat, že tyto informace a zpravodajské údaje mohou pomoci při odhalování trestných činů a jejich předcházení nebo vyšetřování; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poukazuje na to, že stávající výjimky některých členských států z opatření v oblasti policejní a soudní spolupráce za účelem prevence, odhalování, vyšetřování a stíhání teroristických trestných činů a financování terorismu by mohly ohrozit rychlost a účinnost vyšetřování terorismu a mohou mít škodlivé účinky; vyzývá členské státy, aby tuto skutečnost měly na zřeteli a aby důkladně zvážily pro a proti využívání výjimek v této zásadní oblasti; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poukazuje na to že současná existence 28 různých právních režimů pro uchovávání údajů může být pro spolupráci a výměnu informací kontraproduktivní; naléhavě žádá Komisi, aby zvážila legislativní návrh týkající se uchovávání údajů, který bude respektovat zásadu účelového omezení, přiměřenosti a nezbytnosti, a zohlednila přitom potřeby příslušných orgánů a zvláštností oblasti boje proti terorismu, přičemž by se měla zabývat mj. problematikou nových forem komunikace, zavedením spolehlivých záruk pro uchovávání údajů u poskytovatelů služeb a pro přístup k údajům, které jsou podkladem pro vyšetřování trestných činů, možnostmi pseudonymizace, určením kategorií dat, která jsou z hlediska účinného boje proti terorismu a závažné trestné činnosti nejvýznamnější, zajištěním speciálně vyškolených pracovníků podléhajících zvláštnímu dohledu, kteří se budou zabývat přístupem k datům nebo zavedením pravidelného posuzování hrozeb pro stanovení doby, po jakou mají být údaje uchovávány; |
| --- | --- |

68.

Informační systémy

| 69. | naléhavě žádá členské státy, aby zajistily důsledné zavedení a kontrolu příslušných databází a informačních systémů prováděnou v plném souladu s jejich přístupovými právy stanovenými v příslušných právních základech a aby do nich všechny užitečné údaje vkládaly včas a dbaly přitom o dodržování požadavků na kvalitu příslušných informačních systémů; |
| --- | --- |

69.

| 70. | naléhavě žádá členské státy, aby zajistily, že relevantní informace dostupné na místní nebo regionální úrovni a v jejich databázích budou s využitím inteligentních technických řešení pokud možno automaticky nahrávány do vnitrostátních systémů a případně do příslušných evropských databází a zamezily tak tomu, aby se informace v důsledku vzájemné oddělenosti jednotlivých jurisdikcí ztrácely, přičemž by měly zajistit dodržení evropských norem kvality, bezpečnosti a ochrany údajů; |
| --- | --- |

70.

| 71. | vyzývá členské státy, aby v co největší možné míře využívaly všechny kategorie odkazů a prováděly všechny vyhledávací kombinace, které poskytuje Schengenský informační systém (SIS), a aby centrálám SIRENE zajistily odpovídající úroveň personálního obsazení a dostatečnou technickou podporu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | vítá revizi Schengenského informačního systému II (SIS II), která donucovacím orgánům ukládá povinnost registrovat i kontroly zaměřené na cíl evidovaný v systému SIS II a stanoví jednotný způsob používání systému SIS II v souvislosti s terorismem; vyzývá členské státy, aby zajistily, že informace související s teroristickými trestnými činy budou důsledně a systematicky ukládány v rámci evropských systémů a platforem, zejména pokud jde o záznam podle článku 36 nařízení SIS II, a pokud možno též synchronizovány zavedením jednotného třístupňového modelu sdílení informací umožněného optimálním a důsledným využíváním údajů systému SIS a Europolu; vítá nový druh záznamu podle článku 36 nařízení o SIS II, označovaný jako „vyšetřovací kontrola“, a novou povinnost centrály SIRENE okamžitě odpovídat v případě záznamu souvisejícího s terorismem; vyzývá rovněž Komisi, aby s aktivním zapojením odborníků z členských států a po dohodě s nimi stanovila osvědčené postupy, pokud jde o činnosti navazující na pozitivní nález týkající se osob podílejících se na terorismu nebo činnostech s terorismem souvisejících podle článku 36; |
| --- | --- |

72.

| 73. | vyzývá Komisi, aby zavedla mechanismus výměny informací po nalezení shody, který by umožnil všem, nebo přinejmenším dotčeným členským státům, aby byly informovány o nalezených shodách vyplývajících z pohybu osob zapojených do terorismu nebo do činností s terorismem spojených; zdůrazňuje potřebu mapování cestovních pohybů zahraničních teroristických bojovníků, navrátilců a osob podílejících se na teroristických činnostech na základě pozitivních nálezů v SIS s cílem získat jasný a komplexní obraz, který se může stát východiskem pro přijetí dalších opatření; |
| --- | --- |

73.

| 74. | vyzývá Komisi, aby posoudila, za jakých okolností mohou mít vnitrostátní zpravodajské služby přímý přístup do příslušných informačních systémů EU, zejména do systému SIS v jeho nově upraveném právním režimu, aby nevznikly nové mezery v oblasti bezpečnosti a výměny informací; |
| --- | --- |

74.

| 75. | vítá zavedení centrálního automatizovaného systému pro identifikaci otisků prstů (AFIS) v rámci SIS, který umožní koncovým uživatelům vyhledávat v SIS na základě údajů o otiscích prstů; vyzývá k zavedení systému do roku 2019; naléhavě žádá všechny členské státy, aby okamžitě zavedly funkce systému AFIS Schengenského informačního systému; konstatuje, že navzdory právnímu základu SIS II umožňujícímu uchovávání otisků prstů byl tento biometrický údaj zatím používán pouze pro potvrzení totožnosti osoby po předchozím ověření jejího jména nebo data narození; domnívá se, že identifikace založená jen na otiscích prstů by přinesla významnou přidanou hodnotu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | vyzývá členské státy, aby svým příslušným orgánům odpovědným za boj proti terorismu zajistily přístup do VIS a aby se pro tento přístup využíval zjednodušený postup; |
| --- | --- |

76.

| 77. | vítá vytvoření evropského systému pro cestovní informace a povolení (ETIAS), který se bude vztahovat na státní příslušníky třetích zemí bez vízové povinnosti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | vyzývá Komisi, aby navrhla právní předpisy zavádějící jeden centralizovaný systém ECRIS umožňující výměnu informací z trestních rejstříků týkajících se jak státních příslušníků EU, tak státních příslušníků třetích zemí; |
| --- | --- |

78.

| 79. | žádá, aby se na soukromá letadla vztahovala směrnice EU o jmenné evidenci cestujících (PNR) a aby letečtí dopravci byli povinni shromažďovat údaje PNR; vyzývá Komisi, aby vyhodnotila bezpečnostní postupy přijaté na letištích všech druhů včetně menších letišť v členských státech EU; |
| --- | --- |

79.

| 80. | naléhavě vyzývá všechny členské státy, aby bezodkladně a plně provedly směrnici o jmenné evidenci cestujících (PNR), a vyzývá Komisi, aby proti členským státům, které tak dosud neučinily, co nejdříve zahájila řízení pro porušení povinnosti; vyzývá členské státy, aby propojily své složky pro informace o cestujících (PIU) a usnadnily tak výměnu údajů jmenné evidence cestujících (PNR); vyzývá Komisi, aby navrhla technologická řešení umožňující, aby výměna údajů jmenné evidence cestujících (PNR) a jejich včleňování do jiných systémů byly díky automatickému zpracování žádostí z jedné složky pro informace o cestujících (PIU) do druhé méně náročné, pokud jde o čas a lidské zdroje; podporuje proto projekty, jako je nizozemský projekt ISF zaměřený na rozvoj PIU.net na základě již existující sítě FIU.net; žádá Komisi, aby společně s Europolem podpořila vypracování společných pravidel cílového výběru a pravidel posuzování rizik, která budou muset členské státy uplatňovat; |
| --- | --- |

80.

| 81. | vyzývá členské státy, aby zřizovaly víceoborové jednotky zahrnující pracovníky celních, donucovacích a zpravodajských orgánů, aby příslušné orgány lépe sdílely informace; |
| --- | --- |

81.

| 82. | konstatuje, že lhůta pro provedení prümských rozhodnutí (19) ze dne 23. června 2008 uplynula dne 26. srpna 2011, a že dokonce ani dnes nejsou tato rozhodnutí ve všech členských státech plně provedena; tyto členské státy proto vyzývá, aby konečně splnily své povinnosti vyplývající z právních předpisů EU a prümská rozhodnutí plně provedly a aby v zájmu posílení prümské sítě aktualizovaly své vnitrostátní systémy zpracování informací tak, aby odpovídaly moderním informačním technologiím; naléhavě žádá Komisi a Radu, aby za účelem efektivnějšího propojení vnitrostátních systémů prümská rozhodnutí z roku 2008 modernizovaly a aktualizovaly; |
| --- | --- |

82.

Interoperabilita

| 83. | vítá navrhovaná nařízení o interoperabilitě; vyzývá Komisi, aby posoudila potenciál a případnou přidanou hodnotu dalších informačních systémů, o jejichž interoperabilitu by bylo možné do budoucna usilovat, a aby podala Evropskému parlamentu příslušnou zprávu; je přesvědčen, že interoperabilita je přínosná pro shromažďování všech relevantních a nezbytných informací; zdůrazňuje, že takové řešení musí najít rovnováhu mezi oprávněnými potřebami orgánů na včasné, účinné a relevantní informace v plném souladu s jejich přístupovými právy a účelovým omezením podle platných právních základů a základními právy subjektů údajů; |
| --- | --- |

83.

| 84. | zdůrazňuje, že je třeba zavést službu pro porovnávání biometrických údajů umožňující zaslání dotazu ohledně biometrických údajů do více informačních systémů EU a přispívat tak k boji proti podvodnému zneužívání totožnosti a zamezit používání různých totožností; zdůrazňuje, že do příslušných databází by se měly vkládat biometrické údaje; zdůrazňuje rovněž potřebu neustále zlepšovat schopnost rozpoznat nesprávně použité pravé, částečně padělané nebo zcela padělané dokumenty používané pro osobní identifikaci; |
| --- | --- |

84.

| 85. | naléhavě žádá, aby byla v úzké spolupráci s agenturou eu-LISA okamžitě zahájena práce na dalším vývoji standardu UMF, aby se zajistilo, že tento standard bude splňovat potřeby budoucích interoperabilních informačních systémů a bude moci být součástí koordinovaných kroků ke zlepšení kvality dat v rozsáhlých informačních systémech; |
| --- | --- |

85.

| 86. | vyzývá k vytyčení harmonizovaných minimálních norem kvality pro vstupní údaje, které by měly být podle kritérií evropského acquis na ochranu údajů zavedeny na úrovni EU a uplatňovány v systémech informačních technologií, aby se zajistila důsledná kvalita jejich údajů; naléhavě vyzývá agenturu eu-LISA, aby stanovila společné ukazatele a kontroly a vyvinula schopnost ústředního sledování kvality údajů pro všechny systémy spadající do její působnosti; dále doporučuje, aby v případě, že agentura eu-LISA ve svých zprávách o kvalitě určených pro členské státy zjistí nesrovnalosti, byl dotyčný členský stát povinen údaje opravit, nebo zdůvodnit nedostatečné opravy; |
| --- | --- |

86.

| 87. | kritizuje nedostatek odpovídajících prostředků a personálního obsazení agentury eu-LISA s ohledem na neustálé zvyšování její odpovědnosti; žádá, aby byla agentura eu-LISA posílena o dodatečné kapacity a zdroje potřebné pro účinné plnění nových úkolů a aby se to odrazilo v novém víceletém finančním rámci; |
| --- | --- |

87.

Spolupráce a výměna informací v rámci členských států a mezi nimi

| 88. | vyzývá členské státy, které tak dosud neučinily, aby vytvořily vnitrostátní střediska pro shromažďování informací souvisejících s bojem proti terorismu nebo koordinační jednotky a koordinované databáze, které budou shromažďovat operativní a jiné informace týkající se terorismu od všech příslušných vnitrostátních orgánů; domnívá se také, že předpokladem pro ucelenou národní bezpečnostní politiku je aktivní místní a případně regionální politika; vyzývá členské státy, aby v tomto ohledu sdílely osvědčené postupy, například po způsobu belgických „Lokale integrale veiligheidscellen“, které umožní, aby subjekty občanské společnosti, jako jsou sociální služby, místní správa a místní politici v rámci společných diskusí, do nichž budou moci díky zachovávání sdíleného profesního tajemství přispívat také subjekty s povinností zachovávat profesní tajemství, jednali o veškerých příznacích radikalizace; |
| --- | --- |

88.

| 89. | vyzývá členské státy, aby prozkoumaly nové přístupy k posílení spolupráce a výměny informací mezi donucovacími a zpravodajskými službami na vnitrostátní úrovni, které zachovají nezbytnost oddělenost prosazování práva a zpravodajské činnosti, požadované zásady vlastnictví informací a ochrany zdrojů, jakož i zásady týkající se přípustnosti důkazů v trestním řízení; |
| --- | --- |

89.

| 90. | vyzývá členské státy, aby na základě osvědčených postupů posílily spolupráci v jednotlivých případech a výměnu informací mezi státním zastupitelstvím a zpravodajskými službami v trestním vyšetřování souvisejícím s terorismem; |
| --- | --- |

90.

| 91. | doporučuje členským státům, aby v rámci pokynů nebo nebo prostřednictvím legislativních opatření stanovily, kdy je přípustná výměna informací policejních a zpravodajských služeb s příslušnými orgány jiných členských států a agentur EU, přičemž se domnívá, že sladění vnitrostátních norem týkajících se této otázky by přispělo k celoevropskému řešení otázky, kdy tyto informace mohou být použity a sdíleny; |
| --- | --- |

91.

| 92. | vyzývá členské státy, aby zajistily, že zpravodajské informace poskytované v rámci právního nebo politického hodnocení, kontroly, postupu nebo soudního řízení budou poskytovány se zvláštním stupněm ochrany, a aby zajistily zachování důvěrnosti a integrity zpravodajských zdrojů a úředníků, aby nedošlo k ohrožení práce a bezpečnosti zdrojů, informátorů a zaměstnanců zpravodajských služeb; |
| --- | --- |

92.

| 93. | vyzývá k vytvoření společné zpravodajské akademie EU se společnými normami, aby se spojily zdroje a rozvíjely se synergie, důvěra a společná zpravodajská kultura; |
| --- | --- |

93.

| 94. | doporučuje, aby se členské státy zabývaly otázkou, jak zlepšit koordinaci a spolupráci mezi zpravodajskými službami a donucovacími orgány na úrovni EU, například tím, že budou na zasedání společného styčného týmu pro boj proti terorismu (CTJLT) v Europolu vysílat kromě pracovníků donucovacích orgánů i zpravodajské odborníky; vyzývá Komisi, aby zvýšila podporu společného styčného týmu pro boj proti terorismu, včetně náležitého financování; |
| --- | --- |

94.

| 95. | vyzývá členské státy, aby optimalizovaly součinnost v rámci Protiteroristické skupiny (CTG), aby ji ještě více posílily jako společnou platformu spolupráce a komunikace mezi vnitrostátními zpravodajskými službami a aby poskytly odpovídající finanční prostředky; vítá zřízení poradního sboru Protiteroristické skupiny (CTG), který má přispět k větší viditelnosti a transparentnosti, zajišťovat veřejnou komunikaci v rámci vztahů mezi Protiteroristickou skupinou a příslušnými orgány a institucemi EU a zaručit průběžné informování Evropského parlamentu; |
| --- | --- |

95.

| 96. | žádá členské státy, aby naplánovaly pravidelná setkání mezi soudci a zástupci zpravodajských a donucovacích orgánů, aby tito mohli sdílet poznatky o situaci a vyšetřovacím nebo technickém vývoji v oblasti boje proti terorismu a aby soudci mohli získat ucelený přehled o své jurisdikcí a měli možnost další odborné přípravy; |
| --- | --- |

96.

| 97. | vyzývá členské státy, aby dále rozvíjely vzájemnou přeshraniční policejní spolupráci, a to společným posuzováním hrozeb, společnou analýzou rizik a společnými hlídkami; |
| --- | --- |

97.

| 98. | vyzývá členské státy a evropské zainteresované strany, aby i nadále poskytovaly dostatečné operační kapacity a posilovaly co nejefektivnější spolupráci v oblasti boje proti terorismu a vnitřní bezpečnosti EU a vyčlenily za tímto účelem i odpovídající rozpočtové prostředky, a umožnily tak zachovat národní bezpečnostní kulturu, která bude připravena ve střednědobém horizontu této hrozbě čelit; |
| --- | --- |

98.

| 99. | vítá Pokyny Evropské rady (článek 50) týkající se rámce pro budoucí vztahy mezi EU a Spojeným královstvím ze dne 23. března 2018, v nichž vyjadřuje „odhodlání v budoucnu spolupracovat v co nejtěsnějším partnerství se Spojeným královstvím [...], zejména v boji proti terorismu a mezinárodní trestné činnosti [...]“; domnívá se, že zcela zásadním úkolem je zajistit v období po brexitu pokračování vzájemné spolupráce a výměny informací v oblasti bezpečnosti mezi EU a Spojeným královstvím; |
| --- | --- |

99.

| 100. | oceňuje těsnou profesionální spolupráci mezi evropskými zeměmi v oblasti boje proti terorismu a případně též se zahraničními protiteroristickými orgány a vyzývá k jejímu dalšímu posílení prostřednictvím operačních misí, analýzy údajů, rychlejší výměny zpravodajských informací a sdílení osvědčených postupů; |
| --- | --- |

100.

Spolupráce a výměna informací s agenturami EU

| 101. | vyzývá k systematičtější spolupráci mezi agenturami SVV, které se věnují boji proti terorismu, s cílem rozvíjet společné přístupy a synergie vzhledem k rostoucí úloze agentur na tomto poli; je přesvědčen, že pravidelná společná zasedání všech klíčových agentur by mohla dále rozvíjet společnou práci na tomto poli a zvýšit součinnost se styčnými důstojníky v delegacích; |
| --- | --- |

101.

| 102. | vyzývá členské státy, aby zvýšily počet vyslaných národních odborníků se zkušenostmi s bojem proti terorismu do agentur s cílem zajistit zástupce, kteří budou informovat o potřebách členských států, a umožnit agenturám, aby v rámci svých mandátů získaly potřebné odborné znalosti v této oblasti; |
| --- | --- |

102.

| 103. | žádá, aby se Europol stal skutečným centrem pro prosazování práva, výměnu informací a spolupráci v oblasti boje proti terorismu v EU; vyzývá Komisi, aby tento proces pečlivě sledovat a posoudila potřebu případné legislativní úpravy; |
| --- | --- |

103.

| 104. | vyzývá Europol, aby plně využil svých stávajících práv na přístup k SIS, VIS a Eurodacu za účelem posílení interoperability, při respektování právních předpisů v oblasti základních práv a ochrany údajů; |
| --- | --- |

104.

| 105. | vyzývá Europol, aby zajistil včasnou dostupnost systému QUEST členským státům za účelem zvýšení interoperability; |
| --- | --- |

105.

| 106. | žádá, aby byly pro Europol a Eurojust zajištěny přiměřené finanční a personální zdroje, odpovídající jejich stále větší odpovědnosti a jejich zásadní úloze, pokud jde o posilování evropské spolupráce v oblasti prosazování práva a soudnictví a podporu boje proti terorismu; |
| --- | --- |

106.

| 107. | naléhavě vyzývá členské státy, aby zajistily plné využití kontaktů mezi Europolem a příslušnými orgány, pokud jde o teroristické trestné činy, majíce na zřeteli, že rychlost je v oblasti boje proti terorismu často zcela zásadní; vybízí členské státy, aby využívaly specialisty Europolu pracující na místě, neboť se tím zvyšuje důvěra a snižuje administrativní zátěž; vyzývá členské státy, aby svým donucovacím orgánům působícím (na jiné než spolkové nebo ústřední úrovni) v oblasti boje proti terorismu zajistily přímý přístup ke službám Europolu; |
| --- | --- |

107.

| 108. | vyzývá členské státy, aby vytvořily nezbytnou bezpečnou vnitrostátní komunikační infrastrukturu pro prosazování práva a podpořily přímé a decentralizované propojení služeb boje proti terorismu s aplikací SIENA a systémem EIS, neboť by se tím posílilo vyhledávání a křížové kontroly; |
| --- | --- |

108.

| 109. | naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby poskytly větší finanční a lidské zdroje, včetně vědců specializovaných na data a analytiků dat velkého objemu, pro vývoj technických řešení, která umožní zvládat velký objem analyzovaných údajů; žádá, aby byl Europol v rámci svého mandátu pověřen dalšími projekty v oblasti výzkumu a vývoje v této oblasti ve prospěch členských států; |
| --- | --- |

109.

| 110. | odmítá politiky směřující k masovému dohledu; vyzývá místo toho k „cílenému dohledu“ založenému na předchozím individuálním podezření, neboť by mohl lépe umožnit donucovacím a zpravodajským službám přístup ke konkrétním potřebným informacím, a proto by byl méně nákladný a účinnější; připomíná, že cílený dohled musí být kombinován s odpovídajícími zárukami za účelem ochrany základních práv včetně práva na soukromí, a zároveň musí sloužit účelům bezpečnosti; |
| --- | --- |

110.

| 111. | vyzývá členské státy, aby plně využívaly technická řešení pro zlepšení sdílení informací s Europolem, a to zejména automatizací procesu nahrávání údajů do informačního systému Europolu pro účely křížové kontroly, například pomocí zařízení pro vkládání dat (data loaders), která Europol vyvinul; |
| --- | --- |

111.

| 112. | vítá nové ustanovení v budoucím systému SIS II, které Europolu umožní získat informace o jakémkoli novém varování nebo jakémkoli zásahu souvisejícím s terorismem uvedeném v SIS, pokud to právní nebo provozní důvod nevyžaduje jinak; konstatuje, že tak bude možné provádět křížové kontroly, a bude-li to považováno za vhodné, i operativní nebo tematické analýzy, které umožní dosáhnout většího pokroku při mapování cestovních vzorců či analyzovat spojení, jichž lokalizovaná osoba či osoby mohou využít; vyzývá Komisi, aby tuto novou možnost co nejdříve zavedla; |
| --- | --- |

112.

| 113. | vyzývá Europol, aby zveřejnil výroční zprávu o množství a typu informací sdílených členskými státy v příslušných informačních systémech EU a s Europolem, která umožní určit nedostatky a podpoří výměnu informací; |
| --- | --- |

113.

| 114. | vyzývá Europol, aby co nejdříve umožnil plné využití biometrických funkcí, neboť možnost sdílet s Europolem ve větší míře biometrické informace je pro členské státy důležitá; |
| --- | --- |

114.

| 115. | zdůrazňuje, že zásadním nástrojem ochrany důvěrnosti komunikace a zajištění legitimních transakcí mezi spotřebiteli je šifrování komunikace mezi koncovými body za pomoci nejmodernějších technologií; vyzývá členské státy, aby zajistily spolupráci mezi všemi příslušnými zúčastněnými stranami s cílem zvýšit dešifrovací schopnosti příslušných orgánů a aby zajistily rovněž to, že dešifrovací schopnosti příslušných orgánů budou v souladu s normou týkající se trestního stíhání; vítá skutečnost, že Europol rozvíjí dešifrovací nástroje a odborné znalosti s cílem vytvořit středisko pro dešifrování informací zákonně získaných v trestním vyšetřování a poskytovat členským státům lepší podporu; konstatuje také, že Komise zvýšila rozpočet Europolu na rok 2018 o dalších 5 milionů EUR, aby posílila jeho kapacity v oblasti dešifrování informací tohoto druhu a umožnila vytvoření souboru nástrojů pro alternativní metody vyšetřování, které budou k dispozici členským státům; |
| --- | --- |

115.

| 116. | vítá Pařížskou deklaraci ze dne 5. listopadu 2018 o vytvoření evropského soudního rejstříku pro účely boje proti terorismu v rámci agentury Eurojust; požaduje, aby tento rejstřík byl v rámci agentury Eurojust na základě rozhodnutí Rady 2005/671/SVV ve znění pozměněném směrnicí (EU) 2017/541 o boji proti terorismu (20) bezodkladně vytvořen, a aby k tomu účelu byly zajištěny odpovídající finanční a lidské zdroje; |
| --- | --- |

116.

| 117. | vyzývá členské státy, aby Eurojust systematicky zapojovaly do svých vyšetřování a stíhání terorismu s přeshraničním rozměrem a efektivně využívaly jeho koordinačních nástrojů; |
| --- | --- |

117.

| 118. | domnívá se, že pro práci Europolu mohou být nápomocné operační dohody s třetími zeměmi, a bere na vědomí skutečnost, že Komise v současné době jedná o operačních dohodách s osmi zeměmi v regionu Blízkého východu a severní Afriky; požaduje opětovné projednání operačních dohod s obzvlášť blízkými partnery, jako jsou země ESVO; |
| --- | --- |

118.

| 119. | vyzývá Eurojust, aby pokračoval v rozšiřování své sítě kontaktních míst ve třetích zemích, a podporuje vyslání více styčných zástupců Eurojustu, například ze zemí západního Balkánu; |
| --- | --- |

119.

| 120. | je znepokojen oznámeními Interpolu, zejména červenými oznámeními vydanými některými třetími zeměmi, které je používají pro politické účely, a tím podkopávají mezinárodní spolupráci v boji proti terorismu; |
| --- | --- |

120.

| 121. | zdůrazňuje, že je třeba zvýšit finanční prostředky pro CEPOL a posílit vývoj a poskytování odborného vzdělávání v oblasti inovativní kybernetiky; |
| --- | --- |

121.

| 122. | vyzývá agenturu CEPOL, aby pokračovala ve vytváření vzdělávacích programů na základě příručky SIRENE a katalogu osvědčených postupů pro koncové uživatele SIS, a to na téma osob zapojených do terorismu nebo teroristických činností, včetně zahraničních teroristických bojovníků, kteří mají záznam v SIS; |
| --- | --- |

122.

| 123. | vyzývá k pokračující výměně strategických informací o protiteroristických opatřeních mezi vnitrostátními bezpečnostními službami a orgány EU prostřednictvím EU INTCEN; vyzývá členské státy, aby dále podporovaly sdílení zpravodajských informací prostřednictvím centra EU INTCEN a aby jeho činnost optimalizovaly s cílem zvýšit jeho efektivnost v boji proti terorismu; |
| --- | --- |

123.

Vzájemné uznávání a vzájemná právní pomoc

| 124. | očekává, že členské státy budou dále vzdělávat a školit soudní zaměstnance ve věci evropského vyšetřovacího příkazu, aby bylo zajištěno jeho komplexní uplatňování; |
| --- | --- |

124.

| 125. | vyzývá k využívání společných vyšetřovacích týmů (SVT) v případě teroristických útoků; je přesvědčen, že SVT zvyšují účinnost spolupráce a vyšetřování přeshraničních trestných činů; dále vyzývá k účasti Europolu a Eurojustu v těchto SVT, neboť se tak lépe využijí zdroje a schopnosti poskytované agenturami EU; žádá, aby těmto SVT bylo zajištěno lepší a snadno dostupné financování; vyzývá rovněž k vytvoření zvláštního programu „Erasmus pro policejní důstojníky“ v terénu, nejlépe pro nižší důstojníky, kteří by v jeho rámci byli motivováni k tomu, aby se alespoň jednou během své profesní dráhy zapojili do společných vyšetřovacích týmů v jiných členských státech EU, a kteří by, ač sami nutně nemají zkušenosti se spoluprací se svými protějšky v jiných členských státech, mohli získat další zkušenosti a seznámit se s osvědčenými postupy, umožňujícími bojovat proti přeshraniční trestné činnosti účinnějším způsobem; podporuje rozšíření tohoto programu v budoucnu i na další bezpečnostní a vězeňské pracovníky; |
| --- | --- |

125.

| 126. | vyzývá členské státy, aby plně využívaly odborné znalosti a nástroje, které nabízí Eurojust a Evropská justiční síť (EJS), zejména při poskytování praktických a právních informací a podpory, pokud jde o žádosti o vzájemnou právní pomoc a vzájemné uznávání, koordinaci vyšetřování a trestního stíhání, rozhodování o nejvhodnější příslušnosti ke stíhání nebo koordinaci zabavování a konfiskace majetku; |
| --- | --- |

126.

| 127. | vyzývá poskytovatele internetových služeb a komunikační platformy, aby účinně prováděli soudní rozhodnutí v oblasti boje proti terorismu; vyzývá Komisi, aby přezkoumala možnost legislativního návrhu, který ukládá komunikačním platformám na trhu EU povinnost spolupracovat v otázkách šifrované komunikace, pokud v tomto smyslu existuje soudní rozhodnutí; připomíná, že tato spolupráce by neměla by oslabit bezpečnost jejich sítí a služeb, například vytvářením nebo usnadněním „zadních vrátek“ (backdoors); |
| --- | --- |

127.

Vnější hranice

| 128. | naléhavě žádá členské státy, aby na všech hraničních přechodech investovaly do modernizace IKT vybavení a umožnily tak řádné kontroly za pomoci všech příslušných databází; žádá Komisi, aby po konzultaci s agenturou eu-LISA stanovila referenční úroveň pro technické normy takového IKT vybavení; domnívá se, že práce na návrzích interoperability informačních systémů by měla být brána jako příležitost ke zlepšení a částečné harmonizaci vnitrostátních informačních systémů a vnitrostátní infrastruktury na hraničních přechodech; vítá návrh Komise na posílení podpory členským státům při zajišťování společných vnějších hranic EU tím, že se v příštím víceletém finančním rámci na období 2021–2027 nejméně ztrojnásobí rozpočet pro Fond pro integrovanou správu hranic; |
| --- | --- |

128.

| 129. | vítá přijetí nedávných reforem realizovaných za účelem posílení vnějších hranic EU na úrovni EU, včetně přijetí systému vstupu/výstupu (EES), evropského systému pro cestovní informace a povolení (ETIAS) a reformy Schengenského informačního systému (SIS); vyzývá členské státy, aby tato opatření urychleně a v plném rozsahu provedly a aby ve spolupráci s agenturou Europol podporovaly a doplňovaly seznam sledovaných osob evropského systému pro cestovní informace a povolení (ETIAS) a vízového informačního systému (VIS); žádá Komisi, aby pečlivě sledovala provádění nového nařízení (EU) 2017/458, které stanoví systematické kontroly všech osob, které překračují vnější hranice, a zejména použití výjimky ze systematických kontrol; |
| --- | --- |

129.

| 130. | vyzývá členské státy, aby zajistily soulad mezi svým řízením hranic a koncepcí integrované správy hranic (IBM); zdůrazňuje, že je nezbytné zajistit plné provádění strategie integrované správy hranic (IBM) na evropské a vnitrostátní úrovni, a posílit tak řízení vnějších hranic; |
| --- | --- |

130.

| 131. | vítá návrh Komise, aby byly informace o dlouhodobých vízech a povoleních k pobytu státních příslušníků třetích zemí včetně biometrických údajů zahrnuty do vízového informačního systému (VIS); |
| --- | --- |

131.

| 132. | naléhavě žádá členské státy, aby upustily od prodeje povolení k pobytu a státní příslušnosti v rámci režimů „zlatých víz“ a investičních programů, protože tento postup je zatížen vysokým rizikem korupce, zneužívání a nežádoucího využívání schengenského prostoru pro účely páchání trestné činnosti; žádá Komisi, aby přísně a rychle požadovala od členských států veškeré relevantní údaje a kontroly, které zajistí integritu a bezpečnost schengenského systému; |
| --- | --- |

132.

| 133. | vybízí Komisi, aby pokračovala ve vyjednávání se třetími zeměmi o návratu a zpětném přebírání osob a aby zhodnotila, zda směrnice o navracení (směrnice 2008/115/ES) poskytuje přiměřený právní rámec pro navracení násilných extremistů, kteří využívají právní předpisy členských států ke sledování svých teroristických cílů a představují jasné riziko z hlediska veřejné bezpečnosti; |
| --- | --- |

133.

| 134. | vybízí členské státy, aby používaly revidovaný mechanismus pro pozastavení zrušení vízové povinnosti a účinně oznamovaly okolnosti, které by mohly vést k pozastavení zrušení vízové povinnosti třetí země, jako je podstatné zvýšení rizika pro veřejný pořádek nebo vnitřní bezpečnost; |
| --- | --- |

134.

| 135. | vyzývá Komisi, aby vypracovala hodnocení možností a příslušných dopadů případného legislativního návrhu, který by provozovatelům letišť, mezinárodní autobusové dopravy nebo vysokorychlostních vlaků ukládal povinnost provádět při nástupu cestujících kontroly shody, aby bylo zajištěno, že totožnost uvedená na přepravním dokladu odpovídá průkazu totožnosti nebo cestovnímu pasu, který má cestující u sebe; zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby dopravci nebyli pověřeni žádnými úkoly, které spadají do výhradní pravomoci policejních orgánů, jako jsou řádné kontroly totožnosti nebo ověřování pravosti osobních nebo cestovních dokladů; |
| --- | --- |

135.

Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž (Frontex)

| 136. | vyzývá spolutvůrce právních předpisů, aby zvážili, zda agentuře Frontex neposkytnou zvláštní mandát pro zpracování operativních osobních údajů, který by odpovídal její operativní úloze, včetně prevence a odhalování přeshraniční trestné činnosti a terorismu na vnějších hranicích EU; domnívá se, že takový mandát by měl umožnit nezbytné bezpečnostní záruky i s třetími zeměmi; |
| --- | --- |

136.

| 137. | konstatuje, že podezřelé osoby, jejichž osobní údaje předtím zpracovala agentura Frontex, zmizí v analytickém systému po 90 dnech a stanou se z nich opět neznámé nebo nové podezřelé osoby; požaduje proto, aby doba uchovávání osobních údajů spravovaných agenturou Frontex byla v případě osob podezřelých z přeshraniční trestné činnosti a terorismu prodloužena na tři roky, což odpovídá době uchování osobních údajů v agenturách Europol a Eurojust; |
| --- | --- |

137.

| 138. | domnívá se, že je důležité, aby měl Frontex přístup ke všem příslušným databázím a informačním systémům, zejména SIS, ale také k systému EES, VIS, Eurodac a k informačnímu systému Europolu, nejen pro potřeby práce týmů pro správu hranic, ale také pro analytické účely spojené s novými jevy na vnějších hranicích nebo se změnami pohybu nebo modu operandi na hranicích; |
| --- | --- |

138.

| 139. | vyzývá spolutvůrce právních předpisů, aby agentuře Frontex uložili jako povinnost sdílet s členskými státy naléhavé informace; |
| --- | --- |

139.

| 140. | naléhavě vyzývá členské státy a orgány EU, jako jsou Europol a EU INTCEN, aby pravidelně předkládaly agentuře Frontex strategické informace o boji proti terorismu, která mají pohraniční rozměr, a aby prošetřily, zda by automatizovaná výměna důležitých (základních) informací pocházejících z vnitrostátních vyšetřování incidentů a protiprávních aktivit na hraničních přechodech a z nedovolených vstupů a výstupů s agenturou Frontex a používání inteligentních systémů IKT nemohly přinést přidanou hodnotu při vytváření uceleného přehledu situace, a to i s přihlédnutím k velikosti lidské pracovní síly, kterou by analýza údajů vyžadovala; domnívá se, že tyto informace by měly zahrnovat i zpětnou vazbu po provedení bezpečnostních kontrol ve druhé linii a informace týkajících se padělání dokladů; |
| --- | --- |

140.

| 141. | vybízí agenturu Frontex, aby vypracovala programy školení a poskytovala školicí kursy určené příslušníkům pohraniční stráže a zaměřené na posílení kontrol na vnějších hranicích za použití příslušných databází a na podporu uplatňování společných ukazatelů rizik; |
| --- | --- |

141.

Informace z bojiště

| 142. | vítá účast Europolu v útvaru pro vymáhání práva při operaci Gallant Phoenix (OGP) pod vedením USA v Jordánsku, kdy Europol zpracovává informace získané z bojiště (a pokud je to možné, pomáhá zjišťovat totožnost obětí) a sdílí je pomocí zavedených kanálů a postupů prostřednictvím národních jednotek Europolu s donucovacími orgány členských států; žádá, aby Europol měl přístup ke všem informacím OGP; |
| --- | --- |

142.

| 143. | vybízí všechny příslušné subjekty, aby rozvíjely přístupy, které v zákonem stanovených mezích a s nezbytnými bezpečnostními zárukami, jako je ochrana zdrojů, umožní přenos informací z bojiště a jejich sdílení s civilní sférou a vkládaly tyto informace do příslušných databází tak, aby tyto informace byly včas dostupné pro účely pohraničních kontrol na vnějších hranicích EU; žádá rovněž, aby tyto informace byly sdíleny pro účely vyšetřování a trestního stíhání; |
| --- | --- |

143.

Operace Sophia

| 144. | vítá pilotní projekt vytvoření útvaru pro informování o trestné činnosti v rámci operace EUNAVFOR MED Sophia složeného ze zaměstnanců příslušných donucovacích orgánů členských států a agentury Frontex a Europol, jehož cílem je zlepšit sdílení informací mezi těmito orgány; |
| --- | --- |

144.

Financování terorismu

| 145. | vítá legislativní opatření, která byla nedávno přijata na evropské úrovni v rámci boje proti financování terorismu; vybízí členské státy, aby provedly všechny evropské směrnice proti praní peněz v celém jejich rozsahu a plně uplatňovaly všechny evropské nástroje týkající se boje proti praní peněz a financování terorismu; vyzývá Komisi, aby zajistila, že tyto nástroje budou řádně provedeny v právu členských států a že budou náležitě fungovat; |
| --- | --- |

145.

| 146. | vybízí členské státy a třetí země, aby plně, účinně a bezodkladně provedly závěry konference „No money for terror“ konané v dubnu 2018 v Paříži, doporučení Finančního akčního výboru (FATF) a Mezinárodní normy boje proti praní peněz a financování terorismu a šíření zbraní přijaté výborem FATF v únoru 2012 (tzv. revidovaná doporučení FATF); vyzývá Komisi a členské státy, aby formou technické pomoci a výměnou osvědčených postupů podpořily provádění těchto doporučení ve třetích zemích; |
| --- | --- |

146.

| 147. | vyzývá členské státy, které dosud neratifikovaly Úmluva Rady Evropy o praní, vyhledávání, zadržování a konfiskaci výnosů ze zločinu a o financování terorismu, aby ji ratifikovaly a provedly ve svém vnitrostátním právu; |
| --- | --- |

147.

| 148. | vítá Komisí předloženou metodiku týkající se vysoce rizikových třetích zemí, které představují hrozbu pro finanční systém EU; vyzývá Komisi, aby tuto metodiku uplatňovala a zejména aby na základě nezávislého, objektivního a transparentního posouzení sestavila evropský seznam zemí s vysokým rizikem praní peněz a aby toto posouzení provedla co nejdříve; |
| --- | --- |

148.

| 149. | vyzývá členské státy, aby prostřednictvím SVT vytvářených v součinnost s Europolem zintenzivnily sledování organizací podezřelých z nelegálního obchodování, pašování, padělání a podvodů; |
| --- | --- |

149.

| 150. | je velmi znepokojen rozsahem nelegálních trhů s tabákem v EU, jejichž výnosy lze využít k financování terorismu, a to i prostřednictvím podvodů v oblasti spotřebních daní; vybízí členské státy, aby zvážily ratifikaci a provádění protokolu o odstranění nezákonného obchodu s tabákovými výrobky k Rámcové úmluvě WHO o kontrole tabáku; |
| --- | --- |

150.

| 151. | vítá návrh nařízení o dovozu kulturních statků; vyzývá Komisi, aby navrhla právní předpisy na vytvoření odolného systému sledovatelnosti pro umělecké a starožitné předměty, které vstupují na trh EU, zejména pokud se jedná o předměty, které pocházejí ze zemí zasažených konfliktem nebo vysoce rizikových zemí takto uvedených na seznamu Komise nebo od organizací, skupin či jednotlivců zařazených na seznam teroristických organizací vedený EU; domnívá se, že na podporu této iniciativy by mělo být zavedeno jednotné povolení, bez něhož by obchodování s těmito položkami bylo nezákonné, a pasu vydávaného pro vývoz každé jednotlivé položky; domnívá se, že by měly být vyvinuty digitální nástroje umožňující ověřování pravosti předmětných dokladů; konstatuje, že obchodníci s uměním by měli systematicky aktualizovat úplný seznam starožitných předmětů určených k prodeji; |
| --- | --- |

151.

| 152. | vyzývá členské státy, aby zavedly povinnost pro společnosti zabývající se obchodem s uměním a skladováním starožitných předmětů (tzv. svobodným přístavům) oznamovat veškeré podezřelé transakce a aby proti vlastníkům společností zabývajících se obchodem s uměleckými a starožitnými předměty a jejich skladováním, kteří se podílejí na nedovoleném obchodování se zbožím tohoto druhu, uplatňovaly účinné, přiměřené a odrazující sankce, v případě potřeby včetně trestních sankcí; |
| --- | --- |

152.

| 153. | vítá přijetí nových pravidel týkajících se kontroly peněžní hotovosti vstupující do Unie nebo ji opouštějící (21) a vyzývá k jejich rychlému zavedení; vyzývá Komisi, aby vyhodnotila, zda by do rozsahu působnosti tohoto nařízení neměla být zahrnuta další aktiva, zda postup zveřejňování informací o peněžní hotovosti bez doprovodu vlastníka plní svůj účel a zda by v budoucnu neměla být prahová hodnota peněžní hotovosti bez doprovodu vlastníka přezkoumána; |
| --- | --- |

153.

| 154. | vyzývá členské státy, aby ve větší míře spolupracovaly s AP FURTUM Europolu a v souladu s požadavkem rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2347(2017) ze dne 24. března 2017 poskytly celním a donucovacím orgánům a státním zastupitelstvím specializované pracovníky a zajistily jim účinné nástroje a odpovídající školení ve spolupráci s WCO a Interpolem; |
| --- | --- |

154.

| 155. | vyzývá Komisi, aby společně s členskými státy a mezinárodními partnery vyvinula způsoby, jak v rámci policejních nebo soudních vyšetřování cíleně sledovat finanční toky a identifikovat uživatele, kteří používají elektronické peněženky, virtuální měny a předplacené karty, platformy skupinového financování a online platební systémy a mobilní platební systémy; vyzývá členské státy, aby regulovaly neformální systémy přenosu peněz (IVTS), přičemž zdůrazňuje, že cílem není zakročit proti tradičním neformálním peněžním převodům, ale proti nedovolenému obchodování, jehož součástí je organizovaná trestná činnost, terorismus či průmyslové/obchodní zisky plynoucí z praní peněz; vyzývá k zaměření pozornosti na virtuální měny a finanční technologie a k prozkoumání možnosti rozšíření sankce na osoby, které prostředky vybrané prostřednictvím sociálních médií zneužívají nebo využívají pro teroristické účely; vyzývá členské státy, aby u společností zabývajících se kryptoměnami podporovaly používání analytických nástrojů pro účely posuzování možné trestné činnosti v souvislosti s místem určení a adresami příjemců a aby zajistily, že tyto společnosti budou ve chvíli, kdy uživatelé převádějí kryptoměny do reálné měny, plně uplatňovaly právní předpisy proti praní peněz; |
| --- | --- |

155.

| 156. | vyzývá Komisi, aby předložila legislativní návrh vyžadující povinnou registraci a identifikaci při provádění finančních transakcí prostřednictvím firem zaměřených na peněžní převody; |
| --- | --- |

156.

| 157. | vyzývá Komisi, aby posoudila možnost regulace alternativních systémů peněžních převodů například zavedením povinné registrace nebo licenčního režimu pro zprostředkovatele a povinnosti jasného a přesného vedení záznamů; |
| --- | --- |

157.

| 158. | vyjadřuje znepokojení nad nedávnými zjištěními, že prostřednictvím některých bankovních institucí eurozóny se ve velkém měřítku praly peníze, které sloužily jako zdroj financování terorismu (22); vyzývá k vytvoření evropského systému sledování financování terorismu (TFTS), který se bude zaměřovat na transakce uskutečněné jednotlivci s vazbami na terorismus a jeho financování v rámci jednotné oblasti pro platby v eurech, který by zajistil by rovnováhu mezi bezpečností a svobodami jednotlivce; zdůrazňuje, že na tento vnitroevropský systém by se vztahovaly evropské normy ochrany údajů; |
| --- | --- |

158.

| 159. | naléhavě žádá, aby mezi povinnými subjekty, finančními zpravodajskými jednotkami a příslušnými orgány byla zajištěna lepší spolupráce a výměna informací v oblasti financování terorismu; vyzývá členské státy, aby v zájmu účinného boje proti financování terorismu zajistily, že jejich jednotky finančního zpravodajství bez ohledu na jejich typ budou mít neomezený přístup k finančním informacím; požaduje větší harmonizaci statutu a fungování evropských finančních zpravodajských jednotek; vítá návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o stanovení pravidel usnadňujících používání finančních a dalších informací k prevenci, odhalování, vyšetřování či stíhání určitých trestných činů (23); požaduje lepší a rozsáhlejší výměnu informací a spolupráci mezi Europolem, Eurojustem a třetími zeměmi, pokud jde o financování terorismu; požaduje rychlé přijetí návrhu směrnice o přístupu donucovacích orgánů k finančním informacím a výměně informací mezi finančními zpravodajskými jednotkami; |
| --- | --- |

159.

| 160. | naléhavě žádá členské státy, aby vnitrostátním finančním zpravodajským jednotkám přidělily více zdrojů; vyzývá členské státy, aby lépe využívaly neformální síť evropských jednotek finančních informací (FIU.net) a prostřednictvím Europolu dále rozvíjely kapacity této sítě, tak aby při respektování autonomie a nezávislosti finančních zpravodajských jednotek bylo možné využívat veškerý její potenciál, překonat stávající potíže v oblasti spolupráce a usnadnit manuální zpracování bilaterálních žádostí; domnívá se, že v případě, že posílení sítě FIU.net se bude jevit jako nedostatečné, by měla být zřízena finanční zpravodajská jednotka EU, která by koordinovala finanční zpravodajské jednotky členských států, pomáhala jim a podporovala je v přeshraničních případech; |
| --- | --- |

160.

| 161. | zdůrazňuje, že je důležité zlepšit vzájemnou interakci a výměnu informací mezi vyšetřovacími orgány a soukromým sektorem, konkrétně povinnými subjekty podle směrnice o boji proti praní peněz a financování terorismu, a překonat tak nedostatky spojené s oddělenými a neúplnými informací v předložených zprávách o podezřelých transakcích; vyzývá Komisi a členské státy, aby v rámci bezpečných kanálů a v souladu s normami EU pro ochranu údajů vytvořily zvláštní fóra pro sdílení finančních informací, včetně informací o používání virtuální měny a včetně soukromého sektoru; poukazuje na důležitou úlohu, kterou by mohl v tomto ohledu hrát Europol; |
| --- | --- |

161.

| 162. | vyzývá k organizaci odborných školení pro donucovací a soudní orgány členských států o metodách a vývoji financování terorismu s cílem posílit schopnost členských států vyšetřovat nezákonné činnosti, a to i v oblasti virtuálních měn; zdůrazňuje, že toto úsilí by mělo vést k tomu, že v celé EU bude zajištěna standardní úroveň kompetentnosti v oblasti vymáhání práva, tak aby nedocházelo k tomu, že některé členské státy budou zaostávat; zdůrazňuje, že je důležité, aby v celoevropském měřítku byla posuzována rizika operací s virtuálními měnami a aby jednotlivá šetření byla koordinována tak, aby závěry těchto posouzení mohly být využita pro vypracování strategií krátkodobého, střednědobého a dlouhodobého přístupu regulačních a donucovacích orgánů; |
| --- | --- |

162.

| 163. | zdůrazňuje zásadní význam daňových a finančních zpravodajských informací v boji proti terorismu; vyjadřuje politování nad skutečností, že v některých členských státech patří agentury zabývající se bojem proti praní peněz a financování terorismu mezi nejméně financované zpravodajské služby; vyzývá členské státy, aby podstatně posílily své lidské a finanční zdroje určené na vyšetřování a prosazování práva a byly tak schopny bojovat proti daňovým únikům a daňovým podvodům, z jejichž výnosů může být financována trestná nebo teroristická činnost; |
| --- | --- |

163.

Ochrana kritické infrastruktury (CIP)

| 164. | vyzývá členské státy, které tak dosud neučinily, aby vytvořily vnitrostátní programy na ochranu kritické infrastruktury, jež budou řešit problémy, které Komise vyznačila ve svém sdělení z roku 2006 o Evropském programu na ochranu kritické infrastruktury (EPCIP), především problémy týkající se možných slabých míst; je přesvědčen, že program EPCIP by měl být revidován a aktualizován; |
| --- | --- |

164.

| 165. | připomíná, že součástí kritické infrastruktury v členských státech jsou rovněž citlivé údaje a systémy, které díky ní fungují, a měly by proto být náležitě chráněny před kybernetickými útoky (24); |
| --- | --- |

165.

| 166. | vítá akční plán Komise na podporu ochrany veřejných prostor a vyzývá členské státy, aby si v případě potřeby vzájemně vyměňovaly osvědčené postupy a vytvářely sítě spolupráce mezi subjekty veřejného a soukromého sektoru; |
| --- | --- |

166.

| 167. | naléhavě žádá, aby spolutvůrci právních předpisů zřídili pro nové období víceletého finančního rámce nástupce Fondu pro vnitřní bezpečnost – policie, který by měl mít zajištěnu alespoň podobnou míru financování; |
| --- | --- |

167.

| 168. | vyzývá k posílení role Výstražné informační sítě kritické infrastruktury (CIWIN); |
| --- | --- |

168.

| 169. | požaduje, aby se určení evropských kritických infrastruktur (EKI), které mají dopad na více než jeden členský stát, řídilo mnohostranným procesem zahrnujícím všechny potenciálně dotčené členské státy; |
| --- | --- |

169.

| 170. | vyzývá členské státy, aby zřídily vnitrostátní multidisciplinární střediska pro reakci na krize za účelem koordinace a reakce na mimořádné události v případě útoku nebo incidentu; vyzývá tato střediska, aby využila integrovaná opatření EU pro politickou reakci na krize (IPCR) a přispívala ke třem klíčovým nástrojům a čerpala z jejich možností: ústřední kontaktní místo IPCR 24/7, webová platforma IPCR a zpráva o integrovaném přehledu o situaci a provádění analýzy (ISAA); |
| --- | --- |

170.

| 171. | žádá Komisi, aby zavedla mapování vnitrostátních krizových center nebo mechanismů reakce na krize; |
| --- | --- |

171.

| 172. | vybízí Komisi, aby pokračovala v práci na přípravě pokynů pro členské státy a postarala se o jejich rozšíření, aby se v souladu s prohlášením uvedeným v akčním plánu na podporu a ochranu veřejných prostor zvýšila ochrana veřejných prostor; |
| --- | --- |

172.

| 173. | vyzývá k revizi směrnice 2008/114/ES, aby: stanovila obdobná pravidla a postupy pro „provozovatele základních služeb“ jako směrnice o bezpečnosti sítí a informací; zajistila, že určení EKI bude provedeno na základě analýzy systémů podporujících životně důležité a přeshraniční služby, a nikoli v rámci odvětvového přístupu, s náležitým ohledem k významu kybernetické bezpečnosti; umožnila Komisi označit aktiva celoevropských služeb jako EKI; řádně zohlednila stávající vzájemné závislosti; uložila veřejným i soukromým provozovatelům kritické infrastruktury povinnost hlásit incidenty, provádět zátěžové testy, poskytovat odpovídající školení v určených kontaktních místech a stanovit požadavky na kvalitu, pokud jde o plány zachování provozu, včetně operačních plánů, v případě incidentu nebo útoku; |
| --- | --- |

173.

| 174. | doporučuje, aby byl do vytváření programů na ochranu infrastruktury a snadno zranitelných cílů zapojen soukromý sektor, a to i v rámci kybernetické bezpečnosti; zdůrazňuje potřebu rozvíjet pro tento účel dialogy veřejného a soukromého sektoru a vnitrostátní a místní odolnost; |
| --- | --- |

174.

| 175. | vyzývá Komisi, aby navrhla evropskou certifikační iniciativu pro soukromé bezpečnostní společnosti s cílem upřesnit požadavky a podmínky, za jakých mohou soukromé bezpečnostní společnosti působit v prostředí kritické infrastruktury; |
| --- | --- |

175.

| 176. | zdůrazňuje, že je třeba zavést strategie efektivní reakce v případě útoku, včetně jasných komunikačních kanálů, a to zejména s ohledem na pohotovostní sbory, s cílem snížit počet obětí a zlepšit řízení situace, aby dopad na veřejnost byl co nejmenší; naléhavě žádá členské státy, aby zintenzivnily své zapojení do mechanismů, které již byly zavedeny na evropské úrovni; |
| --- | --- |

176.

| 177. | vyzývá k rychlému přijetí změn mechanismu civilní ochrany Unie s cílem posílit prevenci a připravenost, výměnu informací na úrovni EU a schopnost členských států řešit různé druhy katastrof; |
| --- | --- |

177.

| 178. | vyzývá Komisi, aby vypracovala hodnocení možností a příslušných dopadů vytvoření systému umožňujícího ověřování totožnosti osob pronajímajících vozidla, letadla a lodě; |
| --- | --- |

178.

| 179. | vítá přeshraniční cvičení zaměřené na zlepšení ochrany snadno zranitelných cílů proti teroristickým útokům, které se konalo v červnu 2017 za účasti Belgie a Nizozemska; konstatuje, že toto cvičení bylo financováno Komisí a bylo zaměřeno na měření připravenosti a funkcí krizového řízení v situaci, kdy v různých zemích dojde současně ke dvěma útokům; žádá, aby se uskutečnila i další taková cvičení za účasti členských států; je přesvědčen, že EU může této spolupráci poskytnout podpůrný rámec, zejména v oblastech, jako je zdravotní péče (evropský zdravotnický sbor), veřejná bezpečnost (Výbor pro zdravotní bezpečnost) nebo dekontaminační protokoly, jakož i koordinaci zvláštních zásahových jednotek sil civilní ochrany; |
| --- | --- |

179.

| 180. | vyzývá k vypracování právních předpisů v oblasti terorismu a národních, regionálních a místních strategií reakce v oblasti ochrany, odolnosti a reakce v případě útoku, které budou zohledňovat specifické potřeby a situaci zranitelných osob, jako jsou osoby se zdravotním postižením a mladiství; dále vyzývá k zapojení osob se zdravotním postižením a organizací, které je zastupují, do rozhodování, jež na ně mají dopad; |
| --- | --- |

180.

Prekurzory výbušnin

| 181. | konstatuje, že regulované výbušniny a látky a směsi představující prekurzory výbušnin jsou přístupné teroristům; vítá proto návrh nařízení o uvádění prekurzorů výbušnin na trh a jejich používání z dubna 2018; |
| --- | --- |

181.

| 182. | požaduje zavedení evropského systému licencí pro specializované odběratele odlišné od široké veřejnosti, což povede k povinné registraci hospodářských subjektů, kterým je povoleno legálně vyrábět, distribuovat nebo prodávat látky uvedené v přílohách nebo směsi či látky, které je obsahují; vyzývá členské státy, aby zavedly kontrolní systémy pro zjišťování případů nedodržení nařízení ze strany hospodářských subjektů; |
| --- | --- |

182.

| 183. | vítá posouzení dopadů nařízení (EU) č. 98/2013 o prekurzorech výbušnin a vybízí spolutvůrce právních předpisů, aby pro účely návrhu nařízení 2018/0103(COD) vyhodnotili povinný postup výměny informací zavedený tímto nařízením; vyzývá orgány dozoru nad trhem, aby dohled nad prekurzory výbušnin posílily, neboť je zjevné, že tyto látky mohou mít negativní dopad na veřejnou bezpečnost; |
| --- | --- |

183.

| 184. | vyzývá celní orgány, aby ve spolupráci s donucovacími orgány a na základě informací od Europolu a dalších systémů pro analýzu údajů zlepšily zaměření na nedovolené online nákupy prekurzorů výbušnin prostřednictvím prověřování na základě informací o nákladu, které předkládají obchodníci před vstupem zboží do EU nebo naopak předtím, než zboží EU opustí, a aby rovněž využívaly celní systém pro řízení rizik (CRMS); |
| --- | --- |

184.

| 185. | vyzývá Komisi, aby v součinnosti s podniky vypracovala pokyny pro zajištění bezpečnosti prodeje prekurzorů výbušnin na elektronických tržištích, aby nákupy určitých látek povolila jen profesionálním uživatelům a podrobněji rozpracovala ustanovení přijatá v rámci opatření pro omezení přístupu k určitým látkám, ve kterých by mělo být jasně určeno povolené množství a stupeň čistoty; |
| --- | --- |

185.

| 186. | vyzývá k jednotnému uplatňování některých standardizovaných pojmenování, což by hospodářským subjektům a elektronickým tržištím umožnilo identifikovat chemické látky inzerované na jejich stránkách; vyzývá elektronická tržiště, aby inzerované položky následně porovnávala s těmito standardizovanými seznamy klíčových slov, což by umožnilo sledovat seznamy regulovaných položek; |
| --- | --- |

186.

| 187. | vyzývá Komisi, aby zvážila zavedení společných kritérií pro licence prostřednictvím harmonizace podmínek pro udělení a zamítnutí žádostí a usnadnění vzájemného uznávání mezi členskými státy; |
| --- | --- |

187.

Nedovolené zbraně

| 188. | požaduje rychlé a účinné provedení směrnice o používání a držení střelných zbraní, aby bylo možné co neúčinněji sledovat jejich prodej a používání a bránit nelegálnímu obchodování se střelnými zbraněmi a souvisejícím vybavením, ať už toto zboží z EU odchází, nebo do ní naopak přichází; žádá, aby byly vyplněny mezery ve stávajícím právním rámci a aby za tímto účelem byla například přijata opatření k zastavení oběhu snadno přeměnitelných střelných zbraní určených pro slepé střelivo, flobertek, signálních poplašných pistolí a podobných zbraní; |
| --- | --- |

188.

| 189. | vyzývá členské státy, aby přijaly programy odevzdávání střelných zbraní a střeliva, které budou odpovídat konkrétním podmínkám na nedovolených trzích se zbraněmi; požaduje účinné postihování nezákonného držení střelných zbraní a obchodování s nimi; požaduje, aby členské státy přísně a důsledně uplatňovaly společný postoj Rady 2008/944/SZBP ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenské techniky a vybavení; |
| --- | --- |

189.

| 190. | podporuje revizi Strategie EU pro boj proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a proti nedovolenému obchodování s nimi s přihlédnutím k novému bezpečnostnímu kontextu a vývoji v oblasti konstrukce/technologií ručních palných a lehkých zbraní, což má dopad na schopnost reagovat na tuto hrozbu; |
| --- | --- |

190.

| 191. | domnívá se, že členské státy by měly přijmout postup umožňující prověřování zbraní, jehož uplatňování by zajišťovaly specializované útvary pro vymáhání práva a jehož účelem by bylo přesně určit s využitím různých národních balistických databází subjekty a sítě zapojené do tohoto druhu obchodování; |
| --- | --- |

191.

| 192. | připomíná, že Komise přijala zprávu o hodnocení nařízení (EU) č. 258/2012, které stanoví pravidla pro povolený vývoz, dovoz a tranzit nevojenských střelných zbraní, a dospěla k závěru, že nařízení je i nadále nezbytné, avšak jeho účinnost je omezená nedostatečnou přesností některých jeho ustanovení a komplexní interakcí s jinými právními nástroji EU; vybízí donucovací orgány členských států, aby zřídily specializované policejní týmy pro potírání nezákonného obchodování se střelnými zbraněmi, které by měly dostatečné personální obsazení, odborné znalosti a vybavení; |
| --- | --- |

192.

| 193. | vybízí členské státy, aby zvážily možnost stanovení zákazu nošení nožů bez pádného důvodu, zakazujícího především nejnebezpečnější nože, jako jsou zombie nože nebo motýlkové nože, a aby tyto opatření prosazovaly i v prostředí internetu; |
| --- | --- |

193.

Vnější rozměr

| 194. | naléhavě vyzývá EU a její členské státy, aby na mezinárodní scéně usilovaly globální postup, jenž povede k řešení dlouhotrvajících konflikty, které destabilizují celé regiony, stále znovu roztáčejí kruh násilí a utrpení a stávají se bohužel i zdrojem nejrůznějších teroristických narativů; |
| --- | --- |

194.

| 195. | vyzývá k intenzivnější spolupráci EU se sousedními zeměmi v oblasti boje proti terorismu, zejména s tranzitními zeměmi a zeměmi, které jsou cílem zahraničních bojovníků; domnívá se, že ve vztahu k boji proti terorismu musí EU zastávat globální přístup s důrazem na spolupráci s klíčovými třetími zeměmi na základě jasně stanovených priorit; |
| --- | --- |

195.

| 196. | domnívá se, že boj proti terorismu je oblast, která vyžaduje konkrétní odborné znalosti; vyzývá proto k prohloubení profesionalizace sítě EU v této oblasti, které by mělo být dosaženo zejména tím, že operativním pracovníkům, kteří v oblasti boje proti terorismu působí a kteří pocházejí z členských států, bude umožněno lepší a dlouhodobější začlenění do struktury EU, než je pouhé jednorázové přidělení k delegaci EU; domnívá se, že vysílání pracovníků na pracovní pozice v orgánech EU by maximalizovalo rozvoj odborných znalostí a využívání kompetencí v oblasti boje proti terorismu; |
| --- | --- |

196.

| 197. | vyzývá Komisi, aby ve větší míře podporovala třetí země, zejména země sousedící s EU, v jejich úsilí o potírání trestné činnosti a nelegálního obchodování, které slouží jako zdroj financování terorismu, a aby posílila vztahy s těmito zeměmi s cílem urychlit zmrazování majetku; je však znepokojen tím, že protiteroristické právní předpisy v některých partnerských zemích EU mají příliš širokou působnost a jsou zneužívány k potlačování nenásilného vyjadřování nesouhlasu; varuje před tím, že kriminalizace nenásilných projevů oprávněných stížností může vést k radikalizaci; domnívá se, že EU by měla výrazně investovat do opatření zaměřených na základní příčiny terorismu ve třetích zemích; rozhodně podporuje externí programy pro boj proti extrémismu ve věznicích, programy spolupráce s náboženskými vůdci a komunitami, mezináboženské dialogy a fóra a obecně všechny druhy programů usmíření, které snižují napětí mezi komunitami a předcházejí sektářským politikám zejména prostřednictvím hospodářských, sociálních a vzdělávacích opatření; |
| --- | --- |

197.

| 198. | vyzývá členské státy, aby v oblasti boje proti terorismu plně využívaly zpravodajskou analýzu, kterou nabízí Evropské zpravodajské a informační centrum (INTCEN); vyzývá Komisi, aby pro centrum INTCEN stanovila jasný mandát k přímé spolupráci s analytiky působícími v delegacích EU s cílem posílit tok informací přicházejících do ústředního zpravodajského systému EU; |
| --- | --- |

198.

| 199. | vyzývá k posílení spolupráce a hledání možností součinnosti mezi misemi a operacemi v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) a činností Rady pro spravedlnost a vnitřní věci; |
| --- | --- |

199.

| 200. | vyzývá ke zjednodušení systému omezujících opatření EU, aby se stal účinným nástrojem v oblasti boje proti terorismu; |
| --- | --- |

200.

Oběti terorismu

| 201. | vyzývá Komisi, aby zřídila Koordinační centrum EU pro oběti terorismu (CCVT), které by mělo poskytovat včasnou a přiměřenou krizovou pomoc v případech útoků v jednom nebo několika členských státech; domnívá se, že úlohou Koordinačního centra EU pro oběti terorismu by mělo být poskytování naléhavé pomoci obětem z jiného členského státu a odborného poradenství na úrovni EU prostřednictvím podpory výměny znalostí, protokolů a osvědčených postupů; zdůrazňuje však, že podpůrná a ochranná opatření by se měla vztahovat i na nepřímé oběti, jako jsou příbuzní obětí, očití svědci a pracovníci záchranné služby; |
| --- | --- |

201.

| 202. | domnívá se, že poté, co bude Koordinační centrum EU pro oběti terorismu zřízeno, mohlo by začít shromažďovat statistické údaje a podílet se na vytvoření rejstříků obětí terorismus v členských státech i na evropské úrovni, které by měly být v plném souladu s právními předpisy na ochranu údajů, zejména pokud jde o práva subjektů údajů a zásadu účelového omezení, a mohlo by tuto práci koordinovat; má za to, že toto centrum by mohlo rovněž vyhledávat a propagovat osvědčené postupy, jako je například tvorba protokolů, s cílem: 1) zajistit obětem terorismu v prvních fázích emoční pozornost; 2) poskytnout obětem terorismu následnou psychologickou a emoční podporu; 3) zabránit druhotné viktimizaci během soudního procesu nebo v úředním styku; 4) zajistit účinný přístup ke spravedlnosti, zejména v případě útoků zahrnujících oběti z jiných zemí; 5) pomáhat šíření osvědčených mediálních postupů při zpracování témat, která jsou pro oběti terorismu a jejich rodiny citlivá; domnívá se, že Koordinační centrum EU pro oběti terorismu by mohlo rovněž vytvořit veřejný rejstřík akreditovaných organizací na podporu obětí, které by bylo možné požádat o konzultaci a pomoc s přípravou protokolů; naléhavě žádá členské státy, aby zřídily jednotný orgán, který bude po vytvoření Koordinačního centra EU pro oběti terorismu sloužit jako jeho vnitrostátní kontaktní místo; |
| --- | --- |

202.

| 203. | vyzývá Komisi, aby vytvořila jednotnou on-line platformu, která bude ve všech jazycích EU poskytovat informace o právech obětí terorismu a jejich podpoře a kterou by spravovalo Koordinační centrum EU pro oběti terorismu s tím, že na vnitrostátní úrovni by pro tento účel v každém členském státě existovalo jednotné kontaktní místo a linka pomoci; |
| --- | --- |

203.

| 204. | vyzývá Komisi, aby předložila legislativní návrh týkající se obětí terorismu, který bude účinně reagovat na krátkodobé i dlouhodobé potřeby obětí a který bude obsahovat společné vymezení statutu oběti terorismu a práv těchto obětí a standardní formulář žádosti o odškodnění, v němž budou jasně vymezeny povinnosti a lhůty pojistitelů; domnívá se, že na vnitrostátní úrovni by měl existovat zjednodušený postup pro poskytování automatického odškodnění obětem terorismu v co nejkratší době po útoku, které by umožnilo uspokojit jejich okamžité potřeby, a že otázka dalšího odškodnění by měla být v pravidelných intervalech přezkoumávána na základě posouzení situace oběti; |
| --- | --- |

204.

| 205. | domnívá se, že oblast použitelnosti společného vymezení „oběti terorismu“ by měla zahrnovat alespoň: 1. osoby zemřelé; 2. osoby, které utrpěly tělesnou nebo duševní újmu; 3. osoby, které zažily únos nebo vyhrožování; 4. manžela nebo manželku zemřelé osoby či osobu, která má k zemřelé osobě stejný citový vztah, a rovněž rodiče, děti, prarodiče a sourozence; |
| --- | --- |

205.

| 206. | vyzývá členské státy, aby multidisciplinární krizová střediska, která zajišťují koordinaci a reakci na mimořádné situace, pověřily prováděním vnitrostátních a místních protokolů týkajících se prioritní rychlé identifikace obětí a zajištění okamžité pomoci obětem a jejich předání příslušným službám; |
| --- | --- |

206.

| 207. | vyzývá členské státy k zajištění toho, aby bezprostředně po teroristickém útoku byla v rámci vnitrostátní infrastruktury pro reakce na mimořádné situace zajištěna po nezbytně dlouhou dobu komplexní péče o oběti terorismu zohledňující jejich konkrétní potřeby; domnívá se, že členské státy by za tímto účelem měly zřídit zvláštní internetové stránky se všemi důležitými a aktualizovanými informacemi a nouzové středisko podpory pro oběti a jejich rodinné příslušníky, které bude poskytovat psychologickou první pomoc a emoční podporu v souladu s ustanovením směrnice (EU) 2017/541; |
| --- | --- |

207.

| 208. | zdůrazňuje, že vyrozumění rodin obětí by měli důstojným, lidským a vhodným způsobem zajišťovat speciálně vyškolení odborníci, aby bylo zajištěno, že sdělovací prostředky nezveřejní totožnost obětí bez předchozího souhlasu rodin, přičemž zvláštní pozornost, respekt a prioritu by mělo mít jednání s dětmi; |
| --- | --- |

208.

| 209. | vyzývá k úplnému a účinnému provedení směrnice (EU) 2015/637 (25) za účelem zajištění konzulární ochrany občanů EU ve třetích zemích, v nichž nemají jejich členské státy zastoupení; poukazuje na to, že rostoucí počet evropských občanů, kteří se stali obětí teroristických útoků v zemi, jež není jejich vlastní, a proto naléhavě žádá, aby v členských státech byly v souladu se směrnicí (EU) 2017/541 vypracovány protokoly na pomoc státním příslušníkům jiných členských států EU v případě teroristického útoku; |
| --- | --- |

209.

| 210. | vyzývá členské státy, aby zajistily, že nezbytná pomoc poskytovaná obětem terorismu bude zahrnovat i opatření, jako je první pomoc, psychologická podpora, ochrana před sekundární viktimizací, právní podpora, účinný přístup ke spravedlnosti, peněžní zálohy na pokrytí okamžitých výdajů, certifikovaná péče o děti a domácnost, režimy daňových úlev a pomoc se zajištěním dopravy v případě dočasného nebo trvalého zdravotního postižení; |
| --- | --- |

210.

| 211. | vyzývá členské státy, aby s podporou Komise zajistily, že profesionální pracovníci všech příslušných vnitrostátních útvarů budou náležitě vyškoleni o konkrétních potřebách obětí terorismu, a to zejména pracovníci záchranné služby; konstatuje, že Koordinační centrum EU pro oběti terorismu bude nápomocno při zajišťování odborného školení, určeného mimo jiné policistům, právníkům a dalším odborným pracovníkům, kteří jednají s oběťmi, ale i s pojišťovnami nebo orgány odpovědnými za odškodňování obětí; |
| --- | --- |

211.

| 212. | vyzývá členské státy, aby zavedly právní mechanismy, které kriminalizují oslavování konkrétních teroristických činů, protože takové jednání ponižuje jejich oběti a představuje jejich sekundární viktimizaci, neboť pošlapává jejich důstojnost a brání jejich zotavení; |
| --- | --- |

212.

| 213. | požaduje, aby dotčené instituce poskytly záruky, které zabrání jakékoli následné viktimizaci spočívající v ponižování obětí a útocích na jejich pověst ze strany osob pocházejících ze sociálního okruhu útočníka; |
| --- | --- |

213.

| 214. | žádá členské státy, aby zakázaly vzdávat poctu osobám, které byly pravomocně odsouzeny za teroristickou činnost; |
| --- | --- |

214.

| 215. | žádá členské státy, aby věnovaly zvláštní pozornost obětem, které by mohly čelit zastrašování nebo se obávají, že by mohly být znovu napadeny osobami patřícími do sociálního okruhu agresorů; |
| --- | --- |

215.

| 216. | vyzývá členské státy, aby zajistily, že oběti sexuálního a jiného hrubého násilí, jehož se dopouštěli teroristé z Islámského státu za hranicemi EU, mohou být v EU v bezpečí a beze strachu; vyzývá členské státy, aby tyto případy předkládaly soudům, a to i přesto, že tyto trestné činy byly spáchány za hranicemi EU, a aby se těchto soudních řízení účastnily jako důležití svědkové i oběti; |
| --- | --- |

216.

| 217. | vyzývá Komisi, aby změnila ustanovení o Evropském fondu solidarity, tak aby zahrnovala odškodňování obětí v případě rozsáhlých teroristických útoků, s cílem poskytnout v případě potřeby a v přeshraničních případech podporu členským státům; |
| --- | --- |

217.

| 218. | vyzývá Komisi, aby zahájila dialog s členskými státy s cílem omezit výrazné rozdíly ve výši finančního odškodnění, které jednotlivé státy poskytují na vnitrostátní úrovni obětem teroristických útoků; |
| --- | --- |

218.

| 219. | vyzývá členské státy, aby zajistily, že všechny oběti terorismu budou mít právo být účastníkem soudního řízení vztahujícího se k teroristickému útoku, který se jich týká, a aby měly na zřeteli zvláštní situaci přeshraničních obětí; žádá členské státy, aby zajistily, že v průběhu trestního řízení nebude docházet k ponižujícím nebo potupným kontaktům mezi oběťmi a agresorem či osobami patřícími do jeho okruhu; |
| --- | --- |

219.

| 220. | požaduje rozsáhlejší propagaci Evropského dne památky obětem terorismu (11. březen); |
| --- | --- |

220.

Základní práva

| 221. | zdůrazňuje, že bezpečnostní opatření, včetně opatření v oblasti boje proti terorismu, musí být prosazována v souladu s právním státem, musí respektovat základní práva a musí být přijímána v jednoznačném právním rámci; vyzývá proto členské státy a orgány EU, aby při přijímání a uplatňování opatření v oblasti boje proti terorismu dodržovaly základní práva, včetně práv, která se týkají ochrany soukromí a údajů, svobody myšlení a projevu a nediskriminace, jakož i procesních záruk, jako je presumpce neviny a právo na spravedlivý proces, právo na informace a možnost kontroly ze strany soudního orgánu, a aby zajistily, že jednotlivci budou mít k dispozici účinné opravné prostředky, aby se mohli bránit v případě, že dochází k porušování jejich základních práv, a to i soudní cestou; |
| --- | --- |

221.

| 222. | vyzývá členské státy a orgány EU, aby při přijímání a uplatňování opatření v oblasti boje proti terorismu dbaly na dosažení správné rovnováhy mezi jednotlivými základními právy a bezpečnostními potřebami; domnívá se v této souvislosti, že nejvyšší prioritou by měla být ochrana základního lidského práva na život a práva na bezpečnost; |
| --- | --- |

222.

| 223. | připomíná, že v mezinárodním a regionálním právu v oblasti lidských práv je jednoznačně zakotveno, že státy mají právo i povinnost chránit osoby, které patří do jejich jurisdikce, před teroristickými útoky a zajistit tak respektování práva na život a práva na bezpečnost; trvá na tom, že spolupráce EU se třetími zeměmi v oblasti boje proti terorismu musí být založena na dodržování mezinárodních lidských práv a humanitárního práva, včetně zákazu mučení; |
| --- | --- |

223.

| 224. | vyzývá členské státy, aby všemi dostupnými právními prostředky důrazně zabránily každé náboženské či politické praxi, která omezuje základní práva, vede k útlaku, podněcuje k sexuálnímu násilí a jiným závažným násilným činům či podporuje extremismus, jelikož se na takové praktiky nevztahuje svoboda náboženského vyznání ani svoboda přesvědčení; očekává, že členské státy přijmou jednoznačný právní rámec, který by zabránil tomu, aby soudci při rozhodování o závažných násilných činech či dokonce o mučení a vraždách udělovali „kulturní úlevy“; |
| --- | --- |

224.

| 225. | vyzývá Komisi a Agenturu pro základní práva (FRA), aby se zabývaly problémy, které v oblasti politiky boje proti terorismu existují, a aby určily postupy, které se v členských státech nejvíc osvědčily, včetně postupů, které zohledňují specifické podmínky zranitelných osob, jako jsou osoby se zdravotním postižením a mladiství; vyzývá Komisi, aby podporovala výměnu osvědčených postupů a aby v tomto ohledu vypracovala příslušné pokyny; dále též připomíná, že Parlament, Rada a Komise mají možnost požádat Agenturu pro základní práva (FRA) v rámci jejího víceletého rámce o vydání stanoviska k jednotlivým opatřením v oblasti boje proti terorismu; |
| --- | --- |

225.

| 226. | vyzývá členské státy, aby zajistily zavedení nezbytných záruk ochrany údajů v souladu s platnými právními předpisy EU, včetně vhodných technických a organizačních opatření na ochranu bezpečnosti a důvěrnosti osobních údajů; naléhavě žádá členské státy, aby stanovily jasná pravidla, která určí, k jakým údajům uchovávaným v systémech má kdo má přístup a může do nich nahlížet, aby uchovávaly záznamy o nahlížení do údajů a o jejich zpřístupnění a aby zajistily práva na přístup, opravu, výmaz a omezení zpracování, jakož i právo na náhradu škody a právo na soudní přezkum; vyzývá Komisi a evropského inspektora ochrany údajů (EIOÚ), aby dále pracovali na vývoji inovačních řešení pro zajištění ochrany soukromí již od návrhu; |
| --- | --- |

226.

| 227. | domnívá se, že mají-li opatření v oblasti politiky boje proti terorismu spolehlivě fungovat, je nezbytné, aby veřejné orgány, které na boji proti terorismu podílejí, měly silný mandát a velkou míru veřejné podpory; má za to, že důležitou úlohu při posilování důvěry a podpory veřejnosti by mohl plnit dohled; vyzývá členské státy, aby vytvořily mechanismy pro dohled nad opatřeními v oblasti boje proti terorismu, které umožní posouzení jejich dopadů; vyzývá členské státy, aby zajistily řádný demokratický dohled nad všemi bezpečnostními a zpravodajskými službami a uložily jim povinnost veřejně se odpovídat ze své činnosti při zachování nezbytného stupně utajení; |
| --- | --- |

227.

o

o o

| 228. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

228.

---

(1)  Úř. věst. C 334, 19.9.2018, s. 189.

(2)  Studie o politikách Evropské unie v oblasti boje proti terorismu: Relevance, koherence a účinnost, kterou zadala Tematická sekce Evropského parlamentu Občanská práva a ústavní záležitosti, http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/583124/IPOL_STU(2017)583124_EN.pdf

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/en/TXT/?uri=CELEX:32018D1084

(4)  2017 Zpráva Europolu TE-SAT (strana 14).

(5)  https://www.dw.com/de/jesidin-trifft-in-deutschland-auf-is-peiniger/a-45119776

(6)  Radikalizací se rozumí složitý proces, jímž určitý jednotlivec nebo skupina osob dospívá ke stále vyhrocenějším náboženským a/nebo politickým myšlenkám / názorům, které mohou vést k násilnému jednání, včetně páchání teroristických činů. V souladu s politickými dokumenty Komise je třeba pojem „radikalizace“ chápat ve všech případech ve smyslu „radikalizace vedoucí k násilnému extremismu a terorismu“.

(7)  Projev Věry Jourové, komisařky pro spravedlnost, ochranu spotřebitelů a otázky rovnosti pohlaví, na konferenci o radikalizaci ve věznicích, v Bruselu 27. února 2018, http://europa.eu/rapid/press-release_SPEECH-18-1221_en.htm

(8)  Europol, 6. září 2018.

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/458 ze dne 15. března 2017, kterým se mění nařízení (EU) 2016/399 s ohledem na posílení kontrol na vnějších hranicích za použití příslušných databází, Úř. věst. L 74, 18.3.2017, s. 1.

(10)  Úř. věst. C 366, 27.10.2017, s. 101.

(11)  Europol, TE-SAT 2017, s. 10.

(12)  Europol, TE-SAT 2017, s. 15.

(13)  Europol, TE-SAT 2018, s. 9.

(14)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/29/EU ze dne 25. října 2012 , kterou se zavádí minimální pravidla pro práva, podporu a ochranu obětí trestného činu a kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2001/220/SVV (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 57).

(15)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0229.

(16)  Zpráva Rady Evropy ze dne 22. září 2017 o „Stíhání a trestání zločinů proti lidskosti či případného genocidia spáchaných Islámským státem“.

(17)  Úř. věst. L 293, 5.11.2013, s. 1.

(18)  Úř. věst. L 212, 22.8.2018, s. 1.

(19)  Rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června 2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti (Úř. věst. L 210, 6.8.2008, s. 1) a rozhodnutí Rady 2008/616/SVV ze dne 23. června 2008 o provádění rozhodnutí Rady 2008/615/SVV o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti (Úř. věst. L 210, 6.8.2008, s. 12).

(20)  Úř. věst. L 88, 31.3.2017, s. 6.

(21)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1672 ze dne 23. října 2018 o kontrolách peněžní hotovosti vstupující do Unie nebo ji opouštějící a o zrušení nařízení (ES) č. 1889/2005, (Úř. věst. L 284, 12.11.2018, s. 6).

(22)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/ IDAN/2018/614496/IPOL_IDA(2018)614496_EN.pdf

(23)  COM(2018)0213.

(24)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148 ze dne 6. července 2016 o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii (Úř. věst. L 194, 19.7.2016, s. 1).

(25)  Směrnice Rady (EU) 2015/637 ze dne 20. dubna 2015 o opatřeních v oblasti koordinace a spolupráce s cílem usnadnit konzulární ochranu nezastoupených občanů Unie ve třetích zemích a o zrušení rozhodnutí 95/553/ES (Úř. věst. L 106, 24.4.2015, s. 1).

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/84 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/84

---

P8_TA(2018)0513

Výroční zpráva o provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o výroční zprávě o provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (2018/2097(INI))

(2020/C 388/08)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na výroční zprávu Rady Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výroční zprávu Rady Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice,

| — | s ohledem na články 21 a 36 Smlouvy o Evropské unii (SEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 21 a 36 Smlouvy o Evropské unii (SEU),

| — | s ohledem na Chartu Organizace spojených národů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Chartu Organizace spojených národů,

| — | s ohledem na Helsinský závěrečný akt z roku 1975, který zveřejnila Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Helsinský závěrečný akt z roku 1975, který zveřejnila Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE),

| — | s ohledem na Severoatlantickou smlouvu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Severoatlantickou smlouvu,

| — | s ohledem na společné prohlášení o spolupráci EU a NATO z 10. července 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení o spolupráci EU a NATO z 10. července 2018,

| — | s ohledem na prohlášení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, místopředsedkyně Komise o politické odpovědnosti (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, místopředsedkyně Komise o politické odpovědnosti (1),

| — | s ohledem na Globální strategii zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie z roku 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Globální strategii zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie z roku 2016,

| — | s ohledem na společné sdělení Komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 7. června 2017 o strategickém přístupu k odolnosti ve vnější činnosti EU (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné sdělení Komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 7. června 2017 o strategickém přístupu k odolnosti ve vnější činnosti EU (JOIN(2017)0021),

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A8-0392/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A8-0392/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že bezpečnostní prostředí EU je nyní mnohem nestabilnější, nepředvídatelnější, složitější a nejasnější než v kterémkoli období od konce studené války, neboť je konfrontováno s mezistátními konflikty, přírodními katastrofami, terorismem, nefungujícími státy, kybernetickými útoky a hybridní válkou; vzhledem k tomu, že současné politiky EU už možná nepostačují k podpoře stabilního a prosperujícího sousedství; vzhledem k tomu, že roste odpovědnost EU za ochranu své bezpečnosti a za obranu svých zájmů a hodnot; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že bezpečnostní prostředí EU je nyní mnohem nestabilnější, nepředvídatelnější, složitější a nejasnější než v kterémkoli období od konce studené války, neboť je konfrontováno s mezistátními konflikty, přírodními katastrofami, terorismem, nefungujícími státy, kybernetickými útoky a hybridní válkou; vzhledem k tomu, že současné politiky EU už možná nepostačují k podpoře stabilního a prosperujícího sousedství; vzhledem k tomu, že roste odpovědnost EU za ochranu své bezpečnosti a za obranu svých zájmů a hodnot;

| B. | vzhledem k tomu, že zahraniční činnost EU má přímé dopady na životy našich občanů jak v Evropské unii, tak i v jiných zemích, ať již se jedná o podporu míru, hospodářské spolupráce, bezpečnosti a stability na našem území i mimo něj, o prevenci krizí či jejich řešení s cílem zamezit negativním účinkům přelévání a usnadnit poklidné řešení konfliktů; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že zahraniční činnost EU má přímé dopady na životy našich občanů jak v Evropské unii, tak i v jiných zemích, ať již se jedná o podporu míru, hospodářské spolupráce, bezpečnosti a stability na našem území i mimo něj, o prevenci krizí či jejich řešení s cílem zamezit negativním účinkům přelévání a usnadnit poklidné řešení konfliktů;

| C. | vzhledem k tomu, že stav obyvatelstva EU se snižuje a že podle prognóz bude kolem roku 2050 tvořit jen 5 % světové populace v porovnání s 13 % v roce 1960; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že stav obyvatelstva EU se snižuje a že podle prognóz bude kolem roku 2050 tvořit jen 5 % světové populace v porovnání s 13 % v roce 1960;

| D. | vzhledem k tomu, že se očekává, že do roku 2050 připadne více než polovina nárůstu světové populace na Afriku, kde se zřejmě narodí 1,3 miliardy lidí z dodatečných 2,4 miliardy osob na celé planetě; vzhledem k tomu, že se tento nárůst bude soustředit v několika nejchudších zemích, přinese řadu nových problémů, které – nebudou-li okamžitě řešeny – budou mít ničivé účinky jak na dotčené země, tak na Evropskou unii; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že se očekává, že do roku 2050 připadne více než polovina nárůstu světové populace na Afriku, kde se zřejmě narodí 1,3 miliardy lidí z dodatečných 2,4 miliardy osob na celé planetě; vzhledem k tomu, že se tento nárůst bude soustředit v několika nejchudších zemích, přinese řadu nových problémů, které – nebudou-li okamžitě řešeny – budou mít ničivé účinky jak na dotčené země, tak na Evropskou unii;

| E. | vzhledem k tomu, že v roce 2050 se mohou Čína, USA a Indie stát nejsilnějšími hospodářskými velmocemi s ještě větším politickým vlivem, zatímco v dlouhodobém uspořádání hospodářské a politické váhy nebude žádný členský stát EU patřit k největším ekonomikám světa, a Evropská unie tak bude čelit zcela odlišnému rozložení moci ve světě, což si vyžádá nové úsilí o posílení stávajících institucí globální správy; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že v roce 2050 se mohou Čína, USA a Indie stát nejsilnějšími hospodářskými velmocemi s ještě větším politickým vlivem, zatímco v dlouhodobém uspořádání hospodářské a politické váhy nebude žádný členský stát EU patřit k největším ekonomikám světa, a Evropská unie tak bude čelit zcela odlišnému rozložení moci ve světě, což si vyžádá nové úsilí o posílení stávajících institucí globální správy;

| F. | vzhledem k tomu, že nový světový řád se čím dál více vyznačuje asymetrií s četnými nestátními aktéry, jejichž vliv v posledním desetiletí značně zesílil, počínaje nevládními organizacemi hájícími lidská práva, spravedlivý obchod a udržitelné řízení přírodních zdrojů přes nadnárodní korporace ovlivňující státní politiku a aktivisty na sociálních sítích, kteří volají po demokratické změně, konče; vzhledem k tomu, že mezinárodní skupiny organizované trestné činnosti a teroristické organizace se snaží podkopat demokratické hodnoty; nicméně vzhledem k tomu, že mnohostrannost, k níž je Evropa hluboce vázána, je stále častěji zpochybňována, přestože žádný nový státní nebo nestátní subjekt nemůže nabídnout nezpochybnitelně celosvětový postoj; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že nový světový řád se čím dál více vyznačuje asymetrií s četnými nestátními aktéry, jejichž vliv v posledním desetiletí značně zesílil, počínaje nevládními organizacemi hájícími lidská práva, spravedlivý obchod a udržitelné řízení přírodních zdrojů přes nadnárodní korporace ovlivňující státní politiku a aktivisty na sociálních sítích, kteří volají po demokratické změně, konče; vzhledem k tomu, že mezinárodní skupiny organizované trestné činnosti a teroristické organizace se snaží podkopat demokratické hodnoty; nicméně vzhledem k tomu, že mnohostrannost, k níž je Evropa hluboce vázána, je stále častěji zpochybňována, přestože žádný nový státní nebo nestátní subjekt nemůže nabídnout nezpochybnitelně celosvětový postoj;

| G. | vzhledem k tomu, že s globalizací vzrostla vzájemná závislost, kdy rozhodnutí přijatá v Pekingu nebo Washingtonu přímo ovlivňují naše životy; vzhledem k tomu, že v důsledku této vzájemné závislosti se vytvořilo globální veřejné mínění, které si uvědomuje, že nadnárodní problémy je třeba řešit na nadnárodní úrovni a že mnohostranné organizace musí zlepšit globální správu; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že s globalizací vzrostla vzájemná závislost, kdy rozhodnutí přijatá v Pekingu nebo Washingtonu přímo ovlivňují naše životy; vzhledem k tomu, že v důsledku této vzájemné závislosti se vytvořilo globální veřejné mínění, které si uvědomuje, že nadnárodní problémy je třeba řešit na nadnárodní úrovni a že mnohostranné organizace musí zlepšit globální správu;

| H. | vzhledem k tomu, že téměř čtvrtina světové populace žije v nestabilních státech nebo společnostech; vzhledem k tomu, že toto prostředí se stále častěji stává živnou půdou pro sociálně-hospodářskou nerovnost, která spolu se změnou klimatu bezprostředně ohrožuje stabilitu, demokracii a mír; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že téměř čtvrtina světové populace žije v nestabilních státech nebo společnostech; vzhledem k tomu, že toto prostředí se stále častěji stává živnou půdou pro sociálně-hospodářskou nerovnost, která spolu se změnou klimatu bezprostředně ohrožuje stabilitu, demokracii a mír;

| I. | vzhledem k tomu, že ambice EU stát se jedním ze světových vůdců a ovlivňovat celosvětové dění byla oslabena finanční krizí, způsobem řízení bezprecedentní migrační a uprchlické krize, sílící euroskepsí, šířením krizí v našem těsném sousedství, nedostatkem důslednosti zahraniční politiky, rostoucími pochybnostmi evropského veřejného mínění o demonstraci síly v zahraničí a nedostatečně účinnou strategickou autonomií EU, takže současnou tendencí je spíše na události reagovat, než je utvářet; vzhledem, k tomu, že EU je však i nadále světovým vůdcem v oblasti regulačních norem; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že ambice EU stát se jedním ze světových vůdců a ovlivňovat celosvětové dění byla oslabena finanční krizí, způsobem řízení bezprecedentní migrační a uprchlické krize, sílící euroskepsí, šířením krizí v našem těsném sousedství, nedostatkem důslednosti zahraniční politiky, rostoucími pochybnostmi evropského veřejného mínění o demonstraci síly v zahraničí a nedostatečně účinnou strategickou autonomií EU, takže současnou tendencí je spíše na události reagovat, než je utvářet; vzhledem, k tomu, že EU je však i nadále světovým vůdcem v oblasti regulačních norem;

| J. | vzhledem k tomu, že některé západní demokracie začaly být zranitelnější a více protekcionistické a zahleděné do sebe a že v době, kdy mnohostranná spolupráce je jedinou cestou k efektivnímu řešení celosvětových výzev, se uchylují k extrémům; vzhledem k tomu, že velmoci jako Čína a Rusko se snaží vyplnit toto vakuum a spíše zpochybňují než posilují stávající globální správu založenou na mezinárodním právu; vzhledem k tomu, že posledně uvedené státy mají odlišný přístup k rozvojové spolupráci, který nesouvisí se zlepšením právního státu nebo jinými demokratickými reformami; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že některé západní demokracie začaly být zranitelnější a více protekcionistické a zahleděné do sebe a že v době, kdy mnohostranná spolupráce je jedinou cestou k efektivnímu řešení celosvětových výzev, se uchylují k extrémům; vzhledem k tomu, že velmoci jako Čína a Rusko se snaží vyplnit toto vakuum a spíše zpochybňují než posilují stávající globální správu založenou na mezinárodním právu; vzhledem k tomu, že posledně uvedené státy mají odlišný přístup k rozvojové spolupráci, který nesouvisí se zlepšením právního státu nebo jinými demokratickými reformami;

| K. | vzhledem k tomu, že společný komplexní akční plán (JCPOA) sjednaný s Íránem je významnou vícestrannou dohodou na cestě k stabilnímu a mírového Blízkému východu; vzhledem k tomu, že rozhodnutí prezidenta Trumpa odstoupit od JCPOA a uvalit sekundární sankce na evropské společnosti, které s Íránem legitimně obchodují, je nanejvýš politováníhodné a oslabuje evropskou hospodářskou nezávislost, a poukazuje tak na problematickou závislost EU na obchodním systému založeném na americkém dolaru; vzhledem k tomu, že EU a její členské státy znovu potvrdily svůj závazek ke společnému komplexnímu akčnímu plánu a přijaly opatření k ochraně legitimních evropských zájmů; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že společný komplexní akční plán (JCPOA) sjednaný s Íránem je významnou vícestrannou dohodou na cestě k stabilnímu a mírového Blízkému východu; vzhledem k tomu, že rozhodnutí prezidenta Trumpa odstoupit od JCPOA a uvalit sekundární sankce na evropské společnosti, které s Íránem legitimně obchodují, je nanejvýš politováníhodné a oslabuje evropskou hospodářskou nezávislost, a poukazuje tak na problematickou závislost EU na obchodním systému založeném na americkém dolaru; vzhledem k tomu, že EU a její členské státy znovu potvrdily svůj závazek ke společnému komplexnímu akčnímu plánu a přijaly opatření k ochraně legitimních evropských zájmů;

| L. | vzhledem k tomu, že Islámský stát, al-Káida a další mezinárodní teroristické organizace stále pro Evropu i národy na celém světě představují značnou hrozbu; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že Islámský stát, al-Káida a další mezinárodní teroristické organizace stále pro Evropu i národy na celém světě představují značnou hrozbu;

| M. | vzhledem k tomu, že evropská bezpečnost je založena na ambici společné strategické autonomie, jak je zdůrazněno v globální strategii Unie; vzhledem k tomu, že ambiciózní, důvěryhodná a účinná společná zahraniční politika se musí opírat o odpovídající finanční zdroje a prostředky a musí být založena na soudržném, včasném a soustavném přístupu členských států; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že evropská bezpečnost je založena na ambici společné strategické autonomie, jak je zdůrazněno v globální strategii Unie; vzhledem k tomu, že ambiciózní, důvěryhodná a účinná společná zahraniční politika se musí opírat o odpovídající finanční zdroje a prostředky a musí být založena na soudržném, včasném a soustavném přístupu členských států;

| 1. | zdůrazňuje, že nastal čas, aby Evropská unie převzala svůj osud do vlastních rukou; zastává názor, že EU by měla v rámci mezinárodních vztahů zaujmout úlohu plnohodnotné a nezávislé politické a hospodářské moci, která pomáhá po celém světě řešit konflikty a podílí se na utváření globální správy; zdůrazňuje proto, že je třeba uplatňovat takovou evropskou zahraniční a bezpečnostní politiku, která bude skutečně společná a založená na strategické autonomii a její integraci, a to i pokud jde o schopnosti, v oblasti průmyslu a operací, a která dokáže prosazovat společné zájmy i naše zásady a hodnoty. |
| --- | --- |

1.

| 2. | je přesvědčen o tom, že žádný členský stát EU nedokáže sám účinně reagovat na současné světové výzvy; domnívá se, že pokud členské sáty spojí své síly v EU, mohou získat vliv na dění na světové scéně, jehož by jinak nedosáhly; je přesvědčen o tom, že 28 členských států usilujících o soudržné a jednotné postoje a zastupujících 500 milionů občanů má větší váhu při mezinárodních jednáních, prosazování lidských práv a odpovědnosti a vytváření mezinárodních pravidel a politických, demokratických, environmentálních, sociálních a hospodářských norem; dále věří, že pod ochranou sociálního modelu EU může globalizace pro občany EU představovat příležitost, a nikoli hrozbu, a že je nutné, aby tuto skutečnost evropští a vnitrostátní vůdci srozumitelně a pozitivně komunikovali; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadřuje politování nad tím, že členské státy příliš často upřednostňují své národní zájmy bez ohledu na případné důsledky na evropské úrovni, čímž oslabují jednotnost, soudržnost a účinnost a v důsledku toho důvěryhodnost EU jako světového hráče; požaduje lepší rozdělení odpovědnosti, větší solidaritu a posílení spolupráce mezi EU a členskými státy; zdůrazňuje, že je nutné, aby vnější politiky Unie byly koherentní mezi sebou i s ostatními politikami s vnějším rozměrem a aby byly koordinovány s mezinárodními partnery; domnívá se, že dobrá spolupráce mezi členskými státy má zásadní význam pro zachování demokracie, našich společných hodnot, našich svobod a našich sociálních a environmentálních standardů; zdůrazňuje potřebu rozšířit spolupráci mezi členskými státy, partnerskými zeměmi a mezinárodními organizacemi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | připomíná, že EU s 28 členskými státy je celkově největší světovou ekonomikou s více než půl miliardou obyvatel a že euro je druhou nejdůležitější rezervní měnou; zdůrazňuje, že na základě kolektivních příspěvků orgánů EU a jednotlivých členských států EU je taktéž největším poskytovatelem rozvojové pomoci na světě; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že evropská strategie vnějších vztahů se vyznačuje:






  — | prosazováním a ochranou univerzálních hodnot, jako jsou mír, demokracie, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv a základních svobod, včetně práv příslušníků menšin, |
| --- | --- | --- |

5.

—

prosazováním a ochranou univerzálních hodnot, jako jsou mír, demokracie, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv a základních svobod, včetně práv příslušníků menšin,

| — | závazkem k multilateralismu a mezinárodnímu řádu založenému na pravidlech, který je podporován strukturou OSN a regionálními organizacemi, např. OBSE, |
| --- | --- |

—

závazkem k multilateralismu a mezinárodnímu řádu založenému na pravidlech, který je podporován strukturou OSN a regionálními organizacemi, např. OBSE,

| — | důrazem na předcházení konfliktům a jejich řízení, mediaci, mírové řešení konfliktů a na budování míru a institucí, |
| --- | --- |

—

důrazem na předcházení konfliktům a jejich řízení, mediaci, mírové řešení konfliktů a na budování míru a institucí,

| — | podporou udržitelného rozvoje, pomoci a hospodářské spolupráce, spravedlivého obchodu, dohod, které jsou příznivé k životnímu prostředí, a alternativních zdrojů energie; |
| --- | --- |

—

podporou udržitelného rozvoje, pomoci a hospodářské spolupráce, spravedlivého obchodu, dohod, které jsou příznivé k životnímu prostředí, a alternativních zdrojů energie;

| 6. | zdůrazňuje, že EU by měla pevně stát za svými zásadami demokracie, lidských práv a právního státu, jak jsou zakotveny ve Smlouvách; poukazuje na to, že je důležité posoudit, zda prosazování těchto zásad ve třetích zemích je úspěšné, a zhodnotit, jaký je prostor pro jeho další zlepšení; zdůrazňuje, že pověst EU jakožto propagátora těchto zásad lze udržet pouze tehdy, bude-li zajištěno, že budou tyto přesně vymezené zásady chráněny a dodržovány ve všech členských státech; |
| --- | --- |

6.

| 7. | u těch zemí, které směřují zpět, pokud jde o správu věcí veřejných, demokracii a lidská práva, doporučuje zvážit politiku „méně za méně“; domnívá se, že by EU měla účinněji využívat své nástroje zahraniční politiky, mimo jiné nástroje v oblasti obchodu a rozvoje, jako jsou dvoustranné smlouvy s třetími zeměmi, dochází-li k porušování demokratických norem a lidských práv, a zejména zajistit, aby nebyla ratifikována žádná dohoda, nebudou-li splněna kritéria v oblasti lidských práv; vyzývá EU a členské státy, aby přijaly rozhodnutí o majetku nejasného původu a bojovaly tak proti korupci ve třetích zemích; připomíná, že hospodářské sankce jsou silným nástrojem donucovací diplomacie; konstatuje, že v určitých případech nejsou na úrovni Unie naplňována stanoviska v oblasti zahraniční politiky, která Parlament přijal, a trvá na tom, aby je Rada a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) braly vážněji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzývá ESVČ, Komisi, Radu a jednotlivé členské státy ke strategickému postupu, který bude navazovat na integrovaný přístup a při němž by měly využívat všechny dostupné prostředky, včetně obchodu, rozvoje a diplomatických, civilních a vojenských nástrojů společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP), jakož i strategickou komunikaci a veřejnou diplomacii k posílení geopolitického vlivu EU a celkového obrazu ve světě a k ochraně jejích zájmů, mimo jiné posílením hospodářské nezávislosti EU a její strategické autonomie; zdůrazňuje podpůrnou úlohu, kterou mohou v tomto procesu sehrát environmentální, kulturní, akademické a další formy „alternativní“ diplomacie; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žádá, aby byly v příštím víceletém finančním rámci (VFR) (2021–2027) vyčleněny dostatečné finanční zdroje na vnější činnost EU a aby EU své zdroje soustředila na strategické priority; připomíná důležitou úlohu vnějších finančních nástrojů EU pro vývoj zahraničně politických zájmů EU; zdůrazňuje, že je důležité posílit soudržnost, účinnost, schopnost odezvy a pružnost vnějších finančních nástrojů; zdůrazňuje, že je do kontroly a strategického řízení nástrojů třeba odpovídajícím způsobem zapojit Parlament; zastává názor, že v důsledku sílících výzev nejen v sousedství EU je zapotřebí na vnější činnost poskytnout výrazně vyšší prostředky a výrazně posílit civilní mise SBOP; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzývá ESVČ, aby vytvářela tematické koalice s podobně smýšlejícími zeměmi na podporu a prosazování mezinárodního pořádku založeného na pravidlech, multilateralismu a volného a spravedlivého obchodu a aby hledala kooperativní řešení globálních výzev včetně měnící se rovnováhy moci; vyzývá ESVČ, aby navázala spolupráci s novými velmocemi při zajišťování globálních veřejných statků, jako jsou mír a bezpečnost, i při předcházení krizím a krizových operacích na celém světě, zmírňování změn klimatu, včetně udržitelného nakládání s přírodními zdroji, čistého ovzduší a vody a neznečištěné půdy, jakož i při obraně a prosazování lidských práv a finanční stability; připomíná důležitost meziparlamentních vztahů na podporu těchto záměrů; |
| --- | --- |

10.

| 11. | odsuzuje skutečnost, že Rusko opakovaně používá právo veta v Radě bezpečnosti OSN, a domnívá se, že tím podrývá mezinárodní úsilí o mír a řešení konfliktů; konstatuje, že patové situace v rámci Rady bezpečnosti OSN brzdí činnost mezinárodního společenství a brání řešení krizí; znovu vyzývá členské státy, aby podporovaly reformy v oblasti složení a fungování Rady bezpečnosti; zdůrazňuje, že EU usiluje o posílení mezinárodní úlohy OSN; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konstatuje, že EU se významně podílela na uklidnění a řešení zahraničních politických krizí, konkrétně když se některé členské státy pod záštitou Unie ujaly iniciativy např. v tzv. normandském formátu nebo při jednáních EU3+3 s Íránem; domnívá se, že zatímco je sledována z dlouhodobého hlediska zvýšená bezpečnostní a obranná spolupráce, vytváření koalic členských států ad hoc – kde je to považováno za vhodné –, které mohou rychle zasahovat při řešení mezinárodních krizích, by mohlo zvýšit flexibilitu a schopnost reakce EU ve vnější činnosti v krátkodobém horizontu, pokud jde o řešení měnících se situací, neboť se tak zmenší tlak na dosažení všeobecného konsenzu členských států; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vítá rostoucí úlohu EU, včetně úlohy civilních a vojenských misí SBOP při udržování míru, předcházení konfliktům, posilování mezinárodní bezpečnosti a rekonstrukci po konfliktech, což je jedním ze způsobů, jak zajistit dlouhodobý mír; připomíná, že většího úspěchu při řešení konfliktů je dosahováno, když mají formální úlohu v tomto procesu ženy, a vyzývá k tomu, aby byly do takových misí častěji zapojovány; |
| --- | --- |

13.

| 14. | chápe, že blízké hrozby určují politické priority; vyzývá však všechny členské státy, aby ctily zásadu solidarity zakotvenou ve Smlouvách (článek 80 Smlouvy o fungování Evropské unie) a podnikly společně nezbytné kroky v reakci na migrační krizi, stejně jako učinily v případě výzev, které představují asertivní Rusko a Čína v hospodářském a bezpečnostním kontextu; dále se domnívá, že současná krize prověřila ochotu členských států k účinnější spolupráci při řešení společných problémů; vyzývá k tomu, aby obyvatelům oblasti zasažených konfliktem byla poskytnuta další humanitární pomoc a asistence; |
| --- | --- |

14.

| 15. | konstatuje, že vnitřní a vnější bezpečnost jsou spolu silně provázány; zdůrazňuje, že je nutné posílit vnitřní odolnost EU vůči zásahům zvnějšku a s mezinárodními partnery vytvořit společnou strategii, a to pokud se jedná o ochranu kritické infrastruktury i o základní instituce a charakteristické prvky našich demokracií; podporuje Komisi a místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku v tom, aby v rámci strategie zmírňování rizik dále zlepšovala odolnost EU vůči teroristickým útokům, zejména džihádistickému terorismu jakožto jednomu z hlavních problémů, který dnes ohrožuje veřejnou bezpečnost v EU, vůči radikalizaci, nelegální migraci, opakovanému využívání chemických zbraní, propagandě, on-line a off-line dezinformačním kampaním, snaze Ruska vést kybernetické útoky a zasahovat do kampaní před volbami a referendy a dalším hybridním hrozbám, které vyžadují rychlé, asertivní a koordinované protiopatření; zdůrazňuje, že by měla být přijata veškerá možná opatření, aby nedošlo k ovlivnění voleb do Evropského parlamentu v roce 2019; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdůrazňuje skutečnost, že transatlantické partnerství se z krátkodobého pohledu potýká s velkým množstvím problémů a narušení, přesto však zůstává nepostradatelné pro bezpečnost a prosperitu na obou stranách Atlantského oceánu; vyjadřuje politování nad tím, že USA se postupně stahují z multilaterálního světového řádu, který se řídí pravidly, zejména nad jejich odstoupením od Pařížské dohody, společného komplexního akčního plánu (JCPOA) a dohody o transatlantickém partnerství (TPP) a nad jejich vystoupením z Rady OSN pro lidská práva, a dále vyjadřuje politování nad tím, že USA ukončily financování agentury UNRWA, různých agentur OSN, mnohostranných fór i mírových operací a útočí na Mezinárodní trestní soud (ICC); vyzývá EU, aby ve své reakci na taková rozhodnutí projevila jednotu, pevný postoj a přiměřenost, aby zopakovala svou plnou podporu společného komplexního akčního plánu (JCPOA), zajistila hmatatelné hospodářské výsledky s Íránem a chránila investice evropských společností investujících v Íránu před sankcemi Spojených států; dále EU žádá, aby zintenzivnila úsilí v oblasti diplomacie týkající se změny klimatu a aby dodržování Pařížské dohody zakotvila do všech obchodních a investičních dohod; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že investice do stability a prosperity západního Balkánu musí i nadále zůstat významnou prioritou Evropské unie; potvrzuje, že to, že země západního Balkánu mají vyhlídky na členství v EU, musí vést k plnému členství dotčených zemí za předpokladu, že jsou splněna všechna kritéria; zdůrazňuje, že proces rozšiřování je založen na zásluhách, podléhá mechanismu důsledné a spravedlivé podmíněnosti v souladu s důsledným uplatňováním kodaňských kritérií a nesmí záviset na ničem jiném než na konkrétních výsledcích dosažených jednotlivými zeměmi v otázkách, jako jsou korupce, praktiky praní peněz, transparentnost a nezávislost justice; připomíná, že v tomto procesu má významné místo prosazování reforem nezbytných pro kooperativní politický a hospodářský mezinárodní pořádek založený na pravidlech s důrazem na právní stát, dodržování lidských práv, zejména práv menšin, usmíření a dobré vztahy se sousedy, bezpečnost a migraci, sociálně-ekonomický a udržitelný rozvoj, dopravní a energetické propojení, ochranu životního prostředí a digitální agendu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uznává význam stability východního sousedství z hlediska vlastní stability Unie a podporuje rozvoj ještě užších vztahů s Východním partnerstvím; vyzývá Komisi a ESVČ, aby nadále využívaly transformační sílu EU na jejích východních hranicích, posilovaly hospodářské vazby a vazby na základě propojitelnosti, využívaly obchodních dohod a dohod o přidružení, přístupu na jednotný trh a intenzivnějšího mezilidského kontaktu, mj. usnadněním udělování a liberalizací víz, jsou-li splněny všechny požadavky, jako pobídky k posilování demokratických reforem a přijímání evropských pravidel a norem; dále vyzývá ESVČ, aby sledovala demokratické procesy ve svém bezprostředním sousedství a aby zajistila, že nedojde k zastavení nebo zvrácení demokratického pokroku; |
| --- | --- |

18.

| 19. | znovu stvrzuje závazek EU podporovat svrchovanost, nezávislost a územní celistvosti svých partnerů; zdůrazňuje, že je třeba řešit všechny zamrzlé konflikty v souladu s mezinárodním právem, normami a zásadami s cílem zvýšit podporu pro obyvatele oblastí zasažených konfliktem, vnitřně vysídlené osoby a uprchlíky a bojovat proti pokusům o destabilizaci ze strany třetích zemí, zejména Ruska; znovu opakuje, že odsuzuje ruskou nelegální anexi Krymu a vojenskou intervenci na východní Ukrajině; žádá, aby bylo i nadále vyvíjeno úsilí o zajištění toho, že budou naplněny minské dohody, a požaduje, aby byly sankce EU vůči Rusku prodlouženy do doby, než Rusko tyto dohody naplní; dále odsuzuje pokračující militarizaci a zhoršující se bezpečností a humanitární situaci na okupovaných gruzínských územích Abcházie a regionu Cchinvali / Jižní Osetie a vyzývá Rusko, aby splnilo své povinnosti dle dohody o příměří z roku 2008 zprostředkované EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | připomíná, že Středomoří tvoří hranici mezi regiony vyznačujícími se největšími nerovnostmi na světě; opakuje, že je naléhavě nutné podněcovat spravedlivý hospodářský a sociální rozvoj jižního Středomoří a subsaharské Afriky a pomáhat zemím s řešením základních příčin nestability, jako jsou ozbrojené konflikty, nedemokratická a neúčinná správa, korupce a změny klimatu, a to vytvářením místních hospodářských příležitostí, zejména pro mladé lidi a ženy a zejména v zemích, z nichž migranti pocházejí, na základě spolupráce s relevantními aktéry na místě a zapojení místních společenství; bere na vědomí návrh předsedy Komise Junckera na vytvoření nové aliance mezi Evropou a Afrikou pro udržitelné investice a zaměstnanost a jeho iniciativu na přeměnu různých evropsko-afrických obchodních dohod v jedinou dohodu o volném obchodu mezi těmito dvěma kontinenty, která může být úspěšná pouze tehdy, bude-li uzavřena jako hospodářské partnerství mezi sobě rovnými a pokud se podaří vytvořit účinné prostředí příznivé pro podniky a investice; naléhavě žádá, aby EU využívala jiné mechanismy evropské politiky sousedství k dalšímu prohloubení spolupráce mezi Unií, partnerskými zeměmi jižního sousedství a klíčovými regionálními hráči v regionálních otázkách, jako jsou řádná správa, bezpečnost, energetika a boj proti změně klimatu; opakuje svou podporu oblasti stabilizace v rámci SBOP EU a žádá jejich posílení; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že EU musí hrát vedoucí úlohu na Blízkém východě a v oblasti Perského zálivu, a to prostřednictvím své rozhodné měkké síly a úplného provedení všech stávajících dohod o přidružení; vyjadřuje hluboké politování nad rozhodnutím vlády USA přesunout americké velvyslanectví v Izraeli z Tel Avivu do Jeruzaléma; vyzývá EU, aby se stala hybnou silou při obnovení skutečného mírového procesu na Blízkém východě, jehož výsledkem mají být dva státy; v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 2254 opětovně zdůrazňuje nadřazenost ženevského procesu vedeného OSN při řešení syrského konfliktu; odsuzuje skutečnost, že Rusko a Írán podporují Asadův režim, jeho válečné zločiny a zločiny proti lidskosti, a vyzývá EU a její členské státy, aby vyvinuly veškeré úsilí a ukončily zločiny páchané na syrských občanech a především používání chemických zbraní vůči nim; |
| --- | --- |

21.

| 22. | odsuzuje vážné porušování mezinárodního humanitárního práva a práva v oblasti lidských práv, jehož se v Jemenu dopouštějí všechny strany konfliktu, včetně útoků koalice pod vedením Saúdské Arábie a hútíjských povstalců, které nerozlišují mezi vojenskými a civilními cíli; požaduje okamžité ukončení blokády Jemenu a vyzývá všechny strany konfliktu, aby pod záštitou OSN obnovily dialog a usilovaly o udržitelné příměří; vítá, že se vlády Německa, Dánska a Finska rozhodly zastavit prodej zbraní Saúdské Arábii; žádá, aby byly na aktéry zodpovědné za vraždu saúdského novináře Džamála Chášukdžího uvaleny celounijní sankce; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdůrazňuje, že posilování regionální bezpečnosti v indicko-tichomořském regionu má zásadní význam pro zájmy EU a jejích členských států; vyzývá všechny zúčastněné strany v tomto regionu, aby řešily neshody mírovými prostředky a aby se zdržely jednostranných opatření s cílem změnit status quo mimo jiné v oblasti Východočínského a Jihočínského moře, má-li být zajištěna regionální bezpečnost; vybízí k rychlému obnovení dvoustranných rozhovorů mezi Čínou a Tchaj-wanem a znovu opakuje, že podporuje smysluplné zapojení Tchaj-wanu do mezinárodních organizací, mechanismů a činností; podporuje opatření na prohloubení vztahů mezi Evropskou unií, jejími členskými státy a partnery v Asii a vybízí k hospodářské, diplomatické a bezpečnostní spolupráci; |
| --- | --- |

23.

| 24. | v návaznosti na nedávné prezidentské a parlamentní volby v regionu potvrzuje svůj závazek i nadále upevňovat silné vztahy se zeměmi Latinské Ameriky, podporovat obranu demokracie, právní stát a lidská práva jakožto základ pro hlubší integraci a spolupráci; vyjadřuje své hluboké znepokojení nad nedodržováním demokracie, lidských práv a právního státu na Kubě, v Nikaragui a ve Venezuele; se znepokojením bere na vědomí vývoj volebního procesu v Brazílii a vyjadřuje naději, že nová vláda neopustí cestu směřující k demokracii a právnímu státu; oceňuje úsilí všech stran zapojených do mírového procesu v Kolumbii; znovu opakuje, že plně podporuje tento mírový proces a jeho účinné provádění; |
| --- | --- |

24.

| 25. | věří, že měkká síla a budování institucí samy o sobě nemohou, navzdory svému významu, stačit k tomu, aby vytvořily dostatečný vliv ve světě, v němž roste váha mocenské politiky a tvrdé síly; domnívá se, že účinnost zahraniční politiky EU bude v konečném důsledku do značné míry záviset na účinné kombinaci nástrojů tvrdé a měkké síly, včetně otevřeného dialogu, na schopnosti EU jít příkladem a na zdrojích a kapacitách vyhrazených na podporu této politiky, včetně přiměřených finančních zdrojů, účinného multilateralismu, kombinace měkké síly a důvěryhodné tvrdé síly, sdružování vojenských kapacit a ochoty členských států vzdát se v této souvislosti rozhodování a spolupracovat s NATO a s dalšími podobně smýšlejícími zeměmi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vítá větší spolupráci v oblasti obrany mezi členskými státy EU a opatření na posílení vojenské autonomie EU, konkrétně vytvoření evropského jednotného velícího střediska v Bruselu pro vojenské výcvikové mise EU a odstranění překážek, které bránily rozmísťování bojových skupin EU; věří, že zavedená stálá strukturovaná spolupráce (PESCO) na obranných projektech a koordinovaný každoroční přezkum v oblasti obrany (CARD) pomohou členským státům prohloubit jejich spolupráci v oblasti obrany a zefektivnit jejich výdaje v této oblasti; vítá návrh místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky na vytvoření evropského mírového nástroje a nový rámec pro civilní mise SBOP i závazek pokročit v rozvoji vojenské mobility za účelem zlepšení evropské strategické autonomie, mj. prostřednictvím evropské iniciativy v oblasti zásahu; domnívá se, že rozvoj silného obranného průmyslu posiluje technologickou nezávislost EU, mj. podporou jednotného trhu s produkty kybernetické bezpečnosti, k čemuž je třeba zlepšit schopnosti EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | domnívá se, že zásadním předpokladem k tomu, aby se EU stala věrohodnou politickou sílou, která je schopná organizovat předcházení ozbrojeným konfliktům, vynucování mírových dohod a stabilizaci křehkých situací po ukončení konfliktů, je schopnost vysílat civilní odborníky a vojenské síly do konfliktů na celé zeměkouli za účelem podpory míru a stability; vyzývá ESVČ a členské státy, aby vytvořily dostatečné civilní a vojenské kapacity, které budou zahrnovat celé spektrum pozemních, vzdušných, kosmických, námořních a kybernetických kapacit, a aby pracovaly na právně závazném nástroji týkajícím se plně autonomních zbraňových systémů s cílem bránit cíle Smlouvy; zdůrazňuje význam dlouhodobé spolupráce mezi Evropskou unií a NATO, na kterou poukazuje globální strategie EU i společné prohlášení EU a NATO; zdůrazňuje, že další rozvoj obranné unie by měl doplnit cíle vnějších vztahů EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že vytváření nových formátů, např. Rady bezpečnosti EU, jak prosazují kancléřka Merkelová a prezident Macron, a nové způsoby užší koordinace v EU a s mezinárodními orgány by případně mohly přispět ke zefektivnění rozhodovacích procesů v rámci SZBP; zastává názor, že společně se zřízením těchto struktur by měly být rovněž vytvořeny mechanismy pro zajištění jejich demokratické kontroly; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podporuje diskusi v EU o nových formátech, včetně návrhu předsedy Komise Junckera, který představil ve svém projevu o stavu Unie dne 12. září 2018, aby se v určitých oblastech SZBP, zejména v otázkách lidských práv, sankcí a civilních misí, nahradilo pravidlo jednomyslného hlasování, které je v současnosti vyžadováno Smlouvami, hlasováním kvalifikovanou většinou; vyzývá členské státy, aby prověřily způsoby, jak jednat v kontextu SZBP a SBOP účinněji; domnívá se, že hlasování kvalifikovanou většinou by EU umožnilo jednat rozhodněji, rychleji a účinněji; vyzývá Evropskou radu, aby tuto iniciativu realizovala pomocí překlenovacího ustanovení podle čl. 31 odst. 3 SEU; dále ji vybízí, aby zvážila rozšíření hlasování kvalifikovanou většinou na další oblasti SZBP v rámci širší diskuse o využívání většinového hlasování v případě politik EU; uznává, že je třeba hledat kreativní řešení pro budoucí spolupráci mezi Evropskou unií a Spojeným královstvím v oblasti SZBP a SBOP, přičemž je třeba přihlédnout k zásadám stanoveným v usnesení ze dne 14. března 2018 o rámci budoucích vztahů mezi EU a Spojeným královstvím; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a členským státům. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  Úř. věst. C 210, 3.8.2010, s. 1.

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/91 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/91

---

P8_TA(2018)0514

Výroční zpráva o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o výroční zprávě o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky (2018/2099(INI))

(2020/C 388/09)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU),

| — | s ohledem na společný postoj Rady 2008/944/SZBP ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanovují společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společný postoj Rady 2008/944/SZBP ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanovují společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu (1),

| — | s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 20. prosince 2013, 26. června 2015, 15. prosince 2016, 22. června 2017 a 28. června 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 20. prosince 2013, 26. června 2015, 15. prosince 2016, 22. června 2017 a 28. června 2018,

| — | s ohledem na výroční zprávu Rady Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výroční zprávu Rady Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. prosince 2018 o výroční zprávě o provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. prosince 2018 o výroční zprávě o provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (2),

| — | s ohledem na závěry Rady ohledně společné bezpečnostní a obranné politiky ze dne 25. listopadu 2013, 18. listopadu 2014, 18. května 2015, 27. června 2016, 14. listopadu 2016, 18. května 2017, 17. července 2017 a 25. června 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ohledně společné bezpečnostní a obranné politiky ze dne 25. listopadu 2013, 18. listopadu 2014, 18. května 2015, 27. června 2016, 14. listopadu 2016, 18. května 2017, 17. července 2017 a 25. června 2018,

| — | s ohledem na dokument nazvaný „Sdílená vize, společný postup: silnější Evropa – globální strategie pro zahraniční a bezpečnostní politiku Evropské unie“, který dne 28. června 2016 představila vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, místopředsedkyně Komise, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dokument nazvaný „Sdílená vize, společný postup: silnější Evropa – globální strategie pro zahraniční a bezpečnostní politiku Evropské unie“, který dne 28. června 2016 představila vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, místopředsedkyně Komise,

| — | s ohledem na společná prohlášení předsedů Evropské rady a Komise a generálního tajemníka Severoatlantické aliance ze dne 8. července 2016 a 10. července 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společná prohlášení předsedů Evropské rady a Komise a generálního tajemníka Severoatlantické aliance ze dne 8. července 2016 a 10. července 2018,

| — | s ohledem na společný soubor 42 návrhů, které potvrdila Rada Evropské unie a Severoatlantická rada dne 6. prosince 2016, a na zprávy o pokroku ze dne 14. června a 5. prosince 2017 o jeho provádění a na nový soubor 32 návrhů, které potvrdily obě rady dne 5. prosince 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společný soubor 42 návrhů, které potvrdila Rada Evropské unie a Severoatlantická rada dne 6. prosince 2016, a na zprávy o pokroku ze dne 14. června a 5. prosince 2017 o jeho provádění a na nový soubor 32 návrhů, které potvrdily obě rady dne 5. prosince 2017,

| — | s ohledem na diskusní dokument o budoucnosti evropské obrany ze dne 7. června 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na diskusní dokument o budoucnosti evropské obrany ze dne 7. června 2017,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. září 2013 o vojenských strukturách EU: aktuální stav a budoucí výhledy (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. září 2013 o vojenských strukturách EU: aktuální stav a budoucí výhledy (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. září 2017 o kosmické strategii pro Evropu (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. září 2017 o kosmické strategii pro Evropu (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 22. listopadu 2016 o evropské obranné unii (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 22. listopadu 2016 o evropské obranné unii (5),

| — | s ohledem na svá usnesení ze dne 23. listopadu 2016 o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky (na základě výroční zprávy Rady určené Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice) (6) a ze dne 13. prosince 2017 o výroční zprávě o provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá usnesení ze dne 23. listopadu 2016 o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky (na základě výroční zprávy Rady určené Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice) (6) a ze dne 13. prosince 2017 o výroční zprávě o provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (7),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. března 2017 o ústavních, právních a institucionálních dopadech společné bezpečnostní a obranné politiky: možnosti, které skýtá Lisabonská smlouva (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. března 2017 o ústavních, právních a institucionálních dopadech společné bezpečnostní a obranné politiky: možnosti, které skýtá Lisabonská smlouva (8),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 5. července 2017 o mandátu pro třístranná jednání o návrhu rozpočtu na rozpočtový rok 2018 (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 5. července 2017 o mandátu pro třístranná jednání o návrhu rozpočtu na rozpočtový rok 2018 (9),

| — | s ohledem na koncepci posílení kapacit EU pro mediaci a dialog přijatou dne 10. listopadu 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na koncepci posílení kapacit EU pro mediaci a dialog přijatou dne 10. listopadu 2009,

| — | s ohledem na prováděcí plán v oblasti bezpečnosti a obrany, který dne 14. listopadu 2016 představila vysoká představitelka, místopředsedkyně, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prováděcí plán v oblasti bezpečnosti a obrany, který dne 14. listopadu 2016 představila vysoká představitelka, místopředsedkyně,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. června 2018 o vzájemných vztazích EU-NATO (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. června 2018 o vzájemných vztazích EU-NATO (10),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. listopadu 2016 o Evropském obranném akčním plánu (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. listopadu 2016 o Evropském obranném akčním plánu (COM(2016)0950),

| — | s ohledem na nový balíček týkající se obrany, který Komise představila dne 7. června 2017 v tiskové zprávě nazvané „Evropa, která brání: Komise zahajuje debatu o směřování k bezpečnostní a obranné unii“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nový balíček týkající se obrany, který Komise představila dne 7. června 2017 v tiskové zprávě nazvané „Evropa, která brání: Komise zahajuje debatu o směřování k bezpečnostní a obranné unii“,

| — | s ohledem na svou výroční zprávu o provádění globální strategie EU – rok 2, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svou výroční zprávu o provádění globální strategie EU – rok 2,

| — | s ohledem na svá usnesení ze dne 14. prosince 2016 o provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (11) a ze dne 13. prosince 2017 o výroční zprávě o provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá usnesení ze dne 14. prosince 2016 o provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (11) a ze dne 13. prosince 2017 o výroční zprávě o provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (12),

| — | s ohledem na Akční plán EU pro vojenskou mobilitu, který byl zveřejněn dne 28. března 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Akční plán EU pro vojenskou mobilitu, který byl zveřejněn dne 28. března 2018,

| — | s ohledem na závěry Rady o posílení strategického partnerství OSN a EU pro mírové operace a řešení krizí: priority na období let 2019–2021, přijaté dne 18. září 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady o posílení strategického partnerství OSN a EU pro mírové operace a řešení krizí: priority na období let 2019–2021, přijaté dne 18. září 2018,

| — | s ohledem na skutečnost, že EU obdržela v roce 2012 Nobelovu cenu míru za skutečnost, že za uplynulých šest desetiletí přispěla k pokroku v oblasti míru, usmíření, demokracie a lidských práv, |
| --- | --- |

—

s ohledem na skutečnost, že EU obdržela v roce 2012 Nobelovu cenu míru za skutečnost, že za uplynulých šest desetiletí přispěla k pokroku v oblasti míru, usmíření, demokracie a lidských práv,

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Výboru pro ústavní záležitosti (A8-0375/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Výboru pro ústavní záležitosti (A8-0375/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že se členské státy rozhodly postupně vytvořit rámec pro společnou bezpečnostní politiku, což by mohlo vést ke společné obraně v souladu s ustanoveními článku 42 SEU a tím k posílení evropské identity a její nezávislosti s cílem prosazovat mír, bezpečnost a pokrok v Evropě a ve světě; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že se členské státy rozhodly postupně vytvořit rámec pro společnou bezpečnostní politiku, což by mohlo vést ke společné obraně v souladu s ustanoveními článku 42 SEU a tím k posílení evropské identity a její nezávislosti s cílem prosazovat mír, bezpečnost a pokrok v Evropě a ve světě;

Strategické prostředí Unie

| 1. | konstatuje, že světový pořádek založený na pravidlech se stále více v sousedství EU a ještě dále potýká s výzvami jak na politicko-vojenské úrovni, tak v poslední době též na obchodně-hospodářské úrovni; konstatuje, že tyto systémové výzvy jsou spojeny s trvalým zhoršováním strategického mezinárodního prostředí, které čelí mezistátním a vnitrostátním sporům a násilí, terorismu, selhání státu, kybernetickým a hybridním útokům na základní pilíře našich společností, dopadům změny klimatu a přírodním katastrofám; uznává, že obrana mezinárodního řádu založeného na pravidlech, mezinárodní právo a hodnoty bráněné liberálními demokraciemi by měly být prvořadou prioritou a přístup v této věci by neměl připouštět žádné ústupky; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že tyto problémy jsou příliš komplexní na to, aby je mohla úspěšně vyřešit jediná země; zdůrazňuje, že je nezbytné, aby EU reagovala na tyto výzvy rychle, důsledně, účinně a jednotně a aby tak činila ve shodě s našimi spojenci, partnery a dalšími mezinárodními organizacemi; konstatuje, že společná bezpečnostní a obranná politika (SBOP) je jedním z užitečných nástrojů pro řešení mnoha z těchto problémů, avšak měla by být využívána účinněji a v souladu s dalšími vnějšími a vnitřními nástroji, aby tak EU umožnila rozhodným způsobem přispívat ke zvládání mezinárodních krizí a využívat její strategickou autonomii; zdůrazňuje, že instituce SBOP, stejně jako řada jejích nástrojů, již existují, a naléhavě žádá členské státy, aby jich neprodleně využily; |
| --- | --- |

2.

| 3. | připomíná, že bezpečnost členských států EU je hluboce propojená; zdůrazňuje potřebu určit rizika zjištěná všemi členskými státy; uznává, že složitá povaha těchto problémů, kdy se jednotlivé členské státy potýkají v různé míře s různými hrozbami, poskytuje prostor pro dohodu o společném řešení těchto problémů v duchu solidarity; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že džihádistický terorismus, který již postihuje oblasti Blízkého východu, Sahelu a Afrického rohu, se šíří směrem k západní Africe, střední Asii a jihovýchodní Asii; zdůrazňuje, že tato stálá hrozba vyžaduje trvalou a dobře koordinovanou strategii na úrovni EU s cílem chránit občany a zájmy EU a podporovat dotčené regiony; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstatuje, že nedávné aktivity a politiky Ruska snížily stabilitu a změnily bezpečnostní prostředí, a zdůrazňuje, že EU a členské státy musí přistoupit k více společnému strategickému přístupu vůči Rusku; |
| --- | --- |

5.

| 6. | se znepokojením konstatuje, že použití nervové látky Novičoku v Salisbury v březnu 2018 bylo prvním takovým útokem na evropské půdě od druhé světové války a následně vedlo k úmrtí občana EU; naléhavě žádá Evropskou radu, aby přijala omezující opatření proti osobám odpovědným za používání a šíření chemických zbraní; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že ruská okupace na Ukrajině stále pokračuje, že minské dohody – bez nichž nelze konflikt vyřešit – nebyly provedeny a že i nadále dochází k nezákonné anexi a militarizaci Krymu; je hluboce znepokojen tím, že probíhá destabilizace zemí Východního partnerství a západního Balkánu v důsledku nepřiměřeně rozsáhlých vojenských manévrů a aktivit Ruska a jeho hybridních taktik, k nimž paří kyberterorismus, falešné zprávy, dezinformační kampaně a hospodářské a energetické vydírání, a které jsou zaměřeny i proti západním demokraciím a zvyšují mezi nimi napětí; vyjadřuje znepokojení nad tím, že bezpečnostní prostředí v sousedství EU bude velmi nestabilní i v nadcházejících letech; opětovně podtrhuje strategický význam západního Balkánu pro bezpečnost a stabilitu EU a zdůrazňuje, že EU by se svou politikou měla cíleněji a výrazněji podílet na dění v regionu, včetně posílení mandátů misí SBOP EU; je pevně přesvědčen, že chceme-li překonat zranitelnost EU, musíme dosáhnout větší integrace a koordinace; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konstatuje, že v posledních letech je tato potřeba spolupráce stále více uznávána, a vítá pokrok, kterého bylo v tomto směru dosaženo, například vytvořením stálé strukturované spolupráce (PESCO), ačkoli konkrétní výsledky je třeba ještě řádně vyhodnotit; domnívá se, že EU by také měla posílit dialog a spolupráci s třetími zeměmi v daném regionu a s regionálními a subregionálními organizacemi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje však, že spolupráce je stále ve fázi vývoje a že k zajištění toho, aby EU a členské státy mohly využívat výhod hluboké, trvalé a dlouhodobé spolupráce v oblasti obrany, je třeba vyvinout mnohem větší úsilí; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje praktické a finanční výhody další integrace evropských obranných kapacit; zdůrazňuje, že na základě rozsáhlé a poctivé práce všech zúčastněných stran je možné zvýšit dosah a účinnost výdajů na obranu bez potřeby zvyšování těchto výdajů samotných; |
| --- | --- |

10.

| 11. | upozorňuje, že obrana členských států EU je založena na jejich politické vůli a vojenské schopnosti dostát své zodpovědnosti v nejistém strategickém prostředí; zdůrazňuje význam transatlantické vazby pro bezpečnost a obranu evropské a severoamerické demokracie; vyjadřuje však své znepokojení nad současným stavem tohoto vztahu a vyzývá všechny odpovědné politické a společenské síly na obou stranách Atlantiku, aby tento klíčový vztah neoslabovaly, ale spíše posílily; zdůrazňuje, že je třeba zabránit tomu, aby se obtíže v obchodních vztazích z nedávné doby přenesly i do transatlantické bezpečnostní vazby; zdůrazňuje, že dobře definovaná strategická autonomie podpoří evropskou bezpečnost i vztahy mezi EU a NATO; v této souvislosti znovu opakuje, že existuje zvýšená potřeba spolupráce v oblasti obrany na evropské úrovni a že je třeba zaměřit zdroje na hlavní priority; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že mnohostrannost, k níž se Evropa hluboce hlásí, je stále více zpochybňována postoji USA a dalších světových mocností; znovu zdůrazňuje význam mnohostrannosti pro zachování míru a stability, jakožto prostředku k prosazování hodnot právního státu a řešení globálních otázek; |
| --- | --- |

12.

SBOP – další postup

| 13. | domnívá se, že zvýšené investice do bezpečnosti a obrany jsou naléhavou otázkou pro členské státy i EU a že solidarita a spolupráce v oblasti obrany by se měla stát normou, jak se uvádí v globální strategii EU; vítá pokrok, kterého bylo dosud dosaženo při provádění ustanovení globální strategie EU týkajících se bezpečnosti a obrany; je přesvědčen, že tyto úspěchy otevírají nové perspektivy pro významné strukturální změny v budoucnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá členské státy, aby usilovaly o výdaje na obranu ve výši 2 % HDP a aby 20 % svého rozpočtu na obranu vynaložily na vybavení, které Evropská obranná agentura určila jako nezbytné, včetně souvisejícího výzkumu a vývoje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vítá vytvoření zvláštního okruhu pro oblast obrany v návrhu víceletého finančního rámce (VFR), který předložila Komise, a zejména vytvoření rozpočtové položky, z níž se bude financovat Evropský obranný fond a projekty vojenské mobility; je toho názoru, že tato rozhodnutí si s největší pravděpodobností vyžádají centralizované řízení obrany na úrovni Komise; zdůrazňuje, že financování z této rozpočtové položky by mělo být využíváno výhradně na obranné účely bez jakékoli politizace, neboť bezpečnost je nedělitelná a měla by být v souladu s potřebami členských států v oblasti kapacity a infrastruktury a s úsilím EU o strategickou autonomii; |
| --- | --- |

15.

| 16. | bere na vědomí, že vojenská mobilita nabývá v programu evropské obrany na významu; zdůrazňuje, že vojenská mobilita je v současném prostředí plném hrozeb ústředním strategickým nástrojem, který má zásadní význam pro SBOP i pro ostatní mnohostranné závazky členských států, včetně NATO; zdůrazňuje význam přizpůsobení stávajících sítí potřebám vojenské mobility; vítá proto začlenění vojenské mobility nejen do návrhu nového Nástroje pro propojení Evropy, ale i do stálé strukturované spolupráce (PESCO), a její významnou úlohu v rámci spolupráce mezi EU a NATO; zdůrazňuje, že tyto různé projekty musí být řádně koordinovány, a to i se spojenci, aby se zajistilo, že přinesou požadované výsledky; vítá návrh Komise vyčlenit v příštím VFR (2021–2027) 6,5 miliardy EUR na projekty vojenské mobility prostřednictvím Nástroje pro propojení Evropy; |
| --- | --- |

16.

| 17. | konstatuje však, že mají-li se všechny tyto různé prvky sladit dohromady, je zásadní, aby byl vypracován jasně vymezený zastřešující strategický přístup k evropské obraně, který by mohl být nejlépe vymezen v bílé knize EU o bezpečnosti a obraně; |
| --- | --- |

17.

| 18. | žádá stanovení přesných pokynů pro zajištění jasně vymezeného rámce pro budoucí aktivaci a provádění čl. 42 odst. 7 SEU; vyzývá proto k vypracování koncepce a přijetí bílé knihy EU o bezpečnosti a obraně, která zaručí, že současné a budoucí procesy budování kapacity budou založeny na bezpečnostních zájmech EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vítá rovněž návrh vysoké představitelky, místopředsedkyně týkající se evropského mírového nástroje, který podpořila i Komise a z něhož budou částečně financovány náklady na obranné aktivity EU – například náklady na mírové mise Africké unie, společné náklady na vlastní vojenské operace SBOP a náklady budování vojenských kapacit partnerů –, které jsou v souladu s čl. 41 odst. 2 SEU vyloučeny z financování z rozpočtu; znovu opakuje, že je zapotřebí zabránit zdvojení s dalšími existujícími nástroji; bere zejména na vědomí začlenění a rozšíření mechanismu Athena pro společné financování misí a operací SBOP, což představuje ambiciózní krok, který Parlament dlouhodobě požadoval; požaduje zlepšení finanční kontroly všech budoucích misí a včasné posuzování dopadů; |
| --- | --- |

19.

Schopnosti v oblasti bezpečnosti a obrany Unie

| 20. | zdůrazňuje, že EU musí použít celý soubor dostupných politických nástrojů, od měkkých sil po tvrdé a od krátkodobých opatření po opatření dlouhodobé politiky; znovu potvrzuje, že je důležité rozvíjet civilní a vojenské schopnosti, které jsou zapotřebí ke zvládání komplexních bezpečnostních výzev v Evropě, na jejím okraji a v jejím okolí uvedených v globální strategii EU, a to mimo jiné pomocí sdružování a sdílení; připomíná, že globální strategie EU vybízí k úzké spolupráci v rámci Unie v oblasti obrany; |
| --- | --- |

20.

| 21. | domnívá se, že členské státy EU musí usilovat o zlepšení vojenských kapacit s cílem pokrývat plné spektrum pozemních, vzdušných, vesmírných, námořních a kybernetických schopností, včetně strategických podpůrných schopností, aby byla SBOP EU důvěryhodnou silou; zdůrazňuje, že je třeba investovat do zpravodajství, dohledu a průzkumu, družicové komunikace, autonomního přístupu do vesmíru a trvalého pozorování Země s cílem lépe posoudit interní a externí hrozby; |
| --- | --- |

21.

| 22. | znovu potvrzuje roli EU jakožto globálního zajišťovatele námořní bezpečnosti a zdůrazňuje, že je důležité rozvíjet příslušné vojenské a civilní schopnosti; vítá v tomto ohledu přijetí revidovaného akčního plánu Strategie pro námořní bezpečnost EU v červnu 2018; |
| --- | --- |

22.

| 23. | považuje za zásadní, aby EU a NATO posílily sdílení zpravodajských informací s cílem umožnit formální přičitatelnost kybernetických útoků, a následně ukládat omezující sankce těm, kdo nesou za tyto kybernetické útoky odpovědnost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uznává strategický rozměr kosmického odvětví pro Evropu a potřebu zlepšit součinnost mezi jeho civilními aspekty a bezpečnostními/obrannými aspekty; poukazuje na to, že je třeba využít vesmírné schopnosti, přičemž je rovněž nezbytné zohlednit jak širší geopolitické prostředí, tak SBOP, a současně zdůraznit, že vesmírné programy EU mají civilní povahu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vítá kroky EU směřující k upevnění její kybernetické odolnosti prostřednictvím zavedení společného certifikačního rámce v oblasti kybernetické bezpečnosti, posílení agentury EU pro kybernetickou bezpečnost a rychlého provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148 o bezpečnosti sítí a informačních systémů (13) (směrnice o bezpečnosti sítí a informací); |
| --- | --- |

25.

| 26. | domnívá se, že vměšování do voleb jiných zemí prostřednictvím kybernetických operací oslabuje nebo porušuje právo lidí zapojit se do správy jejich země, přímo nebo prostřednictvím zvolených zástupců, jak stanoví Všeobecná deklarace lidských práv, a že toto vměšování ze strany jiných států představuje porušení mezinárodního práva i v případě, že nedošlo k použití vojenské síly, nebyla ohrožena územní celistvost nebo politická nezávislost; |
| --- | --- |

26.

| 27. | domnívá se, že lepším využíváním stávajících rámců pro spolupráci v oblasti obrany a vojenství, jako jsou např. velitelství evropského mnohonárodního sboru rychlé reakce a bojové skupiny EU, by bylo možné zlepšit schopnosti pro zajištění bezpečnosti a obrany Unie, posílit podobné iniciativy v rámci NATO a zamezit jejich zdvojování; je přesvědčen, že to přispěje k soustavné transformaci národních ozbrojených sil, tak aby byly více interoperabilní, udržitelnější, pružnější a jejich nasazení bylo snadnější; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vítá zřízení Evropského programu rozvoje obranného průmyslu, jehož cílem je podpořit konkurenceschopnost a inovační kapacitu obranného průmyslu EU a jehož rozpočet do roku 2020 činí 500 milionů EUR; vyzývá k jeho urychlenému provedení; |
| --- | --- |

28.

| 29. | je přesvědčen, že Evropský program rozvoje obranného průmyslu pomůže podpořit konkurenceschopnost, účinnost a inovační kapacitu obranného průmyslu EU, což bude zahrnovat mimo jiné navrhování, vývoj prototypů, zkoušení, kvalifikace a certifikace produktů pro obranné účely, jakož i rozvoj technologií v rámci konsorcia, včetně malých a středních podniků, společností se střední tržní kapitalizací, výzkumných středisek a univerzit, a spolupráce mezi členskými státy, což vše přispěje ke strategické nezávislosti EU a k posílení evropské obranné technologické a průmyslové základny; poukazuje na to, že jak pro vnitřní, tak pro vnější dimenzi SBOP Unie může být prospěšný rozvoj jednotného trhu v oblasti obrany; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vítá návrh nařízení, kterým se zřizuje Evropský obranný fond, a značné finanční prostředky navržené Komisí pro příští víceletý finanční rámec; požaduje, aby se zohlednily počáteční zkušenosti získané s prováděním Evropského programu rozvoje obranného průmyslu, pilotního projektu a přípravné akce v oblasti obranného výzkumu; zdůrazňuje, že výsledky jednání o Evropském programu rozvoje obranného průmyslu by měly být řádně zohledněny, a doufá, že návrh bude moci být schválen co nejdříve v zájmu zlepšení evropského obranného průmyslu a jeho schopnosti spolupracovat se svými partnery; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdůrazňuje, že strategických cílů EU v oblasti bezpečnosti a obrany lze dosáhnout pouze velmi úzkou koordinací potřeb a požadavků týkajících se dlouhodobého budování kapacit jak ozbrojených sil, tak obranného průmyslu členských států; poznamenává, že plán rozvoje schopností (CDP) i koordinovaný každoroční přezkum v oblasti obrany (přezkum CARD) mohou významně přispět k dosažení tohoto cíle; |
| --- | --- |

31.

| 32. | znovu zdůrazňuje, že Evropská obranná agentura (EDA) by měla být agenturou, jež uskutečňuje kroky Unie plánované na základě evropské politiky schopností a vyzbrojování, pokud tak stanoví Lisabonská smlouva; zdůrazňuje, že správní a provozní výdaje agentury EDA by měly být financovány z rozpočtu Unie; vítá drobné úpravy provedené v rozpočtu agentury EDA, zdůrazňuje však, že rozšíření povinností agentury EDA mj. v souvislosti se stálou strukturovanou spoluprací, koordinovaným každoročním přezkumem v oblasti obrany a Evropským obranným fondem vyžaduje odpovídající finanční prostředky; |
| --- | --- |

32.

| 33. | připomíná, že je potřeba usnadnit pořádání většího počtu společných cvičení evropských ozbrojených sil a podporovat interoperabilitu, normalizaci a připravenost čelit širokému spektru konvenčních i nekonvenčních hrozeb; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vítá nedávná opatření na posílení civilní společné bezpečnostní a obranné politiky jako základní součásti společného přístupu EU, zejména rozvoj kapacit a reakčních schopností civilních misí SBOP a zaměření na zvyšování účinnosti při řešení problémů v souvislosti s vnitřní a vnější bezpečností; zdůrazňuje, že by Rada a Komise měly v nadcházejícím VFR zvýšit investice do předcházení civilním konfliktům, což přispěje ke zvýšení úlohy EU coby mezinárodního subjektu; vyzývá k úpravě struktur a postupů SBOP, aby bylo možné nasměrovat a řídit civilní a vojenské mise a operace rychleji, účinněji a integrovaněji; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzývá EU a členské státy, aby vždy upřednostňovaly mediaci jako první nástroj reakce na vznikající krize a podporovaly mediační úsilí ostatních partnerů; zdůrazňuje, že je nutné, aby EU aktivně prosazovala mírové vyjednávání a předcházení konfliktům mezi svými mezinárodními partnery; |
| --- | --- |

35.

Stálá strukturovaná spolupráce

| 36. | vítá provádění inkluzivní stálé strukturované spolupráce, která představuje důležitý krok na cestě k užší spolupráci v oblasti bezpečnosti a obrany mezi členskými státy; uznává, že stálá strukturovaná spolupráce má charakter právně závazného dlouhodobého projektu, který zahrnuje soubor velmi ambiciózních závazků i řadu projektů spolupráce; zdůrazňuje, že je třeba v plném rozsahu sladit činnosti v rámci stálé strukturované spolupráce s dalšími činnostmi SBOP, zejména s cíli SBOP stanovenými v SEU, a s činnostmi v NATO; domnívá se, že stálá strukturovaná spolupráce by měla být hnací silou pro budování schopností pro obě organizace; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzývá zúčastněné členské státy, aby předložily projekty se strategickým evropským rozměrem, jež budou reagovat na zjištěné nedostatky EU ve schopnostech a jež posílí evropskou obrannou technologickou a průmyslovou základnu; vyzývá členské státy účastnící se stálé strukturované spolupráce, aby při předkládání návrhů dalších projektů stálé strukturované spolupráce projevily větší ambice a plně zohlednily míru evropské přidané hodnoty; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdůrazňuje, že mezi stálou strukturovanou spoluprací, koordinovaným každoročním přezkumem v oblasti obrany a Evropským obranným fondem existuje úzká vazba za účelem posílení obranných schopností členských států; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vítá rozhodnutí Rady o zavedení společného souboru pravidel pro řízení projektů stálé strukturované spolupráce, která objasňují řadu otevřených otázek týkajících se podrobností provádění stálé strukturované spolupráce; konstatuje nicméně, že případné další rozpočtové prostředky budou nezbytné pro pokrytí administrativních výdajů Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) a agentury EDA, které jim umožňují plnit jejich funkce sekretariátu stálé strukturované spolupráce; |
| --- | --- |

39.

Mise a operace SBOP

| 40. | poukazuje na přínos misí a operací SBOP pro mezinárodní mír a stabilitu, avšak lituje, že účinnost těchto misí může být stále ohrožena strukturálními nedostatky, nerovnými příspěvky členských států a nevhodností pro provozní prostředí; konstatuje, že rozvoj společné bezpečnostní a obranné politiky vyžaduje především politickou vůli členských států založenou na společných zájmech a prioritách, jakož i vytvoření struktur institucionální spolupráce; je přesvědčen, že dlouhodobá mise SBOP, operace EUFOR Althea v Bosně a Hercegovině, plní i nadále odrazující úlohu, neboť představuje viditelné znamení závazku EU vůči dané zemi a vůči širšímu regionu západního Balkánu; domnívá se proto, že je nezbytné, aby tato mise plnila i nadále svůj výkonný mandát a udržela si svou současnou sílu (600 zaměstnanců), neboť v důsledku zvýšeného napětí a současné etnicko-nacionalistické politiky by současné bezpečné prostředí stále mohlo být destabilizováno; |
| --- | --- |

40.

| 41. | znovu potvrzuje strategický význam partnerství mezi EU a Afrikou na základě jejich těsných historických, kulturních a geografických vazeb; zdůrazňuje, že je třeba posílit spolupráci, a to i v oblasti bezpečnosti; zdůrazňuje zejména význam procesu regionalizace činnosti SBOP v regionu Sahel, který kombinuje civilní a vojenské aktivity EU s cílem zlepšit schopnosti spolupráce pěti zemí Sahel – skupiny G5; |
| --- | --- |

41.

| 42. | konstatuje, že geopolitická situace v oblasti Afrického rohu se stále více vyznačuje hospodářskou soutěží vzhledem k významu tohoto regionu pro světový obchod a regionální stabilitu; vítá proto, že i nadále probíhá operace Atalanta a že jsou zde přítomny mise EUCAP Somálsko a EUTM Somálsko, které přispívají ke stabilizaci regionu; zdůrazňuje však, že SBOP může být jen součástí jakéhokoli řešení rozmanitých problémů, s nimiž se tento region potýká, a konstatuje, že komplexní přístup neztrácí na svém významu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vítá rovněž činnosti, které vyvíjejí mise a operace EU v oblasti Sahelu, tj. EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger a EUTM Mali, i jejich příspěvek ke stabilitě regionu, k boji proti terorismu a obchodování s lidmi a k bezpečnosti místního obyvatelstva; |
| --- | --- |

43.

| 44. | bere na vědomí výsledky zprávy o misi EUCAP Sahel Niger a EUCAP Sahel Mali, kterou před nedávnem vypracoval Evropský účetní dvůr a která upozornila na problémy s odbornou přípravou zaměstnanců, neobsazenými pracovními místy, ukazateli udržitelnosti a výkonnosti, což jsou problémy, které mohou mít také dopad i na ostatní civilní mise; vítá rychlou reakci ESVČ, která se věnovala těmto tématům s cílem posílit účinnost civilní SBOP; vítá, že se Evropský účetní dvůr podílí na auditu misí a operací SBOP, a vybízí k vypracování dalších zvláštních zpráv o jiných misích a operacích; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdůrazňuje nepřetržitý přínos operace EUNAVFOR MED Sophia pro širší úsilí EU o narušení obchodního modelu převaděčství a obchodování s lidmi v jižní části středního Středomoří a o zabránění dalším ztrátám na životech na moři; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vítá zřízení a plnou provozuschopnost útvaru schopnosti vojenského plánování a vedení pro mise a operace EU bez výkonných pravomocí (výcvikové mise); zdůrazňuje, že je třeba udělit brzy útvaru schopnosti vojenského plánování a vedení mandát pro plánování a provádění všech budoucích vojenských operací SBOP a odstranit některé překážky bránící rozmístění bojových skupin EU; vyzývá k posílení spolupráce mezi útvarem schopnosti vojenského plánování a vedení a útvarem schopnosti civilního plánování a vedení rovněž v kontextu společné podpůrné koordinační jednotky s cílem maximalizovat koordinaci civilní a vojenské součinnosti a sdílení odborných znalostí v rámci integrovaného a komplexního přístupu ke krizím a konfliktům; požaduje posílení útvaru schopnosti vojenského plánování a vedení s cílem zvýšit jeho schopnosti v oblasti řízení a kontroly pro operace s výkonnými pravomocemi a zvýšit součinnost s civilními misemi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby se v rámci opatření EU v oblasti SBOP uplatňovala rovnost žen a mužů, vzhledem k úloze, kterou hrají ženy ve válce, při stabilizaci po skončení konfliktu a v procesu budování míru; zdůrazňuje potřebu řešit genderové násilí jako válečný nástroj v oblastech konfliktu; zdůrazňuje, že ženy jsou válkou postiženy více než muži; vyzývá EU a její mezinárodní partnery, aby aktivně zapojily ženy do mírových a stabilizačních procesů a aby řešily jejich specifické bezpečnostní potřeby; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzývá k rychlému provedení iniciativy na podporu budování kapacit na podporu bezpečnosti a rozvoje s cílem zlepšit účinnost a udržitelnost misí a operací SBOP a umožnit EU, aby posílila bezpečnostní a obranné schopnosti svých partnerských zemí; |
| --- | --- |

48.

| 49. | naléhavě vyzývá ESVČ a Radu, aby zintenzívnily své stávající snahy o zlepšení kybernetické bezpečnosti, zejména v rámci misí SBOP, mimo jiné přijetím opatření na úrovni EU a členských států, která by zmírnila rizika ohrožující SBOP a která by se například zaměřila na zvyšování odolnosti prostřednictvím vzdělávání, odborné přípravy a cvičení, a také racionalizací unijní struktury vzdělávání a odborné přípravy v oblasti kybernetické obrany; |
| --- | --- |

49.

| 50. | domnívá se, že EU a její členské státy čelí dříve neznámé hrozbě v podobě státem financovaných kybernetických útoků, jakož i kybernetické trestné činnosti a terorismu; domnívá se, že kybernetické útoky jsou vzhledem ke své povaze hrozbou, která vyžaduje reakci na úrovni EU; vybízí členské státy, aby si v případě kybernetického útoku vedeného proti kterémukoli z nich poskytovaly vzájemnou pomoc; |
| --- | --- |

50.

Vztah mezi EU a NATO

| 51. | zdůrazňuje, že strategické partnerství mezi EU a NATO je zásadní pro řešení bezpečnostních výzev, jimž čelí EU a její sousedství; zdůrazňuje, že spolupráce EU-NATO by se měla vzájemně doplňovat a respektovat zvláštnosti a role každé z nich, s ohledem na skutečnost, že 22 z 28 členských států EU je rovněž členem NATO; zdůrazňuje, že obě organizace mají značně odlišnou povahu a že jejich spolupráce musí probíhat za plného respektování autonomie a rozhodovacích postupů obou organizací, a to na základě zásady vzájemnosti, čímž není dotčena zvláštní povaha bezpečnostní a obranné politiky žádného členského státu; je přesvědčen, že silnější EU a NATO by se navzájem posílily a vytvořily větší součinnost a účinnost za účelem bezpečnosti a obrany všech partnerů; zdůrazňuje, že strategické partnerství EU a NATO je stejně důležité i pro stále se měnící SBOP EU a budoucnost aliance, jakož i pro vztahy mezi EU a Spojeným královstvím po vystoupení Spojeného království z EU; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vítá hlavní pilíře nového prohlášení EU a NATO, které bylo přijato na summitu NATO v Bruselu dne 12. července 2018, a zdůrazňuje, že úspěšné provedení tohoto společného prohlášení závisí na politické vůli všech členských států během celého postupu; uznává sice konkrétní výsledky, kterých bylo dosaženo při provádění 74 společných opatření, domnívá se však, že je třeba vyvinout další úsilí, pokud jde o praktické provádění řady již přijatých závazků, zejména v oblasti boje proti hybridním hrozbám, kybernetické bezpečnosti a společných cvičení; všímá si zejména zapojení agentury EDA do provádění 30 opatření; |
| --- | --- |

52.

| 53. | zdůrazňuje, že úsilí týkající se vojenské mobility by mělo být prioritou a příspěvkem k účinnému provádění misí a operací SBOP a k obranyschopnosti aliance; vyzývá proto obě organizace k tomu, aby pokračovaly v co nejužší spolupráci v oblasti vojenské mobility, a to i prostřednictvím rozvoje společných požadavků pro usnadnění rychlejšího pohybu sil a vybavení po Evropě, přičemž je třeba vzít v úvahu mnohosměrné výzvy pocházející především z Jihu a z Východu; vyzývá Komisi, aby toto úsilí podpořila nezbytnými investicemi a případně právními předpisy; zdůrazňuje potřebu zjednodušit správní postupy pro přeshraniční pohyb sil rychlé reakce v rámci EU; |
| --- | --- |

53.

| 54. | v této souvislosti poukazuje na to, že EU a NATO se doplňují a že je třeba zajistit, aby se mezinárodní iniciativy při rozvoji schopností EU i NATO doplňovaly a navzájem posilovaly; |
| --- | --- |

54.

| 55. | podtrhuje význam spolupráce a integrace v oblasti kybernetické bezpečnosti, a to nejen mezi členskými státy, klíčovými partnery a NATO, ale i mezi různými aktéry v rámci společnosti; |
| --- | --- |

55.

Partnerství v oblasti SBOP

| 56. | zdůrazňuje, že partnerství a spolupráce se zeměmi a organizacemi, které sdílejí hodnoty EU, přispívají k účinnější SBOP; vítá, že se partneři SBOP podílejí na probíhajících misích a operacích EU, které přispívají k posílení míru, regionální bezpečnosti a stability; |
| --- | --- |

56.

| 57. | považuje za nezbytné posílit dále spolupráci s institucionálními partnery, včetně OSN, NATO, Africké unie a OBSE, jakož i se strategickými bilaterálními partnery, jako jsou USA; doporučuje, aby se rozvíjela partnerství SBOP v oblasti posilování odolnosti partnerů a reformy bezpečnostního sektoru; |
| --- | --- |

57.

| 58. | zdůrazňuje význam partnerství EU-OSN při řešení mezinárodních konfliktů a činností pro budování míru; vyzývá EU i OSN, aby posílily společný poradní mechanismus Řídícího výboru EU-OSN pro řešení krizí a aby využily plného potenciálu svého partnerství spojením své politické legitimity a operačních schopností; |
| --- | --- |

58.

| 59. | je pevně přesvědčen, že by EU měla se Spojeným královstvím po jeho vystoupení z EU udržovat co nejužší partnerství v oblasti bezpečnosti a obrany; |
| --- | --- |

59.

Parlamentní rozměr

| 60. | zdůrazňuje obrovský význam parlamentního dohledu nad bezpečnostními a obrannými záležitostmi na vnitrostátní a evropské úrovni jako základního prvku jakéhokoli dalšího pokroku v této oblasti politiky a v tomto kontextu vybízí parlamentní aktéry, aby navázali užší spolupráci, a případně se snažili nalézt nové či lepší formy spolupráce, aby byl na všech úrovních zajištěn hladký parlamentní dohled; připomíná důležitost zapojení občanské společnosti a občanů do budoucích diskusí o Evropské bezpečnosti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ačkoli vítá celkový pokrok, jehož bylo dosaženo v rámci SBOP od předložení globální strategie EU, konstatuje, že parlamentní struktury na úrovni EU, které byly zřízeny v době, kdy úroveň ambicí a úroveň činnosti EU v záležitostech bezpečnosti a obrany byla poměrně omezená, už nejsou schopny zajistit potřebný parlamentní dohled nad rychle se vyvíjející oblastí politiky vyžadující schopnost rychlé reakce; opakuje proto svou předchozí výzvu, aby byl podvýbor pro bezpečnost a obranu povýšen na plnohodnotný výbor a aby byl vybaven pravomocemi nezbytnými k tomu, aby mohl přispívat ke komplexnímu parlamentnímu dohledu nad SBOP, včetně stálé strukturované spolupráce, agentury EDA a jakýchkoli dalších akcí předvídaných ve Smlouvách; domnívá se, že povýšení podvýboru na výbor by mělo být důsledkem toho, že ad hoc řízení obrany a bezpečnosti na úrovni Komise bude nahrazeno specializovanějším modelem, který zohlední rostoucí složitost řízeného úsilí; |
| --- | --- |

61.

| 62. | bere na vědomí, že některé členské státy vyzvaly v nedávné době k vytvoření rady bezpečnosti EU, a je přesvědčen, že tuto koncepci je třeba dále definovat, než bude moci být posouzena její přidaná hodnota; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opakuje svou výzvu k pořádání zasedání ministrů obrany v rámci Rady, jimž by předsedal vysoký představitel, místopředseda; uznává, že další evropská integrace by měla také znamenat více demokratické kontroly prostřednictvím parlamentní kontroly; zdůrazňuje proto, že je potřeba posílit úlohu Evropského parlamentu v této oblasti, zejména prostřednictvím samostatného Výboru pro bezpečnost a obranu, jejž by doplňovala společná meziparlamentní setkání zástupců vnitrostátních parlamentů s poslanci EP; |
| --- | --- |

63.

| 64. | zdůrazňuje, že jakýkoli budoucí Konvent nebo mezivládní konference připravující změnu Smluv EU by měly zvážit zřízení evropských sil se skutečnou obrannou kapacitou za účelem zachování míru, předcházení konfliktům a posilování mezinárodní bezpečnosti v souladu se zásadami Charty OSN a v souladu s úkoly stanovenými v čl. 43 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Evropské radě, Radě, Komisi, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, místopředsedkyni Komise, generálnímu tajemníkovi OSN, generálnímu tajemníkovi NATO, agenturám EU působícím v oblastech vesmíru, bezpečnosti a obrany a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  Úř. věst. L 335, 13.12.2008, s. 99.

(2)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0513.

(3)  Úř. věst. C 93, 9.3.2016, s. 144.

(4)  Úř. věst. C 337, 20.9.2018, s. 11.

(5)  Úř. věst. C 224, 27.6.2018, s. 18.

(6)  Úř. věst. C 224, 27.6.2018, s. 50.

(7)  Úř. věst. C 369, 11.10.2018, s. 36.

(8)  Úř. věst. C 263, 25.7.2018, s. 125.

(9)  Úř. věst. C 334, 19.9.2018, s. 253.

(10)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0257.

(11)  Úř. věst. C 238, 6.7.2018, s. 89.

(12)  Úř. věst. C 369, 11.10.2018, s. 47.

(13)  Úř. věst. L 194, 19.7.2016, s. 1.

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/100 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/100

---

P8_TA(2018)0515

Výroční zpráva o lidských právech a demokracii ve světě za rok 2017 a o politice Evropské unie v této oblasti

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o výroční zprávě o stavu lidských práv a demokracie ve světě v roce 2017 a o politice Evropské unie v této oblasti (2018/2098(INI))

(2020/C 388/10)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv a další smlouvy a nástroje OSN týkající se lidských práv, zejména na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech a Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech, které přijalo Valné shromáždění Organizace spojených národů dne 16. prosince 1966 v New Yorku, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv a další smlouvy a nástroje OSN týkající se lidských práv, zejména na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech a Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech, které přijalo Valné shromáždění Organizace spojených národů dne 16. prosince 1966 v New Yorku,

| — | s ohledem na Evropskou úmluvu o lidských právech, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Evropskou úmluvu o lidských právech,

| — | s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie,

| — | s ohledem na Úmluvu OSN o právech dítěte, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu OSN o právech dítěte,

| — | s ohledem na články 2, 3, 8, 21 a 23 Smlouvy o Evropské unii (SEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 2, 3, 8, 21 a 23 Smlouvy o Evropské unii (SEU),

| — | s ohledem na článek 207 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 207 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na akční plán pro lidská práva a demokracii 2015–2019, který Rada přijala dne 20. července 2015, a na přezkum tohoto plánu v polovině období z června 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na akční plán pro lidská práva a demokracii 2015–2019, který Rada přijala dne 20. července 2015, a na přezkum tohoto plánu v polovině období z června 2017,

| — | s ohledem na 17 cílů udržitelného rozvoje OSN a Agendu pro udržitelný rozvoj 2030, |
| --- | --- |

—

s ohledem na 17 cílů udržitelného rozvoje OSN a Agendu pro udržitelný rozvoj 2030,

| — | s ohledem na obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv, |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv,

| — | s ohledem na obecné zásady OECD pro nadnárodní podniky, které byly přijaty v roce 1976 a revidovány v roce 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecné zásady OECD pro nadnárodní podniky, které byly přijaty v roce 1976 a revidovány v roce 2011,

| — | s ohledem na Úmluvu Rady Evropy o prevenci a potírání násilí vůči ženám a domácího násilí ze dne 11. května 2011 (Istanbulská úmluva), kterou EU podepsala dne 13. června 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu Rady Evropy o prevenci a potírání násilí vůči ženám a domácího násilí ze dne 11. května 2011 (Istanbulská úmluva), kterou EU podepsala dne 13. června 2017,

| — | s ohledem na Úmluvu OSN o odstranění všech forem diskriminace žen (CEDAW) ze dne 18. prosince 1979, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu OSN o odstranění všech forem diskriminace žen (CEDAW) ze dne 18. prosince 1979,

| — | s ohledem na Opční protokol k Úmluvě o právech dítěte týkající se prodeje dětí, dětské prostituce a dětské pornografie, který vstoupil v platnost dne 18. ledna 2002, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Opční protokol k Úmluvě o právech dítěte týkající se prodeje dětí, dětské prostituce a dětské pornografie, který vstoupil v platnost dne 18. ledna 2002,

| — | s ohledem na společný pracovní dokument Komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku s názvem „Rovnost žen a mužů a posílení postavení žen: proměna života dívek a žen prostřednictvím vnějších vztahů EU (2016–2020)“, který byl přijat v roce 2015 (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společný pracovní dokument Komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku s názvem „Rovnost žen a mužů a posílení postavení žen: proměna života dívek a žen prostřednictvím vnějších vztahů EU (2016–2020)“, který byl přijat v roce 2015 (SWD(2015)0182),

| — | s ohledem na Úmluvu o právech osob se zdravotním postižením, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu o právech osob se zdravotním postižením,

| — | s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013), 2122 (2013) a 2242 (2015) o ženách, míru a bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013), 2122 (2013) a 2242 (2015) o ženách, míru a bezpečnosti,

| — | s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN 2250 (2015) a 2419 (2018) o mládeži, míru a bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN 2250 (2015) a 2419 (2018) o mládeži, míru a bezpečnosti,

| — | s ohledem na Mezinárodní úmluvu OSN o odstranění všech forem rasové diskriminace, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Mezinárodní úmluvu OSN o odstranění všech forem rasové diskriminace,

| — | s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1820 (2008) o ženách, míru a bezpečnosti, která se zabývá sexuálním násilím coby válečným zločinem, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1820 (2008) o ženách, míru a bezpečnosti, která se zabývá sexuálním násilím coby válečným zločinem,

| — | s ohledem na globální strategii zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie, kterou dne 28. června 2016 představila místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Federica Mogheriniová, a na první zprávu o jejím provádění nazvanou „Od společné vize ke společnému postupu: uplatňování globální strategie EU“, která byla zveřejněna v roce 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na globální strategii zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie, kterou dne 28. června 2016 představila místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Federica Mogheriniová, a na první zprávu o jejím provádění nazvanou „Od společné vize ke společnému postupu: uplatňování globální strategie EU“, která byla zveřejněna v roce 2017,

| — | s ohledem na závěry Rady o původním obyvatelstvu ze dne 15. května 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady o původním obyvatelstvu ze dne 15. května 2017,

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2011/168/SZBP ze dne 21. března 2011 o Mezinárodním trestním soudu a o zrušení společného postoje 2003/444/SZBP (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2011/168/SZBP ze dne 21. března 2011 o Mezinárodním trestním soudu a o zrušení společného postoje 2003/444/SZBP (1),

| — | s ohledem na Deklaraci OSN o právech původních obyvatel a na výsledný dokument plenárního zasedání Valného shromáždění na vysoké úrovni ze dne 25. září 2014 známého jako Světová konference o původním obyvatelstvu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Deklaraci OSN o právech původních obyvatel a na výsledný dokument plenárního zasedání Valného shromáždění na vysoké úrovni ze dne 25. září 2014 známého jako Světová konference o původním obyvatelstvu,

| — | s ohledem na Newyorskou deklaraci pro uprchlíky a migranty, kterou přijalo Valné shromáždění Organizace spojených národů dne 19. září 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Newyorskou deklaraci pro uprchlíky a migranty, kterou přijalo Valné shromáždění Organizace spojených národů dne 19. září 2016,

| — | s ohledem na rezoluci Valného shromáždění Organizace spojených národů č. 69/167 ze dne 18. prosince 2014, která znovu opakuje, že je nutné chránit a prosazovat lidská práva a základní svobody všech migrantů bez ohledu na migrační status, a na Mezinárodní úmluvu o ochraně práv všech migrujících pracovníků a členů jejich rodin z roku 1990, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Valného shromáždění Organizace spojených národů č. 69/167 ze dne 18. prosince 2014, která znovu opakuje, že je nutné chránit a prosazovat lidská práva a základní svobody všech migrantů bez ohledu na migrační status, a na Mezinárodní úmluvu o ochraně práv všech migrujících pracovníků a členů jejich rodin z roku 1990,

| — | s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN č. 67/139 ze dne 20. prosince 2012, kterou byla zřízena Otevřená pracovní skupina pro otázky stárnutí za účelem zvážení návrhů na vytvoření mezinárodního právního nástroje na podporu a ochranu práv a důstojnosti starších osob, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN č. 67/139 ze dne 20. prosince 2012, kterou byla zřízena Otevřená pracovní skupina pro otázky stárnutí za účelem zvážení návrhů na vytvoření mezinárodního právního nástroje na podporu a ochranu práv a důstojnosti starších osob,

| — | s ohledem na zprávu nezávislého odborníka o požívání všech lidských práv staršími lidmi v rámci 33. zasedání Rady OSN pro lidská práva ze dne 8. července 2016, (2) |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu nezávislého odborníka o požívání všech lidských práv staršími lidmi v rámci 33. zasedání Rady OSN pro lidská práva ze dne 8. července 2016, (2)

| — | s ohledem na zprávu Otevřené pracovní skupiny OSN pro otázky stárnutí z osmého pracovního zasedání konaného dne 28. července 2017 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Otevřené pracovní skupiny OSN pro otázky stárnutí z osmého pracovního zasedání konaného dne 28. července 2017 (3),

| — | s ohledem na prohlášení ministrů s názvem „Udržitelná společnost pro všechny věkové skupiny: realizace potenciálu delšího života“, které bylo přijato na čtvrté ministerské konferenci Evropské hospodářské komise OSN o stárnutí dne 22. září 2017 v Lisabonu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení ministrů s názvem „Udržitelná společnost pro všechny věkové skupiny: realizace potenciálu delšího života“, které bylo přijato na čtvrté ministerské konferenci Evropské hospodářské komise OSN o stárnutí dne 22. září 2017 v Lisabonu,

| — | s ohledem na evropský program pro migraci ze dne 13. května 2015 (COM(2015)0240) a sdělení Komise ze dne 7. června 2016 o zřízení nového rámce pro partnerství se třetími zeměmi v Evropském programu o migraci (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

s ohledem na evropský program pro migraci ze dne 13. května 2015 (COM(2015)0240) a sdělení Komise ze dne 7. června 2016 o zřízení nového rámce pro partnerství se třetími zeměmi v Evropském programu o migraci (COM(2016)0385),

| — | s ohledem na soubor tematických obecných zásad EU v oblasti lidských práv, včetně obecných zásad týkajících se obránců lidských práv, |
| --- | --- |

—

s ohledem na soubor tematických obecných zásad EU v oblasti lidských práv, včetně obecných zásad týkajících se obránců lidských práv,

| — | s ohledem na obecné zásady EU v oblasti lidských práv ohledně svobody projevu on-line a off-line, které byly přijaty v roce 2014, |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecné zásady EU v oblasti lidských práv ohledně svobody projevu on-line a off-line, které byly přijaty v roce 2014,

| — | s ohledem na obecné zásady EU na podporu dodržování mezinárodního humanitárního práva, které byly přijaty v roce 2005 a revidovány v roce 2009 (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecné zásady EU na podporu dodržování mezinárodního humanitárního práva, které byly přijaty v roce 2005 a revidovány v roce 2009 (4),

| — | s ohledem na obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv, |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv,

| — | s ohledem na obecné zásady EU v oblasti prosazování a ochrany práv dítěte, které byly přijaty v roce 2007 a revidovány v roce 2017, a na soubor nástrojů EU a UNICEF v oblasti práv dítěte nazvaný „Začleňování práv dítěte do rozvojové spolupráce“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecné zásady EU v oblasti prosazování a ochrany práv dítěte, které byly přijaty v roce 2007 a revidovány v roce 2017, a na soubor nástrojů EU a UNICEF v oblasti práv dítěte nazvaný „Začleňování práv dítěte do rozvojové spolupráce“,

| — | s ohledem na obecné zásady pro prosazování a ochranu požívání veškerých lidských práv lesbicky, homosexuálně, bisexuálně, transsexuálně a intersexuálně orientovanými (LGBTI) osobami, které přijala Rada v roce 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecné zásady pro prosazování a ochranu požívání veškerých lidských práv lesbicky, homosexuálně, bisexuálně, transsexuálně a intersexuálně orientovanými (LGBTI) osobami, které přijala Rada v roce 2013,

| — | s ohledem na zásady z Yogyakarty („zásady a povinnosti států, pokud jde o uplatňování mezinárodního práva v oblasti lidských práv ve vztahu k sexuální orientaci, pohlavní identitě, vyjádření pohlavní identity a pohlavním znakům“), které byly přijaty v listopadu 2006, a na deset doplňkových zásad („plus 10“) ze dne 10. listopadu 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zásady z Yogyakarty („zásady a povinnosti států, pokud jde o uplatňování mezinárodního práva v oblasti lidských práv ve vztahu k sexuální orientaci, pohlavní identitě, vyjádření pohlavní identity a pohlavním znakům“), které byly přijaty v listopadu 2006, a na deset doplňkových zásad („plus 10“) ze dne 10. listopadu 2017,

| — | s ohledem na obecné zásady EU na podporu a ochranu svobody náboženského vyznání nebo přesvědčení, které přijala Rada v roce 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecné zásady EU na podporu a ochranu svobody náboženského vyznání nebo přesvědčení, které přijala Rada v roce 2013,

| — | s ohledem na společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států, kteří se sešli v Radě, Evropského parlamentu a Komise nazvané „Nový evropský konsensus o rozvoji: „Náš svět, naše důstojnost, naše budoucnost“, které přijala Rada, Parlament a Komise dne 7. června 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států, kteří se sešli v Radě, Evropského parlamentu a Komise nazvané „Nový evropský konsensus o rozvoji: „Náš svět, naše důstojnost, naše budoucnost“, které přijala Rada, Parlament a Komise dne 7. června 2017,

| — | s ohledem na obecné zásady EU týkající se trestu smrti přijaté Radou v roce 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecné zásady EU týkající se trestu smrti přijaté Radou v roce 2013,

| — | s ohledem na obecné zásady EU pro politiku Unie vůči třetím zemím týkající se mučení a jiného krutého, nelidského či ponižujícího zacházení nebo trestání, které byly přijaty v roce 2001 a revidovány v roce 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecné zásady EU pro politiku Unie vůči třetím zemím týkající se mučení a jiného krutého, nelidského či ponižujícího zacházení nebo trestání, které byly přijaty v roce 2001 a revidovány v roce 2012,

| — | s ohledem na svou zprávu ze dne 4. července 2018 nazvanou Směrem k vnější strategii EU proti sňatkům v raném věku a nuceným sňatkům – další kroky (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svou zprávu ze dne 4. července 2018 nazvanou Směrem k vnější strategii EU proti sňatkům v raném věku a nuceným sňatkům – další kroky (5),

| — | s ohledem na sdělení Evropské komise ze dne 4. prosince 2017 o opatřeních navazujících na strategii EU pro boj proti obchodování s lidmi z prosince (COM(2017)0728), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Evropské komise ze dne 4. prosince 2017 o opatřeních navazujících na strategii EU pro boj proti obchodování s lidmi z prosince (COM(2017)0728),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 3. května 2018 o ochraně migrujících dětí (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 3. května 2018 o ochraně migrujících dětí (6),

| — | s ohledem na Deklaraci OSN o právu a povinnosti jednotlivců, skupin a společenských orgánů prosazovat a chránit všeobecně uznávaná lidská práva a základní svobody (obránci lidských práv) z prosince 1998, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Deklaraci OSN o právu a povinnosti jednotlivců, skupin a společenských orgánů prosazovat a chránit všeobecně uznávaná lidská práva a základní svobody (obránci lidských práv) z prosince 1998,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821 ze dne 17. května 2017, kterým se stanoví povinnosti náležité péče v dodavatelském řetězci pro unijní dovozce cínu, tantalu a wolframu, jejich rud a zlata pocházejících z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821 ze dne 17. května 2017, kterým se stanoví povinnosti náležité péče v dodavatelském řetězci pro unijní dovozce cínu, tantalu a wolframu, jejich rud a zlata pocházejících z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí (7),

| — | s ohledem na Úmluvu Mezinárodní organizace práce o domorodém a kmenovém obyvatelstvu (Úmluva č. 169) přijatou dne 27. června 1989, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu Mezinárodní organizace práce o domorodém a kmenovém obyvatelstvu (Úmluva č. 169) přijatou dne 27. června 1989,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 4. července 2013 o vývozu zbraní: provádění společného postoje Rady 2008/944/SZBP (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 4. července 2013 o vývozu zbraní: provádění společného postoje Rady 2008/944/SZBP (8),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 10. října 2013 o diskriminaci (9) na základě příslušnosti k určité kastě a na zprávu zvláštního zpravodaje OSN pro otázky menšin ze dne 28. ledna 2016 o menšinách a diskriminaci na základě příslušnosti k určité kastě a na nástroj s pokyny OSN týkající se diskriminace založené na původu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 10. října 2013 o diskriminaci (9) na základě příslušnosti k určité kastě a na zprávu zvláštního zpravodaje OSN pro otázky menšin ze dne 28. ledna 2016 o menšinách a diskriminaci na základě příslušnosti k určité kastě a na nástroj s pokyny OSN týkající se diskriminace založené na původu,

| — | s ohledem na výroční zprávu EU o stavu lidských práv a demokracie ve světě v roce 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výroční zprávu EU o stavu lidských práv a demokracie ve světě v roce 2017,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. prosince 2017 o výroční zprávě o lidských právech a demokracii ve světě za rok 2016 a o politice Evropské unie v této oblasti (10) a na svá předchozí usnesení k předešlým výročním zprávám, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. prosince 2017 o výroční zprávě o lidských právech a demokracii ve světě za rok 2016 a o politice Evropské unie v této oblasti (10) a na svá předchozí usnesení k předešlým výročním zprávám,

| — | s ohledem na svá usnesení týkající se případů porušování lidských práv, demokracie a právního státu v roce 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá usnesení týkající se případů porušování lidských práv, demokracie a právního státu v roce 2017,

| — | s ohledem na Sacharovovu cenu za svobodu myšlení, která byla v roce 2017 udělena demokratické opozici ve Venezuele: Národnímu shromáždění (Julio Borges) a všem politickým vězňům, které uvádí organizace Foro Penal Venezolano a jejichž představiteli jsou Leopoldo López, Antonio Ledezma, Daniel Ceballos, Yon Goicoechea, Lorent Saleh, Alfredo Ramos a Andrea González, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Sacharovovu cenu za svobodu myšlení, která byla v roce 2017 udělena demokratické opozici ve Venezuele: Národnímu shromáždění (Julio Borges) a všem politickým vězňům, které uvádí organizace Foro Penal Venezolano a jejichž představiteli jsou Leopoldo López, Antonio Ledezma, Daniel Ceballos, Yon Goicoechea, Lorent Saleh, Alfredo Ramos a Andrea González,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (11),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/541 ze dne 15. března 2017 o boji proti terorismu, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2002/475/SVV a mění rozhodnutí Rady 2005/671/SVV (12); s ohledem na další činnost Zvláštního výboru pro terorismus (TERR), který se Evropský parlament rozhodl zřídit dne 6. července 2017 a byl ustanoven 14. září 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/541 ze dne 15. března 2017 o boji proti terorismu, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí Rady 2002/475/SVV a mění rozhodnutí Rady 2005/671/SVV (12); s ohledem na další činnost Zvláštního výboru pro terorismus (TERR), který se Evropský parlament rozhodl zřídit dne 6. července 2017 a byl ustanoven 14. září 2017,

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A8-0373/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A8-0373/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že dodržování, podpora, nedělitelnost a ochrana univerzálnosti lidských práv, jakož i prosazování zásad a hodnot demokracie, včetně právního státu, úcty k lidské důstojnosti a zásady rovnosti a solidarity jsou jádrem etického a právního acquis EU a její společné bezpečnostní a obranné politiky (dále jen „SBOP“) i veškeré její vnější činnosti; vzhledem k tomu, že EU by se měla nadále snažit být vedoucím globálním aktérem v oblasti všeobecného prosazování a ochrany lidských práv, a to i na úrovni mnohostranné spolupráce, zejména prostřednictvím aktivní a konstruktivní úlohy v různých orgánech OSN a v souladu s Chartou OSN, Listinou základních práv Evropské unie a mezinárodním právem a rovněž se závazky, které se týkají lidských práv, a závazky, jež byly přijaty v rámci Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 a cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že dodržování, podpora, nedělitelnost a ochrana univerzálnosti lidských práv, jakož i prosazování zásad a hodnot demokracie, včetně právního státu, úcty k lidské důstojnosti a zásady rovnosti a solidarity jsou jádrem etického a právního acquis EU a její společné bezpečnostní a obranné politiky (dále jen „SBOP“) i veškeré její vnější činnosti; vzhledem k tomu, že EU by se měla nadále snažit být vedoucím globálním aktérem v oblasti všeobecného prosazování a ochrany lidských práv, a to i na úrovni mnohostranné spolupráce, zejména prostřednictvím aktivní a konstruktivní úlohy v různých orgánech OSN a v souladu s Chartou OSN, Listinou základních práv Evropské unie a mezinárodním právem a rovněž se závazky, které se týkají lidských práv, a závazky, jež byly přijaty v rámci Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 a cílů udržitelného rozvoje;

| B. | vzhledem k tomu, že občanská společnost hraje ústřední roli při budování a posilování demokracie, kontrole státní moci a podpoře řádné správy věcí veřejných, transparentnosti a odpovědnosti; vzhledem k tomu, že organizace občanské společnosti plní klíčovou funkci jako životně důležitá síla ve společnosti; vzhledem k tomu, že existuje spojitost mezi oslabenou občanskou společností, omezeným politickým a občanským prostorem, zvýšenou korupcí, sociální a genderovou nerovností, nízkou úrovní lidského, socioekonomického rozvoje a sociálními konflikty; vzhledem k tomu, že je třeba zpřístupnit odpovídající zdroje a tyto zdroje využít tím nejefektivnějším způsobem, aby se posílila podpora lidských práv a demokracie ve třetích zemích, a že občanskou společnost by neměly brzdit omezující právní předpisy, horní hranice financování, restriktivní licenční postupy a přemrštěné daně; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že občanská společnost hraje ústřední roli při budování a posilování demokracie, kontrole státní moci a podpoře řádné správy věcí veřejných, transparentnosti a odpovědnosti; vzhledem k tomu, že organizace občanské společnosti plní klíčovou funkci jako životně důležitá síla ve společnosti; vzhledem k tomu, že existuje spojitost mezi oslabenou občanskou společností, omezeným politickým a občanským prostorem, zvýšenou korupcí, sociální a genderovou nerovností, nízkou úrovní lidského, socioekonomického rozvoje a sociálními konflikty; vzhledem k tomu, že je třeba zpřístupnit odpovídající zdroje a tyto zdroje využít tím nejefektivnějším způsobem, aby se posílila podpora lidských práv a demokracie ve třetích zemích, a že občanskou společnost by neměly brzdit omezující právní předpisy, horní hranice financování, restriktivní licenční postupy a přemrštěné daně;

| C. | vzhledem k tomu, že mnoho zemí na světě čelí beztrestnosti a nespravedlnosti a v mnohých zemích není zajištěno dostatečné a účinné zacházení ani nejsou poskytovány služby na podporu obětí a finanční pomoc obětem terorismu, zejména v těch zemích, v nichž již velká část občanů čelila terorismu; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že mnoho zemí na světě čelí beztrestnosti a nespravedlnosti a v mnohých zemích není zajištěno dostatečné a účinné zacházení ani nejsou poskytovány služby na podporu obětí a finanční pomoc obětem terorismu, zejména v těch zemích, v nichž již velká část občanů čelila terorismu;

| D. | vzhledem k tomu, že v roce 2017 čelil velmi vysoký počet aktérů občanské společnosti ve světě, mimo jiné právníků, intelektuálů, novinářů, náboženských představitelů a obránců lidských práv, včetně ekologických aktivistů, zmenšujícímu se prostoru pro občanskou společnost a vysoký počet těchto osob se setkal s narůstajícími útoky, pronásledováním, obtěžováním, svévolným zatýkáním či zadržováním, nebo dokonce přišel o život; vzhledem k tomu, že mechanismus EU pro obránce lidských práv (ProtectDefenders.eu) poskytuje účinnou pomoc stovkám aktivistů, ale naráží na problém rostoucích potřeb; vzhledem k tomu, že EU a její členské státy by měly věnovat více prostředků na vyšší účast občanské společnosti a zintenzívnit své snahy o ochranu a podporu obránců lidských práv; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že v roce 2017 čelil velmi vysoký počet aktérů občanské společnosti ve světě, mimo jiné právníků, intelektuálů, novinářů, náboženských představitelů a obránců lidských práv, včetně ekologických aktivistů, zmenšujícímu se prostoru pro občanskou společnost a vysoký počet těchto osob se setkal s narůstajícími útoky, pronásledováním, obtěžováním, svévolným zatýkáním či zadržováním, nebo dokonce přišel o život; vzhledem k tomu, že mechanismus EU pro obránce lidských práv (ProtectDefenders.eu) poskytuje účinnou pomoc stovkám aktivistů, ale naráží na problém rostoucích potřeb; vzhledem k tomu, že EU a její členské státy by měly věnovat více prostředků na vyšší účast občanské společnosti a zintenzívnit své snahy o ochranu a podporu obránců lidských práv;

| E. | vzhledem k tomu, že politiky podporující lidská práva a demokracii by měly být začleňovány do všech dalších politik EU s vnějším rozměrem, včetně rozvojové, migrační, bezpečnostní, protiteroristické politiky, politiky v oblasti práv žen a rovnosti žen a mužů, rozšiřování a obchodní politiky, a to zejména uplatňováním ochrany lidských práv coby podmínky dohod; vzhledem k tomu, že základním předpokladem pro úspěšnou a účinnou politiku EU v oblasti lidských práv je větší soudržnost mezi vnitřními a vnějšími politikami a také mezi jednotlivými vnějšími politikami EU; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že politiky podporující lidská práva a demokracii by měly být začleňovány do všech dalších politik EU s vnějším rozměrem, včetně rozvojové, migrační, bezpečnostní, protiteroristické politiky, politiky v oblasti práv žen a rovnosti žen a mužů, rozšiřování a obchodní politiky, a to zejména uplatňováním ochrany lidských práv coby podmínky dohod; vzhledem k tomu, že základním předpokladem pro úspěšnou a účinnou politiku EU v oblasti lidských práv je větší soudržnost mezi vnitřními a vnějšími politikami a také mezi jednotlivými vnějšími politikami EU;

| F. | vzhledem k tomu, že nelegální okupace území nebo jeho části představuje trvalé porušování mezinárodního práva, v jehož důsledku vzniká podle mezinárodního humanitárního práva odpovědnost okupační síly vůči civilnímu obyvatelstvu; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že nelegální okupace území nebo jeho části představuje trvalé porušování mezinárodního práva, v jehož důsledku vzniká podle mezinárodního humanitárního práva odpovědnost okupační síly vůči civilnímu obyvatelstvu;

Obecné úvahy

| 1. | vyjadřuje hluboké znepokojení nad tím, že demokracie, lidská práva a právní stát byly v roce 2017 celosvětově stále ohroženy, a naléhavě vyzývá, aby EU a její členské státy bezpodmínečně prosazovaly začleňování evropských a mezinárodních norem v oblasti lidských práv, právního státu, demokracie a práv menšin, k nimž jsou vázané, a zajistily tak větší soudržnost mezi vnitřními a vnějšími politikami EU v oblasti lidských práv a větší koordinaci vnějších politik členských států na poli migrace, boje proti terorismu a obchodu, neboť vliv EU jako důvěryhodného a legitimního mezinárodního subjektu je do značné míry formován její schopností posilovat dodržování lidských práv a demokracie z vnitřního i vnějšího hlediska; |
| --- | --- |

1.

| 2. | znovu potvrzuje, že státy mají konečnou odpovědnost za zajištění veškerých lidských práv pomocí schválení a provedení mezinárodních smluv a úmluv v oblasti lidských práv, sledování porušování lidských práv a zajištění účinné právní ochrany pro oběti; poukazuje na to, že mír, bezpečnost a rozvoj se vzájemně posilují a závisí na schopnosti řešit zneužívání, zločiny proti lidskosti, válečné zločiny a genocidu; varuje před omezováním svobody pohybu, svobody shromažďování a svobody projevu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | připomíná, že rovnost žen a mužů je jednou z hlavních zásad EU, uvedených v čl. 3 odst. 3 SEU, a jejích členských států a její prosazování – prostřednictvím začleňování genderového hlediska – i v jiných zemích světa, a to pomocí jejích vnějších politik patří k hlavním cílům EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že EU je odhodlána prosazovat rovnost žen a mužů a zajistit začleňování hlediska rovnosti žen a mužů do všech svých činností, což je povinnost stanovená ve Smlouvách, aby se rovnost žen a mužů stala klíčovou prioritou všech hlavních směrů, pracovních vztahů, politik a opatření EU, včetně její vnější činnosti; podporuje proto s tím související koordinované snahy v rámci mnohostranných dialogů a činností delegací EU, jako jsou volební pozorovatelské mise; zdůrazňuje, že je nutné posílit činnost hlavní poradkyně ESVČ pro genderové otázky ve třetích zemích zaměřenou na prosazování míru, bezpečnosti a základních svobod, a to vyčleněním zvláštního rozpočtu na její oblast působnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | domnívá se, že skutečně nezávislá, pluralitní a dynamická občanská společnost přispívá k rozvoji a stabilitě, zajišťuje posilování demokracie včetně oddělení pravomocí, sociální spravedlnost a dodržování lidských práv a podporuje transparentnost, odpovědnost a řádnou správu věcí veřejných, zejména prostřednictvím opatření pro boj proti korupci a extremismu; zdůrazňuje klíčovou a ústřední úlohu obránců lidských práv a nevládních organizací při prosazování a podpoře uplatňování práv, která jsou zakotvena v zásadních mezinárodních úmluvách o lidských právech, včetně provádění vzdělávacích programů a zvyšování povědomí o činnosti mezinárodních organizací; zdůrazňuje význam uplatňování zásad EU týkající se obránců lidských práv a význam její schopnosti poskytovat i nadále prostřednictvím evropského nástroje pro demokracii a lidská práva dostatečnou podporu obráncům lidských práv a nevládním organizacím v situacích, kdy jim hrozí největší riziko, a zaručovat zvýšení kapacity mechanismu ProtectDefenders.eu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konstatuje, že je důležité poskytovat obráncům lidských práv podporu v mimořádných situacích a že zacházení se všemi vězni musí splňovat mezinárodní normy; zdůrazňuje své obavy o bezpečnost obránců lidských práv, jakož i obavy o to, aby pachatelé byli potrestáni; vítá konzistentní úsilí Evropské nadace pro demokracii o prosazování demokracie a o dodržování základních práv a svobod ve východním a jižním sousedství EU; uznává, že obránci lidských práv čelí hrozbám, včetně obránkyň lidských práv, které čelí specifickým rizikům a hrozbám s ohledem na své pohlaví, včetně ekologických aktivistů, a vyzývá proto ESVČ a členské státy, aby jim věnovaly zvláštní pozornost v obecných zásadách EU týkajících se obránců lidských práv; zdůrazňuje, že je nutné, aby EU výrazně koordinovala interakci s orgány třetích zemí týkající se obránců lidských práv a občanské společnosti, a váží si iniciativ členských států, které doplňují opatření EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vítá aktivní účast EU v Radě OSN pro lidská práva, kde EU navrhovala usnesení nebo se podílela na jejich znění, vydávala prohlášení, zasahovala do interaktivních dialogů a debat a požadovala zvláštní zasedání k situaci v oblasti lidských práv; je si vědom závazků EU v oblasti řešení stavu lidských práv v jednotlivých zemích v rámci Rady OSN pro lidská práva; zdůrazňuje význam zapojení EU do dialogů a spolupráce v oblasti lidských práv na mnohostranné úrovni; plně podporuje činnosti a angažovanost Rady OSN pro lidská práva při obraně lidských práv na celém světě; oceňuje práci Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva pod vedením Zaída Husajna; se zájmem očekává intenzivní dialog a aktivní spolupráci s nově jmenovaným vysoký komisařem Michellem Bacheletem; vyzývá Komisi a členské státy, aby zvýšily svou podporu pro fungování Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva a pro zvláštní postupy; |
| --- | --- |

7.

| 8. | oceňuje práci útvarů Komise a ESVČ zabývajících se lidskými právy, kterou odvedly na ústředí i v delegacích EU, a práci zvláštního zástupce EU pro lidská práva Stavrose Lambrinidise při zvyšování účinnosti, soudržnosti a viditelnosti problematiky lidských práv v zahraniční politice EU, a opakuje svůj požadavek, aby byl tento mandát prohlášen za stálý a aby se zvláštní zástupce musel za svou činnost více zodpovídat; vítá nedávný přístup, který se odráží v iniciativě EU nazvané „Good Human Rights Stories“ zaměřené na osvědčené postupy uplatňované různými zeměmi; znovu požaduje, aby byla provedena revize tohoto mandátu s cílem poskytnout zvláštnímu zástupci EU právo iniciativy, dostatečné zdroje a právo veřejně vystupovat v souvislosti s podáváním informací o výsledcích dosažených při cestách do třetích zemí a sdělovat stanoviska EU k otázkám týkajícím se lidských práv; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vítá výroční zprávu EU o lidských právech a demokracii ve světě za rok 2017 a konstatuje, že byla v letošním roce přijata mnohem dříve, což je v souladu s požadavky Parlamentu vyjádřenými v jeho předchozích zprávách; žádá Radu, aby se tyto výroční zprávy nadále snažila dokončovat v průběhu roku; vyzývá Radu, aby zajistila, že přijetí příští výroční zprávy se bude opírat o odpovídající postup konzultací; domnívá se, že výroční zpráva je nezbytným nástrojem kontroly, komunikace a diskuse týkající se politiky EU v oblasti lidských práv a demokracie ve světě, a žádá, aby byla celosvětově propagována; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uznává pokrok dosažený z hlediska postupu přípravy a formátu zprávy, očekává, že Rada a místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku budou ještě větší měrou přihlížet ke stanoviskům vyjádřeným v příslušných usneseních Parlamentu a/nebo k doporučením, aby zajistily hlubší a účinnější interakci mezi orgány EU v oblasti problematiky lidských práv; |
| --- | --- |

10.

| 11. | znovu upozorňuje na význam přehledu hlavních pozitivních a negativních trendů za účelem hodnocení efektivnosti činností EU; v tomto ohledu má za to, že důkladnější informování veřejnosti ve vhodných případech založené především na prioritách a ukazatelích určených ve strategiích EU pro jednotlivé země v oblasti lidských práv by podpořilo větší soudržnost při provádění doložek o podmíněnosti dohod dodržováním lidských práv a při posuzování a upravování dopadu politik EU na stav lidských práv; zdůrazňuje, že je nutné monitorovat a v plném rozsahu provádět stávající obecné zásady EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | bere na vědomí, že dialogy EU o lidských právech představují cenný kombinovaný nástroj diplomacie k prosazování lidských práv a demokracie ve dvoustranných vztazích s třetími zeměmi; upozorňuje však na přetrvávající překážky dosahování konkrétních výsledků prostřednictvím dialogů o lidských právech, například na převažující uplatňování dvojích norem, a vyzývá v tomto ohledu k jednotnějšímu postoji členských států; vyzývá Komisi a ESVČ, aby hledaly způsoby, jak zvýšit účinnost a smysluplnost těchto dialogů a jak rychle reagovat a doplnit je pomocí politického dialogu nebo veřejné diplomacie v případě, že tyto dialogy nebudou konstruktivní; vyzývá Komisi a ESVČ, aby zvýšily transparentnost v rámci dialogů, a to také prostřednictvím většího zapojení aktérů z občanské společnosti, a aby pro účely hodnocení úspěchu každého dialogu používaly jasná srovnávací měřítka; zdůrazňuje, že je důležité, aby EU v rámci dialogů o lidských právech poukazovala na případy konkrétních obránců lidských práv, kteří jsou ohroženi, a vytvářela tlak na propuštění vězněných obránců a ochranu těch, kteří jsou nějakým způsobem ohroženi; doporučuje také orgánům EU, aby členům a zaměstnancům delegací EU zajistily potřebné zdroje a vhodnou odbornou přípravu v oblasti lidských práv a demokracie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | znovu opakuje, že akční plán pro lidská práva a demokracii na období 2015–2019 a jeho přezkum v polovině období z roku 2017 musí být vodítky pro činnost týkající se lidských práv, a v této souvislosti zdůrazňuje, že je nutné naplánovat dostatečné prostředky a odbornost, které umožní řádné provádění hlavních priorit EU; vyzývá orgány EU a členské státy, aby zajistily účinné a soudržné provádění stávajícího akčního plánu, mimo jiné prostřednictvím skutečné spolupráce s organizacemi občanské společnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | žádá EU, aby posílila své nástroje a politiky týkající se institucionálního rozvoje a právního státu a aby do nich zahrnula ukazatele s cílem zajistit odpovědnost a usilovat o zamezení beztrestnosti v případech porušování lidských práv; požaduje účinné využití vhodných zdrojů pro další podporu lidských práv a demokracie; |
| --- | --- |

14.

| 15. | v tomto ohledu připomíná zásadní podporu, kterou evropský nástroj pro demokracii a lidská práva poskytuje při provádění strategického rámce a akčního plánu EU pro lidská práva a demokracii a obecných zásad EU v oblasti lidských práv a strategií jednotlivých zemí a která EU umožnila jednat v této oblasti více strategicky a zajistila odpovědnost, viditelnost a účinnost; důrazně žádá, aby byl tento nástroj zahrnut do struktury víceletého finančního rámce na období 2021–2027 jako samostatný a nezávislý nástroj, aby se jeho rozmanitost „nerozplynula“ v rozsáhlém fondu pro vnější činnost; jednoznačně vybízí ke spolupráci mezi nástroji EU pro financování vnější činnosti, aby se zabránilo zdvojování a překrývání a přispělo se k odhalení případných mezer a potřeb v oblasti financování; |
| --- | --- |

15.

| 16. | připomíná, že zkušenosti a ponaučení získaná při procesech přechodu na demokracii v rámci politik rozšíření a sousedství by mohly kladně přispívat k určení osvědčených postupů, které by bylo možné využít k podpoře a posílení dalších demokratických procesů ve světě; vyjadřuje své přesvědčení o tom, že revidovaná evropská politika sousedství by měla podporovat hospodářské, sociální a politické reformy, chránit lidská práva, pomáhat při vytváření právního státu a současně zachovávat závazky, jež EU přijala ve vztahu ke svým partnerům; opakuje, že podpora lidských práv a demokracie je v zájmu jak partnerských zemí, tak i EU; zdůrazňuje, že je nutné rozvíjet meziparlamentní vztahy EU a jejích partnerských zemí v čestném dialogu založeném na vzájemném porozumění a důvěře s cílem účinně zlepšovat dodržování lidských práv; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje činnost svého podvýboru pro lidská práva (DROI), který udržuje úzké pracovní vztahy s jinými orgány EU, se zvláštním zástupcem EU, ESVČ a s občanskou společností včetně nevládních organizací a mnohostrannými institucemi zabývajícími se lidskými právy; bere na vědomí, že podvýbor pro lidská práva v roce 2017 vypracoval tři zprávy, které byly přijaty jako usnesení na plenárním zasedání, a to o osobách bez státní příslušnosti v jižní a jihovýchodní Asii (13), o řešení případů porušování lidských práv v kontextu válečných zločinů a zločinů proti lidskosti, včetně genocidy (14) a o korupci a lidských právech ve třetích zemích (15); |
| --- | --- |

17.

| 18. | navrhuje, aby v prvním čtvrtletí roku 2019 zahájila činnost interní pracovní skupina, která by provedla přezkum toho, jak jeho výbory s vnějším mandátem a delegace pro vztahy s třetími zeměmi ve své práci prosazovaly a zohledňovaly lidská práva; hodlá na základě tohoto přezkumu vypracovat doporučení pro posílení parlamentní činnosti v oblasti lidských práv v příštím volebním období, včetně kontroly činností ESVČ a Komise, vnitřní institucionální struktury a zohledňování lidských práv v činnosti svých subjektů; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je přesvědčen, že úlohu usnesení o naléhavých případech podle článku 135 jednacího řádu lze dále rozvíjet za účelem posílení lidských práv a demokracie prostřednictvím včasného zohlednění, zacílení a účinnosti; |
| --- | --- |

19.

Specifické výzvy v oblasti lidských práv

| 20. | vyjadřuje vážné znepokojení nad postupným zmenšováním prostoru pro občanskou společnost v roce 2017 a politování nad skutečností, že obránci lidských práv, novináři a nevládní organizace jsou příliš často terčem obtěžování, zastrašování, násilí a dokonce i pokusů o zabití; je znepokojen tím, že bojovníkům za lidská práva, kteří se chtějí zúčastnit zasedání Rady OSN pro lidská práva v Ženevě a dalších mezinárodních institucí, jsou nadále ukládány zákazy cestování, vyjadřuje s těmito zákazy hluboký nesouhlas a vyzývá příslušné vlády, aby je zrušily; zdůrazňuje, že není přípustné bránit zástupcům občanské společnosti a sdělovacích prostředků, aby se účastnili činnosti mezinárodních orgánů, a trvá na tom, aby byla dodržována základní lidská a politická práva zástupců občanské společnosti; je znepokojen tím, že někteří lidskoprávní aktivisté byli po vyslechnutí v mezinárodních institucích a poté, se vrátili do vlasti, zadrženi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyjadřuje hluboké politování nad tím, že k zužování prostoru pro činnost občanské společnosti může docházet také v zavedených demokraciích a v zemích se středním a vysokým příjmem; vyzývá EU a její členské státy, aby šly příkladem; odsuzuje právní předpisy, které omezují činnost občanské společnosti, například uzavíráním nevládních organizací nebo zmražením jejich majetku; žádá, aby byly zrušeny právní předpisy ukládající svévolné nebo rušivé požadavky na fungování nevládních organizací, včetně ustanovení omezujících financování ze zahraničí; odsuzuje šíření veřejných projevů, které oslabují úlohu organizací občanské společnosti; vybízí delegace EU a diplomatická zastoupení členských států, aby i nadále sledovaly případy porušování svobody shromažďování a sdružování a upozorňovaly na ně, včetně těch porušení, k nimž dochází formou různých zákazů a omezování organizací občanské společnosti a jejich činnosti nebo podporou „falešných“ nevládních organizací financovaných některými vládami; vybízí je, aby i nadále aktivně podporovaly obránce lidských práv systematickým sledováním soudních procesů, navštěvováním zadržovaných aktivistů a případně vydáváním prohlášení o individuálních případech; |
| --- | --- |

21.

| 22. | odsuzuje skutečnost, že svoboda sdělovacích prostředků byla v roce 2017 silně ohrožena a že podle indexu sestaveného organizací Reportéři bez hranic dosáhly v roce 2017 útoky na sdělovací prostředky nebývalé úrovně; podtrhuje, že je nezbytné hájit zásady svobody přesvědčení a projevu, jak je stanoví článek 19 Všeobecné deklarace lidských práv; připomíná význam svobody projevu jak on-line, tak off-line jakožto klíčového prvku řádného fungování demokratických společností, neboť tato svoboda stimuluje kulturu plurality, která občanské společnosti a občanům umožňuje požadovat, aby jejich vlády a osoby s rozhodovacími pravomocemi nesly odpovědnost, a posiluje dodržování zásad právního státu; důrazně odsuzuje hrozby, zastrašování a útoky na novináře, nezávislé sdělovací prostředky, bloggery a whistleblowery, jakož i verbální projevy nenávisti, zákony o pomluvě a podněcování k násilí, neboť představují hrozbu pro právní stát a hodnoty vyjádřené lidskými právy; zdůrazňuje, že v roce 2017 byly zadrženy stovky pokojných protestujících a novinářů, z nichž mnozí byli vystaveni špatnému zacházení a byli svévolně zadržováni a nuceni platit vysoké pokuty v soudních řízeních, v nichž nebyly zaručeny minimální procedurální normy; naléhavě vyzývá EU, aby zesílila své úsilí zaměřené na ochranu práva na svobodu přesvědčení a projevu ve všech svých vztazích se třetími zeměmi; zdůrazňuje, že je důležité zajistit účinné a systematické uplatňování obecných zásad EU ohledně svobody projevu on-line a off-line a pravidelné sledování jejich dopadu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poukazuje na zásadní význam akademické svobody jakožto lidského práva chráněného mezinárodními úmluvami; jednoznačně odsuzuje veškeré útoky na akademickou svobodu, jako jsou vraždy, násilná zmizení, násilí, věznění, ukončení pracovního poměru, útoky na pověst a protiprávní soudní řízení; zdůrazňuje závažnost všech útoků na akademickou svobodu, neboť akademická svoboda má zásadní význam pro formování pluralitní a demokratické společnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | důrazně odsuzuje skutečnost, že stále větší počet obránců lidských práv čelil v roce 2017 digitálním hrozbám včetně zneužití dat při zabavení zařízení, dálkovém dohledu a únicích dat; odsuzuje praktiky sledování na internetu a hackingu pro účely shromažďování informací, které mohou být použity v právních sporech nebo v pomlouvačných kampaních; vyjadřuje silné obavy ohledně stále rostoucího využívání určitých technologií kybernetického dohledu s dvojím užitím, které je namířeno proti politikům, aktivistům, bloggerům a novinářům; v této souvislosti důrazně žádá orgány EU, aby bezodkladně a účinně aktualizovaly nařízení týkající se kontroly vývozu zboží dvojího užití; |
| --- | --- |

24.

| 25. | znovu opakuje, že nezávislost soudnictví a naprostá transparentnost systému pro výkon spravedlnosti, v rámci něhož musí všichni příslušní aktéři plnit svou úlohu řádným a nezávislým způsobem, jsou základními předpoklady pro rozvoj demokratického státu a zákonnou ochranu lidských práv; tvrdě odsuzuje veškeré pokusy omezovat svobodu soudců, státních zástupců a právníků i veškeré formy přímého a nepřímého násilí, které jsou vůči nim používány; žádá EU, aby této otázce věnovala maximální pozornost v rámci svých diplomatických vztahů se zeměmi mimo EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uznává, že otevřený internet a technologický pokrok umožnily rychlejší oznamování případů porušování lidských práv; kritizuje pokusy některých vlád kontrolovat hromadné sdělovací prostředky, včetně internetu; je znepokojen výskytem velkého množství falešných zpráv a dezinformací generovaných státními a nestátními subjekty v roce 2017, které přispívají k šíření projevů namířených proti lidským právům, omezují přístup k svobodným, přesným a nestranným informacím, podněcují násilí, nenávist nebo diskriminaci ve vztahu k určitým skupinám nebo jednotlivcům a ovlivňují výsledky voleb, a oslabují tak demokracii; v této souvislosti zdůrazňuje, že je nutné, aby EU vytvořila silnější pozitivní obraz lidských práv, aby přímo čelila dezinformacím financovaným vládami nebo zpochybňujícím univerzální a nedělitelnou povahu lidských práv a aby zvýšila své úsilí o podporu svobodných a nezávislých sdělovacích prostředků na celém světě; zdůrazňuje, že v boji proti falešným zprávám a jejich šíření mají stěžejní význam vzdělání, kultura, znalosti a kritické myšlení; |
| --- | --- |

26.

| 27. | žádá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku, aby jmenovala kybernetického vyslance EU, který by měl koordinovat diplomatické úsilí EU zaměřené na rozvoj otevřeného, interoperabilního, bezpečného a spolehlivého internetu ve vnějších politikách Unie, které budou dodržovat lidská práva a prosazovat normy pro odpovědné chování států v internetovém prostředí; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opět potvrzuje, že svoboda myšlení, svědomí, náboženského vyznání a přesvědčení, která zahrnuje i svobodu být věřící či nevěřící, hlásit se či nehlásit se k náboženství podle své volby, opustit či změnit náboženství, jakož i právo na odpadlictví a právo zastávat ateistické názory, musí být bezpodmínečně posílena prostřednictvím mezináboženského a mezikulturního dialogu; odsuzuje diskriminaci založenou na smýšlení, svědomí náboženském vyznání či přesvědčení a odsuzuje pronásledování a útoky na etnické a náboženské skupiny, k nimž došlo v roce 2017; vyzývá k zamezení využívání náboženství k politickým cílům; vyjadřuje politování nad pokusy státních a nestátních subjektů omezit svobodu myšlení, svědomí, náboženského vyznání a přesvědčení, svobodu sdružování a projevu tím, že mimo jiné přijímají a provádějí zákony o rouhání; žádá, aby byla přijata další opatření na ochranu náboženských menšin, osob bez náboženského vyznání a ateistů včetně obětí zákonů o rouhání; vyzývá EU a její členské státy, aby se více zapojovaly do politických diskusí o zrušení takových zákonů, aby vynakládaly větší úsilí na zlepšení dodržování svobody myšlení, svědomí, náboženského vyznání a přesvědčení, a podporovaly dialog mezi stoupenci různých náboženství a přesvědčení, a to především při jednáních s třetími zeměmi; vyzývá Komisi a ESVČ, aby aktivně přispívaly k bezpečnému a dobrovolnému návratu osob, které byly nuceny opustit své domovy v důsledku pronásledování na základě náboženského vyznání nebo přesvědčení; požaduje konkrétní kroky k účinnému provádění pokynů EU na podporu a ochranu svobody náboženského vyznání nebo přesvědčení; podporuje postup EU, která v rámci Rady OSN pro lidská práva a Valného shromáždění OSN iniciuje tematické rezoluce týkající se svobody myšlení, svědomí a náboženského vyznání a přesvědčení; podporuje činnost Jána Figela, zvláštního vyslance EU pro podporu svobody náboženského vyznání nebo přesvědčení mimo EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyjadřuje hluboké politování nad tím, že v mnoha zemích po celém světě stále dochází k mučení a nelidskému nebo ponižujícímu zacházení a i nadále se používá trest smrti, a vyzývá EU, aby zintenzivnila své úsilí o vymýcení těchto praktik; domnívá se, že vazební podmínky, včetně přístupu ke zdravotní péči a lékům, a stav věznic jsou v řadě zemí důvodem k vážnému znepokojení; vítá, že dne 18. září 2017 byla oficiálně zahájena činnost Aliance za obchod bez mučení a že byla zřízena koordinační skupina EU pro boj proti mučení, která má sledovat činnost aliance; vítá v tomto směru aktualizace právních předpisů EU o obchodu s určitým zbožím, které by mohlo být použito k trestu smrti, mučení nebo jinému nelidskému zacházení či trestání; konstatuje, že v roce 2017 se počet poprav provedených na celém světě snížil oproti předchozímu roku o 4 %; vyzývá země, které tak ještě neučinily, aby zavedly okamžité moratorium na trest smrti jakožto krok k jeho úplnému zrušení; považuje za nezbytné bojovat proti všem formám mučení a špatného zacházení se zadržovanými osobami, včetně psychického mučení, a zintenzivnit úsilí o zajištění souladu s platným mezinárodním právem a odškodnění obětí; |
| --- | --- |

29.

| 30. | důrazně odsuzuje všechny ohavné trestné činy a porušení lidských práv spáchané státními i nestátními subjekty, mimo jiné ty, které byly namířeny proti občanům pokojně uplatňujícím svá lidská práva; vyjadřuje své zděšení nad širokou škálou páchaných zločinů, do kterých spadají vraždy, mučení, znásilňování, zotročování a sexuální zotročování, odvod dětských vojáků, nucené náboženské konverze a systematické vyvražďování zaměřené na náboženské a etnické menšiny; naléhavě žádá EU a její členské státy, aby bojovaly proti zločinům genocidy, zločinům proti lidskosti a válečným zločinům a aby zajistily, že pachatelé těchto zločinů budou postaveni před soud; vyzývá EU, aby poskytla podporu organizacím a vyšetřovacím týmům OSN, které shromažďují, uchovávají a chrání (digitální nebo jiné) důkazy o trestných činech spáchaných kterýmikoli účastníky těchto konfliktů, aby usnadnila jejich stíhání na mezinárodní úrovni; bere na vědomí, že internetové platformy v rámci své snahy o odstraňování teroristického obsahu a propagandy mažou videozáznamy spojené s případnými válečnými zločiny; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podporuje klíčovou úlohu, kterou hraje Mezinárodní trestní soud v případech, kdy dotčené státy nejsou schopny nebo ochotny zajistit výkon své soudní pravomoci; vyzývá EU a její členské státy, aby Mezinárodnímu trestnímu soudu poskytovaly diplomatickou a finanční podporu; vyzývá EU a členské státy, aby vybízely všechny členské státy OSN k ratifikaci a provádění Římského statutu Mezinárodního trestního soudu, a je zděšen odstoupeními některých států od Římského statutu a hrozbami, že tak učiní; vyzývá rovněž všechny signatáře Římského statutu ke koordinaci a spolupráci s Mezinárodním trestním soudem; vyzývá všechny členské státy, aby ratifikovaly změny přijaté v Kampale týkající se zločinu agrese a aby na seznam trestných činů v pravomoci EU doplnily „kruté zločiny“; opakuje, nakolik jsou důležité ostatní klíčové mechanismy zaměřené na skoncování s beztrestností, včetně využívání univerzální soudní pravomoci, a vyzývá členské státy, aby přijaly příslušné nezbytné právní předpisy; v tomto ohledu připomíná, že práva obětí musejí být klíčovým prvkem veškerého jednání; znovu vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie, aby jmenovala zvláštního zástupce EU pro mezinárodní humanitární právo a mezinárodní justici pověřeného podporou, prosazováním a zastupováním úsilí EU v boji proti beztrestnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vítá, že EU podporuje Mezinárodní nestranný a nezávislý mechanismus (IIIM), který OSN vytvořila s cílem pomoci při vyšetřování závažných zločinů; zdůrazňuje, že je zapotřebí vytvořit podobný nezávislý mechanismus také v dalších zemích; vyzývá EU a členské státy, aby začaly finančně přispívat na činnost tohoto mechanismu, pokud tak dosud nečiní; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opakuje, že státy mohou jiné státy postavit před Mezinárodní soudní dvůr za porušování mezinárodních úmluv, např. úmluvy OSN proti mučení, s cílem stanovit odpovědnost státu jakožto nepřímý prostředek pro pozdější soudní rozhodnutí o individuální trestní odpovědnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyjadřuje hluboké politování nad nedodržováním mezinárodního humanitárního práva a důrazně odsuzuje smrtící útoky, které se v roce 2017 s alarmující četností uskutečňovaly vůči nemocnicím, školám a dalším civilním cílům v ozbrojených konfliktech na celém světě; je přesvědčen, že mezinárodní odsouzení útoků musí být podpořeno nezávislým vyšetřováním a skutečnou individuální odpovědností; vysoce oceňuje práci, kterou humanitární pracovníci odvádí při poskytování humanitární pomoci; vyzývá členské státy, orgány EU a místopředsedkyni Komise / vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby zajistily soudržný a účinný rozvoj politik a opatření EU týkajících se mezinárodního humanitárního práva, a aby k řešení této záležitosti využily veškeré nástroje, které mají k dispozici; konstatuje, že EU a její členské státy měly zpřístupnit podrobnější zprávy o provádění obecných zásad EU na podporu dodržování mezinárodního humanitárního práva v konkrétních konfliktních situacích, v neposlední řadě také výroční zprávu o lidských právech a demokracii; vyzývá mezinárodní společenství, aby vytvořilo nástroje, které minimalizují prodlení mezi varováním a reakcí, s cílem zabránit vzniku, opětovnému vyvolání a eskalaci násilného konfliktu, obdobně jako je systém včasného varování EU; vyzývá EU a její členské státy, aby navýšily finanční podporu určenou na humanitární a rozvojovou pomoc; konstatuje 2,4 % snížení oficiální rozvojové pomoci v období 2016 – 2017 a skutečnost, že oficiální rozvojová pomoc nedosahuje cíle 0,7 % HND; |
| --- | --- |

34.

| 35. | připomíná své usnesení ze dne 27. února 2014 o používání ozbrojených bezpilotních letounů (16); vyjadřuje vážné obavy v souvislosti s používáním bezpilotních letounů vybavených zbraněmi, aniž by pro to existoval mezinárodní právní rámec; opětovně vyzývá EU, aby urychleně vypracovala právně závazný rámec pro používání bezpilotních letounů vybavených zbraněmi s cílem zajistit, aby se členské státy v souladu se svými právními závazky nedopouštěly nezákonného cíleného zabíjení ani takovéto zabíjení neumožňovaly jiným státům; dále vyzývá Komisi, aby v budoucnu Parlament pravidelně a řádně informovala o všech případech, kdy jsou finanční prostředky EU využívány na projekty v oblasti výzkumu a vývoje související s výrobou bezpilotních letounů; vyzývá k provádění posouzení dopadu na lidská práva v případě dalších projektů zaměřených na vyvíjení bezpilotních letounů; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzývá vysokou představitelku, místopředsedkyni Komise a členské státy, aby rozšířily unijní režim restriktivních opatření tak, aby zahrnoval režim unijních lidskoprávních sankcí, s cílem umožnit, aby mohla být rozhodnutí o sankcích v rámci SZBP motivována závažným porušováním lidských práv podobně, jako je tomu u tzv. „aktu Magnitský“; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naléhavě vybízí vysokou představitelku, místopředsedkyni Komise a členské státy, aby usilovaly o mezinárodní zákaz zbraňových systémů, jejichž použití síly neřídí člověk, jak požadoval při různých příležitostech Parlament, a aby v rámci přípravy příslušných schůzí na úrovni OSN urychleně zaujala a přijala společný postoj k autonomním zbraňovým systémům a jednomyslně se vyjadřovala na příslušných fórech a v souladu s tím jednala; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdůrazňuje, že korupce podkopává právní stát, demokracii a konkurenceschopnost ekonomik a ohrožuje lidská práva; zdůrazňuje, že je třeba podporovat obránce lidských práv a oznamovatele, kteří bojují s korupcí; požaduje zlepšení mechanismů a postupů proti korupci, například ukládání sankcí těm jednotlivcům a zemím, jež se dopustí závažných korupčních trestných činů; vyzývá ESVČ a Komisi, aby navrhly společné vytváření programů v oblasti lidských práv a potírání korupce, zejména iniciativ ke zlepšení transparentnosti, k boji proti beztrestnosti, k posílení protikorupčních subjektů a k zajištění větší transparentnosti a sledovatelnosti využívání prostředků EU; vyzývá dále Komisi, aby vyjednala ustanovení týkající se boje proti korupci ve všech budoucích obchodních dohodách; připomíná doporučení o korupci a lidských právech v usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. září 2017 o korupci a lidských právech ve třetích zemích (17) a vyzývá, aby orgány EU a členské státy přijaly odpovídající návazné kroky; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyjadřuje znepokojení nad ničením, nezákonným rabováním a vandalismem namířeným proti památkám kulturního dědictví a důrazně podporuje iniciativy zaměřené na vyšetřování událostí, ochranu dědictví a jeho záchranu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdůrazňuje význam svobodných a spravedlivých volem pro demokratické procesy a je znepokojen rostoucím počtem nelegitimních voleb na celém světě; připomíná, že nezávislé sdělovací prostředky a názorová pluralita mají zásadní význam pro zajištění svobodných a spravedlivých voleb; vyzývá EU, aby neuznala výsledky zmanipulovaných nebo zfalšovaných voleb a aby využila veškeré diplomatické, hospodářské a politické nástroje, které má k dispozici, k prosazování důvěryhodných voleb na celém světě a k tomu, aby příslušné země důrazně podnítila k dodržování kritérií svobodných a spravedlivých voleb; zastává názor, že podpora, kterou EU poskytuje volebním procesům a demokracii na celém světě (její volební mise a návazné sledování stavu, její volební pomoc, a zejména aktivní úloha Parlamentu v tomto ohledu), má mimořádný význam; zdůrazňuje důležitost pozorování voleb v kontextu mírových přechodů k demokracii, posilování právního státu, politického pluralismu a zvyšování účasti žen na volebních procesech, jakož i transparentnosti a dodržování lidských práv; připomíná, jak je důležité zapojení místních organizací občanské společnosti do procesu pozorování voleb a provádění doporučení, jež vydaly volební pozorovatelské mise; domnívá se, že vměšování se do voleb jiných zemí prostřednictvím kybernetických operací oslabuje nebo porušuje právo občanů svobodně si zvolit své zástupce; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vítá, že EU podepsala Istanbulskou úmluvu, a zdůrazňuje, že je nutné všemi prostředky bojovat proti násilí na ženách včetně domácího násilí; vyzývá ty členské státy, které tak doposud neučinily, aby tuto úmluvu co nejdříve ratifikovaly a začaly provádět; v této souvislosti podporuje společnou iniciativu EU a OSN nazvanou Spotlight; naléhavě žádá země, aby zintenzivnily svou legislativní činnost s cílem co nejdříve řešit problémy genderového násilí, mrzačení ženských pohlavních orgánů a sexuálního násilí; připomíná, že násilí na ženách je hluboce zakořenění v nerovnosti pohlaví, a proto musí být řešeno komplexně, a zdůrazňuje význam sociálních služeb a ochrany; zdůrazňuje, že má-li být vytvořena účinná právní úprava proti genderovému násilí, je nezbytné mít spolehlivé statistiky o výskytu, příčinách a důsledcích všech typů násilí na ženách; žádá proto EU, aby pomohla jednotlivým zemím zkvalitnit shromažďování údajů v této oblasti a plnit mezinárodní právní závazky; žádá EU, aby spolu s ostatními zeměmi usilovala o zvýšení finančních prostředků a rozšíření programů v oblasti prevence a řešení sexuálního a genderového násilí na celém světě; odsuzuje všechny formy fyzického, sexuálního a psychického násilí a vykořisťování, masové znásilňování, obchodování s lidmi a porušování sexuálních a reprodukčních práv žen; zdůrazňuje, že všem ženám by měla být zaručena řádná, cenově dostupná zdravotní péče a obecné respektování a zpřístupnění sexuálních a reprodukčních práv a vzdělávání, a že by měly mít možnost přijímat svobodná a odpovědná rozhodnutí o svém zdraví, těle i sexuálních a reprodukčních právech; poukazuje na to, že vzdělání je klíčovým nástrojem v boji proti diskriminaci a násilí páchaném na ženách a dětech; důrazně odsuzuje opětovné zavedení „globálního roubíkového pravidla“; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby EU byla i nadále odhodlána prosazovat úplné splnění povinností a závazků v oblasti práv žen vyplývajících z Úmluvy OSN o odstranění všech forem diskriminace žen (CEDAW), Pekingské akční platformy i akčního programu Mezinárodní konference o populaci a rozvoji a respektovat výsledky jejich hodnotících konferencí; |
| --- | --- |

42.

| 43. | připomíná, že v srpnu 2017 byla vydána první zpráva o provádění akčního plánu pro rovnost žen a mužů II 2016-2020 (GAP II), tj. zpráva za rok 2016, v níž se hovoří o mnoha pozitivních trendech v transformaci životů dívek a žen, k nimž došlo díky zajištění jejich fyzické a psychické integrity, podpoře jejich ekonomických a sociálních práv a posílení jejich možnosti vyjadřovat své názory a podílet se na rozhodování; je přesvědčen, že by EU měla v rámci činností spojených se společnou bezpečnostní a obrannou politikou (SBOP), předcházení konfliktům a postkonfliktní rekonstrukce nadále prosazovat podporu pro ženy; připomíná význam rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1325 (2000) ze dne 31. října 2000 o ženách, míru a bezpečnosti; zdůrazňuje, že pro podporu práv žen a jejich účasti v rámci veřejných a soukromých institucí, vytváření politik, ekonomického života a mírového procesu je velmi důležité větší zapojení veřejného a soukromého sektoru; zdůrazňuje, že při posilování práv žen by měl hrát významnou úlohu podnikatelský sektor; naléhavě žádá Komisi, aby se postavila do čela úsilí o řešení problému sexuálního vykořisťování a zneužívání v oblasti humanitární a rozvojové pomoci, protože právě v této oblasti by měly platit nejvyšší normy odpovědnosti; zdůrazňuje, že je důležité přezkoumat a posílit postupy a pravidla pro jejich dodržování; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzývá ESVČ, aby zajistila, že se výsledky 62. zasedání Komise pro postavení žen stanou součástí jejích politik a že tím úsilí o dosažení rovnosti žen a mužů a posílení postavení venkovských žen a dívek získá novou dynamiku; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdůrazňuje, že je důležité zajistit ženám a dívkám přístup ke vzdělávání a odborné přípravě v oborech STEM a v humanitních oborech, přičemž je třeba klást zvláštní důraz na rozvinutí jejich nadání a dovedností a zvyšování jejich zastoupení v odvětvích STEM; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyzývá Komisi k prozkoumání způsobů a možností, jak by se mohla EU jednostranně připojit k Úmluvě OSN o právech dítěte, neboť všechny členské státy EU ji již ratifikovaly a primární a sekundární právo EU obsahuje hmotněprávní ustanovení o ochraně práv dítěte; vyzývá země, které Úmluvu OSN o právech dítěte dosud neratifikovaly, aby tak neprodleně učinily; vítá přijetí revidovaných obecných zásad EU v oblasti prosazování a ochrany práv dítěte a zdůrazňuje, že je nutné dbát na to, aby se daná činnost zaměřovala na všechny děti, tedy i děti z nejvíce znevýhodněných skupin a v nejobtížnějších situacích; upozorňuje, že děti jsou často vystaveny zvláštním formám zneužívání, jako jsou dětské sňatky, dětská prostituce, nasazení dětských vojáků, mrzačení pohlavních orgánů a dětská práce, zejména za humanitárních krizí a v ozbrojených konfliktech, a proto vyžadují zvýšenou ochranu; vyzývá EU, aby spolupracovala s třetími zeměmi s cílem ukončit předčasné sňatky, sňatky dětí a nucené sňatky tím, že stanoví zákonný minimální věk pro uzavření sňatku na 18 let, což bude vyžadovat ověření věku obou manželů a jejich bezvýhradný a svobodný souhlas, zavedení povinných záznamů o uzavření manželství, a bude třeba zajistit, aby tato pravidla byla dodržována; zdůrazňuje, že je nezbytné zintenzivnit zapojení EU, pokud jde o řešení ochrany dětí, zejména nezletilých bez doprovodu, a věnovat zvláštní pozornost vzdělávání a psychosociální podpoře; vyzývá k řádnému uplatňování pokynů pro ochranu škol a univerzit před vojenským využitím v době ozbrojeného konfliktu; požaduje, aby byla podle mezinárodního práva a s naléhavostí řešena otázka dětí bez státní příslušnosti v EU a za jejími hranicemi, a to zejména těch, které se narodily mimo zemi původu jejich rodičů a dětí migrantů; naléhavě žádá EU a její členské státy, aby vypracovaly akční plán k zastavení zadržování dětí na základě jejich migračního statusu, a to v souladu s Newyorskou deklarací pro uprchlíky a migranty; připomíná, že tyto děti mají právo na zvláštní ochranu na základě vyššího zájmu dítěte; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzývá EU a její členské státy, aby zajistily plnou transparentnost a monitorování finančních prostředků přidělovaných třetím zemím na spolupráci v oblasti migrace a aby zajistily, že z této spolupráce nebudou v této souvislosti přímo či nepřímo těžit bezpečnostní, policejní a soudní systémy zapojené do porušování lidských práv; v této souvislosti zdůrazňuje, že je možné oddělit rozvojovou spolupráci od spolupráce v oblasti zpětného přebírání osob či řízení migrace; je znepokojen případným zneužíváním zahraniční politiky EU jako je „řízení migrace“, a zdůrazňuje, že veškeré snahy o spolupráci se třetími zeměmi v oblasti migrace, včetně zemí původu a tranzitu, musí jít ruku v ruce s lepším uplatňováním lidských práv v těchto zemích a dodržováním mezinárodních lidskoprávních předpisů a uprchlického práva; vyjadřuje hluboké znepokojení nad vysokým počtem uprchlíků, migrantů a vnitřně vysídlených osob, kteří jsou coby oběti konfliktů, pronásledování, správních pochybení a sítí zaměřených na obchodování s lidmi a převaděčství vystavováni vážnému porušování lidských práv, a vyjadřuje s nimi solidaritu; zdůrazňuje, že je naléhavě nutné řešit základní příčiny migračních toků, a řešit tak vnější aspekty fenoménu migrace, včetně nalezení udržitelných řešení konfliktů a nedostatečného hospodářského rozvoje, a to v našem sousedství i ve světě, a to rozvíjením spolupráce a partnerství s dotčenými třetími zeměmi, které dodržují mezinárodní právo, zajišťují dodržování lidských práv a udržují důvěryhodnost EU jak na jejím území, tak mimo ni; vyzývá EU a její členské státy, aby poskytovaly humanitární pomoc v oblasti vzdělávání, bydlení, péče o zdraví a v dalších oblastech, ve kterých potřebují migranti pomoc, a aby byla řádně prováděna návratová politika; připomíná, že je důležité, aby EU vybídla dotčené země, aby se připojily svůj podpis k Protokolu proti pašování přistěhovalců po zemi, po moři a letecky; bere na vědomí, že podle zprávy OSN žilo v roce 2017 přibližně 258 milionů lidí v jiné zemi, než ve které se narodili; vyzývá Komisi, aby nadále přistupovala k ochraně a prosazování práv migrantů a uprchlíků jako k prioritě svých politik; trvá na tom, že je třeba vyvinout a lépe uplatňovat rámce ochrany migrantů a uprchlíků, zejména otevřením bezpečných a legálních cest pro migranty a udělováním humanitárních víz; vyzývá Parlament, aby na dohody o migraci dohlížel; vyjadřuje politování nad veškerými snahami o ztěžování, očerňování a dokonce i kriminalizaci humanitární pomoci a trvá na tom, že jsou zapotřebí větší kapacity pro záchranné operace na moři i na souši, abychom mohli plnit naše primární právní závazky podle mezinárodního práva; zdůrazňuje, že počet osob, které k 1. lednu 2017 pobývaly v členských státech s občanstvím nečlenské země, činil 21,6 milionů, což představuje 4,2 % obyvatelstva EU-28; vyzývá členské státy, aby se zapojily do upřímného dialogu o vypracování společného začleňujícího přístupu, společné odpovědnosti a cílů v souvislosti s migrací; vítá iniciativu OSN týkající se globálního paktu o bezpečné, řízené a legální migraci a globální pakt o uprchlících UNHCR a skutečnost, že klíčová úloha zde byla přisouzena lidským právům; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyjadřuje politování nad tím, že i nadále dochází k obchodování s lidmi; zdůrazňuje skutečnost, že obchodování s lidmi redukuje lidské bytosti na obchodní komoditu a představuje jednu z nejhorších forem porušování lidských práv; zdůrazňuje, že je v tomto ohledu důležitý jednotný přístup k vnitřní a vnější dimenzi politik EU pro boj proti obchodování s lidmi na všech úrovních; vyzývá EU a členské státy, aby zvýšily spolupráci s třetími zeměmi s cílem prošetřit všechny fáze obchodování s lidmi a všechny formy vykořisťování lidí, zejména žen a dětí, jako je například obchodování s orgány, nucená práce, a sexuální vykořisťování, a aby v této oblasti spolupracovaly s OSN; požaduje, aby byly stanoveny jednoznačné zásady a právní nástroje pro řešení případů porušování lidských práv v souvislosti s náhradním mateřstvím; vyjadřuje hluboké znepokojení nad mimořádnou zranitelností migrantů a uprchlíků, zejména žen a dětí, vůči vykořisťování, převaděčství a obchodování s lidmi, a to i v migračních hotspotech; zdůrazňuje, že je třeba podporovat politiky zaměřené na oběti, předcházet tomuto druhu trestné činnosti a omezovat je a tvrdě snižovat zisky z obchodování s lidmi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vyzývá všechny země včetně členských států a EU, aby se zapojily do jednání o přijetí mezinárodního právně závazného nástroje v oblasti lidských práv určeného pro nadnárodní společnosti a ostatní podniky a aby se aktivně účastnily činnosti otevřené mezivládní pracovní skupiny vytvořené v rámci OSN; znovu zdůrazňuje, že je třeba rychle provést obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv, zejména pokud jde o třetí pilíř týkající se přístupu k nápravným opatřením; uznává zásadní význam celosvětové úmluvy OSN nazvané Global Compact a národních akčních plánů pro podnikání a lidská práva; zdůrazňuje význam akčního plánu EU v oblasti podnikání a lidských práv a naléhavě žádá Komisi, aby urychlila jeho přípravu, aby mohlo být dosaženo toho, aby byly plně uplatňovány obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv; vybízí všechny společnosti, včetně společností usazených v EU, aby prováděly postupy náležité péče, a kromě toho opětovně zdůrazňuje, že je důležité, aby byla prosazována sociální odpovědnost podniků a aby evropské podniky hrály vedoucí úlohu při prosazování mezinárodních standardů v oblasti podnikání a lidských práv; vyzývá všechny země, aby urychleně provedly obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv a zaručily, že podniky v jejich jurisdikcích budou dodržovat lidská práva a sociální pracovní normy; povzbuzuje všechny země, aby se zabývaly otázkou společností, které používají suroviny nebo jiné komodity pocházející z oblastí konfliktů; opakuje svou výzvu k začlenění pravidel týkajících se odpovědnosti podniků za porušování lidských práv do dohod mezi EU a třetími zeměmi; zdůrazňuje, že obětem porušování lidských práv souvisejících s podnikáním by měl být zaručen náležitý a účinný přístup k možnostem nápravy; znovu zdůrazňuje naléhavou potřebu řešit otázky porušování lidských práv a korupce, jichž se dopouštějí podniky, a zajistit, aby mohly být volány k odpovědnosti; vyjadřuje politování nad tím, že Komise nejednala na základě návrhů obsažených v usnesení Parlamentu ze dne 25. října 2016 o odpovědnosti podniků za závažné porušování lidských práv ve třetích zemích (18); vyzývá k přijetí opatření, která by podniky zavázala k vymýcení dětské práce a předcházení porušování lidských práv; vyzývá Komisi, aby vytvořila interinstitucionální pracovní skupinu pro podnikání a lidská práva a uvažovala o iniciativě náležité péče na úrovni Unie; |
| --- | --- |

49.

| 50. | připomíná, že se EU zavázala k tomu, že lidská práva a demokracie budou v jejích vztazích se třetími zeměmi zaujímat ústřední místo; zdůrazňuje proto, že pokrok v oblasti lidských práv a demokratických zásad, včetně doložek o podmíněnosti lidských práv v mezinárodních dohodách, musí být podporován v rámci všech politik EU s vnějším rozměrem, včetně politiky obchodní; zdůrazňuje úlohu, kterou mohou obchodní vztahy sehrávat při napomáhání k růstu v rozvojových zemích a zachování jejich místních trhů; konstatuje, že podpora demokratických systémů a snahy o svobodu národů by měly být nadále hlavními zásadami, jimiž se hospodářské zájmy EU řídí; připomíná, že soudržnost politik je pro rozvoj zásadní a zdůrazňuje význam začleňování lidských práv do obchodních a rozvojových politik ve všech etapách; vyzývá EU, aby zajistila, že k výrobě zboží, které je v EU uváděno na trh v rámci etických certifikačních režimů, nebude využívána nucená a dětská práce; vyzývá k zavedení zvláštního nástroje pro monitorování a rozvoj genderové politiky v obchodních dohodách; vítá programy, projekty a financování EU ve třetích zemích a zdůrazňuje, že je třeba posoudit a zabránit jakémukoli porušování právních předpisů tím, že se vytvoří mechanismus pro podávání stížností jednotlivců i skupin; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zastává názor, že udržitelný rozvoj a řádná správa věcí veřejných (GSP+) obchodní systémy jsou jedním z hlavních nástrojů obchodní politiky EU k prosazování demokracie, lidských práv, udržitelného rozvoje a norem ochrany životního prostředí ve vztahu k třetím zemím; vyzývá Komisi, aby systémy GSP+ přezkoumala a lépe monitorovala a zajistila tak dodržování norem v oblasti lidských práv ze strany přijímajících zemí; zdůrazňuje, že v rámci přezkumu obchodního systému GSP+ by Komise měla usilovat o zvýšení transparentnosti a odpovědnosti tohoto mechanismu, o přijetí jasných postupů pro smysluplnou a posílenou účast organizací občanské společnosti, a o to, aby před udělením obchodních preferencí a během jejich uplatňování byla prováděna efektivní posouzení dopadu na lidská práva; vyzývá k tomu, aby byl na seznam úmluv, jejichž přijetí je nezbytné pro získání statusu GSP+, zařazen Římský statut Mezinárodního trestního soudu; naléhavě žádá Komisi, aby i nadále podporovala iniciativy občanské společnosti, které se zabývají monitorováním tohoto systému; zdůrazňuje, že je nezbytné zavést nové formy spolupráce, které umožní hospodářský a sociální rozvoj třetích zemí, a to zejména podle potřeb jejich obyvatelstva; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzývá všechny členské státy EU, aby důsledně dodržovaly Kodex chování EU pro vývoz zbraní, a zejména aby zastavily veškeré dodávky zbraní, vybavení a zařízení pro sledování a zpravodajského vybavení a zařízení, které by mohly vlády využít k potlačování lidských práv a k útokům na civilní obyvatelstvo; poukazuje na skutečnost, že globální obchodování se zbraněmi a zbrojním materiálem přispívá k jejich používání v řadě konfliktů ve třetích zemích; upozorňuje na to, že členské státy EU patří mezi největší vývozce zbraní na světě, a domnívá se, že je na globální úrovni důležité posílit a prosadit mezinárodní standardy týkající se prodeje zbraní; |
| --- | --- |

52.

| 53. | důrazně odsuzuje všechny formy diskriminace, včetně diskriminace na základě rasy, náboženského vyznání, kasty a obdobných systémů dědičného statusu, sexuální orientace a genderové identity, zdravotního postižení nebo jakéhokoli jiného postavení; je velmi znepokojen četnými projevy rasismu, xenofobie a jiných forem netolerance a nedostatečným politickým zastoupením nejzranitelnějších skupin, jako jsou etnické, jazykové a náboženské menšiny, osoby se zdravotním postižením, komunita LGBTI osob, ženy a děti; vyzývá EU, aby zvýšila svou snahu vymýtit všechny formy diskriminace bez rozdílu a prosazovat informovanost, kulturu tolerance a začleňování a zvláštní ochranu nejzranitelnějších skupin prostřednictvím lidských práv a politických dialogů, činnosti delegací EU a veřejné diplomacie; vyzývá všechny země, aby zajistily, že jejich příslušné instituce budou v rámci své jurisdikce poskytovat účinnou právní ochranu; zdůrazňuje, že je důležité vytvořit vzdělávací strategie ve školách, které by zlepšovaly informovanost dětí a poskytovaly jim nezbytné nástroje, které by je naučily rozpoznávat veškeré formy diskriminace; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdůrazňuje, že je zapotřebí důvěryhodně začleňovat zásadu univerzální dostupnosti a práva osob se zdravotním postižením do všech relevantních politik EU, včetně oblasti rozvojové spolupráce, a zdůrazňuje normativní a horizontální charakter této otázky; vyzývá EU, aby do své vnější politiky a politiky rozvojové pomoci začlenila boj proti diskriminaci na základě zdravotního postižení; vyzývá vlády třetích zemí, aby přezkoumaly své právní předpisy a sladily je s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením; vyzývá všechny státy, aby ratifikovaly Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením, a opakuje, jak je důležité ji řádně uplatňovat; |
| --- | --- |

54.

| 55. | vítá zapojení EU a jejích členských států do osmého zasedání otevřené pracovní skupiny OSN pro otázky stárnutí populace, zejména předložení společných příspěvků EU a vydání společných prohlášení o rovnosti, nediskriminaci, násilí, zneužívání a zanedbávání starších osob; je i nadále znepokojen vysokým výskytem „ageismu“ a dalších překážek bránících tomu, aby starší osoby mohly požívat svých lidských práv; vyzývá EU a členské státy, aby plně podpořily proces otevřené pracovní skupiny, a to i tím, že přidělí nebo podpoří přidělení dostatečných zdrojů na fungování této skupiny, a aby rovněž reagovaly na nadcházející výzvy k předkládání návrhů, konzultovaly a zapojovaly starší osoby do jejich přípravy a aby zahrnuly starší osoby do svých příslušných delegací; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vítá aktivní zapojení EU do setkání, jehož cílem je přezkum evropské regionální prováděcí strategie Madridského mezinárodního akčního plánu pro problematiku stárnutí, jenž se konal v Lisabonu v roce 2017; zdůrazňuje, že Madridský mezinárodní akční plán pro problematiku stárnutí může výrazně pomoci lepšímu uplatňování práv starších osob; |
| --- | --- |

56.

| 57. | odsuzuje svévolné zadržování, mučení, pronásledování a usmrcování LGBTI osob; uznává, že sexuální orientace a genderová identita mohou zvýšit riziko diskriminace, násilí a pronásledování; konstatuje, že v řadě zemí na celém světě LGBTI osoby stále čelí pronásledování a násilí na základě své sexuální orientace; odsuzuje porušování tělesné integrity žen a menšinových skupin, které je v rozporu se základním právem na tělesnou integritu a identitu, jako je mrzačení ženských genitálií či genitálií intersexuálních jedinců; konstatuje, že 72 zemí stále kriminalizuje sexuální vztahy mezi osobami stejného pohlaví a že ve 13 z těchto zemí je tento čin trestán smrtí; naléhavě tyto státy vyzývá, aby okamžitě změnily své právní předpisy; vítá úsilí EU o zlepšení práv a právní ochrany osob LGBTI; naléhavě žádá delegace EU a ambasády členských států, aby v plném rozsahu prováděly pokyny EU týkající se LGBTI osob; vyzývá Komisi, aby každoročně podávala zprávy o provádění příslušných závěrů Rady v této oblasti; podotýká, že podle hodnocení prvního roku přijetí akčního plánu EU pro rovnost žen a mužů na období 2016–2020 (GAP II), podporovala práva osob LGBTI třetina delegací; |
| --- | --- |

57.

| 58. | odsuzuje pokračující porušování lidských práv, které je pácháno na osobách čelících hierarchiím založeným na příslušnosti ke kastě, diskriminaci na tomto základě, segregaci a překážkám spojeným s kastou, včetně znemožnění přístupu k zaměstnání, k právnímu systému a k dalším základním lidským právům; je hluboce znepokojen následnou institucionalizovanou diskriminací a znepokojivou frekvencí násilných útoků motivovaných kastou; vyzývá EU a členské státy, aby zvýšily úsilí a podpořily iniciativy na úrovni OSN a na úrovni delegací za účelem odstranění diskriminace na základě kasty; |
| --- | --- |

58.

| 59. | trvá na tom, že je důležité uplatňovat politiku rovnosti, která by umožnila všem národnostním či etnickým, náboženským a jazykovým menšinám i původním obyvatelům, aby uplatňovali svá základní práva; vítá rezoluci Valného shromáždění OSN 71/178 ze dne 19. prosince 2016 o právech původního obyvatelstva, která uvádí, že rok 2019 je Mezinárodním rokem původních jazyků; připomíná, že podle zvláštního zpravodaje pro práva původního obyvatelstva došlo v posledních letech ke znepokojivému nárůstu diskriminace, útoků a hrozeb vůči původním obyvatelům a ke kriminalizaci a vraždění osob bránících svou půdu, území a zdroje, především žen; zdůrazňuje, že EU musí zajistit ochranu těchto obránců práv a rovněž, aby všechny trestné činy byly vyšetřeny a jejich pachatelé potrestáni; naléhavě vyzývá EU a její členské státy, aby aktivně usilovaly o plné uznání, ochranu a podporu práv původních obyvatel; vyzývá státy, aby ratifikovaly ustanovení Úmluvy Mezinárodní organizace práce (MOP) o domorodém a kmenovém obyvatelstvu č. 169; |
| --- | --- |

59.

| 60. | bere na vědomí četné přínosy, které nabízí internet; je znepokojen tím, že velcí provozovatelé ve velkém měřítku shromažďují pro marketingové účely osobní údaje uživatelů bez jejich plného vědomí a / nebo souhlasu, které by pak mohly být použity potenciálně škodlivým způsobem, například k potlačování aktivit obránců lidských práv, porušování jejich svobody projevu a k falšování volebních výsledků a politického rozhodování; vyzývá datové společnosti, aby prováděly hodnocení zaměřená na lidská práva; vyjadřuje politování nad obchodními modely, které jsou založeny na porušování lidských práv, a žádá, aby byly osobní údaje shromažďovány v souladu s předpisy v oblasti ochrany údajů a s lidskými právy; vyzývá mezinárodní společenství včetně EU a jejích členských států, aby v této souvislosti naléhavě posílily a prováděly účinné právní předpisy; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uznává, že terorismus a radikalizace představují akutní hrozby pro demokracii a lidská práva, a tudíž škodí společnosti, a vyjadřuje politování nad tím, že útoky spáchané v roce 2017 se často zaměřovaly na jednotlivce nebo skupiny, jež tyto hodnoty ztělesňují; hluboce odsuzuje, že v roce 2017 došlo na celém světě k více než 1 000 teroristickým útokům, které způsobily smrt asi 6 123 osob; podporuje úsilí EU v boji proti terorismu a radikalizaci a v oblasti prevence těchto jevů včetně iniciativ a sítí v rámci celé EU, jako je například síť pro zvyšování povědomí o radikalizaci, znovu však opakuje, že veškeré úsilí musí být v souladu s mezinárodními právními předpisy v oblasti lidských práv; zdůrazňuje, že vzdělání je nejlepším nástrojem pro předcházení radikalizaci; zdůrazňuje, že je třeba, aby se obětem terorismu dostalo zvláštní pozornosti a podpory, včetně psychologické podpory, individuálního posouzení situace každé oběti, právní pomoci, přístupu ke spravedlnosti, překladu a celkových účinných podpůrných služeb pro oběti; zdůrazňuje, že je třeba, aby strategie boje proti terorismu dodržovaly zásady právního státu a zajistily dodržování lidských práv; doporučuje, aby spolupráce se třetími zeměmi v otázkách boje proti terorismu zahrnovala důkladné posouzení rizik, pokud jde o základní práva a lidská práva, a aby zahrnovala záruky pro případ jejich porušování; vyzývá Komisi, aby docílila lepší výměny a koordinace informací prostřednictvím svých komunikačních kanálů a agentur s cílem rychle předcházet teroristickým hrozbám, identifikovat je a soudně stíhat odpovědné osoby; |
| --- | --- |

61.

| 62. | připomíná, že nedílnou součástí SZBP EU jsou sankce; naléhavě vyzývá Radu, aby přijala sankce stanovené v právních předpisech EU, budou-li považovány za nutné ke splnění cílů SZBP, zejména s cílem chránit lidská práva a konsolidovat a podporovat demokracii, přičemž je nutné zajistit, aby sankce neměly dopad na civilní obyvatelstvo; požaduje, aby byly tyto sankce zaměřené na úředníky, kteří se dopouštějí porušování lidských práv, s cílem potrestat je za jejich zločiny a protiprávní jednání; |
| --- | --- |

62.

| 63. | zastává názor, že sport může hrát pozitivní úlohu při prosazování lidských práv; vyjadřuje však politování nad skutečností, že existuje zvláštní vzájemná souvislost mezi určitými druhy porušování lidských práv a velkými sportovními událostmi v hostitelských nebo kandidátských zemích; připomíná, že mezi tato porušení patří např. vystěhovávání, umlčování občanské společnosti a obránců lidských práv a vykořisťování pracovníků při výstavbě velkých sportovních zařízení; vyzývá EU, aby vytvořila politický rámec Unie pro sport a lidská práva a aby jednala s národními sportovními svazy, korporátními subjekty a organizacemi občanské společnosti o způsobu jejich zapojení do takovýchto akcí; vyzývá mezinárodní a domácí sportovní subjekty a organizace i země, které hostí významné akce, aby se zavázaly k řádné správě věcí veřejných a ochraně lidských práv, včetně pracovních práv a svobody sdělovacích prostředků i ochrany životního prostředí, a aby v období před velkým sportovními událostmi i v jejich průběhu prováděly antikorupční opatření a aby také zajistily nápravu v případě veškerého porušování lidských práv; vítá rozhodnutí, které v listopadu 2017 přijala Mezinárodní organizace práce, a sice že uzavře řízení ve věci zacházení s přistěhovaleckými pracovníky v rámci příprav na mistrovství světa FIFA v roce 2022; bere na vědomí dohodu o reformách, která, bude-li účinně provedena, poskytne pracovníkům lepší ochranu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | naléhavě vyzývá EU, aby zavedla účinné a udržitelné politiky k boji proti celosvětové změně klimatu; zdůrazňuje, že změna klimatu je jednou z hlavních příčin vnitřního vysidlování, a tudíž i jednou z hlavních příčin nucené migrace; vyzývá mezinárodní společenství, aby vypracovalo opatření, jejichž prostřednictvím jí bude možné čelit a chránit dotčené osoby; konstatuje, že zahraniční politika EU by měla rozvíjet kapacity pro sledování rizik souvisejících se změnou klimatu, včetně prevence krizí a vnímavosti vůči konfliktům; domnívá se, že následné a rychlé kroky v oblasti klimatu mají zásadní význam pro předcházení sociálním, hospodářským, ale rovněž bezpečnostním rizikům, pro prevenci konfliktů a nestability a v neposlední řadě i pro zabránění značným politickým, sociálním a hospodářským nákladům; zdůrazňuje tedy, že je důležité začlenit diplomacii v oblasti klimatu do politik EU pro předcházení konfliktům, které rozšíří a přizpůsobí rozsah misí a programů EU ve třetích zemích a v oblastech konfliktů; zdůrazňuje proto, že je třeba urychleně přijmout politická opatření ke snížení dopadu změny klimatu v souladu s Pařížskou dohodou; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, jakož i místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, zvláštnímu zástupci EU pro lidská práva, vládám a parlamentům členských států, Radě bezpečnosti OSN, generálnímu tajemníkovi OSN, předsedovi 70. zasedání Valného shromáždění OSN, předsedovi Rady OSN pro lidská práva, vysokému komisaři OSN pro lidská práva a vedoucím delegací EU. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  Úř. věst. L 76, 22.3.2011, s. 56.

(2)  A/HRC/33/44

(3)  A/AC.278/2017/2.

(4)  Úř. věst. C 303, 15.12.2009, s. 12.

(5)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0292.

(6)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0201.

(7)  Úř. věst. L 130, 19.5.2017, s. 1.

(8)  Úř. věst. C 75, 26.2.2016, s. 111.

(9)  Úř. věst. C 181, 19.5.2016, s. 69.

(10)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0494.

(11)  Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1.

(12)  Úř. věst. L 88, 31.3.2017, s. 6.

(13)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0247.

(14)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0288.

(15)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0346.

(16)  Úř. věst. C 285, 29.8.2017, s. 110.

(17)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0346.

(18)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0405.

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/116 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/116

---

P8_TA(2018)0518

Dohoda o přidružení EU-Ukrajina

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o provádění dohody o přidružení mezi EU a Ukrajinou (2017/2283(INI))

(2020/C 388/11)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 8 a na hlavu V, zejména články 21, 22, 36 a 37 Smlouvy o Evropské unii (SEU) a na část pátou Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 8 a na hlavu V, zejména články 21, 22, 36 a 37 Smlouvy o Evropské unii (SEU) a na část pátou Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na Dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na straně jedné a Ukrajinou na straně druhé, a na související program přidružení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na straně jedné a Ukrajinou na straně druhé, a na související program přidružení,

| — | s ohledem na společný pracovní dokument útvarů Evropské komise a Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) ze dne 14. listopadu 2017 nazvaný „Zpráva o provádění přidružení týkající se Ukrajiny“ (SWD(2017)0376), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společný pracovní dokument útvarů Evropské komise a Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) ze dne 14. listopadu 2017 nazvaný „Zpráva o provádění přidružení týkající se Ukrajiny“ (SWD(2017)0376),

| — | s ohledem na závěry z cesty Výboru pro zahraniční věci na Ukrajinu, která proběhla ve dnech 4.–6. dubna 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry z cesty Výboru pro zahraniční věci na Ukrajinu, která proběhla ve dnech 4.–6. dubna 2018,

| — | s ohledem na odborné studie vypracované pro Výbor pro zahraniční věci, zejména na studii „Volební reformy ve třech přidružených zemích východního sousedství – na Ukrajině, v Gruzii a v Moldavsku – a jejich dopad na politický vývoj v těchto zemích“, vydanou dne 26. října 2017, a studii „Institucionální architektura pro provádění dohod v Gruzii, Moldavsku a na Ukrajině“, vydanou v červnu 2018, a na srovnávací studii s názvem „Vývoj institucionálního rámce pro provádění dohod o přidružení v Gruzii, Moldavsku a na Ukrajině“, vydanou v červenci 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na odborné studie vypracované pro Výbor pro zahraniční věci, zejména na studii „Volební reformy ve třech přidružených zemích východního sousedství – na Ukrajině, v Gruzii a v Moldavsku – a jejich dopad na politický vývoj v těchto zemích“, vydanou dne 26. října 2017, a studii „Institucionální architektura pro provádění dohod v Gruzii, Moldavsku a na Ukrajině“, vydanou v červnu 2018, a na srovnávací studii s názvem „Vývoj institucionálního rámce pro provádění dohod o přidružení v Gruzii, Moldavsku a na Ukrajině“, vydanou v červenci 2018,

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu a na čl. 1 odst. 1 písm. e) a přílohu 3 rozhodnutí Konference předsedů ze dne 12. prosince 2002 o postupu udělování svolení k vypracování zpráv z vlastního podnětu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu a na čl. 1 odst. 1 písm. e) a přílohu 3 rozhodnutí Konference předsedů ze dne 12. prosince 2002 o postupu udělování svolení k vypracování zpráv z vlastního podnětu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a na stanovisko Výboru pro mezinárodní obchod (A8-0369/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a na stanovisko Výboru pro mezinárodní obchod (A8-0369/2018),

| — | s ohledem na společný pracovní dokument útvarů Evropské komise a Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) ze dne 7. listopadu 2018 nazvaný „Zpráva o provádění přidružení týkající se Ukrajiny“ (SWD(2018)0462), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společný pracovní dokument útvarů Evropské komise a Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) ze dne 7. listopadu 2018 nazvaný „Zpráva o provádění přidružení týkající se Ukrajiny“ (SWD(2018)0462),

Obecné reformní prostředí – válka, bezpečností hrozby a vnitrostátní výzvy

| A. | vzhledem k tomu, že ačkoli Ukrajina dosahuje pokroku na cestě k evropské integraci a v prvním volebním období po „revoluci důstojnosti“ zaznamenala důležité úspěchy, bude se muset vypořádat s ještě obtížnějšími úkoly; vzhledem k tomu, že veřejná podpora modernizace a reforem slábne v důsledku nespokojenosti občanů plynoucí ze zhoršování sociálních podmínek, nejisté budoucnosti, neoblíbeného reformního programu vlády, nezmenšující se moci oligarchů a nadále všudypřítomné korupce ve státních institucích; vzhledem k tomu ukrajinští občané si sice nadále velmi přejí prohlubování vztahů s Evropskou unií, nicméně velká část obyvatelstva je nespokojena s celkovým vývojem země; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že ačkoli Ukrajina dosahuje pokroku na cestě k evropské integraci a v prvním volebním období po „revoluci důstojnosti“ zaznamenala důležité úspěchy, bude se muset vypořádat s ještě obtížnějšími úkoly; vzhledem k tomu, že veřejná podpora modernizace a reforem slábne v důsledku nespokojenosti občanů plynoucí ze zhoršování sociálních podmínek, nejisté budoucnosti, neoblíbeného reformního programu vlády, nezmenšující se moci oligarchů a nadále všudypřítomné korupce ve státních institucích; vzhledem k tomu ukrajinští občané si sice nadále velmi přejí prohlubování vztahů s Evropskou unií, nicméně velká část obyvatelstva je nespokojena s celkovým vývojem země;

| B. | vzhledem k tomu, že přibližně pět milionů Ukrajinců nyní pracuje v zahraničí, kde pobývají buď trvale, nebo jen po kratší dobu či jako sezónní pracovníci, přičemž nejvíce z nich míří do Ruska a rostoucí měrou také do Polska, a vzhledem k tomu, že peníze, které posílají domů, jsou významným faktorem hospodářské stability; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že přibližně pět milionů Ukrajinců nyní pracuje v zahraničí, kde pobývají buď trvale, nebo jen po kratší dobu či jako sezónní pracovníci, přičemž nejvíce z nich míří do Ruska a rostoucí měrou také do Polska, a vzhledem k tomu, že peníze, které posílají domů, jsou významným faktorem hospodářské stability;

| C. | vzhledem k tomu, že v této souvislosti je třeba přivítat významné úspěchy ve vztazích EU a Ukrajiny, například bezvízový režim, který vstoupil v platnost dne 11. června 2017, a dohodu o přidružení, která vstoupila v platnost dne 1. září 2017; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že v této souvislosti je třeba přivítat významné úspěchy ve vztazích EU a Ukrajiny, například bezvízový režim, který vstoupil v platnost dne 11. června 2017, a dohodu o přidružení, která vstoupila v platnost dne 1. září 2017;

| D. | vzhledem k tomu, že Ukrajina si zasluhuje zvláštní uznání za reformy v oblasti energetiky, zdravotnictví, důchodů, školství, veřejné správy, decentralizace, veřejných zakázek, občany a bezpečnosti a bankovnictví a za makroekonomickou stabilizaci země; vzhledem k tomu, že tyto reformy provázel prudký vzestup cen, snižování sociálních dávek a zhoršování přístupu k systémům sociálního zabezpečení; vzhledem k tomu, že dosud zbývá vyřešit mnoho problémů, zejména pokud jde o korupci, privatizace a reformu justice; vzhledem k tomu, že prohloubená a komplexní dohoda o volném obchodu, která je součástí dohody o přidružení mezi EU a Ukrajinou a oficiálně platí od 1. ledna 2016, poskytuje pevný základ pro hospodářský rozvoj a modernizaci Ukrajiny; vzhledem k tomu, že v uplynulých čtyřech letech se hospodářství Ukrajiny nejen stabilizovalo, ale vykazuje i určité známky zlepšení; vzhledem k tomu, že Ukrajina od podepsání dohody o přidružení v roce 2014 provedla více proevropských reforem než za celé předchozí období ukrajinské nezávislosti; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Ukrajina si zasluhuje zvláštní uznání za reformy v oblasti energetiky, zdravotnictví, důchodů, školství, veřejné správy, decentralizace, veřejných zakázek, občany a bezpečnosti a bankovnictví a za makroekonomickou stabilizaci země; vzhledem k tomu, že tyto reformy provázel prudký vzestup cen, snižování sociálních dávek a zhoršování přístupu k systémům sociálního zabezpečení; vzhledem k tomu, že dosud zbývá vyřešit mnoho problémů, zejména pokud jde o korupci, privatizace a reformu justice; vzhledem k tomu, že prohloubená a komplexní dohoda o volném obchodu, která je součástí dohody o přidružení mezi EU a Ukrajinou a oficiálně platí od 1. ledna 2016, poskytuje pevný základ pro hospodářský rozvoj a modernizaci Ukrajiny; vzhledem k tomu, že v uplynulých čtyřech letech se hospodářství Ukrajiny nejen stabilizovalo, ale vykazuje i určité známky zlepšení; vzhledem k tomu, že Ukrajina od podepsání dohody o přidružení v roce 2014 provedla více proevropských reforem než za celé předchozí období ukrajinské nezávislosti;

| E. | vzhledem k tomu, že institucionálním reformám na Ukrajině brání dědictví minulosti, zejména právní nejistota a velký počet částečně si protiřečících zákonů, vzdor oligarchů a dalších zájmových skupin, korupce, nepotismus, slabost veřejných orgánů a neexistence jasných postupů a koordinačních orgánů při provádění dohody o přidružení; vzhledem k tomu, že ukrajinský reformní program by se měl zaměřovat na průřezová témata decentralizace, reformy veřejné správy, deregulace a odstranění vlivu oligarchů; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že institucionálním reformám na Ukrajině brání dědictví minulosti, zejména právní nejistota a velký počet částečně si protiřečících zákonů, vzdor oligarchů a dalších zájmových skupin, korupce, nepotismus, slabost veřejných orgánů a neexistence jasných postupů a koordinačních orgánů při provádění dohody o přidružení; vzhledem k tomu, že ukrajinský reformní program by se měl zaměřovat na průřezová témata decentralizace, reformy veřejné správy, deregulace a odstranění vlivu oligarchů;

| F. | vzhledem k tomu, že pro provádění dohody o přidružení a prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu a zajištění účinnosti reforem má klíčový význam zvyšování administrativních kapacit státních orgánů; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že pro provádění dohody o přidružení a prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu a zajištění účinnosti reforem má klíčový význam zvyšování administrativních kapacit státních orgánů;

| G. | vzhledem k tomu, že je třeba zlepšit a zintenzivnit komunikační aktivity, které se zaměřují na proměnlivou, dynamickou povahu dohodu o přidružení a na podstatu, obsah a přínosy souvisejících reforem pro občany, aby se veřejnost stavěla pozitivně a s důvěrou ke krokům, které bude Ukrajina muset učinit na evropské cestě; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že je třeba zlepšit a zintenzivnit komunikační aktivity, které se zaměřují na proměnlivou, dynamickou povahu dohodu o přidružení a na podstatu, obsah a přínosy souvisejících reforem pro občany, aby se veřejnost stavěla pozitivně a s důvěrou ke krokům, které bude Ukrajina muset učinit na evropské cestě;

| H. | vzhledem k tomu, že Evropská unie pevně trvá na své podpoře ukrajinské nezávislosti, svrchovanosti a územní celistvosti v rámci jejích mezinárodně uznaných hranic a podporuje mezinárodně koordinované sankce vlád a činitelů ohrožujících územní celistvost země; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že Evropská unie pevně trvá na své podpoře ukrajinské nezávislosti, svrchovanosti a územní celistvosti v rámci jejích mezinárodně uznaných hranic a podporuje mezinárodně koordinované sankce vlád a činitelů ohrožujících územní celistvost země;

| I. | vzhledem k tomu, že odsuzujeme-li pokračující ruskou agresi na východní části ukrajinského území, protiprávní anexi Autonomní republiky Krym a města Sevastopolu a ruskou okupaci některých regionů v Doněcké a Luhanské oblasti v rozporu s mezinárodním právem a závazky a povinnostmi vyplývajícími z členství Ruska v mezinárodních organizacích a z jeho účasti na evropských dohodách, které podepsalo Rusko i Ukrajina, jako je zejména Charta OSN, Helsinský závěrečný akt, Budapešťské memorandum a Smlouva o přátelství, spolupráci a partnerství mezi Ukrajinou a Ruskou federací z roku 1997, musíme současně uznat, že Ukrajina se potýká s problémy transformačního charakteru v prostředí utvářeném válečným konfliktem a pokusy o destabilizaci; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že odsuzujeme-li pokračující ruskou agresi na východní části ukrajinského území, protiprávní anexi Autonomní republiky Krym a města Sevastopolu a ruskou okupaci některých regionů v Doněcké a Luhanské oblasti v rozporu s mezinárodním právem a závazky a povinnostmi vyplývajícími z členství Ruska v mezinárodních organizacích a z jeho účasti na evropských dohodách, které podepsalo Rusko i Ukrajina, jako je zejména Charta OSN, Helsinský závěrečný akt, Budapešťské memorandum a Smlouva o přátelství, spolupráci a partnerství mezi Ukrajinou a Ruskou federací z roku 1997, musíme současně uznat, že Ukrajina se potýká s problémy transformačního charakteru v prostředí utvářeném válečným konfliktem a pokusy o destabilizaci;

| J. | vzhledem k tomu, že v souvislosti s agresí proti Ukrajině pod taktovkou Ruska přijala Evropská unie proti Ruské federaci omezující opatření, která pravidelně prodlužuje; vzhledem k tomu, že je žádoucí, aby se Evropská unie při řešení tohoto konfliktu více angažovala, například jmenováním zvláštního vyslance EU pro konflikt na východě Ukrajiny a na Krymu; vzhledem k tomu, že EP opakovaně žádal o to, aby byla zahájena jednání v mezinárodním formátu o ukončení okupace Krymu, jichž by se účastnila i EU; vzhledem k tomu, že sankce proti Rusku, zejména opatření proti jednotlivcům a podnikům těžícím z protiprávního stavu, je třeba prodlužovat a rozšiřovat, dokud Ruská federace neumožní Ukrajině plně obnovit svou svrchovanost a územní celistvost; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že v souvislosti s agresí proti Ukrajině pod taktovkou Ruska přijala Evropská unie proti Ruské federaci omezující opatření, která pravidelně prodlužuje; vzhledem k tomu, že je žádoucí, aby se Evropská unie při řešení tohoto konfliktu více angažovala, například jmenováním zvláštního vyslance EU pro konflikt na východě Ukrajiny a na Krymu; vzhledem k tomu, že EP opakovaně žádal o to, aby byla zahájena jednání v mezinárodním formátu o ukončení okupace Krymu, jichž by se účastnila i EU; vzhledem k tomu, že sankce proti Rusku, zejména opatření proti jednotlivcům a podnikům těžícím z protiprávního stavu, je třeba prodlužovat a rozšiřovat, dokud Ruská federace neumožní Ukrajině plně obnovit svou svrchovanost a územní celistvost;

| K. | vzhledem k tomu, že dne 25. listopadu 2018 ruská pobřežní stráž zastavila, ostřelovala a posléze obsadila tři ukrajinská vojenská plavidla, provádějící v mezinárodních vodách rutinní přemístění z Oděsy do Mariupolu; vzhledem k tomu, že mnoho ukrajinských námořníků utrpělo zranění a 24 bylo uvězněno a že v reakci na toto jednání Ruska bylo dne 26. listopadu 2018 v deseti ukrajinských regionech vyhlášeno na třicet dní částečné stanné právo; vzhledem k tomu, že je nutno odsoudit výstavbu mostu před Kerčský průliv, který spojuje protiprávně anektovaný Krymský poloostrov s pevninským Ruskem, protože stavba proběhla bez souhlasu Ukrajiny a byl jednoznačným porušením jeho svrchovanosti a územní celistvosti; vzhledem k tomu, že je třeba odsoudit rozsáhlé akce Ruské federace v Azovském moři, a to v míře, do níž porušují mezinárodní námořní právo a mezinárodní závazky, které Rusko přijalo; vzhledem k tomu, že je třeba odsoudit nepřiměřeně časté případy, kdy jsou plavidla zastavována a podrobována inspekcím, což se týká jak ukrajinských lodí, tak i lodí plujících pod vlajkami třetích zemí, tedy i různých členských států EU; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že dne 25. listopadu 2018 ruská pobřežní stráž zastavila, ostřelovala a posléze obsadila tři ukrajinská vojenská plavidla, provádějící v mezinárodních vodách rutinní přemístění z Oděsy do Mariupolu; vzhledem k tomu, že mnoho ukrajinských námořníků utrpělo zranění a 24 bylo uvězněno a že v reakci na toto jednání Ruska bylo dne 26. listopadu 2018 v deseti ukrajinských regionech vyhlášeno na třicet dní částečné stanné právo; vzhledem k tomu, že je nutno odsoudit výstavbu mostu před Kerčský průliv, který spojuje protiprávně anektovaný Krymský poloostrov s pevninským Ruskem, protože stavba proběhla bez souhlasu Ukrajiny a byl jednoznačným porušením jeho svrchovanosti a územní celistvosti; vzhledem k tomu, že je třeba odsoudit rozsáhlé akce Ruské federace v Azovském moři, a to v míře, do níž porušují mezinárodní námořní právo a mezinárodní závazky, které Rusko přijalo; vzhledem k tomu, že je třeba odsoudit nepřiměřeně časté případy, kdy jsou plavidla zastavována a podrobována inspekcím, což se týká jak ukrajinských lodí, tak i lodí plujících pod vlajkami třetích zemí, tedy i různých členských států EU;

| L. | vzhledem k tomu, že Verchovna rada si zaslouží uznání za velmi rozumný způsob, kterým při přijímání tohoto zákona a vyhlášení stanného práva dosáhla dobré rovnováhy mezi obranou a zaručením demokratických norem a právního státu a oddělení ústavních pravomocí; vzhledem k tomu, že stanné právo bylo vyhlášeno pouze v těch ukrajinských regionech, které sousedí s Ruskem, Azovským mořem, Černým mořem a moldavským regionem Podněstří, v němž jsou rozmístěny ruské jednotky; vzhledem k tomu, že omezení základních svobod a občanských práv v těchto regionech vstoupí v platnost pouze tehdy, dojde-li k útoku ruských pozemních sil na Ukrajinu; vzhledem k tomu, že stanné právo končí dne 26. prosince 2018; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že Verchovna rada si zaslouží uznání za velmi rozumný způsob, kterým při přijímání tohoto zákona a vyhlášení stanného práva dosáhla dobré rovnováhy mezi obranou a zaručením demokratických norem a právního státu a oddělení ústavních pravomocí; vzhledem k tomu, že stanné právo bylo vyhlášeno pouze v těch ukrajinských regionech, které sousedí s Ruskem, Azovským mořem, Černým mořem a moldavským regionem Podněstří, v němž jsou rozmístěny ruské jednotky; vzhledem k tomu, že omezení základních svobod a občanských práv v těchto regionech vstoupí v platnost pouze tehdy, dojde-li k útoku ruských pozemních sil na Ukrajinu; vzhledem k tomu, že stanné právo končí dne 26. prosince 2018;

Institucionální rámec k provádění reforem

| 1. | poukazuje na pět hlavních oblastí, na něž se Ukrajina musí zaměřit, aby pokročila v procesu provádění dohody o přidružení: koordinace, místní angažovanost, prioritizace, monitorování a komunikace; vítá proto nedávno přijatou komunikační strategii vlády a komunikační kampaň delegace EU na Ukrajině nazvanou „Společně vpřed“; připomíná návrh na vytvoření politiky „Východního partnerství plus“ (EaP+), kterou EP prosazuje a která má nabídnout další perspektivy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poukazuje na své přesvědčení, že reálného pokroku při provádění dohody o přidružení a potřebných reforem bude možné dosáhnout pouze tehdy, pokud bude vyvíjeno úsilí o omezení vlivu oligarchů a pokud jednou provždy zmizí hluboce zakořeněný systém, v němž je hospodářská, politická a mediální moc soustředěna v rukou několika jednotlivců, kteří se navzájem podporují a posilují, což je problém, který má stále velký vliv na reformy a čím dále tím více brání jejich provádění; kriticky hodnotí skutečnost, že proces, který má směřovat k omezení vlivu oligarchů, byl dosud používán především jako nástroj k reorganizaci trhu a obnovení rovnováhy mezi různými skupinami oligarchů, která byla zásadním způsobem narušena v roce 2014; je znepokojen tím, že přetrvávají střety zájmů mezi regulačními a kontrolními orgány, které nabraly podoby otevřeného boje mezi úřady; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poukazuje na to, že je zapotřebí většího politického dohledu, součinnosti a koordinace procesu evropské integrace na nejvyšší politické úrovni a že je nutné se více soustředit na reformy, které budou mít pro občany hmatatelný přínos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vítá legislativní harmonogram přijímání opatření k provedení dohody o přidružení v celém jejím značném rozsahu a zdůrazňuje, že mají-li občané pocítit skutečné změny, je nezbytné mít jak kvalitní legislativu, tak i soustavnou politickou vůli a kapacitu k řádnému provádění přijatých opatření; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poukazuje na to, že pokrok při provádění závisí na tom, zda se politické vedení ztotožní s reformami, zda budou mít politické elity vůli prioritně usilovat o evropskou integraci a zda budou mít ministerstva, výkonné agentury a nezávislé regulační orgány potřebnou kapacitu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že ukrajinský parlament (Verchovna rada) musí zlepšit svůj vnitřní rozhodovací proces, aby se usnadnilo přijímání zákonů nutných k provádění dohody o přidružení a aby byla těmto zákonům přisouzena vysoká priorita; v této souvislosti se domnívá, že by měla být posílena úloha výboru pro evropskou integraci, který by měl mít možnost zablokovat legislativu, která je v rozporu se závazky přijatými v rámci dohody o přidružení; zdůrazňuje, že tyto reformy by měly být provedeny do konce současného volebního období; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je znepokojen tím, že Kancelář vlády pro evropskou integraci a Úřad vlády pro evropskou a euro-atlantickou integraci nemají k dispozici náležité nástroje a zdroje ani potřebný formální status, personál a rozpočet pro plnění svého rozsáhlého a složitého mandátu; poukazuje na to, že chybí kritéria pro posuzování míry souladu domácích právních aktů s právem EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | oceňuje úsilí Ukrajiny o vytvoření institucionálního a monitorovacího systému pro provádění dohody o přidružení, včetně akčního plánu vlády; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že je naléhavě zapotřebí další praktická technická, expertní a finanční pomoc při budování kapacit ukrajinského parlamentu a klíčových rezortů; vítá spolupráci Evropského parlamentu s ukrajinským parlamentem v oblasti budování kapacit a procesu dialogu Jeana Monneta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poukazuje na to, že na některých rezortech stále přežívá „izolované myšlení“, které brání formulaci jednotného postoje k otázkám evropské integrace; vyzývá proto k prohloubení spolupráce v rámci vlády a parlamentu ve věcech týkajících Evropské unie; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je znepokojen tím, že pokud jde o provádění dohody o přidružení / prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu, neexistuje žádný zvláštní formální mechanismus pro interakci mezi vládou a parlamentem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vítá přijetí nového akčního plánu pro provádění dohody o přidružení / prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu a oceňuje úsilí o sjednocení postojů vlády a parlamentu a o vzájemnou spolupráci na základě harmonogramu pro provádění dohody; poukazuje na to, že účinnost reforem přímo souvisí s přípravnými fázemi tvorby politik a přijímání legislativy; zdůrazňuje, že proces plánované legislativní a regulační aproximace musí být urychlen a zdokonalen a musí se soustředit zvláště na kvalitu právních předpisů; podotýká, že v cyklu tvorby politik chybí důležitý nástroj veřejných konzultací, rozhodování na základě vědeckých poznatků a kontroly kvality právních předpisů; zdůrazňuje, že volební kampaň by neměla mít na probíhající reformní proces negativní vliv; |
| --- | --- |

12.

| 13. | upozorňuje na doporučení ohledně sbližování právních předpisů Ukrajiny s acquis EU uvedená ve zprávě delegace Evropského parlamentu o vnitřní reformě a budování kapacit, z nichž většina ještě nebyla provedena; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vybízí Ukrajinu, aby se ve své reformní agendě zaměřila na tři hlavní priority, jimiž jsou: i) vytvoření efektivního právního rámce boje proti korupci, včetně institucí, finanční transparentnosti a auditu; ii) decentralizační reforma; iii) omezení vlivu oligarchů a privatizace; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že dohoda o přidružení není konečným cílem vztahů mezi EU a Ukrajinou a vítá evropské ambice Ukrajiny; podporuje rozvoj nových forem užší spolupráce s EU, jako je postupné sbližování Ukrajiny s celní unií, energetickou unií a jednotným digitálním trhem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poukazuje na to, že podle článku 49 SEU může Ukrajina jako evropský stát požádat o členství v Evropské unii, pokud splní kodaňská kritéria a bude dodržovat zásady demokracie, základní svobody, lidská práva a práva menšin a právní stát; |
| --- | --- |

16.

Politický dialog

| 17. | vítá a podporuje velmi intenzivní dialog, který probíhá mezi EU a Ukrajinou na mnoha různých úrovních, v neposlední řadě mezi Evropským parlamentem a ukrajinským parlamentem, mimo jiné prostřednictvím Parlamentního výboru pro přidružení EU-Ukrajina, a který se nevyhýbá ani mnoha kontroverzním otázkám; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vítá první výsledky dialogu Jeana Monneta vedeného mezi Evropským parlamentem a ukrajinským parlamentem, k nimž patří ustavení pracovní skupiny pro reformy, budování institucionálních kapacit a přijetí prvních právních předpisů věnovaných institucionálním reformám; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vítá ustavení Meziparlamentního shromáždění Gruzie, Moldavska a Ukrajiny, jehož první zasedání se uskutečnilo ve dnech 8. a 9. června 2018 v Kyjevě; vyzývá toto shromáždění, aby kontrolovalo provádění dohod o přidružení; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vítá účinné a bezpečné uplatňování bezvízového režimu s Ukrajinou a jeho pozitivní vliv na kontakty mezi obyvateli Ukrajiny a EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že je důležité pokračovat v budování a prohlubování kultury parlamentního dialogu, což je zásadní krok ke zvýšení účinnosti, transparentnosti a účelnosti legislativní činnosti ukrajinského parlamentu; |
| --- | --- |

21.

Právní stát a řádná správa věcí veřejných

| 22. | zdůrazňuje, že boj proti korupci by měl i nadále patřit mezi priority a měl by probíhat důsledným a důvěryhodným způsobem, a to nejen v zájmu provádění dohody o přidružení, ale také proto, aby do země mohly proudit nové investice a aby se oživila ukrajinská ekonomika, což jsou základní předpoklady vzniku pracovních míst a zvýšení příjmů domácností; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vítá veškerá úspěšná opatření a kroky vedoucí k uzavření prostoru pro korupci a nezákonné obohacování, například v oblasti veřejných zakázek a obchodu s plynem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vítá právě probíhající celkovou reformu justice, avšak lituje toho, že justiční systém na Ukrajině zůstává do značné míry nefunkční, zkorumpovaný a pod politickým vlivem; poukazuje na to, že důležité důkladně prověřovat soudce v souladu nejvyššími mezinárodními normami a zavést transparentní a vysoce spolehlivý postup jejich výběru, aby se zvýšila a profesionalita soudců a státních zástupců a zvýšila důvěru občanů v justiční systém; vyzývá k tomu, aby byl transparentním a důvěryhodným způsobem urychleně zaveden nezávislý protikorupční soud; vítá zřízení nového nejvyššího soudu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vítá práci, kterou dosud vykonala Národní protikorupční kancelář (NABU), avšak poukazuje na problematické vměšování vrchního státního zástupce a pokusy oslabit protikorupční právní rámec; zdůrazňuje, že je naprosto nezbytné zachovat nezávislost NABU; poukazuje na to, že je velmi důležité, aby byl zvláštní protikorupční žalobce nezávislý a aby jeho kancelář měla nezbytné prostředky a dostatečné zdroje ke svému fungování; požaduje, aby byly řádně prošetřeny informace, podle nichž vrchní protikorupční státní zástupce údajně narušoval vyšetřování NABU; vyzývá ukrajinské orgány, aby zvýšily své úsilí o prošetření, stíhání a potírání korupce na všech úrovních a aby v tomto ohledu poskytly spolehlivé záznamy; vyzývá k celkové reformě státního zastupitelství s cílem zvýšit jeho kapacitu, účinnost, nestrannost a objektivitu státních zástupců a nezávislost státních zástupců na jejich nadřízených; |
| --- | --- |

25.

| 26. | připomíná, že vláda se zavázala provést další změny ústavy v souladu s doporučeními Benátské komise, mimo jiné pokud jde o dodržování práv menšin; žádá, aby byl co nejdříve přijat nový volební zákon, který by kandidátům všech národností na Ukrajině zajistil rovné podmínky, pokud jde o zastoupení v parlamentu a možnost ucházet se o poslanecký mandát, a nový zákon o financování politických stran; vítá obnovení ukrajinské ústřední volební komise jako zásadní krok k zajištění důvěryhodnosti ukrajinského volebního procesu a důležitých voleb, které se budou konat v roce 2019; vyzývá vládu, aby v předvolebním období učinila opatření, které zabrání narušení politické soutěže a manipulaci v důsledku koncentrace politické, ekonomické a mediální moci v rukou několika jednotlivců; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opakuje svou výzvu, které přikládá prvořadou prioritu, aby byly zrušeny požadavky na elektronické deklarace, které jsou kladeny na aktivisty nevládních organizací, a zajištěna účinné a transparentní kontrola prohlášení politických činitelů a státních úředníků; důrazně odsuzuje rostoucí počet případů fyzických útoků na aktivisty v oblasti lidských práv a novináře; |
| --- | --- |

27.

| 28. | se znepokojením si všímá toho, že vláda dosud nepřijala žádná přiměřená opatření k odzbrojení jednotek Pravého sektoru ani dalších krajně pravicových extremistických skupin, které zůstávají stále ozbrojeny; vyzývá vládu, aby ukončila klima beztrestnosti, pokud jde o násilné útoky krajně pravicových sil na menšiny a jinak smýšlející osoby, zastrašování soudců a ovlivňování voleb, a aby tyto trestné činy důsledně stíhala; očekává, že justice a státní zastupitelství budou v této věci jednat jasně a nezávisle; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poukazuje na to, že „národní manifest“, který před nedávnem vydala Svoboda, Pravý sektor a řada dalších pravicových skupin, se ostře staví proti přidružení Ukrajiny k EU a vyzývá k „novému geopolitickému přístupu k Východu a Západu“; zdůrazňuje, že nerozhodný postoj vlády k tomuto vývoji může zatížit vztahy s příslušnými sousedy EU a Unií jako celkem a narušit politický proces směřující k překonání politického rozdělení země a ukončení konfliktu v Donbasu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | požaduje, aby byla při vypracovávání a provádění právních předpisů věnována větší pozornost oblastem, které mají vliv na prostor občanské společnosti, protože právní předpisy by neměly ukládat organizacím občanské společnosti nepřiměřenou zátěž a neměly by mít diskriminační dopad ani zmenšovat prostor občanské společnosti; zdůrazňuje, že organizace občanské společnosti působící v oblasti lidských práv, demokracie a právního státu, včetně kontrolních organizací a organizací na ochranu zájmů různých skupin, a malé místní organizace a skupiny pracující s menšinami a marginalizovanými skupinami musejí mít k dispozici finanční prostředky z veřejných zdrojů; domnívá se, že je naprosto nezbytné, aby organizace občanské společnosti směly získávat finanční prostředky i od jiných dárců, jako jsou soukromí dárci a mezinárodní organizace, subjekty nebo agentury; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vzhledem k nadcházejícím parlamentním a komunálním volbám vyzývá k rozhodnému úsilí o pokračování decentralizačních reforem a o urychlení procesu vytváření teritoriálních komunit; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zastává názor, že nové obce by měly být schopny těžit z finanční stability a pevně zakotveného právního statusu a že možnost účastnit se tohoto procesu by rovněž měla mít větší města; domnívá se, že je třeba, aby se protikorupční politiky vztahovaly rovněž na regiony a místní instituce; lituje, že došlo ke zrušení dřívějšího otevřeného, soutěžního procesu výběru čelných představitelů regionálních a oblastních správ a jejich zástupců jako státních úředníků a že pravomoc jmenovat a odvolávat tyto úředníky má nyní prezident, takže hrozí vážné riziko, že budou zmařeny výdobytky, kterých se dosud podařilo dosáhnout decentralizací politické moci a decentralizačními reformami obecně; |
| --- | --- |

32.

| 33. | konstatuje, že v dohodě o přidružení (kapitola 13) se ukrajinská vláda zavázala k účinnému uplatňování základních pracovních norem MOP a ke sbližování svých předpisů s příslušnými předpisy EU; vyzývá ke splnění těchto závazků a zdůrazňuje, že je v rozporu s prováděním úmluvy MOP č. 87 (čl. 3 odst. 2), aby zaměstnavatelé byli povinni oznamovat stávky nebo jiné kolektivní akce státní bezpečnostní službě nebo aby vedoucí odborů a aktivisté byli pod dohledem strany státní bezpečnostní služby; vyzývá ke zlepšení právní úpravy tak, aby si pracovníci mohli soudní cestou účinně vymoci své požadavky na plat za odvedenou práci; |
| --- | --- |

33.

| 34. | doporučuje obnovit práci na zákoně o pracovních inspektorátech, která byla pozastavena v roce 2017, s cílem výrazně zvýšit bezpečnost práce a zdravotní normy, zrušit požadavek, aby pracovní inspektoři museli žádat podnikatele o povolení, a poskytnout jim dostatek zdrojů a široké donucovací pravomoci; zdůrazňuje, že do tohoto procesu je třeba aktivně zapojit sociální partnery; |
| --- | --- |

34.

Dodržování lidských práv a základních svobod

| 35. | je i nadále vážně znepokojen rostoucím počtem protiprávně zadržovaných ukrajinských občanů z dočasně okupovaných území, kteří byli zatčeni, odsouzeni a uvězněni ruskými orgány, a žádá Ruskou federaci, aby okamžitě a bezpodmínečně propustila nositele Sacharovovy ceny Oleha Sencova a všechny ostatní nelegálně zadržované ukrajinské občany; vyzývá ukrajinské orgány a mezinárodní společenství, aby využily všechny dostupné prostředky s cílem dosáhnout jejich propuštění; |
| --- | --- |

35.

| 36. | připomíná, že na Krymském poloostrově došlo k výraznému zhoršení situace v oblasti lidských práv, je zde systematicky porušována svoboda projevu, dochází k útokům na sdělovací prostředky a obyvatelstvu je nuceně udělováno ruské občanství a že na Krymu nejsou zaručena základní lidská práva a svobody; |
| --- | --- |

36.

| 37. | lituje, že nedochází k řádnému vyšetřování brutálních útoků na lidskoprávní aktivity a novináře, jak dokládá případ vraždy protikorupční aktivistky Kateryny Handzjukové, které zemřela dne 4. listopadu 2018 na následky útoku kyselinou; vyzývá státní orgány, aby stíhaly iniciátory a pachatele těchto útoků a ukončily stav, kdy tyto zločiny zůstávají nepotrestány; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzývá k větší koordinaci při uplatňování ukrajinské strategie v oblasti lidských práv, včetně snah o zlepšení postavení Romů a ostatních menšin; |
| --- | --- |

38.

| 39. | lituje, že vyšetřování úmrtí, k nimž došlo během událostí na Majdanu a v Oděse, a vyšetřování vražd novinářů, probíhá pomalu a dosud nepřineslo hmatatelné výsledky; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vítá přijetí zákona o právním statusu pohřešovaných osob; |
| --- | --- |

40.

| 41. | má obavy ze vzrůstajícího počtu trestních řízení proti novinářům, kteří odhalují případy korupce ve státní správě nebo kritizují reformní politiku vlády či její přístup k východní Ukrajině; připomíná vládě její závazek, že bude plně prosazovat mezinárodně uznaná lidská práva, jako je svoboda projevu a právo na veřejné šíření názorů; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzývá k ratifikaci Římského statutu Mezinárodního trestního soudu a k dokončení všech postupů nutných k jeho provedení; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzývá k ratifikaci Istanbulské úmluvy o násilí na ženách; v této souvislosti si všímá přijetí zákona o prevenci a potírání domácího násilí; vítá zřízení funkce vládního komisaře pro genderovou politiku; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdůrazňuje sice primární odpovědnost Ruské federace a subjektů, jejichž prostřednictvím Ruská federace jedná na místě, vyzývá však ukrajinské orgány, aby vyvinuly větší úsilí ke zmírnění utrpení obyvatel postižených konfliktem, včetně podpory vnitřně vysídlených osob, válečných veteránů, i prostřednictvím snadného přístupu k penzím a sociálním příspěvkům a službám pro ty, kteří žijí na územích, jež jsou v současnosti mimo vládní kontrolu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdůrazňuje, že k zajištění bezpečnosti mediálních pracovníků a novinářů jsou zapotřebí nezávislé sdělovací prostředky i jejich pluralita; vyzývá k tomu, aby nebyly nijak omezovány možnosti sdělovacích prostředků v minoritních jazycích, a občané všech národnostní tak měli rovný přístup k informacím; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyzývá k revizi ukrajinské strategie pro integraci romské národnostní menšiny do ukrajinské společnosti, aby zahrnovala monitorování bezpečnosti jakožto klíčové priority a její začlenění do strategie na všech úrovních; vyzývá ke zřizování státních programů zaměřených na prevenci trestných činů z nenávisti a dalších forem diskriminace v rámci provádění národní strategie v oblasti lidských práv; odsuzuje hluboce zakořeněnou stigmatizaci a sociální vyloučení Romů vyplývající z anticiganismu; je hluboce znepokojen nedávnými případy násilí na Romech a komunitě LGBTI a vyzývá orgány k okamžitému zahájení řádného vyšetřování a žádá vládu, aby tyto činy i jejich pachatele důrazně veřejně odsoudila; |
| --- | --- |

46.

| 47. | bere na vědomí záměr Ukrajiny novelizovat zákon o vzdělávání v souladu s doporučeními Benátské komise a vyzývá k rychlému přijetí konkrétních opatření; vyzývá k plnému provedení tohoto zákona věcného dialogu se zástupci národnostních menšin, a to včetně legislativních opatření prodlužujících přechodné období do roku 2023 a upravujících výjimky pro soukromé školy; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyjadřuje znepokojení nad nedávným rozhodnutím jistého ukrajinského soudu, kterým byl poskytnut přístup k mobilním údajům investigativního reportéra stanice Radio Free Europe/Radio Liberty (RFE/RL), a zdůrazňuje zásadní význam svobody sdělovacích prostředků a ochrany novinářských zdrojů, zejména v boji proti korupci; |
| --- | --- |

48.

| 49. | žádá, aby bylo rychle zahájeno soustavné úsilí o rozvoj veřejnoprávních sdělovacích prostředků, které by byly politicky a ekonomicky nezávislé a snažily by se svobodně utvářet názory bez státního dohledu, jakožto protiváhy k soukromým oligarchickým monopolům; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rozhodně odsuzuje nedávný únos a vydání tureckých občanů do Turecka kvůli jejich údajným vazbám na Gülenovo hnutí, což je v rozporu se zásadou právního státu a základními lidskými právy; naléhavě vyzývá ukrajinské orgány, aby zajistily, že každá žádost o vydání podaná třetí zemí bude transparentně zpracována řádnými soudními postupy v souladu s evropskými zásadami a standardy a že všechna opatření přijímaná místními orgány budou v plném souladu s právním státem, lidskými právy a základními svobodami; zdůrazňuje, že svévolné postupy týkající se zatčení, zadržování nebo vydání tyto zásady porušují; vyzývá ukrajinské orgány, aby chránily všechny žadatele o azyl a posuzovaly jejich žádosti v souladu s mezinárodními úmluvami; naléhavě vyzývá EU, aby podporovala země Východního partnerství a pomáhala jim čelit nátlaku, který na ně vyvíjí Turecko; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyjadřuje znepokojení nad zmenšujícím se prostorem pro občanskou společnost na Krymu, projevujícím se v neposlední řadě ukončováním činnosti sdělovacích prostředků, což nepoměrně zasahuje komunitu krymských Tatarů a jejich právo na informace a na zachování vlastní kultury a identity; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdůrazňuje, že na Ukrajině je třeba zajistit svobodu projevu a sdělovacích prostředků, a vyjadřuje znepokojení nad tím, že jsou údajně soudně šikanováni a sledováni novináři a obhájci lidských práv; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyjadřuje znepokojení nad vysokým počtem dětí a dospělých, kteří jsou na Ukrajině nakaženi spalničkami; vítá přijatá opatření, zdůrazňuje však, že je v zemi stále ještě mnoho ohrožených dětí a dospělých; v této souvislosti opakuje, že je třeba vyvinout celoevropské úsilí ke zvýšení počtu očkovaných dětí a dospělých; |
| --- | --- |

53.

Obchodní a hospodářská spolupráce

| 54. | vítá hospodářskou stabilizaci Ukrajiny a pokrok dosažený při provádění prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu; vybízí Komisi, aby podporovala Ukrajinu při identifikaci oblasti, které by mohly vést k další hospodářské diverzifikaci, a při jejich prioritizaci v procesu provádění prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | vítá nárůst objemu obchodu mezi EU a Ukrajinou a diverzifikaci ukrajinského vývozu do EU; vybízí Komisi, aby podporovala Ukrajinu při identifikaci oblasti, které by mohly vést k další hospodářské diverzifikaci, a při jejich prioritizaci v procesu provádění prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu; konstatuje, že v témže časovém období došlo k omezení vývozu do Ruska; |
| --- | --- |

55.

| 56. | připomíná, že je důležité zajistit řádné provádění prohloubené a komplexní zóny volného obchodu a dodržování jejích ustanovení; žádá Komisi, aby v případě porušení některého ustanovení vždy bezodkladně kontaktovala druhou smluvní stranu a aby využívala nástroje, které má k dispozici, k řešení případných problémů; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzývá Ukrajinu, aby urychleně jmenovala svou domácí poradní skupinu s cílem zajistit, aby provádění dohody bylo řádně monitorováno organizacemi občanské společnosti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | konstatuje, že Ukrajinské hospodářství vykazuje růst a že v zemi probíhají potřebné reformy, všímá si však vzrůstajících obav značné části populace, pokud jde o růst spotřebitelských cen za zboží a základní služby, a vybízí k tomu, aby se reformní program přednostně zaměřoval na oblasti, které blíže souvisejí s výrobní strukturou a vývozními příležitostmi země s cílem vytvářet hospodářský růst, pracovní místa a příjem; vyjadřuje hluboké znepokojení nad probíhající redistribucí majetku do rukou oligarchických struktur nebo rodin a rostoucí chudobou velké části obyvatelstva; žádá proto, aby byla věnována větší pozornost sociální situaci země; |
| --- | --- |

58.

| 59. | je přesvědčen, že ke konsolidaci ukrajinské ekonomiky a k vyřešení naléhavých sociálních problémů, jako je nezaměstnanost, podzaměstnanost a šedá ekonomika, bude nutné značně zvýšit investice; vyzývá ukrajinské orgány, aby provedly reformy potřebné k přilákání nových investic, zejména přímých zahraničních investic; v této souvislosti vítá nedávno vyjednanou reformní smlouvu o investicích a vyzývá Komisi, aby zintenzivnila své úsilí o snížení rizik, které hrozí soukromému sektoru, pokud chce investovat na Ukrajině; vyzývá členské státy, aby se v tomto ohledu připojily ke snahám Komise a propagovaly Ukrajinu v podnikatelských kruzích jako místo atraktivní pro investice; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vyzývá Komisi, aby Parlamentu předložila podrobné hodnocení dohody o přidružení na základě dosavadního vývoje, neboť posouzení dopadu z roku 2007 je s ohledem na události již dávno překonané; zastává názor, že by toto hodnocení mělo zahrnovat zejména:






  — | podrobný, odvětvový a regionálně rozlišený popis ukrajinské obchodní bilance, |
| --- | --- | --- |

60.

—

podrobný, odvětvový a regionálně rozlišený popis ukrajinské obchodní bilance,

| — | rozvoj malých a středních podniků a popis výsledků úvěrového nástroje DCFTA pro malé a střední podniky, který byl zahájen v roce 2015 s rozpočtem 200 milionů EUR na pomoc malým a středním podnikům ve východním sousedství, |
| --- | --- |

—

rozvoj malých a středních podniků a popis výsledků úvěrového nástroje DCFTA pro malé a střední podniky, který byl zahájen v roce 2015 s rozpočtem 200 milionů EUR na pomoc malým a středním podnikům ve východním sousedství,

| — | popis tržních podílů, |
| --- | --- |

—

popis tržních podílů,

| — | popis socioekonomické situace, |
| --- | --- |

—

popis socioekonomické situace,

| — | popis situace na pracovním trhu, stínového hospodářství a neformální práce, |
| --- | --- |

—

popis situace na pracovním trhu, stínového hospodářství a neformální práce,

| — | aktuální analýzu makrofinanční situace na Ukrajině, včetně daňových příjmů a výdajů, vyhýbání se daňovým povinnostem a daňových úniků; |
| --- | --- |

—

aktuální analýzu makrofinanční situace na Ukrajině, včetně daňových příjmů a výdajů, vyhýbání se daňovým povinnostem a daňových úniků;

| 61. | připomíná, že nařízení (EU) 2017/1566 Evropského parlamentu a Rady o zavedení dočasných autonomních obchodních opatření pro Ukrajinu, která doplňují obchodní koncese v rámci dohody o přidružení, obsahuje právní požadavek, aby roční zpráva Komise o provádění prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu zahrnovala podrobné hodnocení autonomních obchodních opatření včetně sociálního dopadu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | považuje sbližování právních předpisů mezi EU a Ukrajinou v rámci prohloubené a komplexní zóny volného obchodu za základní nástroj, který přibližuje Ukrajinu Evropské unii a přispívá k usnadnění obchodu, lepšímu podnikatelskému a investičnímu prostředí a udržitelnému hospodářskému rozvoji Ukrajiny; domnívá se, že rozsah liberalizace obchodu by měl být pečlivě řízen s cílem minimalizovat náklady a maximalizovat přínosy pro ukrajinské podniky a společnost, a vyzývá Komisi, aby zvážila dodatečné autonomní obchodní preference a další prostředky; vybízí Ukrajinu, aby upřednostňovala provádění programu reforem v oblastech, které jsou více propojené s její výrobní strukturou a příležitostmi vyvážet do EU s cílem minimalizovat náklady na přechod a maximalizovat potenciální přínosy; vyzývá Ukrajinu, aby naléhavě jmenovala domácí poradní skupinu k zajištění toho, že bude provádění dohody monitorováno organizacemi občanské společnosti; se znepokojením sleduje narůstající chudobu obyvatel; |
| --- | --- |

62.

| 63. | považuje sbližování právních předpisů s acquis EU za klíčový rozměr prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu, vzhledem k tomu, že skutečný přístup na trh EU a k reformám do značné míry závisí na náležitém provádění a prosazování příslušných právních předpisů; je si vědom toho, jak velkou výzvu to představuje pro ukrajinské správní orgány, instituce a veřejné správní orgány, a vyzývá Komisi, aby poskytla adekvátní technickou a finanční podporu; oceňuje činnost Skupiny na podporu Ukrajiny a vyzývá tuto skupinu, aby Parlamentu poskytovala více zpráv o druhu poskytované pomoci, zejména s ohledem na provádění a uplatňování acquis; |
| --- | --- |

63.

| 64. | domnívá se, že je užitečné zapojit ukrajinské orgány již ve fázi navrhování příslušného právního předpisu s cílem učinit tento proces více začleňujícím a snížit Ukrajině náklady na provádění ve vnitrostátním právu, a vyzývá Komisi, aby plně využívala mechanismy pro sdílení informací ex ante; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vítá úpravu národní dopravní strategie a vyzývá k provedení právních a institucionálních reforem, které jsou zapotřebí k jejímu efektivnímu provádění; |
| --- | --- |

65.

| 66. | lituje nedostatečného pokroku při přibližování normám EU v oblasti dobrých životních podmínek zvířat a vyzývá Ukrajinu, aby naléhavě přijala strategii ke splnění tohoto závazku; |
| --- | --- |

66.

| 67. | bere na vědomí vysokou míru využívání preferencí a vítá neustálé zvyšování počtu celních položek, u nichž jsou preference využívány; |
| --- | --- |

67.

| 68. | konstatuje, že hodnocení provádění prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu je výrazně zaměřeno na obchodní toky a obchodní překážky; vyzývá Komisi, aby provádění prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu náležitě monitorovala a posuzovala se zvláštním důrazem jak na provedení a uplatňování acquis, tak na dopady na ukrajinskou společnost, a aby každoročně zveřejňovala komplexní informace, včetně informací týkajících se technické a finanční podpory z EU; |
| --- | --- |

68.

| 69. | očekává, že Ukrajina jmenuje rozhodce do systému řešení sporů a v rámci kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji zřídí orgány a jmenuje zástupce; |
| --- | --- |

69.

| 70. | vítá skutečnost, že Nejvyšší rada dne 20. března 2018 v prvním čtení přijala akt č. 5495 o zachování ukrajinských lesů a předcházení nelegálnímu vývozu nezpracovaného dřeva; domnívá se, že liberalizace obchodu se dřevem musí být vždy podmíněna zřízením právního rámce pro předcházení nelegálnímu vývozu a pro zákaz takového vývozu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poukazuje na to, že se Ukrajina v dohodě o přidružení zavázala, že bude bojovat proti nezákonnému obchodu a předcházet mu, a vyzývá Ukrajinu, aby podnikla kroky ke kriminalizaci nezákonného obchodu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | připomíná, že východní partnerství se dosud zaměřovalo především na bilaterální obchod a investice mezi EU a zúčastněnými státy; vyzývá k soudržnému přístupu ke všem státům východního partnerství a k posílené spolupráci s Euroasijskou hospodářskou unií, pokud jde o usnadňování obchodu, bezvízový režim a technické normy. |
| --- | --- |

72.

Spolupráce v oblasti energetiky, bezpečnosti a obrany

| 73. | vyjadřuje Ukrajině uznání za dobrou spolupráci v odvětví energetiky, v neposlední řadě s ohledem na pokrok, který učinila na cestě ke zvýšení energetické účinnosti; zdůrazňuje, že zlepšení energetické účinnosti a rozvoj energie z obnovitelných zdrojů mají klíčový význam, a to i jako prostředky přispívající k hospodářskému růstu a zaměstnanosti; poukazuje na to, že reformy musí pokračovat, zejména musí být dokončena reforma trhů s plynem a elektřinou za účelem jejich plné integrace do trhu EU s energií a musí být odstraněny stávající monopoly a zamezeno vzniku monopolů nových, což bude mít dlouhodobý hospodářský přínos pro dané odvětví i pro spotřebitele; vybízí Komisi, aby zajistila, že nové projekty plynovodů budou v souladu s evropskými předpisy; vyzývá k prohlubování spolupráce se zeměmi Východního partnerství v odvětví energetiky tak, aby směřovala k provedení Pařížské dohody o změně klimatu z roku 2015; zdůrazňuje nutnost zřídit vnitrostátní orgán pro regulaci trhů s plynem a elektřinou, který by byl nezávislý na politice a soukromých zájmech a jenž by musel při stanovování cen zajišťovat sociálně spravedlivou rovnováhu mezi zájmy dodavatelů a konečných spotřebitelů a zajišťovat vyváženou tvorbu cen; |
| --- | --- |

73.

| 74. | vítá přijetí velkého počtu zákonů v oblasti životního prostředí, zejména zákonů o strategickém posuzování stavu životního prostředí a posuzování vlivů na životní prostředí, a upozorňuje na to, že je nutné tyto zákony uplatňovat a provádět nezbytné osvětové kampaně; vítá pokrok v politice týkající se klimatu, jehož bylo dosaženo s přijetím strategie rozvoje nízkouhlíkového hospodářství a s jejím předložením Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu; vybízí k rychlému přijetí strategie pro státní politiku v oblasti životního prostředí a nových právních předpisů o nakládání s odpady a o politice v oblasti klimatu v souladu s acquis EU; |
| --- | --- |

74.

| 75. | připomíná, že správa životního prostředí je klíčovým prvkem požadavků dohody o přidružení; žádá orgány, aby dohodu a všechny budoucí plány týkající se komplexu vodních elektráren na Dněstru znovu zvážily a zaručily jejich soulad s mezinárodními úmluvami a normami EU, zajistily veřejné konzultace se všemi zúčastněnými stranami z Moldavska a Ukrajiny, včetně občanské společnosti, a aby chránily ekosystém a životní prostředí na Dněstru; |
| --- | --- |

75.

| 76. | vyjadřuje hluboké znepokojení nad zhoršením ekologické situace na východě Ukrajiny a na Krymu v důsledku konfliktu, zejména nad problémy se zásobováním vodou, které by mohly mít zničující dopady na celou Evropu a mohou vést k nevratné katastrofě; naléhavě vyzývá všechny zúčastněné strany, aby této situaci zabránily a pracovaly všemi prostředky na zajištění řádné údržby a řádného čerpání vody, mimo jiné v dolech; |
| --- | --- |

76.

| 77. | oceňuje snahy Ukrajiny o vybudování skutečné digitálně-tržní ekonomiky, včetně pokroku při vývoji otevřených dat, rozšiřování přístupu k systémům podmíněného přístup k digitálním televizním službám a virtuálním sítím, zvyšování počtu služeb elektronické komunikace pro občany a veřejných registrů, jako je ProZorro; zdůrazňuje, že je nutné vynaložit více úsilí o to, aby byla chráněna práva a potřeby ukrajinských občanů používajících internet a aby byly plně uplatňovány požadavky digitálního jednotného trhu; |
| --- | --- |

77.

| 78. | vítá přijetí zákona o elektronických službách vytvářejících důvěru a priority formulované v koncepci rozvoje digitální ekonomiky a společnosti na Ukrajině na období 2018–2020 jako důležité kroky k začlenění do jednotného digitálního trhu EU; |
| --- | --- |

78.

| 79. | připomíná klíčovou úlohu Ukrajiny v evropské energetické síti; odsuzuje výstavbu projektu Nord Stream 2, neboť jde o politický projekt, který představuje hrozbu pro evropskou energetickou bezpečnost a brání snahám o diverzifikaci dodávek energie; vyzývá k zastavení tohoto projektu; |
| --- | --- |

79.

| 80. | je znepokojen nezákonným využíváním přírodních zdrojů, například jantaru, uhlí, písku a dřeva, které často probíhají za pomoci a pod ochranou místních nebo regionálních správních a policejních orgánů a jež poškozují a ohrožují krajinu a ekosystémy, jako jsou lesy a řeky, a brání ekologicky a ekonomicky udržitelnému hospodaření se zdroji, které by bylo ku prospěchu občanů; |
| --- | --- |

80.

| 81. | odsuzuje ničení ukrajinských lesů, které je spojeno s korupčními systémy, z nichž profitují určité zájmové skupiny na Ukrajině a podniky v EU; požaduje přijetí účinné legislativy a její urychlené provedení a důsledné prosazování, aby se zabránilo nezákonné těžbě a korupci v dřevařském průmyslu na Ukrajině a zavedlo udržitelné hospodaření s lesy za účelem ochrany a zachování ukrajinských lesů a zdrojů; |
| --- | --- |

81.

| 82. | vítá obrovské úsilí o modernizaci ukrajinské armády a námořních sil v Černém a Azovském moři jako silných záruk stability a územní celistvosti Ukrajiny, avšak současně vybízí k reformě zbrojního průmyslu, která je nezbytně nutná; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ostře odsuzuje agresi Ruské federace proti Ukrajině, k níž došlo dne 25. listopadu 2018 v Kerčském průlivu; žádá okamžité a bezpodmínečné propuštění všech ukrajinských lodí a námořníků, kteří by zatím měli být považováni za válečné zajatce; vyzývá EU a její členské státy, aby zavedly cílené sankce, pokud ukrajinští námořníci nebudou propuštěni a pokud dojde k další vojenské eskalaci; zdůrazňuje, že takovéto použití ruské vojenské síly nelze žádným způsobem ospravedlnit; vyjadřuje vážné znepokojení nad tím, že se může jednat o plíživý pokus přisvojit si ukrajinská svrchovaná práva v Azovském moři s cílem přeměnit je v ruské „vnitřní jezero“ a ve výlučnou vojenskou zónu, a vytvořit tlak na ekonomiku jihovýchodní Ukrajiny; žádá Rusko, aby zajistilo svobodu plavby přes Kerčský průliv a do Azovského moře, která je zaručena mezinárodním právem; žádá OBSE a jeho členské státy, aby rozšířily mandát zvláštní monitorovací mise OBSE na Azovské moře; vyzývá EU a její členské státy, aby ruským lodím připlouvajícím z Azovského moře uzavřela přístup do přístavů v Unii, pokud by Rusko neobnovilo svobodu plavby v Kerčském průlivu a v Azovském moři; vyzývá k použití všech diplomatických prostředků k deeskalaci situaci a vítá nabídku k zprostředkování mezi Kyjevem a Moskvou; |
| --- | --- |

83.

| 84. | připomíná, že je důležité posílit spolupráci s Ukrajinou na různých úrovních, včetně bezpečnosti a obrany; v této souvislosti vítá, že Ukrajina má zájem o další účast na projektech v oblasti obrany, včetně stále strukturované spolupráce (PESCO) v oblasti bezpečnosti a obrany; |
| --- | --- |

84.

| 85. | vyzývá Ukrajinu a EU, aby pokračovaly v rozvoji vzájemné spolupráce v oblasti spravedlnosti, svobody a vnitřních věcí; |
| --- | --- |

85.

Institucionální ustanovení

| 86. | zdůrazňuje význam aktivní komunikace s ukrajinskými občany o konkrétních přínosech a cílech Východního partnerství; |
| --- | --- |

86.

| 87. | zdůrazňuje, že je důležité bojovat proti falešným zprávám pocházejícím z Ruska a ruské propagandě a proti očekávanému vměšování Ruska do voleb na Ukrajině a v Evropské unii; vyzývá k posílení spolupráce mezi Ukrajinou a EU v této otázce; |
| --- | --- |

87.

| 88. | požaduje, aby se zlepšilo monitorování průběhu reforem na ukrajinské i unijní straně na základě jednotných měřitelných ukazatelů; znovu vyzývá Komisi a ESVČ, aby Parlamentu a Radě častěji podávaly podrobné písemné zprávy o provádění dohod; |
| --- | --- |

88.

| 89. | vyzývá Komisi, aby provádění prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu náležitě monitorovala a posuzovala se zvláštním důrazem jak na provedení a uplatňování acquis, tak na dopady na ukrajinskou společnost, a aby každoročně zveřejňovala kompletní informace, včetně informací o technické a finanční pomoci z EU; |
| --- | --- |

89.

| 90. | domnívá se a zdůrazňuje, že pokud se Ukrajina zaváže k provádění dohody o přidružení a k dodržování zásad demokracie, právního státu a základních svobod, měla by (jako ostatní přidružené státy – Moldavsko a Gruzie) mít možnost využívat zvláštní podpůrné mechanismy EU, a to i v rámci víceletého finančního rámce na období po roce 2020, v souladu s modelem „Východní partnerství plus“, který prosazuje Evropský parlament; |
| --- | --- |

90.

| 91. | je rozhodnut vypracovávat každoroční zprávy o uplatňování dohod o přidružení; |
| --- | --- |

91.

o

o o

| 92. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a prezidentovi, vládě a parlamentu Ukrajiny. |
| --- | --- |

92.

---

Čtvrtek, 13. prosince 2018

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/127 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/127

---

P8_TA(2018)0525

Írán, zejména případ Nasrín Sotúdeové

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o Íránu, zejména o případu Nasrín Sotúdeové (2018/2967(RSP))

(2020/C 388/12)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Íránu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Íránu,

| — | s ohledem na prohlášení zvláštního zpravodaje OSN pro situaci v oblasti lidských práv ze dne 29. listopadu 2018 o Íránu, zvláštního zpravodaje o nezávislosti soudců a právníků, hlavního zpravodaje pracovní skupiny pro svévolné zadržování, předsedkyně pracovní skupiny pro otázky diskriminace žen v právních předpisech a v praxi a zvláštní zpravodajky pro situaci v oblasti lidských práv v Íránské islámské republice, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení zvláštního zpravodaje OSN pro situaci v oblasti lidských práv ze dne 29. listopadu 2018 o Íránu, zvláštního zpravodaje o nezávislosti soudců a právníků, hlavního zpravodaje pracovní skupiny pro svévolné zadržování, předsedkyně pracovní skupiny pro otázky diskriminace žen v právních předpisech a v praxi a zvláštní zpravodajky pro situaci v oblasti lidských práv v Íránské islámské republice,

| — | s ohledem na obecné zásady EU týkající se trestu smrti, mučení a jiného krutého zacházení, obecné zásady EU ohledně svobody projevu online a offline a obecné zásady týkající se obránců lidských práv, |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecné zásady EU týkající se trestu smrti, mučení a jiného krutého zacházení, obecné zásady EU ohledně svobody projevu online a offline a obecné zásady týkající se obránců lidských práv,

| — | s ohledem na zprávu zvláštní zpravodajky pro situaci v oblasti lidských práv v Íránské islámské republice ze dne 27. září 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu zvláštní zpravodajky pro situaci v oblasti lidských práv v Íránské islámské republice ze dne 27. září 2018,

| — | s ohledem na udělení Sacharovovy ceny za svobodu myšlení a projevu Nasrín Sotúdeové v roce 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na udělení Sacharovovy ceny za svobodu myšlení a projevu Nasrín Sotúdeové v roce 2012,

| — | s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv z roku 1948, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv z roku 1948,

| — | s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech z roku 1966 a na Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech a roku 1966, jichž je Írán smluvní stranou, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech z roku 1966 a na Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech a roku 1966, jichž je Írán smluvní stranou,

| — | s ohledem na Listinu občanských práv schválenou íránským prezidentem, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Listinu občanských práv schválenou íránským prezidentem,

| — | s ohledem na čl. 135 odst. 5 a čl. 123 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 135 odst. 5 a čl. 123 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že dne 13. června 2018 byla zatčena přední íránská právnička v oblasti lidských práv Nasrín Sotúdeová poté, co zastupovala ženu, které hrozil trest odnětí svobody za to, že sejmutím hidžábu na veřejnosti pokojně protestovala proti íránskému zákonu přikazujícímu jeho povinné nošení; vzhledem k tomu, že Nasrín Sotúdeová se od svého zatčení nachází v ženské části věznice Ewín a že dne 26. listopadu 2018 zahájila třetí hladovku na protest proti tomu, že íránské orgány neumožnily, aby se Farhadu Mejsamímu dostalo lékařského ošetření; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že dne 13. června 2018 byla zatčena přední íránská právnička v oblasti lidských práv Nasrín Sotúdeová poté, co zastupovala ženu, které hrozil trest odnětí svobody za to, že sejmutím hidžábu na veřejnosti pokojně protestovala proti íránskému zákonu přikazujícímu jeho povinné nošení; vzhledem k tomu, že Nasrín Sotúdeová se od svého zatčení nachází v ženské části věznice Ewín a že dne 26. listopadu 2018 zahájila třetí hladovku na protest proti tomu, že íránské orgány neumožnily, aby se Farhadu Mejsamímu dostalo lékařského ošetření;

| B. | vzhledem k tomu, že Nasrín Sotúdeová byla informována o tom, že byla zadržena proto, že jí v roce 2015 v nepřítomnosti uložil Revoluční soud pětiletý trest odnětí svobody; vzhledem k tomu, že byla obžalována za „skrytou špionáž“; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Nasrín Sotúdeová byla informována o tom, že byla zadržena proto, že jí v roce 2015 v nepřítomnosti uložil Revoluční soud pětiletý trest odnětí svobody; vzhledem k tomu, že byla obžalována za „skrytou špionáž“;

| C. | vzhledem k tomu, že Nasrín Sotúdeové byla za její činnost a angažovanost v oblasti lidských práv udělena v roce 2012 v nepřítomnosti Sacharovova cena; vzhledem k tomu, že Nasrín Sotúdeová se v Íránu dlouhodobě neúnavně zasazuje o lidská práva a za svou snahu už strávila ve vězení několik let; vzhledem k tomu, že její stíhání a obvinění ukazuje, jak závažným způsobem íránské soudní orgány kriminalizují činnost lidskoprávních aktivistů; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Nasrín Sotúdeové byla za její činnost a angažovanost v oblasti lidských práv udělena v roce 2012 v nepřítomnosti Sacharovova cena; vzhledem k tomu, že Nasrín Sotúdeová se v Íránu dlouhodobě neúnavně zasazuje o lidská práva a za svou snahu už strávila ve vězení několik let; vzhledem k tomu, že její stíhání a obvinění ukazuje, jak závažným způsobem íránské soudní orgány kriminalizují činnost lidskoprávních aktivistů;

| D. | vzhledem k tomu, že Nasrín Sotúdeová několikrát na veřejnosti hovořila o nedostatcích při uplatňování zásad právního státu v Íránu a o slabých stránkách jeho soudnictví; vzhledem k tomu, že zatčení Nasrín Sotúdeové je součástí intenzivnějšího zásahu proti obráncům práv žen v Íránu; vzhledem k tomu, že obránci práv žen, kteří aktivně vystupují za lepší postavení a širší práva žen, se potýkají s pronásledováním, svévolným zatýkáním a zadržováním a že dochází k porušování jejich práva na spravedlivý a řádný soudní proces; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Nasrín Sotúdeová několikrát na veřejnosti hovořila o nedostatcích při uplatňování zásad právního státu v Íránu a o slabých stránkách jeho soudnictví; vzhledem k tomu, že zatčení Nasrín Sotúdeové je součástí intenzivnějšího zásahu proti obráncům práv žen v Íránu; vzhledem k tomu, že obránci práv žen, kteří aktivně vystupují za lepší postavení a širší práva žen, se potýkají s pronásledováním, svévolným zatýkáním a zadržováním a že dochází k porušování jejich práva na spravedlivý a řádný soudní proces;

| E. | vzhledem k tomu, že v září 2018 byl za to, že mírumilovně demonstroval za propuštění Nasrín Sotúdeové, zatčen její manžel Rezá Chándan, který byl mj. obviněn z „šíření propagandy proti danému systému“ a z „podpory toho, aby se ženy objevovaly na veřejnosti nezahalené“; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že v září 2018 byl za to, že mírumilovně demonstroval za propuštění Nasrín Sotúdeové, zatčen její manžel Rezá Chándan, který byl mj. obviněn z „šíření propagandy proti danému systému“ a z „podpory toho, aby se ženy objevovaly na veřejnosti nezahalené“;

| F. | vzhledem k tomu, že občanská společnost v Íránu stále častěji protestuje proti chudobě, inflaci, korupci a politickému autoritářství a že íránské orgány tyto protesty tvrdě potlačují; vzhledem k tomu, že íránská bezpečnostní služba zintenzivnila zásahy proti zástupcům občanské společnosti a obráncům lidských práv, právníkům, ekologickým aktivistům, obráncům práv žen, studentům, vyučujícím, řidičům kamionů a pokojným aktivistům; vzhledem k tomu, že v roce 2018 íránské orgány vystupňovaly represe namířené proti osobám, které se snaží mírumilovně uplatňovat své právo na svobodu projevu, sdružování a pokojné shromažďování, a že na základě obecných, nejasně formulovaných obvinění pozatýkaly stovky osob; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že občanská společnost v Íránu stále častěji protestuje proti chudobě, inflaci, korupci a politickému autoritářství a že íránské orgány tyto protesty tvrdě potlačují; vzhledem k tomu, že íránská bezpečnostní služba zintenzivnila zásahy proti zástupcům občanské společnosti a obráncům lidských práv, právníkům, ekologickým aktivistům, obráncům práv žen, studentům, vyučujícím, řidičům kamionů a pokojným aktivistům; vzhledem k tomu, že v roce 2018 íránské orgány vystupňovaly represe namířené proti osobám, které se snaží mírumilovně uplatňovat své právo na svobodu projevu, sdružování a pokojné shromažďování, a že na základě obecných, nejasně formulovaných obvinění pozatýkaly stovky osob;

| G. | vzhledem k tomu, že odborníci OSN na oblast lidských práv vyzvali Írán, aby zaručil práva obránců lidských práv a právníků, kteří byli uvězněni za to, že veřejně podpořili protesty proti povinnému nošení hidžábu v Íránu; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že odborníci OSN na oblast lidských práv vyzvali Írán, aby zaručil práva obránců lidských práv a právníků, kteří byli uvězněni za to, že veřejně podpořili protesty proti povinnému nošení hidžábu v Íránu;

| H. | vzhledem k tomu, že zvláštní zpravodajka OSN pro situaci v oblasti lidských práv v Íránu opakovaně poukázala na vážné znepokojení, které vyjádřil generální tajemník OSN, vysoký komisař OSN pro lidská práva i jeho předchůdce, pokud jde o pokračující popravy nezletilých pachatelů v Íránu; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že zvláštní zpravodajka OSN pro situaci v oblasti lidských práv v Íránu opakovaně poukázala na vážné znepokojení, které vyjádřil generální tajemník OSN, vysoký komisař OSN pro lidská práva i jeho předchůdce, pokud jde o pokračující popravy nezletilých pachatelů v Íránu;

| I. | vzhledem k tomu, že ve zprávě zvláštní zpravodajky OSN pro situaci v oblasti lidských práv v Íránu a generálního tajemníka OSN se uvádějí případy závažného porušování práv náboženských a etnických menšin v Íránu, včetně údajné diskriminace náboženských menšin, mj. křesťanů a baháistů; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že ve zprávě zvláštní zpravodajky OSN pro situaci v oblasti lidských práv v Íránu a generálního tajemníka OSN se uvádějí případy závažného porušování práv náboženských a etnických menšin v Íránu, včetně údajné diskriminace náboženských menšin, mj. křesťanů a baháistů;

| J. | vzhledem k tomu, že íránské soudy nezajišťují řádné a spravedlivé soudní řízení, neumožňují přístup obviněných k právnímu poradenství, zejména v době vyšetřování, a zakazují návštěvy zástupců konzulátu či návštěvy ze strany OSN nebo humanitárních organizací; vzhledem k tomu, že rozsudky íránských soudů se často zakládají na nejasném či nespecifikovaném obvinění z ohrožení národní bezpečnosti a špionáže; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že íránské soudy nezajišťují řádné a spravedlivé soudní řízení, neumožňují přístup obviněných k právnímu poradenství, zejména v době vyšetřování, a zakazují návštěvy zástupců konzulátu či návštěvy ze strany OSN nebo humanitárních organizací; vzhledem k tomu, že rozsudky íránských soudů se často zakládají na nejasném či nespecifikovaném obvinění z ohrožení národní bezpečnosti a špionáže;

| K. | vzhledem k tomu, že existuje celá řada zpráv týkajících se nelidských a ponižujících podmínek ve věznicích a nedostatku přiměřeného přístupu k lékařské péči v době vazby, jejichž cílem je zastrašit a potrestat zadržované osoby a vynutit si jejich přiznání, což je v rozporu se standardními minimálními pravidly OSN, jimiž se řídí zacházení s vězni; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že existuje celá řada zpráv týkajících se nelidských a ponižujících podmínek ve věznicích a nedostatku přiměřeného přístupu k lékařské péči v době vazby, jejichž cílem je zastrašit a potrestat zadržované osoby a vynutit si jejich přiznání, což je v rozporu se standardními minimálními pravidly OSN, jimiž se řídí zacházení s vězni;

| L. | vzhledem k tomu, že dne 12. dubna 2018 Rada v reakci na případy závažného porušování lidských práv v Íránu prodloužila do 13. dubna 2019 svá restriktivní opatření, včetně zmrazení majetku a zákazu vydávání víz osobám a subjektům odpovědným za závažné porušování lidských práv a zákazu vývozu zařízení, které by mohlo být použito k represím v této zemi, a zařízení ke sledování telekomunikací do Íránu; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že dne 12. dubna 2018 Rada v reakci na případy závažného porušování lidských práv v Íránu prodloužila do 13. dubna 2019 svá restriktivní opatření, včetně zmrazení majetku a zákazu vydávání víz osobám a subjektům odpovědným za závažné porušování lidských práv a zákazu vývozu zařízení, které by mohlo být použito k represím v této zemi, a zařízení ke sledování telekomunikací do Íránu;

| M. | vzhledem k tomu, že se dne 26. listopadu 2018 uskutečnilo v Bruselu v rámci politického dialogu na vysoké úrovni čtvrté setkání mezi EU a Íránem; vzhledem k tomu, že nedílnou součástí tohoto politického dialogu mezi EU a Íránem byly diskuze o lidských právech, které jsou pokračováním pravidelné výměny názorů, jež se konala v listopadu 2017 a únoru 2016; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že se dne 26. listopadu 2018 uskutečnilo v Bruselu v rámci politického dialogu na vysoké úrovni čtvrté setkání mezi EU a Íránem; vzhledem k tomu, že nedílnou součástí tohoto politického dialogu mezi EU a Íránem byly diskuze o lidských právech, které jsou pokračováním pravidelné výměny názorů, jež se konala v listopadu 2017 a únoru 2016;

| N. | vzhledem k tomu, že skutečné uplatňování Listiny občanských práv by bylo, pokud jde o zlepšení občanských práv íránského lidu, krokem vpřed; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že skutečné uplatňování Listiny občanských práv by bylo, pokud jde o zlepšení občanských práv íránského lidu, krokem vpřed;

| 1. | vyzývá íránskou vládu k okamžitému bezpodmínečnému propuštění Nasrín Sotúdeové; oceňuje Nasrín Sotúdeovou za její odvahu a odhodlání; naléhavě vyzývá soudní orgány Íránu, aby dodržovaly právo na řádné a spravedlivé soudní řízení a zveřejnily informace o obviněních vznesených proti Nasrín Sotúdeové; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá íránské orgány, aby zajistily, aby se s Nasrín Sotúdeovou zacházelo ve vazbě v souladu s podmínkami stanovenými v Souboru zásad na ochranu všech zadržovaných či vězněných osob, který byl dne 9. prosince 1988 přijat rezolucí Valného shromáždění OSN č. 43/173; zdůrazňuje, že íránské orgány musejí zaručit bezpečnost a dobré podmínky všem zadržovaným osobám, mj. na základě poskytování příslušné lékařské péče; vyzývá íránské orgány, aby vyšetřily veškerá obvinění ze špatného zacházení se zadržovanými osobami a aby postavily příslušné pachatele před soud; odsuzuje systematické mučení, k němuž dochází v íránských vězeních, a vyzývá k okamžitému ukončení všech forem mučení a špatného zacházení se všemi vězni; vyzývá Írán k tomu, aby zákonem i v praxi zajistil, aby nikdo nebyl předmětem mučení a jiného krutého, nelidského či ponižujícího zacházení nebo trestání; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá íránskou vládu, aby dodržovala lidská práva a základní svobody, včetně svobody přesvědčení a projevu; vyzývá k propuštění všech osob, které byly zatčeny za pokojné uplatňování práva na svobodu shromažďování, přesvědčení a projevu, včetně Rezy Chándana a dalších obránců lidských práv, ekologických aktivistů, odborářů, aktivistů bojujících za práva žen a vězňů svědomí; vyzývá íránské orgány, aby plně dodržovaly všeobecná lidská práva všech osob, zejména právo na svobodu projevu online a offline; vyzývá íránské orgány, aby dodržovaly a chránily právo na pokojné shromažďování a aby se zdržely použití hrubé síly při rozhánění shromáždění, která neprobíhají pokojně; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyjadřuje pochopení pro kampaň proti povinným pravidlům týkajícím se odívání v zemi a solidaritu s těmi, kteří ji podporují; odsuzuje zadržení žen, které si v rámci této kampaně sundaly šátek, a vyzývá k jejich okamžitému a bezpodmínečnému propuštění; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyjadřuje solidaritu s Íránci demonstrujícími za zlepšení své sociální a hospodářské situace, kteří se snaží prosadit svá sociální a ekonomická práva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyjadřuje své závažné znepokojení nad zatýkáním osob s dvojím občanstvím EU a Íránu po jejich vstupu do země; zdůrazňuje, že toto zatýkání brání budování mezilidských kontaktů, a vyzývá íránské orgány, aby umožnily všem Íráncům bezpečnou cestu do země, kde se narodili; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá íránské orgány, aby v souladu s mezinárodními závazky Íránu v rámci Mezinárodního paktu o občanských a politických právech zajistily právo všech obviněných na právní poradenství dle vlastního výběru v rámci všech soudních řízení, které by nebylo zbytečně omezováno, a právo na spravedlivý soudní proces; vyzývá íránskou vládu, aby zajistila právo všech osob zadržovaných v Íránu na řádné a spravedlivé soudní řízení; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzývá íránské orgány, aby v souladu s íránskou ústavou a svými mezinárodními závazky zaručily náboženskou svobodu a přestaly diskriminovat náboženské menšiny a ateisty; odsuzuje systematické pronásledování menšiny baháistů; vyzývá íránské orgány dále k tomu, aby zajistily, aby se všem osobám s pobytem v zemi dostalo před zákonem rovné ochrany, a to nehledě na jejich etnickou nebo náboženskou příslušnost či náboženské vyznání; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzývá íránské orgány, aby za všech okolností zaručily, aby mohli všichni obránci lidských práv v Íránu vykonávat svou legitimní lidskoprávní činnost, aniž by se museli obávat pronásledování či jakéhokoli omezování, včetně trestu odnětí svobody, zastrašování a soudního pronásledování; vyzývá íránské orgány, aby se zdržely veškerého zastrašování a veškerých odvetných opatření vůči obráncům lidských práv, mj. za styky se zástupci EU a OSN a nezávislých lidskoprávních organizací; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzývá Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ) a Komisi, aby zintenzivnily své úsilí, které vyvíjejí na podporu ohrožených laureátů Sacharovovy ceny, včetně Nasrín Sotúdeové a dalších osob, které byly ve třetích zemích buď zatčeny či odsouzeny, nebo kterým hrozí trest smrti či zjevně nespravedlivé soudní řízení; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzývá členské státy EU, které mají v Íránu diplomatické zastoupení, aby bez omezení uplatňovaly obecné zásady EU týkající se obránců lidských práv a aby Nasrín Sotúdeové a dalším obráncům lidských práv poskytly veškerou nezbytnou podporu, včetně návštěv ve vězení, sledování soudního řízení a poskytování právní či jakékoli jiné pomoci, kterou by mohli potřebovat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | jednoznačně odsuzuje uplatňování trestu smrti, mj. jeho používání v případě mladistvých pachatelů, a vyzývá íránské orgány, aby zavedly okamžité moratorium na trest smrti, které by bylo prvním krokem na cestě k jeho úplnému zrušení; bere na vědomí novelizaci zákona o obchodování s omamnými látkami, která by měla vést k omezenému ukládání trestu smrti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | znovu vyzývá Írán, aby se prostřednictvím spolupráce se zvláštními zpravodaji a zvláštními mechanismy intenzivněji zapojil do mezinárodních lidskoprávních mechanismů, mj. tím, že vyhoví žádosti zmocněných osob o vstup do země; poukazuje na nutnost hlubší spolupráce s Radou pro lidská práva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá EU, včetně místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, a členské státy, aby systematicky veřejně i neveřejně při jednáních s íránskými orgány v rámci dvoustranných a mnohostranných fór upozorňovaly na problematiku dodržování lidských práv, mj. na situaci politických vězňů a obránců lidských práv a na dodržování svobody projevu a sdružování, což je zásadní podmínkou dalšího pokroku v hospodářských a politických vztazích; vyjadřuje svou podporu diskuzi o lidských právech; poukazuje však na to, že mezi EU a Íránem je nutné vést o problematice lidských práv formální dialog, který by byl založen na všeobecných lidských právech; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám a parlamentům členských států, generálnímu tajemníkovi OSN a vládě a parlamentu Íránu. |
| --- | --- |

15.

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/131 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/131

---

P8_TA(2018)0526

Egypt, zejména situace obhájců lidských práv

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o Egyptu, zejména o situaci obhájců lidských práv (2018/2968(RSP))

(2020/C 388/13)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Egyptu, zejména na usnesení ze dne 8. února 2018 o popravách v Egyptě (1), ze dne 10. března 2016 o Egyptu, a zejména o případu Giulia Regeniho (2), ze dne 17. prosince 2015 o Ibrahimovi Halawovi, kterému potenciálně hrozí trest smrti (3), a ze dne 15. ledna 2015 o situaci v Egyptě (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Egyptu, zejména na usnesení ze dne 8. února 2018 o popravách v Egyptě (1), ze dne 10. března 2016 o Egyptu, a zejména o případu Giulia Regeniho (2), ze dne 17. prosince 2015 o Ibrahimovi Halawovi, kterému potenciálně hrozí trest smrti (3), a ze dne 15. ledna 2015 o situaci v Egyptě (4),

| — | s ohledem na obecné zásady EU týkající se trestu smrti, mučení, svobody projevu a ochránců lidských práv, |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecné zásady EU týkající se trestu smrti, mučení, svobody projevu a ochránců lidských práv,

| — | s ohledem na závěry Rady EU pro zahraniční věci o Egyptě ze srpna 2013 a února 2014, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady EU pro zahraniční věci o Egyptě ze srpna 2013 a února 2014,

| — | s ohledem na dohodu o přidružení uzavřenou mezi EU a Egyptem v roce 2001, která vstoupila v platnost v roce 2004 a která byla posílena akčním plánem z roku 2007; s ohledem rovněž na priority partnerství EU a Egypta pro období 2017–2020, které byly přijaty dne 25. července 2017, na společné prohlášení vydané po zasedání Rady přidružení EU-Egypt a na společné prohlášení vydané v návaznosti na 5. schůzi podvýboru pro politické otázky, lidská práva a demokracii v rámci partnerství mezi EU a Egyptem, jež proběhla v lednu 2018; |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu o přidružení uzavřenou mezi EU a Egyptem v roce 2001, která vstoupila v platnost v roce 2004 a která byla posílena akčním plánem z roku 2007; s ohledem rovněž na priority partnerství EU a Egypta pro období 2017–2020, které byly přijaty dne 25. července 2017, na společné prohlášení vydané po zasedání Rady přidružení EU-Egypt a na společné prohlášení vydané v návaznosti na 5. schůzi podvýboru pro politické otázky, lidská práva a demokracii v rámci partnerství mezi EU a Egyptem, jež proběhla v lednu 2018;

| — | s ohledem na společné prohlášení k příležitosti Světového dne proti trestu smrti, které dne 10. října 2017 vydali místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Federica Mogheriniová a generální tajemník Rady Evropy, a s ohledem na prohlášení mluvčí ESVČ ze dne 2. listopadu 2018 k útokům na poutníky z řad koptských křesťanů v Egyptě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení k příležitosti Světového dne proti trestu smrti, které dne 10. října 2017 vydali místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Federica Mogheriniová a generální tajemník Rady Evropy, a s ohledem na prohlášení mluvčí ESVČ ze dne 2. listopadu 2018 k útokům na poutníky z řad koptských křesťanů v Egyptě,

| — | s ohledem na společné prohlášení odborníků OSN ze dne 26. ledna 2018, mimo jiné i zvláštního zpravodaje pro mučení a jiné kruté, nelidské či ponižující zacházení nebo trestání Nilse Melzera, v němž naléhavě vyzývají egyptské orgány, aby zastavily chystané popravy, na stanovisko zvláštní zpravodajky OSN Leilani Farhaové pro odpovídající bydlení a zvláštního zpravodaje OSN pro situaci obhájců lidských práv Michela Forsta ze dne 4. prosince 2018 a na stanovisko vysoké komisařky OSN pro lidská práva Michelle Bacheletové ze dne 9. září 2018 odsuzující tresty smrti, jež byly v hromadném měřítku uděleny 75 osobám, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení odborníků OSN ze dne 26. ledna 2018, mimo jiné i zvláštního zpravodaje pro mučení a jiné kruté, nelidské či ponižující zacházení nebo trestání Nilse Melzera, v němž naléhavě vyzývají egyptské orgány, aby zastavily chystané popravy, na stanovisko zvláštní zpravodajky OSN Leilani Farhaové pro odpovídající bydlení a zvláštního zpravodaje OSN pro situaci obhájců lidských práv Michela Forsta ze dne 4. prosince 2018 a na stanovisko vysoké komisařky OSN pro lidská práva Michelle Bacheletové ze dne 9. září 2018 odsuzující tresty smrti, jež byly v hromadném měřítku uděleny 75 osobám,

| — | s ohledem na egyptskou ústavu, zejména pokud jde o článek 52 (o zákazu všech forem a druhů mučení), článek 73 (o svobodě shromažďování) a článek 93 (o závazné povaze lidských práv zakotvených mezinárodním právem), |
| --- | --- |

—

s ohledem na egyptskou ústavu, zejména pokud jde o článek 52 (o zákazu všech forem a druhů mučení), článek 73 (o svobodě shromažďování) a článek 93 (o závazné povaze lidských práv zakotvených mezinárodním právem),

| — | s ohledem na protokoly 6 a 13 Evropské úmluvy o lidských právech, |
| --- | --- |

—

s ohledem na protokoly 6 a 13 Evropské úmluvy o lidských právech,

| — | s ohledem na článek 2 Listiny základních práv Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 2 Listiny základních práv Evropské unie,

| — | s ohledem na dokument Zásady a pokyny týkající se práva na spravedlivý proces a právní pomoc v Africe, který za všech okolností zakazuje vojenské soudní procesy s civilisty, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dokument Zásady a pokyny týkající se práva na spravedlivý proces a právní pomoc v Africe, který za všech okolností zakazuje vojenské soudní procesy s civilisty,

| — | s ohledem na nový strategický rámec a akční plán EU pro lidská práva, jehož cílem je, aby se otázka ochrany lidských práv a monitorování jejich dodržování staly ústředním bodem všech politik EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nový strategický rámec a akční plán EU pro lidská práva, jehož cílem je, aby se otázka ochrany lidských práv a monitorování jejich dodržování staly ústředním bodem všech politik EU,

| — | s ohledem na Úmluvu proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání, Úmluvu o právech dítěte a Arabskou chartu lidských práv, jež Egypt ratifikoval, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání, Úmluvu o právech dítěte a Arabskou chartu lidských práv, jež Egypt ratifikoval,

| — | s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech, jehož je Egypt smluvní stranou, zejména s ohledem na články 14 a 18 a na druhý opční protokol o trestu smrti tohoto ujednání, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech, jehož je Egypt smluvní stranou, zejména s ohledem na články 14 a 18 a na druhý opční protokol o trestu smrti tohoto ujednání,

| — | s ohledem na rozhodnutí italské poslanecké sněmovny přerušit své vztahy s egyptským parlamentem z důvodu nedostatečného pokroku ve vyšetřování úmrtí italského studenta Giulia Regeniho, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí italské poslanecké sněmovny přerušit své vztahy s egyptským parlamentem z důvodu nedostatečného pokroku ve vyšetřování úmrtí italského studenta Giulia Regeniho,

| — | s ohledem na to dopad, jaký mají na lidská práva na domácí i regionální úrovni sankce uvalené v červnu 2017 Saúdskou Arábií, Egyptem, Bahrajnem a Spojenými arabskými emiráty na Katar, a s ohledem na zprávu o dopadu krize v Perském zálivu na lidská práva, kterou v prosinci 2017 vydal Úřad vysokého komisaře OSN pro lidská práva; |
| --- | --- |

—

s ohledem na to dopad, jaký mají na lidská práva na domácí i regionální úrovni sankce uvalené v červnu 2017 Saúdskou Arábií, Egyptem, Bahrajnem a Spojenými arabskými emiráty na Katar, a s ohledem na zprávu o dopadu krize v Perském zálivu na lidská práva, kterou v prosinci 2017 vydal Úřad vysokého komisaře OSN pro lidská práva;

| — | s ohledem na čl. 135 odst. 5 a čl. 123 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 135 odst. 5 a čl. 123 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že egyptská vláda vystupňovala své zákroky proti organizacím občanské společnosti, obhájcům lidských práv, pokojným aktivistům, právníkům, blogerům, novinářům, obhájcům lidských práv a odborářům, mimo jiné i pokud jde o zatčení a zmizení několika těchto osob a o vzrůstající míru využívání protiteroristických zákonů a zákonu o výjimečném stavu; vzhledem k tomu, že od konce října 2018 bylo zatčeno nejméně 40 jednotlivců, právníků a politických aktivistů vystupujících ve prospěch lidských práv a že se někteří z nich stali obětí násilného zmizení; vzhledem k tomu, že obhájci lidských práv a aktivisté hájící práva osob LGBTQI v Egyptě se i nadále potýkají s útiskem ze strany státu v různých podobách, především skrze diskreditační kampaně a trestní stíhání; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že egyptská vláda vystupňovala své zákroky proti organizacím občanské společnosti, obhájcům lidských práv, pokojným aktivistům, právníkům, blogerům, novinářům, obhájcům lidských práv a odborářům, mimo jiné i pokud jde o zatčení a zmizení několika těchto osob a o vzrůstající míru využívání protiteroristických zákonů a zákonu o výjimečném stavu; vzhledem k tomu, že od konce října 2018 bylo zatčeno nejméně 40 jednotlivců, právníků a politických aktivistů vystupujících ve prospěch lidských práv a že se někteří z nich stali obětí násilného zmizení; vzhledem k tomu, že obhájci lidských práv a aktivisté hájící práva osob LGBTQI v Egyptě se i nadále potýkají s útiskem ze strany státu v různých podobách, především skrze diskreditační kampaně a trestní stíhání;

| B. | vzhledem k tomu, že právník vystupující na obranu lidských práv Izzat Ghunajm, který je ředitelem organizace Egyptská spolupráce pro práva a svobody (ECRF), se od března 2018 nachází v předsoudní vazbě a byl obviněn z „lidskoprávního terorismu“; vzhledem k tomu, že od 4. září 2018, kdy soud nařídil jeho propuštění, zůstává místo jeho pobytu neznámé; vzhledem k tomu, že spoluzakladatel organizace Liga rodin zmizelých osob Ibráhím Mitwalí Hidžází se stal obětí nedobrovolného zmizení, byl mučen, posléze svévolně předběžně zadržen a nyní zůstává v samovazbě; vzhledem k tomu, že Centrum an-Nadíma bylo v roce 2017 přinuceno ukončit svou činnost; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že právník vystupující na obranu lidských práv Izzat Ghunajm, který je ředitelem organizace Egyptská spolupráce pro práva a svobody (ECRF), se od března 2018 nachází v předsoudní vazbě a byl obviněn z „lidskoprávního terorismu“; vzhledem k tomu, že od 4. září 2018, kdy soud nařídil jeho propuštění, zůstává místo jeho pobytu neznámé; vzhledem k tomu, že spoluzakladatel organizace Liga rodin zmizelých osob Ibráhím Mitwalí Hidžází se stal obětí nedobrovolného zmizení, byl mučen, posléze svévolně předběžně zadržen a nyní zůstává v samovazbě; vzhledem k tomu, že Centrum an-Nadíma bylo v roce 2017 přinuceno ukončit svou činnost;

| C. | vzhledem k tomu, že obhájkyni lidských práv Fathíové byl v září 2018 uložen dvouletý trest odnětí svobody na základě obvinění z „šíření falešných zpráv“ s cílem poškodit egyptský stát a z „veřejném pohoršení“ za to, že na sociálních sítích zveřejnila video obsahující kritiku neschopnosti vlády bojovat se sexuálním násilím; vzhledem k tomu, že paní Fathíová je držena v předsoudní vazbě v rámci probíhajícího vyšetřování druhé řady obvinění souvisejících s bezpečností státu; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že obhájkyni lidských práv Fathíové byl v září 2018 uložen dvouletý trest odnětí svobody na základě obvinění z „šíření falešných zpráv“ s cílem poškodit egyptský stát a z „veřejném pohoršení“ za to, že na sociálních sítích zveřejnila video obsahující kritiku neschopnosti vlády bojovat se sexuálním násilím; vzhledem k tomu, že paní Fathíová je držena v předsoudní vazbě v rámci probíhajícího vyšetřování druhé řady obvinění souvisejících s bezpečností státu;

| D. | vzhledem k tomu, že občanka Kataru Ulá al-Qaradáwí je se svým manželem Husámem Chalafem, občanem Egypta, zadržována v Egyptě od 30. června 2017 za otřesných podmínek, přičemž ani jedna z těchto osob nebyla nijak obviněna; vzhledem k tomu, že pracovní skupina OSN pro svévolné zadržování v červnu 2018 došla k závěru, že obě osoby byly podrobeny krutému, nelidskému a ponižujícímu zacházení, které lze považovat za mučení, prohlásila toto zadržování za svévolné a vyzvala egyptskou vládu k jejich propuštění; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že občanka Kataru Ulá al-Qaradáwí je se svým manželem Husámem Chalafem, občanem Egypta, zadržována v Egyptě od 30. června 2017 za otřesných podmínek, přičemž ani jedna z těchto osob nebyla nijak obviněna; vzhledem k tomu, že pracovní skupina OSN pro svévolné zadržování v červnu 2018 došla k závěru, že obě osoby byly podrobeny krutému, nelidskému a ponižujícímu zacházení, které lze považovat za mučení, prohlásila toto zadržování za svévolné a vyzvala egyptskou vládu k jejich propuštění;

| E. | vzhledem k tomu, že dne 2. února 2016 bylo nalezeno tělo Giulia Regeniho, který zmizel v Káhiře dne 25. ledna téhož roku, přičemž neslo známky krutého mučení a násilné smrti; vzhledem k tomu, že egyptské orgány doposud neodhalily pravdu o jeho smrti a nedovedla všechny pachatele tohoto činu k odpovědnosti; vzhledem k tomu, že Egypt opětovně odmítl žádost italského státního zastupitelství, aby odhalil totožnost osob spojených s Regeniho zmizením a jeho smrtí; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že dne 2. února 2016 bylo nalezeno tělo Giulia Regeniho, který zmizel v Káhiře dne 25. ledna téhož roku, přičemž neslo známky krutého mučení a násilné smrti; vzhledem k tomu, že egyptské orgány doposud neodhalily pravdu o jeho smrti a nedovedla všechny pachatele tohoto činu k odpovědnosti; vzhledem k tomu, že Egypt opětovně odmítl žádost italského státního zastupitelství, aby odhalil totožnost osob spojených s Regeniho zmizením a jeho smrtí;

| F. | vzhledem k tomu, že organizace Reportéři bez hranic zdokumentovala nejméně 38 případů pracovníků sdělovacích prostředků, kteří se v současnosti nacházejí v Egyptě ve vazbě kvůli své profesní činnosti, a to na základě politicky motivovaného stíhání a ve světle několikanásobného porušení práva na spravedlivý proces; vzhledem k tomu, že pozornost se zaměřuje i na pracovníky zahraničních médií s tím, že několik dopisovatelů mezinárodních sdělovacích prostředků bylo deportováno z Egypta nebo jim byl odepřen vstup do země; vzhledem k tomu, že fotoreportér Mahmúd „Šawkán“ Abú Zajd byl při hromadném procesu odsouzen k pěti letům odnětí svobody za svou legitimní profesní činnost a že si stále odpykává dodatečný trest v délce šesti měsíců za nezaplacení pokuty ve značné výši; vzhledem k tomu, že Ismaíl al-Iskandarání, přední novinář a jeden z mála, kdo zpravodajsky pokrývá porušování lidských práv na Sinajském poloostrově, byl v listopadu 2015 zadržen a v květnu 2018 odsouzen vojenským soudem k trestu odnětí svobody v délce 10 let; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že organizace Reportéři bez hranic zdokumentovala nejméně 38 případů pracovníků sdělovacích prostředků, kteří se v současnosti nacházejí v Egyptě ve vazbě kvůli své profesní činnosti, a to na základě politicky motivovaného stíhání a ve světle několikanásobného porušení práva na spravedlivý proces; vzhledem k tomu, že pozornost se zaměřuje i na pracovníky zahraničních médií s tím, že několik dopisovatelů mezinárodních sdělovacích prostředků bylo deportováno z Egypta nebo jim byl odepřen vstup do země; vzhledem k tomu, že fotoreportér Mahmúd „Šawkán“ Abú Zajd byl při hromadném procesu odsouzen k pěti letům odnětí svobody za svou legitimní profesní činnost a že si stále odpykává dodatečný trest v délce šesti měsíců za nezaplacení pokuty ve značné výši; vzhledem k tomu, že Ismaíl al-Iskandarání, přední novinář a jeden z mála, kdo zpravodajsky pokrývá porušování lidských práv na Sinajském poloostrově, byl v listopadu 2015 zadržen a v květnu 2018 odsouzen vojenským soudem k trestu odnětí svobody v délce 10 let;

| G. | vzhledem k tomu, že v červenci 2018 byl přijat nový zákon o sdělovacích prostředcích, který rozšiřuje definici tisku tak, aby zahrnovala všechna sociální média s více než 5 000 sledujících, čímž se tyto účty stávají trestněprávně odpovědné za zveřejňování „falešných zpráv“ či za cokoli, co bude považováno za podněcování k porušení zákona; vzhledem k tomu, že úcta k občanským svobodám, včetně svobody projevu a svobody sdělovacích prostředků, představuje zásadní součást základů demokratické společnosti a že by novinářům měli mít možnost svobodně vykonávat své povolání, aniž by se museli obávat stíhání či uvěznění; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že v červenci 2018 byl přijat nový zákon o sdělovacích prostředcích, který rozšiřuje definici tisku tak, aby zahrnovala všechna sociální média s více než 5 000 sledujících, čímž se tyto účty stávají trestněprávně odpovědné za zveřejňování „falešných zpráv“ či za cokoli, co bude považováno za podněcování k porušení zákona; vzhledem k tomu, že úcta k občanským svobodám, včetně svobody projevu a svobody sdělovacích prostředků, představuje zásadní součást základů demokratické společnosti a že by novinářům měli mít možnost svobodně vykonávat své povolání, aniž by se museli obávat stíhání či uvěznění;

| H. | vzhledem k tomu, že společnosti usazené v několika členských státech EU do Egypta nadále vyvážejí sledovací technologii, která usnadňuje hackerské útoky a napadení malwarem, stejně jako jiné formy útoků proti obhájcům lidských práv a aktivistům občanské společnosti na sociálních médiích; vzhledem k tomu, že toto má za následek utlačování svobody projevu na internetu; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že společnosti usazené v několika členských státech EU do Egypta nadále vyvážejí sledovací technologii, která usnadňuje hackerské útoky a napadení malwarem, stejně jako jiné formy útoků proti obhájcům lidských práv a aktivistům občanské společnosti na sociálních médiích; vzhledem k tomu, že toto má za následek utlačování svobody projevu na internetu;

| I. | vzhledem k tomu, že Egypt v minulém roce spustil právní ofenzívu proti nevládním organizacím tím, že přijal zákon požadující, aby státní bezpečnostní složky schvalovaly financování těchto organizací z domácích či zahraničních zdrojů, čímž se prakticky dosáhne jejich zákazu; vzhledem k tomu, že dne 15. listopadu 2018 prezident as-Sísí vyzval k přepracování zákona o nevládních organizacích tak, aby se stal „vyváženějším“, a pověřil tímto úkolem parlament; vzhledem k tomu, že obnovené soudní řízení v „případu financování ze zahraničí“ č.j. 173/2011, které se týká 16 obžalovaných, je naplánováno na 20. prosince 2018, přičemž tyto osoby čelí obviněním ze zřízení a provozování poboček mezinárodních organizací, aniž by k tomu dostaly vládní povolení; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Egypt v minulém roce spustil právní ofenzívu proti nevládním organizacím tím, že přijal zákon požadující, aby státní bezpečnostní složky schvalovaly financování těchto organizací z domácích či zahraničních zdrojů, čímž se prakticky dosáhne jejich zákazu; vzhledem k tomu, že dne 15. listopadu 2018 prezident as-Sísí vyzval k přepracování zákona o nevládních organizacích tak, aby se stal „vyváženějším“, a pověřil tímto úkolem parlament; vzhledem k tomu, že obnovené soudní řízení v „případu financování ze zahraničí“ č.j. 173/2011, které se týká 16 obžalovaných, je naplánováno na 20. prosince 2018, přičemž tyto osoby čelí obviněním ze zřízení a provozování poboček mezinárodních organizací, aniž by k tomu dostaly vládní povolení;

| J. | vzhledem k tomu, že v Egyptě přetrvává výjimečný stav, který platí od dubna 2017 a dne 21. října 2018 byl prodloužen o tři měsíce; vzhledem k tomu, že podle státních sdělovacích prostředků byl výjimečný stav zaveden, aby napomohl řešit „nebezpečí a financování terorismu“; vzhledem k tomu, že prezident a osoby jednající jeho jménem mají pravomoc předávat civilní obyvatele po dobu tohoto tříměsíčního období soudům pro státní bezpečnost, které fungují za výjimečného stavu; vzhledem k tomu, že se vysoká komisařka OSN pro lidská práva Michelle Bacheletová kriticky vyjádřila k pokusům poskytnout imunitu vůči stíhání za trestné činy údajně spáchané příslušníky bezpečnostních sil, což podrývá důvěru egyptského lidu, pokud jde o schopnost vlády zajistit spravedlnost pro všechny; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že v Egyptě přetrvává výjimečný stav, který platí od dubna 2017 a dne 21. října 2018 byl prodloužen o tři měsíce; vzhledem k tomu, že podle státních sdělovacích prostředků byl výjimečný stav zaveden, aby napomohl řešit „nebezpečí a financování terorismu“; vzhledem k tomu, že prezident a osoby jednající jeho jménem mají pravomoc předávat civilní obyvatele po dobu tohoto tříměsíčního období soudům pro státní bezpečnost, které fungují za výjimečného stavu; vzhledem k tomu, že se vysoká komisařka OSN pro lidská práva Michelle Bacheletová kriticky vyjádřila k pokusům poskytnout imunitu vůči stíhání za trestné činy údajně spáchané příslušníky bezpečnostních sil, což podrývá důvěru egyptského lidu, pokud jde o schopnost vlády zajistit spravedlnost pro všechny;

| K. | vzhledem k tomu, že egyptský zákon o boji proti terorismu uplatňuje širokou definici terorismu, která zahrnuje „porušení veřejného pořádku, ohrožení bezpečnosti, zájmů nebo bezpečnosti společnosti, porušování ustanovení ústavy a právních předpisů nebo ohrožení národní jednoty, míru ve společnosti nebo národní bezpečnosti“, díky čemuž jsou pokojní oponenti, prodemokratičtí aktivisté a obránci lidských práv vystaveni riziku, že budou označeni za teroristy a odsouzeni k trestu smrti; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že egyptský zákon o boji proti terorismu uplatňuje širokou definici terorismu, která zahrnuje „porušení veřejného pořádku, ohrožení bezpečnosti, zájmů nebo bezpečnosti společnosti, porušování ustanovení ústavy a právních předpisů nebo ohrožení národní jednoty, míru ve společnosti nebo národní bezpečnosti“, díky čemuž jsou pokojní oponenti, prodemokratičtí aktivisté a obránci lidských práv vystaveni riziku, že budou označeni za teroristy a odsouzeni k trestu smrti;

| L. | vzhledem k tomu, že za vlády prezidenta as-Sísího doporučily egyptské soudy nejméně 2 443 předběžných trestů smrti – a to i pro nejméně 12 dětí – a potvrdily alespoň 1 451 rozsudků smrti; vzhledem k tomu, že nejméně 926 potvrzených rozsudků trestu smrti je výsledkem hromadných soudních procesů zahrnujících současně 15 či více osob; vzhledem k tomu, že ve stejném období Egypt provedl nejméně 144 poprav; vzhledem k tomu, že trest smrti, zejména v hromadných procesech, je často uplatňován vůči osobám, které uplatňovaly svá základní práva včetně svobody shromažďování; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že za vlády prezidenta as-Sísího doporučily egyptské soudy nejméně 2 443 předběžných trestů smrti – a to i pro nejméně 12 dětí – a potvrdily alespoň 1 451 rozsudků smrti; vzhledem k tomu, že nejméně 926 potvrzených rozsudků trestu smrti je výsledkem hromadných soudních procesů zahrnujících současně 15 či více osob; vzhledem k tomu, že ve stejném období Egypt provedl nejméně 144 poprav; vzhledem k tomu, že trest smrti, zejména v hromadných procesech, je často uplatňován vůči osobám, které uplatňovaly svá základní práva včetně svobody shromažďování;

| M. | vzhledem k tomu, že v srpnu soud v Egyptě potvrdil rozsudky nad více než 739 osobami v souvislosti s protesty, které se odehrály na náměstí Rábaa po převratu v roce 2013; vzhledem k tomu, že tento soud stvrdil 75 trestů smrti a potvrdil doživotní tresty odnětí svobody pro dalších 47 osob; vzhledem k tomu, že v průběhu soudního řízení byly odhaleny četné nesrovnalosti a vysoká komisařka OSN pro lidská práva jej označila za závažný justiční omyl; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že v srpnu soud v Egyptě potvrdil rozsudky nad více než 739 osobami v souvislosti s protesty, které se odehrály na náměstí Rábaa po převratu v roce 2013; vzhledem k tomu, že tento soud stvrdil 75 trestů smrti a potvrdil doživotní tresty odnětí svobody pro dalších 47 osob; vzhledem k tomu, že v průběhu soudního řízení byly odhaleny četné nesrovnalosti a vysoká komisařka OSN pro lidská práva jej označila za závažný justiční omyl;

| N. | vzhledem k tomu, že Egypt na konci listopadu oznámil zřízení „stálé vysoké komise pro lidská práva“, údajně s cílem „reagovat na obvinění“ Egypta v souvislosti s oblastí lidských práv a „stanovit jednotnou egyptskou vizi“; vzhledem k tomu, že hlavními členy této komise jsou zástupci ministerstva zahraničí a vnitra, armády a zpravodajských služeb; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že Egypt na konci listopadu oznámil zřízení „stálé vysoké komise pro lidská práva“, údajně s cílem „reagovat na obvinění“ Egypta v souvislosti s oblastí lidských práv a „stanovit jednotnou egyptskou vizi“; vzhledem k tomu, že hlavními členy této komise jsou zástupci ministerstva zahraničí a vnitra, armády a zpravodajských služeb;

| O. | vzhledem k tomu, že i přes ústavní uznání koptské kultury jako „pilíře“ země, od roku 2011 vzrostlo násilí a diskriminace Egypťanů koptského původu, kteří tvoří většinu z devíti milionů křesťanů v Egyptě; vzhledem k tomu, že koptští křesťané, kteří představují přibližně 10 % převážně muslimské egyptské populace, bývají oběťmi sektářského násilí; vzhledem k tomu, že dne 2. listopadu 2018 útok spáchaný islámskými bojovníky na autobus koptských křesťanských poutníků v Minyi zabil sedm osob a zanechal 19 zraněných, čímž demonstroval bezpečnostní problémy, s nimiž se Egypt potýká; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že i přes ústavní uznání koptské kultury jako „pilíře“ země, od roku 2011 vzrostlo násilí a diskriminace Egypťanů koptského původu, kteří tvoří většinu z devíti milionů křesťanů v Egyptě; vzhledem k tomu, že koptští křesťané, kteří představují přibližně 10 % převážně muslimské egyptské populace, bývají oběťmi sektářského násilí; vzhledem k tomu, že dne 2. listopadu 2018 útok spáchaný islámskými bojovníky na autobus koptských křesťanských poutníků v Minyi zabil sedm osob a zanechal 19 zraněných, čímž demonstroval bezpečnostní problémy, s nimiž se Egypt potýká;

| P. | vzhledem k tomu, že se dne 20. prosince 2018 má setkat Rada přidružení EU-Egypt; vzhledem k tomu, že před zasedáním Rady přidružení byla naplánována pracovní cesta podvýboru pro lidská práva Evropského parlamentu do Egypta; vzhledem k tomu, že Egypt tuto delegaci oficiálně nepozval; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že se dne 20. prosince 2018 má setkat Rada přidružení EU-Egypt; vzhledem k tomu, že před zasedáním Rady přidružení byla naplánována pracovní cesta podvýboru pro lidská práva Evropského parlamentu do Egypta; vzhledem k tomu, že Egypt tuto delegaci oficiálně nepozval;

| Q. | vzhledem k tomu, že Egypt prošel od revoluce v roce 2011 řadou nelehkých úkolů a že mezinárodní společenství tuto zemi podporuje při řešení jejích hospodářských, politických a bezpečnostních problémů; vzhledem k tomu, že v Egyptě existují závažné bezpečnostní problémy, zejména na Sinajském poloostrově, kde teroristické skupiny uskutečňují útoky na bezpečnostní síly; vzhledem k tomu, že v Egyptě došlo k řadě ničivých teroristických útoků; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že Egypt prošel od revoluce v roce 2011 řadou nelehkých úkolů a že mezinárodní společenství tuto zemi podporuje při řešení jejích hospodářských, politických a bezpečnostních problémů; vzhledem k tomu, že v Egyptě existují závažné bezpečnostní problémy, zejména na Sinajském poloostrově, kde teroristické skupiny uskutečňují útoky na bezpečnostní síly; vzhledem k tomu, že v Egyptě došlo k řadě ničivých teroristických útoků;

| R. | vzhledem k tomu, že nové priority partnerství EU a Egypta na období 2017–2020 jsou vedeny společnou oddaností všeobecně platným hodnotám demokracie, právního státu a dodržování lidských práv a představují obnovený rámec pro politickou angažovanost a posílenou spolupráci, a to i v oblasti bezpečnosti, reformy soudnictví a boje proti terorismu, na základě náležité úcty k lidským právům a základním svobodám; vzhledem k tomu, že ve dnech 10. a 11. ledna 2018 se v Káhiře konala pátá schůze podvýboru pro politické otázky, lidská práva a demokracii dohody o přidružení mezi EU a Egyptem, na které se projednávala spolupráce v oblastech lidských práv, demokracie a právního státu; vzhledem k tomu, že se dne 8. listopadu 2018 konala 6. schůze Výboru pro přidružení EU-Egypt; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že nové priority partnerství EU a Egypta na období 2017–2020 jsou vedeny společnou oddaností všeobecně platným hodnotám demokracie, právního státu a dodržování lidských práv a představují obnovený rámec pro politickou angažovanost a posílenou spolupráci, a to i v oblasti bezpečnosti, reformy soudnictví a boje proti terorismu, na základě náležité úcty k lidským právům a základním svobodám; vzhledem k tomu, že ve dnech 10. a 11. ledna 2018 se v Káhiře konala pátá schůze podvýboru pro politické otázky, lidská práva a demokracii dohody o přidružení mezi EU a Egyptem, na které se projednávala spolupráce v oblastech lidských práv, demokracie a právního státu; vzhledem k tomu, že se dne 8. listopadu 2018 konala 6. schůze Výboru pro přidružení EU-Egypt;

| S. | vzhledem k tomu, že EU je hlavním hospodářským partnerem Egypta a jeho hlavním zdrojem zahraničních investic; vzhledem k tomu, že unijní bilaterální pomoc určená Egyptu v rámci evropského nástroje sousedství představuje na období 2017–2020 přibližně 500 milionů EUR; vzhledem k tomu, že Rada pro zahraniční záležitosti na svém zasedání konaném dne 21. srpna 2013 pověřila vysokou představitelku přehodnocením pomoci, kterou EU poskytuje Egyptu; vzhledem k tomu, že Rada na tomto zasedání rozhodla, že spolupráce EU s Egyptem bude přizpůsobena vývoji v této zemi; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že EU je hlavním hospodářským partnerem Egypta a jeho hlavním zdrojem zahraničních investic; vzhledem k tomu, že unijní bilaterální pomoc určená Egyptu v rámci evropského nástroje sousedství představuje na období 2017–2020 přibližně 500 milionů EUR; vzhledem k tomu, že Rada pro zahraniční záležitosti na svém zasedání konaném dne 21. srpna 2013 pověřila vysokou představitelku přehodnocením pomoci, kterou EU poskytuje Egyptu; vzhledem k tomu, že Rada na tomto zasedání rozhodla, že spolupráce EU s Egyptem bude přizpůsobena vývoji v této zemi;

| T. | vzhledem k tomu, že v celém procesu prezidentských voleb v roce 2018 byly odstraněny možnosti pokojné politické opozice, když byla egyptským voličům masově upírána práva na účast na politickém životě; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že v celém procesu prezidentských voleb v roce 2018 byly odstraněny možnosti pokojné politické opozice, když byla egyptským voličům masově upírána práva na účast na politickém životě;

| U. | vzhledem k tomu, že se v závěrech Rady pro zahraniční věci ze dne 21. srpna 2013 uvádí, že „členské státy se rovněž dohodly, že v případě Egypta pozastaví licence k vývozu veškerého vybavení, které může být použito k vnitřním represím, a znovu posoudí licence k vývozu materiálu, na nějž se vztahuje společný postoj 2008/944/SZBP, a provedou přezkum své spolupráce s Egyptem v oblasti bezpečnosti“; vzhledem k tomu, že Rada pro zahraniční věci tyto závěry v únoru 2014 znovu potvrdila; vzhledem k tomu, že místopředsedkyně Komise / vysoká představitelka ve své písemné odpovědi ze dne 27. října 2015 uvedla, že tyto závěry představují „politický závazek neposkytovat Egyptu žádnou vojenskou podporu“; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že se v závěrech Rady pro zahraniční věci ze dne 21. srpna 2013 uvádí, že „členské státy se rovněž dohodly, že v případě Egypta pozastaví licence k vývozu veškerého vybavení, které může být použito k vnitřním represím, a znovu posoudí licence k vývozu materiálu, na nějž se vztahuje společný postoj 2008/944/SZBP, a provedou přezkum své spolupráce s Egyptem v oblasti bezpečnosti“; vzhledem k tomu, že Rada pro zahraniční věci tyto závěry v únoru 2014 znovu potvrdila; vzhledem k tomu, že místopředsedkyně Komise / vysoká představitelka ve své písemné odpovědi ze dne 27. října 2015 uvedla, že tyto závěry představují „politický závazek neposkytovat Egyptu žádnou vojenskou podporu“;

| 1. | důrazně odsuzuje pokračující omezování základních demokratických práv, zejména svobody projevu online i offline, sdružování a shromažďování, politického pluralismu a právního státu v Egyptě; vyzývá k zastavení všech aktů násilí, podněcování k násilí, nenávistných projevů, obtěžování, zastrašování, násilných zmizení a cenzury směřujících proti obhájcům lidských práv, právníkům, demonstrantům, novinářům, bloggerům, odborářům, studentům, aktivistům bojujícím za práva žen, osobám LGBTI, organizacím občanské společnosti, politickým odpůrcům a menšinám včetně Núbijců ze strany státních orgánů, bezpečnostních sil a služeb a jiných skupin v Egyptě; odsuzuje nepřiměřené násilí používané proti demonstrantům; vyzývá k nezávislému a transparentnímu vyšetření všech případů porušování lidských práv a k tomu, aby viníci byli pohnáni k odpovědnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá egyptskou vládu, aby okamžitě a bezpodmínečně propustila obhájce lidských práv Ahmada Amášu, Hanán Badr ad-Dínovou, Amala F Fathyho, Izzata Ghunajma, Hudá Abd al-Munajmovou, Ibrahima Metwallyho Hegazyho a Azzouze Mahgouba a pracovníky sdělovacích prostředků Mahmúda „Shawkana“, Ismaila Iskanana, Adela Sabriho, Hayi Abu Zida, Hastafa al-Aanara, Hasan Wadarovou a Monetse Wadnana a všechny ostatní, již jsou zadržováni pouze za pokojné uplatňování svobody projevu, v rozporu s egyptskou ústavou a mezinárodními závazky; vyzývá Egypt, aby jim po propuštění povolil plný přístup ke svým rodinám, právníkům, jež si zvolí, a k odpovídající zdravotní péči a aby provedl věrohodná vyšetřování veškerých obvinění ze špatného zacházení nebo mučení; vyzývá EU, aby prováděla v plném rozsahu kontroly vývozu do Egypta, pokud jde o zboží, které by mohlo být použito k mučení nebo k trestu smrti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | připomíná egyptské vládě, že se dlouhodobá prosperita Egypta a jeho lidu jde ruku v ruce s ochranou všeobecných lidských práv a s ustavením a zakotvením demokratických a transparentních institucí, jež se zapojí do ochrany základních práv občanů; vyzývá proto egyptské orgány, aby plně uplatňovaly zásady mezinárodních úmluv, k nimž se Egypt zavázal; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzývá egyptské orgány, aby upustily od veškerého stávajícího neodůvodněného trestního vyšetřování nevládních organizací, včetně „případu zahraničního financování“, a aby zrušily drakonický zákon o nevládních organizacích; podporuje nahrazení tohoto právního předpisu novým právním rámcem, který bude vypracován v rámci skutečné konzultace s organizacemi občanské společnosti v souladu s egyptskými domácími a mezinárodními závazky s cílem chránit svobodu sdružování; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyjadřuje své hluboké znepokojení nad hromadnými procesy egyptských soudů a vysokým počtem vynesených rozsudků trestu smrti a dlouhých trestů odnětí svobody; vyzývá egyptské soudní orgány, aby přestaly uplatňovat trest smrti vůči jednotlivcům, a to i vůči osobám, které měly v době údajného trestného činu věku do 18 let, a k dodržování a respektování Mezinárodního paktu o občanských a politických právech, jehož je Egypt smluvní stranou, a zejména k dodržování článku 14 tohoto paktu o právu na spravedlivé a včasné soudní řízení na základě jasných obvinění, které zajistí respektování práv obžalovaného; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znovu opakuje svou výzvu Egyptu, aby podepsal a ratifikoval druhý opční protokol k mezinárodnímu paktu o občanských a politických právech (ICCPR) ve věci zrušení trestu smrti a Mezinárodní úmluvu o ochraně všech osob před násilným zmizením; vyzývá egyptskou vládu, aby příslušným zvláštním zpravodajům OSN zaslala otevřené pozvání k návštěvě země; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá egyptský parlament, aby přezkoumal egyptský trestní zákoník, trestní řád, právní předpisy o boji proti terorismu a vojenský zákoník; vyzývá egyptské orgány, aby ukončily procesy s civilisty před vojenskými soudy; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyjadřuje hluboké znepokojení nad odvetnými opatřeními vůči osobám, které spolupracují nebo usilují o spolupráci s mezinárodními organizacemi na ochranu lidských práv nebo s orgány OSN pro lidská práva, jako např. v nedávné době vůči zvláštnímu zpravodaji OSN pro adekvátní bydlení; připomíná egyptským orgánům, že Egypt se jako člen OSN zavázal k tomu, že se takového jednání zdrží; |
| --- | --- |

8.

| 9. | odsuzuje probíhající pronásledování menšinových skupin v Egyptě; opakuje svůj závazek vůči svobodě svědomí a náboženského vyznání v Egyptě a vyzývá k podpoře mezinárodní spolupráce, včetně nezávislého vyšetřování situace koptských křesťanů v Egyptě ze strany OSN; vyzývá Egypt, aby přezkoumal své zákony o rouhání a zajistil, že náboženské menšiny budou před těmito zákony chráněny; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naléhavě vyzývá egyptskou vládu, aby ukončila veškerá diskriminační opatření zavedená po červnu 2017 proti katarským státním příslušníkům, zejména pokud jde o případ Ulá al-Qaradáwíové a jejího manžela Husáma Chalafa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podporuje snahy většiny egyptského lidu, který si přeje vybudování svobodné, stabilní, prosperující a demokratické země podporujícího začlenění, která bude dodržovat své vnitrostátní a mezinárodní závazky v oblasti lidských práv a základních svobod; připomíná, že je důležité dodržování mírového vyjádření názorů a kritiky; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyjadřuje svou nejupřímnější soustrast rodinám obětí terorismu; vyjadřuje solidaritu s egyptským lidem a opětovně potvrzuje svou angažovanost v boji proti šíření radikálních ideologií a teroristických skupin; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naléhavě vyzývá egyptskou vládu, aby zajistila, že veškeré operace na Sinaji budou probíhat v souladu s mezinárodními normami v oblasti lidských práv, důkladně vyšetřila všechny případy zneužití, okamžitě otevřela severní Sinajský poloostrov nezávislým pozorovatelům a novinářům, poskytla obyvatelům základní potřeby a pomoc a umožnila nezávislým humanitárním organizacím poskytovat pomoc lidem v nouzi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku, aby se přednostně věnovala situaci obránců lidských práv v Egyptě a odsoudila znepokojivou situaci v oblasti lidských práv v této zemi, včetně používání trestu smrti; naléhavě vyzývá ESVČ, aby se zabývala nedávným vývojem v Egyptě a aby využila všechny prostředky vlivu, které má k dispozici, k vytvoření tlaku na Egypt s cílem zlepšit situaci v oblasti lidských práv v této zemi a zastavit bezprostředně hrozící popravy, a aby vyzvala k okamžitému propuštění zadržovaných osob a přiměla egyptské orgány k dodržování závazků, které přijaly v rámci mezinárodních norem a právních předpisů; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje význam, který EU přikládá spolupráci s Egyptem, jenž je významným sousedem a partnerem; důrazně vyzývá Egypt, aby proto dodržoval závazek, který učinil v rámci priorit partnerství EU a Egypta přijatých dne 27. července 2017, podporovat demokracii, základní svobody a lidská práva v souladu se svou ústavou a s mezinárodními standardy; zdůrazňuje, že priority partnerství EU a Egypta byly přijaty v roce 2017 navzdory stále se zhoršující situaci v oblasti lidských práv, demokracie a právního státu v této zemi; naléhavě vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku a členské státy, aby další spolupráci s Egyptem podmínily dodržováním lidských práv a začleňovaly otázky lidských práv do všech jednání s egyptskými orgány, zejména pokud jde o tři stanovené priority; znovu opakuje, že lidská práva by neměla být oslabována řízením migrace nebo protiteroristickými opatřeními; |
| --- | --- |

15.

| 16. | připomíná egyptským orgánům, že vztahy EU s Egyptem by podle zásady evropské politiky sousedství „více za více“ měly stavět na vhodných podnětech a měly by se odvíjet od pokroku v oblasti reforem demokratických institucí, právního státu a lidských práv; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naléhavě vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku a členské státy, aby na zasedání Rady přidružení EU-Egypt, které je naplánováno na 20. prosince 2018, zachovaly pevný a jednotný postoj k otázce lidských práv, tak jako by jej měly zachovat na všech fórech zabývajících se lidskými právy a během dvoustranných a mnohostranných jednání, a aby jasně formulovaly důsledky, jimž by egyptská vláda čelila, pokud by se jí nepodařilo zvrátit tento výrazně negativní trend, jako jsou cílené sankce proti osobám odpovědným za porušování lidských práv; vyzývá rovněž EU, aby na příštím zasedání Rady OSN pro lidská práva vydala rozhodné prohlášení, rovněž s ohledem na doporučení pro všeobecný, pravidelný přezkum v Radě OSN pro lidská práva pro rok 2019; |
| --- | --- |

17.

| 18. | připomíná své trvalé rozhořčení nad mučením a vraždou italského výzkumného pracovníka Giulia Regeniho; zdůrazňuje, že bude nadále vyvíjet tlak na orgány EU, aby spolupracovaly se svými egyptskými protějšky, dokud se v této věci nezjistí pravda a dokud nebudou pachatelé postaveni před soud; připomíná egyptským orgánům jejich odpovědnost za bezpečnost italského a egyptského právního týmu, který vyšetřuje případ Giulia Regeniho; |
| --- | --- |

18.

| 19. | znovu vyzývá členské státy, aby zastavily vývoz technologií sledování a bezpečnostního zařízení do Egypta, jež mohou usnadnit útoky na obránce lidských práv a aktivisty občanské společnosti, včetně útoků na sociální média; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hluboce lituje neochoty egyptských orgánů zorganizovat návštěvu podvýboru pro lidská práva Evropského parlamentu v Káhiře; očekává, že EU se vyjádří k tomu, že egyptské orgány tuto návštěvu i nadále odmítají schválit; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Egypta. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0035.

(2)  Úř. věst. C 50, 9.2.2018, s. 42.

(3)  Úř. věst. C 399, 24.11.2017, s. 130.

(4)  Úř. věst. C 300, 18.8.2016, s. 34.

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/137 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/137

---

P8_TA(2018)0527

Tanzanie

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o Tanzanii (2018/2969(RSP))

(2020/C 388/14)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Tanzanii, včetně usnesení ze dne 12. března 2015 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Tanzanii, včetně usnesení ze dne 12. března 2015 (1),

| — | s ohledem na prohlášení vysoké představitelky Federiky Mogheriniové jménem EU ze dne 15. listopadu 2018 o vztazích mezi EU a Tanzanií, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení vysoké představitelky Federiky Mogheriniové jménem EU ze dne 15. listopadu 2018 o vztazích mezi EU a Tanzanií,

| — | s ohledem na místní prohlášení EU ze dne 23. února 2018 o nárůstu politicky motivovaného násilí a zastrašování v Tanzanii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na místní prohlášení EU ze dne 23. února 2018 o nárůstu politicky motivovaného násilí a zastrašování v Tanzanii,

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 16. června 2016 o rovnosti LGBTI osob, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 16. června 2016 o rovnosti LGBTI osob,

| — | s ohledem na prohlášení vysoké komisařky OSN pro lidská práva Michelle Bacheletové ze dne 2. listopadu 2018 o pronásledování a zatýkání LGBT osob v Tanzanii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení vysoké komisařky OSN pro lidská práva Michelle Bacheletové ze dne 2. listopadu 2018 o pronásledování a zatýkání LGBT osob v Tanzanii,

| — | s ohledem na balíček nástrojů sloužících k podpoře a ochraně všech lidských práv lesbiček, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů (balíček LGBT), který přijala Rada EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na balíček nástrojů sloužících k podpoře a ochraně všech lidských práv lesbiček, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů (balíček LGBT), který přijala Rada EU,

| — | s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv, Mezinárodní pakt o občanských a politických právech a Úmluvu o odstranění všech forem diskriminace žen, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv, Mezinárodní pakt o občanských a politických právech a Úmluvu o odstranění všech forem diskriminace žen,

| — | s ohledem na Úmluvu OSN o právech dítěte, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu OSN o právech dítěte,

| — | s ohledem na Africkou chartu lidských práv a práv národů (ACHPR), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Africkou chartu lidských práv a práv národů (ACHPR),

| — | s ohledem na dohodu o partnerství mezi AKT a EU (tzv. „dohodu z Cotonou“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu o partnerství mezi AKT a EU (tzv. „dohodu z Cotonou“),

| — | s ohledem na čl. 135 odst. 5 a čl. 123 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 135 odst. 5 a čl. 123 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že od zvolení tanzanského prezidenta Johna Pombeho Magufuli v roce 2015 jsou základní práva v této zemi oslabována represivními zákony a dekrety; vzhledem k tomu, že kritičtí novináři, opoziční politici a otevření aktivisté z řad občanské společnosti čelí hrozbám, svévolnému zadržování a obtěžování; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že od zvolení tanzanského prezidenta Johna Pombeho Magufuli v roce 2015 jsou základní práva v této zemi oslabována represivními zákony a dekrety; vzhledem k tomu, že kritičtí novináři, opoziční politici a otevření aktivisté z řad občanské společnosti čelí hrozbám, svévolnému zadržování a obtěžování;

| B. | vzhledem k tomu, že v posledních dvou letech dochází v zemi k nárůstu stigmatizace LGBTI osob, násilí vůči nim a jejich cíleného zatýkání; vzhledem k tomu, že podle tanzanských zákonů jsou sexuální vztahy mezi osobami stejného pohlaví trestným činem, za nějž hrozí trest odnětí svobody v délce 30 let nebo na doživotí; vzhledem k tomu, že tanzanské zákony proti homosexualitě patří k nejtvrdším na světě; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že v posledních dvou letech dochází v zemi k nárůstu stigmatizace LGBTI osob, násilí vůči nim a jejich cíleného zatýkání; vzhledem k tomu, že podle tanzanských zákonů jsou sexuální vztahy mezi osobami stejného pohlaví trestným činem, za nějž hrozí trest odnětí svobody v délce 30 let nebo na doživotí; vzhledem k tomu, že tanzanské zákony proti homosexualitě patří k nejtvrdším na světě;

| C. | vzhledem k tomu, že u mužů, kteří jsou podezřelí z homosexuality, jsou v Tanzanii prováděna nucená anální vyšetření, což je zdiskreditovaná metoda „prokazování“ homosexuálního chování, kterou OSN a Africká komise pro lidská práva a práva národů odsoudily jako mučení; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že u mužů, kteří jsou podezřelí z homosexuality, jsou v Tanzanii prováděna nucená anální vyšetření, což je zdiskreditovaná metoda „prokazování“ homosexuálního chování, kterou OSN a Africká komise pro lidská práva a práva národů odsoudily jako mučení;

| D. | vzhledem k tomu, že Paul Makonda, guvernér provincie Dáresalám, je předním zastáncem represí; vzhledem k tomu, že na tiskové konferenci dne 31. října 2018 oznámil vytvoření pracovní skupiny pro sledování homosexuálů, prostitutek a osob, které na sociálních médiích podvodně získávají finanční prostředky; vzhledem k tomu, že vyzval veřejnost, aby orgány informovala o osobách podezřelých z homosexuality; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Paul Makonda, guvernér provincie Dáresalám, je předním zastáncem represí; vzhledem k tomu, že na tiskové konferenci dne 31. října 2018 oznámil vytvoření pracovní skupiny pro sledování homosexuálů, prostitutek a osob, které na sociálních médiích podvodně získávají finanční prostředky; vzhledem k tomu, že vyzval veřejnost, aby orgány informovala o osobách podezřelých z homosexuality;

| E. | vzhledem k tomu, že ministerstvo zdravotnictví dočasně pozastavilo poskytování služeb v souvislosti s HIV a AIDS na úrovni komunit a uzavřelo poradenská centra pro klíčové skupiny obyvatel, včetně homosexuálních mužů; vzhledem k tomu, že dne 17. února 2017 uzavřelo 40 zdravotních středisek kvůli údajné podpoře homosexuality; vzhledem k tomu, že několik organizací oznámilo, že zásah proti komunitě LGBTI vedl k tomu, že HIV pozitivní muži nemají přístup k antiretrovirální léčbě a jiní přestali využívat testování a preventivní služby; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že ministerstvo zdravotnictví dočasně pozastavilo poskytování služeb v souvislosti s HIV a AIDS na úrovni komunit a uzavřelo poradenská centra pro klíčové skupiny obyvatel, včetně homosexuálních mužů; vzhledem k tomu, že dne 17. února 2017 uzavřelo 40 zdravotních středisek kvůli údajné podpoře homosexuality; vzhledem k tomu, že několik organizací oznámilo, že zásah proti komunitě LGBTI vedl k tomu, že HIV pozitivní muži nemají přístup k antiretrovirální léčbě a jiní přestali využívat testování a preventivní služby;

| F. | vzhledem k tomu, že v listopadu 2018 bylo v Zanzibaru zatčeno deset mužů, kteří údajně organizovali sňatek osob stejného pohlaví; vzhledem k tomu, že dne 17. října 2018 bylo zatčeno 13 aktivistů v oblasti zdraví a lidských práv za to, že se zúčastnili setkání, na němž se mělo diskutovat o zákonu omezujícím přístup LGBTI osob k některým zdravotnickým službám; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že v listopadu 2018 bylo v Zanzibaru zatčeno deset mužů, kteří údajně organizovali sňatek osob stejného pohlaví; vzhledem k tomu, že dne 17. října 2018 bylo zatčeno 13 aktivistů v oblasti zdraví a lidských práv za to, že se zúčastnili setkání, na němž se mělo diskutovat o zákonu omezujícím přístup LGBTI osob k některým zdravotnickým službám;

| G. | vzhledem k tomu, že mnoho dětí a dospívajících, zejména dívek, je vystaveno porušování lidských práv a škodlivým praktikám, včetně rozšířeného sexuálního násilí, tělesných trestů, dětských sňatků a těhotenství dospívajících, což jim ztěžuje nebo znemožňuje školní docházku; vzhledem k tomu, že tanzanská vláda brání v přístupu ke službám v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví a zastrašuje organizace poskytující informace o těchto službách; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že mnoho dětí a dospívajících, zejména dívek, je vystaveno porušování lidských práv a škodlivým praktikám, včetně rozšířeného sexuálního násilí, tělesných trestů, dětských sňatků a těhotenství dospívajících, což jim ztěžuje nebo znemožňuje školní docházku; vzhledem k tomu, že tanzanská vláda brání v přístupu ke službám v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví a zastrašuje organizace poskytující informace o těchto službách;

| H. | vzhledem k tomu, že dne 22. června 2018 vydal prezident Magufuli prohlášení zakazující těhotným dívkám chodit do školy; vzhledem k tomu, že orgány zastrašují organizace občanské společnosti, které obhajují práva těhotných dívek na návrat do školy; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že dne 22. června 2018 vydal prezident Magufuli prohlášení zakazující těhotným dívkám chodit do školy; vzhledem k tomu, že orgány zastrašují organizace občanské společnosti, které obhajují práva těhotných dívek na návrat do školy;

| I. | vzhledem k tomu, že tanzanská Komise pro lidská práva a řádnou veřejnou správu již nějakou dobu nefunguje; vzhledem k tomu, že prezident Magufuli nejmenoval komisaře ani další úředníky této komise; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že tanzanská Komise pro lidská práva a řádnou veřejnou správu již nějakou dobu nefunguje; vzhledem k tomu, že prezident Magufuli nejmenoval komisaře ani další úředníky této komise;

| J. | vzhledem k tomu, že vláda uzavřela soukromé rozhlasové stanice a redakce novin nebo jim vyhrožovala a ukončila živé přenosy parlamentních rozprav; vzhledem k tomu, že byly uzavřeny místní kanály a dekodéry, které přenášely vysílání místních stanic; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že vláda uzavřela soukromé rozhlasové stanice a redakce novin nebo jim vyhrožovala a ukončila živé přenosy parlamentních rozprav; vzhledem k tomu, že byly uzavřeny místní kanály a dekodéry, které přenášely vysílání místních stanic;

| K. | vzhledem k tomu, že Národní shromáždění Tanzanie přijalo v roce 2015 zákon o kyberkriminalitě a v září 2018 nařízení o on-line obsahu s cílem kontrolovat obsah používaný v sociálních médiích; vzhledem k tomu, že zákon o statistice přijatý v roce 2015 stanoví, že není povoleno diskutovat o určitých statistických údajích sdělených vládou ani je zpochybňovat; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že Národní shromáždění Tanzanie přijalo v roce 2015 zákon o kyberkriminalitě a v září 2018 nařízení o on-line obsahu s cílem kontrolovat obsah používaný v sociálních médiích; vzhledem k tomu, že zákon o statistice přijatý v roce 2015 stanoví, že není povoleno diskutovat o určitých statistických údajích sdělených vládou ani je zpochybňovat;

| L. | vzhledem k tomu, že představitelé opozice jsou pravidelně zatýkáni na základě obvinění, která se pohybují od údajné urážky prezidenta po falešné informace a pobuřování; vzhledem k tomu, že v červenci 2018 bylo zatčeno 20 členů hlavní opoziční strany v Tanzanii kvůli tvrzení, že vyvolávají nepokoje; vzhledem k tomu, že od začátku roku 2018 bylo několik představitelů politické opozice a poslanců násilně napadeno a dokonce i zavražděno; vzhledem k tomu, že dne 22. února 2018 byl před svým domem mačetami zavražděn poslanec hlavní tanzanské opoziční strany Chama Cha Demokrasia na Maendeleo (CHADEMA) a důrazný obhájce pozemkových práv Godfrey Luena; vzhledem k tomu, že v listopadu 2018 byly zatčeny programová koordinátorka Výboru na ochranu novinářů Africa Angela Quintalová a její kolegyně Muthoki Mumová, které byly po tlaku ze strany mezinárodních institucí propuštěny; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že představitelé opozice jsou pravidelně zatýkáni na základě obvinění, která se pohybují od údajné urážky prezidenta po falešné informace a pobuřování; vzhledem k tomu, že v červenci 2018 bylo zatčeno 20 členů hlavní opoziční strany v Tanzanii kvůli tvrzení, že vyvolávají nepokoje; vzhledem k tomu, že od začátku roku 2018 bylo několik představitelů politické opozice a poslanců násilně napadeno a dokonce i zavražděno; vzhledem k tomu, že dne 22. února 2018 byl před svým domem mačetami zavražděn poslanec hlavní tanzanské opoziční strany Chama Cha Demokrasia na Maendeleo (CHADEMA) a důrazný obhájce pozemkových práv Godfrey Luena; vzhledem k tomu, že v listopadu 2018 byly zatčeny programová koordinátorka Výboru na ochranu novinářů Africa Angela Quintalová a její kolegyně Muthoki Mumová, které byly po tlaku ze strany mezinárodních institucí propuštěny;

| M. | vzhledem k tomu, že rozvoj cestovního ruchu v posledních letech vedl ke zvýšené činnosti, zejména v oblasti Serengeti, kde žijí Masajové; vzhledem k tomu, že regulace orné nebo vzácné půdy ke spekulativním účelům vedla k silnému napětí v této oblasti; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že rozvoj cestovního ruchu v posledních letech vedl ke zvýšené činnosti, zejména v oblasti Serengeti, kde žijí Masajové; vzhledem k tomu, že regulace orné nebo vzácné půdy ke spekulativním účelům vedla k silnému napětí v této oblasti;

| N. | vzhledem k tomu, že vedoucí delegace EU Roeland van de Geer byl nucen zemi opustit poté, co na něj tanzanské orgány vyvinuly zvýšený nátlak; vzhledem k tomu, že od zvolení prezidenta Magufuli byli z Tanzanie vyhoštěni vedoucí UN Women, vedoucí rozvojového programu UNDP a vedoucí organizace UNESCO; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že vedoucí delegace EU Roeland van de Geer byl nucen zemi opustit poté, co na něj tanzanské orgány vyvinuly zvýšený nátlak; vzhledem k tomu, že od zvolení prezidenta Magufuli byli z Tanzanie vyhoštěni vedoucí UN Women, vedoucí rozvojového programu UNDP a vedoucí organizace UNESCO;

| O. | vzhledem k tomu, že vysoká představitelka EU Federica Mogheriniová oznámila komplexní přezkum vztahů Unie s Tanzanií; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že vysoká představitelka EU Federica Mogheriniová oznámila komplexní přezkum vztahů Unie s Tanzanií;

| 1. | vyjadřuje své znepokojení nad zhoršující se politickou situací v Tanzanii, jež se vyznačuje zmenšováním veřejného prostoru vlivem stále přísnějšího omezování aktivit organizací občanské společnosti, obránců lidských práv, médií a mnoha politických stran; je zvláště znepokojen zhoršující se situací osob LGBTI; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odsuzuje veškeré podněcování k nenávisti a násilí z důvodu sexuální orientace; naléhavě vyzývá tanzanské orgány, aby zajistily ukončení provokací proti komunitě LGBTI ze strany Paula Makondy a aby ho postavily před soud za podněcování k násilí; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá k nezávislému vyšetření případů napadení a útoků namířených proti novinářům, osobám LGBTI, obráncům lidských práv a členům opozičních stran, aby mohli být podezřelí pachatelé postaveni před soud; |
| --- | --- |

3.

| 4. | připomíná tanzanské vládě její povinnosti, včetně závazků chránit práva, důstojnost a tělesnou integritu všech jejích občanů za všech okolností, které vláda přijala v rámci dohody z Cotonu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzývá Tanzanii, aby zrušila právní předpisy kriminalizující homosexualitu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naléhavě vyzývá Evropskou unii a její členské státy, aby plně využívaly soubor nástrojů EU pro práva lesbických žen, homosexuálů, bisexuálů a transsexuálů (LGBT Toolkit) k podpoře třetích zemí v jejich snaze dekriminalizovat homosexualitu, k pomoci při omezování násilí a diskriminace a k ochraně osob hájících lidská práva příslušníků komunity LGBTI; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá tanzanské orgány, aby pozměnily všechna restriktivní ustanovení v zákoně o kyberkriminalitě, v právních předpisech o elektronických a poštovních komunikacích (obsah online) a v zákoně o mediálních službách a aby je nahradily ustanoveními, která zaručí svobodu projevu a médií v souladu s mezinárodními standardy v oblasti lidských práv; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzývá tanzanské orgány, aby zrušily veškeré právní předpisy, politiku nebo jiné překážky ve službách a informacích, které jsou potřebné pro zdravý život žen, dívek a mladých matek, a to především prohlášení prezidenta Magufuliho o tom, že dívkám, které porodily, by neměl být povolen návrat do školy, včetně zrušení právních předpisů, podle nichž je vyloučení těhotných dívek ze školy legální; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naléhavě vyzývá prezidenta Tanzanie, aby co nejdříve umožnil fungování komise pro lidská práva v této zemi, aby jmenoval komisaře, kteří budou sledovat porušování lidských práv, a aby přijal opatření na podporu pracovníků v cizí domácnosti v zahraničí; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzývá tanzanské orgány, aby propustily politické vězně; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyjadřuje hluboké znepokojení nad tlakem, který tanzanská vláda vyvíjí na vedoucího delegace EU Roelanda van de Geera; vítá rozhodnutí Evropské unie a jejích členských států o provedení komplexního přezkumu politiky EU ve vztahu k Tanzanii; zdůrazňuje význam politického dialogu ve snaze o konkrétní závazky tanzanských orgánů, které budou směřovat k vytvoření příznivého prostředí pro působení občanské společnosti, politických stran a médií; vyzývá Komisi, aby zajistila, aby byl do budoucí dohody o partnerství AKT–EU na období po roce 2020 zahrnut výslovný odkaz na zákaz diskriminace na základě sexuální orientace; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyjadřuje znepokojení nad situací masajského obyvatelstva; odsuzuje používání síly ze strany státních orgánů a bezpečnostních sil; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá tanzanské orgány k rozhodnému postupu s cílem chránit práva organizací občanské společnosti, obránců lidských práv, novinářů, zdravotnických pracovníků a politických aktivistů v souladu s tanzanskou ústavou, Africkou chartou lidských práv a práv národů a s mezinárodními i regionálními povinnostmi a závazky této země; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá EU, aby nadále bedlivě sledovala situaci v oblasti lidských práv v Tanzanii, zejména prostřednictvím pravidelných zpráv od své delegace; vyzývá delegaci Evropské unie a členské státy, aby učinily vše, co je v jejich silách, s cílem poskytovat v krizových situacích ochranu a podporu ohroženým obráncům lidských práv; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Evropské komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, zvláštnímu zástupci EU pro lidská práva, Radě ministrů AKT–EU, orgánům Africké unie, orgánům Východoafrického společenství a prezidentovi, vládě a parlamentu Tanzanie. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Úř. věst. C 316, 30.8.2016, s. 122.

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/141 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/141

---

P8_TA(2018)0528

Technologie blockchain: obchodní politika orientovaná na budoucnost

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o technologii blockchain: obchodní politika orientovaná na budoucnost (2018/2085(INI))

(2020/C 388/15)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na čl. 207 odst. 3 a článek 218 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 207 odst. 3 a článek 218 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“),

| — | s ohledem na Všeobecnou dohodu o obchodu službami, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou dohodu o obchodu službami,

| — | s ohledem na dohodu Světové obchodní organizace (WTO) o informačních technologiích, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu Světové obchodní organizace (WTO) o informačních technologiích,

| — | s ohledem na pracovní program WTO o elektronickém obchodě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní program WTO o elektronickém obchodě,

| — | s ohledem na dohodu WTO o usnadnění obchodu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu WTO o usnadnění obchodu,

| — | s ohledem na revidovanou Kjótskou úmluvu Světové celní organizace, |
| --- | --- |

—

s ohledem na revidovanou Kjótskou úmluvu Světové celní organizace,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 26. května 2016 o virtuálních měnách (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 26. května 2016 o virtuálních měnách (1),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 5. července 2016 o nové a inovativní budoucí strategii pro obchod a investice (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 5. července 2016 o nové a inovativní budoucí strategii pro obchod a investice (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. prosince 2017 s názvem „Směrem ke strategii v oblasti digitálního obchodu“ (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. prosince 2017 s názvem „Směrem ke strategii v oblasti digitálního obchodu“ (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. května 2017 o hodnocení vnějších aspektů výkonnosti a řízení celních orgánů jako nástroje usnadňování obchodu a boje proti nezákonnému obchodu (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. května 2017 o hodnocení vnějších aspektů výkonnosti a řízení celních orgánů jako nástroje usnadňování obchodu a boje proti nezákonnému obchodu (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. září 2017 o dopadu mezinárodního obchodu a obchodních politik EU na globální hodnotové řetězce (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. září 2017 o dopadu mezinárodního obchodu a obchodních politik EU na globální hodnotové řetězce (5),

| — | s ohledem na společné prohlášení o obchodu a zlepšení hospodářského postavení žen, přijaté u příležitosti konference ministrů WTO v Buenos Aires v prosinci 20175 (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení o obchodu a zlepšení hospodářského postavení žen, přijaté u příležitosti konference ministrů WTO v Buenos Aires v prosinci 20175 (6),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (7),

| — | s ohledem na návrh Komise týkající se horizontálních ustanovení o přeshraničních tocích údajů pro ochranu osobních údajů (v obchodních a investičních dohodách EU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise týkající se horizontálních ustanovení o přeshraničních tocích údajů pro ochranu osobních údajů (v obchodních a investičních dohodách EU),

| — | s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o provádění strategie v oblasti obchodní politiky nazvanou „Obchod pro všechny – uskutečňování progresivní obchodní politiky k využití potenciálu globalizace“ (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o provádění strategie v oblasti obchodní politiky nazvanou „Obchod pro všechny – uskutečňování progresivní obchodní politiky k využití potenciálu globalizace“ (COM(2017)0491),

| — | s ohledem na zprávu hlavního vědeckého poradce Úřadu vlády Spojeného království pro vědu s názvem Distributed Ledger Technology: beyond blockchain („Technologie distribuované účetní knihy: blockchain a dále“) (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu hlavního vědeckého poradce Úřadu vlády Spojeného království pro vědu s názvem Distributed Ledger Technology: beyond blockchain („Technologie distribuované účetní knihy: blockchain a dále“) (8),

| — | s ohledem na bílou knihu Centra OSN pro usnadňování obchodu a elektronické obchodování (UN/CEFACT) z roku 2018 o technických využitích technologií blockchain, |
| --- | --- |

—

s ohledem na bílou knihu Centra OSN pro usnadňování obchodu a elektronické obchodování (UN/CEFACT) z roku 2018 o technických využitích technologií blockchain,

| — | s ohledem na prohlášení 21 členských států EU a Norska o vytvoření evropského partnerství pro technologii blockchain (9) ze dne 10. dubna 20188, po jehož přijetí se k partnerství připojilo dalších pět členských států, takže celkový počet signatářských zemí nyní činí 27, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení 21 členských států EU a Norska o vytvoření evropského partnerství pro technologii blockchain (9) ze dne 10. dubna 20188, po jehož přijetí se k partnerství připojilo dalších pět členských států, takže celkový počet signatářských zemí nyní činí 27,

| — | s ohledem na skutečnost, že Komise dne 1. února 2018 zahájila činnost fóra a střediska EU pro sledování technologie blockchain (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na skutečnost, že Komise dne 1. února 2018 zahájila činnost fóra a střediska EU pro sledování technologie blockchain (10),

| — | s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 19. října 2017 (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 19. října 2017 (11),

| — | s ohledem na článek 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A8-0407/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A8-0407/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že pokud není stanoveno jinak, bude v této zprávě technologie blockchain (dále jen blockchain) označovat technologii soukromé distribuované účetní knihy s kontrolou přístupu („permissioned“), která se skládá z databáze složené z po sobě následujících bloků údajů, jež jsou přidávány na základě konsensu provozovatelů sítě; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že pokud není stanoveno jinak, bude v této zprávě technologie blockchain (dále jen blockchain) označovat technologii soukromé distribuované účetní knihy s kontrolou přístupu („permissioned“), která se skládá z databáze složené z po sobě následujících bloků údajů, jež jsou přidávány na základě konsensu provozovatelů sítě;

| B. | vzhledem k tomu, že různé případové studie a odvětví odvodí z kombinace soukromýcb/veřejných technologií blockchain s kontrolou přístupu či bez této kontroly různý užitek; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že různé případové studie a odvětví odvodí z kombinace soukromýcb/veřejných technologií blockchain s kontrolou přístupu či bez této kontroly různý užitek;

| C. | vzhledem k tomu, že každý blok v blockchainu obsahuje tzv. hash, který ověřuje data předchozích bloků, čímž se umožňuje nezávislým stranám provádět transakce se zvýšenou důvěrou a odpovědností, protože údaje uložené v účetní knize nemohou být snadno zfalšovány; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že každý blok v blockchainu obsahuje tzv. hash, který ověřuje data předchozích bloků, čímž se umožňuje nezávislým stranám provádět transakce se zvýšenou důvěrou a odpovědností, protože údaje uložené v účetní knize nemohou být snadno zfalšovány;

| D. | vzhledem k tomu, že technologie blockchain s otevřeným zdrojovým kódem je základem pro celosvětový vzestup blockchainů s kontrolou přístupu a přispívá ke zvýšení důvěry účastníků v danou obchodní síť; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že technologie blockchain s otevřeným zdrojovým kódem je základem pro celosvětový vzestup blockchainů s kontrolou přístupu a přispívá ke zvýšení důvěry účastníků v danou obchodní síť;

| E. | vzhledem k tomu, že blockchain by mohl některým správcům umožnit jasně definovat role účastníků a jejich povinnosti, možnosti přístupu a práva validace; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že blockchain by mohl některým správcům umožnit jasně definovat role účastníků a jejich povinnosti, možnosti přístupu a práva validace;

| F. | vzhledem k tomu, že celosvětový obchod je založen na odvětví dodavatelských řetězců, jehož hodnota se odhaduje na 16 bilionů EUR a v němž vedou vysoké transakční náklady a úmorná administrativní zátěž ke složitosti procesů a systémů, které jsou náchylné k chybám; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že celosvětový obchod je založen na odvětví dodavatelských řetězců, jehož hodnota se odhaduje na 16 bilionů EUR a v němž vedou vysoké transakční náklady a úmorná administrativní zátěž ke složitosti procesů a systémů, které jsou náchylné k chybám;

| G. | vzhledem k tomu, že byly zahájeny pilotní iniciativy, jež mají slibný potenciál k tomu, snížit náklady na dopravu, změnit průmysl na průmysl vstřícnější k životnímu prostředí a zvýšit hospodářskou výkonnost; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že byly zahájeny pilotní iniciativy, jež mají slibný potenciál k tomu, snížit náklady na dopravu, změnit průmysl na průmysl vstřícnější k životnímu prostředí a zvýšit hospodářskou výkonnost;

| H. | vzhledem k tomu, že ve 45 zemích světa probíhá nejméně 202 vládních iniciativ týkajících se blochchainu a že zejména ekonomiky v asijsko-tichomořském regionu, na americkém kontinentu a na Blízkém východě investují do technologie blockchain pro obchodní účely; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že ve 45 zemích světa probíhá nejméně 202 vládních iniciativ týkajících se blochchainu a že zejména ekonomiky v asijsko-tichomořském regionu, na americkém kontinentu a na Blízkém východě investují do technologie blockchain pro obchodní účely;

| I. | vzhledem k tomu, že blockchain může zlepšit a zdokonalit obchodní politiky EU, jako jsou dohody o volném obchodu, dohody o vzájemném uznávání, a to zejména oprávněných hospodářských subjektů, a rozhodnutí o odpovídající úrovni ochrany dat a opatření na ochranu obchodu; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že blockchain může zlepšit a zdokonalit obchodní politiky EU, jako jsou dohody o volném obchodu, dohody o vzájemném uznávání, a to zejména oprávněných hospodářských subjektů, a rozhodnutí o odpovídající úrovni ochrany dat a opatření na ochranu obchodu;

| J. | vzhledem k tomu, že v blockchainu se skrývá velký potenciál pro zlepšení transparentnosti a sledovatelnosti v celém dodavatelském řetězci, zvýšení důvěry účastníků v danou síť, zefektivnění celních kontrol a kontrol souladu s předpisy, snížení transakčních nákladů a posílení neměnnosti a bezpečnosti údajů, jakož i fungování jako nástroj boje proti korupci; vzhledem k tomu, že případné výhody doprovázejí některé problémy, pokud jde o kybernetickou bezpečnost; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že v blockchainu se skrývá velký potenciál pro zlepšení transparentnosti a sledovatelnosti v celém dodavatelském řetězci, zvýšení důvěry účastníků v danou síť, zefektivnění celních kontrol a kontrol souladu s předpisy, snížení transakčních nákladů a posílení neměnnosti a bezpečnosti údajů, jakož i fungování jako nástroj boje proti korupci; vzhledem k tomu, že případné výhody doprovázejí některé problémy, pokud jde o kybernetickou bezpečnost;

| K. | vzhledem k tomu, že blockchain může poskytovat rámec pro transparentnost v dodavatelském řetězci, omezit korupci, odhalovat daňové úniky, umožnit sledování nezákonných plateb a bojovat proti praní peněz založenému na obchodu; vzhledem k tomu, že s používáním blockchainových aplikací bez kontroly přístupu („unpermissioned“) jsou spojena rizika trestné činnosti, jako jsou daňové úniky, vyhýbání se daňovým povinnostem a praní peněz založené na obchodu; vzhledem k tomu, že Komise a členské státy musí tyto problémy neprodleně sledovat a řešit; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že blockchain může poskytovat rámec pro transparentnost v dodavatelském řetězci, omezit korupci, odhalovat daňové úniky, umožnit sledování nezákonných plateb a bojovat proti praní peněz založenému na obchodu; vzhledem k tomu, že s používáním blockchainových aplikací bez kontroly přístupu („unpermissioned“) jsou spojena rizika trestné činnosti, jako jsou daňové úniky, vyhýbání se daňovým povinnostem a praní peněz založené na obchodu; vzhledem k tomu, že Komise a členské státy musí tyto problémy neprodleně sledovat a řešit;

| L. | vzhledem k tomu, že blockchain se v oblasti mezinárodního obchodu stále vyvíjí, a proto vyžaduje podpůrný a stimulující rámec vstřícný vůči inovacím, který poskytne právní jistotu a současně podpoří ochranu spotřebitelů, investorů a životního prostředí, bude zvyšovat sociální hodnotu této technologie, snižovat digitální propast a zlepšovat digitální dovednosti občanů; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že blockchain se v oblasti mezinárodního obchodu stále vyvíjí, a proto vyžaduje podpůrný a stimulující rámec vstřícný vůči inovacím, který poskytne právní jistotu a současně podpoří ochranu spotřebitelů, investorů a životního prostředí, bude zvyšovat sociální hodnotu této technologie, snižovat digitální propast a zlepšovat digitální dovednosti občanů;

| M. | vzhledem k tomu, že technologie blockchain může všem stranám zapojeným do obchodu, veřejným i soukromým, poskytnout stálý přístup v reálném čase k nezměnitelné databázi s časovým záznamem, která uchovává dokumenty k transakcím, a tím pomáhat budovat důvěru, zamezit problémům v oblasti souladu a řešit problémy padělaného zboží nebo zfalšovaných dokumentů; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že technologie blockchain může všem stranám zapojeným do obchodu, veřejným i soukromým, poskytnout stálý přístup v reálném čase k nezměnitelné databázi s časovým záznamem, která uchovává dokumenty k transakcím, a tím pomáhat budovat důvěru, zamezit problémům v oblasti souladu a řešit problémy padělaného zboží nebo zfalšovaných dokumentů;

| N. | vzhledem k tomu, že některé regiony a metropolitní oblasti EU již začaly tuto technologii vyvíjet formou specifických projektů a programů, přičemž vycházely z vlastních charakteristik, a vytvářejí sítě pro šíření osvědčených postupů; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že některé regiony a metropolitní oblasti EU již začaly tuto technologii vyvíjet formou specifických projektů a programů, přičemž vycházely z vlastních charakteristik, a vytvářejí sítě pro šíření osvědčených postupů;

Obchodní politika Evropské unie

| 1. | konstatuje, že navzdory předchozím obchodním úspěchům mají dohody o volném obchodu EU velký nevyužitý potenciál a dosud nejsou plně využívány, přičemž v průměru pouze 67 % vývozců z EU a 90 % dovozců v EU využívá celní preference jak v EU, tak v partnerských zemích či regionech, a podporuje analýzu technických řešení, která by mohla zvýšit využívání dohod o volném obchodu a vývoz; konstatuje, že vývozci by mohli všechny své dokumenty nahrát do aplikace orgánu veřejné správy fungující na základě technologie blockchain a prokázat svůj soulad s preferenčním zacházením podle dohody o volném obchodu, pokud jde například o kvalifikaci pro preferenční pravidla původu, sanitární a fytosanitární pravidla a provádění ustanovení o obchodu a udržitelném rozvoji; je přesvědčen, že blockchain by mohl zlepšit ustanovení o kumulaci v dohodách o volném obchodu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | domnívá se, že pro podniky jsou postupy certifikace pro preferenční i nepreferenční pravidla původu příliš nákladné a zdlouhavé; má za to, že v případě preferenčních pravidel může blockchain pomáhat s určením „ekonomické státní příslušnosti“ zboží; dále má za to, že v případě nepreferenčních pravidel by technologie blockchain mohly pomáhat přiměřenému používání nástrojů Unie na ochranu obchodu tím, že by zajišťovaly transparentnost, pokud jde o původ zboží, které vstupuje na evropský trh, a přehled o přílivu dovozu, aby se zajistily rovnější podmínky pro podniky; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje, že technologie blockchain mají potenciál podporovat agendu v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje tím, že budou umožňovat důvěru, pokud jde o původ surovin a zboží, transparentní výrobní procesy a dodavatelské řetězce a dodržování mezinárodních pravidel v oblasti pracovních, sociálních a environmentálních práv, a to vzhledem ke zvláštnímu významu konfliktních minerálů, nezákonného obchodu s kulturními statky, kontroly vývozu a korupce; zdůrazňuje, že blockchain by mohl přispět ke snaze společností o udržitelnost a podpořit odpovědné chování podniků; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je přesvědčen, že dohody o vzájemném uznávání oprávněných hospodářských subjektů umožňují podnikům diverzifikovat své dodavatelské řetězce, neboť snižují čas a náklady spojené s přeshraničními cly; konstatuje, že je třeba řešit problémy s prováděním; je přesvědčen, že technologie blockchain nabízí potenciál ke snížení nejistoty spojené s prováděním dohod o vzájemném uznávání oprávněných hospodářských subjektů, a to prostřednictvím plynulé výměny dat; |
| --- | --- |

4.

Vnější aspekty usnadnění celních otázek a obchodu

| 5. | velmi vítá dohodu o usnadnění obchodu; pokládá ji za základ pro to, aby členové WTO prozkoumali další způsoby, jak usnadnit obchod, a to i prostřednictvím blockchainu; vítá úsilí EU o udržení a posílení WTO a její závazek dodržovat systém obchodování založený na pravidlech, který zajistí rovné podmínky a posílí celosvětová obchodní pravidla; |
| --- | --- |

5.

| 6. | má za to, že blockchain by mohl celním orgánům umožňovat automatické získávání požadovaných informací pro celní prohlášení, snížit potřebu manuálního ověřování a papírových dokladů a poskytovat přesné aktualizace ohledně stavu a vlastností zboží, které vstupuje do EU, všem relevantním partnerům současně, a zlepšit tak systém sledování zásilek a transparentnost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je přesvědčen, že digitalizace umožní účinnější a transparentnější výměnu informací; domnívá se, že blockchain může výrobcům, laboratořím, provozovatelům logistiky, regulačním orgánům a spotřebitelům umožnit přístup k všem nezbytným informacím týkajícím se například původu, testování, certifikace a vydání licence a tyto informace sdílet; poznamenává, že blockchain by mohl také přispět k řádnému vydávání elektronických certifikátů; pokládá digitalizaci a používání aplikací pro dodavatelské řetězce jak za předpoklad, tak za doplněk plné funkčnosti blockchainu; konstatuje zásadní rozdíly mezi členskými státy, pokud jde o digitalizaci; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je přesvědčen, že přijetí technologií blockchain v celém dodavatelském řetězci může zvýšit efektivitu, rychlost a objem celosvětového obchodu, neboť sníží náklady spojené s mezinárodními transakcemi a pomocí podnikům s nalezením nových obchodních partnerů a může vést k větší ochraně spotřebitelů a jejich důvěře v digitální obchod; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje použitelnost blockchainu, a to konkrétně těmito způsoby:






  a) | posílením jistoty, pokud jde o původ zboží a práva duševního vlastnictví s ním spojená, což sníží riziko vstupu nelegálního zboží včetně padělků do dodavatelského řetězce, |
| --- | --- | --- |

9.

a)

posílením jistoty, pokud jde o původ zboží a práva duševního vlastnictví s ním spojená, což sníží riziko vstupu nelegálního zboží včetně padělků do dodavatelského řetězce,

| b) | poskytováním přesných informací příslušným orgánům o tom, kdy by zboží mohlo být v rámci dodavatelského řetězce poškozeno nebo že by s ním mohlo být nepatřičně manipulováno, |
| --- | --- |

b)

poskytováním přesných informací příslušným orgánům o tom, kdy by zboží mohlo být v rámci dodavatelského řetězce poškozeno nebo že by s ním mohlo být nepatřičně manipulováno,

| c) | zlepšením transparentnosti a sledovatelnosti tím, že všem účastníkům bude umožněno evidovat své transakce a sdílet tyto informace na síti, |
| --- | --- |

c)

zlepšením transparentnosti a sledovatelnosti tím, že všem účastníkům bude umožněno evidovat své transakce a sdílet tyto informace na síti,

| d) | dodržováním ochrany spotřebitele a poskytováním podrobných informací o zboží a přispíváním k práci podniků v oblasti udržitelnosti, |
| --- | --- |

d)

dodržováním ochrany spotřebitele a poskytováním podrobných informací o zboží a přispíváním k práci podniků v oblasti udržitelnosti,

| e) | snížením nákladů na řízení dodavatelského řetězce tím, že bude odstraněna potřeba zprostředkovatelů a náklady s nimi spojené a nebude již nutné vytvářet, přepravovat a zpracovávat papírovou dokumentaci, |
| --- | --- |

e)

snížením nákladů na řízení dodavatelského řetězce tím, že bude odstraněna potřeba zprostředkovatelů a náklady s nimi spojené a nebude již nutné vytvářet, přepravovat a zpracovávat papírovou dokumentaci,

| f) | lepším uplatňováním správných plateb a DPH a výběru příjmů v rámci obchodní politiky a |
| --- | --- |

f)

lepším uplatňováním správných plateb a DPH a výběru příjmů v rámci obchodní politiky a

| g) | snížením celkové doby přepravy zboží tím, že se zautomatizují úkony tradičně prováděné manuálně; upozorňuje na s tím spojenou výhodu, kterou to přináší zejména dodavatelským řetězcům, jež fungují na zásadě „právě včas“, a která spočívá ve snížení nákladů a uhlíkové stopy odvětví logistiky; |
| --- | --- |

g)

snížením celkové doby přepravy zboží tím, že se zautomatizují úkony tradičně prováděné manuálně; upozorňuje na s tím spojenou výhodu, kterou to přináší zejména dodavatelským řetězcům, jež fungují na zásadě „právě včas“, a která spočívá ve snížení nákladů a uhlíkové stopy odvětví logistiky;

| 10. | poznamenává, že zákonné obchody mohou být zneužívány zločinci k maskování nelegální činnosti, jako je praní peněz založené na obchodu, a to manipulací s potřebnou dokumentací prostřednictvím nepravdivého vykazování, při níž nadhodnocují či podhodnocují dané zboží; je přesvědčen, že blockchain může pomoci celním a jiným orgánům přijímat včas, pohotově a koordinovaně nezbytná opatření k odhalení nezákonných finančních toků; |
| --- | --- |

10.

Přeshraniční datové toky a ochrana údajů

| 11. | uznává přeshraniční toky údajů jako nedílnou funkční složku mezinárodního obchodu se zbožím a službami a návrhu architektury technologie blockchain; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje možnou působnost technologie blockchain pro ověřování transakcí v celém mezinárodním dodavatelském řetězci tak, že se pro účastníky stanoví úrovně přístupu a postupy ověření; |
| --- | --- |

12.

| 13. | bere na vědomí spojitost mezi blockchainem a přeshraničními toky údajů pro účely obchodu; konstatuje, že soukromá síť, která propojuje účetní knihy, může vytvářet důvěru mezi platformami prostřednictvím integrace údajů z více zdrojů; uvědomuje si důležitost přeshraničních toků údajů pro růst a zaměstnanost; upozorňuje na rozlišování osobních a jiných údajů v blockchainech; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uznává výzvu, kterou představuje vztah mezi technologiemi blockchain a prováděním obecného nařízení o ochraně osobních údajů; zdůrazňuje, že používání technologie blockchain by mělo být v souladu se všemi stávajícími a budoucími právními předpisy EU o ochraně osobních údajů a soukromí; zdůrazňuje, že technologie blockchain může nabídnout řešení pro ustanovení o „specificky navržené ochraně údajů“ při provádění obecného nařízení na základě společných zásad zajišťování zabezpečených a samosprávných údajů; zdůrazňuje omezený účinek obecného nařízení o ochraně osobních údajů na obchodní transakce vzhledem k tomu, že soukromé blockchainy s kontrolou přístupu („permissioned“) neobsahují osobní údaje; uznává však, že jsou potřebné nezbytné záruky a regulační dohled; zdůrazňuje, že obecné nařízení o ochraně osobních údajů je použitelné, pouze pokud se jedná o osobní údaje; vyzývá Komisi, aby se touto záležitostí zabývala podrobněji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uznává, že je třeba, aby byly systémy s technologií blockchain navrhovány v souladu s právem být zapomenut, a poznamenává, že uživatelé blockchainu a blockchainových aplikací by měli mít kdykoli přístup ke všem údajů týkajícím se transakcí, do kterých jsou přímo či nepřímo zapojeni, a to v souladu se svými přístupovými právy; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opakuje svůj požadavek týkající se ustanovení umožňujících plné fungování digitálního ekosystému a podporujících přeshraniční toky údajů v dohodách o volném obchodu; v tomto ohledu konstatuje, že rozhodnutí o odpovídající ochraně nepřispívají k zajištění volného toku jiných než osobních údajů; žádá proto Komisi, aby v dohodách o volném obchodu sjednala závazné a vymahatelné závazky týkající se předávání údajů, včetně jiných než osobních údajů; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že technologie blockchain představuje nové paradigma uchovávání a správy údajů, jež je schopno decentralizovat formy lidské interakce, trhů, bankovnictví a mezinárodního obchodu; zdůrazňuje, že vzestup blockchainu představuje jak příležitosti, tak výzvy, pokud jde o ochranu údajů, transparentnost a finanční trestnou činnost, neboť jakmile jsou údaje vloženy, jsou neměnné a jsou sdíleny se všemi zúčastněnými stranami, což rovněž zajišťuje jejich bezpečnost a integritu; žádá, aby byla učiněna všechna možná opatření, a to i na vnitrostátní úrovni, k zaručení nefalšovatelné a neměnné povahy této technologie a zajištění toho, že nebude ohroženo základní právo na ochranu údajů; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uznává výzvu, kterou představuje vztah mezi technologiemi blockchain a prováděním rámce EU pro ochranu údajů, konkrétně obecného nařízení o ochraně osobních údajů, a připomíná, že v důsledku by tento vztah mohl odhalit nesoulad mezi ochranou základních práv na jedné straně a podporou inovací na straně druhé; navrhuje, že je nutné zajistit, aby byla technologie blockchain plně v souladu s rámcem EU pro ochranu údajů a plně respektovala zásady stanovené v právních předpisech EU, zejména v souvislosti se zpracováváním osobních údajů, coby základním právem podle čl. 8 odst. 1 Listiny základních práv Evropské unie a čl. 16 odst. 1 SFEU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje dále, že jak je částečně důsledkem výše uvedeného rozporu, technologie blockchain v žádném případě nepředstavují automatickou podporu suverenity údajů, ale musí být specificky navrženy tak, aby ji podporovaly, vzhledem k tomu, že mohou rovněž představovat rizika pro ochranu údajů; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdůrazňuje, že pokud budou správně navrženy, měly by technologie blockchain být v souladu se zásadou „ochrany údajů již od návrhu“, což má subjektům údajů poskytnout větší kontrolu nad jejich údaji v souladu s obecným nařízením o ochraně osobních údajů; zdůrazňuje dále, že osobní údaje v blockchainu obvykle nejsou anonymní, což jej tedy uvádí do oblasti působnosti obecného nařízení o ochraně osobních údajů; trvá na tom, že by blockchainy měly být plně slučitelné s právními předpisy EU, včetně případů, kdy jsou používány ke zpracování osobních údajů; doporučuje v této souvislosti, aby do blockchainů a příslušných aplikací byly začleněny mechanismy, které zajistí, aby údaje mohly být zcela anonymní, a zaručí tak, že v nich budou uchovávány pouze údaje, které se netýkají identifikované nebo identifikovatelné fyzické osoby; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že budoucí aplikace s technologií blockchain by měly zavést mechanismy, které budou chránit osobní údaje a zajistí, aby byly údaje zcela anonymní; vyzývá Komisi a členské státy, aby financovaly výzkum a inovace, a zejména akademický výzkum, týkající se nových technologií blockchain, které jsou slučitelné s obecným nařízením o ochraně osobních údajů a které jsou založeny na principu záměrné ochrany údajů (již od návrhu), jako je technologie „Zk-SNARK“; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je přesvědčen, že aby nedošlo k porušení základního práva na ochranu osobních údajů, neměla by se technologie blockchain používat ke zpracování osobních údajů, dokud dotyčná organizace uživatelů nebude schopna zaručit soulad s obecným nařízením o ochraně osobních údajů, a zejména zajistit ochranu práva na opravu a práva na výmaz; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdůrazňuje skutečnost, že uživatelé blockchainu mohou být zároveň správci údajů pro osobní údaje, které nahrají do účetní knihy, a zpracovateli údajů tím, že uchovávají úplnou kopii účetní knihy na svém vlastním počítači; |
| --- | --- |

23.

| 24. | konstatuje, že nezměnitelná povaha některých technologií blockchain je pravděpodobně neslučitelná s „právem na výmaz“ stanoveným v článku 17 obecného nařízení o ochraně osobních údajů, pokud daný blockchain obsahuje osobní údaje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | se znepokojením konstatuje, že rozšíření kopií údajů v blockchainu je pravděpodobně neslučitelné se zásadou minimalizace údajů stanovenou v článku 5 obecného nařízení o ochraně osobních údajů, pokud blockchain obsahuje osobní údaje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzývá Evropský sbor pro ochranu osobních údajů, aby vydal pokyny a doporučení k zajištění souladu technologie blockchain s právními předpisy Unie; |
| --- | --- |

26.

| 27. | se znepokojením konstatuje, že vůbec nejsou zmíněny závažné důsledky toho, jak bude technologie blockchain používána, zejména v oblastech, jako je boj proti praní peněz, daňovým únikům a financování terorismu; má za to, že využívání technologií blockchain by mělo předcházet vymezení toho, co bude ukládáno v blockchainu a co mimo něj, přičemž osobní údaje mají být ukládány mimo blockchain; |
| --- | --- |

27.

Malé a střední podniky (MSP)

| 28. | je přesvědčen, že inovace a šíření blockchainu mohou malým a středním podnikům vytvořit hospodářské příležitosti k internacionalizaci a překonání nákladů spojených s vývozem tím, že usnadní jejich interakce se spotřebiteli, celními orgány, s mezinárodními a domácími regulačními orgány a dalšími podniky zapojenými do dodavatelského řetězce; dodává, že infrastruktura blockchainu může pomoci přivést produkty a služby na trh rychle a levně; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje, jaké výhody by mohl blockchain přinést malým a středním podnikům tím, že umožní komunikaci mezi partnery (peer-to-peer), nástroje pro spolupráci a bezpečné platby, čímž se usnadní podnikání, sníží riziko nezaplacení a právní a procesní náklady plnění smluv používáním chytrých smluv; je si vědom potřeby zajistit, aby rozvoj blockchainu v mezinárodním obchodě zahrnoval malé a střední podniky; zdůrazňuje, že v současnosti chytré smlouvy nemusí být dostatečně zralé na to, aby bylo možné považovat je za právně vymahatelné v jakékoli odvětvové regulaci, a že je nutné více posoudit rizika; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uznává příležitosti, a to i pro malé a střední podniky, plynoucí ze zavádění technologie blockchain jakožto součásti obchodní politiky EU, což by mohlo přinést mimo jiné výhody nižší transakční náklady a vyšší účinnost; konstatuje dále, že technologie blockchain nabízí potenciál ke zlepšení důvěry v současný obchodní systém tím, že poskytuje nezměnitelný záznam transakcí; uzná však, že v případech, které nespadají do oblasti působnosti obchodní politiky EU, může používání této technologie představovat rizika praní peněz a usnadňovat financování terorismu; |
| --- | --- |

30.

Interoperabilita, rozšiřitelnost a interakce se souvisejícími technologiemi

| 31. | zvažuje problémy týkající se rozšiřitelnosti související s implementací blockchainových systémů v kontextu expandujících mezinárodních obchodních sítí; |
| --- | --- |

31.

| 32. | bere na vědomí nárůst počtu různých blockchainů, které ukládají údaje pro transakci do oddělených veřejných a soukromých „účetních knih“; uznává, že je stále více třeba vytvořit normy globální interoperability pro integraci transakcí mezi jednotlivými blockchainy v kontextu pohybu zboží v dodavatelském řetězci, aby byla podpořena interoperabilita mezi systémy včetně zastaralých operačních systémů; vyzývá Komisi, aby posílila spolupráci s Mezinárodní organizací pro normalizaci (ISO) a dalšími příslušnými orgány pro normalizaci; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uvažuje o možných interakcích technologie blockchain s jinými inovacemi v oblasti mezinárodního obchodu; zdůrazňuje, že je třeba analyzovat příležitosti a výzvy spojené s vývojem technologií blockchain; vyzývá k dalšímu výzkumu jejich použitelnosti při digitální transformaci a automatizaci mezinárodního obchodu, jakož i ve veřejném sektoru, zejména v rámci programu Digitální Evropa; |
| --- | --- |

33.

Závěry

| 34. | vyzývá Komisi, aby sledovala vývoj v oblasti technologie blockchain, zejména probíhající pilotní projekty a iniciativy v mezinárodních dodavatelských řetězcích a ve věci vnějších aspektů cel a regulačních procesů; vyzývá Komisi, aby se zapojením všech svých GŘ vypracovala horizontální strategický dokument o zavádění technologií blockchain v oblasti řízení obchodu a dodavatelských řetězců a také v oblasti duševního vlastnictví, a zejména s ohledem na boj proti padělání; vyzývá Komisi, aby posoudila právní a správní aspekty technologie blockchain, a zda blockhain nabízí lepší řešení současných výzev obchodní politiky EU než stávající a vznikající technologie; vyzývá Komisi, aby sledovala vývoj v oblasti technologie blockchain, zejména probíhající pilotní projekty a iniciativy v mezinárodních dodavatelských řetězcích; vyzývá Komisi, aby vypracovala strategický dokument o zavádění technologií blockchain v oblasti řízení obchodu a dodavatelských řetězců; je přesvědčen, že jeho cílem musí být získat podporu aktérů v oblasti technologie blockchain pro projekty a iniciativy týkající se mezinárodních dodavatelských řetězců a provádět společné projekty, které budou zahrnovat identitu, původ a ukládání údajů rozličných partnerů; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzývá Komisi, aby vypracovala soubor hlavních zásad pro blockchainové aplikace v mezinárodním obchodě s cílem zajistit průmyslu a celním a regulačním orgánům dostatečnou úroveň právní jistoty, která by podporovala používání blockchainu a inovace v této oblasti; zdůrazňuje, že vytváření právních předpisů pro technologii, která je základem aplikací, by vedlo k omezení inovací a omezenému vytváření nových aplikací; zdůrazňuje, že je důležité, aby EU, a zvláště průmysl EU, prokázal vůdčí úlohu a odpovědnost v oblasti technologií blockchain a aby EU zajistila rovné podmínky globální hospodářské soutěže a v oblastech rozvoje a regulačního prostředí; zdůrazňuje význam dialogu a výměny postupů, stejně jako získávání dovedností a digitálních dovedností; vyzývá Komisi, aby zahájila pilotní projekt za využití technologie blockchain v mezinárodním obchodě a aby dohlížela na jeho průběh, a to s cílem vyzkoušet její přínosy; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vybízí Komisi, aby spolupracovala s členskými státy na zjednodušení a zlepšení toku informací týkajících se usnadnění obchodu, a to mimo jiné tím, že budou zavedeny vhodné informační a komunikační technologie; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzývá Komisi, aby zřídila v rámci GŘ pro obchod poradní skupinu pro blockchain a aby vypracovala koncept pro pilotní projekty týkající se uceleného využití soukromého blockchainu s kontrolou přístupu v dodavatelském řetězci, včetně celních a jiných přeshraničních orgánů, a se zohledněním práv duševního vlastnictví a boje proti padělání; uvědomuje si, že technologie blockchain je stále v raných fázích vývoje, je však již třeba, aby měl průmysl strategii, jak blockchain efektivně používat; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzývá Komisi, aby zkoumala, jak by mohl blockchain podporovat obchod a udržitelný rozvoj; připomíná postoj Parlamentu, že opatření podporující strategii digitálního obchodu EU by měla být plně v souladu s cíli udržitelného rozvoje a přispívat k jejich plnění, včetně cíle udržitelného rozvoje 5, který se týká rovnosti žen a posílení postavení žen; připomíná postoj Parlamentu k důležitosti prosazování účasti žen v oborech přírodních věd, technologie, inženýrství a matematiky (STEM) a odstranění rozdílů mezi muži a ženami při přístupu k novým technologiím a při jejich používání; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzývá Komisi, aby provedla politické šetření ve věci toho, jak může blockchain modernizovat unijní politiky obrany obchodu, aby byla posílena jejich legitimita a vymáhání; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzývá Komisi, aby posoudila optimalitu architektury blockchainu, která uchovává soukromé údaje mimo řetězec blockchainu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzývá Komisi, aby posoudila, jak pomocí technologie blockchain zvýšit usnadňování obchodu a jeho bezpečnost, a to včetně konceptu oprávněných hospodářských subjektů (AEO); |
| --- | --- |

41.

| 42. | vybízí Komisi, aby spolupracovala s mezinárodními organizacemi a přispívala k jejich práci a ke stávajícím projektům, pokud jde o vytváření souboru norem a zásad, které mají být základem regulace zaměřené na usnadnění používání blockchainu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzývá Evropskou unii a členské státy, aby se vůdčím způsobem podílely na procesu standardizace a bezpečnosti technologie blockchain a aby spolupracovaly s mezinárodními partnery a se všemi relevantními zúčastněnými stranami a odvětvími na vývoji norem pro blockchain, a to včetně terminologie, vývoje a zavádění této technologie v oblasti obchodu a řízení dodavatelských řetězců; zdůrazňuje, že kybernetická bezpečnost má pro aplikace blockchainu, a i pro mezinárodní obchod, zásadní význam; žádá Komisi, aby prozkoumala výzvy v oblasti bezpečnosti, jako je kvantová výpočetní technika, posoudila technologická rizika a přijala kroky k řešení těchto problémů; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzývá Komisi, aby s příslušnými zúčastněnými stranami spolupracovala s cílem přezkumu a vytvoření rámce pro řešení problémů interoperability a kompatibility mezi systémy s technologií blockchain; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vítá zřízení fóra a střediska EU pro sledování technologie blockchain a vybízí je, aby se věnovaly studiu aplikací, jejichž cílem je usnadnit mezinárodní obchod; požaduje tudíž, aby Komise posoudila možnost rozšířit mandát tohoto fóra a střediska a zapojila příslušné místní i globální zainteresované strany, které by řešily nadcházející obtížné úkoly a přispívaly k podpoře subjektů s rozhodovací pravomocí. |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyzývá Komisi, aby se ujala vedoucí úlohy v posuzování a dalším vývoji technologií blockchain, a to i v odvětvích, na něž se vztahuje obchodní politika EU, a zřídila poradní skupinu pro blockchain, která by měla zahrnovat odborníky na boj proti praní peněz, daňovým únikům, ochranu údajů a organizovanou trestnou činnost. |
| --- | --- |

46.

| 47. | připomíná Komisi, že EU má příležitost stát se vůdčím činitelem v oblasti technologie blockchain a mezinárodního obchodu a měla by být vlivným hráčem při formování jejího vývoje v globálním měřítku společně s mezinárodními partnery; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a ESVČ. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Úř. věst. C 76, 28.2.2018, s. 76.

(2)  Úř. věst. C 101, 16.3.2018, s. 30.

(3)  Úř. věst. C 369, 11.10.2018, s. 22.

(4)  Úř. věst. C 307, 30.8.2018, s. 44.

(5)  Úř. věst. C 337, 20.9.2018, s. 33.

(6)  https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc11_e/genderdeclarationmc11_e.pdf

(7)  Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1.

(8)  https://www.gov.uk/government/uploads/ system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(9)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-countries-join-blockchain-partnership

(10)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-521_en.htm

(11)  http://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/150 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/150

---

P8_TA(2018)0529

Návrh usnesení o odpovídající úrovni ochrany osobních údajů v Japonsku

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o odpovídající úrovni ochrany osobních údajů v Japonsku (2018/2979(RSP))

(2020/C 388/16)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU) a na články 6, 7, 8, 11, 16, 47 a 52 Listiny základních práv Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU) a na články 6, 7, 8, 11, 16, 47 a 52 Listiny základních práv Evropské unie,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (1) a na další relevantní evropské acquis v oblasti ochrany údajů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (1) a na další relevantní evropské acquis v oblasti ochrany údajů,

| — | s ohledem na rozsudek Evropského soudního dvora ze dne 6. října 2015 ve věci C-362/14, (Maximillian Schrems v. Komisař pro ochranu údajů) (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozsudek Evropského soudního dvora ze dne 6. října 2015 ve věci C-362/14, (Maximillian Schrems v. Komisař pro ochranu údajů) (2),

| — | s ohledem na rozsudek Evropského soudního dvora ze dne 21. prosince 2016 ve spojených věcech C-203/15 (Tele2 Sverige AB v. Post- och telestyrelsen) a C-698/15 (Secretary of State for the Home Department v. Tom Watson a další) (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozsudek Evropského soudního dvora ze dne 21. prosince 2016 ve spojených věcech C-203/15 (Tele2 Sverige AB v. Post- och telestyrelsen) a C-698/15 (Secretary of State for the Home Department v. Tom Watson a další) (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. prosince 2017 s názvem „Směrem ke strategii v oblasti digitálního obchodu“ (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. prosince 2017 s názvem „Směrem ke strategii v oblasti digitálního obchodu“ (4),

| — | s ohledem na dokument pracovní skupiny zřízené podle článku 29 ze dne 6. února 2018 nazvaný „Referenční rámec pro odpovídající ochranu“ (5), který poskytuje Komisi a Evropskému sboru pro ochranu osobních údajů v rámci obecného nařízení o ochraně osobních údajů pokyny pro posuzování úrovně ochrany údajů ve třetích zemích a mezinárodních organizacích, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dokument pracovní skupiny zřízené podle článku 29 ze dne 6. února 2018 nazvaný „Referenční rámec pro odpovídající ochranu“ (5), který poskytuje Komisi a Evropskému sboru pro ochranu osobních údajů v rámci obecného nařízení o ochraně osobních údajů pokyny pro posuzování úrovně ochrany údajů ve třetích zemích a mezinárodních organizacích,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského sboru pro ochranu osobních údajů ze dne 5. prosince 2018 k návrhu rozhodnutí o odpovídající úrovni ochrany mezi EU a Japonskem, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského sboru pro ochranu osobních údajů ze dne 5. prosince 2018 k návrhu rozhodnutí o odpovídající úrovni ochrany mezi EU a Japonskem,

| — | s ohledem na návrh prováděcího rozhodnutí Komise podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 o odpovídající ochraně osobních údajů ze strany Japonska (COM(2018)XXXX), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh prováděcího rozhodnutí Komise podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 o odpovídající ochraně osobních údajů ze strany Japonska (COM(2018)XXXX),

| — | s ohledem na zjištění pracovní cesty ad hoc delegace Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci do Japonska v říjnu 2017, která byla uspořádána v souvislosti s jednáním o odpovídající úrovni ochrany za účelem setkání s příslušnými japonskými orgány a zúčastněnými stranami v souvislosti s důležitými prvky, které musí Komise zvážit při přijímání rozhodnutí o odpovídající úrovni ochrany, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zjištění pracovní cesty ad hoc delegace Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci do Japonska v říjnu 2017, která byla uspořádána v souvislosti s jednáním o odpovídající úrovni ochrany za účelem setkání s příslušnými japonskými orgány a zúčastněnými stranami v souvislosti s důležitými prvky, které musí Komise zvážit při přijímání rozhodnutí o odpovídající úrovni ochrany,

| — | s ohledem na čl. 123 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 123 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že obecné nařízení o ochraně osobních údajů platí od 25. května 2018; vzhledem k tomu, že čl. 45 odst. 2 tohoto nařízení stanoví prvky, které musí Komise vzít v úvahu při posuzování odpovídající úrovně ochrany ve třetí zemi nebo v mezinárodní organizaci; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že obecné nařízení o ochraně osobních údajů platí od 25. května 2018; vzhledem k tomu, že čl. 45 odst. 2 tohoto nařízení stanoví prvky, které musí Komise vzít v úvahu při posuzování odpovídající úrovně ochrany ve třetí zemi nebo v mezinárodní organizaci;

| B. | vzhledem k tomu, že Komise musí vzít v úvahu zejména právní stát, dodržování lidských práv a základních svobod, příslušné právní předpisy, obecné i odvětvové, včetně těch, které se týkají veřejné bezpečnosti, obrany, národní bezpečnosti a trestního práva a přístupu orgánů veřejné moci k osobním údajům, existenci a účinné fungování jednoho nebo více nezávislých dozorových úřadů a mezinárodní závazky, které daná třetí země nebo mezinárodní organizace přijala; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Komise musí vzít v úvahu zejména právní stát, dodržování lidských práv a základních svobod, příslušné právní předpisy, obecné i odvětvové, včetně těch, které se týkají veřejné bezpečnosti, obrany, národní bezpečnosti a trestního práva a přístupu orgánů veřejné moci k osobním údajům, existenci a účinné fungování jednoho nebo více nezávislých dozorových úřadů a mezinárodní závazky, které daná třetí země nebo mezinárodní organizace přijala;

| C. | vzhledem k tomu, že Evropský soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 6. října 2015 ve věci C-362/14 (Maximillian Schrems v. komisař pro ochranu údajů) objasnil, že odpovídající úroveň ochrany ve třetí zemi musí být chápána jako „v zásadě rovnocenná“ úrovni, již v Evropské unii zaručuje směrnice 95/46/ES vykládaná ve světle Listiny základních práv; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Evropský soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 6. října 2015 ve věci C-362/14 (Maximillian Schrems v. komisař pro ochranu údajů) objasnil, že odpovídající úroveň ochrany ve třetí zemi musí být chápána jako „v zásadě rovnocenná“ úrovni, již v Evropské unii zaručuje směrnice 95/46/ES vykládaná ve světle Listiny základních práv;

| D. | vzhledem k tomu, že Japonsko je jedním z hlavních obchodních partnerů EU, s nímž nedávno uzavřela dohodu o hospodářském partnerství, ve které jsou zakotveny společné hodnoty a zásady a zároveň se v ní upravují citlivé záležitostí obou partnerských stran; vzhledem k tomu, že společné uznání základních práv, včetně ochrany soukromí a údajů, představuje důležitý základ pro rozhodnutí o odpovídající ochraně, které poskytne právní základ pro předávání osobních údajů z EU do Japonska; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Japonsko je jedním z hlavních obchodních partnerů EU, s nímž nedávno uzavřela dohodu o hospodářském partnerství, ve které jsou zakotveny společné hodnoty a zásady a zároveň se v ní upravují citlivé záležitostí obou partnerských stran; vzhledem k tomu, že společné uznání základních práv, včetně ochrany soukromí a údajů, představuje důležitý základ pro rozhodnutí o odpovídající ochraně, které poskytne právní základ pro předávání osobních údajů z EU do Japonska;

| E. | vzhledem k tomu, že ad hoc delegace Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci vyslaná do Japonska byla informována, že japonské orgány a zúčastněné strany mají zájem nejen o uplatňování nových pravidel obecného nařízení o ochraně osobních údajů, ale také o vytvoření spolehlivého mechanismu pro předávání osobních údajů na vysoké úrovni mezi EU a Japonskem, který by splňoval podmínky stanovené právním rámcem EU z hlediska úrovně ochrany považované za v zásadě rovnocennou úrovni, kterou zajišťují právní předpisy EU o ochraně údajů; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že ad hoc delegace Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci vyslaná do Japonska byla informována, že japonské orgány a zúčastněné strany mají zájem nejen o uplatňování nových pravidel obecného nařízení o ochraně osobních údajů, ale také o vytvoření spolehlivého mechanismu pro předávání osobních údajů na vysoké úrovni mezi EU a Japonskem, který by splňoval podmínky stanovené právním rámcem EU z hlediska úrovně ochrany považované za v zásadě rovnocennou úrovni, kterou zajišťují právní předpisy EU o ochraně údajů;

| F. | vzhledem k tomu, že předávání osobních údajů mezi EU a Japonskem pro komerční účely je s ohledem na postupující digitalizaci celosvětového hospodářství důležitým prvkem vztahů mezi EU a Japonskem; vzhledem k tomu, že při takovém předávání by mělo být plně dodržováno právo na ochranu osobních údajů a právo na ochranu soukromí; vzhledem k tomu, že jedním ze základních cílů EU je ochrana základních práv, jak jsou zakotvena v Listině základních práv Evropské unie; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že předávání osobních údajů mezi EU a Japonskem pro komerční účely je s ohledem na postupující digitalizaci celosvětového hospodářství důležitým prvkem vztahů mezi EU a Japonskem; vzhledem k tomu, že při takovém předávání by mělo být plně dodržováno právo na ochranu osobních údajů a právo na ochranu soukromí; vzhledem k tomu, že jedním ze základních cílů EU je ochrana základních práv, jak jsou zakotvena v Listině základních práv Evropské unie;

| G. | vzhledem k tomu, že EU a Japonsko zahájily v lednu 2017 rozhovory o usnadnění předávání osobních údajů pro komerční účely prostřednictvím prvního „vzájemného zjištění o odpovídající úrovni ochrany“; vzhledem k tomu, že Parlament ve svém usnesení ze dne 12. prosince 2017 nazvaném „Směrem ke strategii v oblasti digitálního obchodu“ výslovně „uzn[al], že základním mechanismem pro zajištění předávání osobních údajů z EU do třetí země jsou rozhodnutí o přiměřenosti“; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že EU a Japonsko zahájily v lednu 2017 rozhovory o usnadnění předávání osobních údajů pro komerční účely prostřednictvím prvního „vzájemného zjištění o odpovídající úrovni ochrany“; vzhledem k tomu, že Parlament ve svém usnesení ze dne 12. prosince 2017 nazvaném „Směrem ke strategii v oblasti digitálního obchodu“ výslovně „uzn[al], že základním mechanismem pro zajištění předávání osobních údajů z EU do třetí země jsou rozhodnutí o přiměřenosti“;

| H. | vzhledem k tomu, že rozhodnutí o odpovídající úrovni ochrany pro předávání osobních údajů do Japonska by bylo prvním takovým rozhodnutím přijatým v rámci nových přísnějších pravidel obecného nařízení o ochraně osobních údajů; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že rozhodnutí o odpovídající úrovni ochrany pro předávání osobních údajů do Japonska by bylo prvním takovým rozhodnutím přijatým v rámci nových přísnějších pravidel obecného nařízení o ochraně osobních údajů;

| I. | vzhledem k tomu, že Japonsko v nedávné době modernizovalo a zpřísnilo své právní předpisy týkající se ochrany údajů, aby byly v souladu s mezinárodními standardy, zejména se zárukami a právy jednotlivců stanovenými v novém evropském legislativním rámci pro ochranu údajů; vzhledem k tomu, že japonský právní rámec pro ochranu údajů se skládá z několika pilířů, přičemž hlavním prvkem těchto právních předpisů je zákon o ochraně osobních informací; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Japonsko v nedávné době modernizovalo a zpřísnilo své právní předpisy týkající se ochrany údajů, aby byly v souladu s mezinárodními standardy, zejména se zárukami a právy jednotlivců stanovenými v novém evropském legislativním rámci pro ochranu údajů; vzhledem k tomu, že japonský právní rámec pro ochranu údajů se skládá z několika pilířů, přičemž hlavním prvkem těchto právních předpisů je zákon o ochraně osobních informací;

| J. | vzhledem k tomu, že japonská vláda přijala dne 12. června 2018 nařízení vlády, na základě kterého svěřuje Komisi pro ochranu osobních údajů jakožto orgánu příslušnému pro spravování a provádění zákona o ochraně osobních informací „pravomoc přijímat opatření nezbytná k překonání rozdílů mezi systémy a operacemi mezi Japonskem a dotčenou cizí zemí na základě článku 6 příslušného zákona s cílem zajistit řádné zacházení s osobními informacemi získanými z této země“; vzhledem k tomu, že toto rozhodnutí uvádí, že to zahrnuje i pravomoc zajistit větší ochranu prostřednictvím přijetí přísnějších pravidel ze strany Komise pro ochranu osobních údajů, která by doplnila pravidla stanovená v příslušném zákoně a nařízení vlády a mohla by i přesáhnout jejich rámec; vzhledem k tomu, že podle tohoto rozhodnutí by tato přísnější pravidla byla pro japonské provozovatele podniků závazná a vymahatelná; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že japonská vláda přijala dne 12. června 2018 nařízení vlády, na základě kterého svěřuje Komisi pro ochranu osobních údajů jakožto orgánu příslušnému pro spravování a provádění zákona o ochraně osobních informací „pravomoc přijímat opatření nezbytná k překonání rozdílů mezi systémy a operacemi mezi Japonskem a dotčenou cizí zemí na základě článku 6 příslušného zákona s cílem zajistit řádné zacházení s osobními informacemi získanými z této země“; vzhledem k tomu, že toto rozhodnutí uvádí, že to zahrnuje i pravomoc zajistit větší ochranu prostřednictvím přijetí přísnějších pravidel ze strany Komise pro ochranu osobních údajů, která by doplnila pravidla stanovená v příslušném zákoně a nařízení vlády a mohla by i přesáhnout jejich rámec; vzhledem k tomu, že podle tohoto rozhodnutí by tato přísnější pravidla byla pro japonské provozovatele podniků závazná a vymahatelná;

| K. | vzhledem k tomu, že k návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o odpovídající ochraně osobních údajů ze strany Japonska jsou v příloze I přiložena doplňková pravidla přijatá Komisí pro ochranu osobních údajů dne 15. června 2018, která vycházejí z článku 6 zákona o ochraně osobních informací, jenž výslovně umožňuje této komisi přijímat přísnější pravidla, a to i pro účely usnadnění mezinárodního předávání údajů; vzhledem k tomu, že doplňková pravidla dosud nejsou veřejně dostupná; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že k návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o odpovídající ochraně osobních údajů ze strany Japonska jsou v příloze I přiložena doplňková pravidla přijatá Komisí pro ochranu osobních údajů dne 15. června 2018, která vycházejí z článku 6 zákona o ochraně osobních informací, jenž výslovně umožňuje této komisi přijímat přísnější pravidla, a to i pro účely usnadnění mezinárodního předávání údajů; vzhledem k tomu, že doplňková pravidla dosud nejsou veřejně dostupná;

| L. | vzhledem k tomu, že smyslem těchto doplňkových pravidel by bylo řešit příslušné rozdíly mezi japonskými právními předpisy o ochraně údajů a právními předpisy EU s cílem zajistit odpovídající zacházení s osobními informacemi získanými z EU na základě rozhodnutí o odpovídající úrovni ochrany, zejména pokud jde o osobní informace vyžadující zvláštní péči („citlivé údaje“), uchovávané osobní údaje, uvedení účelu použití, omezení s ohledem na účel použití, omezení ohledně poskytování třetí straně v cizí zemi a anonymně zpracovávané informace; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že smyslem těchto doplňkových pravidel by bylo řešit příslušné rozdíly mezi japonskými právními předpisy o ochraně údajů a právními předpisy EU s cílem zajistit odpovídající zacházení s osobními informacemi získanými z EU na základě rozhodnutí o odpovídající úrovni ochrany, zejména pokud jde o osobní informace vyžadující zvláštní péči („citlivé údaje“), uchovávané osobní údaje, uvedení účelu použití, omezení s ohledem na účel použití, omezení ohledně poskytování třetí straně v cizí zemi a anonymně zpracovávané informace;

| M. | vzhledem k tomu, že doplňková pravidla by byla právně závazná pro všechny provozovatele podniků zacházející s osobními informacemi, kteří obdrží osobní údaje z EU na základě rozhodnutí o odpovídající úrovni ochrany, a musí tudíž dodržet tato pravidla a veškerá související práva a povinnosti, a že by tato pravidla mohla vymáhat Komise pro ochranu osobních údajů i japonské soudy; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že doplňková pravidla by byla právně závazná pro všechny provozovatele podniků zacházející s osobními informacemi, kteří obdrží osobní údaje z EU na základě rozhodnutí o odpovídající úrovni ochrany, a musí tudíž dodržet tato pravidla a veškerá související práva a povinnosti, a že by tato pravidla mohla vymáhat Komise pro ochranu osobních údajů i japonské soudy;

| N. | vzhledem k tomu, že pro účely zajištění v zásadě rovnocenné úrovně ochrany pro osobní údaje předávané z EU do Japonska vytváří doplňková pravidla dodatečnou ochranu, která by se uplatňovala na základě přísnějších podmínek nebo omezení zpracování osobních údajů předávaných z EU, např. v případě osobních informací vyžadujících zvláštní péči, dalšího předávání, anonymních údajů a omezení účelu; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že pro účely zajištění v zásadě rovnocenné úrovně ochrany pro osobní údaje předávané z EU do Japonska vytváří doplňková pravidla dodatečnou ochranu, která by se uplatňovala na základě přísnějších podmínek nebo omezení zpracování osobních údajů předávaných z EU, např. v případě osobních informací vyžadujících zvláštní péči, dalšího předávání, anonymních údajů a omezení účelu;

| O. | vzhledem k tomu, že japonský právní rámec pro ochranu údajů rozlišuje „osobní informace“ a „osobní údaje“ a v některých případech zmiňuje zvláštní kategorii osobních údajů, tzv. „uchovávané osobní údaje“; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že japonský právní rámec pro ochranu údajů rozlišuje „osobní informace“ a „osobní údaje“ a v některých případech zmiňuje zvláštní kategorii osobních údajů, tzv. „uchovávané osobní údaje“;

| P. | vzhledem k tomu, že podle čl. 2 odst. 1 zákona o ochraně osobních informací zahrnuje pojem „osobní informace“ jakékoliv informace týkající se žijící osoby, které umožňují identifikaci této osoby; vzhledem k tomu, že definice rozlišuje dvě kategorie osobních informací, a sice i) individuální identifikační kódy a ii) jiné osobní informace, díky nimž je možno konkrétní osobu identifikovat; vzhledem k tomu, že tato druhá kategorie zahrnuje informace, které samy o sobě identifikaci neumožňují, ale mohou ji umožnit, pokud jsou vhodně spojeny s jinými informacemi; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že podle čl. 2 odst. 1 zákona o ochraně osobních informací zahrnuje pojem „osobní informace“ jakékoliv informace týkající se žijící osoby, které umožňují identifikaci této osoby; vzhledem k tomu, že definice rozlišuje dvě kategorie osobních informací, a sice i) individuální identifikační kódy a ii) jiné osobní informace, díky nimž je možno konkrétní osobu identifikovat; vzhledem k tomu, že tato druhá kategorie zahrnuje informace, které samy o sobě identifikaci neumožňují, ale mohou ji umožnit, pokud jsou vhodně spojeny s jinými informacemi;

| Q. | vzhledem k tomu, že podle čl. 2 odst. 4 zákona o ochraně osobních informací se „osobními údaji“ rozumí osobní informace, které vytvářejí databázi osobních informací, atd.; vzhledem k tomu, že čl. 2 odst. 1 zákona o ochraně osobních informací stanoví, že informace v těchto databázích se systematizují, což se podobá koncepci evidence údajů podle čl. 2 odst. 1 obecného nařízení o ochraně údajů; vzhledem k tomu, že podle čl. 4 odst. 1 obecného nařízení o ochraně osobních údajů se „osobními údaji“ rozumí veškeré informace o identifikované nebo identifikovatelné fyzické osobě; vzhledem k tomu, že identifikovatelnou fyzickou osobou je fyzická osoba, kterou lze přímo či nepřímo identifikovat, zejména odkazem na určitý identifikátor, například jméno, identifikační číslo, lokační údaje, síťový identifikátor nebo na jeden či více zvláštních prvků fyzické, fyziologické, genetické, psychické, ekonomické, kulturní nebo společenské identity této fyzické osoby; vzhledem k tomu, že při určování, zda je fyzická osoba identifikovatelná, by se mělo přihlédnout ke všem prostředkům, jako je například výběr vyčleněním, o nichž lze rozumně předpokládat, že je správce nebo jiná osoba použijí pro přímou či nepřímou identifikaci dané fyzické osoby; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že podle čl. 2 odst. 4 zákona o ochraně osobních informací se „osobními údaji“ rozumí osobní informace, které vytvářejí databázi osobních informací, atd.; vzhledem k tomu, že čl. 2 odst. 1 zákona o ochraně osobních informací stanoví, že informace v těchto databázích se systematizují, což se podobá koncepci evidence údajů podle čl. 2 odst. 1 obecného nařízení o ochraně údajů; vzhledem k tomu, že podle čl. 4 odst. 1 obecného nařízení o ochraně osobních údajů se „osobními údaji“ rozumí veškeré informace o identifikované nebo identifikovatelné fyzické osobě; vzhledem k tomu, že identifikovatelnou fyzickou osobou je fyzická osoba, kterou lze přímo či nepřímo identifikovat, zejména odkazem na určitý identifikátor, například jméno, identifikační číslo, lokační údaje, síťový identifikátor nebo na jeden či více zvláštních prvků fyzické, fyziologické, genetické, psychické, ekonomické, kulturní nebo společenské identity této fyzické osoby; vzhledem k tomu, že při určování, zda je fyzická osoba identifikovatelná, by se mělo přihlédnout ke všem prostředkům, jako je například výběr vyčleněním, o nichž lze rozumně předpokládat, že je správce nebo jiná osoba použijí pro přímou či nepřímou identifikaci dané fyzické osoby;

| R. | vzhledem k tomu, že podle čl. 2 odst. 7 zákona o ochraně osobních informací se „uchovávanými osobními údaji“ rozumí osobní údaje, které má provozovatel podniku zacházejícího s osobními údaji pravomoc zveřejnit, opravit, doplnit jejich obsah nebo jej vypustit, přestat používat, vymazat či je přestat poskytovat třetí straně a mezi něž nepatří údaje, které podle vlády mohou poškodit veřejný či jiný zájem, pokud se objeví informace o jejich existenci či neexistenci, ani údaje, které mají být vymazány ve lhůtě maximálně jednoho roku předepsané nařízením vlády; vzhledem k tomu, že doplňující pravidla uvádějí pojem „uchovávané osobní údaje“ v soulad s pojmem „osobní údaje“, aby se zajistilo, že určitá omezení práv jednotlivců, která jsou s těmito údaji spojená, se nebudou vztahovat na údaje předávané z EU; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že podle čl. 2 odst. 7 zákona o ochraně osobních informací se „uchovávanými osobními údaji“ rozumí osobní údaje, které má provozovatel podniku zacházejícího s osobními údaji pravomoc zveřejnit, opravit, doplnit jejich obsah nebo jej vypustit, přestat používat, vymazat či je přestat poskytovat třetí straně a mezi něž nepatří údaje, které podle vlády mohou poškodit veřejný či jiný zájem, pokud se objeví informace o jejich existenci či neexistenci, ani údaje, které mají být vymazány ve lhůtě maximálně jednoho roku předepsané nařízením vlády; vzhledem k tomu, že doplňující pravidla uvádějí pojem „uchovávané osobní údaje“ v soulad s pojmem „osobní údaje“, aby se zajistilo, že určitá omezení práv jednotlivců, která jsou s těmito údaji spojená, se nebudou vztahovat na údaje předávané z EU;

| S. | vzhledem k tomu, že japonský zákon o ochraně údajů, který je předmětem návrhu prováděcího rozhodnutí, ze své působnosti vylučuje několik odvětví, pokud zpracovávají osobní údaje pro zvláštní účely; vzhledem k tomu, že návrh prováděcího rozhodnutí by se nevztahoval na předávání osobních údajů z EU příjemci, který spadá pod jednu z výše uvedených výjimek stanovených japonským zákonem o ochraně údajů; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že japonský zákon o ochraně údajů, který je předmětem návrhu prováděcího rozhodnutí, ze své působnosti vylučuje několik odvětví, pokud zpracovávají osobní údaje pro zvláštní účely; vzhledem k tomu, že návrh prováděcího rozhodnutí by se nevztahoval na předávání osobních údajů z EU příjemci, který spadá pod jednu z výše uvedených výjimek stanovených japonským zákonem o ochraně údajů;

| T. | vzhledem k tomu, že pokud jde o další předávání osobních údajů EU z Japonska do třetí země, návrh prováděcího rozhodnutí vylučuje, aby pro takové další předávání byly použity nástroje pro předávání, které nevytváří závazný vztah mezi japonským vývozcem údajů a dovozcem údajů ve třetí zemi a které nezaručují požadovanou úroveň ochrany; vzhledem k tomu, že to by byl případ systému pravidel pro přeshraniční ochranu soukromí v rámci asijsko-tichomořské hospodářské spolupráce, kterého se Japonsko účastní, jelikož v tomto systému nevyplývá ochrana z ujednání, které váže vývozce a dovozce v rámci dvoustranného vztahu, a zjevně je úroveň této ochrany nižší, než jakou zaručuje kombinace zákona o ochraně osobních informací a doplňkových pravidel; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že pokud jde o další předávání osobních údajů EU z Japonska do třetí země, návrh prováděcího rozhodnutí vylučuje, aby pro takové další předávání byly použity nástroje pro předávání, které nevytváří závazný vztah mezi japonským vývozcem údajů a dovozcem údajů ve třetí zemi a které nezaručují požadovanou úroveň ochrany; vzhledem k tomu, že to by byl případ systému pravidel pro přeshraniční ochranu soukromí v rámci asijsko-tichomořské hospodářské spolupráce, kterého se Japonsko účastní, jelikož v tomto systému nevyplývá ochrana z ujednání, které váže vývozce a dovozce v rámci dvoustranného vztahu, a zjevně je úroveň této ochrany nižší, než jakou zaručuje kombinace zákona o ochraně osobních informací a doplňkových pravidel;

| U. | vzhledem k tomu, že ve svém stanovisku ze dne 5. prosince 2018 Evropský sbor pro ochranu údajů na základě dokumentace předložené Komisí posuzuje, zda japonský právní rámec ochrany údajů poskytuje jednotlivcům dostatečné záruky zajišťující odpovídající úroveň ochrany údajů; vzhledem k tomu, že Evropský sbor pro ochranu údajů vítá úsilí Komise a japonské komise PPC o větší sblížení mezi japonským a evropským právním rámcem s cílem usnadnit předávání osobních údajů; vzhledem k tomu, že Evropský sbor pro ochranu údajů uznává, že zlepšení, která přinesla doplňková pravidla pro překlenutí některých rozdílů mezi těmito dvěma rámci, jsou velmi důležitá a byla dobře přijata; vzhledem k tomu, že si uvědomuje, že stále zůstává nevyřešeno několik problematických bodů, jako je např. ochrana osobních údajů předávaných z EU do Japonska po celou dobu jejich životního cyklu, a doporučuje, aby Komise poskytla další důkazy a vysvětlení ohledně vznesených otázek a aby pečlivě sledovala účinné uplatňování těchto pravidel; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že ve svém stanovisku ze dne 5. prosince 2018 Evropský sbor pro ochranu údajů na základě dokumentace předložené Komisí posuzuje, zda japonský právní rámec ochrany údajů poskytuje jednotlivcům dostatečné záruky zajišťující odpovídající úroveň ochrany údajů; vzhledem k tomu, že Evropský sbor pro ochranu údajů vítá úsilí Komise a japonské komise PPC o větší sblížení mezi japonským a evropským právním rámcem s cílem usnadnit předávání osobních údajů; vzhledem k tomu, že Evropský sbor pro ochranu údajů uznává, že zlepšení, která přinesla doplňková pravidla pro překlenutí některých rozdílů mezi těmito dvěma rámci, jsou velmi důležitá a byla dobře přijata; vzhledem k tomu, že si uvědomuje, že stále zůstává nevyřešeno několik problematických bodů, jako je např. ochrana osobních údajů předávaných z EU do Japonska po celou dobu jejich životního cyklu, a doporučuje, aby Komise poskytla další důkazy a vysvětlení ohledně vznesených otázek a aby pečlivě sledovala účinné uplatňování těchto pravidel;

| V. | vzhledem k tomu, že návrh prováděcího rozhodnutí je také doprovázen dopisem ministra spravedlnosti ze dne 14. září 2018, který zmiňuje dokument vypracovaný ministerstvem spravedlnosti a několika dalšími ministerstvy a agenturami a týkající se „shromažďování a využívání osobních informací japonskými orgány veřejné správy pro účely vymáhání trestního práva a národní bezpečnosti“, který obsahuje přehled platného právního rámce a poskytuje Komisi oficiální zastoupení, ujištění a závazky podepsané na nejvyšší úrovni ministerstev a agentur a je připojen jako příloha II k prováděcímu rozhodnutí; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že návrh prováděcího rozhodnutí je také doprovázen dopisem ministra spravedlnosti ze dne 14. září 2018, který zmiňuje dokument vypracovaný ministerstvem spravedlnosti a několika dalšími ministerstvy a agenturami a týkající se „shromažďování a využívání osobních informací japonskými orgány veřejné správy pro účely vymáhání trestního práva a národní bezpečnosti“, který obsahuje přehled platného právního rámce a poskytuje Komisi oficiální zastoupení, ujištění a závazky podepsané na nejvyšší úrovni ministerstev a agentur a je připojen jako příloha II k prováděcímu rozhodnutí;

| 1. | bere na vědomí podrobnou analýzu, kterou poskytla Komise ve svém návrhu prováděcího rozhodnutí o odpovídající úrovni ochrany údajů, pokud jde o ochranná opatření, včetně dohledu a nápravných mechanismů, platná pro zpracovávání údajů komerčními provozovateli a pro přístup japonských orgánů veřejné správy k údajům, zejména v oblasti vymáhání práva a národní bezpečnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bere na vědomí skutečnost, že Japonsko rovněž souběžně připravuje uznání úrovně ochrany osobních údajů předávaných z Japonska do EU podle článku 23 zákona o ochraně osobních informací, takže výsledkem by bylo první „vzájemné“ zjištění o odpovídající úrovni ochrany na světě, které by vedlo k vytvoření největší oblasti volného a bezpečného toku údajů na světě; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vítá tento vývoj jako důkaz šíření vysokých standardů ochrany údajů po celém světě; poukazuje však na to, že to v žádném případě nesmí vést k přístupu oplácení stejnou metodou v rámci rozhodnutí EU o odpovídající úrovni ochrany; připomíná, že pro účely rozhodnutí o odpovídající úrovni ochrany v rámci obecného nařízení o ochraně osobních údajů musí Komise objektivně posoudit právní a praktickou situaci v dané třetí zemi, na daném území, v daném odvětví nebo mezinárodní organizaci; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že Evropský soudní dvůr rozhodl, že termín „odpovídající úroveň ochrany“ nevyžaduje takovou úroveň ochrany, která je rovnocenná ochraně zaručené v rámci EU, ale musí být chápán tak, že od třetí země vyžaduje, aby na základě svých vnitrostátních předpisů nebo svých mezinárodních závazků zajistila úroveň ochrany základních práv a svobod, která je v zásadě rovnocenná úrovni, již v Evropské unii zaručuje obecné nařízení o ochraně osobních údajů vykládané ve světle Listiny základních práv; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstatuje, že právo na soukromí a právo na ochranu osobních údajů je zaručeno na ústavní úrovni v Japonsku i EU, ale že úplný soulad pravidel EU a Japonska nebude možný vzhledem k rozdílům v ústavním uspořádání a kultuře; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bere na vědomí pozměňovací návrhy k zákonu o ochraně osobních informací, které vstoupily v platnost dne 30. května 2017; vítá podstatná zlepšení; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konstatuje, že kategorie podniků a zpracovatelských činností, které jsou vyloučeny z věcné působnosti zákona o ochraně osobních informací, byly výslovně vyloučeny z působnosti zjištění o odpovídající úrovni ochrany; |
| --- | --- |

7.

| 8. | domnívá se, že v návaznosti na přijetí pozměněného zákona o ochraně osobních informací a obecného nařízení o ochraně osobních údajů v roce 2016 sdílí systémy ochrany údajů Japonska a EU vysoký stupeň konvergence z hlediska zásad, záruk a práv jednotlivců a dohledu a donucovacích mechanismů; zdůrazňuje zejména zřízení nezávislého orgánu pro dohled, Komise pro ochranu osobních údajů, prostřednictvím pozměněného zákona o ochraně osobních informací; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nicméně konstatuje, že sama Komise pro ochranu osobních údajů shledává, že „navzdory vysokému stupni konvergence existuje mezi oběma systémy několik zásadních rozdílů“; rovněž konstatuje, že za účelem zajištění vyšší úrovně ochrany osobních údajů předávaných z EU přijala Komise pro ochranu osobních údajů dne 15. června 2018 doplňková pravidla; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vítá řadu důležitých vysvětlení v doplňkových pravidlech, včetně sladění „anonymizovaných osobních informací“ v zákoně o ochraně osobních informací s definicí „anonymních informací“ v obecném nařízení o ochraně osobních údajů; |
| --- | --- |

10.

| 11. | domnívá se, že dodatečná ochrana doplňkových pravidel pokrývá pouze předávání údajů podle rozhodnutí o odpovídající úrovni ochrany; připomíná, že s ohledem na rozsah působnosti rozhodnutí o odpovídající úrovni ochrany budou některá předání údajů prováděna s využitím těchto dalších dostupných mechanismů; |
| --- | --- |

11.

| 12. | bere na vědomí, že dodatečná ochrana stanovená v doplňkových pravidlech je omezena na osobní údaje předané z Evropy, a proto provozovatelé podniků, kteří zpracovávají současně japonské a evropské osobní údaje, budou muset dodržovat doplňková pravidla, a to například zajištěním technického řešení („označení“) nebo organizačního opatření (např. uložení do specializované databáze), aby bylo možné tyto osobní údaje identifikovat během celého jejich „životního cyklu“; vyzývá Komisi, aby situaci monitorovala, a předešla tak případným mezerám, které by provozovatelům umožnily obcházet povinnosti stanovené v doplňkových pravidlech tím, že by údaje předávali přes třetí země; |
| --- | --- |

12.

| 13. | konstatuje, že definice „osobních údajů“ v zákoně o ochraně osobních informací vylučuje údaje „charakterizované nařízením vlády jako takové údaje, které mají vzhledem k metodě jejich použití jen malou možnost poškodit práva a zájmy jednotlivce“; naléhavě vyzývá Komisi, aby zhodnotila, zda je tento přístup založený na možnosti poškození slučitelný s přístupem EU, podle něhož spadá veškeré zpracovávání osobních údajů do působnosti práva v oblasti ochrany údajů; poznamenává však také, že tento přístup by se uplatňoval jen ve velmi omezených situacích; |
| --- | --- |

13.

| 14. | dále konstatuje, že definice „osobních informací“ v zákoně o ochraně osobních informací se omezuje pouze na informace, „díky nimž je možno konkrétní osobu identifikovat“; rovněž konstatuje, že tato definice nezahrnuje vysvětlení, které poskytuje obecné nařízení o ochraně osobních údajů, že za osobní informace by měly být považovány také osobní údaje, které mohou být použity k pouhému „vyčlenění“ osoby, jak jasně stanovuje Evropský soudní dvůr; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je znepokojen skutečností, že užší definice „osobních údajů“ (vycházející z definice „osobních informací“) v zákoně o ochraně osobních informací nemusí splňovat kritérium být „v zásadě rovnocenná“ definicím v obecném nařízení o ochraně osobních údajů a judikatuře Soudního dvora; zpochybňuje proto prohlášení v návrhu prováděcího rozhodnutí, že „údaje EU budou podle zákona o ochraně osobních informací vždy spadat do kategorie ‚osobní údaje‘“; vyzývá Komisi, aby bedlivě monitorovala praktické důsledky různých koncepcí v průběhu uplatňování rozhodnutí o odpovídající úrovni ochrany a jeho pravidelného přezkumu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá Komisi, aby poskytla další objasnění a v případě potřeby požadovala od japonských orgánů další závazná doplňková pravidla, a zajistila tak, aby byly všechny osobní údaje ve smyslu obecného nařízení o ochraně osobních údajů při předání do Japonska chráněny; |
| --- | --- |

16.

| 17. | se znepokojením konstatuje, že na rozdíl od práva EU zákon o ochraně osobních informací ani pokyny Komise pro ochranu osobních údajů neobsahují právní ustanovení týkající se automatizovaného rozhodování a profilování a že tuto otázku řeší pouze určitá odvětvová pravidla, aniž by poskytovala komplexní celkový právní rámec s významnou a silnou ochranou proti automatizovanému rozhodování a profilování; vyzývá Komisi, aby prokázala, jakým způsobem se to řeší v japonském rámci pro ochranu údajů tak, aby byla zajištěna rovnocenná úroveň ochrany; domnívá se, že je to obzvláště důležité vzhledem k nedávným případům profilování Facebook / Cambridge Analytica; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnívá se, že ve světle Referenčního rámce pro odpovídající ochranu Evropského sboru pro ochranu osobních údajů je třeba vzhledem k nedostatku konkrétních ustanovení v zákoně o ochraně osobních informací získat další důkladná objasnění týkající se přímého marketingu, aby bylo prokázáno, že úroveň ochrany osobních údajů v Japonsku je rovnocenná; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bere na vědomí stanovisko Evropského sboru pro ochranu údajů, v němž je poukázáno na několik problémových otázek, jako je např. ochrana osobních údajů předávaných z EU do Japonska po celou dobu jejich životního cyklu; vyzývá Komisi, aby prováděcímu rozhodnutí věnovala náležitou pozornost a poskytla v něm další důkazy a vysvětlení, které prokazují existenci vhodných záruk; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzývá Komisi, aby objasnila, zda pokud jde o další předávání, řešení poskytované v doplňkových pravidlech, které předem vyžaduje souhlas ze strany subjektů údajů v EU, aby mohlo dojít ke schválení dalšího předání třetí straně v cizí zemi, postrádá určité nezbytné prvky, které by subjektům údajů umožnily vyjádřit svůj souhlas, neboť výslovně nedefinuje, co zahrnuje pojem „informace o okolnostech předání nezbytné k tomu, aby se [subjekt údajů] rozhodl o svém souhlasu“, v souladu s článkem 13 obecného nařízení o ochraně osobních údajů, jako je třetí země určení dalšího předání; vyzývá Komisi, aby dále objasnila důsledky pro subjekty údajů v případě odmítnutí udělení souhlasu k dalšímu předání jejích osobních údajů; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyjadřuje politování nad tím, že pokud jde o účinné prosazování zákona o ochraně osobních informací, je výše případných pokut, které by nápravné orgány uložily, k zajištění účinného plnění zákona nedostatečná, neboť v souvislosti se závažností porušení se nezdá být přiměřená, účinná ani odrazující; konstatuje však, že zákon o ochraně osobních informací stanoví i trestní sankce, včetně trestu odnětí svobody; vyzývá Komisi, aby poskytla informace o skutečném využívání správních pokut a trestních sankcí v minulosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | bere na vědomí, že i když Komise pro ochranu osobních údajů nevykonává žádný dohled nad činnostmi souvisejícími se zpracováváním osobních údajů v oblasti prosazování práva, existují další mechanismy dohledu, včetně dohledu ze strany nezávislé Komise pro veřejnou bezpečnost; konstatuje, že Výbor pro kontrolu zveřejňování informací a ochrany osobních údajů má rovněž v této oblasti určité pravomoci, včetně kontroly žádostí o přístup a zveřejňování stanovisek, ale zdůrazňuje, že tyto pravomoci nejsou právně závazné; vítá skutečnost, že EU a Japonsko se dohodly, že zavedou zvláštní mechanismus nápravy, který bude řízen a kontrolován Komisí pro ochranu osobních údajů a který se bude vztahovat na zpracování osobních údajů v oblasti prosazování práva a bezpečnosti státu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konstatuje, že podle japonského zákona o ochraně osobních informací uchovávaných správními orgány mohou provozovatelé podniků údaje rovněž „dobrovolně“ předat orgánům pro vymáhání práva; zdůrazňuje, že to není stanoveno v obecném nařízení o ochraně osobních údajů ani v policejní směrnici, a vyzývá Komisi, aby posoudila, zda je to v souladu s kritériem být „v zásadě rovnocenný“ obecnému nařízení o ochraně osobních údajů; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je si vědom zpráv ve sdělovacích prostředcích o japonském ředitelství pro signálové zpravodajství, „které zaměstnává přibližně 1 700 osob a má alespoň šest zařízení kamerového dohledu, která nepřetržitě odposlouchávají telefonní hovory, e-maily a jiné komunikační kanály“ (6); je znepokojen tím, že se o tomto prvku hromadného sledování bez rozdílu v návrhu prováděcího rozhodnutí vůbec nehovoří; vyzývá Komisi, aby poskytla více informací o japonském hromadném sledování; má vážné obavy, že toto hromadné sledování neprojde testem kritérií stanovených rozsudkem Evropského soudního dvora ve věci Schrems; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyjadřuje politování nad tím, že dokument „Shromažďování a využívání osobních informací japonskými orgány veřejné správy pro účely vymáhání trestního práva a národní bezpečnosti“, který je součástí přílohy II návrhu prováděcího rozhodnutí, nemá stejný právně závazný účinek jako doplňková pravidla; |
| --- | --- |

25.

Závěry

| 26. | vyzývá Komisi, aby poskytla další důkazy a vysvětlení ohledně výše zmíněných skutečností, včetně těch, které zjistil Evropský sbor pro ochranu osobních údajů ve svém stanovisku ze dne 5. prosince 2018, aby tak prokázala, že japonský právní rámec pro ochranu údajů zajišťuje odpovídající úroveň ochrany, která je v zásadě rovnocenná úrovni poskytované evropským právním rámcem pro ochranu údajů; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je přesvědčen, že toto rozhodnutí o odpovídající úrovni ochrany může dále vyslat silný signál zemím po celém světě, že konvergence s vysokými standardy ochrany údajů v EU přináší hmatatelné výsledky; v tomto ohledu zdůrazňuje význam tohoto rozhodnutí o odpovídající úrovni ochrany jako precedentu pro budoucí partnerství s dalšími zeměmi, které přijaly moderní zákony o ochraně údajů; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pověřuje svůj Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci, aby vývoj v této oblasti, včetně případů postoupených Soudnímu dvoru, i nadále monitoroval a aby sledoval plnění doporučení uvedených v tomto usnesení; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, Evropské radě pro ochranu údajů, Evropskému inspektorovi ochrany údajů, výboru zřízenému podle čl. 93 odst. 1 obecného nařízení o ochraně údajů, Radě Evropy a vládě Japonska. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1.

(2)  ECLI:EU:C:2015:650.

(3)  ECLI:EU:C:2016:970.

(4)  Úř. věst. C 369, 11.10.2018, s. 22.

(5)  http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108; schváleno Evropským sborem pro ochranu osobních údajů na jeho prvním plenárním zasedání.

(6)  Ryan Gallagher, „The Untold Story of Japan’s Secret Spy Agency“ („Neodhalený příběh japonské tajné špionážní agentury“), The Intercept, 19. května 2018, https://theintercept.com/2018/05/19/japan-dfs-surveillance-agency/

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/157 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/157

---

P8_TA(2018)0530

Střet zájmů a ochrana rozpočtu EU v České republice

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o střetech zájmů a ochraně rozpočtu EU v České republice (2018/2975(RSP))

(2020/C 388/17)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí rozhodnutí a usnesení o udělení absolutoria Komisi (1) za roky 2014, 2015 a 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí rozhodnutí a usnesení o udělení absolutoria Komisi (1) za roky 2014, 2015 a 2016,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie (2) (dále jen „nové finanční nařízení“), a zejména na článek 61 uvedeného nařízení, který upravuje střet zájmů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie (2) (dále jen „nové finanční nařízení“), a zejména na článek 61 uvedeného nařízení, který upravuje střet zájmů,

| — | s ohledem na otázky, které dne 2. srpna 2018 zaslala Komisi Česká pirátská strana, |
| --- | --- |

—

s ohledem na otázky, které dne 2. srpna 2018 zaslala Komisi Česká pirátská strana,

| — | s ohledem na oficiální podnět, s nímž se dne 19. září 2018 obrátila na Komisi organizace Transparency International Česká republika, |
| --- | --- |

—

s ohledem na oficiální podnět, s nímž se dne 19. září 2018 obrátila na Komisi organizace Transparency International Česká republika,

| — | s ohledem na stanovisko právní služby Komise ze dne 19. listopadu 2018 nazvané „Dopad článku 61 nového finančního nařízení (střet zájmů) na platby z evropských strukturálních a investičních (ESI) fondů“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko právní služby Komise ze dne 19. listopadu 2018 nazvané „Dopad článku 61 nového finančního nařízení (střet zájmů) na platby z evropských strukturálních a investičních (ESI) fondů“,

| — | s ohledem na prezentaci, kterou dne 20. listopadu 2018 poskytlo generální ředitelství Komise pro rozpočet Výboru pro rozpočtovou kontrolu Evropského parlamentu, nazvanou „Pravidla pro střety zájmů ve finančním nařízení z roku 2018“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prezentaci, kterou dne 20. listopadu 2018 poskytlo generální ředitelství Komise pro rozpočet Výboru pro rozpočtovou kontrolu Evropského parlamentu, nazvanou „Pravidla pro střety zájmů ve finančním nařízení z roku 2018“,

| — | s ohledem na čl. 123 odst. 2 a 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 123 odst. 2 a 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že ustanovení finančního nařízení z roku 2012 týkající se střetu zájmů se sice výslovně nevztahovalo na sdílené řízení, ale členské státy měly povinnost zajistit účinnou vnitřní kontrolu včetně předcházení střetům zájmů; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že ustanovení finančního nařízení z roku 2012 týkající se střetu zájmů se sice výslovně nevztahovalo na sdílené řízení, ale členské státy měly povinnost zajistit účinnou vnitřní kontrolu včetně předcházení střetům zájmů;

| B. | vzhledem k tomu, že předpisy týkající se zadávání veřejných zakázek ukládají členským státům povinnost předcházet střetům zájmů (článek 24 směrnice 2014/24/EU (3)), včetně přímého či nepřímého osobního zájmu, a že pro situace vnímané jako střety zájmů nebo pro specifické povinnosti ve sdíleném řízení již právní předpisy existují (např. nařízení (EU) č. 1303/2013 (4)); |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že předpisy týkající se zadávání veřejných zakázek ukládají členským státům povinnost předcházet střetům zájmů (článek 24 směrnice 2014/24/EU (3)), včetně přímého či nepřímého osobního zájmu, a že pro situace vnímané jako střety zájmů nebo pro specifické povinnosti ve sdíleném řízení již právní předpisy existují (např. nařízení (EU) č. 1303/2013 (4));

| C. | vzhledem k tomu, že Rada přijala svůj postoj k novému finančnímu nařízení dne 16. července 2018 a dne 18. července 2018 bylo podepsáno konečné znění aktu; vzhledem k tomu, že dne 2. srpna 2018 vstoupil v platnost článek 61 nového finančního nařízení, který zakazuje střet zájmů; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Rada přijala svůj postoj k novému finančnímu nařízení dne 16. července 2018 a dne 18. července 2018 bylo podepsáno konečné znění aktu; vzhledem k tomu, že dne 2. srpna 2018 vstoupil v platnost článek 61 nového finančního nařízení, který zakazuje střet zájmů;

| D. | vzhledem k tomu, že čl. 61 odst. 1 ve spojení s čl. 61 odst. 3 nového finančního nařízení stanoví:






  i) | negativní povinnost účastníků finančních operací zamezit vzniku střetu zájmů ve vztahu k rozpočtu EU; |
| --- | --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že čl. 61 odst. 1 ve spojení s čl. 61 odst. 3 nového finančního nařízení stanoví:

i)

negativní povinnost účastníků finančních operací zamezit vzniku střetu zájmů ve vztahu k rozpočtu EU;

| ii) | pozitivní povinnost účastníků finančních operací přijmout vhodná opatření, která u funkcí v rámci jejich odpovědnosti zamezí vzniku střetu zájmů a která řeší situace, jež lze objektivně vnímat jako střet zájmů; |
| --- | --- |

ii)

pozitivní povinnost účastníků finančních operací přijmout vhodná opatření, která u funkcí v rámci jejich odpovědnosti zamezí vzniku střetu zájmů a která řeší situace, jež lze objektivně vnímat jako střet zájmů;

| E. | vzhledem k tomu, že podle judikatury Soudního dvora Evropské unie (5)„střet zájmů představuje objektivně sám o sobě vážné narušení, aniž by bylo k jeho kvalifikaci třeba zohledňovat úmysly zúčastněných stran a jejich dobrou víru“; vzhledem k tomu, že Komise je povinna pozastavit platby z fondů EU v případech, kdy existují závažné nedostatky ve fungování systémů řízení a kontroly, a v případech, kdy byly zjištěny neodhalené, neoznámené a neopravené závažné nesrovnalosti týkající se střetu zájmů; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že podle judikatury Soudního dvora Evropské unie (5)„střet zájmů představuje objektivně sám o sobě vážné narušení, aniž by bylo k jeho kvalifikaci třeba zohledňovat úmysly zúčastněných stran a jejich dobrou víru“; vzhledem k tomu, že Komise je povinna pozastavit platby z fondů EU v případech, kdy existují závažné nedostatky ve fungování systémů řízení a kontroly, a v případech, kdy byly zjištěny neodhalené, neoznámené a neopravené závažné nesrovnalosti týkající se střetu zájmů;

| F. | vzhledem k tomu, že organizace Transparency International Česká republika se dne 19. září 2018 obrátila na Komisi dopisem, v němž tvrdí, že předseda vlády České republiky Andrej Babiš soustavně porušuje právo EU a České republiky týkající se střetu zájmů; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že organizace Transparency International Česká republika se dne 19. září 2018 obrátila na Komisi dopisem, v němž tvrdí, že předseda vlády České republiky Andrej Babiš soustavně porušuje právo EU a České republiky týkající se střetu zájmů;

| G. | vzhledem k tomu, že bylo odhaleno, že Andrej Babiš je skutečným majitelem Agrofertu, společnosti ovládající koncern Agrofert, pod nějž spadá i několik významných českých médií, a to prostřednictvím svěřenských fondů AB I a AB II, jichž je zakladatelem a současně jediným obmyšleným; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že bylo odhaleno, že Andrej Babiš je skutečným majitelem Agrofertu, společnosti ovládající koncern Agrofert, pod nějž spadá i několik významných českých médií, a to prostřednictvím svěřenských fondů AB I a AB II, jichž je zakladatelem a současně jediným obmyšleným;

| H. | vzhledem k tomu, že Andrej Babiš je rovněž předsedou české Rady pro Evropské strukturální a investiční fondy; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že Andrej Babiš je rovněž předsedou české Rady pro Evropské strukturální a investiční fondy;

| I. | vzhledem k tomu, že společnosti koncernu Agrofert se podílejí na projektech podporovaných z Programu rozvoje venkova České republiky, který je financován z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že společnosti koncernu Agrofert se podílejí na projektech podporovaných z Programu rozvoje venkova České republiky, který je financován z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova;

| J. | vzhledem k tomu, že společnosti koncernu Agrofert získaly v období 2014–2020 z evropských strukturálních a investičních fondů značné částky, pohybující se v rozmezí od 42 milionů EUR v roce 2013 až po 82 milionů EUR v roce 2017; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že společnosti koncernu Agrofert získaly v období 2014–2020 z evropských strukturálních a investičních fondů značné částky, pohybující se v rozmezí od 42 milionů EUR v roce 2013 až po 82 milionů EUR v roce 2017;

| K. | vzhledem k tomu, že stanovisko právní služby Komise uvádí, že podle prohlášení o příjmech, která podávají čeští veřejní činitelé, získal Andrej Babiš během prvního pololetí roku 2018 z koncernu Agrofert prostřednictvím svých svěřenských fondů příjem ve výši 3,5 milionu EUR; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že stanovisko právní služby Komise uvádí, že podle prohlášení o příjmech, která podávají čeští veřejní činitelé, získal Andrej Babiš během prvního pololetí roku 2018 z koncernu Agrofert prostřednictvím svých svěřenských fondů příjem ve výši 3,5 milionu EUR;

| L. | vzhledem k tomu, že Evropský parlament ve svých usneseních o udělení absolutoria opakovaně vyzýval Komisi k urychlení postupu schvalování souladu, aby bylo možné získat informace o riziku střetu zájmů ve Státním zemědělském intervenčním fondu České republiky; vzhledem k tomu, že Evropský parlament poukazoval na to, že nebudou-li přijata opatření nezbytná k zamezení střetu zájmů, mohl by být příslušný český orgán nucen odebrat akreditaci platební agentuře a Komise by z téhož důvodu mohla rozhodnout, že uplatní finanční opravu; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že Evropský parlament ve svých usneseních o udělení absolutoria opakovaně vyzýval Komisi k urychlení postupu schvalování souladu, aby bylo možné získat informace o riziku střetu zájmů ve Státním zemědělském intervenčním fondu České republiky; vzhledem k tomu, že Evropský parlament poukazoval na to, že nebudou-li přijata opatření nezbytná k zamezení střetu zájmů, mohl by být příslušný český orgán nucen odebrat akreditaci platební agentuře a Komise by z téhož důvodu mohla rozhodnout, že uplatní finanční opravu;

| M. | vzhledem k tomu, že Výbor pro rozpočtovou kontrolu Evropského parlamentu se v září 2018 rozhodl tuto záležitost řešit v rámci každoročního postupu udělování absolutoria, zejména při slyšení komisařů, kterých se tento problém nejvíce týká; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že Výbor pro rozpočtovou kontrolu Evropského parlamentu se v září 2018 rozhodl tuto záležitost řešit v rámci každoročního postupu udělování absolutoria, zejména při slyšení komisařů, kterých se tento problém nejvíce týká;

| N. | vzhledem k tomu, že tato slyšení nepřinesla poslancům Evropského parlamentu dostatečně jasné odpovědi ohledně současného stavu možného střetu zájmů předsedy vlády České republiky; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že tato slyšení nepřinesla poslancům Evropského parlamentu dostatečně jasné odpovědi ohledně současného stavu možného střetu zájmů předsedy vlády České republiky;

| O. | vzhledem k tomu, že dne 1. prosince 2018 evropské sdělovací prostředky, mezi nimiž byly i deníky The Guardian, Le Monde, De Standaard a Süddeutsche Zeitung, uveřejnily informace o stanovisku právní služby Komise, které potvrzovalo střet zájmů Andreje Babiše; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že dne 1. prosince 2018 evropské sdělovací prostředky, mezi nimiž byly i deníky The Guardian, Le Monde, De Standaard a Süddeutsche Zeitung, uveřejnily informace o stanovisku právní služby Komise, které potvrzovalo střet zájmů Andreje Babiše;

| 1. | je hluboce znepokojen tím, že Česká republika nedodržuje čl. 61 odst. 1 nového finančního nařízení, pokud jde o střet zájmů předsedy vlády České republiky a jeho vazby na koncern Agrofert; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadřuje politování nad každým střetem zájmů, který by mohl ohrozit plnění rozpočtu EU a oslabit důvěru občanů EU v řádnou správu peněz daňových poplatníků EU; vyzývá Komisi, aby zajistila, že se v případě střetu zájmů politiků EU bude uplatňovat politika nulové tolerance a nebudou pro ně platit jiná pravidla než pro kohokoli jiného a že nebudou žádným způsobem omlouvána prodlení při ochraně finančních zájmů Unie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | připomíná své usnesení ze dne 27. dubna 2017 o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2015 (6), v němž vzal na vědomí, že „Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) zahájil na základě údajných nesrovnalostí správní vyšetřování [...] projektu realizovaného v České republice pod názvem, Čapí hnízdo““, a vyzval Komisi, „aby ihned po dokončení vyšetřování informovala příslušný výbor“; připomíná své usnesení ze dne 18. dubna 2018 o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2016 (7), v němž uvítal, že „OLAF dokončil správní vyšetřování českého projektu, Čapí hnízdo““, a vyjádřil politování nad tím, že „OLAF odhalil závažné nesrovnalosti“; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bere na vědomí odpověď komisaře Oettingera, kterou poskytl dne 29. listopadu 2018 v rámci postupu udělování absolutoria za rok 2017 v reakci na písemnou otázku č. 51 a v níž Evropskému parlamentu sdělil, že české orgány na základě doporučení úřadu OLAF z prosince 2017 v případu „Čapí hnízdo“ vyňaly tento projekt z poslední žádosti o platbu z regionálního operačního programu pro střední Čechy, takže na tuto operaci nebyly vyplaceny žádné finanční prostředky EU; konstatuje také, že úřad OLAF doporučil vnitrostátním justičním orgánům příslušným v trestních věcech, aby zahájily vyšetřování skutečností, které zjistil ve svém šetření, a sdělil jim, že tento případ je nyní v jejich působnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že vzhledem k přímé použitelnosti čl. 61 odst. 1 nového finančního nařízení o střetu zájmů nesou všechny osoby zapojené do provádění rozpočtu EU, včetně předsedů vlád, zodpovědnost za plnění povinnosti předcházet střetům zájmů a řešit situace, které lze objektivně vnímat jako střet zájmů; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyjadřuje politování nad tím, že Komise zůstala po dlouhou dobu pasivní, ačkoli již od roku 2014 existují silné náznaky, že se Andrej Babiš nacházel v situaci střetu zájmů ve své funkci ministra financí a později pak předsedy vlády; |
| --- | --- |

6.

| 7. | připomíná, že vnitrostátní orgány mají povinnost zajistit, aby byly právní předpisy Unie o střetu zájmů uplatňovány ve všech případech a u všech osob; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzývá Komisi, aby zavedla kontrolní mechanismus, který by se zaměřoval na otázku střetu zájmů v členských státech, a aby aktivní předcházení střetům zájmů zařadila mezi své priority; vyzývá Komisi, aby důrazně zasáhla, zejména pokud vnitrostátní orgány nepřijmou opatření k zamezení střetu zájmů u svých nejvyšších představitelů; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzývá Komisi, aby se touto otázkou neprodleně zabývala na základě stanoviska své právní služby vypracovaného v návaznosti na podnět organizace Transparency International Česká republika a aby provedla nezbytná nápravná opatření a postupy s cílem napravit případnou nezákonnou situaci, včetně pozastavení veškerého unijního financování určeného koncernu Agrofert, dokud nebude střet zájmů plně vyšetřen a vyřešen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzývá všechny vnitrostátní orgány a státní úředníky, aby iniciativně uplatňovali nové finanční nařízení, zejména jeho článek 61 o střetu zájmů, a předcházeli tak vzniku situací poškozujících jak dobrou pověst EU a členských států, tak i demokracii a finanční zájmy EU, a aby šli příkladem, pokud jde o práci ve veřejném zájmu namísto osobního prospěchu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzývá vnitrostátní parlamenty členských států, aby zajistily, že žádný z vnitrostátních předpisů o předcházení střetům zájmů nebude v rozporu s literou a duchem nového finančního nařízení; |
| --- | --- |

11.

| 12. | bere na vědomí stanovisko právní služby Komise o možném střetu zájmů současného předsedy vlády České republiky Andreje Babiše v roce 2014, kdy zastával funkci ministra financí; žádá Komisi, aby v plném rozsahu prošetřila legalitu všech dotací EU vyplacených koncernu Agrofert od doby, kdy se Andrej Babiš stal členem české vlády, s ohledem na předchozí finanční nařízení platné před 2. srpnem 2018 a na jeho oddíl týkající se střetu zájmů; |
| --- | --- |

12.

| 13. | žádá Komisi, aby zveřejnila všechny dokumenty, jimiž disponuje a které se týkají možného střetu zájmů předsedy vlády České republiky a ministra zemědělství a vysvětlila, jaké kroky hodlá podniknout k nápravě situace; |
| --- | --- |

13.

| 14. | žádá Komisi, aby získala zpět všechny prostředky, které byly vyplaceny protiprávně nebo nesprávně; |
| --- | --- |

14.

| 15. | trvá na tom, že veškeré vazby Andreje Babiše na koncern Agrofert musí být plně transparentní a nesmí mít vliv na výkon jeho funkce předsedy vlády České republiky; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá Radu, aby v rámci jednání o budoucím rozpočtu EU a o příštím víceletém finančním rámci učinila veškeré nezbytné a vhodné kroky k zamezení střetům zájmů v souladu s čl. 61 odst. 1 nového finančního nařízení; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Komisi, Radě, jakož i vládě České republiky a Parlamentu České republiky. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Úř. věst. L 246, 14.9.2016, s. 1, Úř. věst. L 252, 29.9.2017, s. 1 a Úř. věst. L 248, 3.10.2018, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65.

(4)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320.

(5)  Ismeri Europa Srl v. Účetní dvůr, rozsudek ze dne 15. června 1999, T-277/97, ECLI:EU:T:1999:124.

(6)  Úř. věst. L 252, 29.9.2017, s. 28.

(7)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0121.

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/161 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/161

---

P8_TA(2018)0531

Činnost evropského veřejného ochránce práv v roce 2017

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o výroční zprávě o činnosti evropského veřejného ochránce práv za rok 2017 (2018/2105(INI))

(2020/C 388/18)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na výroční zprávu o činnosti evropského veřejného ochránce práv za rok 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výroční zprávu o činnosti evropského veřejného ochránce práv za rok 2017,

| — | s ohledem na články 9, 11, 15, 24 a 228 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 9, 11, 15, 24 a 228 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

| — | s ohledem na články 11, 35, 37, 41, 42 a 43 Listiny základních práv Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 11, 35, 37, 41, 42 a 43 Listiny základních práv Evropské unie,

| — | s ohledem na Protokol (č. 1) o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, který je připojen ke Smlouvám, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Protokol (č. 1) o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, který je připojen ke Smlouvám,

| — | s ohledem na Protokol (č. 2) o používání zásad subsidiarity a proporcionality, který je připojen ke Smlouvám, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Protokol (č. 2) o používání zásad subsidiarity a proporcionality, který je připojen ke Smlouvám,

| — | s ohledem na Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením,

| — | s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu 94/262/ESUO, ES, Euratom ze dne 9. března 1994 o pravidlech a obecných podmínkách pro výkon funkce veřejného ochránce práv (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu 94/262/ESUO, ES, Euratom ze dne 9. března 1994 o pravidlech a obecných podmínkách pro výkon funkce veřejného ochránce práv (1),

| — | s ohledem na Evropský kodex řádné správní praxe, který přijal Parlament dne 6. září 2001, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Evropský kodex řádné správní praxe, který přijal Parlament dne 6. září 2001,

| — | s ohledem na rámcovou dohodu o spolupráci uzavřenou mezi Evropským parlamentem a evropským veřejným ochráncem práv dne 15. března 2006, která vstoupila v platnost dne 1. dubna 2006, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rámcovou dohodu o spolupráci uzavřenou mezi Evropským parlamentem a evropským veřejným ochráncem práv dne 15. března 2006, která vstoupila v platnost dne 1. dubna 2006,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o činnosti evropského veřejného ochránce práv, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o činnosti evropského veřejného ochránce práv,

| — | s ohledem na článek 52 a čl. 220 odst. 1 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 52 a čl. 220 odst. 1 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Petičního výboru (A8-0411/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Petičního výboru (A8-0411/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že výroční zpráva o činnosti evropského veřejného ochránce práv za rok 2017 byla oficiálně předložena předsedovi Evropského parlamentu dne 22. května 2018 a že evropská veřejná ochránkyně práv Emily O’Reillyová představila dne 16. května 2018 v Bruselu tuto zprávu Petičnímu výboru; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že výroční zpráva o činnosti evropského veřejného ochránce práv za rok 2017 byla oficiálně předložena předsedovi Evropského parlamentu dne 22. května 2018 a že evropská veřejná ochránkyně práv Emily O’Reillyová představila dne 16. května 2018 v Bruselu tuto zprávu Petičnímu výboru;

| B. | vzhledem k tomu, že na základě článků 24 a 228 SFEU je evropský veřejný ochránce práv oprávněn přijímat stížnosti týkající se případů nesprávného úředního postupu orgánů, institucí nebo jiných subjektů Unie, s výjimkou Soudního dvora Evropské unie při výkonu jeho soudních pravomocí; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že na základě článků 24 a 228 SFEU je evropský veřejný ochránce práv oprávněn přijímat stížnosti týkající se případů nesprávného úředního postupu orgánů, institucí nebo jiných subjektů Unie, s výjimkou Soudního dvora Evropské unie při výkonu jeho soudních pravomocí;

| C. | vzhledem k tomu, že v čl. 10 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii je uvedeno, že „každý občan má právo podílet se na demokratickém životě Unie“ a že „rozhodnutí jsou přijímána co nejotevřeněji a co nejblíže občanům“; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že v čl. 10 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii je uvedeno, že „každý občan má právo podílet se na demokratickém životě Unie“ a že „rozhodnutí jsou přijímána co nejotevřeněji a co nejblíže občanům“;

| D. | vzhledem k tomu, že článek 15 SFEU stanoví, že „s cílem podpořit řádnou správu věcí veřejných a zajistit účast občanské společnosti jednají orgány, instituce a jiné subjekty Unie co nejotevřeněji“ a že „každý občan Unie a každá fyzická osoba s bydlištěm nebo právnická osoba se sídlem v členském státě má právo na přístup k dokumentům orgánů, institucí a jiných subjektů Unie“; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že článek 15 SFEU stanoví, že „s cílem podpořit řádnou správu věcí veřejných a zajistit účast občanské společnosti jednají orgány, instituce a jiné subjekty Unie co nejotevřeněji“ a že „každý občan Unie a každá fyzická osoba s bydlištěm nebo právnická osoba se sídlem v členském státě má právo na přístup k dokumentům orgánů, institucí a jiných subjektů Unie“;

| E. | vzhledem k tomu, že v článku 41 Listiny základních práv Evropské unie je v souvislosti s právem na řádnou správu mj. stanoveno, že „každý má právo na to, aby jeho záležitosti byly orgány, institucemi a jinými subjekty Unie řešeny nestranně, spravedlivě a v přiměřené lhůtě“; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že v článku 41 Listiny základních práv Evropské unie je v souvislosti s právem na řádnou správu mj. stanoveno, že „každý má právo na to, aby jeho záležitosti byly orgány, institucemi a jinými subjekty Unie řešeny nestranně, spravedlivě a v přiměřené lhůtě“;

| F. | vzhledem k tomu, že článek 43 Listiny stanoví, že „každý občan Unie a každá fyzická osoba s bydlištěm nebo právnická osoba se sídlem v členském státě má právo obracet se na evropského veřejného ochránce práv v případě nesprávného úředního postupu orgánů, institucí nebo jiných subjektů Unie, s výjimkou Soudního dvora Evropské unie při výkonu jeho soudních pravomocí“; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že článek 43 Listiny stanoví, že „každý občan Unie a každá fyzická osoba s bydlištěm nebo právnická osoba se sídlem v členském státě má právo obracet se na evropského veřejného ochránce práv v případě nesprávného úředního postupu orgánů, institucí nebo jiných subjektů Unie, s výjimkou Soudního dvora Evropské unie při výkonu jeho soudních pravomocí“;

| G. | vzhledem k tomu, že čl. 298 odst. 1 SFEU stanoví, že „při plnění svých úkolů se orgány, instituce a jiné subjekty Unie opírají o otevřenou, efektivní a nezávislou evropskou správu“; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že čl. 298 odst. 1 SFEU stanoví, že „při plnění svých úkolů se orgány, instituce a jiné subjekty Unie opírají o otevřenou, efektivní a nezávislou evropskou správu“;

| H. | vzhledem k tomu, že v roce 2017 zahájila evropská veřejná ochránkyně práv 447 šetření (z nichž 433 bylo zahájeno na základě stížnosti a 14 z vlastního podnětu) a 363 šetření uzavřela (348 šetření na základě stížností a 15 z vlastního podnětu); vzhledem k tomu, že předmětem většiny šetření byla Komise (256 šetření, tj. 57,3 %), pak následují agentury EU (35 šetření, tj. 7,8 %), Evropský úřad pro výběr personálu (EPSO) (34 šetření, tj. 7,6 %), Parlament (22 šetření, tj. 4,9 %), Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) (17 šetření, tj. 3,8 %), Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) (16 šetření, tj. 3,6 %) a ostatní instituce (67 šetření, tj. 15 %); |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že v roce 2017 zahájila evropská veřejná ochránkyně práv 447 šetření (z nichž 433 bylo zahájeno na základě stížnosti a 14 z vlastního podnětu) a 363 šetření uzavřela (348 šetření na základě stížností a 15 z vlastního podnětu); vzhledem k tomu, že předmětem většiny šetření byla Komise (256 šetření, tj. 57,3 %), pak následují agentury EU (35 šetření, tj. 7,8 %), Evropský úřad pro výběr personálu (EPSO) (34 šetření, tj. 7,6 %), Parlament (22 šetření, tj. 4,9 %), Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) (17 šetření, tj. 3,8 %), Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) (16 šetření, tj. 3,6 %) a ostatní instituce (67 šetření, tj. 15 %);

| I. | vzhledem k tomu, že třemi hlavními problémy, jimiž se zabývala šetření, která veřejná ochránkyně práv v roce 2017 uzavřela, byly: transparentnost, odpovědnost a přístup veřejnosti k informacím a dokumentům (20,6 %), kultura služby (16,8 %) a dodržování procesních práv (16,5 %); vzhledem k tomu, že mezi další problémy patřila etická témata, práva veřejnosti na účast na rozhodování EU, přiměřenost využívání vlastního uvážení, mj. při řízeních o nesplnění povinnosti, řádné finanční řízení nabídkových řízení, grantů a smluv EU, nábor a dobré řízení personálních otázek EU; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že třemi hlavními problémy, jimiž se zabývala šetření, která veřejná ochránkyně práv v roce 2017 uzavřela, byly: transparentnost, odpovědnost a přístup veřejnosti k informacím a dokumentům (20,6 %), kultura služby (16,8 %) a dodržování procesních práv (16,5 %); vzhledem k tomu, že mezi další problémy patřila etická témata, práva veřejnosti na účast na rozhodování EU, přiměřenost využívání vlastního uvážení, mj. při řízeních o nesplnění povinnosti, řádné finanční řízení nabídkových řízení, grantů a smluv EU, nábor a dobré řízení personálních otázek EU;

| J. | vzhledem k tomu, že v rámci své strategické činnosti úřad evropského veřejného ochránce práv uzavřel čtyři strategická šetření a zahájil čtyři nová šetření: o transparentnosti Rady, o problému „otáčivých dveří“ v souvislosti s někdejšími evropskými komisaři, o přístupnosti webových stránek Komise pro osoby se zdravotním postižením a o činnostech před předložením žádosti o registraci v souvislosti s hodnocením léčivých přípravků prováděným Evropskou agenturou pro léčivé přípravky (EMA); vzhledem k tomu, že v roce 2017 evropská veřejná ochránkyně práv zahájila osm strategických iniciativ týkajících se mj. transparentnosti lobbování v Evropské radě, zlepšení fungování evropské občanské iniciativy a pravidel týkajících se „otáčivých dveří“ v jednotlivých orgánech a institucích EU a šest strategických iniciativ uzavřela; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že v rámci své strategické činnosti úřad evropského veřejného ochránce práv uzavřel čtyři strategická šetření a zahájil čtyři nová šetření: o transparentnosti Rady, o problému „otáčivých dveří“ v souvislosti s někdejšími evropskými komisaři, o přístupnosti webových stránek Komise pro osoby se zdravotním postižením a o činnostech před předložením žádosti o registraci v souvislosti s hodnocením léčivých přípravků prováděným Evropskou agenturou pro léčivé přípravky (EMA); vzhledem k tomu, že v roce 2017 evropská veřejná ochránkyně práv zahájila osm strategických iniciativ týkajících se mj. transparentnosti lobbování v Evropské radě, zlepšení fungování evropské občanské iniciativy a pravidel týkajících se „otáčivých dveří“ v jednotlivých orgánech a institucích EU a šest strategických iniciativ uzavřela;

| K. | vzhledem k tomu, že EU se stále potýká s nejhorší hospodářskou, sociální a politickou krizí od svého založení; vzhledem k tomu, že neúčinný přístup, který zaujaly orgány EU v boji proti nedostatečné transparentnosti rozhodovacího procesu v EU i v oblasti lobbistických činností, přispívá vedle dalších významných etických otázek týkajících se orgánů k dalšímu zhoršení vnímání EU; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že EU se stále potýká s nejhorší hospodářskou, sociální a politickou krizí od svého založení; vzhledem k tomu, že neúčinný přístup, který zaujaly orgány EU v boji proti nedostatečné transparentnosti rozhodovacího procesu v EU i v oblasti lobbistických činností, přispívá vedle dalších významných etických otázek týkajících se orgánů k dalšímu zhoršení vnímání EU;

| L. | vzhledem k tomu, že odmítnutí přístupu k dokumentům EU a související otázky transparentnosti tvořily v roce 2017 i nadále největší podíl šetření evropské veřejné ochránkyně práv; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že odmítnutí přístupu k dokumentům EU a související otázky transparentnosti tvořily v roce 2017 i nadále největší podíl šetření evropské veřejné ochránkyně práv;

| M. | vzhledem k tomu, že s ohledem na často časově naléhavou povahu žádostí o přístup k dokumentům zahájila evropská veřejná ochránkyně práv zkušební provoz zrychleného řízení; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že s ohledem na často časově naléhavou povahu žádostí o přístup k dokumentům zahájila evropská veřejná ochránkyně práv zkušební provoz zrychleného řízení;

| N. | vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv plní nezastupitelnou úlohu při zajišťování odpovědnosti institucí EU a maximální transparentnosti a nestrannosti správy a rozhodovacích procesů EU, pokud jde o úspěšnou ochranu práv občanů, čímž zvyšuje jejich důvěru, účast a angažovanost na demokratickém životě Unie; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv plní nezastupitelnou úlohu při zajišťování odpovědnosti institucí EU a maximální transparentnosti a nestrannosti správy a rozhodovacích procesů EU, pokud jde o úspěšnou ochranu práv občanů, čímž zvyšuje jejich důvěru, účast a angažovanost na demokratickém životě Unie;

| O. | vzhledem k tomu, že Soudní dvůr Evropské unie stanovil, že zásady zveřejňování a transparentnosti jsou nedílnou součástí legislativního procesu EU a že účinnost a integrita legislativního procesu nemůže tyto zásady, jež jsou v základu celého procesu, oslabovat; vzhledem k tomu, že Soudní dvůr Evropské unie vydal v této záležitosti jasný pokyn, např. ve svém rozsudku ze dne 22. března 2018 ve věci T-540/15; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že Soudní dvůr Evropské unie stanovil, že zásady zveřejňování a transparentnosti jsou nedílnou součástí legislativního procesu EU a že účinnost a integrita legislativního procesu nemůže tyto zásady, jež jsou v základu celého procesu, oslabovat; vzhledem k tomu, že Soudní dvůr Evropské unie vydal v této záležitosti jasný pokyn, např. ve svém rozsudku ze dne 22. března 2018 ve věci T-540/15;

| P. | vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv provedla na základě stížnosti celoroční šetření, které se týkalo členství prezidenta ECB v tzv. „Skupině třiceti“ (G30), soukromé organizace, mezi jejíž členy patří zástupci bank, nad nimiž ECB přímo nebo nepřímo vykonává dohled; vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv doporučila, aby prezident ECB své členství v této skupině pozastavil; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv provedla na základě stížnosti celoroční šetření, které se týkalo členství prezidenta ECB v tzv. „Skupině třiceti“ (G30), soukromé organizace, mezi jejíž členy patří zástupci bank, nad nimiž ECB přímo nebo nepřímo vykonává dohled; vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv doporučila, aby prezident ECB své členství v této skupině pozastavil;

| Q. | vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv provedla šetření ve věci stížností týkajících se toho, jak Komise přistupuje k zaměstnávání bývalých komisařů po skončení mandátu; vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv shledala, že skutečnost, že Komise nepřijala konkrétní rozhodnutí ve věci někdejšího předsedy Komise Barrosa, představuje nesprávný úřední postup; vzhledem k tomu, že ve věci předsedy Barrosa dospěla etická komise k závěru, že nebyly zjištěny dostatečné důvody pro to, aby bylo možné konstatovat porušení právních povinností, a to s ohledem na písemné prohlášení bývalého předsedy, že se nepodílel na lobbingu jménem společnosti Goldman Sachs a ani se na něm podílet nehodlá; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv provedla šetření ve věci stížností týkajících se toho, jak Komise přistupuje k zaměstnávání bývalých komisařů po skončení mandátu; vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv shledala, že skutečnost, že Komise nepřijala konkrétní rozhodnutí ve věci někdejšího předsedy Komise Barrosa, představuje nesprávný úřední postup; vzhledem k tomu, že ve věci předsedy Barrosa dospěla etická komise k závěru, že nebyly zjištěny dostatečné důvody pro to, aby bylo možné konstatovat porušení právních povinností, a to s ohledem na písemné prohlášení bývalého předsedy, že se nepodílel na lobbingu jménem společnosti Goldman Sachs a ani se na něm podílet nehodlá;

| R. | vzhledem k tomu, že finanční krize vyvolala také krizi hospodářskou a sociální, čímž oslabila důvěryhodnost orgánů a institucí EU; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že finanční krize vyvolala také krizi hospodářskou a sociální, čímž oslabila důvěryhodnost orgánů a institucí EU;

| S. | vzhledem k tomu, že dne 25. října 2017 proběhla schůze bývalého předsedy Komise Barrosa a jednoho ze současných místopředsedů Komise a že toto setkání bylo zaregistrováno jako oficiální setkání se zástupcem společnosti Goldman Sachs; vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv konstatovala, že není zřejmá přesná povaha této schůze; vzhledem k tomu, že veřejná ochránkyně práv zdůraznila, že existují pochopitelné obavy z toho, že někdejší předseda využívá své dřívější postavení a své kontakty s bývalými kolegy k ovlivňování a získávání informací; vzhledem k tomu, že s ohledem na tento případ vyvstávají pochybnosti systémové povahy, pokud jde o celkový přístup Komise k nakládání s takovýmito případy a o míru nezávislosti etické komise; upozorňuje proto, že jsou zapotřebí důslednější pravidla na úrovni Unie, která budou předcházet veškerým střetům zájmů v orgánech a institucích EU a ukládat za ně sankce; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že dne 25. října 2017 proběhla schůze bývalého předsedy Komise Barrosa a jednoho ze současných místopředsedů Komise a že toto setkání bylo zaregistrováno jako oficiální setkání se zástupcem společnosti Goldman Sachs; vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv konstatovala, že není zřejmá přesná povaha této schůze; vzhledem k tomu, že veřejná ochránkyně práv zdůraznila, že existují pochopitelné obavy z toho, že někdejší předseda využívá své dřívější postavení a své kontakty s bývalými kolegy k ovlivňování a získávání informací; vzhledem k tomu, že s ohledem na tento případ vyvstávají pochybnosti systémové povahy, pokud jde o celkový přístup Komise k nakládání s takovýmito případy a o míru nezávislosti etické komise; upozorňuje proto, že jsou zapotřebí důslednější pravidla na úrovni Unie, která budou předcházet veškerým střetům zájmů v orgánech a institucích EU a ukládat za ně sankce;

| T. | vzhledem k tomu, že v březnu 2017 zahájila evropská veřejná ochránkyně práv strategické šetření týkající se otevřenosti a odpovědnosti Rady; vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv shledala, že se Rada dopouští nesprávného úředního postupu tím, že neidentifikuje členské státy, které zaujaly určité stanovisko v rámci legislativního postupu, a tím, že není transparentní, pokud jde o přístup veřejnosti k jejím legislativním dokumentům, např. neúměrně častým označováním dokumentů jako „LIMITE“, což znemožňuje jejich uvedení do oběhu; vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv předložila dne 17. května 2018 Parlamentu zvláštní zprávu o svém strategickém šetření týkajícím se odpovědnosti a transparentnosti legislativní činnosti Rady; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že v březnu 2017 zahájila evropská veřejná ochránkyně práv strategické šetření týkající se otevřenosti a odpovědnosti Rady; vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv shledala, že se Rada dopouští nesprávného úředního postupu tím, že neidentifikuje členské státy, které zaujaly určité stanovisko v rámci legislativního postupu, a tím, že není transparentní, pokud jde o přístup veřejnosti k jejím legislativním dokumentům, např. neúměrně častým označováním dokumentů jako „LIMITE“, což znemožňuje jejich uvedení do oběhu; vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv předložila dne 17. května 2018 Parlamentu zvláštní zprávu o svém strategickém šetření týkajícím se odpovědnosti a transparentnosti legislativní činnosti Rady;

| U. | vzhledem k tomu, že větší otevřenost, pokud jde o postoje, které zaujímají vlády členských států, může pomoci zlepšit fenomén „obviňování Bruselu“, jenž zkresluje realitu schvalování právních předpisů Unie, čímž rozdmýchává euroskepticismus a protievropské nálady; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že větší otevřenost, pokud jde o postoje, které zaujímají vlády členských států, může pomoci zlepšit fenomén „obviňování Bruselu“, jenž zkresluje realitu schvalování právních předpisů Unie, čímž rozdmýchává euroskepticismus a protievropské nálady;

| V. | vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv provedla šetření nesouladu politiky transparentnosti EIB s pravidly EU a s mezinárodními pravidly, pokud jde o přístup k dokumentům; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv provedla šetření nesouladu politiky transparentnosti EIB s pravidly EU a s mezinárodními pravidly, pokud jde o přístup k dokumentům;

| W. | vzhledem k tomu, že náležité předcházení střetům zájmů v orgánech, agenturách a institucích Unie je zásadně důležité pro zaručení řádné správy a posílení důvěry občanů v rozhodovací proces v Unii; vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv zahájila strategické šetření zabývající se tím, jak Komise posuzuje střet zájmů u svých zvláštních poradců, kteří často souběžně pracují pro soukromý sektor; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že náležité předcházení střetům zájmů v orgánech, agenturách a institucích Unie je zásadně důležité pro zaručení řádné správy a posílení důvěry občanů v rozhodovací proces v Unii; vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv zahájila strategické šetření zabývající se tím, jak Komise posuzuje střet zájmů u svých zvláštních poradců, kteří často souběžně pracují pro soukromý sektor;

| X. | vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv provedla šetření týkající se stížností občanů na to, že Komise nepřijala včas rozhodnutí v případech řízení o nesplnění povinnosti, pokud jde o zneužívání pracovních smluv na dobu určitou; vzhledem k tomu, že v několika členských státech byl v průběhu let zaznamenán významný nárůst atypických pracovních smluv a smluv na dobu určitou, což uvádí v pochybnost provádění evropského pracovního práva a judikatury Soudního dvora Evropské unie; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv provedla šetření týkající se stížností občanů na to, že Komise nepřijala včas rozhodnutí v případech řízení o nesplnění povinnosti, pokud jde o zneužívání pracovních smluv na dobu určitou; vzhledem k tomu, že v několika členských státech byl v průběhu let zaznamenán významný nárůst atypických pracovních smluv a smluv na dobu určitou, což uvádí v pochybnost provádění evropského pracovního práva a judikatury Soudního dvora Evropské unie;

| Y. | vzhledem k tomu, že u rozhodnutí týkajících se ochrany lidského zdraví nebo bezpečnosti lidí, zvířat a rostlin by se měly orgány, agentury a jiné subjekty EU zvláště zaměřovat na potřeby občanů a přistupovat k nim s vědomím, že mají občanům sloužit, a měly by se náležitě zabývat obavami veřejnosti, pokud jde o plnou transparentnost, nezávislost a správnost při shromažďování a hodnocení vědeckých poznatků; vzhledem k tomu, že vědecké poznatky a metody používané na úrovni EU, které vedly např. k povolení geneticky modifikovaných organismů, pesticidů a glyfosátu, vyvolávají značně kritické ohlasy a byly podnětem k zahájení rozsáhlé veřejné diskuse; |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že u rozhodnutí týkajících se ochrany lidského zdraví nebo bezpečnosti lidí, zvířat a rostlin by se měly orgány, agentury a jiné subjekty EU zvláště zaměřovat na potřeby občanů a přistupovat k nim s vědomím, že mají občanům sloužit, a měly by se náležitě zabývat obavami veřejnosti, pokud jde o plnou transparentnost, nezávislost a správnost při shromažďování a hodnocení vědeckých poznatků; vzhledem k tomu, že vědecké poznatky a metody používané na úrovni EU, které vedly např. k povolení geneticky modifikovaných organismů, pesticidů a glyfosátu, vyvolávají značně kritické ohlasy a byly podnětem k zahájení rozsáhlé veřejné diskuse;

| Z. | vzhledem k tomu, že Komise stále ještě neprovedla doporučení evropské veřejné ochránkyně práv ohledně svého jednání s tabákovým odvětvím, a nedokáže tak zajistit plnou transparentnost v souladu se svými povinnostmi podle Rámcové úmluvy Světové zdravotnické organizace o kontrole tabáku; |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že Komise stále ještě neprovedla doporučení evropské veřejné ochránkyně práv ohledně svého jednání s tabákovým odvětvím, a nedokáže tak zajistit plnou transparentnost v souladu se svými povinnostmi podle Rámcové úmluvy Světové zdravotnické organizace o kontrole tabáku;

| AA. | vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv zveřejnila jasná a praktická doporučení, jak by měly úřední osoby jednat s lobbisty, a snažila se zvýšit povědomí o těchto doporučeních v Radě a Komisi; |
| --- | --- |

AA.

vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv zveřejnila jasná a praktická doporučení, jak by měly úřední osoby jednat s lobbisty, a snažila se zvýšit povědomí o těchto doporučeních v Radě a Komisi;

| AB. | vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv je součástí unijního rámce zřízeného podle Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením, jehož úkolem je chránit, prosazovat a sledovat provádění této úmluvy na úrovni orgánů EU; |
| --- | --- |

AB.

vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv je součástí unijního rámce zřízeného podle Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením, jehož úkolem je chránit, prosazovat a sledovat provádění této úmluvy na úrovni orgánů EU;

| AC. | vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv provedla šetření týkající se způsobu, jakým byl tehdejší vedoucí kabinetu předsedy Komise Martin Selmayr jmenován generálním tajemníkem Komise; vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv zdůraznila, že Komise vytvořila za účelem obsazení pozice generálního tajemníka umělý dojem naléhavosti, aby mohla odůvodnit nezveřejnění oznámení výběrového řízení na volné pracovní místo, a výše uvedenou pozici neobsadila přímo, nýbrž uspořádala výběrové řízení na pozici zástupce generálního tajemníka, takže mohla ve dvou po sobě rychle následujících jmenováních jmenovat generálním tajemníkem pana Selmayra; vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv shledala, že v procesu jmenování pana Selmayra došlo ke čtyřem případům nesprávného úředního postupu, neboť Komise uplatňovala nesprávně příslušná pravidla co do ducha i litery; |
| --- | --- |

AC.

vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv provedla šetření týkající se způsobu, jakým byl tehdejší vedoucí kabinetu předsedy Komise Martin Selmayr jmenován generálním tajemníkem Komise; vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv zdůraznila, že Komise vytvořila za účelem obsazení pozice generálního tajemníka umělý dojem naléhavosti, aby mohla odůvodnit nezveřejnění oznámení výběrového řízení na volné pracovní místo, a výše uvedenou pozici neobsadila přímo, nýbrž uspořádala výběrové řízení na pozici zástupce generálního tajemníka, takže mohla ve dvou po sobě rychle následujících jmenováních jmenovat generálním tajemníkem pana Selmayra; vzhledem k tomu, že evropská veřejná ochránkyně práv shledala, že v procesu jmenování pana Selmayra došlo ke čtyřem případům nesprávného úředního postupu, neboť Komise uplatňovala nesprávně příslušná pravidla co do ducha i litery;

| AD. | vzhledem k tomu, že činnost evropské veřejné ochránkyně práv dokonale doplňuje činnost jejích státních a regionálních protějšků; vzhledem k tomu, že výměny a koordinace činností v rámci Evropské sítě veřejných ochránců práv pod záštitou evropské veřejné ochránkyně práv patří k velice pozitivnímu úsilí, které má zajistit, aby mohli všichni občané a obyvatelé EU vykonávat na všech úrovních své právo na řádnou správu; |
| --- | --- |

AD.

vzhledem k tomu, že činnost evropské veřejné ochránkyně práv dokonale doplňuje činnost jejích státních a regionálních protějšků; vzhledem k tomu, že výměny a koordinace činností v rámci Evropské sítě veřejných ochránců práv pod záštitou evropské veřejné ochránkyně práv patří k velice pozitivnímu úsilí, které má zajistit, aby mohli všichni občané a obyvatelé EU vykonávat na všech úrovních své právo na řádnou správu;

| AE. | vzhledem k tomu, že současný statut evropského veřejného ochránce práv byl naposledy aktualizován ještě před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost; vzhledem k tomu, že se od té doby objevila mezi občany Unie nová očekávání, pokud jde o řádnou správu a úlohu evropského veřejného ochránce práv při jejím zajišťování, a zejména pokud jde o přístup k dokumentům, oznamování (whistleblowing) a obtěžování a při zajišťování toho, aby Komise rozhodovala o přípustnosti evropských občanských iniciativ spravedlivě a nestranně; |
| --- | --- |

AE.

vzhledem k tomu, že současný statut evropského veřejného ochránce práv byl naposledy aktualizován ještě před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost; vzhledem k tomu, že se od té doby objevila mezi občany Unie nová očekávání, pokud jde o řádnou správu a úlohu evropského veřejného ochránce práv při jejím zajišťování, a zejména pokud jde o přístup k dokumentům, oznamování (whistleblowing) a obtěžování a při zajišťování toho, aby Komise rozhodovala o přípustnosti evropských občanských iniciativ spravedlivě a nestranně;

| 1. | schvaluje výroční zprávu za rok 2017, kterou předložila evropská veřejná ochránkyně práv; oceňuje její jasnou a snadno pochopitelnou prezentaci obsahující nejdůležitější fakta a čísla týkající se činnosti evropské veřejné ochránkyně práv v roce 2017; |
| --- | --- |

1.

| 2. | blahopřeje paní Emily O’Reillyové k její vynikající práci a konstruktivnímu úsilí o zvýšení kvality správy EU a dostupnosti a kvality služeb, které nabízí občanům; znovu potvrzuje svou pevnou podporu krokům, které evropská veřejná ochránkyně práv vykonává pro občany a evropskou demokracii; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vítá pětiletou strategii evropské veřejné ochránkyně práv nazvanou „Směrem k roku 2019“, jež má za cíl zvýšit dopad a viditelnost jejího úřadu a navázat pevné vztahy s orgány, agenturami a subjekty EU ve prospěch občanů; |
| --- | --- |

3.

| 4. | s velkým znepokojením konstatuje, že šetření týkající se transparentnosti a odpovědnosti, včetně přístupu k informacím a k dokumentům, tvořila v roce 2017 i nadále největší podíl případů, kterými se veřejná ochránkyně práv zabývala, přičemž na druhém místě se umístily stížnosti týkající se agentur a jiných subjektů EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vítá úsilí evropské veřejné ochránkyně práv vynaložené v souvislosti s udělením ocenění za řádnou správní praxi za rok 2017 pracovníkům institucí EU, zvláště pak pracovníkům GŘ pro zdraví Komise za jejich práci ve prospěch pacientů trpících vzácnými onemocněními; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje význam maximální transparentnosti a zlepšeného přístupu veřejnosti k dokumentům ve vlastnictví orgánů EU; vyzdvihuje strukturální činnost evropské veřejné ochránkyně práv, pokud jde o odkrývání konkrétních aktů nesprávného úředního postupu, a to díky individuálnímu přístupu k jednotlivým případům a stále častějšímu zahajování šetření z vlastního podnětu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vysoce si cení dobré spolupráce evropské veřejné ochránkyně práv a jejího týmu s Petičním výborem, pro niž je příznačná úcta a smysl pro detail; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje, že právní předpisy EU o přístupu k dokumentům je třeba aktualizovat; opakuje svou výzvu k revizi nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (2) s cílem usnadnit evropskému veřejnému ochránci práv kontrolu nad zpřístupňováním dokumentů Parlamentu, Rady a Komise; vítá skutečnost, že evropská veřejná ochránkyně práv zavedla u šetření týkajících se přístupu k dokumentům zrychlený postup vyřizování stížností; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že občané, aby mohli v plném rozsahu vykonávat svá demokratická práva, musí mít možnost se bezprostředněji zapojit do demokratického života Unie a podrobně sledovat rozhodovací proces v orgánech EU a mít přístup ke všem relevantním informacím; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje úlohu evropské veřejné ochránkyně práv při prosazování větší transparentnosti a odpovědnosti v legislativním procesu EU s cílem zvýšit důvěru občanů, a to nejen pokud jde o zákonnost jednotlivých aktů, ale i o legitimitu celého rozhodovacího procesu jako takového; |
| --- | --- |

10.

| 11. | požaduje, aby byly přezkoumány vnitřní pokyny Rady týkající se dokumentů „LIMITE“, pro něž neexistuje pevný právní základ, a aby byla dodržována zásada, podle níž může získat status „LIMITE“ pouze předběžný návrh, který dosud nemá autora a nemá žádný vliv na legislativní proces; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uznává, že rozhodovací proces EU musí být maximálně transparentní, a chválí evropskou veřejnou ochránkyni práv za šetření obvyklé praxe neformálních jednání mezi třemi hlavními orgány Unie („trialogy“); podporuje zveřejňování všech dokumentů vypracovaných v rámci trialogů v souladu s rozsudky Soudního dvora Evropské unie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je pevně přesvědčen, že doporučení evropské veřejné ochránkyně práv týkající se politiky transparentnosti EIB je nutné provést bez dalšího prodlení; připomíná, že tato politika je založena na předpokladu zpřístupnění informací a že podle ní má k dokumentům a informacím EIB přístup každý; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá k tomu, aby politika zveřejňování skupiny EIB zajišťovala stále vyšší míru transparentnosti, pokud jde o zásady, jimiž se řídí její cenová politika a řídicí orgány; žádá, aby byly zveřejňovány zápisy ze schůzí řídícího výboru skupiny EIB; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že je nutné zaznamenávat postoje členských států v Radě během legislativním procesu EU a že je třeba, aby se s nimi mohla včas a snadno seznámit veřejnost, jelikož jako v každém systému, který spočívá na zásadě demokratické legitimity, musí nést spolunormotvůrci odpovědnost před veřejností za své jednání; domnívá se, že větší odpovědnost v Radě, pokud jde o postoje, které zaujímají vlády členských států k legislativě Unie, včetně proaktivního zpřístupňování legislativních dokumentů veřejnosti ještě v době, kdy legislativní proces stále probíhá, by pomohla s řešením nedostatečné transparentnosti rozhodování a zmírnila tradici „obviňování Bruselu“ za rozhodnutí, která v poslední instanci přijímají vlády členských států samotné; vyzývá Radu, aby v souladu s čl. 15 odst. 3 SFEU přezkoumala svou politiku důvěrnosti s cílem zajistit co nejvyšší míru transparentnosti své činnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá Komisi, aby zajistila maximální transparentnost a přístup k dokumentům a informacím, pokud jde o postupy projektu EU Pilot, alespoň v souvislosti s obdrženými peticemi, a plnou transparentnost a úplný přístup, pokud jde o postupy projektu EU Pilot a řízení o nesplnění povinnosti, které již byly ukončeny; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naléhavě vyzývá evropskou veřejnou ochránkyni práv, aby i nadále sledovala, jak Komise provádí reformu systému skupin odborníků, jež má zajistit plný soulad s právně závaznými předpisy a maximální transparentnost při výkonu činnosti všech skupin odborníků, a aby prošetřila a oznámila veškeré možné střety zájmů; je přesvědčen o tom, že je třeba pečlivě posoudit všechny skupiny odborníků a informace o nich, má-li být vyjasněna míra jejich nezávislosti, neboť v rámci tvorby politiky EU je třeba sloužit veřejnému zájmu a zajišťovat přidanou hodnotu; domnívá se, že všichni členové skupin odborníků musí být v rejstříku transparentnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opakuje svou žádost, aby byl vytvořen centrální uzel v oblasti transparentnosti pro všechny orgány, instituce a agentury EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podporuje závazek evropské veřejné ochránkyně práv zvýšit transparentnost v rámci lobbingu v EU; zdůrazňuje, že je důležité přijmout legislativní akt, na jehož základě by se stal rejstřík transparentnosti EU povinným a právně závazným pro všechny orgány, instituce a agentury EU i pro zástupce zájmových skupin, čímž by se zajistila plná transparentnost lobbingu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdůrazňuje, že je důležité pravidelně aktualizovat a podstatně zlepšit správnost údajů v rejstříku transparentnosti EU, včetně povinnosti lobbujících advokátních kanceláří uvádět všechny své klienty; zdůrazňuje, že je třeba zajistit veřejnosti bezplatnou, komplexní a snadnou dostupnost všech informací o vlivu lobbistů; je přesvědčen, že je nutné zajistit plnou transparentnost financování všech představitelů zájmových skupin; vyzývá k tomu, aby byly všechny organizace, které poruší pravidla týkající se „otáčivých dveří“, vyloučeny z rejstříku transparentnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | upozorňuje na zjištění evropské veřejné ochránkyně práv, že pokračování členství prezidenta ECB ve skupině G30 představovalo nesprávný úřední postup, neboť vyvolalo u veřejnosti dojem, že může být narušena nezávislost ECB na soukromých finančních zájmech; zdůrazňuje, že členové Výkonné rady ECB by neměli být současně členy fór či jiných organizací, jejichž členy jsou i výkonní pracovníci bank, nad nimiž ECB vykonává dohled; bere na vědomí doporučení evropské veřejné ochránkyně práv ze dne 15. ledna 2018 týkající se účasti prezidenta ECB a členů jejích rozhodovacích orgánů ve skupině G30 a naléhavě vyzývá ECB, aby změnila příslušná pravidla tak, aby zajistila reálné uplatňování nejpřísnějších etických norem a norem odpovědnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | domnívá se, že v souvislosti s postupem jmenování Martina Selmayra svým novým generálním tajemníkem nedodržela Komise zásady transparentnosti, etiky a právního státu; hluboce lituje, že se Komise rozhodla pana Selmayra ve funkci nového generálního tajemníka potvrdit a ignorovat tak ostrou a rozšířenou kritiku ze strany občanů Unie a nedbat toho, že bude poškozena pověst celé EU; zdůrazňuje, že pan Selmayr musí z funkce generálního tajemníka odstoupit, a vyzývá Komisi, aby pro jmenování generálního tajemníka přijala nový postup, jenž zajistí dodržování nejvyšších norem transparentnosti, etiky a právního státu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzývá evropskou veřejnou ochránkyni práv, aby i nadále pracovala na posílení etických pravidel platných v orgánech EU s cílem vyřešit problémy spojené s „otáčivými dveřmi“ a zaručit plnou transparentnost všech informací týkajících se takových případů, mj. rychlé zveřejnění jmen všech vysokých úředníků EU, kterých se to týká; těší se na analýzu evropské veřejné ochránkyně práv týkající se způsobu, jakým Komise provádí pokyny a návrhy evropské veřejné ochránkyně práv, pokud jde o zlepšení řešení situací „otáčivých dveří“, které zahrnují i možnost přijetí legislativních pravidel s cílem předcházet takovým situacím a případnému zneužití a trestat je; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je pevně přesvědčen, že ve všech orgánech, agenturách a subjektech EU se musí urychleně začít uplatňovat přísnější, jednoznačná a snadno použitelná morální a etická pravidla a normy s cílem zajistit dodržování povinnosti jednat čestně a uvážlivě a předcházet střetům zájmů ve vztahu k soukromému sektoru; domnívá se, že tato pravidla a normy musí vycházet z legislativního aktu; bere na vědomí aktualizovaný kodex chování, který vstoupil v platnost v únoru 2018 a zavedl přísnější přechodná období po skončení funkce; domnívá se nicméně, že oznamovací lhůtu po skončení funkčního období je třeba prodloužit; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdůrazňuje, že je naléhavě zapotřebí účinně aktualizovat stávající kodex řádné správní praxe, a to tak, že se v této věci přijme závazné nařízení; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je přesvědčen o tom, že setkání mezi bývalým předsedou Komise Barrosem a jedním ze současných místopředsedů Komise, které bylo zaregistrováno jako oficiální setkání se společností Goldman Sachs, znovu prokázalo, že je naléhavě zapotřebí revidovat současná pravidla a postupy s cílem posílit požadavky týkající se integrity komisařů během výkonu jejich mandátu i po jeho skončení; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opakuje svou výzvu Komisi, aby zaručila proaktivní zveřejňování a plnou transparentnost, pokud jde o činnost bývalých komisařů po skončení funkčního období; vyzývá Komisi, aby zajistila plnou nezávislost a odpovědnost etické komise, a vybízí evropskou veřejnou ochránkyni práv, aby i nadále posuzovala veškeré možné střety zájmů členů etické komise a podávala o nich zprávy; |
| --- | --- |

27.

| 28. | blahopřeje evropské veřejné ochránkyni práv k jejímu strategickému šetření ohledně transparentnosti legislativního procesu v Radě (OI/2/2017/TE), ale vyjadřuje politování nad tím, že Rada na zjištění ve stanovené lhůtě nereagovala; konstatuje, že se bohužel jedná o stále se opakující problém, na který soustavně upozorňují stížnosti předkládané evropské veřejné ochránkyni práv; navíc se domnívá, že se jedná o otázku, kterou je třeba považovat za mimořádně důležitou pro demokratický život Unie a účinné zapojení občanů z celého kontinentu, neboť překáží plnění Smluv a Listiny základních práv; konstatuje v této souvislosti, že zjištění evropské veřejné ochránkyně práv v nedávném případě (1272/2017/LP – odmítnutí Rady poskytnout veřejnosti přístup ke stanovisku její právní služby k interinstitucionální dohodě o rejstříku transparentnosti) naznačuje, že tento problém ohrožuje zásadu institucionální rovnováhy a je v rozporu se zásadně důležitou praxí vzájemné loajální spolupráce; upozorňuje, že po odmítnutí žádosti není možné provádět následné kontroly ad hoc; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje, že je třeba významně zlepšit pravidla v oblasti střetu zájmů pro zvláštní poradce; vyzývá Komisi, aby při posuzování veškerých potenciálních střetů zájmů před jmenováním zvláštních poradců i po něm zaujímala proaktivní přístup spočívající v maximální transparentnosti a v plném rozsahu provedla doporučení evropské veřejné ochránkyně práv v této věci a aby zajistila, aby měli občané úplný přístup ke všem relevantním informacím; |
| --- | --- |

29.

| 30. | chválí evropskou veřejnou ochránkyni práv za její soustavný zájem o otázky týkající se pracovníků institucí a zdůrazňuje, jak je důležité omezovat všechny druhy diskriminace, jež by se mohla zakládat na odlišném statusu; znovu upozorňuje na zjištění evropské veřejné ochránkyně práv týkající se neplacených stáží v unijních delegacích ESVČ (věc 454/2014/PMC) a na doporučení, že ESVČ by měla v souladu se zásadou nediskriminace vyplácet stážistům přiměřené příspěvky; lituje, že i další instituce EU stejným způsobem zneužívají neplacené stáže a neposkytují mladým lidem spravedlivé příležitosti ani nenabízejí práci rovnocennou práci zaměstnanců a mladé pracovníky zanechávají bez dostatečných finančních prostředků k zajištění obživy a neodměňují je řádně za jejich služby; upozorňuje, že nedostatky ve statusu stážistů se projevují i v jiných oblastech a patří k nim např. chybějící mechanismus pro oznamování sexuálního obtěžování v agenturách Unie; žádá evropskou veřejnou ochránkyni práv, aby zahájila obecné strategické šetření týkající se postavení stážistů; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naléhavě vyzývá Komisi, aby v souladu se svými povinnostmi vyplývajícími z Rámcové úmluvy Světové zdravotnické organizace o kontrole tabáku dosáhla plné transparentnosti své činnosti a zveřejňovala na internetu údaje o všech svých setkáních s lobbisty za tabákové odvětví nebo jejich právními zástupci a zápisy z těchto setkání; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naléhavě vyzývá evropskou veřejnou ochránkyni práv, aby sledovala provádění doporučení pro úřední osoby EU, pokud jde o jejich interakce s představiteli zájmových skupin, a aby i nadále zvyšovala povědomí o těchto doporučeních mezi pracovníky ve všech orgánech EU formou školení, seminářů či souvisejících podpůrných opatření; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hluboce lituje nahromaděného zpoždění v souvislosti s řízeními o nesplnění povinnosti týkajícími se zneužívání smluv na dobu určitou v soukromém i veřejném sektoru, jež umožňuje zneužívání a porušování práv pracovníků v členských státech; vyzývá evropskou veřejnou ochránkyni práv, aby v zájmu účinné ochrany práv občanů tuto otázku sledovala; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podporuje úlohu evropské veřejné ochránkyně práv při formování proaktivní a transparentní politiky ve všech agenturách EU; naléhavě vyzývá evropskou veřejnou ochránkyni práv, aby i nadále sledovala všechny agentury EU s cílem zajistit, aby splňovaly nejvyšší normy transparentnosti a poskytovaly veřejnosti neomezený přístup k dokumentům a informacím, se zvláštním důrazem na postupy a činnosti týkající se ochrany lidského zdraví; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzývá evropskou veřejnou ochránkyni práv, aby zahájila strategické šetření s cílem posoudit, zda orgány, instituce a jiné subjekty EU, jako je Evropská agentura pro chemické látky (ECHA), Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) a agentura EMA, zajišťují úplnou nezávislost, transparentnost, nestrannost a správnost shromažďování, přezkumu a zveřejňování vědeckých poznatků, zda v této souvislosti nedochází ke střetům zájmů a zda jsou zavedeny vhodné politiky a procesní záruky, zejména pokud jde o geneticky modifikované organismy, glyfosát, pesticidy, fytosanitární a biocidní přípravky a léčivé přípravky; navrhuje v této souvislosti, aby bylo provedeno další šetření, pokud jde o složení a výběr vědeckých výborů a komisí uvedených agentur, neboť je třeba zajistit jejich úplnou nezávislost a zavést nejpřísnější mechanismy, které zabrání jakémukoli potenciálnímu střetu zájmů; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vítá strategická šetření evropské veřejné ochránkyně práv týkající se zacházení s osobami se zdravotním postižením v rámci Společného systému zdravotního pojištění Komise a přístupnosti webových stránek a on-line nástrojů Komise pro osoby se zdravotním postižením; vybízí evropskou veřejnou ochránkyni práv, aby učinila vše, co je v jejích silách, pro zajištění plného a soudržného provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením ze strany veřejné správy EU; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vítá závazek evropské veřejné ochránkyně práv k otevřenosti a transparentnosti po celou dobu jednání o vystoupení Spojeného království z EU; upozorňuje na kladnou odpověď, kterou evropská veřejná ochránkyně práv obdržela od Rady i Komise, v níž se uznává význam transparentnosti; žádá vládu Spojeného království, aby se k tomuto závazku přidala; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vybízí evropskou veřejnou ochránkyni práv, aby nadále spolupracovala s vnitrostátními veřejnými ochránci práv prostřednictvím Evropské sítě veřejných ochránců práv; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzývá Evropskou síť veřejných ochránců práv, aby s větší bdělostí sledovala, zda veřejné orgány okamžitě jednají v případech policejní brutality, rasismu a antisemitismu ve vztahu k lidským právům a demokratické správě; |
| --- | --- |

39.

| 40. | žádá, aby byly úřadu evropského veřejného ochránce práv přiděleny větší finanční a lidské zdroje, aby mohl zvládat současný i budoucí objem práce, neboť je třeba zachovat jeho zásadně důležitý úkol – zlepšovat v EU osvědčené správní postupy – a vykonávat tak nepostradatelnou službu pro občany Unie; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vítá výroční konferenci Evropské sítě veřejných ochránců práv, která se konala dne 19. června 2017 a byla věnována důsledkům, jaké budou mít vystoupení Spojeného království z EU a nárůst populismu v Evropě pro práva občanů; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vítá ocenění evropského veřejného ochránce práv za řádnou správní praxi, která uznává úsilí, jež vynakládá veřejná služba EU s cílem nelézt inovativní způsoby provádění politik vstřícných k občanům; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opakuje, že je ochoten aktualizovat statut evropského veřejného ochránce práv (3)

  a
   jakoukoli část acquis tak, aby úloha evropského veřejného ochránce práv odpovídala současným potřebám a očekáváním občanů EU, pokud jde o řádnou správu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdůrazňuje, že je třeba zlepšit sociální dialog; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdůrazňuje, že s ohledem na stávající hospodářské obtíže má důvěra mezi občany a orgány zásadní význam; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdůrazňuje, že je třeba, aby evropská veřejná ochránkyně práv vyšetřila střet zájmů mezi úlohou Komise v rámci „trojky“ a její odpovědností jako strážkyně Smluv a acquis; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzývá veřejnou ochránkyni práv, aby zajistila, aby Komise pomohla vytvořit infrastrukturu pro evropské občanské iniciativy, jež bude poskytovat právní poradenství a právní rámec na ochranu jejich členů; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení a zprávu Petičního výboru předal Radě, Komisi, evropské veřejné ochránkyni práv, vládám a parlamentům členských států a jejich veřejným ochráncům práv nebo obdobným příslušným subjektům. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Úř. věst. L 113, 4.5.1994, s. 15.

(2)  Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.

(3)  Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 22. dubna 2008, kterým se mění jeho rozhodnutí 94/262/ESUO, ES, Euratom ze dne 9. března 1994 o pravidlech a obecných podmínkách pro výkon funkce veřejného ochránce práv (Úř. věst. C 259 E, 29.10.2009, s. 116.)

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/169 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/169

---

P8_TA(2018)0532

Výsledky jednání Petičního výboru v průběhu roku 2017

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o výsledcích jednání Petičního výboru v průběhu roku 2017 (2018/2104(INI))

(2020/C 388/19)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o výsledcích jednání Petičního výboru, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o výsledcích jednání Petičního výboru,

| — | s ohledem na články 10 a 11 Smlouvy o Evropské unii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 10 a 11 Smlouvy o Evropské unii,

| — | s ohledem na články 24 a 227 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), které odrážejí význam přisuzovaný Smlouvami právu občanů a obyvatel EU na předložení jejich obav Parlamentu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 24 a 227 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), které odrážejí význam přisuzovaný Smlouvami právu občanů a obyvatel EU na předložení jejich obav Parlamentu,

| — | s ohledem na článek 228 SFEU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 228 SFEU,

| — | s ohledem na článek 44 Listiny základních práv Evropské unie o právu předkládat Evropskému parlamentu petice, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 44 Listiny základních práv Evropské unie o právu předkládat Evropskému parlamentu petice,

| — | s ohledem na ustanovení SFEU týkající se řízení o nesplnění povinnosti, zejména na články 258 a 260 této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na ustanovení SFEU týkající se řízení o nesplnění povinnosti, zejména na články 258 a 260 této smlouvy,

| — | s ohledem na články 52, 215 a 216 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 52, 215 a 216 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Petičního výboru (A8-0404/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Petičního výboru (A8-0404/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že v roce 2017 bylo obdrženo 1 271 petic (v roce 2016 jich bylo 1 569), z nichž 776 (60,2 %) bylo shledáno přípustnými; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v roce 2017 bylo obdrženo 1 271 petic (v roce 2016 jich bylo 1 569), z nichž 776 (60,2 %) bylo shledáno přípustnými;

| B. | vzhledem k tomu, že prostřednictvím internetového portálu Parlamentu pro předkládání petic podpořilo v roce 2017 jednu nebo více petic 15 540 uživatelů (v roce 2015 to bylo 902 uživatelů a v roce 2016 pak 6 132 uživatelů); vzhledem k tomu, že celkový počet kliknutí na podporu petic byl 21 955 (v roce 2016 to bylo 18 810 a v roce 2015 pak 1 329); vzhledem k tomu, že tento nový způsob účasti veřejnosti na předložených peticích je stále běžnější a měl by se zohlednit; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že prostřednictvím internetového portálu Parlamentu pro předkládání petic podpořilo v roce 2017 jednu nebo více petic 15 540 uživatelů (v roce 2015 to bylo 902 uživatelů a v roce 2016 pak 6 132 uživatelů); vzhledem k tomu, že celkový počet kliknutí na podporu petic byl 21 955 (v roce 2016 to bylo 18 810 a v roce 2015 pak 1 329); vzhledem k tomu, že tento nový způsob účasti veřejnosti na předložených peticích je stále běžnější a měl by se zohlednit;

| C. | vzhledem k tomu, že téměř 250 totožných nebo velmi podobných petic, které se týkají tří různých věcí a jež byly předloženy v roce 2017, bylo vyřízeno společně ve skupinách podle dané věci; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že téměř 250 totožných nebo velmi podobných petic, které se týkají tří různých věcí a jež byly předloženy v roce 2017, bylo vyřízeno společně ve skupinách podle dané věci;

| D. | vzhledem k tomu, že z petic předložených v roce 2017 jich bylo 67 společně podepsáno jedním nebo více občany, 25 více než 100 občany, 10 více než 10 000 občany a dvě více než 100 000 občany; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že z petic předložených v roce 2017 jich bylo 67 společně podepsáno jedním nebo více občany, 25 více než 100 občany, 10 více než 10 000 občany a dvě více než 100 000 občany;

| E. | vzhledem k tomu, že v porovnání s celkovým počtem obyvatel EU byl počet obdržených petic skrovný; vzhledem k tomu, že to by mohlo naznačovat, že velká část občanů a obyvatel EU nevyužívá práva předkládat petice z důvodu chybějícího povědomí, přičemž je třeba zohlednit velké množství možných obav nebo očekávání v různých oblastech činností Unie; vzhledem k tomu, že je třeba učinit více za účelem propagace práva předkládat petice Evropskému parlamentu; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že v porovnání s celkovým počtem obyvatel EU byl počet obdržených petic skrovný; vzhledem k tomu, že to by mohlo naznačovat, že velká část občanů a obyvatel EU nevyužívá práva předkládat petice z důvodu chybějícího povědomí, přičemž je třeba zohlednit velké množství možných obav nebo očekávání v různých oblastech činností Unie; vzhledem k tomu, že je třeba učinit více za účelem propagace práva předkládat petice Evropskému parlamentu;

| F. | vzhledem k tomu, že jen malý počet občanů a obyvatel EU si je vědom práva předkládat petice, což potvrzuje, že je zapotřebí větší úsilí a vhodná opatření s cílem zvýšit povědomí veřejnosti a dosáhnout značného zlepšení ohledně uplatňování tohoto práva; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že jen malý počet občanů a obyvatel EU si je vědom práva předkládat petice, což potvrzuje, že je zapotřebí větší úsilí a vhodná opatření s cílem zvýšit povědomí veřejnosti a dosáhnout značného zlepšení ohledně uplatňování tohoto práva;

| G. | vzhledem k tomu, že kritéria pro přípustnost petic podle článku 227 SFEU a článku 215 jednacího řádu Parlamentu stanoví, že petice musí splňovat formální podmínky přípustnosti, a sice že předkladatel, který je občanem EU nebo má v EU bydliště, je dotčen záležitostí, která spadá do oblasti činností Evropské unie; vzhledem k tomu, že 495 petic bylo prohlášeno za nepřípustné, protože nesplňovaly podmínky přípustnosti; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že kritéria pro přípustnost petic podle článku 227 SFEU a článku 215 jednacího řádu Parlamentu stanoví, že petice musí splňovat formální podmínky přípustnosti, a sice že předkladatel, který je občanem EU nebo má v EU bydliště, je dotčen záležitostí, která spadá do oblasti činností Evropské unie; vzhledem k tomu, že 495 petic bylo prohlášeno za nepřípustné, protože nesplňovaly podmínky přípustnosti;

| H. | vzhledem k tomu, že právo předložit petici Parlamentu poskytuje občanům a obyvatelům EU prostředek, jak formálně oslovit jimi přímo zvolené zástupce; vzhledem k tomu, že petiční právo by mělo tvořit klíčový prvek aktivní účasti občanů a obyvatel EU na oblasti činnosti EU a mělo by tedy být co nejlepším možným způsobem podporováno; vzhledem k tomu, že plné uplatňování petičního práva je spojeno s potřebou orgánů EU a členských států nacházet okamžitá a účinná řešení otázek nadnesených předkladateli a zajistit plnou ochranu jejich základních práv; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že právo předložit petici Parlamentu poskytuje občanům a obyvatelům EU prostředek, jak formálně oslovit jimi přímo zvolené zástupce; vzhledem k tomu, že petiční právo by mělo tvořit klíčový prvek aktivní účasti občanů a obyvatel EU na oblasti činnosti EU a mělo by tedy být co nejlepším možným způsobem podporováno; vzhledem k tomu, že plné uplatňování petičního práva je spojeno s potřebou orgánů EU a členských států nacházet okamžitá a účinná řešení otázek nadnesených předkladateli a zajistit plnou ochranu jejich základních práv;

| I. | vzhledem k tomu, že Parlament je v mezinárodním měřítku již dlouho čelným představitelem rozvoje petičního postupu a má nejotevřenější a nejtransparentnější petiční postup v Evropě, který umožňuje plné zapojení předkladatelů petic do jeho činností; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Parlament je v mezinárodním měřítku již dlouho čelným představitelem rozvoje petičního postupu a má nejotevřenější a nejtransparentnější petiční postup v Evropě, který umožňuje plné zapojení předkladatelů petic do jeho činností;

| J. | vzhledem k tomu, že aktivní účast je možná pouze na základě demokratického a transparentního procesu, který Parlamentu a Petičnímu výboru umožňuje učinit jejich práci přístupnou a smysluplnou pro občany; vzhledem k tomu, že to vyžaduje zaměřit se na nepřetržité zlepšování interakce s předkladateli, sledování a využívání mimo jiné nového technologického vývoje a interakci s dalšími dotčenými občany a obyvateli, jako jsou osoby podporující petice prostřednictvím internetového portálu pro předkládání petic; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že aktivní účast je možná pouze na základě demokratického a transparentního procesu, který Parlamentu a Petičnímu výboru umožňuje učinit jejich práci přístupnou a smysluplnou pro občany; vzhledem k tomu, že to vyžaduje zaměřit se na nepřetržité zlepšování interakce s předkladateli, sledování a využívání mimo jiné nového technologického vývoje a interakci s dalšími dotčenými občany a obyvateli, jako jsou osoby podporující petice prostřednictvím internetového portálu pro předkládání petic;

| K. | vzhledem k tomu, že petice jsou užitečným nástrojem pro odhalování porušení práva EU a jeho nedostatků, nesrovnalostí a možných mezer v tomto právu, pokud jde o zajištění nejvyšších norem sociální spravedlnosti a plné ochrany základních práv všech občanů; vzhledem k tomu, že petice umožňují Parlamentu a dalším orgánům EU posoudit provádění a uplatňování práva EU a skutečný dopad jeho nesprávného provádění na občany a obyvatele EU; vzhledem k tomu, že mohou také poskytnout přehled o chybějících regulačních ustanoveních v oblastech činnosti, kde by mohla EU zajistit právní úpravu; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že petice jsou užitečným nástrojem pro odhalování porušení práva EU a jeho nedostatků, nesrovnalostí a možných mezer v tomto právu, pokud jde o zajištění nejvyšších norem sociální spravedlnosti a plné ochrany základních práv všech občanů; vzhledem k tomu, že petice umožňují Parlamentu a dalším orgánům EU posoudit provádění a uplatňování práva EU a skutečný dopad jeho nesprávného provádění na občany a obyvatele EU; vzhledem k tomu, že mohou také poskytnout přehled o chybějících regulačních ustanoveních v oblastech činnosti, kde by mohla EU zajistit právní úpravu;

| L. | vzhledem k tomu, že petice představují dodatečnou záruku pro občany a obyvatele EU oproti stížnostem zaslaným přímo Komisi, neboť do daného postupu zapojují Parlament a umožňují lepší kontrolu toho, jak Komise plní povinností týkající se šetření, a poskytují transparentní debatu v této záležitosti za přítomnosti předkladatelů, poslanců Evropského parlamentu a Komise a případně dalších dotčených orgánů; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že petice představují dodatečnou záruku pro občany a obyvatele EU oproti stížnostem zaslaným přímo Komisi, neboť do daného postupu zapojují Parlament a umožňují lepší kontrolu toho, jak Komise plní povinností týkající se šetření, a poskytují transparentní debatu v této záležitosti za přítomnosti předkladatelů, poslanců Evropského parlamentu a Komise a případně dalších dotčených orgánů;

| M. | vzhledem k tomu, že petice často poskytují užitečné informace v různých oblastech politik EU i pro další parlamentní výbory, mimo jiné v souvislosti s jejich legislativní činností; vzhledem k tomu, že se zase očekává, že věcně příslušné výbory pro oblast, jíž se týká petice, poskytnou své odborné znalosti za účelem řádného naložení s peticí, které Parlamentu umožní smysluplně na ni odpovědět; vzhledem k tomu, že Parlament jako celek nese odpovědnost za naplnění základního práva předkládat petice prostřednictvím náležitého nakládání s nimi; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že petice často poskytují užitečné informace v různých oblastech politik EU i pro další parlamentní výbory, mimo jiné v souvislosti s jejich legislativní činností; vzhledem k tomu, že se zase očekává, že věcně příslušné výbory pro oblast, jíž se týká petice, poskytnou své odborné znalosti za účelem řádného naložení s peticí, které Parlamentu umožní smysluplně na ni odpovědět; vzhledem k tomu, že Parlament jako celek nese odpovědnost za naplnění základního práva předkládat petice prostřednictvím náležitého nakládání s nimi;

| N. | vzhledem k tomu, že každá petice by měla být pečlivě posouzena a řešena; vzhledem k tomu, že předkladatel má právo obdržet informace o rozhodnutí o přípustnosti, které Petiční výbor přijme, a nechat svou otázku plně prozkoumat, obojí v přiměřené lhůtě; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že každá petice by měla být pečlivě posouzena a řešena; vzhledem k tomu, že předkladatel má právo obdržet informace o rozhodnutí o přípustnosti, které Petiční výbor přijme, a nechat svou otázku plně prozkoumat, obojí v přiměřené lhůtě;

| O. | vzhledem k tomu, že velký počet petic se projednává veřejně na schůzích Petičního výboru; vzhledem k tomu, že předkladatelé mají právo představit své petice a často se plně zapojují do diskuse, čímž aktivně přispívají k činnosti výboru; vzhledem k tomu, že v roce 2017 bylo 248 petic projednáno na schůzích výborů za účasti 208 předkladatelů a z toho 59 předkladatelů se do nich aktivně zapojilo vlastním vystoupením; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že velký počet petic se projednává veřejně na schůzích Petičního výboru; vzhledem k tomu, že předkladatelé mají právo představit své petice a často se plně zapojují do diskuse, čímž aktivně přispívají k činnosti výboru; vzhledem k tomu, že v roce 2017 bylo 248 petic projednáno na schůzích výborů za účasti 208 předkladatelů a z toho 59 předkladatelů se do nich aktivně zapojilo vlastním vystoupením;

| P. | vzhledem k tomu, že informace poskytnuté občany a rezidenty v peticích a na schůzích výborů – doplněné o odborné poradenství, které poskytují Komise, členské státy a další subjekty – mají pro činnost výboru stěžejní význam; vzhledem k tomu, že v zájmu zabránění jakékoli sociálně-ekonomické diskriminaci by předkladatelé, jejichž petice má být veřejně projednána na schůzi výboru a kteří jsou ochotni zúčastnit se diskuse, měli mít nárok na úhradu souvisejících nákladů v přiměřené lhůtě; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že informace poskytnuté občany a rezidenty v peticích a na schůzích výborů – doplněné o odborné poradenství, které poskytují Komise, členské státy a další subjekty – mají pro činnost výboru stěžejní význam; vzhledem k tomu, že v zájmu zabránění jakékoli sociálně-ekonomické diskriminaci by předkladatelé, jejichž petice má být veřejně projednána na schůzi výboru a kteří jsou ochotni zúčastnit se diskuse, měli mít nárok na úhradu souvisejících nákladů v přiměřené lhůtě;

| Q. | vzhledem k tomu, že hlavní témata nadnesená v peticích v roce 2017 se kromě mnoha jiných oblastí činnosti týkala otázek v oblasti životního prostředí (zejména otázek souvisejících s vodou, nakládáním s odpadem a ochranou), základních práv (zejména hlasovacích práv a práv dítěte), otázky ukradených dětí, volného pohybu osob, sociálních věcí (pracovní podmínky), různých forem diskriminace a přistěhovalectví; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že hlavní témata nadnesená v peticích v roce 2017 se kromě mnoha jiných oblastí činnosti týkala otázek v oblasti životního prostředí (zejména otázek souvisejících s vodou, nakládáním s odpadem a ochranou), základních práv (zejména hlasovacích práv a práv dítěte), otázky ukradených dětí, volného pohybu osob, sociálních věcí (pracovní podmínky), různých forem diskriminace a přistěhovalectví;

| R. | vzhledem k tomu, že přezkum jednacího řádu Parlamentu by měl vést ke zlepšení petičního postupu, a vzhledem k tomu, že příslušná pravidla by měla optimalizovat schopnost Petičního výboru prošetřit obavy občanů, a zajistit tak plnou ochranu a účinnější uplatňování petičního práva; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že přezkum jednacího řádu Parlamentu by měl vést ke zlepšení petičního postupu, a vzhledem k tomu, že příslušná pravidla by měla optimalizovat schopnost Petičního výboru prošetřit obavy občanů, a zajistit tak plnou ochranu a účinnější uplatňování petičního práva;

| S. | vzhledem k tomu, že 69,1 % petic obdržených v roce 2017 (878 petic) bylo předloženo prostřednictvím internetového portálu Parlamentu pro předkládání petic (v roce 2016 to bylo 1 067 petic, tj. 68 %); vzhledem k tomu, že převaha tohoto formátu a jeho očekávané zvýšení v průběhu času by mohly umožnit rychlejší počáteční zacházení s těmito peticemi; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že 69,1 % petic obdržených v roce 2017 (878 petic) bylo předloženo prostřednictvím internetového portálu Parlamentu pro předkládání petic (v roce 2016 to bylo 1 067 petic, tj. 68 %); vzhledem k tomu, že převaha tohoto formátu a jeho očekávané zvýšení v průběhu času by mohly umožnit rychlejší počáteční zacházení s těmito peticemi;

| T. | vzhledem k tomu, že shrnutí petic lze nyní na portál vložit dříve – přibližně týden poté, co Petiční výbor dospěje k rozhodnutí o přípustnosti; vzhledem k tomu, že na konci roku 2017 bylo zavedeno automatické vkládání pořadů jednání, zápisů a odpovědí Komise týkajících se petic, díky čemuž jsou tyto dokumenty veřejně přístupné a činnost Petičního výboru je transparentnější; vzhledem k tomu, že všechny tyto rysy odrážejí závazek Parlamentu ohledně cíle zajistit větší interaktivitu a komunikaci v reálném čase s předkladateli petic; vzhledem k tomu, že byly revidovány nejčastější dotazy a prohlášení o ochraně soukromí, aby odrážely změny v ustanoveních jednacího řádu týkajících se důvěrnosti; vzhledem k tomu, že došlo také k technickým zlepšením, včetně dalšího zlepšení funkce vyhledávání a zřízení stránky obsahující informace a rady pro předkladatele, která se objeví před tím, než lze petici předložit; vzhledem k tomu, že byl úspěšně zpracován velký počet žádostí o individuální podporu; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že shrnutí petic lze nyní na portál vložit dříve – přibližně týden poté, co Petiční výbor dospěje k rozhodnutí o přípustnosti; vzhledem k tomu, že na konci roku 2017 bylo zavedeno automatické vkládání pořadů jednání, zápisů a odpovědí Komise týkajících se petic, díky čemuž jsou tyto dokumenty veřejně přístupné a činnost Petičního výboru je transparentnější; vzhledem k tomu, že všechny tyto rysy odrážejí závazek Parlamentu ohledně cíle zajistit větší interaktivitu a komunikaci v reálném čase s předkladateli petic; vzhledem k tomu, že byly revidovány nejčastější dotazy a prohlášení o ochraně soukromí, aby odrážely změny v ustanoveních jednacího řádu týkajících se důvěrnosti; vzhledem k tomu, že došlo také k technickým zlepšením, včetně dalšího zlepšení funkce vyhledávání a zřízení stránky obsahující informace a rady pro předkladatele, která se objeví před tím, než lze petici předložit; vzhledem k tomu, že byl úspěšně zpracován velký počet žádostí o individuální podporu;

| U. | vzhledem k tomu, že Petiční výbor pokládá evropskou občanskou iniciativu za důležitý nástroj přímé a participativní demokracie, který by měl v případě, že bude brán vážně, občanům umožnit aktivně se zapojit do vytváření evropských politik a právních předpisů; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že Petiční výbor pokládá evropskou občanskou iniciativu za důležitý nástroj přímé a participativní demokracie, který by měl v případě, že bude brán vážně, občanům umožnit aktivně se zapojit do vytváření evropských politik a právních předpisů;

| V. | vzhledem k tomu, že v roce 2017 proběhly čtyři pracovní cesty za účelem zjištění potřebných údajů podle článku 216a jednacího řádu: cesta do Švédska týkající se obtíží, s nimiž se setkávají občané EU při získávání identifikačního čísla požadovaného pro přístup k většině služeb, jež potřebují při dočasném přestěhování se do Švédska, cesta do Španělska týkající se petic ohledně tvrzení, že během frankistického diktátorského režimu a po něm docházelo ke krádežím novorozenců z nemocnic; cesta do italské obce Taranto týkající se dopadu místní ocelárny a rafinerie na životní prostředí a toho, jak způsobují znečištění ovzduší, půdy a vody, a cesta do kyperského města Larnaka týkající se dopadu nově vybudovaného průmyslového přístavu ve městě na životní prostředí a zdraví; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že v roce 2017 proběhly čtyři pracovní cesty za účelem zjištění potřebných údajů podle článku 216a jednacího řádu: cesta do Švédska týkající se obtíží, s nimiž se setkávají občané EU při získávání identifikačního čísla požadovaného pro přístup k většině služeb, jež potřebují při dočasném přestěhování se do Švédska, cesta do Španělska týkající se petic ohledně tvrzení, že během frankistického diktátorského režimu a po něm docházelo ke krádežím novorozenců z nemocnic; cesta do italské obce Taranto týkající se dopadu místní ocelárny a rafinerie na životní prostředí a toho, jak způsobují znečištění ovzduší, půdy a vody, a cesta do kyperského města Larnaka týkající se dopadu nově vybudovaného průmyslového přístavu ve městě na životní prostředí a zdraví;

| W. | vzhledem k tomu, že podle jednacího řádu je Petiční výbor odpovědný za vztahy s evropským veřejným ochráncem práv, který šetří stížnosti ohledně nesprávného úředního postupu v orgánech a institucích Evropské unie; vzhledem k tomu, že současná evropská veřejná ochránkyně práv Emily O’Reillyová předložila Petičnímu výboru na jeho schůzi dne 30. května 2017 svou výroční zprávu za rok 2016 a že výroční zpráva Petičního výboru zase částečně vychází z výroční zprávy veřejného ochránce práv nebo ze zvláštních zpráv předložených Parlamentu, které se týkají transparentnosti rozhodování Rady; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že podle jednacího řádu je Petiční výbor odpovědný za vztahy s evropským veřejným ochráncem práv, který šetří stížnosti ohledně nesprávného úředního postupu v orgánech a institucích Evropské unie; vzhledem k tomu, že současná evropská veřejná ochránkyně práv Emily O’Reillyová předložila Petičnímu výboru na jeho schůzi dne 30. května 2017 svou výroční zprávu za rok 2016 a že výroční zpráva Petičního výboru zase částečně vychází z výroční zprávy veřejného ochránce práv nebo ze zvláštních zpráv předložených Parlamentu, které se týkají transparentnosti rozhodování Rady;

| X. | vzhledem k tomu, že Petiční výbor je členem Evropské sítě veřejných ochránců práv, která zahrnuje rovněž evropského veřejného ochránce práv, ochránce práv na vnitrostátní a regionální úrovni a obdobné orgány členských států EU, kandidátských zemí a dalších zemí Evropského hospodářského prostoru a jejímž cílem je podporovat výměnu informací ohledně práva a politik EU a sdílet osvědčené postupy; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že Petiční výbor je členem Evropské sítě veřejných ochránců práv, která zahrnuje rovněž evropského veřejného ochránce práv, ochránce práv na vnitrostátní a regionální úrovni a obdobné orgány členských států EU, kandidátských zemí a dalších zemí Evropského hospodářského prostoru a jejímž cílem je podporovat výměnu informací ohledně práva a politik EU a sdílet osvědčené postupy;

| 1. | upozorňuje na zásadní úlohu Petičního výboru coby mostu mezi občany a obyvateli EU a orgány EU, jehož prostřednictvím mohou občané a obyvatelé EU oficiálně upozornit Parlament na případy nesprávného uplatňování práva EU a předložit svým zvoleným zástupcům své obavy a nápady, což umožňuje včasné prozkoumání a řešení žádostí předkladatelů, kdykoli je to možné; zdůrazňuje, že způsob, jakým se řeší obavy předkladatelů petic, má významný vliv na občany, pokud jde o to, zda je účinně naplňováno jejich petiční právo zakotvené v právu EU, a na jejich názory na orgány EU; připomíná Komisi, že petice jsou jedinečným prostředkem, jak rozpoznat situace, kdy není dodržováno právo EU, a jak je s pomocí politické kontroly Evropského parlamentu prošetřit; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poukazuje na to, že petice představují pro Parlament a další orgány EU příležitost i výzvu, neboť umožňují navázat přímý dialog s občany a obyvateli EU, zejména pokud jsou dotčeni uplatňováním práva EU, a usilovat o účinný a účelný mechanismus nápravy; zdůrazňuje, že orgány EU a členské státy musí v rámci svých příslušných pravomocí vynaložit maximální úsilí, aby nacházely okamžitá a účinná řešení pro otázky nadnesené předkladateli; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje význam zvyšování povědomí pomocí pokračující veřejné debaty a obecnějších informací o skutečných pravomocech EU, o jejím fungování a potřebě budoucích zlepšení, aby se zajistilo, že občané a obyvatelé budou správně informováni o úrovních, na nichž se přijímají rozhodnutí, aby mohli být také zapojeni do diskusí o možných reformách, a aby se zabránilo jevu „obviňování Bruselu“, který používají některé nezodpovědné členské státy; domnívá se, že širší veřejná debata o EU, lepší informace a vzdělávání a důkladné zpravodajství sdělovacích prostředků by snížily počet nepřípustných petic, neboť by občané a obyvatelé měli lepší povědomí o pravomocech EU; konstatuje, že předmět nepřípustné petice může hrát úlohu pro tvorbu politik, i když nespadá do oblasti působnosti výboru; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že je zapotřebí posílená spolupráce mezi Komisí a dalšími orgány EU a vnitrostátními, regionálními a místními orgány členských států, pokud jde o zajištění přijetí a provádění ustanovení EU, která mají dosáhnout nejvyšších norem sociální spravedlnosti a plné a účinné ochrany hospodářských, sociálních a kulturních práv všech občanů; poukazuje na to, že je zapotřebí aktivnější spolupráce se zástupci členských států na schůzích výborů a pohotovější provádění následných opatření na základě žádostí zaslaných výborem; žádá proto, aby se všechny zúčastněné orgány na vnitrostátní a evropské úrovni důrazně zavázaly k tomu, že pro ně zpracování a řešení petic bude prioritou; opětovně konstatuje, že řada petic obdržela od Komise povrchní odpověď; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naléhavě vyzývá Komisi, aby řádně využívala své pravomoci, jež vyplývají z její úlohy strážkyně Smluv, jelikož tato úloha má klíčový význam pro fungování EU s ohledem na občany i evropské zákonodárce; vyzývá k včasnému projednávání řízení o nesplnění povinnosti, aby se neprodleně ukončily situace, kdy právní předpisy EU nejsou dodržovány; |
| --- | --- |

5.

| 6. | připomíná, že pro komplexní zacházení s peticemi je nezbytná spolupráce s dalšími parlamentními výbory; konstatuje, že v roce 2017 bylo 18 petic zasláno dalším parlamentním výborům k získání jejich stanoviska a 357 petic jim bylo zasláno pro informaci; vítá skutečnost, že od parlamentních výborů bylo obdrženo 21 stanovisek k peticím; vybízí k podpoře dialogu mezi různými parlamentními výbory s cílem věnovat náležitou pozornost problémům, na něž upozornili občané EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poukazuje na zahájení činnosti petiční sítě dne 21. března 2017, kterého se zúčastnili členové všech parlamentních výborů a na němž byly předloženy pokyny pro tuto síť a nastíněn její účel a úloha jejích členů; je přesvědčen, že petiční síť, bude-li brána vážně, je užitečným nástrojem pro lepší následná opatření týkající se petic v rámci parlamentní a legislativní činnosti; poukazuje na význam této sítě při zvyšování informovanosti členů o obavách občanů předložených Parlamentu prostřednictvím petice a při projednávání možných procesních zlepšení a sdílení osvědčených postupů; zdůrazňuje, že užší kontakt mezi výbory může zlepšit účinnost při plánování slyšení a parlamentních studií na podobná témata; těší se na zveřejnění studie tematické sekce C Evropského parlamentu o současném fungování spolupráce různých výborů s Petičním výborem; zdůrazňuje, že posílená spolupráce s parlamentními výbory ohledně otázek, na něž upozornili předkladatelé petic, by měla Parlamentu umožnit zajistit lepší a individuálnější následná opatření týkající se petic a mnohem pohotověji a účinněji reagovat na obavy občanů, což zajistí přidanou hodnotu pro životy občanů a obyvatel EU a pro činnost Parlamentu a Evropy jako celku; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje významný přínos petic, které předložili dotčení občané a obyvatelé před jednáními o brexitu; poukazuje na společné veřejné slyšení, které dne 11. května 2017 uspořádal Petiční výbor, Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (LIBE), Výbor pro ústavní záležitosti (AFCO) a Výbor pro zaměstnanost a sociální věci (EMPL) na téma práv občanů a obyvatel po brexitu s cílem zajistit, aby se tato práva občanů stala jednou z hlavních priorit Parlamentu při jednáních o brexitu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | domnívá se, že za účelem zajištění plné soudržnosti při zacházení s jednotlivými peticemi by Petičnímu výboru a jeho sekretariátu mělo být přiděleno více zdrojů; zdůrazňuje, že pokyny výboru přijaté v lednu 2016 zajišťují transparentní a jasné nakládání s peticemi a rozhodování o nich; |
| --- | --- |

9.

| 10. | připomíná, že petice jsou projednávány v souladu s článkem 227 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle něhož má každý občan Unie a každá fyzická osoba s bydlištěm nebo právnická osoba se statutárním sídlem v některém členském státě právo předložit petici Evropskému parlamentu ve věci, která spadá do oblasti činností Unie; připomíná, že postup pro projednávání petic je stanoven jednacím řádem Parlamentu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konstatuje, že odmítnutí důkladně a urychleně prošetřit stížnosti občanů, včetně jednotlivých případů, v souladu s přístupem Komise uvedeným v jejím sdělení z roku 2016 s názvem „Dokončení programu zlepšování právní úpravy: Lepší řešení v zájmu dosažení lepších výsledků“ (1) může zabránit rychlému pochopení možných závažných systémových nedostatků, což povede k udržování četných porušení práv na úkor mnoha občanů, v důsledku čehož je celá odpovědnost sledovat možná porušení právních předpisů EU s výjimkou systémových porušení ponechána na vnitrostátních soudech; domnívá se, že výklad tohoto pojmu je příliš nejednoznačný, a považuje tento přístup zejména v případě právních předpisů v oblasti životního prostředí za škodlivý; domnívá se, že jde o krok zpět oproti předchozímu přístupu k provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí a celkovou překážku pro její povinnosti strážkyně Smluv; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poukazuje na to, že zvážení petic týkajících se nejistých pracovních podmínek odhalilo, že v některých členských státech je mnoho pracovníků obětí nepřípustných a diskriminačních praktik, což odráží skutečnost, že v řadě případů chybí účinné preventivní mechanismy a postihy; vyjadřuje politování nad skutečností, že se Komisi nahromadilo značné množství nevyřízených případů týkajících se porušování pracovního práva EU ze strany některých členských států, v důsledku čehož je možné, aby porušování práv pracovníků pokračovalo po několik let; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opakuje svou výzvu, aby Komise systematicky informovala Petiční výbor o probíhajících postupech v systému EU Pilot a řízeních o nesplnění povinnosti souvisejících s peticemi, a svůj požadavek ohledně přístupu k dokumentům vyměňovaným během těchto řízení poté, co jsou tato řízení ukončena, při uplatňování judikatury Soudního dvora Evropské unie, zejména pokud byla zcela nebo částečně zahájena na základě petic; vítá centralizovanou platformu, kterou Komise zřídila v roce 2014 a na níž jsou zveřejňována rozhodnutí o řízení o nesplnění povinnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | očekává, že Komise bude během veřejných debat v Petičním výboru vždy náležitě zastoupena, zejména prostřednictvím vysoce postavených úředníků, kteří mohou poskytnout další informace a reagovat na žádosti předkladatelů petic a poslanců Evropského parlamentu, v případě potřeby nad rámec již poskytnuté písemné odpovědi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vítá rostoucí tendenci Petičního výboru nadnášet otázky na plenárním zasedání pomocí otázek k ústnímu zodpovězení, usnesení nebo stručných návrhů usnesení v souladu s čl. 216 odst. 2 jednacího řádu; upozorňuje na svá usnesení, která byla přijata po zveřejnění výroční zprávy o činnostech Petičního výboru za rok 2016 (2), výroční zprávy o činnosti evropského veřejného ochránce práv za rok 2016 (3) a zprávy o občanství EU za rok 2017 (4); upozorňuje na své usnesení ze dne 15. března 2017 o překážkách bránících občanům EU svobodně se pohybovat a pracovat na vnitřním trhu (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | bere na vědomí slyšení na četná a rozmanitá témata uspořádaná Petičním výborem během roku 2017, ať už výborem samotným nebo ve spolupráci s dalšími výbory, konkrétně slyšení na téma „Boj proti diskriminaci občanů EU v členských státech a ochrana menšin“ ze dne 4. května, „Situace a práva občanů EU ve Spojeném království“ po brexitu ze dne 11. května spolu s výbory LIBE a EMPL, „Obnova důvěry občanů v evropský projekt“ ze dne 22. června, „Bezdomovectví“ ze dne 29. června spolu s výborem LIBE, na téma evropské občanské iniciativy „Zakažte glyfosát a chraňte lidi a životní prostředí před toxickými pesticidy“ ze dne 20. listopadu a „Ochrana práv pracovníků v dočasném či nejistém zaměstnání“ ze dne 22. listopadu; vítá také skutečnost, že se dne 12. října 2017 konal výroční seminář na téma Ochrana práv osob se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

16.

| 17. | konstatuje, že Petiční výbor vyjádřil své stanovisko k různým otázkám nadneseným v peticích v několika příspěvcích k parlamentním zprávám, například ohledně Evropského aktu přístupnosti (6), výkladu a provádění interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (7), nařízení Brusel IIa (8), Marrákešské smlouvy (9), kontroly uplatňování práva EU (2015) (10), využívání energie z obnovitelných zdrojů (11), Evropské strategie pro pomoc osobám se zdravotním postižením (12), výroční zprávy o stavu dodržování základních práv v Evropské unii v roce 2016 (13) a revize nařízení (EU) č. 211/2011 o občanské iniciativě (14); |
| --- | --- |

17.

| 18. | konstatuje, že hlavní oblastí vzbuzující obavy předkladatelů petic v roce 2017 byla oblast životního prostředí; upozorňuje na zvláštní zprávu Eurobarometru č. 468 zveřejněnou v listopadu 2017 (15), která ukázala, že životní prostředí je jednou z hlavních oblastí vzbuzujících obavy evropských občanů; zdůrazňuje, že je důležité splnit očekávání občanů a obyvatel EU týkající se náležitých právních předpisů v oblasti životního prostředí a provádět pravidla a politiky, které byly přijaty; vyjadřuje politování nad tím, že pravidla v oblasti životního prostředí nejsou v členských státech vždy náležitě prováděna, jak popisují petice; naléhavě vyzývá Komisi coby strážkyni Smluv, aby společně s členskými státy zajistila řádné provádění práva EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že je třeba, aby Komise zajistila, že členské státy provedou v případě posouzení vlivů na životní prostředí za účelem povolení projektů infrastruktury, ohledně kterých předkladatelé petic vyjádřili obavy v souvislosti se závažnými riziky pro lidské zdraví a životní prostředí, přesné a komplexní analýzy dodržení souladu s právem EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyjadřuje hluboké politování nad tím, že problémy kvality ovzduší, na něž upozornili předkladatelé petic v řadě členských států, jsou zhoršeny znečištěním ze 43 milionů vozidel s dieselovým motorem, jež nesplňují pravidla EU týkající se schvalování typu motorových vozidel a emisí z lehkých osobních vozidel a z lehkých užitkových vozidel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | upozorňuje na činnost Petičního výboru v souvislosti s peticemi týkajícími se otázek zdravotního postižení; konstatuje, že v roce 2017 bylo předloženo méně petic týkajících se otázek zdravotního postižení; zdůrazňuje, že k hlavním výzvám pro osoby se zdravotním postižením patří přístup k dopravě a pohyb v zastavěném prostředí a diskriminace, zejména v oblasti zaměstnání; konstatuje, že zvláštní pozornost byla věnována diskusím o peticích týkajících se otázek zdravotního postižení, jako je podpora pro osoby pečující o rodinné příslušníky se zdravotním postižením, a urychlené ratifikace, provedení a uplatňování Marrákešské smlouvy; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje ochrannou úlohu Petičního výboru v rámci EU v souvislosti s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením; upozorňuje na seminář o ochraně práv osob se zdravotním postižením, který proběhl na schůzi výboru konané dne 12. října 2017 a jenž zahrnoval prezentaci studie o vzdělávání podporujícím začlenění; vyzývá orgány EU, aby šly v této otázce příkladem a zajistily, aby vnitrostátní orgány bezodkladně a správně provedly právní předpisy přijaté v této oblasti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poukazuje na své usnesení ze dne 15. března 2017 o překážkách bránících občanům EU svobodně se pohybovat a pracovat na vnitřním trhu; vyzývá Evropskou komisi, aby vyjasnila, aktualizovala a rozšířila své pokyny pro lepší provádění a uplatňování směrnice 2004/38/ES, a to s cílem zahrnout především nedávné rozsudky Soudního dvora Evropské unie (věci C-456–12 a C-457–12); doporučuje používat plány provádění a uplatňování (TIPS) pro účely zajištění úplného a řádného uplatnění; naléhavě vyzývá členské státy, aby dodržovaly směrnici 2004/38/ES a stávající judikaturu Soudního dvora EU týkající se volného pohybu osob, neboť jejich nedodržení je přímým porušením základního práva občanů Unie; |
| --- | --- |

23.

| 24. | bere na vědomí činnost, kterou odvádí pracovní skupina Petičního výboru pro otázky ochrany zájmů dítěte, a její závěrečnou zprávu a doporučení přijaté dne 3. května 2017; je pevně přesvědčen, že Komise, Rada a členské státy by měly provést soudržná a účinná následná opatření týkající se doporučení ze závěrečné zprávy pracovní skupiny; vyzývá orgány EU a členské státy, aby dodržovaly evropské právní předpisy a účinně podporovaly a zlepšovaly přeshraniční spolupráci v oblasti rodinných záležitostí tím, že zajistí odbornou přípravu pro soudce a odborné pracovníky, informace o právní pomoci a dvojjazyčné právníky; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opakuje své stanovisko, že příliš úzký a nejednotný výklad článku 51 Listiny základních práv odcizuje EU občanům; žádá Komisi, aby předložila opatření, která zajistí jednotné a rozsáhlé uplatňování oblasti působnosti článku 51; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vybízí Komisi, aby naléhavě vyzvala členské státy k nalezení řešení situace, kdy občané EU, kteří se volně pohybují v rámci Evropské unie a bydlí zde, ztrácejí své hlasovací právo a toto právo je jim upíráno, stejně jako je upíráno osobám s dlouhodobým pobytem; vyjadřuje zklamání nad tím, že návrh dohody o vystoupení mezi Evropskou unií a Spojeným královstvím neobsahuje zmínku o politických právech občanů; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdůrazňuje, že evropská občanská iniciativa by měla být transparentní i účinná, aby sloužila jako důležitý nástroj pro aktivní občanství a účast veřejnosti; vyjadřuje politování nad tím, že v minulosti tomu tak nebylo a že iniciativy, které byly dříve úspěšné, nemají žádné hmatatelné legislativní výsledky; bere na vědomí návrh revize nařízení (EU) č. 211/2011 o evropské občanské iniciativě (16), který dne 13. září 2017 zveřejnila Komise; vyzdvihuje nejnověji předloženou úspěšnou občanskou iniciativu s názvem „Zakažte glyfosát a chraňte lidi a životní prostředí před toxickými pesticidy“; upozorňuje na veřejné slyšení k této iniciativě, které proběhlo v Parlamentu dne 20. listopadu 2017; očekává následnou reakci Komise na její obsah; potvrzuje závazek Petičního výboru aktivně se zapojovat do pořádání veřejných slyšení k úspěšným iniciativám; zavazuje se, že bude na institucionální úrovni upřednostňovat efektivitu tohoto participativního postupu a zajišťování odpovídajících návazných legislativních opatření; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že v souvislosti s veřejným slyšením k evropské občanské iniciativě s názvem „Zakažte glyfosát a chraňte lidi a životní prostředí před toxickými pesticidy“ a při zvážení petic na stejné téma vyšlo najevo, že schvalovací postupy EU pro látky, jako je glyfosát, geneticky modifikované organismy a pesticidy, jsou ohroženy chybějící nezávislostí, nedostatečnou transparentností a nepřesnostmi ohledně kompilace a hodnocení vědeckých důkazů; |
| --- | --- |

28.

| 29. | bere na vědomí velký počet petic ve věci dobrých životních podmínek zvířat; upozorňuje na studii s názvem „Dobré životní podmínky zvířat v Evropské unii“ a její prezentaci na schůzi výboru konané dne 23. března 2017, po níž následovala debata o řadě petic na toto téma; považuje za klíčové, aby byla zahájena nová strategie EU, která by překonala všechny stávající nedostatky, harmonizovala legislativu a zajistila plnou a účinnou ochranu dobrých životních podmínek zvířat, včetně přepravy zvířat, prostřednictvím jasného a soudržného legislativního rámce, který bude plně splňovat požadavky článku 13 SFEU; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdůrazňuje důležitou úlohu sítě SOLVIT, která občanům a podnikům poskytuje prostředky pro řešení problémů v souvislosti s případným porušováním právních předpisů EU veřejnými orgány v jiných členských státech; vyzývá Komisi i samotné členské státy, aby síť SOLVIT propagovaly, a učinily ji tak pro občany užitečnější a známější; vítá v této souvislosti akční plán na posílení sítě SOLVIT zveřejněný Komisí v květnu 2017; vyzývá Komisi, aby předkládala Evropskému parlamentu zprávy o výsledcích tohoto akčního plánu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poukazuje na význam dalšího rozvoje petičního portálu a na to, že je třeba zajistit, aby představoval bránu pro obousměrnou komunikaci a snadno přístupný interaktivní nástroj, který občanům všech členských států EU poskytne přístup ke všem základním informacím o peticích a nakládání s nimi, otevře komunikační cesty a vytvoří tematické komunity pro výměnu dokumentace a osvědčených postupů; zdůrazňuje, že je třeba dále minimalizovat administrativní zátěž při zpracování petic; zdůrazňuje, že portál slouží také jako veřejný rejstřík petic; připomíná, že je třeba posílit technickou kapacitu portálu za účelem hladkého průběhu petičního postupu; zdůrazňuje, že je třeba zlepšit komunikaci s předkladateli tím, že jim budou zasílána upozornění ohledně pokroku dosaženého při zpracování jejich petice v jejich jazyce; domnívá se, že osoby podporující petice, které vyjádřily o určitou petici zájem, jsou oprávněny obdržet stejnou zpětnou vazbu a informace jako předkladatel petice, zejména pokud jde o debaty v Parlamentu nebo odpovědi Komise; připomíná, že je důležité zesílit úsilí s cílem zajistit, aby předkladatelé byli přítomni při projednávání jejich petice ve výboru; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzývá k cílenější a aktivnější tiskové a komunikační službě i k aktivnější přítomnosti na sociálních sítích, aby mohla činnost výboru lépe reagovat na obavy veřejnosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a zprávu Petičního výboru Radě, Komisi, evropskému veřejnému ochránci práv, vládám a parlamentům členských států, jejich petičním výborům a jejich veřejným ochráncům práv nebo obdobným příslušným orgánům. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  Úř. věst. C 18, 19.1.2017, s. 10.

(2)  Úř. věst. C 369, 11.10.2018, s. 105.

(3)  Úř. věst. C 356, 4.10.2018, s. 77.

(4)  Úř. věst. C 369, 11.10.2018, s. 11.

(5)  Úř. věst. C 263, 25.7.2018, s. 98.

(6)  Stanovisko přijaté dne 24. ledna 2017.

(7)  Stanovisko přijaté dne 24. ledna 2017.

(8)  Stanovisko přijaté dne 25. dubna 2017.

(9)  Stanovisko přijaté dne 24. ledna 2017.

(10)  Stanovisko přijaté dne 22. března 2017.

(11)  Stanovisko přijaté dne 7. září 2017.

(12)  Stanovisko přijaté dne 7. září 2017.

(13)  Stanovisko přijaté dne 22. listopadu 2017.

(14)  Stanovisko přijaté dne 7. září 2017.

(15)  Zvláštní zpráva Eurobarometru č. 468: Postoj evropských občanů k životnímu prostředí, listopad 2017:

http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/ index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/SPECIAL/surveyKy/2156

(16)  Úř. věst. L 65, 11.3.2011, s. 1.

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ PARLAMENT

Úterý, 11. prosince 2018

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/177 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/177

---

P8_TA(2018)0486

Azylový, migrační a integrační fond: změna přidělení zbývajících částek ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 516/2014, pokud jde o změnu přidělení zbývajících částek přidělených na podporu provádění rozhodnutí Rady (EU) 2015/1523 a (EU) 2015/1601 nebo jejich přidělení na jiné akce v rámci národních programů (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2020/C 388/20)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2018)0719), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2018)0719),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2, čl. 78 odst. 2 a čl. 79 odst. 2 a 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu se kterými Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0448/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2, čl. 78 odst. 2 a čl. 79 odst. 2 a 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu se kterými Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0448/2018),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 30. listopadu 2018 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 30. listopadu 2018 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 59 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A8-0370/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A8-0370/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že z důvodu naléhavosti lze přikročit k hlasování před uplynutím lhůty osmi týdnů stanovené v článku 6 Protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že z důvodu naléhavosti lze přikročit k hlasování před uplynutím lhůty osmi týdnů stanovené v článku 6 Protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality;

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, jestliže svůj návrh nahradí jiným textem, podstatně jej změní nebo má v úmyslu jej podstatně změnit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Tento postoj nahrazuje pozměňovací návrhy přijaté dne 29. listopadu 2018 (Přijaté texty, P8_TA(2018)0468).

---

P8_TC1-COD(2018)0371

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 11. prosince 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/..., kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 516/2014, pokud jde o změnu přidělení zbývajících finančních prostředků přidělených na podporu provádění rozhodnutí Rady (EU) 2015/1523 a (EU) 2015/1601 nebo jejich přidělení na jiné akce v rámci národních programů

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) 2018/2000.)

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/179 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/179

---

P8_TA(2018)0487

Zavedení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) ***I

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne dne 11. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zavedení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (EU) č. 1293/2013 (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD)) (1)

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2020/C 388/21)

Pozměňovací návrh 1

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (2) | Program pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1293/2013 (6) pro období 2014–2020, je poslední z řady programů Unie, které již 25 let podporují provádění právních předpisů a politických priorit v oblasti životního prostředí a klimatu. V nedávném hodnocení v polovině období (7) byl pozitivně vyhodnocen jako program, který má potenciál být účinný, účelný a relevantní. Jak vyplývá z hodnocení v polovině období a následných hodnocení, program LIFE na období 2014–2020 by tedy měl pokračovat s určitými úpravami. Program pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) (dále jen „program“) by proto měl být zřízen na období od roku 2021. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(2)

Program pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1293/2013 (6) pro období 2014–2020, je poslední z řady programů Unie, které již 25 let podporují provádění právních předpisů a politických priorit v oblasti životního prostředí a klimatu. V nedávném hodnocení v polovině období (7) byl pozitivně vyhodnocen jako program, který má potenciál být účinný, účelný a relevantní. Jak vyplývá z hodnocení v polovině období a následných hodnocení, program LIFE na období 2014–2020 by tedy měl pokračovat s určitými úpravami. Program pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) (dále jen „program“) by proto měl být zřízen na období od roku 2021.

| (2) | Program pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1293/2013 (6) pro období 2014–2020, je poslední z řady programů Unie, které již 25 let podporují provádění právních předpisů a politických priorit v oblasti životního prostředí a klimatu. V nedávném hodnocení v polovině obdob (7) byl pozitivně vyhodnocen jako program, který
  již je vysoce nákladově efektivní a
   má potenciál být v 
  obecné rovině
  účinný, účelný a relevantní. Jak vyplývá z hodnocení v polovině období a následných hodnocení, program LIFE na období 2014–2020 by tedy měl pokračovat s určitými úpravami. Program pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) (dále jen „program“) by proto měl být zřízen na období od roku 2021. |
| --- | --- |

(2)

Program pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1293/2013 (6) pro období 2014–2020, je poslední z řady programů Unie, které již 25 let podporují provádění právních předpisů a politických priorit v oblasti životního prostředí a klimatu. V nedávném hodnocení v polovině obdob (7) byl pozitivně vyhodnocen jako program, který
  již je vysoce nákladově efektivní a
   má potenciál být v 
  obecné rovině
  účinný, účelný a relevantní. Jak vyplývá z hodnocení v polovině období a následných hodnocení, program LIFE na období 2014–2020 by tedy měl pokračovat s určitými úpravami. Program pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) (dále jen „program“) by proto měl být zřízen na období od roku 2021.

Pozměňovací návrh 102

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (3) | Program by měl úsilím o dosažení cílů a záměrů Unie stanovených právními předpisy, politikou, plány a mezinárodními závazky v oblasti životního prostředí, klimatu a související čisté energie přispět k přechodu na čisté, oběhové, energeticky účinné,
  nízkouhlíkové hospodářství
  odolné vůči změně klimatu, k ochraně a zlepšování
  kvality
  životního prostředí a k zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti, a to buď prostřednictvím přímých zásahů, nebo podporou začlenění těchto cílů do jiných politik. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3)

Program by měl úsilím o dosažení cílů a záměrů Unie stanovených právními předpisy, politikou, plány a mezinárodními závazky v oblasti životního prostředí, klimatu a související čisté energie přispět k přechodu na čisté, oběhové, energeticky účinné,
  nízkouhlíkové hospodářství
  odolné vůči změně klimatu, k ochraně a zlepšování
  kvality
  životního prostředí a k zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti, a to buď prostřednictvím přímých zásahů, nebo podporou začlenění těchto cílů do jiných politik.

| (3) | Program by měl úsilím o dosažení cílů a záměrů Unie stanovených právními předpisy, politikou, plány a mezinárodními závazky v oblasti životního prostředí, klimatu a související čisté energie přispět
  v rámci spravedlivé transformace
  k přechodu na čisté, oběhové, energeticky účinné
  hospodářství s nulovými emisemi
  ,
  které bude
  odolné vůči změně klimatu, k ochraně a zlepšování životního prostředí a 
  zdraví,
  k zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti,
  mimo jiné prostřednictvím podpory sítě Natura 2000, účinného řízení a řešení degradace ekosystémů,
  a to buď prostřednictvím přímých zásahů, nebo podporou začlenění těchto cílů do jiných politik.
  Spravedlivé transformace by mělo být dosaženo na základě dialogu se sociálními partnery a dotčenými regiony a komunitami. Tyto strany by rovněž měly být co nejvíce zapojeny do přípravy a realizace projektů. |
| --- | --- |

(3)

Program by měl úsilím o dosažení cílů a záměrů Unie stanovených právními předpisy, politikou, plány a mezinárodními závazky v oblasti životního prostředí, klimatu a související čisté energie přispět
  v rámci spravedlivé transformace
  k přechodu na čisté, oběhové, energeticky účinné
  hospodářství s nulovými emisemi
  ,
  které bude
  odolné vůči změně klimatu, k ochraně a zlepšování životního prostředí a 
  zdraví,
  k zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti,
  mimo jiné prostřednictvím podpory sítě Natura 2000, účinného řízení a řešení degradace ekosystémů,
  a to buď prostřednictvím přímých zásahů, nebo podporou začlenění těchto cílů do jiných politik.
  Spravedlivé transformace by mělo být dosaženo na základě dialogu se sociálními partnery a dotčenými regiony a komunitami. Tyto strany by rovněž měly být co nejvíce zapojeny do přípravy a realizace projektů.

Pozměňovací návrh 3

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (4) | Unie je odhodlána k rozvoji komplexního přístupu k cílům udržitelného rozvoje Agendy OSN 2030 pro udržitelný rozvoj, který zdůrazňuje úzkou vazbu mezi správou přírodních zdrojů k zajištění jejich dlouhodobé dostupnosti, ekosystémovými službami, jejich spojitostí s lidským zdravím a udržitelným hospodářským růstem podporujícím sociální začlenění. V tomto duchu by měl program materiálně
  přispět
  k hospodářskému rozvoji i sociální soudržnosti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4)

Unie je odhodlána k rozvoji komplexního přístupu k cílům udržitelného rozvoje Agendy OSN 2030 pro udržitelný rozvoj, který zdůrazňuje úzkou vazbu mezi správou přírodních zdrojů k zajištění jejich dlouhodobé dostupnosti, ekosystémovými službami, jejich spojitostí s lidským zdravím a udržitelným hospodářským růstem podporujícím sociální začlenění. V tomto duchu by měl program materiálně
  přispět
  k hospodářskému rozvoji i sociální soudržnosti.

| (4) | Unie je odhodlána k rozvoji komplexního přístupu k cílům udržitelného rozvoje Agendy OSN 2030 pro udržitelný rozvoj, který zdůrazňuje úzkou vazbu mezi správou přírodních zdrojů k zajištění jejich dlouhodobé dostupnosti, ekosystémovými službami, jejich spojitostí s lidským zdravím a udržitelným hospodářským růstem podporujícím sociální začlenění. V tomto duchu by měl program
  zohledňovat zásady solidarity a sdílení odpovědnosti a přitom
  materiálně
  přispívat
  k hospodářskému rozvoji i sociální soudržnosti. |
| --- | --- |

(4)

Unie je odhodlána k rozvoji komplexního přístupu k cílům udržitelného rozvoje Agendy OSN 2030 pro udržitelný rozvoj, který zdůrazňuje úzkou vazbu mezi správou přírodních zdrojů k zajištění jejich dlouhodobé dostupnosti, ekosystémovými službami, jejich spojitostí s lidským zdravím a udržitelným hospodářským růstem podporujícím sociální začlenění. V tomto duchu by měl program
  zohledňovat zásady solidarity a sdílení odpovědnosti a přitom
  materiálně
  přispívat
  k hospodářskému rozvoji i sociální soudržnosti.

Pozměňovací návrh 4

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 4 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (4a) | S cílem podporovat udržitelný rozvoj, by měla být do vymezení a provádění všech celounijních politik a činností začleněna ochrana životního prostředí a klimatu. Měly by proto být podporovány synergie a doplňkovost s dalšími finančními programy Unie, například umožněním financování činností, které doplňují strategické integrované projekty a strategické projekty na ochranu přírody, a podporou využití a reprodukcí řešení vyvinutých v rámci programu. Je nutná koordinace, aby se předešlo dvojímu financování. Komise a členské státy by měly zajistit, aby nedocházelo k administrativnímu překrývání a aby příjemcům v rámci projektů nevznikala administrativní zátěž v důsledku povinnosti vykazování plynoucí z různých finančních nástrojů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4a)

S cílem podporovat udržitelný rozvoj, by měla být do vymezení a provádění všech celounijních politik a činností začleněna ochrana životního prostředí a klimatu. Měly by proto být podporovány synergie a doplňkovost s dalšími finančními programy Unie, například umožněním financování činností, které doplňují strategické integrované projekty a strategické projekty na ochranu přírody, a podporou využití a reprodukcí řešení vyvinutých v rámci programu. Je nutná koordinace, aby se předešlo dvojímu financování. Komise a členské státy by měly zajistit, aby nedocházelo k administrativnímu překrývání a aby příjemcům v rámci projektů nevznikala administrativní zátěž v důsledku povinnosti vykazování plynoucí z různých finančních nástrojů.

Pozměňovací návrh 5

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (5) | Program by měl přispět k udržitelnému rozvoji a k dosažení cílů a záměrů právních předpisů, strategií, plánů a mezinárodních závazků Unie v oblasti životního prostředí, klimatu a příslušných aspektů čisté energie, především Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 (8), Úmluvy o biologické rozmanitosti (9) a Pařížské dohody přijaté podle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (10) („Pařížská dohoda o změně klimatu“). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5)

Program by měl přispět k udržitelnému rozvoji a k dosažení cílů a záměrů právních předpisů, strategií, plánů a mezinárodních závazků Unie v oblasti životního prostředí, klimatu a příslušných aspektů čisté energie, především Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 (8), Úmluvy o biologické rozmanitosti (9) a Pařížské dohody přijaté podle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (10) („Pařížská dohoda o změně klimatu“).

| (5) | Program by měl přispět k udržitelnému rozvoji a k dosažení cílů a záměrů právních předpisů, strategií, plánů a mezinárodních závazků Unie v oblasti životního prostředí, klimatu a příslušných aspektů čisté energie, především Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 (8), Úmluvy o biologické rozmanitosti (9), Pařížské dohody přijaté podle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (10) („Pařížská dohoda o změně klimatu“)
  , Úmluvy EHK OSN o přístupu k informacím, účasti veřejnosti a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí („Aarhuská úmluva“), Úmluvy EHK OSN o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států, Basilejské úmluvy OSN o kontrole pohybu nebezpečných odpadů přes hranice států a jejich zneškodňování, Rotterdamské úmluvy OSN o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu a Stockholmské úmluvy OSN o perzistentních organických znečišťujících látkách
  . |
| --- | --- |

(5)

Program by měl přispět k udržitelnému rozvoji a k dosažení cílů a záměrů právních předpisů, strategií, plánů a mezinárodních závazků Unie v oblasti životního prostředí, klimatu a příslušných aspektů čisté energie, především Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 (8), Úmluvy o biologické rozmanitosti (9), Pařížské dohody přijaté podle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (10) („Pařížská dohoda o změně klimatu“)
  , Úmluvy EHK OSN o přístupu k informacím, účasti veřejnosti a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí („Aarhuská úmluva“), Úmluvy EHK OSN o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států, Basilejské úmluvy OSN o kontrole pohybu nebezpečných odpadů přes hranice států a jejich zneškodňování, Rotterdamské úmluvy OSN o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu a Stockholmské úmluvy OSN o perzistentních organických znečišťujících látkách
  .

Pozměňovací návrhy 6 a 101

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | K dosažení zastřešujících cílů je obzvláště důležité provádění balíčku opatření týkajících se oběhového hospodářství (11), rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 (12), (13), (14),
  právních předpisů
  Unie v oblasti ochrany přírody (15), jakož i souvisejících politik (16), (17), (18), (19), (20). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6)

K dosažení zastřešujících cílů je obzvláště důležité provádění balíčku opatření týkajících se oběhového hospodářství (11), rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 (12), (13), (14),
  právních předpisů
  Unie v oblasti ochrany přírody (15), jakož i souvisejících politik (16), (17), (18), (19), (20).

| (6) | K dosažení zastřešujících cílů je obzvláště důležité provádění balíčku opatření týkajících se oběhového hospodářství (11), rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 (12), (13), (14),
  acquis
  Unie v oblasti ochrany přírody (14a), (14b), (15), jakož i souvisejících politik (16), (17), (18), (19), (20), (20a)

  , stejně jako provádění

   (20b)

  obecných akčních programů v oblasti životního prostředí a politiky v oblasti klimatu přijatých v souladu s čl. 192 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, jako je 7. akční program pro životní prostředí

   (20c). |
| --- | --- |

(6)

K dosažení zastřešujících cílů je obzvláště důležité provádění balíčku opatření týkajících se oběhového hospodářství (11), rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 (12), (13), (14),
  acquis
  Unie v oblasti ochrany přírody (14a), (14b), (15), jakož i souvisejících politik (16), (17), (18), (19), (20), (20a)

  , stejně jako provádění

   (20b)

  obecných akčních programů v oblasti životního prostředí a politiky v oblasti klimatu přijatých v souladu s čl. 192 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, jako je 7. akční program pro životní prostředí

   (20c).

Pozměňovací návrh 7

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (6a) | Unie přikládá velkou důležitost dlouhodobé udržitelnosti výsledků projektů programu LIFE a schopnosti zajistit a udržovat je po realizaci projektu, mimo jiné pokračováním, přejímáním nebo převodem projektů. To předpokládá zvláštní požadavky pro žadatele a potřebu záruk na úrovni Unie, aby bylo zajištěno, že jiné projekty financované z prostředků Unie nebudou narušovat výsledky jakýchkoli realizovaných projektů programu LIFE. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6a)

Unie přikládá velkou důležitost dlouhodobé udržitelnosti výsledků projektů programu LIFE a schopnosti zajistit a udržovat je po realizaci projektu, mimo jiné pokračováním, přejímáním nebo převodem projektů. To předpokládá zvláštní požadavky pro žadatele a potřebu záruk na úrovni Unie, aby bylo zajištěno, že jiné projekty financované z prostředků Unie nebudou narušovat výsledky jakýchkoli realizovaných projektů programu LIFE.

Pozměňovací návrh 8

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (7) | Předpokladem ke splnění závazků Unie v rámci Pařížské dohody o změně klimatu je transformace Unie v energeticky účinnou,
  nízkouhlíkovou
  společnost odolnou vůči změnám klimatu. To si zase vyžaduje opatření, jež přispívají k provádění rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, integrovaných vnitrostátních plánů členských států v oblasti energetiky a klimatu a 
  příprav na dlouhodobou strategii
  Unie v oblasti klimatu a energetiky do poloviny století, a to zejména v odvětvích, která nejvíce přispívají k současným úrovním produkce
  CO2

  a znečištění. Program by měl také obsahovat opatření přispívající k provádění politiky Unie v oblasti přizpůsobení se změně klimatu, jejichž cílem je snížit zranitelnost vůči negativním dopadům změny klimatu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7)

Předpokladem ke splnění závazků Unie v rámci Pařížské dohody o změně klimatu je transformace Unie v energeticky účinnou,
  nízkouhlíkovou
  společnost odolnou vůči změnám klimatu. To si zase vyžaduje opatření, jež přispívají k provádění rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, integrovaných vnitrostátních plánů členských států v oblasti energetiky a klimatu a 
  příprav na dlouhodobou strategii
  Unie v oblasti klimatu a energetiky do poloviny století, a to zejména v odvětvích, která nejvíce přispívají k současným úrovním produkce
  CO2

  a znečištění. Program by měl také obsahovat opatření přispívající k provádění politiky Unie v oblasti přizpůsobení se změně klimatu, jejichž cílem je snížit zranitelnost vůči negativním dopadům změny klimatu.

| (7) | Předpokladem ke splnění závazků Unie v rámci Pařížské dohody o změně klimatu je transformace Unie v 
  udržitelnou, oběhovou, obnovitelnou,
  energeticky účinnou, společnost s 
  nulovými emisemi a
   odolnou vůči změnám klimatu. To si zase vyžaduje opatření, jež přispívají k provádění rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, integrovaných vnitrostátních plánů členských států v oblasti energetiky a klimatu a 
  provádění dlouhodobé strategie
  Unie v oblasti klimatu a energetiky do poloviny století, a to zejména v odvětvích, která nejvíce přispívají k současným úrovním produkce
  skleníkových plynů
  a znečištění
  , v souladu s cílem dekarbonizace stanoveným v Pařížské dohodě
  . Program by měl také obsahovat opatření přispívající k provádění politiky Unie v oblasti přizpůsobení se změně klimatu, jejichž cílem je snížit zranitelnost vůči negativním dopadům změny klimatu. |
| --- | --- |

(7)

Předpokladem ke splnění závazků Unie v rámci Pařížské dohody o změně klimatu je transformace Unie v 
  udržitelnou, oběhovou, obnovitelnou,
  energeticky účinnou, společnost s 
  nulovými emisemi a
   odolnou vůči změnám klimatu. To si zase vyžaduje opatření, jež přispívají k provádění rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, integrovaných vnitrostátních plánů členských států v oblasti energetiky a klimatu a 
  provádění dlouhodobé strategie
  Unie v oblasti klimatu a energetiky do poloviny století, a to zejména v odvětvích, která nejvíce přispívají k současným úrovním produkce
  skleníkových plynů
  a znečištění
  , v souladu s cílem dekarbonizace stanoveným v Pařížské dohodě
  . Program by měl také obsahovat opatření přispívající k provádění politiky Unie v oblasti přizpůsobení se změně klimatu, jejichž cílem je snížit zranitelnost vůči negativním dopadům změny klimatu.

Pozměňovací návrh 9

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (8) | Přechod na
  čistou
  energii představuje zásadní příspěvek ke zmírňování dopadů změny klimatu s vedlejším přínosem pro životní prostředí. Opatření pro budování kapacit na podporu přechodu na čistou energii financovaná až do roku 2020 v rámci programu Horizont 2020 by měla být začleněna do programu, protože jejich cílem není financovat excelenci a vytvářet inovace, ale usnadnit využití již dostupných technologií, které přispěje ke zmírnění změny klimatu. Začlenění těchto činností v oblasti budování kapacit do programu nabízí potenciál pro součinnost mezi podprogramy a zvyšuje celkovou soudržnost unijního financování. Z tohoto důvodu by se měly shromažďovat a rozšiřovat údaje o využívání stávajících výzkumných a inovačních řešení v rámci projektů LIFE, včetně projektů programu Horizont Evropa a jeho předchůdců. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8)

Přechod na
  čistou
  energii představuje zásadní příspěvek ke zmírňování dopadů změny klimatu s vedlejším přínosem pro životní prostředí. Opatření pro budování kapacit na podporu přechodu na čistou energii financovaná až do roku 2020 v rámci programu Horizont 2020 by měla být začleněna do programu, protože jejich cílem není financovat excelenci a vytvářet inovace, ale usnadnit využití již dostupných technologií, které přispěje ke zmírnění změny klimatu. Začlenění těchto činností v oblasti budování kapacit do programu nabízí potenciál pro součinnost mezi podprogramy a zvyšuje celkovou soudržnost unijního financování. Z tohoto důvodu by se měly shromažďovat a rozšiřovat údaje o využívání stávajících výzkumných a inovačních řešení v rámci projektů LIFE, včetně projektů programu Horizont Evropa a jeho předchůdců.

| (8) | Přechod na 
  obnovitelnou, energeticky účinnou
  energii s 
  nulovými emisemi
  představuje zásadní příspěvek ke zmírňování dopadů změny klimatu s vedlejším přínosem pro životní prostředí. Opatření pro budování kapacit na podporu přechodu na čistou energii financovaná až do roku 2020 v rámci programu Horizont 2020 by měla být začleněna do programu, protože jejich cílem není financovat excelenci a vytvářet inovace, ale usnadnit využití již dostupných technologií
  pro obnovitelnou energii a energetickou účinnost
  , které přispěje ke zmírnění změny klimatu.
  Program by měl zahrnovat všechny zúčastněné strany a všechna odvětví zapojená do přechodu na čistou energii, jako je stavebnictví, průmysl, doprava a zemědělství.
  Začlenění těchto činností v oblasti budování kapacit do programu nabízí potenciál pro součinnost mezi podprogramy a zvyšuje celkovou soudržnost unijního financování. Z tohoto důvodu by se měly shromažďovat a rozšiřovat údaje o využívání stávajících výzkumných a inovačních řešení v rámci projektů LIFE, včetně projektů programu Horizont Evropa a jeho předchůdců. |
| --- | --- |

(8)

Přechod na 
  obnovitelnou, energeticky účinnou
  energii s 
  nulovými emisemi
  představuje zásadní příspěvek ke zmírňování dopadů změny klimatu s vedlejším přínosem pro životní prostředí. Opatření pro budování kapacit na podporu přechodu na čistou energii financovaná až do roku 2020 v rámci programu Horizont 2020 by měla být začleněna do programu, protože jejich cílem není financovat excelenci a vytvářet inovace, ale usnadnit využití již dostupných technologií
  pro obnovitelnou energii a energetickou účinnost
  , které přispěje ke zmírnění změny klimatu.
  Program by měl zahrnovat všechny zúčastněné strany a všechna odvětví zapojená do přechodu na čistou energii, jako je stavebnictví, průmysl, doprava a zemědělství.
  Začlenění těchto činností v oblasti budování kapacit do programu nabízí potenciál pro součinnost mezi podprogramy a zvyšuje celkovou soudržnost unijního financování. Z tohoto důvodu by se měly shromažďovat a rozšiřovat údaje o využívání stávajících výzkumných a inovačních řešení v rámci projektů LIFE, včetně projektů programu Horizont Evropa a jeho předchůdců.

Pozměňovací návrh 10

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 9

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (9) | V posouzení dopadů právních předpisů týkajících se čisté energie se odhaduje, že plnění cílů Unie v oblasti energetiky do roku 2030 bude v období 2021–2030 vyžadovat dodatečné investice ve výši 177 miliard EUR ročně. Největší mezery se týkají investic do dekarbonizace budov (energetická účinnost a obnovitelné zdroje energie v malém měřítku), kde kapitál musí být nasměrován na projekty s vysoce distribuovanou povahou. Jedním z cílů podprogramu Přechod na čistou energii je vybudovat kapacity pro vývoj a sdružování projektů, čímž se rovněž pomůže čerpat prostředky z evropských strukturálních a investičních fondů a urychlí investice do 
  čisté
  energie, a to i s použitím finančních nástrojů poskytnutých z fondu InvestEU. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9)

V posouzení dopadů právních předpisů týkajících se čisté energie se odhaduje, že plnění cílů Unie v oblasti energetiky do roku 2030 bude v období 2021–2030 vyžadovat dodatečné investice ve výši 177 miliard EUR ročně. Největší mezery se týkají investic do dekarbonizace budov (energetická účinnost a obnovitelné zdroje energie v malém měřítku), kde kapitál musí být nasměrován na projekty s vysoce distribuovanou povahou. Jedním z cílů podprogramu Přechod na čistou energii je vybudovat kapacity pro vývoj a sdružování projektů, čímž se rovněž pomůže čerpat prostředky z evropských strukturálních a investičních fondů a urychlí investice do 
  čisté
  energie, a to i s použitím finančních nástrojů poskytnutých z fondu InvestEU.

| (9) | V posouzení dopadů právních předpisů týkajících se čisté energie se odhaduje, že plnění cílů Unie v oblasti energetiky do roku 2030 bude v období 2021–2030 vyžadovat dodatečné investice ve výši 177 miliard EUR ročně. Největší mezery se týkají investic do dekarbonizace budov (energetická účinnost a obnovitelné zdroje energie v malém měřítku), kde kapitál musí být nasměrován na projekty s vysoce distribuovanou povahou. Jedním z cílů podprogramu Přechod na čistou energii je vybudovat kapacity pro vývoj a sdružování projektů, čímž se rovněž pomůže čerpat prostředky z evropských strukturálních a investičních fondů a urychlí investice do 
  obnovitelné
  energie a 
  energetické účinnosti
  , a to i s použitím finančních nástrojů poskytnutých z fondu InvestEU. |
| --- | --- |

(9)

V posouzení dopadů právních předpisů týkajících se čisté energie se odhaduje, že plnění cílů Unie v oblasti energetiky do roku 2030 bude v období 2021–2030 vyžadovat dodatečné investice ve výši 177 miliard EUR ročně. Největší mezery se týkají investic do dekarbonizace budov (energetická účinnost a obnovitelné zdroje energie v malém měřítku), kde kapitál musí být nasměrován na projekty s vysoce distribuovanou povahou. Jedním z cílů podprogramu Přechod na čistou energii je vybudovat kapacity pro vývoj a sdružování projektů, čímž se rovněž pomůže čerpat prostředky z evropských strukturálních a investičních fondů a urychlí investice do 
  obnovitelné
  energie a 
  energetické účinnosti
  , a to i s použitím finančních nástrojů poskytnutých z fondu InvestEU.

Pozměňovací návrh 11

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 9 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (9a) | Program LIFE je jediným programem, který se zaměřuje konkrétně na opatření v oblasti životního prostředí a klimatu, a proto hraje rozhodující úlohu při uplatňování právních předpisů Unie v těchto oblastech. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9a)

Program LIFE je jediným programem, který se zaměřuje konkrétně na opatření v oblasti životního prostředí a klimatu, a proto hraje rozhodující úlohu při uplatňování právních předpisů Unie v těchto oblastech.

Pozměňovací návrh 12

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 11

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (11) | Na opatření, na něž byl získán příspěvek z programu, lze rovněž získat příspěvek z jiného programu Unie, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Opatření, která obdrží kumulativní financování z různých programů Unie,
  budou
  předmětem pouze jediného auditu, který zahrne všechny dotčené programy a jejich příslušná platná pravidla. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(11)

Na opatření, na něž byl získán příspěvek z programu, lze rovněž získat příspěvek z jiného programu Unie, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Opatření, která obdrží kumulativní financování z různých programů Unie,
  budou
  předmětem pouze jediného auditu, který zahrne všechny dotčené programy a jejich příslušná platná pravidla.

| (11) | Na opatření, na něž byl získán příspěvek z programu, lze rovněž získat příspěvek z jiného programu Unie, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Opatření, která obdrží kumulativní financování z různých programů Unie,
  by měla být
  předmětem pouze jediného auditu, který by měl zahrnovat všechny dotčené programy a jejich příslušná platná pravidla. |
| --- | --- |

(11)

Na opatření, na něž byl získán příspěvek z programu, lze rovněž získat příspěvek z jiného programu Unie, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Opatření, která obdrží kumulativní financování z různých programů Unie,
  by měla být
  předmětem pouze jediného auditu, který by měl zahrnovat všechny dotčené programy a jejich příslušná platná pravidla.

Pozměňovací návrh 13

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 12

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (12) | V nejnovějším balíčku unijních předpisů týkajícím se přezkumu provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí (21) se uvádí, že je zapotřebí značně pokročit, aby se urychlilo provádění unijního acquis v oblasti životního prostředí a aby se cíle z oblasti životního prostředí a klimatu více integrovaly do ostatních politik. K 
  dosažení požadovaného pokroku by tedy
  program měl
  hrát katalytickou úlohu a rozvíjet, zkoušet a přejímat nové přístupy
  , podporovat vývoj, sledování a přezkum politiky,
  posilovat
  zapojení zúčastněných stran, mobilizovat investice ze všech unijních investičních programů nebo jiných finančních zdrojů a podporovat opatření, jimž se překonají různé překážky, které brání účinnému provádění klíčových plánů vyžadovaných právními předpisy v oblasti životního prostředí. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(12)

V nejnovějším balíčku unijních předpisů týkajícím se přezkumu provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí (21) se uvádí, že je zapotřebí značně pokročit, aby se urychlilo provádění unijního acquis v oblasti životního prostředí a aby se cíle z oblasti životního prostředí a klimatu více integrovaly do ostatních politik. K 
  dosažení požadovaného pokroku by tedy
  program měl
  hrát katalytickou úlohu a rozvíjet, zkoušet a přejímat nové přístupy
  , podporovat vývoj, sledování a přezkum politiky,
  posilovat
  zapojení zúčastněných stran, mobilizovat investice ze všech unijních investičních programů nebo jiných finančních zdrojů a podporovat opatření, jimž se překonají různé překážky, které brání účinnému provádění klíčových plánů vyžadovaných právními předpisy v oblasti životního prostředí.

| (12) | V nejnovějším balíčku unijních předpisů týkajícím se přezkumu provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí (21) se uvádí, že je zapotřebí značně pokročit, aby se urychlilo provádění unijního acquis v oblasti životního prostředí a aby se cíle z oblasti životního prostředí a klimatu více integrovaly a 
  začleňovaly
  do ostatních politik. Program
  by
  měl
  působit jako katalyzátor a řešit horizontální, systémové problémy i hlavní příčiny nedostatků při provádění, jak je uvedeno v přezkumu provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí, s cílem dosáhnout požadovaného pokroku prostřednictvím vývoje, zkoušení a přejímání nových přístupů
  , podporovat vývoj, sledování a přezkum politiky,
  zlepšovat správu v oblasti životního prostředí, změny klimatu a souvisejících záležitostí týkajících se přechodu na čistou energii, mimo jiné prostřednictvím zvýšeného víceúrovňového
  zapojení
  veřejnosti a
   zúčastněných stran,
  budování kapacit, komunikace a zvyšování povědomí,
  mobilizovat investice ze všech unijních investičních programů nebo jiných finančních zdrojů a podporovat opatření, jimž se překonají různé překážky, které brání účinnému provádění klíčových plánů vyžadovaných právními předpisy v oblasti životního prostředí. |
| --- | --- |

(12)

V nejnovějším balíčku unijních předpisů týkajícím se přezkumu provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí (21) se uvádí, že je zapotřebí značně pokročit, aby se urychlilo provádění unijního acquis v oblasti životního prostředí a aby se cíle z oblasti životního prostředí a klimatu více integrovaly a 
  začleňovaly
  do ostatních politik. Program
  by
  měl
  působit jako katalyzátor a řešit horizontální, systémové problémy i hlavní příčiny nedostatků při provádění, jak je uvedeno v přezkumu provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí, s cílem dosáhnout požadovaného pokroku prostřednictvím vývoje, zkoušení a přejímání nových přístupů
  , podporovat vývoj, sledování a přezkum politiky,
  zlepšovat správu v oblasti životního prostředí, změny klimatu a souvisejících záležitostí týkajících se přechodu na čistou energii, mimo jiné prostřednictvím zvýšeného víceúrovňového
  zapojení
  veřejnosti a
   zúčastněných stran,
  budování kapacit, komunikace a zvyšování povědomí,
  mobilizovat investice ze všech unijních investičních programů nebo jiných finančních zdrojů a podporovat opatření, jimž se překonají různé překážky, které brání účinnému provádění klíčových plánů vyžadovaných právními předpisy v oblasti životního prostředí.

Pozměňovací návrh 14

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 13

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (13) | K tomu, aby se zastavil a zvrátil úbytek biologické rozmanitosti, včetně mořských ekosystémů, je zapotřebí podpořit vypracování, provádění, prosazování a hodnocení příslušných unijních předpisů a politik, kam mimo jiné patří strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 (22), směrnice Rady 92/43/EHS (23), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (24) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1143/2014 (25), a to zejména vytvořením znalostní základny pro přípravu a provádění politiky a prostřednictvím vývoje, testování, demonstrací a uplatňováním osvědčených postupů a řešení v malém měřítku nebo přizpůsobených konkrétním místním, regionálním nebo vnitrostátním podmínkám, včetně integrovaných přístupů k provádění prioritních akčních rámců vypracovaných na základě směrnice 92/43/EHS. Unie by
  měla
  sledovat své výdaje související s biologickou rozmanitostí, aby
  splnila
  své povinnosti týkající se podávání zpráv podle Úmluvy o biologické rozmanitosti. Měly by být splněny též požadavky na sledování v jiných příslušných právních předpisech Unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(13)

K tomu, aby se zastavil a zvrátil úbytek biologické rozmanitosti, včetně mořských ekosystémů, je zapotřebí podpořit vypracování, provádění, prosazování a hodnocení příslušných unijních předpisů a politik, kam mimo jiné patří strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 (22), směrnice Rady 92/43/EHS (23), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (24) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1143/2014 (25), a to zejména vytvořením znalostní základny pro přípravu a provádění politiky a prostřednictvím vývoje, testování, demonstrací a uplatňováním osvědčených postupů a řešení v malém měřítku nebo přizpůsobených konkrétním místním, regionálním nebo vnitrostátním podmínkám, včetně integrovaných přístupů k provádění prioritních akčních rámců vypracovaných na základě směrnice 92/43/EHS. Unie by
  měla
  sledovat své výdaje související s biologickou rozmanitostí, aby
  splnila
  své povinnosti týkající se podávání zpráv podle Úmluvy o biologické rozmanitosti. Měly by být splněny též požadavky na sledování v jiných příslušných právních předpisech Unie.

| (13) | K tomu, aby se zastavil a zvrátil úbytek biologické rozmanitosti
  a degradace ekosystémů
  , včetně mořských ekosystémů, je zapotřebí podpořit vypracování, provádění, prosazování a hodnocení příslušných unijních předpisů a politik, kam mimo jiné patří strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 (22), směrnice Rady 92/43/EHS (23), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (24) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1143/2014 (25), a to zejména vytvořením znalostní základny pro přípravu a provádění politiky a prostřednictvím vývoje, testování, demonstrací a uplatňováním osvědčených postupů a řešení
  , jako je účinné řízení,
  v malém měřítku nebo přizpůsobených konkrétním místním, regionálním nebo vnitrostátním podmínkám, včetně integrovaných přístupů k provádění prioritních akčních rámců vypracovaných na základě směrnice 92/43/EHS. Unie a 
  členské státy
  by
  měly
  sledovat své výdaje související s biologickou rozmanitostí, aby
  splnily
  své povinnosti týkající se podávání zpráv podle Úmluvy o biologické rozmanitosti. Měly by být splněny též požadavky na sledování v jiných příslušných právních předpisech Unie. |
| --- | --- |

(13)

K tomu, aby se zastavil a zvrátil úbytek biologické rozmanitosti
  a degradace ekosystémů
  , včetně mořských ekosystémů, je zapotřebí podpořit vypracování, provádění, prosazování a hodnocení příslušných unijních předpisů a politik, kam mimo jiné patří strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 (22), směrnice Rady 92/43/EHS (23), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (24) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1143/2014 (25), a to zejména vytvořením znalostní základny pro přípravu a provádění politiky a prostřednictvím vývoje, testování, demonstrací a uplatňováním osvědčených postupů a řešení
  , jako je účinné řízení,
  v malém měřítku nebo přizpůsobených konkrétním místním, regionálním nebo vnitrostátním podmínkám, včetně integrovaných přístupů k provádění prioritních akčních rámců vypracovaných na základě směrnice 92/43/EHS. Unie a 
  členské státy
  by
  měly
  sledovat své výdaje související s biologickou rozmanitostí, aby
  splnily
  své povinnosti týkající se podávání zpráv podle Úmluvy o biologické rozmanitosti. Měly by být splněny též požadavky na sledování v jiných příslušných právních předpisech Unie.

Pozměňovací návrh 15

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 14

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (14) | V nedávných hodnoceních a posouzeních, včetně přezkumu v polovině období týkajícího se strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 a kontroly účelnosti právních předpisů upravujících ochranu přírody, se uvádí, že jednou z hlavních příčin nedostatečného provádění právních předpisů Unie v oblasti ochrany přírody a strategie pro biologickou rozmanitost je nedostatek adekvátního financování. K uspokojení těchto potřeb mohou významně přispět hlavní unijní nástroje financování (Evropský fond pro regionální rozvoj, Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova a Evropský námořní a rybářský fond). Program může dále zlepšit účinnost tohoto začleňování pomocí strategických projektů na ochranu přírody zaměřených na urychlení provádění unijních právních předpisů a politiky v oblasti ochrany přírody a biologické rozmanitosti, včetně opatření stanovených v prioritních akčních rámcích vytvořených v souladu se směrnicí 92/43/EHS. Strategické projekty na ochranu přírody by měly v 
  členských státech
  podpořit akční programy na začlenění příslušných cílů v oblasti ochrany přírody a biologické rozmanitosti do dalších politik a programů financování, a zajistit tak, že budou na provádění těchto politik uvolněny příslušné finanční prostředky. Členské státy by se mohly v rámci svého strategického plánu pro společnou zemědělskou politiku rozhodnout využít určitou část přídělu prostředků z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova k získání podpory pro opatření, která doplňují strategické projekty na ochranu přírody definované v tomto nařízení. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(14)

V nedávných hodnoceních a posouzeních, včetně přezkumu v polovině období týkajícího se strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 a kontroly účelnosti právních předpisů upravujících ochranu přírody, se uvádí, že jednou z hlavních příčin nedostatečného provádění právních předpisů Unie v oblasti ochrany přírody a strategie pro biologickou rozmanitost je nedostatek adekvátního financování. K uspokojení těchto potřeb mohou významně přispět hlavní unijní nástroje financování (Evropský fond pro regionální rozvoj, Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova a Evropský námořní a rybářský fond). Program může dále zlepšit účinnost tohoto začleňování pomocí strategických projektů na ochranu přírody zaměřených na urychlení provádění unijních právních předpisů a politiky v oblasti ochrany přírody a biologické rozmanitosti, včetně opatření stanovených v prioritních akčních rámcích vytvořených v souladu se směrnicí 92/43/EHS. Strategické projekty na ochranu přírody by měly v 
  členských státech
  podpořit akční programy na začlenění příslušných cílů v oblasti ochrany přírody a biologické rozmanitosti do dalších politik a programů financování, a zajistit tak, že budou na provádění těchto politik uvolněny příslušné finanční prostředky. Členské státy by se mohly v rámci svého strategického plánu pro společnou zemědělskou politiku rozhodnout využít určitou část přídělu prostředků z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova k získání podpory pro opatření, která doplňují strategické projekty na ochranu přírody definované v tomto nařízení.

| (14) | V nedávných hodnoceních a posouzeních, včetně přezkumu v polovině období týkajícího se strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 a kontroly účelnosti právních předpisů upravujících ochranu přírody, se uvádí, že jednou z hlavních příčin nedostatečného provádění právních předpisů Unie v oblasti ochrany přírody a strategie pro biologickou rozmanitost je nedostatek adekvátního financování. K uspokojení těchto potřeb mohou významně přispět hlavní unijní nástroje financování (Evropský fond pro regionální rozvoj, Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova a Evropský námořní a rybářský fond)
  pod podmínkou, že financování musí být doplňkové
  . Program může dále zlepšit účinnost tohoto začleňování pomocí strategických projektů na ochranu přírody zaměřených na urychlení provádění unijních právních předpisů a politiky v oblasti ochrany přírody a biologické rozmanitosti, včetně opatření stanovených v prioritních akčních rámcích vytvořených v souladu se směrnicí 92/43/EHS. Strategické projekty na ochranu přírody by měly
  pomoci
  podpořit akční programy na začlenění příslušných cílů v oblasti ochrany přírody a biologické rozmanitosti do dalších politik a programů financování, a zajistit tak, že budou na provádění těchto politik uvolněny příslušné finanční prostředky. Členské státy by se mohly v rámci svého strategického plánu pro společnou zemědělskou politiku rozhodnout využít určitou část přídělu prostředků z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova k získání podpory pro opatření, která doplňují strategické projekty na ochranu přírody definované v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(14)

V nedávných hodnoceních a posouzeních, včetně přezkumu v polovině období týkajícího se strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 a kontroly účelnosti právních předpisů upravujících ochranu přírody, se uvádí, že jednou z hlavních příčin nedostatečného provádění právních předpisů Unie v oblasti ochrany přírody a strategie pro biologickou rozmanitost je nedostatek adekvátního financování. K uspokojení těchto potřeb mohou významně přispět hlavní unijní nástroje financování (Evropský fond pro regionální rozvoj, Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova a Evropský námořní a rybářský fond)
  pod podmínkou, že financování musí být doplňkové
  . Program může dále zlepšit účinnost tohoto začleňování pomocí strategických projektů na ochranu přírody zaměřených na urychlení provádění unijních právních předpisů a politiky v oblasti ochrany přírody a biologické rozmanitosti, včetně opatření stanovených v prioritních akčních rámcích vytvořených v souladu se směrnicí 92/43/EHS. Strategické projekty na ochranu přírody by měly
  pomoci
  podpořit akční programy na začlenění příslušných cílů v oblasti ochrany přírody a biologické rozmanitosti do dalších politik a programů financování, a zajistit tak, že budou na provádění těchto politik uvolněny příslušné finanční prostředky. Členské státy by se mohly v rámci svého strategického plánu pro společnou zemědělskou politiku rozhodnout využít určitou část přídělu prostředků z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova k získání podpory pro opatření, která doplňují strategické projekty na ochranu přírody definované v tomto nařízení.

Pozměňovací návrh 16

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 15

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (15) | Dobrovolný program pro služby v oblasti biologické rozmanitosti a 
  ekostystémů
  na evropských zámořských územích (program BEST) podporuje zachování biologické rozmanitosti, včetně biologické rozmanitosti moří, a udržitelné využívání ekosystémových služeb, včetně ekosystémových přístupů k přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování dopadů změny klimatu v nejvzdálenějších regionech a zámořských zemích a územích Unie. Program BEST pomohl zvýšit povědomí o ekologickém významu nejvzdálenějších regionů a zámořských zemí a území
  pro zachování
  celosvětové biologické rozmanitosti. Zámořské země a území tento malý grantový program pro biologickou rozmanitost ocenily v prohlášení ministrů v letech 2017 a 2018. Je vhodné umožnit, aby program malé granty pro biologickou rozmanitost v nejvzdálenějších regionech i zámořských zemích a územích nadále financoval. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(15)

Dobrovolný program pro služby v oblasti biologické rozmanitosti a 
  ekostystémů
  na evropských zámořských územích (program BEST) podporuje zachování biologické rozmanitosti, včetně biologické rozmanitosti moří, a udržitelné využívání ekosystémových služeb, včetně ekosystémových přístupů k přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování dopadů změny klimatu v nejvzdálenějších regionech a zámořských zemích a územích Unie. Program BEST pomohl zvýšit povědomí o ekologickém významu nejvzdálenějších regionů a zámořských zemí a území
  pro zachování
  celosvětové biologické rozmanitosti. Zámořské země a území tento malý grantový program pro biologickou rozmanitost ocenily v prohlášení ministrů v letech 2017 a 2018. Je vhodné umožnit, aby program malé granty pro biologickou rozmanitost v nejvzdálenějších regionech i zámořských zemích a územích nadále financoval.

| (15) | Dobrovolný program pro služby v oblasti biologické rozmanitosti a 
  ekosystémů
  na evropských zámořských územích (program BEST) podporuje zachování biologické rozmanitosti, včetně biologické rozmanitosti moří, a udržitelné využívání ekosystémových služeb, včetně ekosystémových přístupů k přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování dopadů změny klimatu v nejvzdálenějších regionech a zámořských zemích a územích Unie. Program BEST pomohl
  prostřednictvím přípravné akce BEST schválené v roce 2011 a návazných programu BEST 2.0 a projektu BEST RUP
  zvýšit povědomí o ekologickém významu nejvzdálenějších regionů a zámořských zemí a území a 
  jejich klíčové důležitosti při zachovávání
  celosvětové biologické rozmanitosti.
  Komise odhaduje, že potřeba finanční podpory pro projekty na těchto územích dosahuje 8 milionů EUR ročně.
  Zámořské země a území tento malý grantový program pro biologickou rozmanitost ocenily v prohlášení ministrů v letech 2017 a 2018. Je
  proto
  vhodné umožnit, aby program malé granty pro biologickou rozmanitost
  , včetně budování kapacit a kapitalizace financovaných opatření,
  v nejvzdálenějších regionech i zámořských zemích a územích nadále financoval. |
| --- | --- |

(15)

Dobrovolný program pro služby v oblasti biologické rozmanitosti a 
  ekosystémů
  na evropských zámořských územích (program BEST) podporuje zachování biologické rozmanitosti, včetně biologické rozmanitosti moří, a udržitelné využívání ekosystémových služeb, včetně ekosystémových přístupů k přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování dopadů změny klimatu v nejvzdálenějších regionech a zámořských zemích a územích Unie. Program BEST pomohl
  prostřednictvím přípravné akce BEST schválené v roce 2011 a návazných programu BEST 2.0 a projektu BEST RUP
  zvýšit povědomí o ekologickém významu nejvzdálenějších regionů a zámořských zemí a území a 
  jejich klíčové důležitosti při zachovávání
  celosvětové biologické rozmanitosti.
  Komise odhaduje, že potřeba finanční podpory pro projekty na těchto územích dosahuje 8 milionů EUR ročně.
  Zámořské země a území tento malý grantový program pro biologickou rozmanitost ocenily v prohlášení ministrů v letech 2017 a 2018. Je
  proto
  vhodné umožnit, aby program malé granty pro biologickou rozmanitost
  , včetně budování kapacit a kapitalizace financovaných opatření,
  v nejvzdálenějších regionech i zámořských zemích a územích nadále financoval.

Pozměňovací návrh 17

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 16

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (16) | Pro podporu oběhového hospodářství je zapotřebí změnit způsob navrhování, výroby, spotřeby a likvidace materiálů a výrobků, včetně plastů. K přechodu na model oběhového hospodářství by měl program přispět finanční podporou zaměřenou na různé subjekty (podniky, veřejné orgány a spotřebitele), zejména uplatňováním, vývojem a přejímáním osvědčených technologií, postupů a řešení přizpůsobených konkrétním místním, regionálním nebo vnitrostátním podmínkám, mimo jiné prostřednictvím integrovaných přístupů k provádění plánů nakládání s odpady a předcházení jejich vzniku. Podporou provádění strategie pro plasty mohou být přijata opatření, jejichž cílem je zejména vyřešit problém odpadu v mořích. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(16)

Pro podporu oběhového hospodářství je zapotřebí změnit způsob navrhování, výroby, spotřeby a likvidace materiálů a výrobků, včetně plastů. K přechodu na model oběhového hospodářství by měl program přispět finanční podporou zaměřenou na různé subjekty (podniky, veřejné orgány a spotřebitele), zejména uplatňováním, vývojem a přejímáním osvědčených technologií, postupů a řešení přizpůsobených konkrétním místním, regionálním nebo vnitrostátním podmínkám, mimo jiné prostřednictvím integrovaných přístupů k provádění plánů nakládání s odpady a předcházení jejich vzniku. Podporou provádění strategie pro plasty mohou být přijata opatření, jejichž cílem je zejména vyřešit problém odpadu v mořích.

| (16) | Pro podporu oběhového hospodářství a 
  účinného využívání zdrojů
  je zapotřebí změnit způsob navrhování, výroby, spotřeby a likvidace materiálů a výrobků, včetně plastů. K přechodu na model oběhového hospodářství by měl program přispět finanční podporou zaměřenou na různé subjekty (podniky, veřejné orgány
  , občanskou společnost
  a spotřebitele), zejména uplatňováním, vývojem a přejímáním osvědčených technologií, postupů a řešení přizpůsobených konkrétním místním, regionálním nebo vnitrostátním podmínkám, mimo jiné prostřednictvím integrovaných přístupů k 
  uplatňování hierarchie způsobů nakládání s odpady a
   provádění plánů nakládání s odpady a předcházení jejich vzniku. Podporou provádění strategie pro plasty mohou být přijata opatření, jejichž cílem je zejména vyřešit problém odpadu v mořích. |
| --- | --- |

(16)

Pro podporu oběhového hospodářství a 
  účinného využívání zdrojů
  je zapotřebí změnit způsob navrhování, výroby, spotřeby a likvidace materiálů a výrobků, včetně plastů. K přechodu na model oběhového hospodářství by měl program přispět finanční podporou zaměřenou na různé subjekty (podniky, veřejné orgány
  , občanskou společnost
  a spotřebitele), zejména uplatňováním, vývojem a přejímáním osvědčených technologií, postupů a řešení přizpůsobených konkrétním místním, regionálním nebo vnitrostátním podmínkám, mimo jiné prostřednictvím integrovaných přístupů k 
  uplatňování hierarchie způsobů nakládání s odpady a
   provádění plánů nakládání s odpady a předcházení jejich vzniku. Podporou provádění strategie pro plasty mohou být přijata opatření, jejichž cílem je zejména vyřešit problém odpadu v mořích.

Pozměňovací návrh 18

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 16 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (16a) | Vysoká úroveň ochrany životního prostředí má zásadní význam pro zdraví a kvalitu života občanů Unie. Program by měl podporovat cíl Unie vyrábět a používat chemické látky způsobem, který vede k minimalizaci významných nepříznivých účinků na lidské zdraví a životní prostředí, a vytvořit strategii Unie pro netoxické prostředí. Program by měl rovněž přispívat k činnostem na podporu provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/49/ES

   (1a)

  za účelem dosažení úrovní hluku, které nemají významné negativní účinky na zdraví lidí a neohrožují je. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(16a)

Vysoká úroveň ochrany životního prostředí má zásadní význam pro zdraví a kvalitu života občanů Unie. Program by měl podporovat cíl Unie vyrábět a používat chemické látky způsobem, který vede k minimalizaci významných nepříznivých účinků na lidské zdraví a životní prostředí, a vytvořit strategii Unie pro netoxické prostředí. Program by měl rovněž přispívat k činnostem na podporu provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/49/ES

   (1a)

  za účelem dosažení úrovní hluku, které nemají významné negativní účinky na zdraví lidí a neohrožují je.

Pozměňovací návrh 19

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 17

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (17) | Dlouhodobým cílem politiky Unie v oblasti ochrany ovzduší je dosáhnout úrovní kvality ovzduší, které nezpůsobují významné negativní účinky na zdraví lidí a neohrožují je. Informovanost veřejnosti o znečištění ovzduší je vysoká a občané očekávají, že veřejné orgány budou jednat. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2284 (26) zdůrazňuje úlohu, již může unijní financování hrát při dosahování cílů v oblasti čistého ovzduší. Program by tedy měl podporovat projekty, včetně strategických integrovaných projektů, které mají potenciál využívat veřejné a soukromé prostředky, aby se staly ukázkou osvědčených postupů a urychlily provádění plánů a právních předpisů v oblasti kvality ovzduší na místní, regionální, multiregionální, národní a nadnárodní úrovni. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(17)

Dlouhodobým cílem politiky Unie v oblasti ochrany ovzduší je dosáhnout úrovní kvality ovzduší, které nezpůsobují významné negativní účinky na zdraví lidí a neohrožují je. Informovanost veřejnosti o znečištění ovzduší je vysoká a občané očekávají, že veřejné orgány budou jednat. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2284 (26) zdůrazňuje úlohu, již může unijní financování hrát při dosahování cílů v oblasti čistého ovzduší. Program by tedy měl podporovat projekty, včetně strategických integrovaných projektů, které mají potenciál využívat veřejné a soukromé prostředky, aby se staly ukázkou osvědčených postupů a urychlily provádění plánů a právních předpisů v oblasti kvality ovzduší na místní, regionální, multiregionální, národní a nadnárodní úrovni.

| (17) | Dlouhodobým cílem politiky Unie v oblasti ochrany ovzduší je dosáhnout úrovní kvality ovzduší, které nezpůsobují významné negativní účinky na zdraví lidí a neohrožují je
  , a životního prostředí a posilovat přitom synergie mezi zlepšováním kvality ovzduší a snižováním emisí skleníkových plynů
  . Informovanost veřejnosti o znečištění ovzduší je vysoká a občané očekávají, že veřejné orgány budou jednat
  , zejména v oblastech, kde jsou obyvatelstvo a ekosystémy vystaveny vysokým hladinám látek znečišťujících ovzduší
  . Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2284 (26) zdůrazňuje úlohu, již může unijní financování hrát při dosahování cílů v oblasti čistého ovzduší. Program by tedy měl podporovat projekty, včetně strategických integrovaných projektů, které mají potenciál využívat veřejné a soukromé prostředky, aby se staly ukázkou osvědčených postupů a urychlily provádění plánů a právních předpisů v oblasti kvality ovzduší na místní, regionální, multiregionální, národní a nadnárodní úrovni. |
| --- | --- |

(17)

Dlouhodobým cílem politiky Unie v oblasti ochrany ovzduší je dosáhnout úrovní kvality ovzduší, které nezpůsobují významné negativní účinky na zdraví lidí a neohrožují je
  , a životního prostředí a posilovat přitom synergie mezi zlepšováním kvality ovzduší a snižováním emisí skleníkových plynů
  . Informovanost veřejnosti o znečištění ovzduší je vysoká a občané očekávají, že veřejné orgány budou jednat
  , zejména v oblastech, kde jsou obyvatelstvo a ekosystémy vystaveny vysokým hladinám látek znečišťujících ovzduší
  . Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2284 (26) zdůrazňuje úlohu, již může unijní financování hrát při dosahování cílů v oblasti čistého ovzduší. Program by tedy měl podporovat projekty, včetně strategických integrovaných projektů, které mají potenciál využívat veřejné a soukromé prostředky, aby se staly ukázkou osvědčených postupů a urychlily provádění plánů a právních předpisů v oblasti kvality ovzduší na místní, regionální, multiregionální, národní a nadnárodní úrovni.

Pozměňovací návrh 20

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 19

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (19) | Ochrana a obnova
  mořského
  prostředí je jedním z celkových cílů politiky Unie v oblasti životního prostředí. Program by měl podporovat řízení, zachování, obnovu a monitorování biologické rozmanitosti a 
  mořských
  ekosystémů, zejména v mořských lokalitách sítě Natura 2000, a ochranu druhů v souladu s prioritními akčními rámci vypracovanými podle směrnice 92/43/EHS, dosažení dobrého stavu životního prostředí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (28), propagaci čistých a zdravých moří, provádění evropské strategie pro plasty v oběhovém hospodářství k řešení problému ztracených rybolovných zařízení, a zejména odpadu v mořích, a propagaci zapojení Unie v mezinárodní správě oceánů, které je zásadní pro dosažení cílů Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a zajištění zdravých oceánů pro budoucí generace. Strategické integrované projekty a strategické projekty na ochranu přírody v rámci programu by měly obsahovat příslušná opatření zaměřená na ochranu
  mořského
  prostředí. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(19)

Ochrana a obnova
  mořského
  prostředí je jedním z celkových cílů politiky Unie v oblasti životního prostředí. Program by měl podporovat řízení, zachování, obnovu a monitorování biologické rozmanitosti a 
  mořských
  ekosystémů, zejména v mořských lokalitách sítě Natura 2000, a ochranu druhů v souladu s prioritními akčními rámci vypracovanými podle směrnice 92/43/EHS, dosažení dobrého stavu životního prostředí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (28), propagaci čistých a zdravých moří, provádění evropské strategie pro plasty v oběhovém hospodářství k řešení problému ztracených rybolovných zařízení, a zejména odpadu v mořích, a propagaci zapojení Unie v mezinárodní správě oceánů, které je zásadní pro dosažení cílů Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a zajištění zdravých oceánů pro budoucí generace. Strategické integrované projekty a strategické projekty na ochranu přírody v rámci programu by měly obsahovat příslušná opatření zaměřená na ochranu
  mořského
  prostředí.

| (19) | Ochrana a obnova
  vodního
  prostředí je jedním z celkových cílů politiky Unie v oblasti životního prostředí. Program by měl podporovat řízení, zachování, obnovu a monitorování biologické rozmanitosti a 
  vodních
  ekosystémů, zejména v mořských lokalitách sítě Natura 2000, a ochranu druhů v souladu s prioritními akčními rámci vypracovanými podle směrnice 92/43/EHS, dosažení dobrého stavu životního prostředí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (28), propagaci čistých a zdravých moří, provádění evropské strategie pro plasty v oběhovém hospodářství k řešení problému ztracených rybolovných zařízení, a zejména odpadu v mořích, a propagaci zapojení Unie v mezinárodní správě oceánů, které je zásadní pro dosažení cílů Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a zajištění zdravých oceánů pro budoucí generace. Strategické integrované projekty a strategické projekty na ochranu přírody v rámci programu by měly obsahovat příslušná opatření zaměřená na ochranu
  vodního
  prostředí. |
| --- | --- |

(19)

Ochrana a obnova
  vodního
  prostředí je jedním z celkových cílů politiky Unie v oblasti životního prostředí. Program by měl podporovat řízení, zachování, obnovu a monitorování biologické rozmanitosti a 
  vodních
  ekosystémů, zejména v mořských lokalitách sítě Natura 2000, a ochranu druhů v souladu s prioritními akčními rámci vypracovanými podle směrnice 92/43/EHS, dosažení dobrého stavu životního prostředí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (28), propagaci čistých a zdravých moří, provádění evropské strategie pro plasty v oběhovém hospodářství k řešení problému ztracených rybolovných zařízení, a zejména odpadu v mořích, a propagaci zapojení Unie v mezinárodní správě oceánů, které je zásadní pro dosažení cílů Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a zajištění zdravých oceánů pro budoucí generace. Strategické integrované projekty a strategické projekty na ochranu přírody v rámci programu by měly obsahovat příslušná opatření zaměřená na ochranu
  vodního
  prostředí.

Pozměňovací návrh 21

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 19 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (19a) | O lokality sítě Natura 2000 na zemědělských pozemcích je v současnosti velmi nedostatečně pečováno, a proto takové lokality stále potřebují ochranu. Stávající platby z prostředků SZP ve prospěch oblastí sítě Natura 2000 jsou nejúčinnějším způsobem zachování biologické rozmanitosti na zemědělských pozemcích

   (1a)

  . Avšak tyto platby jsou nedostatečné a nepředstavují pro přírodní kapitál vysokou hodnotu. Platby z prostředků SZP ve prospěch lokalit sítě Natura 2000 by proto měly být navýšeny s cílem zlepšit ochranu životního prostředí v takových oblastech. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(19a)

O lokality sítě Natura 2000 na zemědělských pozemcích je v současnosti velmi nedostatečně pečováno, a proto takové lokality stále potřebují ochranu. Stávající platby z prostředků SZP ve prospěch oblastí sítě Natura 2000 jsou nejúčinnějším způsobem zachování biologické rozmanitosti na zemědělských pozemcích

   (1a)

  . Avšak tyto platby jsou nedostatečné a nepředstavují pro přírodní kapitál vysokou hodnotu. Platby z prostředků SZP ve prospěch lokalit sítě Natura 2000 by proto měly být navýšeny s cílem zlepšit ochranu životního prostředí v takových oblastech.

Pozměňovací návrh 22

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 20

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (20) | Zlepšení správy v záležitostech životního prostředí, změny klimatu a souvisejícího přechodu na čistou energii vyžaduje zapojení občanské společnosti prostřednictvím zvyšování povědomí veřejnosti, zapojení spotřebitelů a rozšířeného zapojení zúčastněných subjektů včetně nevládních organizací do konzultací a provádění souvisejících politik. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(20)

Zlepšení správy v záležitostech životního prostředí, změny klimatu a souvisejícího přechodu na čistou energii vyžaduje zapojení občanské společnosti prostřednictvím zvyšování povědomí veřejnosti, zapojení spotřebitelů a rozšířeného zapojení zúčastněných subjektů včetně nevládních organizací do konzultací a provádění souvisejících politik.

| (20) | Zlepšení správy v záležitostech životního prostředí, změny klimatu a souvisejícího přechodu na čistou energii vyžaduje zapojení občanské společnosti prostřednictvím zvyšování povědomí veřejnosti,
  včetně komunikační strategie, která zohlední nové sdělovací prostředky a sociální sítě a zvýší
  zapojení spotřebitelů a rozšířeného
  víceúrovňového
  zapojení
  veřejnosti a
   zúčastněných subjektů včetně nevládních organizací do konzultací a provádění souvisejících politik.
  Je proto vhodné, aby tento program podporoval širokou škálu nevládních organizací a sítí neziskových subjektů, které usilují o cíle, jež jsou v obecném zájmu Unie, a především ty, které působí v oblasti životního prostředí nebo klimatu, a to tím, že bude konkurenčním a transparentním způsobem poskytovat provozní granty s cílem pomoci těmto nevládním organizacím, sítím a subjektům účinně přispívat k politice Unie a budovat a posilovat jejich schopnost stát se účinnějšími partnery. |
| --- | --- |

(20)

Zlepšení správy v záležitostech životního prostředí, změny klimatu a souvisejícího přechodu na čistou energii vyžaduje zapojení občanské společnosti prostřednictvím zvyšování povědomí veřejnosti,
  včetně komunikační strategie, která zohlední nové sdělovací prostředky a sociální sítě a zvýší
  zapojení spotřebitelů a rozšířeného
  víceúrovňového
  zapojení
  veřejnosti a
   zúčastněných subjektů včetně nevládních organizací do konzultací a provádění souvisejících politik.
  Je proto vhodné, aby tento program podporoval širokou škálu nevládních organizací a sítí neziskových subjektů, které usilují o cíle, jež jsou v obecném zájmu Unie, a především ty, které působí v oblasti životního prostředí nebo klimatu, a to tím, že bude konkurenčním a transparentním způsobem poskytovat provozní granty s cílem pomoci těmto nevládním organizacím, sítím a subjektům účinně přispívat k politice Unie a budovat a posilovat jejich schopnost stát se účinnějšími partnery.

Pozměňovací návrh 23

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 21

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (21) | Zatímco zlepšení správy na všech úrovních by mělo být průřezovým cílem všech podprogramů programu, program by měl podporovat vypracování a provádění horizontálních právních předpisů týkajících se správy záležitostí v oblasti životního prostředí, včetně právních předpisů provádějících Úmluvu Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (29). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(21)

Zatímco zlepšení správy na všech úrovních by mělo být průřezovým cílem všech podprogramů programu, program by měl podporovat vypracování a provádění horizontálních právních předpisů týkajících se správy záležitostí v oblasti životního prostředí, včetně právních předpisů provádějících Úmluvu Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (29).

| (21) | Zatímco zlepšení správy na všech úrovních by mělo být průřezovým cílem všech podprogramů programu, program by měl podporovat vypracování, provádění
  , prosazování a účinné dodržování acquis v oblasti životního prostředí a klimatu, zejména
  horizontálních právních předpisů týkajících se správy záležitostí v oblasti životního prostředí, včetně právních předpisů provádějících Úmluvu Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (29), (29a)

  , a měl by podporovat Výbor pro dohled nad dodržováním Aarhuské úmluvy
  . |
| --- | --- |

(21)

Zatímco zlepšení správy na všech úrovních by mělo být průřezovým cílem všech podprogramů programu, program by měl podporovat vypracování, provádění
  , prosazování a účinné dodržování acquis v oblasti životního prostředí a klimatu, zejména
  horizontálních právních předpisů týkajících se správy záležitostí v oblasti životního prostředí, včetně právních předpisů provádějících Úmluvu Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (29), (29a)

  , a měl by podporovat Výbor pro dohled nad dodržováním Aarhuské úmluvy
  .

Pozměňovací návrh 24

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 22

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (22) | Program by měl účastníky trhu připravit na přechod na čisté, oběhové, energeticky účinné
  , nízkouhlíkové
  hospodářství odolné vůči změně klimatu a podpořit je v tom testováním nových obchodních příležitostí, zlepšováním odborných schopností, usnadňováním přístupu spotřebitelů k udržitelným výrobkům a službám, zapojením a posílením postavení lobbistů a zkoušením nových metod k přizpůsobení stávajících postupů a podnikatelského prostředí. Aby se podpořilo širší tržní uplatnění udržitelných řešení, je třeba prosazovat přijetí širokou veřejností a zapojení spotřebitelů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(22)

Program by měl účastníky trhu připravit na přechod na čisté, oběhové, energeticky účinné
  , nízkouhlíkové
  hospodářství odolné vůči změně klimatu a podpořit je v tom testováním nových obchodních příležitostí, zlepšováním odborných schopností, usnadňováním přístupu spotřebitelů k udržitelným výrobkům a službám, zapojením a posílením postavení lobbistů a zkoušením nových metod k přizpůsobení stávajících postupů a podnikatelského prostředí. Aby se podpořilo širší tržní uplatnění udržitelných řešení, je třeba prosazovat přijetí širokou veřejností a zapojení spotřebitelů.

| (22) | Program by měl účastníky trhu připravit na přechod na čisté, oběhové, energeticky účinné hospodářství s 
  nulovými emisemi, které bude
  odolné vůči změně klimatu, a podpořit je v tom testováním nových obchodních příležitostí, zlepšováním odborných schopností, usnadňováním přístupu spotřebitelů k udržitelným výrobkům a službám, zapojením a posílením postavení lobbistů a zkoušením nových metod k přizpůsobení stávajících postupů a podnikatelského prostředí. Aby se podpořilo širší tržní uplatnění udržitelných řešení, je třeba prosazovat přijetí širokou veřejností a zapojení spotřebitelů. |
| --- | --- |

(22)

Program by měl účastníky trhu připravit na přechod na čisté, oběhové, energeticky účinné hospodářství s 
  nulovými emisemi, které bude
  odolné vůči změně klimatu, a podpořit je v tom testováním nových obchodních příležitostí, zlepšováním odborných schopností, usnadňováním přístupu spotřebitelů k udržitelným výrobkům a službám, zapojením a posílením postavení lobbistů a zkoušením nových metod k přizpůsobení stávajících postupů a podnikatelského prostředí. Aby se podpořilo širší tržní uplatnění udržitelných řešení, je třeba prosazovat přijetí širokou veřejností a zapojení spotřebitelů.

Pozměňovací návrh 25

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 22 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (22a) | Program je koncipován tak, aby podporoval demonstrační techniky, přístupy a osvědčené postupy, které lze reprodukovat a rozšířit. Inovativní řešení by přispěla ke zlepšení environmentální výkonnosti a udržitelnosti, zejména pro rozvoj udržitelných zemědělských postupů v oblastech aktivních z hlediska klimatu, vody, půdy, biologické rozmanitosti a odpadu. V tomto ohledu je třeba vyzdvihnout synergie s dalšími programy a politikami, jako je evropské inovační partnerství v oblasti produktivity a udržitelnosti zemědělství a systém EU pro environmentální řízení podniků a audit. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(22a)

Program je koncipován tak, aby podporoval demonstrační techniky, přístupy a osvědčené postupy, které lze reprodukovat a rozšířit. Inovativní řešení by přispěla ke zlepšení environmentální výkonnosti a udržitelnosti, zejména pro rozvoj udržitelných zemědělských postupů v oblastech aktivních z hlediska klimatu, vody, půdy, biologické rozmanitosti a odpadu. V tomto ohledu je třeba vyzdvihnout synergie s dalšími programy a politikami, jako je evropské inovační partnerství v oblasti produktivity a udržitelnosti zemědělství a systém EU pro environmentální řízení podniků a audit.

Pozměňovací návrh 26

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 23

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (23) | Na úrovni Unie jsou velké investice do činností v oblasti životního prostředí a klimatu převážně financovány z hlavních unijních programů financování
  (mainstreaming)
  . Strategické integrované projekty a strategické projekty na ochranu přírody, které se mají v rámci programu vypracovat, by měly v souvislosti se svou katalytickou úlohou využívat možností financování v rámci těchto programů financování a jiných zdrojů financování, jako jsou například vnitrostátní fondy, a vytvářet synergie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(23)

Na úrovni Unie jsou velké investice do činností v oblasti životního prostředí a klimatu převážně financovány z hlavních unijních programů financování
  (mainstreaming)
  . Strategické integrované projekty a strategické projekty na ochranu přírody, které se mají v rámci programu vypracovat, by měly v souvislosti se svou katalytickou úlohou využívat možností financování v rámci těchto programů financování a jiných zdrojů financování, jako jsou například vnitrostátní fondy, a vytvářet synergie.

| (23) | Na úrovni Unie jsou velké investice do činností v oblasti životního prostředí a klimatu převážně financovány z hlavních unijních programů financování
  . Proto je zásadně důležité zvýšit úsilí o systematické zohledňování těchto aspektů s cílem zajistit, aby byly udržitelnost, biologická rozmanitost a klima nedílnou součástí také dalších programů financování Unie a aby byly do všech nástrojů Unie začleněny záruky pro udržitelnost. Komise by měla mít pravomoc přijmout společnou metodiku a účinná opatření, jež zajistí, aby nebyly projekty v rámci programu LIFE negativně ovlivněny jinými programy a politikami Unie
  . Strategické integrované projekty a strategické projekty na ochranu přírody, které se mají v rámci programu vypracovat, by měly v souvislosti se svou katalytickou úlohou využívat možností financování v rámci těchto programů financování a jiných zdrojů financování, jako jsou například vnitrostátní fondy, a vytvářet synergie. |
| --- | --- |

(23)

Na úrovni Unie jsou velké investice do činností v oblasti životního prostředí a klimatu převážně financovány z hlavních unijních programů financování
  . Proto je zásadně důležité zvýšit úsilí o systematické zohledňování těchto aspektů s cílem zajistit, aby byly udržitelnost, biologická rozmanitost a klima nedílnou součástí také dalších programů financování Unie a aby byly do všech nástrojů Unie začleněny záruky pro udržitelnost. Komise by měla mít pravomoc přijmout společnou metodiku a účinná opatření, jež zajistí, aby nebyly projekty v rámci programu LIFE negativně ovlivněny jinými programy a politikami Unie
  . Strategické integrované projekty a strategické projekty na ochranu přírody, které se mají v rámci programu vypracovat, by měly v souvislosti se svou katalytickou úlohou využívat možností financování v rámci těchto programů financování a jiných zdrojů financování, jako jsou například vnitrostátní fondy, a vytvářet synergie.

Pozměňovací návrh 27

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 23 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (23a) | Úspěch strategických projektů na ochranu přírody a strategických integrovaných projektů závisí na úzké spolupráci mezi vnitrostátními, regionálními a místními orgány a nestátními subjekty, kterých se cíle programu týkají. Zásady transparentnosti a zveřejňování rozhodnutí týkajících se vývoje, provádění, posuzování a sledování projektů by se proto měly uplatňovat zejména v případě začleňování, nebo pokud je s projektem spojeno více zdrojů financování. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(23a)

Úspěch strategických projektů na ochranu přírody a strategických integrovaných projektů závisí na úzké spolupráci mezi vnitrostátními, regionálními a místními orgány a nestátními subjekty, kterých se cíle programu týkají. Zásady transparentnosti a zveřejňování rozhodnutí týkajících se vývoje, provádění, posuzování a sledování projektů by se proto měly uplatňovat zejména v případě začleňování, nebo pokud je s projektem spojeno více zdrojů financování.

Pozměňovací návrh 28

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 24

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (24) | Vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie k provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN přispěje tento program k začlenění opatření v oblasti klimatu do všech programů a k dosažení celkového cíle 25 % výdajů z rozpočtu EU na podporu cílů v oblasti klimatu. Očekává se, že opatření v rámci tohoto programu přispějí na cíle v oblasti klimatu 61 % celkového finančního krytí programu. Související opatření budou určena během přípravy a provádění programu a přehodnocena v rámci příslušných procesů hodnocení a přezkumu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(24)

Vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie k provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN přispěje tento program k začlenění opatření v oblasti klimatu do všech programů a k dosažení celkového cíle 25 % výdajů z rozpočtu EU na podporu cílů v oblasti klimatu. Očekává se, že opatření v rámci tohoto programu přispějí na cíle v oblasti klimatu 61 % celkového finančního krytí programu. Související opatření budou určena během přípravy a provádění programu a přehodnocena v rámci příslušných procesů hodnocení a přezkumu.

| (24) | Vzhledem k významu
  koordinovaného a ambiciózního
  boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie k provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN přispěje tento program k začlenění opatření v oblasti klimatu do všech programů a k dosažení celkového cíle
  alespoň
  25 % výdajů z rozpočtu EU na podporu cílů v oblasti klimatu v 
  průběhu období VFR 2021–2027 a dosažení ročního cíle ve výši 30 %, a to co nejdříve, nejpozději však v roce 2027
  . Očekává se, že opatření v rámci tohoto programu přispějí na cíle v oblasti klimatu [61 %] celkového finančního krytí programu. Související opatření budou určena během přípravy a provádění programu a přehodnocena v rámci příslušných procesů hodnocení a přezkumu. |
| --- | --- |

(24)

Vzhledem k významu
  koordinovaného a ambiciózního
  boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie k provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN přispěje tento program k začlenění opatření v oblasti klimatu do všech programů a k dosažení celkového cíle
  alespoň
  25 % výdajů z rozpočtu EU na podporu cílů v oblasti klimatu v 
  průběhu období VFR 2021–2027 a dosažení ročního cíle ve výši 30 %, a to co nejdříve, nejpozději však v roce 2027
  . Očekává se, že opatření v rámci tohoto programu přispějí na cíle v oblasti klimatu [61 %] celkového finančního krytí programu. Související opatření budou určena během přípravy a provádění programu a přehodnocena v rámci příslušných procesů hodnocení a přezkumu.

Pozměňovací návrh 29

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 25

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (25) | Při provádění programu by měla být s ohledem na článek 349 SFEU a specifické potřeby a zranitelná místa nejvzdálenějších regionů věnována náležitá pozornost strategii pro nejvzdálenější regiony. Zohlednit by se měly také jiné politiky Unie, než je politika Unie v oblasti životního prostředí, klimatu a příslušných aspektů přechodu na čistou energii. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(25)

Při provádění programu by měla být s ohledem na článek 349 SFEU a specifické potřeby a zranitelná místa nejvzdálenějších regionů věnována náležitá pozornost strategii pro nejvzdálenější regiony. Zohlednit by se měly také jiné politiky Unie, než je politika Unie v oblasti životního prostředí, klimatu a příslušných aspektů přechodu na čistou energii.

| (25) | Při provádění programu by měla být s ohledem na článek 349 SFEU a specifické potřeby a zranitelná místa nejvzdálenějších regionů věnována náležitá pozornost strategii pro nejvzdálenější regiony. V 
  tomto ohledu by mělo být odpovídajícím způsobem posíleno financování ze strany Unie a členských států.
  Zohlednit by se měly také jiné politiky Unie, než je politika Unie v oblasti životního prostředí, klimatu a příslušných aspektů přechodu na čistou energii. |
| --- | --- |

(25)

Při provádění programu by měla být s ohledem na článek 349 SFEU a specifické potřeby a zranitelná místa nejvzdálenějších regionů věnována náležitá pozornost strategii pro nejvzdálenější regiony. V 
  tomto ohledu by mělo být odpovídajícím způsobem posíleno financování ze strany Unie a členských států.
  Zohlednit by se měly také jiné politiky Unie, než je politika Unie v oblasti životního prostředí, klimatu a příslušných aspektů přechodu na čistou energii.

Pozměňovací návrh 30

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 26

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (26) | Na podporu provádění programu by Komise měla spolupracovat s vnitrostátními kontaktními místy programu, pořádat semináře a workshopy, zveřejňovat seznamy projektů financovaných v rámci programu nebo podnikat jiné činnosti k šíření výsledků projektu a usnadnění výměny zkušeností, znalostí a osvědčených postupů a reprodukci výsledků projektu v celé Unii. Tyto činnosti by měly být zaměřeny zejména na členské státy s nízkou mírou využívání finančních prostředků a měly by usnadňovat komunikaci a spolupráci mezi příjemci projektu, žadateli nebo zúčastněnými stranami dokončených a probíhajících projektů v téže oblasti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(26)

Na podporu provádění programu by Komise měla spolupracovat s vnitrostátními kontaktními místy programu, pořádat semináře a workshopy, zveřejňovat seznamy projektů financovaných v rámci programu nebo podnikat jiné činnosti k šíření výsledků projektu a usnadnění výměny zkušeností, znalostí a osvědčených postupů a reprodukci výsledků projektu v celé Unii. Tyto činnosti by měly být zaměřeny zejména na členské státy s nízkou mírou využívání finančních prostředků a měly by usnadňovat komunikaci a spolupráci mezi příjemci projektu, žadateli nebo zúčastněnými stranami dokončených a probíhajících projektů v téže oblasti.

| (26) | Na podporu provádění programu by Komise měla spolupracovat s vnitrostátními
  , regionálními a místními
  kontaktními místy programu,
  mimo jiné při vytváření poradní sítě na místní úrovni s cílem usnadnit navrhování projektů s vysokou přidanou hodnotou a s významným dopadem z hlediska provádění politiky a s cílem zajistit předávání informací o doplňkovém financování, převoditelnosti projektů a dlouhodobé udržitelnosti,
  pořádat semináře a workshopy, zveřejňovat seznamy projektů financovaných v rámci programu nebo podnikat jiné činnosti k 
  snadnějšímu
  šíření výsledků projektu
  , jako jsou mediální kampaně,
  a usnadnění výměny zkušeností, znalostí a osvědčených postupů a reprodukci výsledků projektu v celé Unii
  , čímž se podpoří spolupráce a komunikace
  . Tyto činnosti by měly být zaměřeny zejména na členské státy s nízkou mírou využívání finančních prostředků a měly by usnadňovat komunikaci a spolupráci mezi příjemci projektu, žadateli nebo zúčastněnými stranami dokončených a probíhajících projektů v téže oblasti.
  Je nezbytné, aby takové sdělení a spolupráce zapojovaly rovněž regionální a místní orgány a zúčastněné strany. |
| --- | --- |

(26)

Na podporu provádění programu by Komise měla spolupracovat s vnitrostátními
  , regionálními a místními
  kontaktními místy programu,
  mimo jiné při vytváření poradní sítě na místní úrovni s cílem usnadnit navrhování projektů s vysokou přidanou hodnotou a s významným dopadem z hlediska provádění politiky a s cílem zajistit předávání informací o doplňkovém financování, převoditelnosti projektů a dlouhodobé udržitelnosti,
  pořádat semináře a workshopy, zveřejňovat seznamy projektů financovaných v rámci programu nebo podnikat jiné činnosti k 
  snadnějšímu
  šíření výsledků projektu
  , jako jsou mediální kampaně,
  a usnadnění výměny zkušeností, znalostí a osvědčených postupů a reprodukci výsledků projektu v celé Unii
  , čímž se podpoří spolupráce a komunikace
  . Tyto činnosti by měly být zaměřeny zejména na členské státy s nízkou mírou využívání finančních prostředků a měly by usnadňovat komunikaci a spolupráci mezi příjemci projektu, žadateli nebo zúčastněnými stranami dokončených a probíhajících projektů v téže oblasti.
  Je nezbytné, aby takové sdělení a spolupráce zapojovaly rovněž regionální a místní orgány a zúčastněné strany.

Pozměňovací návrh 31

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 28 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (28a) | Měla by být stanovena minimální a maximální míra spolufinancování, a to na úrovních potřebných k udržení účinné úrovně podpory poskytované v rámci programu, s přihlédnutím k potřebě flexibility a adaptability, jež vyžaduje reakce na stávající rozsah opatření a subjektů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(28a)

Měla by být stanovena minimální a maximální míra spolufinancování, a to na úrovních potřebných k udržení účinné úrovně podpory poskytované v rámci programu, s přihlédnutím k potřebě flexibility a adaptability, jež vyžaduje reakce na stávající rozsah opatření a subjektů.

Pozměňovací návrh 32

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 31

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (31) | Druhy financování a metody provádění by se měly vybírat na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěži a očekávanému riziku nedodržení předpisů. Co se týče grantů, mělo by se zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a stupnice jednotkových nákladů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(31)

Druhy financování a metody provádění by se měly vybírat na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěži a očekávanému riziku nedodržení předpisů. Co se týče grantů, mělo by se zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a stupnice jednotkových nákladů.

| (31) | Druhy financování a metody provádění by se měly vybírat na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěži a očekávanému riziku nedodržení předpisů. Co se týče grantů, mělo by se zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a stupnice jednotkových nákladů.
  Komise by měla zajistit, aby bylo provádění srozumitelné, a měla by prosazovat skutečné zjednodušení pro tvůrce projektů. |
| --- | --- |

(31)

Druhy financování a metody provádění by se měly vybírat na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěži a očekávanému riziku nedodržení předpisů. Co se týče grantů, mělo by se zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a stupnice jednotkových nákladů.
  Komise by měla zajistit, aby bylo provádění srozumitelné, a měla by prosazovat skutečné zjednodušení pro tvůrce projektů.

Pozměňovací návrh 33

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 36 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (36a) | V zájmu zajištění toho, aby podpora a provádění programu byly v souladu s politikami a prioritami Unie a aby doplňovaly ostatní finanční nástroje Unie, by měla být na Komisi přenesena pravomoc k přijímání aktů v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, aby doplnila toto nařízení prostřednictvím přijímání víceletých pracovních programů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v Interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Zejména pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(36a)

V zájmu zajištění toho, aby podpora a provádění programu byly v souladu s politikami a prioritami Unie a aby doplňovaly ostatní finanční nástroje Unie, by měla být na Komisi přenesena pravomoc k přijímání aktů v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, aby doplnila toto nařízení prostřednictvím přijímání víceletých pracovních programů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v Interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Zejména pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

Pozměňovací návrh 34

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 38

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (38) | Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž příspěvku k 
  udržitelnému rozvoji
  a dosažení cílů a záměrů právních předpisů, strategií, plánů a mezinárodních závazků Unie v oblasti životního prostředí, klimatu a 
  příslušných aspektů čisté
  energie, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a účinků tohoto nařízení, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(38)

Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž příspěvku k 
  udržitelnému rozvoji
  a dosažení cílů a záměrů právních předpisů, strategií, plánů a mezinárodních závazků Unie v oblasti životního prostředí, klimatu a 
  příslušných aspektů čisté
  energie, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a účinků tohoto nařízení, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (38) | Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž příspěvku k 
  vysoké úrovni ochrany životního prostředí a ambiciózním opatřením v oblasti klimatu s řádnou správou a zapojením více zúčastněných stran,
  a dosažení cílů a záměrů právních předpisů, strategií, plánů a mezinárodních závazků Unie v oblasti životního prostředí,
  biologické rozmanitosti,
  klimatu,
  oběhového hospodářství
  a 
  relevantní aspekty
  energie z 
  obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti
  , nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a účinků tohoto nařízení, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(38)

Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž příspěvku k 
  vysoké úrovni ochrany životního prostředí a ambiciózním opatřením v oblasti klimatu s řádnou správou a zapojením více zúčastněných stran,
  a dosažení cílů a záměrů právních předpisů, strategií, plánů a mezinárodních závazků Unie v oblasti životního prostředí,
  biologické rozmanitosti,
  klimatu,
  oběhového hospodářství
  a 
  relevantní aspekty
  energie z 
  obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti
  , nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a účinků tohoto nařízení, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

Pozměňovací návrh 35

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Toto nařízení zavádí Program pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) (dále jen „program“). | Toto nařízení zavádí Program pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) (dále jen „program“)
  , který zahrnuje období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Toto nařízení zavádí Program pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) (dále jen „program“).

Toto nařízení zavádí Program pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) (dále jen „program“)
  , který zahrnuje období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027
  .

Pozměňovací návrh 36

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Stanoví cíle programu, rozpočet na období
  2021–2027
  , formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování. | Stanoví cíle programu, rozpočet na
  toto
  období, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Stanoví cíle programu, rozpočet na období
  2021–2027
  , formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování.

Stanoví cíle programu, rozpočet na
  toto
  období, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování.

Pozměňovací návrh 37

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 1 – bod 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (1) | „strategickými projekty na ochranu přírody“ se rozumí projekty, které podporují dosažení cílů Unie v oblasti ochrany přírody a biologické rozmanitosti prováděním soudržných akčních programů v 
  členských státech s cílem začlenit tyto cíle a priority
  do dalších politik a finančních nástrojů, mimo jiné prostřednictvím koordinovaného provádění prioritních akčních rámců zřízených podle směrnice 92/43/EHS; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(1)

„strategickými projekty na ochranu přírody“ se rozumí projekty, které podporují dosažení cílů Unie v oblasti ochrany přírody a biologické rozmanitosti prováděním soudržných akčních programů v 
  členských státech s cílem začlenit tyto cíle a priority
  do dalších politik a finančních nástrojů, mimo jiné prostřednictvím koordinovaného provádění prioritních akčních rámců zřízených podle směrnice 92/43/EHS;

| (1) | „strategickými projekty na ochranu přírody“ se rozumí projekty, které podporují dosažení cílů Unie v oblasti ochrany přírody a biologické rozmanitosti prováděním soudržných akčních programů
  zejména prostřednictvím začlenění těchto cílů a priorit
  do dalších politik a finančních nástrojů, mimo jiné prostřednictvím koordinovaného provádění prioritních akčních rámců zřízených podle směrnice 92/43/EHS; |
| --- | --- |

(1)

„strategickými projekty na ochranu přírody“ se rozumí projekty, které podporují dosažení cílů Unie v oblasti ochrany přírody a biologické rozmanitosti prováděním soudržných akčních programů
  zejména prostřednictvím začlenění těchto cílů a priorit
  do dalších politik a finančních nástrojů, mimo jiné prostřednictvím koordinovaného provádění prioritních akčních rámců zřízených podle směrnice 92/43/EHS;

Pozměňovací návrh 103

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Obecným cílem tohoto programu je přispět k přechodu na čisté, oběhové, energeticky účinné,
  nízkouhlíkové hospodářství
  odolné vůči změně klimatu, a 
  to i prostřednictvím přechodu na čistou energii, k ochraně a zlepšování kvality
  životního prostředí a 
  k zastavení
  a 
  zvrácení úbytku
  biologické rozmanitosti, a tím přispět k udržitelnému rozvoji. | 1.   Obecným cílem tohoto programu je přispět
  v rámci spravedlivé transformace
  k přechodu na čisté, oběhové, energeticky účinné
  hospodářství s nulovými emisemi
  ,
  které bude
  odolné vůči změně klimatu,
  chránit
  a 
  zlepšovat kvalitu
  životního prostředí a 
  zastavit
  a 
  zvrátit úbytek
  biologické rozmanitosti
  a degradaci ekosystémů
  , a tím přispět k udržitelnému rozvoji. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1.   Obecným cílem tohoto programu je přispět k přechodu na čisté, oběhové, energeticky účinné,
  nízkouhlíkové hospodářství
  odolné vůči změně klimatu, a 
  to i prostřednictvím přechodu na čistou energii, k ochraně a zlepšování kvality
  životního prostředí a 
  k zastavení
  a 
  zvrácení úbytku
  biologické rozmanitosti, a tím přispět k udržitelnému rozvoji.

1.   Obecným cílem tohoto programu je přispět
  v rámci spravedlivé transformace
  k přechodu na čisté, oběhové, energeticky účinné
  hospodářství s nulovými emisemi
  ,
  které bude
  odolné vůči změně klimatu,
  chránit
  a 
  zlepšovat kvalitu
  životního prostředí a 
  zastavit
  a 
  zvrátit úbytek
  biologické rozmanitosti
  a degradaci ekosystémů
  , a tím přispět k udržitelnému rozvoji.

Pozměňovací návrh 39

Pozměňovací návrh 39

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 2 – písm. a

Čl. 3 – odst. 2 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | vyvíjet, předvádět a podporovat inovativní techniky a přístupy za účelem dosažení cílů právních předpisů a politiky Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, včetně přechodu na čistou energii, a přispět k uplatňování osvědčených postupů týkajících se ochrany přírody a biologické rozmanitosti; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

vyvíjet, předvádět a podporovat inovativní techniky a přístupy za účelem dosažení cílů právních předpisů a politiky Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, včetně přechodu na čistou energii, a přispět k uplatňování osvědčených postupů týkajících se ochrany přírody a biologické rozmanitosti;

| a) | vyvíjet, předvádět a podporovat inovativní techniky a přístupy za účelem dosažení cílů právních předpisů a politiky Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, včetně přechodu na čistou a 
  obnovitelnou
  energii a 
  zvyšování energetické účinnosti,
  a přispět k 
  vybudování znalostní základny, účinnému řízení a
   uplatňování osvědčených postupů týkajících se ochrany přírody a biologické rozmanitosti
  , mimo jiné prostřednictvím podpory sítě Natura 2000
  ; |
| --- | --- |

a)

vyvíjet, předvádět a podporovat inovativní techniky a přístupy za účelem dosažení cílů právních předpisů a politiky Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, včetně přechodu na čistou a 
  obnovitelnou
  energii a 
  zvyšování energetické účinnosti,
  a přispět k 
  vybudování znalostní základny, účinnému řízení a
   uplatňování osvědčených postupů týkajících se ochrany přírody a biologické rozmanitosti
  , mimo jiné prostřednictvím podpory sítě Natura 2000
  ;

obnovitelnou

zvyšování energetické účinnosti,

vybudování znalostní základny, účinnému řízení a

, mimo jiné prostřednictvím podpory sítě Natura 2000

Pozměňovací návrh 40

Pozměňovací návrh 40

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 2 – písm. b

Čl. 3 – odst. 2 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | podporovat vypracování, provádění, sledování a prosazování příslušných právních předpisů a politik Unie, mimo jiné
  zlepšením správy
  prostřednictvím posílení kapacit veřejných a soukromých subjektů a zapojením občanské společnosti; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

podporovat vypracování, provádění, sledování a prosazování příslušných právních předpisů a politik Unie, mimo jiné
  zlepšením správy
  prostřednictvím posílení kapacit veřejných a soukromých subjektů a zapojením občanské společnosti;

zlepšením správy

| b) | podporovat vypracování, provádění, sledování
  , účinné dodržování
  a prosazování příslušných právních předpisů a politik Unie
  , zejména podporou provádění obecných akčních programů Unie v oblasti životního prostředí, které byly přijaty podle čl. 192 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, a zlepšením správy v záležitostech životního prostředí a klimatu na všech úrovních
  , mimo jiné prostřednictvím posílení kapacit veřejných a soukromých subjektů a zapojením občanské společnosti; |
| --- | --- |

b)

podporovat vypracování, provádění, sledování
  , účinné dodržování
  a prosazování příslušných právních předpisů a politik Unie
  , zejména podporou provádění obecných akčních programů Unie v oblasti životního prostředí, které byly přijaty podle čl. 192 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, a zlepšením správy v záležitostech životního prostředí a klimatu na všech úrovních
  , mimo jiné prostřednictvím posílení kapacit veřejných a soukromých subjektů a zapojením občanské společnosti;

, účinné dodržování

, zejména podporou provádění obecných akčních programů Unie v oblasti životního prostředí, které byly přijaty podle čl. 192 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, a zlepšením správy v záležitostech životního prostředí a klimatu na všech úrovních

Pozměňovací návrh 41

Pozměňovací návrh 41

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 5 – odst. 1

Čl. 5 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí
  5 450 000 000 EUR v
   běžných cenách. | 1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí
  6 442 000 000  EUR v cenách roku 2018 (7 272 000 000 EUR
  v běžných cenách). |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí
  5 450 000 000 EUR v
   běžných cenách.

1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí
  6 442 000 000  EUR v cenách roku 2018 (7 272 000 000 EUR
  v běžných cenách).

Pozměňovací návrh 42

Pozměňovací návrh 42

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 5 – odst. 2

Čl. 5 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Orientační rozdělení částky uvedené v odstavci 1 je následující: | 2.   Orientační rozdělení částky uvedené v odstavci 1 je následující: |
| a) | 3 500 000 000 EUR
  pro oblast Životní prostředí, z čehož |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Orientační rozdělení částky uvedené v odstavci 1 je následující:

2.   Orientační rozdělení částky uvedené v odstavci 1 je následující:

a)

3 500 000 000 EUR
  pro oblast Životní prostředí, z čehož

3 500 000 000 EUR

| a) | 4 715 000 000 EUR v cenách roku 2018 (5 322 000 000 EUR v běžných cenách, což představuje 73,2  % celkového finančního krytí programu)
  pro oblast Životní prostředí, z čehož |
| --- | --- |

a)

4 715 000 000 EUR v cenách roku 2018 (5 322 000 000 EUR v běžných cenách, což představuje 73,2  % celkového finančního krytí programu)
  pro oblast Životní prostředí, z čehož

4 715 000 000 EUR v cenách roku 2018 (5 322 000 000 EUR v běžných cenách, což představuje 73,2  % celkového finančního krytí programu)

| | 1) | 2 150 000 000 EUR
  na podprogram Příroda a biologická rozmanitost a |
| --- | --- | --- |

1)

2 150 000 000 EUR
  na podprogram Příroda a biologická rozmanitost a

2 150 000 000 EUR

| | 1) | EUR
  2 829 000 000 EUR v cenách roku 2018 (3 261 420 000 EUR v běžných cenách, což představuje 44,9  % celkového finančního krytí programu)
  na podprogram Příroda a biologická rozmanitost a |
| --- | --- | --- |

1)

EUR
  2 829 000 000 EUR v cenách roku 2018 (3 261 420 000 EUR v běžných cenách, což představuje 44,9  % celkového finančního krytí programu)
  na podprogram Příroda a biologická rozmanitost a

2 829 000 000 EUR v cenách roku 2018 (3 261 420 000 EUR v běžných cenách, což představuje 44,9  % celkového finančního krytí programu)

| | 2) | 1 350 000 000 EUR
  na podprogram Oběhové hospodářství a kvalita života; |
| --- | --- | --- |

2)

1 350 000 000 EUR
  na podprogram Oběhové hospodářství a kvalita života;

1 350 000 000 EUR

| | 2) | 1 886 000 000 EUR v cenách roku 2018 (2 060 580 000 EUR v běžných cenách, což představuje 28,3  % celkového finančního krytí programu)
  na podprogram Oběhové hospodářství a kvalita života; |
| --- | --- | --- |

2)

1 886 000 000 EUR v cenách roku 2018 (2 060 580 000 EUR v běžných cenách, což představuje 28,3  % celkového finančního krytí programu)
  na podprogram Oběhové hospodářství a kvalita života;

1 886 000 000 EUR v cenách roku 2018 (2 060 580 000 EUR v běžných cenách, což představuje 28,3  % celkového finančního krytí programu)

| b) | 1 950 000 000 EUR na oblast Opatření v oblasti klimatu, z čehož |
| --- | --- |

b)

1 950 000 000 EUR na oblast Opatření v oblasti klimatu, z čehož

| b) | 1 950 000 000 EUR na oblast Opatření v oblasti klimatu, z čehož |
| --- | --- |

b)

1 950 000 000 EUR na oblast Opatření v oblasti klimatu, z čehož

| | 1) | 950 000 000 EUR na podprogram Zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a |
| --- | --- | --- |

1)

950 000 000 EUR na podprogram Zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a

| | 1) | 950 000 000 EUR na podprogram Zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a |
| --- | --- | --- |

1)

950 000 000 EUR na podprogram Zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a

| | 2) | 1 000 000 000 EUR na podprogram Přechod na čistou energii. |
| --- | --- | --- |

2)

1 000 000 000 EUR na podprogram Přechod na čistou energii.

| | 2) | 1 000 000 000 EUR na podprogram Přechod na čistou energii. |
| --- | --- | --- |

2)

1 000 000 000 EUR na podprogram Přechod na čistou energii.

Pozměňovací návrh 43

Pozměňovací návrh 43

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 1 – návětí

Čl. 6 – odst. 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Program
  je
  otevřen těmto třetím zemím: | 1.   
  Pod podmínkou plnění všech jeho pravidel a dodržování regulace je
  program otevřen těmto třetím zemím: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Program
  je
  otevřen těmto třetím zemím:

1.   
  Pod podmínkou plnění všech jeho pravidel a dodržování regulace je
  program otevřen těmto třetím zemím:

Pozměňovací návrh 44

Pozměňovací návrh 44

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 6 a (nový)

Článek 6 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 6a




  Mezinárodní spolupráce




  Pokud to vyžaduje dosažení obecných cílů uvedených v článku 3, je v průběhu provádění programu možná spolupráce s příslušnými mezinárodními organizacemi a jejich institucemi a orgány. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 6a

Mezinárodní spolupráce

Pokud to vyžaduje dosažení obecných cílů uvedených v článku 3, je v průběhu provádění programu možná spolupráce s příslušnými mezinárodními organizacemi a jejich institucemi a orgány.

Pozměňovací návrh 45

Pozměňovací návrh 45

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 7

Článek 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Program je prováděn způsobem, který zajišťuje jeho soulad
  s Evropským fondem pro regionální rozvoj, Evropským sociálním fondem, Fondem soudržnosti, Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a Evropským námořním a rybářským fondem, programem Horizont Evropa, Nástrojem pro propojení Evropy a fondem InvestEU, aby bylo možné vytvářet synergie, zejména pokud jde o strategické projekty na ochranu přírody a strategické integrované projekty, a podporovat využití a reprodukci řešení vyvinutých v rámci programu. | Komise zajistí ucelené provádění programu a rovněž spolu s členskými státy zajistí soulad a koordinaci s
   Evropským fondem pro regionální rozvoj, Evropským sociálním fondem, Fondem soudržnosti, Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a Evropským námořním a rybářským fondem, programem Horizont Evropa, Nástrojem pro propojení Evropy
  , Fondem pro inovace v rámci systému obchodování s emisemi
  a fondem InvestEU, aby bylo možné vytvářet synergie, zejména pokud jde o strategické projekty na ochranu přírody a strategické integrované projekty, a podporovat využití a reprodukci řešení vyvinutých v rámci programu.
  Komise a členské státy zajistí doplňkovost na všech úrovních. Komise určí zvláštní činnosti a uvolní příslušné finanční prostředky v rámci dalších unijních programů a usnadní koordinované a ucelené provádění doplňkových činností financovaných z jiných zdrojů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Program je prováděn způsobem, který zajišťuje jeho soulad
  s Evropským fondem pro regionální rozvoj, Evropským sociálním fondem, Fondem soudržnosti, Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a Evropským námořním a rybářským fondem, programem Horizont Evropa, Nástrojem pro propojení Evropy a fondem InvestEU, aby bylo možné vytvářet synergie, zejména pokud jde o strategické projekty na ochranu přírody a strategické integrované projekty, a podporovat využití a reprodukci řešení vyvinutých v rámci programu.

Program je prováděn způsobem, který zajišťuje jeho soulad

Komise zajistí ucelené provádění programu a rovněž spolu s členskými státy zajistí soulad a koordinaci s
   Evropským fondem pro regionální rozvoj, Evropským sociálním fondem, Fondem soudržnosti, Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a Evropským námořním a rybářským fondem, programem Horizont Evropa, Nástrojem pro propojení Evropy
  , Fondem pro inovace v rámci systému obchodování s emisemi
  a fondem InvestEU, aby bylo možné vytvářet synergie, zejména pokud jde o strategické projekty na ochranu přírody a strategické integrované projekty, a podporovat využití a reprodukci řešení vyvinutých v rámci programu.
  Komise a členské státy zajistí doplňkovost na všech úrovních. Komise určí zvláštní činnosti a uvolní příslušné finanční prostředky v rámci dalších unijních programů a usnadní koordinované a ucelené provádění doplňkových činností financovaných z jiných zdrojů.

Komise zajistí ucelené provádění programu a rovněž spolu s členskými státy zajistí soulad a koordinaci s

, Fondem pro inovace v rámci systému obchodování s emisemi

Komise a členské státy zajistí doplňkovost na všech úrovních. Komise určí zvláštní činnosti a uvolní příslušné finanční prostředky v rámci dalších unijních programů a usnadní koordinované a ucelené provádění doplňkových činností financovaných z jiných zdrojů.

Pozměňovací návrh 104

Pozměňovací návrh 104

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 8 – odst. 1 a (nový)

Čl. 8 – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Program se provádí v rámci spravedlivé transformace, kdy jsou dotčené komunity a území zahrnuty do přípravy a realizace projektů, zejména prostřednictvím konzultací a dialogu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1a.
     
  Program se provádí v rámci spravedlivé transformace, kdy jsou dotčené komunity a území zahrnuty do přípravy a realizace projektů, zejména prostřednictvím konzultací a dialogu.

Pozměňovací návrh 46

Pozměňovací návrh 46

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 10 – odst. 3

Čl. 10 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Projekty v rámci podprogramu Příroda a biologická rozmanitost týkající se řízení, obnovy a monitorování lokalit Natura 2000 podle směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES
  jsou podporovány v souladu s prioritními akčními rámci stanovenými
  podle směrnice 92/43/EHS. | 3.   Projekty v rámci podprogramu Příroda a biologická rozmanitost týkající se řízení, obnovy a monitorování lokalit Natura 2000 podle směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES
  zohlední priority vymezené ve vnitrostátní a regionálních plánech, strategiích a politikách obsažených mimo jiné v prioritních akčních rámcích stanovených
  podle směrnice 92/43/EHS. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Projekty v rámci podprogramu Příroda a biologická rozmanitost týkající se řízení, obnovy a monitorování lokalit Natura 2000 podle směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES
  jsou podporovány v souladu s prioritními akčními rámci stanovenými
  podle směrnice 92/43/EHS.

3.   Projekty v rámci podprogramu Příroda a biologická rozmanitost týkající se řízení, obnovy a monitorování lokalit Natura 2000 podle směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES
  zohlední priority vymezené ve vnitrostátní a regionálních plánech, strategiích a politikách obsažených mimo jiné v prioritních akčních rámcích stanovených
  podle směrnice 92/43/EHS.

Pozměňovací návrh 47

Pozměňovací návrh 47

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 10 – odst. 4

Čl. 10 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   Granty mohou financovat činnosti mimo
  Unii
  za předpokladu, že projekt sleduje cíle Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a činnosti mimo Unii jsou nezbytné k zajištění účinnosti zásahů prováděných na územích členských států. | 4.   Granty mohou financovat činnosti mimo
  členský stát nebo zámořskou zemi či území, které je s tímto členským státem spojeno, a to
  za předpokladu, že projekt sleduje cíle Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a činnosti mimo Unii jsou nezbytné k zajištění účinnosti zásahů prováděných na územích členských států
  nebo v zámořských zemích či územích nebo podporují mezinárodní dohody, jichž je Unie smluvní stranou
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.   Granty mohou financovat činnosti mimo
  Unii
  za předpokladu, že projekt sleduje cíle Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a činnosti mimo Unii jsou nezbytné k zajištění účinnosti zásahů prováděných na územích členských států.

4.   Granty mohou financovat činnosti mimo
  členský stát nebo zámořskou zemi či území, které je s tímto členským státem spojeno, a to
  za předpokladu, že projekt sleduje cíle Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a činnosti mimo Unii jsou nezbytné k zajištění účinnosti zásahů prováděných na územích členských států
  nebo v zámořských zemích či územích nebo podporují mezinárodní dohody, jichž je Unie smluvní stranou
  .

Pozměňovací návrh 48

Pozměňovací návrh 48

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 11 – odst. 2 – písm. a – bod 3

Čl. 11 – odst. 2 – písm. a – bod 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3) | jiná třetí země uvedená v 
  pracovním programu
  za podmínek uvedených v odstavcích 4 až 6; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3)

jiná třetí země uvedená v 
  pracovním programu
  za podmínek uvedených v odstavcích 4 až 6;

pracovním programu

| 3) | jiná třetí země uvedená
  ve víceletých pracovních programech
  za podmínek uvedených v odstavcích 4 až 6; |
| --- | --- |

3)

jiná třetí země uvedená
  ve víceletých pracovních programech
  za podmínek uvedených v odstavcích 4 až 6;

ve víceletých pracovních programech

Pozměňovací návrh 49

Pozměňovací návrh 49

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 11 – odst. 6 a (nový)

Čl. 11 – odst. 6 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Aby se zajistilo efektivní využívání prostředků v rámci programu a také účinná účast právních subjektů uvedených v článku 4, svěřuje se Komisi pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 21 s cílem doplnit tento článek tím, že určí rozsah, v jakém je zapojení uvedených právních subjektů do politiky v oblasti životního prostředí a klimatu realizované Unií dostatečné pro to, aby byly považovány za způsobilé účastnit se programu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6a.
     
  Aby se zajistilo efektivní využívání prostředků v rámci programu a také účinná účast právních subjektů uvedených v článku 4, svěřuje se Komisi pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 21 s cílem doplnit tento článek tím, že určí rozsah, v jakém je zapojení uvedených právních subjektů do politiky v oblasti životního prostředí a klimatu realizované Unií dostatečné pro to, aby byly považovány za způsobilé účastnit se programu.

Pozměňovací návrh 50

Pozměňovací návrh 50

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 12 a (nový)

Článek 12 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 12a




  Předložení projektu a výběrová řízení





  1.
     
  Program zavádí následující postupy pro předložení a výběr projektů:










  a) | zjednodušený dvoufázový postup založený na předložení a vyhodnocení shrnutí, po němž následuje celkový návrh určený těm kandidátům, jejichž návrhy byly předběžně vybrány; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 12a

Předložení projektu a výběrová řízení

1.
     
  Program zavádí následující postupy pro předložení a výběr projektů:

a)

zjednodušený dvoufázový postup založený na předložení a vyhodnocení shrnutí, po němž následuje celkový návrh určený těm kandidátům, jejichž návrhy byly předběžně vybrány;

| b) | standardní jednofázový postup založený pouze na předložení a vyhodnocení celkového návrhu. V případě upřednostnění standardního před zjednodušeným postupem je tento krok v pracovním programu odůvodněn s ohledem na organizační a personální omezení spojená s každým podprogramem a případně také s každou výzvou pro předložení návrhů. |
| --- | --- |

b)

standardní jednofázový postup založený pouze na předložení a vyhodnocení celkového návrhu. V případě upřednostnění standardního před zjednodušeným postupem je tento krok v pracovním programu odůvodněn s ohledem na organizační a personální omezení spojená s každým podprogramem a případně také s každou výzvou pro předložení návrhů.

2.
     
  Pro účely ustanovení odstavce 1 se „shrnutím“ rozumí zpráva v délce maximálně deseti stran včetně popisu obsahu projektu, potenciálních partnerů, pravděpodobných omezení a nouzového plánu pro jejich řešení, jakož i strategie vybrané s cílem zajistit udržitelnost výsledků projektu po jeho skončení, administrativních formulářů týkajících se příjemců zapojených do projektu a podrobného projektového rozpočtu.

Pozměňovací návrh 51

Pozměňovací návrh 51

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 13

Článek 13

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 13 | Článek 13 |
| Kritéria pro udělení grantu | Kritéria pro udělení grantu |
| Kritéria pro udělení grantu jsou
  stanovena
  ve výzvě k předkládání návrhů a jsou v nich zohledněny tyto aspekty: | Kritéria pro udělení grantu jsou
  vymezena ve víceletých pracovních programech stanovených v článku 17 a
   ve výzvě k předkládání návrhů a jsou v nich zohledněny tyto aspekty: |
| a) | projekty financované z programu nesmí narušit cíle programu v oblasti životního prostředí, klimatu nebo příslušných aspektů čisté energie, a pokud možno podporují využívání ekologických veřejných zakázek; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 13

Článek 13

Kritéria pro udělení grantu

Kritéria pro udělení grantu

Kritéria pro udělení grantu jsou
  stanovena
  ve výzvě k předkládání návrhů a jsou v nich zohledněny tyto aspekty:

stanovena

Kritéria pro udělení grantu jsou
  vymezena ve víceletých pracovních programech stanovených v článku 17 a
   ve výzvě k předkládání návrhů a jsou v nich zohledněny tyto aspekty:

vymezena ve víceletých pracovních programech stanovených v článku 17 a

a)

projekty financované z programu nesmí narušit cíle programu v oblasti životního prostředí, klimatu nebo příslušných aspektů čisté energie, a pokud možno podporují využívání ekologických veřejných zakázek;

| a) | projekty financované z programu nesmí narušit cíle programu v oblasti životního prostředí, klimatu nebo příslušných aspektů čisté energie, a pokud možno podporují využívání ekologických veřejných zakázek; |
| --- | --- |

a)

projekty financované z programu nesmí narušit cíle programu v oblasti životního prostředí, klimatu nebo příslušných aspektů čisté energie, a pokud možno podporují využívání ekologických veřejných zakázek;

| aa) | projekty zajišťují nákladově efektivní přístup a jsou technicky a finančně soudržné; |
| --- | --- |

aa)

aa)

projekty zajišťují nákladově efektivní přístup a jsou technicky a finančně soudržné;

projekty zajišťují nákladově efektivní přístup a jsou technicky a finančně soudržné;

| ab) | upřednostněny jsou projekty, které mají největší potenciál přispět k dosažení cílů stanovených v článku 3; |
| --- | --- |

ab)

ab)

upřednostněny jsou projekty, které mají největší potenciál přispět k dosažení cílů stanovených v článku 3;

upřednostněny jsou projekty, které mají největší potenciál přispět k dosažení cílů stanovených v článku 3;

| b) | upřednostněny jsou projekty, které přináší vedlejší přínosy a podporují součinnost mezi podprogramy podle článku 4; |
| --- | --- |

b)

upřednostněny jsou projekty, které přináší vedlejší přínosy a podporují součinnost mezi podprogramy podle článku 4;

| b) | upřednostněny jsou projekty, které přináší vedlejší přínosy a podporují součinnost mezi podprogramy podle článku 4; |
| --- | --- |

b)

upřednostněny jsou projekty, které přináší vedlejší přínosy a podporují součinnost mezi podprogramy podle článku 4;

| c) | upřednostněny jsou
  projekty, které mají největší potenciál, že budou opětovně použity a převzaty veřejným nebo soukromým sektorem nebo že přitáhnou největší investice nebo finanční zdroje (katalytický potenciál); |
| --- | --- |

c)

upřednostněny jsou
  projekty, které mají největší potenciál, že budou opětovně použity a převzaty veřejným nebo soukromým sektorem nebo že přitáhnou největší investice nebo finanční zdroje (katalytický potenciál);

upřednostněny jsou

| c) | projekty, které mají největší potenciál, že budou opětovně použity a převzaty veřejným nebo soukromým sektorem nebo že přitáhnou největší investice nebo finanční zdroje (katalytický potenciál)
  získají v hodnocení bonus
  ; |
| --- | --- |

c)

projekty, které mají největší potenciál, že budou opětovně použity a převzaty veřejným nebo soukromým sektorem nebo že přitáhnou největší investice nebo finanční zdroje (katalytický potenciál)
  získají v hodnocení bonus
  ;

získají v hodnocení bonus

| d) | je zajištěna reprodukovatelnost výsledků standardních akčních projektů; |
| --- | --- |

d)

je zajištěna reprodukovatelnost výsledků standardních akčních projektů;

| d) | je zajištěna reprodukovatelnost výsledků standardních akčních projektů; |
| --- | --- |

d)

je zajištěna reprodukovatelnost výsledků standardních akčních projektů;

| e) | projekty, které vycházejí z výsledků projektů financovaných z programu, programů, které mu předcházely, nebo jiných fondů Unie nebo je vylepšují, získají v hodnocení bonus; |
| --- | --- |

e)

projekty, které vycházejí z výsledků projektů financovaných z programu, programů, které mu předcházely, nebo jiných fondů Unie nebo je vylepšují, získají v hodnocení bonus;

| e) | projekty, které vycházejí z výsledků projektů financovaných z programu, programů, které mu předcházely, nebo jiných fondů Unie nebo je vylepšují, získají v hodnocení bonus; |
| --- | --- |

e)

projekty, které vycházejí z výsledků projektů financovaných z programu, programů, které mu předcházely, nebo jiných fondů Unie nebo je vylepšují, získají v hodnocení bonus;

| f) | zvláštní pozornost se případně věnuje projektům v zeměpisných oblastech se zvláštními potřebami nebo ve zranitelných oblastech, jako jsou oblasti se specifickými problémy v oblasti životního prostředí nebo oblasti s přírodními omezeními, přeshraniční oblasti nebo nejvzdálenější regiony. |
| --- | --- |

f)

zvláštní pozornost se případně věnuje projektům v zeměpisných oblastech se zvláštními potřebami nebo ve zranitelných oblastech, jako jsou oblasti se specifickými problémy v oblasti životního prostředí nebo oblasti s přírodními omezeními, přeshraniční oblasti nebo nejvzdálenější regiony.

| f) | zvláštní pozornost se případně věnuje
  biogeografické vyváženosti projektů a
   projektům v zeměpisných oblastech se zvláštními potřebami nebo ve zranitelných oblastech, jako jsou oblasti se specifickými problémy v oblasti životního prostředí nebo oblasti s přírodními omezeními, přeshraniční oblasti
  , oblasti s vysoce hodnotným přírodním dědictvím
  nebo nejvzdálenější regiony. |
| --- | --- |

f)

zvláštní pozornost se případně věnuje
  biogeografické vyváženosti projektů a
   projektům v zeměpisných oblastech se zvláštními potřebami nebo ve zranitelných oblastech, jako jsou oblasti se specifickými problémy v oblasti životního prostředí nebo oblasti s přírodními omezeními, přeshraniční oblasti
  , oblasti s vysoce hodnotným přírodním dědictvím
  nebo nejvzdálenější regiony.

biogeografické vyváženosti projektů a

, oblasti s vysoce hodnotným přírodním dědictvím

Pozměňovací návrh 52

Pozměňovací návrh 52

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 15 – odst. 1

Čl. 15 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Na opatření, na něž byl získán příspěvek z jiného programu Unie, lze rovněž získat příspěvek v rámci programu, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Příspěvek k opatření z jednotlivých programů Unie podléhá pravidlům těchto programů. Kumulativní financování nepřesáhne celkové způsobilé náklady na opatření a podporu z různých programů Unie lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, v nichž jsou stanoveny podmínky podpory. | 1.   Na opatření, na něž byl získán příspěvek z jiného programu Unie, lze rovněž získat příspěvek v rámci programu, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady.
  Aby byla opatření, financovaná v rámci jiného programu Unie, způsobilá pro příspěvky v rámci programu, nesmějí jimi být ohroženy cíle v oblasti životního prostředí a klimatu stanovené v článku 3.
  Příspěvek k opatření z jednotlivých programů Unie podléhá pravidlům těchto programů. Kumulativní financování nepřesáhne celkové způsobilé náklady na opatření a podporu z různých programů Unie lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, v nichž jsou stanoveny podmínky podpory. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Na opatření, na něž byl získán příspěvek z jiného programu Unie, lze rovněž získat příspěvek v rámci programu, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Příspěvek k opatření z jednotlivých programů Unie podléhá pravidlům těchto programů. Kumulativní financování nepřesáhne celkové způsobilé náklady na opatření a podporu z různých programů Unie lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, v nichž jsou stanoveny podmínky podpory.

1.   Na opatření, na něž byl získán příspěvek z jiného programu Unie, lze rovněž získat příspěvek v rámci programu, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady.
  Aby byla opatření, financovaná v rámci jiného programu Unie, způsobilá pro příspěvky v rámci programu, nesmějí jimi být ohroženy cíle v oblasti životního prostředí a klimatu stanovené v článku 3.
  Příspěvek k opatření z jednotlivých programů Unie podléhá pravidlům těchto programů. Kumulativní financování nepřesáhne celkové způsobilé náklady na opatření a podporu z různých programů Unie lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, v nichž jsou stanoveny podmínky podpory.

Pozměňovací návrh 53

Pozměňovací návrh 53

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 15 – odst. 2

Čl. 15 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Opatření, která získala osvědčení „Pečeť excelence“, nebo která splňují následující kumulativní srovnávací podmínky: | 2.   Opatření, která získala osvědčení „Pečeť excelence“, nebo která splňují následující kumulativní srovnávací podmínky: |
| a) | byla posouzena ve výzvě k předkládání návrhů v rámci programu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Opatření, která získala osvědčení „Pečeť excelence“, nebo která splňují následující kumulativní srovnávací podmínky:

2.   Opatření, která získala osvědčení „Pečeť excelence“, nebo která splňují následující kumulativní srovnávací podmínky:

a)

byla posouzena ve výzvě k předkládání návrhů v rámci programu;

| a) | byla posouzena ve výzvě k předkládání návrhů v rámci programu; |
| --- | --- |

a)

byla posouzena ve výzvě k předkládání návrhů v rámci programu;

| b) | splňují minimální požadavky na kvalitu uvedené v této výzvě k předkládání návrhů; |
| --- | --- |

b)

splňují minimální požadavky na kvalitu uvedené v této výzvě k předkládání návrhů;

| b) | splňují minimální požadavky na kvalitu uvedené v této výzvě k předkládání návrhů; |
| --- | --- |

b)

splňují minimální požadavky na kvalitu uvedené v této výzvě k předkládání návrhů;

| c) | nesmějí být financovány v rámci této výzvy k předkládání návrhů z důvodu rozpočtových omezení, |
| --- | --- |

c)

nesmějí být financovány v rámci této výzvy k předkládání návrhů z důvodu rozpočtových omezení,

| c) | nesmějí být financovány v rámci této výzvy k předkládání návrhů z důvodu rozpočtových omezení, |
| --- | --- |

c)

nesmějí být financovány v rámci této výzvy k předkládání návrhů z důvodu rozpočtových omezení,

mohou získat podporu z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti, Evropského sociálního fondu + a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova v souladu s čl. [67] odst. 5 nařízení (EU) XX [nařízení o společných ustanoveních] a článkem [8] nařízení (EU) XX [o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky] za předpokladu, že jsou v souladu s cíli příslušného programu. Použijí se pravidla pro poskytování podpory z fondu.

mohou získat podporu z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti, Evropského sociálního fondu + a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova v souladu s čl. [67] odst. 5 nařízení (EU) XX [nařízení o společných ustanoveních] a článkem [8] nařízení (EU) XX [o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky] za předpokladu, že jsou v souladu s cíli a 
  kritérii způsobilosti
  příslušného programu. Použijí se pravidla pro poskytování podpory z fondu.

kritérii způsobilosti

Pozměňovací návrh 54

Pozměňovací návrh 54

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 1

Čl. 16 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Operace kombinování zdrojů v rámci tohoto programu se provádějí v souladu s [nařízením o fondu InvestEU] a hlavou X finančního nařízení. | Operace kombinování zdrojů v rámci tohoto programu se provádějí v souladu s [nařízením o fondu InvestEU] a hlavou X finančního nařízení
  , a to s patřičným zohledněním požadavků na udržitelnost a transparentnost
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Operace kombinování zdrojů v rámci tohoto programu se provádějí v souladu s [nařízením o fondu InvestEU] a hlavou X finančního nařízení.

Operace kombinování zdrojů v rámci tohoto programu se provádějí v souladu s [nařízením o fondu InvestEU] a hlavou X finančního nařízení
  , a to s patřičným zohledněním požadavků na udržitelnost a transparentnost
  .

, a to s patřičným zohledněním požadavků na udržitelnost a transparentnost

Pozměňovací návrh 55

Pozměňovací návrh 55

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 17 – nadpis

Čl. 17 – nadpis

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Pracovní program | Víceletý
  pracovní program |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Pracovní program

Víceletý
  pracovní program

Víceletý

Pozměňovací návrh 56

Pozměňovací návrh 56

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 17 – odst. 1

Čl. 17 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Program se provádí prostřednictvím alespoň dvou víceletých pracovních programů uvedených v článku 110 finančního nařízení.
  V pracovních programech se případně stanoví celková částka vyhrazená pro operace kombinování zdrojů. | 1.   Program se provádí prostřednictvím alespoň dvou víceletých pracovních programů uvedených v článku 110 finančního nařízení.
  Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 21 s cílem doplnit toto nařízení přijetím těchto víceletých pracovních programů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Program se provádí prostřednictvím alespoň dvou víceletých pracovních programů uvedených v článku 110 finančního nařízení.
  V pracovních programech se případně stanoví celková částka vyhrazená pro operace kombinování zdrojů.

1.   Program se provádí prostřednictvím alespoň dvou víceletých pracovních programů uvedených v článku 110 finančního nařízení.
  Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 21 s cílem doplnit toto nařízení přijetím těchto víceletých pracovních programů.

Pozměňovací návrh 57

Pozměňovací návrh 57

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 17 – odst. 1 a (nový)

Čl. 17 – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komise zajistí, aby byly při sestavování víceletých pracovních programů vedeny odpovídající konzultace se spolunormotvůrci a zúčastněnými stranami, včetně organizací občanské společnosti. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1a.
     
  Komise zajistí, aby byly při sestavování víceletých pracovních programů vedeny odpovídající konzultace se spolunormotvůrci a zúčastněnými stranami, včetně organizací občanské společnosti.

Pozměňovací návrh 58

Pozměňovací návrh 58

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 17 – odst. 2 – písm. a a (nové)

Čl. 17 – odst. 2 – písm. a a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | aa) | minimální a maximální úrovně míry spolufinancování, rozlišené podle podprogramů stanovených v článku 4 a činnosti způsobilé podle článku 10, u nichž celkové maximální míry spolufinancování v prvním víceletém pracovním programu pro činnosti uvedené v čl. 10 odst. 2 písm. a), b) a d) činí [60 %] způsobilých nákladů a [75 %] u projektů financovaných v rámci podprogramu Příroda a biologická rozmanitost, které se týkají prioritních stanovišť nebo druhů pro účely provádění směrnice 92/43/EHS nebo druhů ptáků považovaných Výborem pro přizpůsobení technickému a vědeckému pokroku, zřízeným podle článku 16 směrnice 2009/147/ES, za prioritní, pokud je to nezbytné pro dosažení cíle ochrany; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

aa)

aa)

minimální a maximální úrovně míry spolufinancování, rozlišené podle podprogramů stanovených v článku 4 a činnosti způsobilé podle článku 10, u nichž celkové maximální míry spolufinancování v prvním víceletém pracovním programu pro činnosti uvedené v čl. 10 odst. 2 písm. a), b) a d) činí [60 %] způsobilých nákladů a [75 %] u projektů financovaných v rámci podprogramu Příroda a biologická rozmanitost, které se týkají prioritních stanovišť nebo druhů pro účely provádění směrnice 92/43/EHS nebo druhů ptáků považovaných Výborem pro přizpůsobení technickému a vědeckému pokroku, zřízeným podle článku 16 směrnice 2009/147/ES, za prioritní, pokud je to nezbytné pro dosažení cíle ochrany;

minimální a maximální úrovně míry spolufinancování, rozlišené podle podprogramů stanovených v článku 4 a činnosti způsobilé podle článku 10, u nichž celkové maximální míry spolufinancování v prvním víceletém pracovním programu pro činnosti uvedené v čl. 10 odst. 2 písm. a), b) a d) činí [60 %] způsobilých nákladů a [75 %] u projektů financovaných v rámci podprogramu Příroda a biologická rozmanitost, které se týkají prioritních stanovišť nebo druhů pro účely provádění směrnice 92/43/EHS nebo druhů ptáků považovaných Výborem pro přizpůsobení technickému a vědeckému pokroku, zřízeným podle článku 16 směrnice 2009/147/ES, za prioritní, pokud je to nezbytné pro dosažení cíle ochrany;

Pozměňovací návrh 59

Pozměňovací návrh 59

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 17 – odst. 2 – písm. a b (nové)

Čl. 17 – odst. 2 – písm. a b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ab) | maximální celkovou částku vyhrazenou pro operace kombinování zdrojů financování; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ab)

ab)

maximální celkovou částku vyhrazenou pro operace kombinování zdrojů financování;

maximální celkovou částku vyhrazenou pro operace kombinování zdrojů financování;

Pozměňovací návrh 60

Pozměňovací návrh 60

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 17 – odst. 2 – písm. d a (nové)

Čl. 17 – odst. 2 – písm. d a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | da) | orientační harmonogramy pro výzvy k předkládání návrhů na celou dobu trvání víceletého pracovního programu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

da)

da)

orientační harmonogramy pro výzvy k předkládání návrhů na celou dobu trvání víceletého pracovního programu;

orientační harmonogramy pro výzvy k předkládání návrhů na celou dobu trvání víceletého pracovního programu;

Pozměňovací návrh 61

Pozměňovací návrh 61

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 17 – odst. 2 – písm. d b (nové)

Čl. 17 – odst. 2 – písm. d b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | db) | odbornou metodiku pro předložení projektu a výběrové řízení a kritéria výběru a přidělení grantů stanovená v článku 13. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

db)

db)

odbornou metodiku pro předložení projektu a výběrové řízení a kritéria výběru a přidělení grantů stanovená v článku 13.

odbornou metodiku pro předložení projektu a výběrové řízení a kritéria výběru a přidělení grantů stanovená v článku 13.

Pozměňovací návrh 62

Pozměňovací návrh 62

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 17 – odst. 2 a (nový)

Čl. 17 – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Doba trvání prvního víceletého pracovního programu je čtyři roky a doba trvání druhého víceletého pracovního programu je tři roky. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2a.
     
  Doba trvání prvního víceletého pracovního programu je čtyři roky a doba trvání druhého víceletého pracovního programu je tři roky.

Pozměňovací návrh 63

Pozměňovací návrh 63

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 17 – odst. 2 b (nový)

Čl. 17 – odst. 2 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Komise zajistí, aby nevyužité finanční prostředky z určité výzvy k předkládání návrhů byly přerozděleny mezi různé druhy opatření uvedených v čl. 10 odst. 2. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2b.
     
  Komise zajistí, aby nevyužité finanční prostředky z určité výzvy k předkládání návrhů byly přerozděleny mezi různé druhy opatření uvedených v čl. 10 odst. 2.

Pozměňovací návrh 64

Pozměňovací návrh 64

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 17 – odst. 2 c (nový)

Čl. 17 – odst. 2 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Komise zajistí, aby při přípravě víceletých pracovních programů proběhly konzultace se zúčastněnými stranami. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2c.
     
  Komise zajistí, aby při přípravě víceletých pracovních programů proběhly konzultace se zúčastněnými stranami.

Pozměňovací návrh 65

Pozměňovací návrh 65

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 19 – odst. 1

Čl. 19 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Hodnocení se provádějí včas tak, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu. | 1.   Hodnocení se provádějí včas tak, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu s 
  náležitým přihlédnutím k soudržnosti, synergiím, přidané hodnotě Unie a dlouhodobé udržitelnosti, s využitím priorit příslušného akčního programu pro životní prostředí
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Hodnocení se provádějí včas tak, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu.

1.   Hodnocení se provádějí včas tak, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu s 
  náležitým přihlédnutím k soudržnosti, synergiím, přidané hodnotě Unie a dlouhodobé udržitelnosti, s využitím priorit příslušného akčního programu pro životní prostředí
  .

Pozměňovací návrh 66

Pozměňovací návrh 66

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 19 – odst. 2

Čl. 19 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   
  Průběžné
  hodnocení programu se provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do 
  čtyř
  let od začátku provádění programu. | 2.   Hodnocení programu v 
  polovině období
  se provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do 
  tří
  let od začátku provádění programu.
  , přičemž se použijí ukazatele výstupů a výsledků stanovené v souladu s přílohou II. Hodnocení je v případě potřeby doprovázeno návrhem změny tohoto nařízení. |
| | Hodnocení obsahuje alespoň tyto údaje: |
| | a) | kvalitativní a kvantitativní hlediska provádění programu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   
  Průběžné
  hodnocení programu se provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do 
  čtyř
  let od začátku provádění programu.

2.   Hodnocení programu v 
  polovině období
  se provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do 
  tří
  let od začátku provádění programu.
  , přičemž se použijí ukazatele výstupů a výsledků stanovené v souladu s přílohou II. Hodnocení je v případě potřeby doprovázeno návrhem změny tohoto nařízení.

Hodnocení obsahuje alespoň tyto údaje:

Hodnocení obsahuje alespoň tyto údaje:

a)

a)

kvalitativní a kvantitativní hlediska provádění programu;

kvalitativní a kvantitativní hlediska provádění programu;

| b) | efektivnost využívání zdrojů; |
| --- | --- |

b)

b)

efektivnost využívání zdrojů;

efektivnost využívání zdrojů;

| c) | míru, do jaké bylo dosaženo cílů všech opatření, přičemž se – pokud je to možné – specifikují výsledky a dopady; |
| --- | --- |

c)

c)

míru, do jaké bylo dosaženo cílů všech opatření, přičemž se – pokud je to možné – specifikují výsledky a dopady;

míru, do jaké bylo dosaženo cílů všech opatření, přičemž se – pokud je to možné – specifikují výsledky a dopady;

| d) | skutečný nebo očekávaný úspěch projektů v případě využití dalších fondů Unie, zejména s přihlédnutím k výhodám zvýšené soudržnosti s ostatními finančními nástroji Unie; |
| --- | --- |

d)

d)

skutečný nebo očekávaný úspěch projektů v případě využití dalších fondů Unie, zejména s přihlédnutím k výhodám zvýšené soudržnosti s ostatními finančními nástroji Unie;

skutečný nebo očekávaný úspěch projektů v případě využití dalších fondů Unie, zejména s přihlédnutím k výhodám zvýšené soudržnosti s ostatními finančními nástroji Unie;

| e) | rozsah, v němž bylo dosaženo součinnosti mezi cíli, a jejich doplňkovost s dalšími příslušnými programy Unie; |
| --- | --- |

e)

e)

rozsah, v němž bylo dosaženo součinnosti mezi cíli, a jejich doplňkovost s dalšími příslušnými programy Unie;

rozsah, v němž bylo dosaženo součinnosti mezi cíli, a jejich doplňkovost s dalšími příslušnými programy Unie;

| f) | přidanou hodnotu Unie a dlouhodobý dopad programu s ohledem na přijetí rozhodnutí o obnovení, změně nebo pozastavení opatření; |
| --- | --- |

f)

f)

přidanou hodnotu Unie a dlouhodobý dopad programu s ohledem na přijetí rozhodnutí o obnovení, změně nebo pozastavení opatření;

přidanou hodnotu Unie a dlouhodobý dopad programu s ohledem na přijetí rozhodnutí o obnovení, změně nebo pozastavení opatření;

| g) | míru zapojení zúčastněných stran; |
| --- | --- |

g)

g)

míru zapojení zúčastněných stran;

míru zapojení zúčastněných stran;

| h) | kvantitativní a kvalitativní analýzu příspěvku programu ke stavu ochrany přírodních stanovišť a druhů uvedených ve směrnicích 92/43/EHS a 2009/147/ES. |
| --- | --- |

h)

h)

kvantitativní a kvalitativní analýzu příspěvku programu ke stavu ochrany přírodních stanovišť a druhů uvedených ve směrnicích 92/43/EHS a 2009/147/ES.

kvantitativní a kvalitativní analýzu příspěvku programu ke stavu ochrany přírodních stanovišť a druhů uvedených ve směrnicích 92/43/EHS a 2009/147/ES.

Pozměňovací návrh 67

Pozměňovací návrh 67

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 19 – odst. 3

Čl. 19 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Na konci provádění programu, avšak nejpozději do čtyř let po skončení období uvedeného v čl. 1 druhém pododstavci provede Komise závěrečné hodnocení programu. | 3.   Na konci provádění programu, avšak nejpozději do čtyř let po skončení období uvedeného v čl. 1 druhém pododstavci provede Komise závěrečné hodnocení programu
  , které bude doplněno o externí a nezávislou zprávu o následném hodnocení provádění a výsledků programu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Na konci provádění programu, avšak nejpozději do čtyř let po skončení období uvedeného v čl. 1 druhém pododstavci provede Komise závěrečné hodnocení programu.

3.   Na konci provádění programu, avšak nejpozději do čtyř let po skončení období uvedeného v čl. 1 druhém pododstavci provede Komise závěrečné hodnocení programu
  , které bude doplněno o externí a nezávislou zprávu o následném hodnocení provádění a výsledků programu.

Pozměňovací návrh 68

Pozměňovací návrh 68

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 19 – odst. 4

Čl. 19 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   Komise
  sdělí
  závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. | 4.   Komise
  předloží
  závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů
  a Komise výsledky těchto hodnocení zveřejní
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.   Komise
  sdělí
  závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

4.   Komise
  předloží
  závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů
  a Komise výsledky těchto hodnocení zveřejní
  .

Pozměňovací návrh 69

Pozměňovací návrh 69

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 20 – odst. 1

Čl. 20 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ a zajišťují viditelnost těchto prostředků (zejména při propagaci projektů a jejich výsledků) tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti. | 1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ a zajišťují viditelnost těchto prostředků (zejména při propagaci projektů a jejich výsledků) tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti.
  Za tímto účelem příjemci používají pro veškeré komunikační činnosti logo programu, jak je zobrazeno v příloze IIa, a toto logo se uvede na informačních tabulích viditelných pro veřejnost na strategických místech. Veškeré zboží dlouhodobé spotřeby pořízené v rámci programu nese logo programu, nestanoví-li Komise jinak. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ a zajišťují viditelnost těchto prostředků (zejména při propagaci projektů a jejich výsledků) tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti.

1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ a zajišťují viditelnost těchto prostředků (zejména při propagaci projektů a jejich výsledků) tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti.
  Za tímto účelem příjemci používají pro veškeré komunikační činnosti logo programu, jak je zobrazeno v příloze IIa, a toto logo se uvede na informačních tabulích viditelných pro veřejnost na strategických místech. Veškeré zboží dlouhodobé spotřeby pořízené v rámci programu nese logo programu, nestanoví-li Komise jinak.

Pozměňovací návrh 70

Pozměňovací návrh 70

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 23 – odst. 4

Čl. 23 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   
  Do finančních nástrojů zřízených v rámci [fondu InvestEU] lze investovat
  prostředky získané z dřívějších operací v rámci finančních nástrojů zřízených podle nařízení (EU) č. 1293/2013. | 4.   Prostředky získané z dřívějších operací v rámci finančních nástrojů zřízených podle nařízení (EU) č. 1293/2013
  musí být přerozděleny mezi opatření v rámci tohoto programu
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.   
  Do finančních nástrojů zřízených v rámci [fondu InvestEU] lze investovat
  prostředky získané z dřívějších operací v rámci finančních nástrojů zřízených podle nařízení (EU) č. 1293/2013.

4.   Prostředky získané z dřívějších operací v rámci finančních nástrojů zřízených podle nařízení (EU) č. 1293/2013
  musí být přerozděleny mezi opatření v rámci tohoto programu
  .

Pozměňovací návrh 71

Pozměňovací návrh 71

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha II – bod 2 – podbod 2.1 – odrážka 3 a (nová)

Příloha II – bod 2 – podbod 2.1 – odrážka 3 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | Chemické látky, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Chemické látky,

Chemické látky,

Pozměňovací návrh 72

Pozměňovací návrh 72

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha II – bod 2 – podbod 2.1 – odrážka 5 a (nová)

Příloha II – bod 2 – podbod 2.1 – odrážka 5 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | Hluk, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Hluk,

Hluk,

Pozměňovací návrh 73

Pozměňovací návrh 73

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha II – bod 2 – podbod 2.1 – odrážka 5 b (nová)

Příloha II – bod 2 – podbod 2.1 – odrážka 5 b (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | Využití a účinné využívání zdrojů, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Využití a účinné využívání zdrojů,

Využití a účinné využívání zdrojů,

Pozměňovací návrh 74

Pozměňovací návrh 74

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha II – bod 2 – podbod 2.2 a (nový)

Příloha II – bod 2 – podbod 2.2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2.2a. | Zvyšování povědomí; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.2a.

2.2a.

Zvyšování povědomí;

Pozměňovací návrh 75

Pozměňovací návrh 75

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha II a (nová)

Příloha II a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | PŘÍLOHA IIa |
| | Logo programu |
| | |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

PŘÍLOHA IIa

PŘÍLOHA IIa

Logo programu

Logo programu

Image 1

---

(1)  Věc byla vrácena příslušnému výboru pro účely interinstitucionálních jednání podle čl. 59 odst. 4 čtvrtého pododstavce (A8-0397/2018).

1

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1293/2013 ze dne 11. prosince 2013 o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (ES) č. 614/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 185).

6

(7)  Zpráva o hodnocení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) v polovině období (SWD(2017)0355).

7

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1293/2013 ze dne 11. prosince 2013 o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (ES) č. 614/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 185).

6

(7)  Zpráva o hodnocení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) v polovině období (SWD(2017)0355).

7

(8)  Agenda 2030, rezoluce Valného shromáždění OSN ze dne 25. září 2015.

8

(9)  Rozhodnutí Rady 93/626/EHS ze dne 25. října 1993 o uzavření Úmluvy o biologické rozmanitosti (Úř. věst. L 309, 13.12.1993, s. 1).

9

(10)  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

10

(8)  Agenda 2030, rezoluce Valného shromáždění OSN ze dne 25. září 2015.

8

(9)  Rozhodnutí Rady 93/626/EHS ze dne 25. října 1993 o uzavření Úmluvy o biologické rozmanitosti (Úř. věst. L 309, 13.12.1993, s. 1).

9

(10)  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

10

(11)  COM(2015)0614, 2.12.2015.

11

(12)  Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, COM(2014)0015, 22.1.2014.

12

(13)  Strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu, COM(2013)0216, 16.4.2013.

13

(14)  Balíček předpisů s názvem Čistá energie pro všechny Evropany, COM(2016)0860, 30.11.2016.

14

(15)  Akční plán pro přírodu, lidi a hospodářství, COM(2017)0198, 27.4.2017.

15

(16)  Program Čisté ovzduší pro Evropu, COM(2013)0918.

16

(17)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).

17

(18)  Tematická strategie pro ochranu půdy, COM(2006)0231.

18

(19)  Strategie pro nízkoemisní mobilitu, COM(2016)0501.

19

(20)  Akční plán pro zavádění infrastruktury pro alternativní paliva podle čl. 10 odst. 6 směrnice 2014/94/EU, 8.11.2017.

20

(11)  COM(2015)0614, 2.12.2015.

11

(12)  Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, COM(2014)0015, 22.1.2014.

12

(13)  Strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu, COM(2013)0216, 16.4.2013.

13

(14)  Balíček předpisů s názvem Čistá energie pro všechny Evropany, COM(2016)0860, 30.11.2016.

14

(14a)  
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7).

14a

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7).

(14b)  
  Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).

14b

Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).

(15)  Akční plán pro přírodu, lidi a hospodářství, COM(2017)0198, 27.4.2017.

15

(16)  Program Čisté ovzduší pro Evropu, COM(2013)0918.

16

(17)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).

17

(18)  Tematická strategie pro ochranu půdy, COM(2006)0231.

18

(19)  Strategie pro nízkoemisní mobilitu, COM(2016)0501.

19

(20)  Akční plán pro zavádění infrastruktury pro alternativní paliva podle čl. 10 odst. 6 směrnice 2014/94/EU, 8.11.2017.

20

(20a)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

20a

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

(20b)  
  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o minimálních požadavcích na opětovné využívání vody.

20b

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o minimálních požadavcích na opětovné využívání vody.

(20c)  
  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1386/2013/EU ze dne 20. listopadu 2013 o všeobecném akčním programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 „Spokojený život v mezích naší planety“ (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 171).

20c

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1386/2013/EU ze dne 20. listopadu 2013 o všeobecném akčním programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 „Spokojený život v mezích naší planety“ (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 171).

(21)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Přezkum provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí: společné výzvy a jak sjednotit úsilí za účelem dosažení lepších výsledků (COM(2017)0063).

21

(21)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Přezkum provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí: společné výzvy a jak sjednotit úsilí za účelem dosažení lepších výsledků (COM(2017)0063).

21

(22)  COM(2011)0244.

22

(23)  Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).

23

(24)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7).

24

(25)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1143/2014 ze dne 22. října 2014 o prevenci a regulaci zavlékání či vysazování a šíření invazních nepůvodních druhů (Úř. věst. L 317, 4.11.2014, s. 35).

25

(22)  COM(2011)0244.

22

(23)  Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).

23

(24)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7).

24

(25)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1143/2014 ze dne 22. října 2014 o prevenci a regulaci zavlékání či vysazování a šíření invazních nepůvodních druhů (Úř. věst. L 317, 4.11.2014, s. 35).

25

(1a)  
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/49/ES ze dne 25. června 2002 o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí – prohlášení Komise v dohodovacím výboru ke směrnici o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí (Úř. věst. L 189, 18.7.2002, s. 12).

1a

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/49/ES ze dne 25. června 2002 o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí – prohlášení Komise v dohodovacím výboru ke směrnici o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí (Úř. věst. L 189, 18.7.2002, s. 12).

(26)  Směrnice Evropského a parlamentu a Rady (EU) 2016/2284 ze dne 14. prosince 2016 o snížení národních emisí některých látek znečišťujících ovzduší, o změně směrnice 2003/35/ES a o zrušení směrnice 2001/81/ES (Úř. věst. L 344, 17.12.2016, s. 1).

26

(26)  Směrnice Evropského a parlamentu a Rady (EU) 2016/2284 ze dne 14. prosince 2016 o snížení národních emisí některých látek znečišťujících ovzduší, o změně směrnice 2003/35/ES a o zrušení směrnice 2001/81/ES (Úř. věst. L 344, 17.12.2016, s. 1).

26

(28)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19).

28

(28)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19).

28

(1a)  
  G. Pe’er, S. Lakner, R. Müller, G. Passoni, V. Bontzorlos, D. Clough, F. Moreira, C. Azam, J. Berger, P. Bezak, A. Bonn, B. Hansjürgens, L. Hartmann, J.Kleemann, A. Lomba, A. Sahrbacher, S. Schindler, C. Schleyer, J. Schmidt, S.Schüler, C. Sirami, M. von Meyer-Höfer, and Y. Zinngrebe (2017). Is the CAP Fit for purpose? An evidence based fitness-check assessment (Plní SZP svůj účel? Posouzení účelnosti na základě důkazů). Lipsko, Německé centrum pro integrativní výzkum biologické rozmanitosti (iDiv) Halle-Jena-Leipzig.

1a

G. Pe’er, S. Lakner, R. Müller, G. Passoni, V. Bontzorlos, D. Clough, F. Moreira, C. Azam, J. Berger, P. Bezak, A. Bonn, B. Hansjürgens, L. Hartmann, J.Kleemann, A. Lomba, A. Sahrbacher, S. Schindler, C. Schleyer, J. Schmidt, S.Schüler, C. Sirami, M. von Meyer-Höfer, and Y. Zinngrebe (2017). Is the CAP Fit for purpose? An evidence based fitness-check assessment (Plní SZP svůj účel? Posouzení účelnosti na základě důkazů). Lipsko, Německé centrum pro integrativní výzkum biologické rozmanitosti (iDiv) Halle-Jena-Leipzig.

(29)  Úř. věst. L 124, 17.5.2005, s. 4.

29

(29)  Úř. věst. L 124, 17.5.2005, s. 4.

29

(29a)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 ze dne 6. září 2006 o použití ustanovení Aarhuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství (Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 13).

29a

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 ze dne 6. září 2006 o použití ustanovení Aarhuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství (Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 13).

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/216 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/216

---

P8_TA(2018)0488

Ochrana zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2004/37/ES o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2020/C 388/22)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2017)0011), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2017)0011),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 153 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0010/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 153 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0010/2017),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu,

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 31. května 2017 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 31. května 2017 (1),

| — | po konzultaci s Výborem regionů, |
| --- | --- |

—

po konzultaci s Výborem regionů,

| — | s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 24. října 2018 zavázal schválit postoj Parlamentu podle čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 24. října 2018 zavázal schválit postoj Parlamentu podle čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na články 59 a 39 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 59 a 39 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A8-0142/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A8-0142/2018),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, jestliže svůj návrh nahradí jiným textem, podstatně jej změní nebo má v úmyslu jej podstatně změnit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Úř. věst. C 288, 31.8.2017, s. 56.

---

P8_TC1-COD(2017)0004

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 11. prosince 2018 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/..., kterou se mění směrnice 2004/37/ES o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, směrnice (EU) 2019/130.)

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/217 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/217

---

P8_TA(2018)0489

Transparentnost a udržitelnost hodnocení rizika ze strany EU v potravinovém řetězci ***I

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 11. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o transparentnosti a udržitelnosti hodnocení rizika ze strany EU v potravinovém řetězci, kterým se mění nařízení (ES) č. 178/2002 [o obecném potravinovém právu], směrnice 2001/18/ES [o záměrném uvolňování GMO do životního prostředí], nařízení (ES) č. 1829/2003 [o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech], nařízení (ES) č. 1831/2003 [o doplňkových látkách], nařízení (ES) č. 2065/2003 [o kouřových aromatech], nařízení (ES) č. 1935/2004 [o materiálech určených pro styk s potravinami], nařízení (ES) č. 1331/2008 [o jednotném povolovacím řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a potravinářská aromata], nařízení (ES) č. 1107/2009 [o přípravcích na ochranu rostlin] a nařízení (EU) 2015/2283 [o nových potravinách] (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD)) (1)

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2020/C 388/23)

Pozměňovací návrh 1

Návrh nařízení

Právní východisko 1

| Návrh legislativního usnesení | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 43 a 114 a čl. 168 odst. 4 písm. b) této smlouvy, | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 43 a 114 a čl. 168 odst. 4 písm. b) 
  a čl. 192 odst. 1
  této smlouvy, |

Návrh legislativního usnesení

Pozměňovací návrh

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 43 a 114 a čl. 168 odst. 4 písm. b) této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 43 a 114 a čl. 168 odst. 4 písm. b) 
  a čl. 192 odst. 1
  této smlouvy,

Pozměňovací návrh 2

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (2a) | Při řízení rizika, hodnocení rizika a sdělování by měla být přísně uplatňována mimo jiné zásada opatrnosti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(2a)

Při řízení rizika, hodnocení rizika a sdělování by měla být přísně uplatňována mimo jiné zásada opatrnosti.

Pozměňovací návrh 3

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (4) | Je proto nezbytné zajistit v celém průběhu analýzy rizika
  komplexní a
   průběžný proces sdělování o riziku, do nějž se zapojí osoby, které provádějí hodnocení rizika, a osoby, které provádějí řízení rizika, na unijní a vnitrostátní úrovni. Tento proces by měl
  být kombinován s otevřeným dialogem
  mezi všemi zúčastněnými stranami, aby se
  zajistil soulad
  a soudržnost v procesu analýzy rizika. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4)

Je proto nezbytné zajistit v celém průběhu analýzy rizika
  komplexní a
   průběžný proces sdělování o riziku, do nějž se zapojí osoby, které provádějí hodnocení rizika, a osoby, které provádějí řízení rizika, na unijní a vnitrostátní úrovni. Tento proces by měl
  být kombinován s otevřeným dialogem
  mezi všemi zúčastněnými stranami, aby se
  zajistil soulad
  a soudržnost v procesu analýzy rizika.

| (4) | Je proto nezbytné zajistit v celém průběhu analýzy rizika
  transparentní, nezávislý,
   průběžný
  a inkluzivní
  proces sdělování o riziku, do nějž se zapojí osoby, které provádějí hodnocení rizika, a osoby, které provádějí řízení rizika, na unijní a vnitrostátní úrovni. Tento proces by měl
  znovu získat důvěru občanů, neboť celý proces se opírá o cíl tohoto nařízení, kterým je zajištění vysoké úrovně lidského života a zdraví a ochrana zájmů spotřebitelů. Tento proces by měl rovněž přispět k participativnímu a otevřenému dialogu
  mezi všemi zúčastněnými stranami,
  zejména mezi veřejností,
  aby se
  zajistilo, že bude převažovat pouze veřejný zájem,
  a 
  aby byla zajištěna správnost, úplnost, transparentnost,
   soudržnost
  a odpovědnost
  v procesu analýzy rizika. |
| --- | --- |

(4)

Je proto nezbytné zajistit v celém průběhu analýzy rizika
  transparentní, nezávislý,
   průběžný
  a inkluzivní
  proces sdělování o riziku, do nějž se zapojí osoby, které provádějí hodnocení rizika, a osoby, které provádějí řízení rizika, na unijní a vnitrostátní úrovni. Tento proces by měl
  znovu získat důvěru občanů, neboť celý proces se opírá o cíl tohoto nařízení, kterým je zajištění vysoké úrovně lidského života a zdraví a ochrana zájmů spotřebitelů. Tento proces by měl rovněž přispět k participativnímu a otevřenému dialogu
  mezi všemi zúčastněnými stranami,
  zejména mezi veřejností,
  aby se
  zajistilo, že bude převažovat pouze veřejný zájem,
  a 
  aby byla zajištěna správnost, úplnost, transparentnost,
   soudržnost
  a odpovědnost
  v procesu analýzy rizika.

Pozměňovací návrh 4

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 4 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (4a) | Unie musí při podpisu obchodních smluv zajistit, aby právní předpisy partnerských třetích zemí v oblasti potravin stanovovaly nejméně takovou bezpečnost potravin jako právní předpisy Unie, a zaručovaly tak bezpečnost spotřebitelů a předcházely nekalé soutěži s evropskými produkty. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4a)

Unie musí při podpisu obchodních smluv zajistit, aby právní předpisy partnerských třetích zemí v oblasti potravin stanovovaly nejméně takovou bezpečnost potravin jako právní předpisy Unie, a zaručovaly tak bezpečnost spotřebitelů a předcházely nekalé soutěži s evropskými produkty.

Pozměňovací návrh 5

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (5) | Zvláštní důraz by měl být kladen na to, aby byly
  soudržným
  ,
  vhodným
  a včasným způsobem vysvětleny nejen samotné výsledky hodnocení rizika, ale i způsob, jakým jsou používány k lepšímu poskytování informací pro rozhodnutí týkající se řízení rizika, spolu s dalšími legitimními faktory, je-li to relevantní. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5)

Zvláštní důraz by měl být kladen na to, aby byly
  soudržným
  ,
  vhodným
  a včasným způsobem vysvětleny nejen samotné výsledky hodnocení rizika, ale i způsob, jakým jsou používány k lepšímu poskytování informací pro rozhodnutí týkající se řízení rizika, spolu s dalšími legitimními faktory, je-li to relevantní.

| (5) | Zvláštní důraz by měl být kladen na to, aby byly
  přesným, jasným
  ,
  objektivním
  a včasným způsobem vysvětleny nejen samotné výsledky hodnocení rizika, ale i způsob, jakým jsou používány k lepšímu poskytování informací pro rozhodnutí týkající se řízení rizika, spolu s dalšími legitimními faktory, je-li to relevantní. |
| --- | --- |

(5)

Zvláštní důraz by měl být kladen na to, aby byly
  přesným, jasným
  ,
  objektivním
  a včasným způsobem vysvětleny nejen samotné výsledky hodnocení rizika, ale i způsob, jakým jsou používány k lepšímu poskytování informací pro rozhodnutí týkající se řízení rizika, spolu s dalšími legitimními faktory, je-li to relevantní.

Pozměňovací návrh 7

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | Za tímto účelem je nezbytné stanovit obecné cíle a zásady sdělování o riziku
  a zohlednit při tom
  příslušné úlohy osob provádějících hodnocení a řízení rizika. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6)

Za tímto účelem je nezbytné stanovit obecné cíle a zásady sdělování o riziku
  a zohlednit při tom
  příslušné úlohy osob provádějících hodnocení a řízení rizika.

| (6) | Za tímto účelem je nezbytné stanovit obecné cíle a zásady sdělování o riziku
  . Při tom je třeba zohlednit
  příslušné úlohy osob provádějících hodnocení a řízení rizika
  a současně zaručit jejich nezávislost
  . |
| --- | --- |

(6)

Za tímto účelem je nezbytné stanovit obecné cíle a zásady sdělování o riziku
  . Při tom je třeba zohlednit
  příslušné úlohy osob provádějících hodnocení a řízení rizika
  a současně zaručit jejich nezávislost
  .

Pozměňovací návrh 8

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (8) | Zmíněný obecný plán by měl uvádět zásadní faktory, které je třeba zohlednit při činnostech týkajících se sdělování o riziku, jako jsou různé úrovně rizika, povaha rizika a jeho možný dopad na veřejné zdraví, koho a čeho se riziko přímo či nepřímo dotýká, úrovně expozice riziku, schopnost kontroly rizika a další faktory, které ovlivňují vnímání rizika, včetně míry naléhavosti, jakož i platný legislativní rámec a relevantní situace na trhu. Obecný plán by měl rovněž uvádět nástroje a kanály, které mají být používány, a měl by zavést odpovídající mechanismy pro zajištění soudržného sdělování o riziku. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8)

Zmíněný obecný plán by měl uvádět zásadní faktory, které je třeba zohlednit při činnostech týkajících se sdělování o riziku, jako jsou různé úrovně rizika, povaha rizika a jeho možný dopad na veřejné zdraví, koho a čeho se riziko přímo či nepřímo dotýká, úrovně expozice riziku, schopnost kontroly rizika a další faktory, které ovlivňují vnímání rizika, včetně míry naléhavosti, jakož i platný legislativní rámec a relevantní situace na trhu. Obecný plán by měl rovněž uvádět nástroje a kanály, které mají být používány, a měl by zavést odpovídající mechanismy pro zajištění soudržného sdělování o riziku.

| (8) | Zmíněný obecný plán by měl
  stanovit praktická opatření, která veřejnosti zpřístupní nezbytné informace, aby bylo dosaženo vysoké transparentnosti řízení rizika. Měl by
  uvádět zásadní faktory, které je třeba zohlednit při činnostech týkajících se sdělování o riziku, jako jsou různé úrovně rizika, povaha rizika a jeho možný dopad na veřejné zdraví,
  zdraví zvířat a životní prostředí,
  koho a čeho se riziko přímo či nepřímo dotýká, úrovně expozice riziku, schopnost
  minimalizace či
  kontroly rizika a další faktory, které ovlivňují vnímání rizika, včetně míry naléhavosti, jakož i platný legislativní rámec a relevantní situace na trhu. Obecný plán by měl rovněž uvádět nástroje a kanály, které mají být používány, a měl by zavést odpovídající mechanismy pro zajištění soudržného sdělování o riziku. |
| --- | --- |

(8)

Zmíněný obecný plán by měl
  stanovit praktická opatření, která veřejnosti zpřístupní nezbytné informace, aby bylo dosaženo vysoké transparentnosti řízení rizika. Měl by
  uvádět zásadní faktory, které je třeba zohlednit při činnostech týkajících se sdělování o riziku, jako jsou různé úrovně rizika, povaha rizika a jeho možný dopad na veřejné zdraví,
  zdraví zvířat a životní prostředí,
  koho a čeho se riziko přímo či nepřímo dotýká, úrovně expozice riziku, schopnost
  minimalizace či
  kontroly rizika a další faktory, které ovlivňují vnímání rizika, včetně míry naléhavosti, jakož i platný legislativní rámec a relevantní situace na trhu. Obecný plán by měl rovněž uvádět nástroje a kanály, které mají být používány, a měl by zavést odpovídající mechanismy pro zajištění soudržného sdělování o riziku.

Pozměňovací návrh 9

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 9

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (9) | Transparentnost
  procesu hodnocení rizika
  přispívá
  k tomu, že úřad
  získává
  větší legitimitu v očích spotřebitelů a široké veřejnosti při plnění svého poslání,
  zvyšuje
  jejich důvěru v práci úřadu a 
  zajišťuje
  , že úřad nese větší odpovědnost vůči občanům Unie v demokratickém systému. Má proto zásadní význam pro
  zachování
  důvěry široké veřejnosti a jiných zúčastněných stran v proces analýzy rizika, z nějž vychází potravinové právo Unie, a zejména v hodnocení rizika, včetně organizace a nezávislosti úřadu a transparentnosti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9)

Transparentnost
  procesu hodnocení rizika
  přispívá
  k tomu, že úřad
  získává
  větší legitimitu v očích spotřebitelů a široké veřejnosti při plnění svého poslání,
  zvyšuje
  jejich důvěru v práci úřadu a 
  zajišťuje
  , že úřad nese větší odpovědnost vůči občanům Unie v demokratickém systému. Má proto zásadní význam pro
  zachování
  důvěry široké veřejnosti a jiných zúčastněných stran v proces analýzy rizika, z nějž vychází potravinové právo Unie, a zejména v hodnocení rizika, včetně organizace a nezávislosti úřadu a transparentnosti.

| (9) | Zvýšení transparentnosti
  procesu hodnocení rizika
  by přispělo
  k tomu, že úřad
  získá
  větší legitimitu v očích spotřebitelů a široké veřejnosti při plnění svého poslání,
  zvýšilo by
  jejich důvěru v práci úřadu a 
  zajistilo by
  , že úřad nese větší odpovědnost vůči občanům Unie v demokratickém systému. Má proto zásadní význam pro
  obnovení
  důvěry široké veřejnosti a jiných zúčastněných stran v proces analýzy rizika, z nějž vychází potravinové právo Unie, a zejména v hodnocení rizika, včetně organizace
  , fungování
  a nezávislosti úřadu a transparentnosti. |
| --- | --- |

(9)

Zvýšení transparentnosti
  procesu hodnocení rizika
  by přispělo
  k tomu, že úřad
  získá
  větší legitimitu v očích spotřebitelů a široké veřejnosti při plnění svého poslání,
  zvýšilo by
  jejich důvěru v práci úřadu a 
  zajistilo by
  , že úřad nese větší odpovědnost vůči občanům Unie v demokratickém systému. Má proto zásadní význam pro
  obnovení
  důvěry široké veřejnosti a jiných zúčastněných stran v proces analýzy rizika, z nějž vychází potravinové právo Unie, a zejména v hodnocení rizika, včetně organizace
  , fungování
  a nezávislosti úřadu a transparentnosti.

Pozměňovací návrh 10

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 10

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (10) | Je vhodné sladit složení správní rady úřadu se společným přístupem k decentralizovaným agenturám v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady Evropské unie a Evropské komise o decentralizovaných agenturách z roku 2012

   (22)

  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10)

Je vhodné sladit složení správní rady úřadu se společným přístupem k decentralizovaným agenturám v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady Evropské unie a Evropské komise o decentralizovaných agenturách z roku 2012

   (22)

  .

vypouští se

Pozměňovací návrh 11

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 11

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (11) | Zkušenosti ukazují, že úloha správní rady úřadu je zaměřena na administrativní a finanční aspekty a nemá vliv na nezávislost vědecké práce prováděné úřadem. Je proto vhodné zahrnout do správní rady úřadu zástupce všech členských států a současně zajistit, aby tito zástupci měli zkušenosti zejména v oblasti hodnocení rizika. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(11)

Zkušenosti ukazují, že úloha správní rady úřadu je zaměřena na administrativní a finanční aspekty a nemá vliv na nezávislost vědecké práce prováděné úřadem. Je proto vhodné zahrnout do správní rady úřadu zástupce všech členských států a současně zajistit, aby tito zástupci měli zkušenosti zejména v oblasti hodnocení rizika.

| (11) | Zkušenosti ukazují, že úloha správní rady úřadu je zaměřena na administrativní a finanční aspekty a nemá vliv na nezávislost vědecké práce prováděné úřadem. Je proto vhodné zahrnout do správní rady úřadu zástupce všech členských států
  , Komise, Evropského parlamentu, občanské společnosti
  a 
  průmyslových sdružení a
   současně zajistit, aby tito zástupci měli zkušenosti zejména v oblasti hodnocení rizika
  a aby se předešlo jakémukoli střetu zájmů
  . |
| --- | --- |

(11)

Zkušenosti ukazují, že úloha správní rady úřadu je zaměřena na administrativní a finanční aspekty a nemá vliv na nezávislost vědecké práce prováděné úřadem. Je proto vhodné zahrnout do správní rady úřadu zástupce všech členských států
  , Komise, Evropského parlamentu, občanské společnosti
  a 
  průmyslových sdružení a
   současně zajistit, aby tito zástupci měli zkušenosti zejména v oblasti hodnocení rizika
  a aby se předešlo jakémukoli střetu zájmů
  .

Pozměňovací návrh 12

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 12

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (12) | Správní rada by měla být vybrána tak, aby byla zajištěna nejvyšší úroveň odborné způsobilosti a velký rozsah odpovídajících zkušeností u zástupců členských států, Evropského parlamentu a Komise. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(12)

Správní rada by měla být vybrána tak, aby byla zajištěna nejvyšší úroveň odborné způsobilosti a velký rozsah odpovídajících zkušeností u zástupců členských států, Evropského parlamentu a Komise.

| (12) | Správní rada by měla být vybrána tak, aby byla zajištěna nejvyšší úroveň odborné způsobilosti a 
  zároveň byl zajištěn závazek
  k 
  ochraně zdraví a životního prostředí a
   velký rozsah odpovídajících zkušeností u zástupců členských států, Evropského parlamentu a Komise. |
| --- | --- |

(12)

Správní rada by měla být vybrána tak, aby byla zajištěna nejvyšší úroveň odborné způsobilosti a 
  zároveň byl zajištěn závazek
  k 
  ochraně zdraví a životního prostředí a
   velký rozsah odpovídajících zkušeností u zástupců členských států, Evropského parlamentu a Komise.

Pozměňovací návrh 13

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 13

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (13) | Kontrola účelnosti obecného potravinového práva odhalila určité nedostatky v dlouhodobé schopnosti úřadu zachovat si své odborné znalosti na vysoké úrovni.
  Zejména došlo
  k poklesu počtu uchazečů o místa členů vědeckých komisí.
  Systém proto
  musí být posílen a členské státy by měly
  zaujmout aktivnější přístup
  , aby se zajistilo, že bude k dispozici dostatečný počet odborníků
  , kteří odpovídají potřebám unijního systému hodnocení rizika
  ,
  pokud jde o vysokou úroveň odborných znalostí, nezávislost
  a 
  multidisciplinární odbornost
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(13)

Kontrola účelnosti obecného potravinového práva odhalila určité nedostatky v dlouhodobé schopnosti úřadu zachovat si své odborné znalosti na vysoké úrovni.
  Zejména došlo
  k poklesu počtu uchazečů o místa členů vědeckých komisí.
  Systém proto
  musí být posílen a členské státy by měly
  zaujmout aktivnější přístup
  , aby se zajistilo, že bude k dispozici dostatečný počet odborníků
  , kteří odpovídají potřebám unijního systému hodnocení rizika
  ,
  pokud jde o vysokou úroveň odborných znalostí, nezávislost
  a 
  multidisciplinární odbornost
  .

| (13) | Kontrola účelnosti obecného potravinového práva odhalila určité nedostatky v dlouhodobé schopnosti úřadu zachovat si své odborné znalosti na vysoké úrovni
  , tudíž odborné pracovníky
  .
  Došlo navíc
  k poklesu počtu uchazečů o místa členů vědeckých komisí
  a příčinu tohoto poklesu je třeba zjistit
  .
  Dvě třetiny odborníků ve vědeckých komisích pochází z šesti členských států. Vzhledem k tomu, že Spojené království v současné době poskytuje zhruba 20 % národních odborníků, problém s přilákáním vhodných odborníků se po jeho vystoupení z Unie ještě prohloubí. Má-li lépe reagovat na tuto situaci,
  musí být
  systém
  posílen a 
  podpořen, musí motivovat uchazeče k tomu, aby se hlásili, a
   členské státy by měly
  podporovat šíření výzev úřadu k vyjádření zájmu o členství ve vědeckých komisích a ve vědeckém výboru
  , aby se zajistilo, že bude k dispozici dostatečný počet
  nezávislých
  odborníků
  . Je tak třeba učinit pomocí podpůrných kroků
  ,
  stimulů a bonusů s cílem pozvednout úroveň účasti
  a 
  míru zájmu o zapojení
  . |
| --- | --- |

(13)

Kontrola účelnosti obecného potravinového práva odhalila určité nedostatky v dlouhodobé schopnosti úřadu zachovat si své odborné znalosti na vysoké úrovni
  , tudíž odborné pracovníky
  .
  Došlo navíc
  k poklesu počtu uchazečů o místa členů vědeckých komisí
  a příčinu tohoto poklesu je třeba zjistit
  .
  Dvě třetiny odborníků ve vědeckých komisích pochází z šesti členských států. Vzhledem k tomu, že Spojené království v současné době poskytuje zhruba 20 % národních odborníků, problém s přilákáním vhodných odborníků se po jeho vystoupení z Unie ještě prohloubí. Má-li lépe reagovat na tuto situaci,
  musí být
  systém
  posílen a 
  podpořen, musí motivovat uchazeče k tomu, aby se hlásili, a
   členské státy by měly
  podporovat šíření výzev úřadu k vyjádření zájmu o členství ve vědeckých komisích a ve vědeckém výboru
  , aby se zajistilo, že bude k dispozici dostatečný počet
  nezávislých
  odborníků
  . Je tak třeba učinit pomocí podpůrných kroků
  ,
  stimulů a bonusů s cílem pozvednout úroveň účasti
  a 
  míru zájmu o zapojení
  .

Pozměňovací návrh 14

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 14

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (14) | Aby bylo možné zachovat nezávislost hodnocení rizika na řízení rizika a jiných zájmech na úrovni Unie, je vhodné, aby navrhování členů vědeckých komisí
  členskými státy
  , jejich výběr výkonným ředitelem úřadu a jejich jmenování správní radou úřadu byly založeny na přísných kritériích, která zajistí vynikající kvalitu a nezávislost odborníků a zároveň potřebné multidisciplinární odborné znalosti pro každou komisi. V této souvislosti je rovněž nezbytné, aby výkonný ředitel, jehož úkolem je hájit zájmy úřadu EFSA a zejména nezávislost jeho odborných znalostí, hrál roli při výběru a jmenování uvedených vědeckých odborníků. Měla by být rovněž zavedena další opatření s cílem zajistit, aby vědečtí odborníci měli prostředky k tomu, aby mohli jednat nezávisle. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(14)

Aby bylo možné zachovat nezávislost hodnocení rizika na řízení rizika a jiných zájmech na úrovni Unie, je vhodné, aby navrhování členů vědeckých komisí
  členskými státy
  , jejich výběr výkonným ředitelem úřadu a jejich jmenování správní radou úřadu byly založeny na přísných kritériích, která zajistí vynikající kvalitu a nezávislost odborníků a zároveň potřebné multidisciplinární odborné znalosti pro každou komisi. V této souvislosti je rovněž nezbytné, aby výkonný ředitel, jehož úkolem je hájit zájmy úřadu EFSA a zejména nezávislost jeho odborných znalostí, hrál roli při výběru a jmenování uvedených vědeckých odborníků. Měla by být rovněž zavedena další opatření s cílem zajistit, aby vědečtí odborníci měli prostředky k tomu, aby mohli jednat nezávisle.

| (14) | Aby bylo možné zachovat nezávislost hodnocení rizika na řízení rizika a jiných zájmech na úrovni Unie, je vhodné, aby navrhování členů vědeckých komisí, jejich výběr výkonným ředitelem úřadu a jejich jmenování správní radou úřadu byly založeny na přísných kritériích, která zajistí vynikající kvalitu a nezávislost odborníků a zároveň potřebné multidisciplinární odborné znalosti pro každou komisi. V této souvislosti je rovněž nezbytné, aby výkonný ředitel,
  jenž je zástupcem úřadu v právních věcech a
   jehož úkolem je hájit zájmy úřadu EFSA
  a monitorovat jeho výkonnost
  a zejména nezávislost jeho odborných znalostí, hrál roli při výběru a jmenování uvedených vědeckých odborníků. Měla by být rovněž zavedena další opatření
  , včetně řádné finanční kompenzace,
  s cílem zajistit, aby vědečtí odborníci měli prostředky k tomu, aby mohli jednat nezávisle
  a věnovat dostatek času své činnosti v oblasti hodnocení rizika pro úřad
  . |
| --- | --- |

(14)

Aby bylo možné zachovat nezávislost hodnocení rizika na řízení rizika a jiných zájmech na úrovni Unie, je vhodné, aby navrhování členů vědeckých komisí, jejich výběr výkonným ředitelem úřadu a jejich jmenování správní radou úřadu byly založeny na přísných kritériích, která zajistí vynikající kvalitu a nezávislost odborníků a zároveň potřebné multidisciplinární odborné znalosti pro každou komisi. V této souvislosti je rovněž nezbytné, aby výkonný ředitel,
  jenž je zástupcem úřadu v právních věcech a
   jehož úkolem je hájit zájmy úřadu EFSA
  a monitorovat jeho výkonnost
  a zejména nezávislost jeho odborných znalostí, hrál roli při výběru a jmenování uvedených vědeckých odborníků. Měla by být rovněž zavedena další opatření
  , včetně řádné finanční kompenzace,
  s cílem zajistit, aby vědečtí odborníci měli prostředky k tomu, aby mohli jednat nezávisle
  a věnovat dostatek času své činnosti v oblasti hodnocení rizika pro úřad
  .

Pozměňovací návrh 15

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 15

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (15) | Je nezbytné zajistit účinné fungování úřadu a zlepšit udržitelnost jeho odborných znalostí. Proto je nezbytné posílit podporu, kterou poskytuje úřad a členské státy pro práci vědeckých komisí úřadu. Úřad by měl zejména organizovat přípravné práce na podporu úkolů komisí, včetně možnosti požádat zaměstnance úřadu nebo vnitrostátních vědeckých organizací o navázání kontaktů s úřadem pro účely vypracovávání přípravných vědeckých stanovisek, která budou komise posuzovat a přijímat. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(15)

Je nezbytné zajistit účinné fungování úřadu a zlepšit udržitelnost jeho odborných znalostí. Proto je nezbytné posílit podporu, kterou poskytuje úřad a členské státy pro práci vědeckých komisí úřadu. Úřad by měl zejména organizovat přípravné práce na podporu úkolů komisí, včetně možnosti požádat zaměstnance úřadu nebo vnitrostátních vědeckých organizací o navázání kontaktů s úřadem pro účely vypracovávání přípravných vědeckých stanovisek, která budou komise posuzovat a přijímat.

| (15) | Je nezbytné zajistit účinné fungování úřadu a zlepšit udržitelnost jeho odborných znalostí. Proto je nezbytné posílit podporu, kterou poskytuje úřad a členské státy pro práci vědeckých komisí úřadu. Úřad by měl zejména organizovat přípravné práce na podporu úkolů komisí, včetně možnosti požádat zaměstnance úřadu nebo vnitrostátních vědeckých organizací o navázání kontaktů s úřadem pro účely vypracovávání přípravných vědeckých stanovisek, která budou komise posuzovat a přijímat.
  Neměla by tím být nijak dotčena nezávislost vědeckých hodnocení prováděných úřadem. |
| --- | --- |

(15)

Je nezbytné zajistit účinné fungování úřadu a zlepšit udržitelnost jeho odborných znalostí. Proto je nezbytné posílit podporu, kterou poskytuje úřad a členské státy pro práci vědeckých komisí úřadu. Úřad by měl zejména organizovat přípravné práce na podporu úkolů komisí, včetně možnosti požádat zaměstnance úřadu nebo vnitrostátních vědeckých organizací o navázání kontaktů s úřadem pro účely vypracovávání přípravných vědeckých stanovisek, která budou komise posuzovat a přijímat.
  Neměla by tím být nijak dotčena nezávislost vědeckých hodnocení prováděných úřadem.

Pozměňovací návrh 16

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 16

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (16) | Administrativní postupy jsou založeny na zásadě, že je na žadateli, aby prokázal, že předmět povolovacího postupu splňuje požadavky Unie na bezpečnost s ohledem na vědecké poznatky, které má k dispozici. Tato zásada vychází z předpokladu, že veřejné zdraví
  je
  lépe
  chráněno
  , když důkazní břemeno nese žadatel, neboť musí prokázat, že určitý předmět je bezpečný, ještě před jeho uvedením na trh, namísto toho, aby veřejné orgány musely prokazovat, že daný předmět je nebezpečný, aby mohly zakázat jeho uvádění na trh. Veřejné finanční prostředky by navíc neměly být používány k zadávání nákladných studií, které v konečném důsledku pomohou danému výrobnímu odvětví uvést určitý výrobek na trh. Podle této zásady a v souladu s platnými regulatorními požadavky jsou žadatelé povinni předložit na podporu žádosti o povolení podle potravinového práva Unie příslušné studie, včetně zkoušek, za účelem prokázání bezpečnosti a v některých případech účinnosti určitého předmětu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(16)

Administrativní postupy jsou založeny na zásadě, že je na žadateli, aby prokázal, že předmět povolovacího postupu splňuje požadavky Unie na bezpečnost s ohledem na vědecké poznatky, které má k dispozici. Tato zásada vychází z předpokladu, že veřejné zdraví
  je
  lépe
  chráněno
  , když důkazní břemeno nese žadatel, neboť musí prokázat, že určitý předmět je bezpečný, ještě před jeho uvedením na trh, namísto toho, aby veřejné orgány musely prokazovat, že daný předmět je nebezpečný, aby mohly zakázat jeho uvádění na trh. Veřejné finanční prostředky by navíc neměly být používány k zadávání nákladných studií, které v konečném důsledku pomohou danému výrobnímu odvětví uvést určitý výrobek na trh. Podle této zásady a v souladu s platnými regulatorními požadavky jsou žadatelé povinni předložit na podporu žádosti o povolení podle potravinového práva Unie příslušné studie, včetně zkoušek, za účelem prokázání bezpečnosti a v některých případech účinnosti určitého předmětu.

| (16) | Administrativní postupy jsou založeny na zásadě, že je na žadateli, aby prokázal, že předmět povolovacího postupu splňuje požadavky Unie na bezpečnost s ohledem na vědecké poznatky, které má k dispozici. Tato zásada vychází z předpokladu, že veřejné zdraví a 
  životní prostředí jsou
  lépe
  chráněny
  , když důkazní břemeno nese žadatel, neboť musí prokázat, že určitý předmět je bezpečný, ještě před jeho uvedením na trh, namísto toho, aby veřejné orgány musely prokazovat, že daný předmět je nebezpečný, aby mohly zakázat jeho uvádění na trh. Veřejné finanční prostředky by navíc neměly být používány k zadávání nákladných studií, které v konečném důsledku pomohou danému výrobnímu odvětví uvést určitý výrobek na trh. Podle této zásady a v souladu s platnými regulatorními požadavky jsou žadatelé povinni předložit na podporu žádosti o povolení podle potravinového práva Unie příslušné studie, včetně zkoušek, za účelem prokázání bezpečnosti a v některých případech účinnosti určitého předmětu. |
| --- | --- |

(16)

Administrativní postupy jsou založeny na zásadě, že je na žadateli, aby prokázal, že předmět povolovacího postupu splňuje požadavky Unie na bezpečnost s ohledem na vědecké poznatky, které má k dispozici. Tato zásada vychází z předpokladu, že veřejné zdraví a 
  životní prostředí jsou
  lépe
  chráněny
  , když důkazní břemeno nese žadatel, neboť musí prokázat, že určitý předmět je bezpečný, ještě před jeho uvedením na trh, namísto toho, aby veřejné orgány musely prokazovat, že daný předmět je nebezpečný, aby mohly zakázat jeho uvádění na trh. Veřejné finanční prostředky by navíc neměly být používány k zadávání nákladných studií, které v konečném důsledku pomohou danému výrobnímu odvětví uvést určitý výrobek na trh. Podle této zásady a v souladu s platnými regulatorními požadavky jsou žadatelé povinni předložit na podporu žádosti o povolení podle potravinového práva Unie příslušné studie, včetně zkoušek, za účelem prokázání bezpečnosti a v některých případech účinnosti určitého předmětu.

Pozměňovací návrh 17

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 16 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (16a) | Z porovnání agentur Unie vyplývá, že úřad se svými téměř 55 měsíci potřebuje pro schvalovací postup pětkrát delší dobu než Evropská agentura pro léčivé přípravky (EMA). To podniky odrazuje od investování do inovativních výrobků a dlouhodobě snižuje konkurenceschopnost Unie. Kromě toho dlouhé schvalovací postupy oslabují důvěru úřadu. Je proto nanejvýš důležité zajistit účinnost hodnocení rizika prostřednictvím lepšího personálního obsazení a financování. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(16a)

Z porovnání agentur Unie vyplývá, že úřad se svými téměř 55 měsíci potřebuje pro schvalovací postup pětkrát delší dobu než Evropská agentura pro léčivé přípravky (EMA). To podniky odrazuje od investování do inovativních výrobků a dlouhodobě snižuje konkurenceschopnost Unie. Kromě toho dlouhé schvalovací postupy oslabují důvěru úřadu. Je proto nanejvýš důležité zajistit účinnost hodnocení rizika prostřednictvím lepšího personálního obsazení a financování.

Pozměňovací návrh 18

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 17

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (17) | Existují ustanovení týkající se obsahu žádostí o povolení. Je nezbytné, aby žádost o povolení předložená úřadu k hodnocení rizika splňovala příslušné specifikace, aby se zajistila co nejlepší kvalita vědeckého hodnocení prováděného úřadem. Žadatelé, a zejména malé a střední podniky, nemají vždy jasnou představu o těchto specifikacích. Mělo by se proto zajistit, aby úřad potenciálnímu žadateli na jeho žádost poskytoval poradenství o platných pravidlech a požadovaném obsahu žádosti o povolení před tím, než je žádost formálně předložena, aniž by zasahoval do uspořádání studií, jež mají být předloženy, které zůstává odpovědností žadatele.
  V zájmu zajištění transparentnosti tohoto procesu by poradenství úřadu mělo být zveřejněno. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(17)

Existují ustanovení týkající se obsahu žádostí o povolení. Je nezbytné, aby žádost o povolení předložená úřadu k hodnocení rizika splňovala příslušné specifikace, aby se zajistila co nejlepší kvalita vědeckého hodnocení prováděného úřadem. Žadatelé, a zejména malé a střední podniky, nemají vždy jasnou představu o těchto specifikacích. Mělo by se proto zajistit, aby úřad potenciálnímu žadateli na jeho žádost poskytoval poradenství o platných pravidlech a požadovaném obsahu žádosti o povolení před tím, než je žádost formálně předložena, aniž by zasahoval do uspořádání studií, jež mají být předloženy, které zůstává odpovědností žadatele.
  V zájmu zajištění transparentnosti tohoto procesu by poradenství úřadu mělo být zveřejněno.

| (17) | Existují ustanovení týkající se obsahu žádostí o povolení. Je nezbytné, aby žádost o povolení předložená úřadu k hodnocení rizika splňovala příslušné specifikace, aby se zajistila co nejlepší kvalita vědeckého hodnocení prováděného úřadem. Žadatelé, a zejména malé a střední podniky, nemají vždy jasnou představu o těchto specifikacích. Mělo by se proto zajistit, aby úřad potenciálnímu žadateli na jeho žádost poskytoval poradenství o platných pravidlech a požadovaném obsahu žádosti o povolení před tím, než je žádost formálně předložena.
  Do ... [36 měsíců od vstupu tohoto pozměňujícího nařízení v platnost] by Komise měla posoudit dopad všeobecného poradenství ohledně fungování úřadu. Komise by měla zejména posoudit jeho dopad na přidělování prostředků úřadu a na jeho nezávislost. |
| --- | --- |

(17)

Existují ustanovení týkající se obsahu žádostí o povolení. Je nezbytné, aby žádost o povolení předložená úřadu k hodnocení rizika splňovala příslušné specifikace, aby se zajistila co nejlepší kvalita vědeckého hodnocení prováděného úřadem. Žadatelé, a zejména malé a střední podniky, nemají vždy jasnou představu o těchto specifikacích. Mělo by se proto zajistit, aby úřad potenciálnímu žadateli na jeho žádost poskytoval poradenství o platných pravidlech a požadovaném obsahu žádosti o povolení před tím, než je žádost formálně předložena.
  Do ... [36 měsíců od vstupu tohoto pozměňujícího nařízení v platnost] by Komise měla posoudit dopad všeobecného poradenství ohledně fungování úřadu. Komise by měla zejména posoudit jeho dopad na přidělování prostředků úřadu a na jeho nezávislost.

Pozměňovací návrh 19

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 18

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (18) | Úřad by měl mít povědomí o předmětu všech studií prováděných žadatelem s cílem podat v budoucnu žádost o povolení podle potravinového práva Unie. Za tímto účelem je nutné a vhodné zajistit, aby provozovatelé podniků zadávající studie a laboratoře provádějící tyto studie oznámili tyto studie úřadu v době zadání. Informace o oznámených studiích by měly být zveřejněny až poté, co byla zveřejněna daná žádost o povolení v souladu s platnými pravidly o transparentnosti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(18)

Úřad by měl mít povědomí o předmětu všech studií prováděných žadatelem s cílem podat v budoucnu žádost o povolení podle potravinového práva Unie. Za tímto účelem je nutné a vhodné zajistit, aby provozovatelé podniků zadávající studie a laboratoře provádějící tyto studie oznámili tyto studie úřadu v době zadání. Informace o oznámených studiích by měly být zveřejněny až poté, co byla zveřejněna daná žádost o povolení v souladu s platnými pravidly o transparentnosti.

| (18) | Úřad by měl mít povědomí o předmětu všech studií prováděných žadatelem s cílem podat v budoucnu žádost o povolení
  nebo obnovení povolení
  podle potravinového práva Unie. Za tímto účelem je nutné a vhodné zajistit, aby provozovatelé podniků zadávající studie a laboratoře provádějící tyto studie oznámili tyto studie úřadu v době zadání
  v Unii či mimo ni
  . Informace o oznámených studiích by měly být zveřejněny až poté, co byla zveřejněna daná žádost o povolení
  nebo jeho obnovení
  v souladu s platnými pravidly o transparentnosti. |
| --- | --- |

(18)

Úřad by měl mít povědomí o předmětu všech studií prováděných žadatelem s cílem podat v budoucnu žádost o povolení
  nebo obnovení povolení
  podle potravinového práva Unie. Za tímto účelem je nutné a vhodné zajistit, aby provozovatelé podniků zadávající studie a laboratoře provádějící tyto studie oznámili tyto studie úřadu v době zadání
  v Unii či mimo ni
  . Informace o oznámených studiích by měly být zveřejněny až poté, co byla zveřejněna daná žádost o povolení
  nebo jeho obnovení
  v souladu s platnými pravidly o transparentnosti.

Pozměňovací návrh 20

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 20

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (20) | Veřejnost pociťuje jisté obavy ohledně toho, že hodnocení prováděné úřadem v oblasti povolení se zakládá především na studiích poskytnutých výrobním odvětvím.
  Úřad již v současnosti dohledává
  údaje v odborné literatuře, aby mohl zohlednit i jiné údaje a studie, které již existují a týkají se předmětu předloženého k jeho hodnocení. Aby bylo možné poskytnout ještě vyšší úroveň záruky, která zajistí, že úřad bude mít přístup k veškerým relevantním vědeckým údajům a studiím, které jsou k dispozici a týkají se předmětu povolovacího postupu, je vhodné stanovit konzultace třetích stran s cílem určit, zda jsou k dispozici jiné relevantní vědecké údaje nebo studie. Aby se zvýšila její účinnost, měla by se konzultace uskutečnit v 
  momentě
  ,
  kdy jsou
  studie předkládané výrobním odvětvím a obsažené v žádosti o povolení zpřístupněny veřejnosti, a to na základě pravidel o transparentnosti podle tohoto nařízení. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(20)

Veřejnost pociťuje jisté obavy ohledně toho, že hodnocení prováděné úřadem v oblasti povolení se zakládá především na studiích poskytnutých výrobním odvětvím.
  Úřad již v současnosti dohledává
  údaje v odborné literatuře, aby mohl zohlednit i jiné údaje a studie, které již existují a týkají se předmětu předloženého k jeho hodnocení. Aby bylo možné poskytnout ještě vyšší úroveň záruky, která zajistí, že úřad bude mít přístup k veškerým relevantním vědeckým údajům a studiím, které jsou k dispozici a týkají se předmětu povolovacího postupu, je vhodné stanovit konzultace třetích stran s cílem určit, zda jsou k dispozici jiné relevantní vědecké údaje nebo studie. Aby se zvýšila její účinnost, měla by se konzultace uskutečnit v 
  momentě
  ,
  kdy jsou
  studie předkládané výrobním odvětvím a obsažené v žádosti o povolení zpřístupněny veřejnosti, a to na základě pravidel o transparentnosti podle tohoto nařízení.

| (20) | Veřejnost pociťuje jisté obavy ohledně toho, že hodnocení prováděné úřadem v oblasti povolení se zakládá především na studiích poskytnutých výrobním odvětvím. V 
  případě nové žádosti o povolení nebo obnovení by měl úřad vždy dohledávat
  údaje v odborné literatuře, aby mohl zohlednit i jiné údaje a studie, které již existují a týkají se předmětu předloženého k jeho hodnocení
  , a v případě potřeby si mohl vyžádat další studie. Úřad by měl poskytnout veřejnosti přístup k veškeré relevantní odborné literatuře týkající se daného předmětu, kterou disponuje.
  Aby bylo možné poskytnout ještě vyšší úroveň záruky, která zajistí, že úřad bude mít přístup k veškerým relevantním vědeckým údajům a studiím, které jsou k dispozici a týkají se předmětu povolovacího postupu, je vhodné stanovit konzultace třetích stran s cílem určit, zda jsou k dispozici jiné relevantní vědecké údaje nebo studie. Aby se zvýšila její účinnost, měla by se konzultace uskutečnit
  ihned poté
  ,
  co byly
  studie předkládané výrobním odvětvím a obsažené v žádosti o povolení zpřístupněny veřejnosti, a to na základě pravidel o transparentnosti podle tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Veřejnost pociťuje jisté obavy ohledně toho, že hodnocení prováděné úřadem v oblasti povolení se zakládá především na studiích poskytnutých výrobním odvětvím. V 
  případě nové žádosti o povolení nebo obnovení by měl úřad vždy dohledávat
  údaje v odborné literatuře, aby mohl zohlednit i jiné údaje a studie, které již existují a týkají se předmětu předloženého k jeho hodnocení
  , a v případě potřeby si mohl vyžádat další studie. Úřad by měl poskytnout veřejnosti přístup k veškeré relevantní odborné literatuře týkající se daného předmětu, kterou disponuje.
  Aby bylo možné poskytnout ještě vyšší úroveň záruky, která zajistí, že úřad bude mít přístup k veškerým relevantním vědeckým údajům a studiím, které jsou k dispozici a týkají se předmětu povolovacího postupu, je vhodné stanovit konzultace třetích stran s cílem určit, zda jsou k dispozici jiné relevantní vědecké údaje nebo studie. Aby se zvýšila její účinnost, měla by se konzultace uskutečnit
  ihned poté
  ,
  co byly
  studie předkládané výrobním odvětvím a obsažené v žádosti o povolení zpřístupněny veřejnosti, a to na základě pravidel o transparentnosti podle tohoto nařízení.

Pozměňovací návrh 158

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 21

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (21) | Studie, včetně zkoušek, předložené provozovateli podniků na podporu žádostí o povolení podle odvětvového potravinového práva Unie
  jsou obvykle
  v souladu s mezinárodně uznávanými zásadami, které představují jednotný základ pro jejich kvalitu, zejména z hlediska reprodukovatelnosti výsledků. Nicméně v některých případech mohou vyvstat otázky týkající se souladu s použitelnými normami, a to je důvod, proč byly zavedeny vnitrostátní systémy k ověřování tohoto souladu. Je vhodné stanovit ještě vyšší úroveň záruk pro ujištění široké veřejnosti o kvalitě studií a stanovit posílený systém auditů, přičemž kontroly
  prováděné členskými státy v oblasti
  uplatňování uvedených zásad laboratořemi provádějícími tyto studie a zkoušky by ověřovala Komise. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(21)

Studie, včetně zkoušek, předložené provozovateli podniků na podporu žádostí o povolení podle odvětvového potravinového práva Unie
  jsou obvykle
  v souladu s mezinárodně uznávanými zásadami, které představují jednotný základ pro jejich kvalitu, zejména z hlediska reprodukovatelnosti výsledků. Nicméně v některých případech mohou vyvstat otázky týkající se souladu s použitelnými normami, a to je důvod, proč byly zavedeny vnitrostátní systémy k ověřování tohoto souladu. Je vhodné stanovit ještě vyšší úroveň záruk pro ujištění široké veřejnosti o kvalitě studií a stanovit posílený systém auditů, přičemž kontroly
  prováděné členskými státy v oblasti
  uplatňování uvedených zásad laboratořemi provádějícími tyto studie a zkoušky by ověřovala Komise.

| (21) | Studie, včetně zkoušek, předložené provozovateli podniků na podporu žádostí o povolení podle odvětvového potravinového práva Unie
  by měly vycházet z nezávislé literatury spočívající na peer reviews nebo být
  v souladu s mezinárodně uznávanými
  normami a
  zásadami
  správné laboratorní praxe
  , které představují jednotný základ pro jejich kvalitu, zejména z hlediska reprodukovatelnosti výsledků. Nicméně v některých případech mohou vyvstat otázky týkající se souladu s použitelnými normami, a to je důvod, proč byly zavedeny vnitrostátní systémy k ověřování tohoto souladu. Je vhodné stanovit ještě vyšší úroveň záruk pro ujištění široké veřejnosti o kvalitě studií a stanovit posílený systém auditů, přičemž kontroly
  , které provádějí členské státy nebo třetí země ve spolupráci s ředitelstvím Komise pro audity a analýzy v oblasti zdraví a potravin a jež se týkají
  uplatňování uvedených zásad laboratořemi provádějícími tyto studie a zkoušky
  v Unii a ve třetích zemích
  , by ověřovala Komise. |
| --- | --- |

(21)

Studie, včetně zkoušek, předložené provozovateli podniků na podporu žádostí o povolení podle odvětvového potravinového práva Unie
  by měly vycházet z nezávislé literatury spočívající na peer reviews nebo být
  v souladu s mezinárodně uznávanými
  normami a
  zásadami
  správné laboratorní praxe
  , které představují jednotný základ pro jejich kvalitu, zejména z hlediska reprodukovatelnosti výsledků. Nicméně v některých případech mohou vyvstat otázky týkající se souladu s použitelnými normami, a to je důvod, proč byly zavedeny vnitrostátní systémy k ověřování tohoto souladu. Je vhodné stanovit ještě vyšší úroveň záruk pro ujištění široké veřejnosti o kvalitě studií a stanovit posílený systém auditů, přičemž kontroly
  , které provádějí členské státy nebo třetí země ve spolupráci s ředitelstvím Komise pro audity a analýzy v oblasti zdraví a potravin a jež se týkají
  uplatňování uvedených zásad laboratořemi provádějícími tyto studie a zkoušky
  v Unii a ve třetích zemích
  , by ověřovala Komise.

Pozměňovací návrh 22

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 21 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (21a) | Do postupu je třeba zapracovat dostatečnou flexibilitu, aby bylo možné okamžitě zohlednit nové poznatky o závažných nepříznivých účincích na zdraví, a to i když se na ně konkrétně nevztahují regulační požadavky na údaje. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(21a)

Do postupu je třeba zapracovat dostatečnou flexibilitu, aby bylo možné okamžitě zohlednit nové poznatky o závažných nepříznivých účincích na zdraví, a to i když se na ně konkrétně nevztahují regulační požadavky na údaje.

Pozměňovací návrh 23

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 22

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (22) | Bezpečnost potravin je pro všechny občany Unie citlivá záležitost prvořadého zájmu. Je třeba zachovat zásadu, že důkazní břemeno spočívající v prokázání souladu s požadavky Unie nese výrobní odvětví, a zároveň je třeba zavést doplňkový ověřovací nástroj, aby bylo možné řešit konkrétní případy velkého společenského významu, kdy dojde ke sporům ohledně bezpečnostních otázek; uvedený nástroj by spočíval v zadávání doplňujících studií s cílem prověřit důkazy použité v souvislosti s řízením rizika. Vzhledem k tomu, že tento nástroj by byl financován z rozpočtu Unie a že používání tohoto výjimečného ověřovacího nástroje by mělo zůstat přiměřené, za zadávání těchto ověřovacích studií by měla být odpovědná Komise. Měla by být zohledněna skutečnost, že v některých specifických případech může být nutné, aby zadané studie měly širší působnost než
  příslušné důkazy
  (například když se objeví nové vědecké poznatky). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(22)

Bezpečnost potravin je pro všechny občany Unie citlivá záležitost prvořadého zájmu. Je třeba zachovat zásadu, že důkazní břemeno spočívající v prokázání souladu s požadavky Unie nese výrobní odvětví, a zároveň je třeba zavést doplňkový ověřovací nástroj, aby bylo možné řešit konkrétní případy velkého společenského významu, kdy dojde ke sporům ohledně bezpečnostních otázek; uvedený nástroj by spočíval v zadávání doplňujících studií s cílem prověřit důkazy použité v souvislosti s řízením rizika. Vzhledem k tomu, že tento nástroj by byl financován z rozpočtu Unie a že používání tohoto výjimečného ověřovacího nástroje by mělo zůstat přiměřené, za zadávání těchto ověřovacích studií by měla být odpovědná Komise. Měla by být zohledněna skutečnost, že v některých specifických případech může být nutné, aby zadané studie měly širší působnost než
  příslušné důkazy
  (například když se objeví nové vědecké poznatky).

| (22) | Bezpečnost potravin je pro všechny občany Unie citlivá záležitost prvořadého zájmu. Je třeba zachovat zásadu, že důkazní břemeno spočívající v prokázání souladu s požadavky Unie nese výrobní odvětví, a zároveň je třeba zavést doplňkový ověřovací nástroj, aby bylo možné řešit konkrétní případy velkého společenského významu, kdy dojde ke sporům ohledně bezpečnostních otázek; uvedený nástroj by spočíval v zadávání doplňujících studií s cílem prověřit důkazy použité v souvislosti s řízením rizika. Vzhledem k tomu, že tento nástroj by byl financován z rozpočtu Unie a že používání tohoto výjimečného ověřovacího nástroje by mělo zůstat přiměřené, za zadávání těchto ověřovacích studií by měla být v 
  případě rozcházejících se vědeckých závěrů
  odpovědná Komise. Měla by být zohledněna skutečnost, že v některých specifických případech může být nutné, aby zadané studie měly širší působnost než
  důkazy použité při hodnocení rizik
  (například když se objeví nové vědecké poznatky). |
| --- | --- |

(22)

Bezpečnost potravin je pro všechny občany Unie citlivá záležitost prvořadého zájmu. Je třeba zachovat zásadu, že důkazní břemeno spočívající v prokázání souladu s požadavky Unie nese výrobní odvětví, a zároveň je třeba zavést doplňkový ověřovací nástroj, aby bylo možné řešit konkrétní případy velkého společenského významu, kdy dojde ke sporům ohledně bezpečnostních otázek; uvedený nástroj by spočíval v zadávání doplňujících studií s cílem prověřit důkazy použité v souvislosti s řízením rizika. Vzhledem k tomu, že tento nástroj by byl financován z rozpočtu Unie a že používání tohoto výjimečného ověřovacího nástroje by mělo zůstat přiměřené, za zadávání těchto ověřovacích studií by měla být v 
  případě rozcházejících se vědeckých závěrů
  odpovědná Komise. Měla by být zohledněna skutečnost, že v některých specifických případech může být nutné, aby zadané studie měly širší působnost než
  důkazy použité při hodnocení rizik
  (například když se objeví nové vědecké poznatky).

Pozměňovací návrh 24

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 23 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (23a) | Aarhuská úmluva stanoví řadu práv veřejnosti týkajících se životního prostředí. Podle této úmluvy má každý člověk právo obdržet informace o životním prostředí, které mají veřejné orgány k dispozici, právo na účast na rozhodování o životním prostředí a právo na přezkum postupů pro vznášení námitek proti rozhodnutím veřejných orgánů, která byla učiněna, aniž by byla dodržena obě výše uvedená práva nebo právní předpisy v oblasti životního prostředí obecně. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(23a)

Aarhuská úmluva stanoví řadu práv veřejnosti týkajících se životního prostředí. Podle této úmluvy má každý člověk právo obdržet informace o životním prostředí, které mají veřejné orgány k dispozici, právo na účast na rozhodování o životním prostředí a právo na přezkum postupů pro vznášení námitek proti rozhodnutím veřejných orgánů, která byla učiněna, aniž by byla dodržena obě výše uvedená práva nebo právní předpisy v oblasti životního prostředí obecně.

Pozměňovací návrh 25

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 24

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (24) | Evropská občanská iniciativa „Zakažte glyfosát a chraňte lidi a životní prostředí před toxickými pesticidy“ dále potvrdila obavy týkající se transparentnosti, pokud jde o studie zadávané výrobním odvětvím a předkládané v žádosti o povolení (23). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(24)

Evropská občanská iniciativa „Zakažte glyfosát a chraňte lidi a životní prostředí před toxickými pesticidy“ dále potvrdila obavy týkající se transparentnosti, pokud jde o studie zadávané výrobním odvětvím a předkládané v žádosti o povolení (23).

| (24) | Jako smluvní strana Aarhuské úmluvy Unie uznala, že v oblasti životního prostředí lepší přístup k informacím a účast veřejnosti na rozhodování zvyšují kvalitu a provádění rozhodnutí, přispívají k povědomí veřejnosti o otázkách životního prostředí, poskytují veřejnosti příležitost vyjádřit své znepokojení a umožňují veřejným orgánům, aby takové znepokojení náležitě zohledňovaly.
  Evropská občanská iniciativa „Zakažte glyfosát a chraňte lidi a životní prostředí před toxickými pesticidy“ dále potvrdila obavy týkající se transparentnosti, pokud jde o studie zadávané výrobním odvětvím a předkládané v žádosti o povolení (23). |
| --- | --- |

(24)

Jako smluvní strana Aarhuské úmluvy Unie uznala, že v oblasti životního prostředí lepší přístup k informacím a účast veřejnosti na rozhodování zvyšují kvalitu a provádění rozhodnutí, přispívají k povědomí veřejnosti o otázkách životního prostředí, poskytují veřejnosti příležitost vyjádřit své znepokojení a umožňují veřejným orgánům, aby takové znepokojení náležitě zohledňovaly.
  Evropská občanská iniciativa „Zakažte glyfosát a chraňte lidi a životní prostředí před toxickými pesticidy“ dále potvrdila obavy týkající se transparentnosti, pokud jde o studie zadávané výrobním odvětvím a předkládané v žádosti o povolení (23).

Pozměňovací návrh 26

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 25 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (25a) | Odvolací senát úřadu EFSA by měl být akty v přenesené pravomoci zřízen podle vzoru odvolacího senátu Evropské agentury pro chemické látky ve smyslu článků 89 až 93 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006

   (1a)

  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(25a)

Odvolací senát úřadu EFSA by měl být akty v přenesené pravomoci zřízen podle vzoru odvolacího senátu Evropské agentury pro chemické látky ve smyslu článků 89 až 93 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006

   (1a)

  .

Pozměňovací návrh 27

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 27

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (27) | Aby bylo možné určit, při jaké úrovni zveřejnění bude dosaženo přiměřené rovnováhy, měla by být
  příslušná práva veřejnosti na
   transparentnost procesu hodnocení rizika zvážena oproti právům žadatelů z řad podniků při zohlednění cílů nařízení (ES) č. 178/2002. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(27)

Aby bylo možné určit, při jaké úrovni zveřejnění bude dosaženo přiměřené rovnováhy, měla by být
  příslušná práva veřejnosti na
   transparentnost procesu hodnocení rizika zvážena oproti právům žadatelů z řad podniků při zohlednění cílů nařízení (ES) č. 178/2002.

| (27) | Aby bylo možné určit, při jaké úrovni
  proaktivního
  zveřejnění bude dosaženo přiměřené rovnováhy, měla by být
  nutnost zajistit
   transparentnost procesu hodnocení rizika zvážena oproti právům žadatelů z řad podniků při zohlednění cílů nařízení (ES) č. 178/2002
  , které se týkají vysoké úrovně ochrany lidského života a zdraví, ochrany zájmů spotřebitele, dobrých životních podmínek zvířat a jejich zdraví, zdraví rostlin a životního prostředí
  . |
| --- | --- |

(27)

Aby bylo možné určit, při jaké úrovni
  proaktivního
  zveřejnění bude dosaženo přiměřené rovnováhy, měla by být
  nutnost zajistit
   transparentnost procesu hodnocení rizika zvážena oproti právům žadatelů z řad podniků při zohlednění cílů nařízení (ES) č. 178/2002
  , které se týkají vysoké úrovně ochrany lidského života a zdraví, ochrany zájmů spotřebitele, dobrých životních podmínek zvířat a jejich zdraví, zdraví rostlin a životního prostředí
  .

Pozměňovací návrh 28

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 27 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (27a) | Ustanovení o aktivním šíření informací uvedená v tomto nařízení nemají za cíl jakkoliv omezovat rozsah práv stanovených v nařízeních (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(27a)

Ustanovení o aktivním šíření informací uvedená v tomto nařízení nemají za cíl jakkoliv omezovat rozsah práv stanovených v nařízeních (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006.

Pozměňovací návrh 29

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 30

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (30) | Je rovněž nezbytné
  stanovit zvláštní požadavky s ohledem na ochranu
  osobních údajů pro účely transparentnosti procesu hodnocení rizika s 
  přihlédnutím k
   nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (24) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (25). Žádné osobní údaje by tedy podle tohoto nařízení neměly být veřejně přístupné, pokud to není nezbytné a přiměřené pro účely zajištění transparentnosti, nezávislosti a spolehlivosti procesu hodnocení rizika a zároveň předcházení střetu zájmů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(30)

Je rovněž nezbytné
  stanovit zvláštní požadavky s ohledem na ochranu
  osobních údajů pro účely transparentnosti procesu hodnocení rizika s 
  přihlédnutím k
   nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (24) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (25). Žádné osobní údaje by tedy podle tohoto nařízení neměly být veřejně přístupné, pokud to není nezbytné a přiměřené pro účely zajištění transparentnosti, nezávislosti a spolehlivosti procesu hodnocení rizika a zároveň předcházení střetu zájmů.

| (30) | Je rovněž nezbytné
  odkázat ve věci ochrany a důvěrnosti
  osobních údajů pro účely transparentnosti procesu hodnocení rizika
  na
  nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (24) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (25). Žádné osobní údaje by tedy podle tohoto nařízení neměly být veřejně přístupné, pokud to není nezbytné a přiměřené pro účely zajištění transparentnosti, nezávislosti a spolehlivosti procesu hodnocení rizika a zároveň předcházení střetu zájmů.
  Aby se zajistila transparentnost, nezávislost, udržitelnost a spolehlivost procesu posuzování rizik, a zejména aby se zabránilo střetu zájmů, je považováno za nezbytné a přiměřené zveřejnit jména všech osob, které úřad EFSA určí, aby přispívaly k jeho rozhodovacímu procesu, a to i v souvislosti se schvalováním pokynů. |
| --- | --- |

(30)

Je rovněž nezbytné
  odkázat ve věci ochrany a důvěrnosti
  osobních údajů pro účely transparentnosti procesu hodnocení rizika
  na
  nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (24) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (25). Žádné osobní údaje by tedy podle tohoto nařízení neměly být veřejně přístupné, pokud to není nezbytné a přiměřené pro účely zajištění transparentnosti, nezávislosti a spolehlivosti procesu hodnocení rizika a zároveň předcházení střetu zájmů.
  Aby se zajistila transparentnost, nezávislost, udržitelnost a spolehlivost procesu posuzování rizik, a zejména aby se zabránilo střetu zájmů, je považováno za nezbytné a přiměřené zveřejnit jména všech osob, které úřad EFSA určí, aby přispívaly k jeho rozhodovacímu procesu, a to i v souvislosti se schvalováním pokynů.

Pozměňovací návrh 30

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 31

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (31) | Pro účely zvýšení transparentnosti a s cílem zajistit, aby se žádosti o vědecké výstupy zaslané úřadu zpracovávaly efektivně, by měly být vypracovány standardní datové formáty a programové vybavení. Pro zajištění jednotných podmínek k provedení nařízení (ES) č. 178/2002, pokud jde o přijetí standardních datových formátů a programového vybavení, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (26). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(31)

Pro účely zvýšení transparentnosti a s cílem zajistit, aby se žádosti o vědecké výstupy zaslané úřadu zpracovávaly efektivně, by měly být vypracovány standardní datové formáty a programové vybavení. Pro zajištění jednotných podmínek k provedení nařízení (ES) č. 178/2002, pokud jde o přijetí standardních datových formátů a programového vybavení, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (26).

| (31) | Pro účely zvýšení transparentnosti a s cílem zajistit, aby se žádosti o vědecké výstupy zaslané úřadu zpracovávaly efektivně, by měly být vypracovány standardní datové formáty a programové vybavení. Pro zajištění jednotných a 
  harmonizovaných
  podmínek k provedení nařízení (ES) č. 178/2002, pokud jde o přijetí standardních datových formátů a programového vybavení, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (26). |
| --- | --- |

(31)

Pro účely zvýšení transparentnosti a s cílem zajistit, aby se žádosti o vědecké výstupy zaslané úřadu zpracovávaly efektivně, by měly být vypracovány standardní datové formáty a programové vybavení. Pro zajištění jednotných a 
  harmonizovaných
  podmínek k provedení nařízení (ES) č. 178/2002, pokud jde o přijetí standardních datových formátů a programového vybavení, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (26).

Pozměňovací návrh 31

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 33

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (33) | Kromě toho, aby bylo možné posoudit účinnost a efektivitu různých ustanovení, která se vztahují na úřad, je rovněž vhodné
  stanovit, aby Komise prováděla
  hodnocení úřadu
  v souladu se společným přístupem k decentralizovaným agenturám
  . Toto hodnocení by mělo zejména přezkoumávat postupy pro výběr členů vědeckého výboru a vědeckých komisí, pokud jde o stupeň transparentnosti, nákladovou efektivnost a jejich vhodnost pro zajištění nezávislosti a kompetentnosti a bránění střetům zájmů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(33)

Kromě toho, aby bylo možné posoudit účinnost a efektivitu různých ustanovení, která se vztahují na úřad, je rovněž vhodné
  stanovit, aby Komise prováděla
  hodnocení úřadu
  v souladu se společným přístupem k decentralizovaným agenturám
  . Toto hodnocení by mělo zejména přezkoumávat postupy pro výběr členů vědeckého výboru a vědeckých komisí, pokud jde o stupeň transparentnosti, nákladovou efektivnost a jejich vhodnost pro zajištění nezávislosti a kompetentnosti a bránění střetům zájmů.

| (33) | Kromě toho, aby bylo možné posoudit účinnost a efektivitu různých ustanovení, která se vztahují na úřad, je rovněž vhodné
  provést nezávislé
  hodnocení úřadu. Toto hodnocení by mělo zejména přezkoumávat postupy pro výběr členů vědeckého výboru a vědeckých komisí, pokud jde o stupeň transparentnosti, nákladovou efektivnost a jejich vhodnost pro zajištění nezávislosti a kompetentnosti a bránění střetům zájmů. |
| --- | --- |

(33)

Kromě toho, aby bylo možné posoudit účinnost a efektivitu různých ustanovení, která se vztahují na úřad, je rovněž vhodné
  provést nezávislé
  hodnocení úřadu. Toto hodnocení by mělo zejména přezkoumávat postupy pro výběr členů vědeckého výboru a vědeckých komisí, pokud jde o stupeň transparentnosti, nákladovou efektivnost a jejich vhodnost pro zajištění nezávislosti a kompetentnosti a bránění střetům zájmů.

Pozměňovací návrh 32

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 33 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (33a) | Sedmý evropský akční program pro životní prostředí upřednostnil rozvoj a uplatňování způsobů, jak řešit kombinované dopady chemických látek na lidské zdraví a životní prostředí. Posouzení „koktejlových efektů“ vyžaduje meziodvětvový přístup, užší spolupráci monitorovacích agentur na evropské úrovni a formulaci vhodných postupů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(33a)

Sedmý evropský akční program pro životní prostředí upřednostnil rozvoj a uplatňování způsobů, jak řešit kombinované dopady chemických látek na lidské zdraví a životní prostředí. Posouzení „koktejlových efektů“ vyžaduje meziodvětvový přístup, užší spolupráci monitorovacích agentur na evropské úrovni a formulaci vhodných postupů.

Pozměňovací návrh 33

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 35

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (35) | Pro účely zajištění transparentnosti procesu hodnocení rizika je rovněž nezbytné rozšířit oblast působnosti nařízení (ES) č. 178/2002, která je v současné době omezena na potravinové právo, aby se vztahovala i na žádosti o povolení v rámci nařízení (ES) č. 1831/2003, pokud jde o doplňkové látky, nařízení (ES) č. 1935/2004, pokud jde o materiály určené pro styk s potravinami, a nařízení (ES) č. 1107/2009, pokud jde o přípravky na ochranu rostlin. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(35)

Pro účely zajištění transparentnosti procesu hodnocení rizika je rovněž nezbytné rozšířit oblast působnosti nařízení (ES) č. 178/2002, která je v současné době omezena na potravinové právo, aby se vztahovala i na žádosti o povolení v rámci nařízení (ES) č. 1831/2003, pokud jde o doplňkové látky, nařízení (ES) č. 1935/2004, pokud jde o materiály určené pro styk s potravinami, a nařízení (ES) č. 1107/2009, pokud jde o přípravky na ochranu rostlin.

| (35) | Pro účely zajištění transparentnosti a 
  nezávislosti
  procesu hodnocení rizika je rovněž nezbytné rozšířit oblast působnosti nařízení (ES) č. 178/2002, která je v současné době omezena na potravinové právo, aby se vztahovala i na žádosti o povolení v rámci nařízení (ES) č. 1831/2003, pokud jde o doplňkové látky, nařízení (ES) č. 1935/2004, pokud jde o materiály určené pro styk s potravinami, a nařízení (ES) č. 1107/2009, pokud jde o přípravky na ochranu rostlin. |
| --- | --- |

(35)

Pro účely zajištění transparentnosti a 
  nezávislosti
  procesu hodnocení rizika je rovněž nezbytné rozšířit oblast působnosti nařízení (ES) č. 178/2002, která je v současné době omezena na potravinové právo, aby se vztahovala i na žádosti o povolení v rámci nařízení (ES) č. 1831/2003, pokud jde o doplňkové látky, nařízení (ES) č. 1935/2004, pokud jde o materiály určené pro styk s potravinami, a nařízení (ES) č. 1107/2009, pokud jde o přípravky na ochranu rostlin.

Pozměňovací návrh 34

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 36

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (36) | Aby se zajistilo, že bude zohledněna zvláštní situace jednotlivých odvětví, pokud jde o důvěrné informace, je nutné zvážit
  veškerá
  příslušná práva veřejnosti na transparentnost
  v
   procesu hodnocení rizika, včetně
  práv vyplývajících z Aarhuské úmluvy

   (1), oproti právům žadatelů z řad podniků, při zohlednění konkrétních cílů odvětvových právních předpisů Unie, jakož i získaných zkušeností. Je proto nezbytné změnit směrnici 2001/18/ES, nařízení (ES) č. 1829/2003, nařízení (ES) č. 1831/2003, nařízení (ES) č. 1935/2004 a nařízení (ES) č. 1107/2009, aby bylo možné stanovit další důvěrné prvky kromě těch, které jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 178/2002. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(36)

Aby se zajistilo, že bude zohledněna zvláštní situace jednotlivých odvětví, pokud jde o důvěrné informace, je nutné zvážit
  veškerá
  příslušná práva veřejnosti na transparentnost
  v
   procesu hodnocení rizika, včetně
  práv vyplývajících z Aarhuské úmluvy

   (1), oproti právům žadatelů z řad podniků, při zohlednění konkrétních cílů odvětvových právních předpisů Unie, jakož i získaných zkušeností. Je proto nezbytné změnit směrnici 2001/18/ES, nařízení (ES) č. 1829/2003, nařízení (ES) č. 1831/2003, nařízení (ES) č. 1935/2004 a nařízení (ES) č. 1107/2009, aby bylo možné stanovit další důvěrné prvky kromě těch, které jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 178/2002.

| (36) | Aby se zajistilo, že bude zohledněna zvláštní situace jednotlivých odvětví, pokud jde o důvěrné informace, je nutné zvážit příslušná práva veřejnosti na transparentnost procesu hodnocení rizika, včetně
  práva využívat proaktivních informací týkajících se tohoto procesu
  , oproti právům žadatelů z řad podniků, při zohlednění konkrétních cílů odvětvových právních předpisů Unie, jakož i získaných zkušeností. Je proto nezbytné změnit směrnici 2001/18/ES, nařízení (ES) č. 1829/2003, nařízení (ES) č. 1831/2003, nařízení (ES) č. 1935/2004 a nařízení (ES) č. 1107/2009, aby bylo možné stanovit další důvěrné prvky kromě těch, které jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 178/2002.
  Ustanovení o aktivním šíření uvedená v tomto nařízení a posouzení žádosti o zachování důvěrnosti ze strany úřadu by neměla žádným způsobem omezovat působnost práv zajištěných nařízením (ES) č. 1049/2001 a nařízením (ES) č. 1367/2006. |
| --- | --- |

(36)

Aby se zajistilo, že bude zohledněna zvláštní situace jednotlivých odvětví, pokud jde o důvěrné informace, je nutné zvážit příslušná práva veřejnosti na transparentnost procesu hodnocení rizika, včetně
  práva využívat proaktivních informací týkajících se tohoto procesu
  , oproti právům žadatelů z řad podniků, při zohlednění konkrétních cílů odvětvových právních předpisů Unie, jakož i získaných zkušeností. Je proto nezbytné změnit směrnici 2001/18/ES, nařízení (ES) č. 1829/2003, nařízení (ES) č. 1831/2003, nařízení (ES) č. 1935/2004 a nařízení (ES) č. 1107/2009, aby bylo možné stanovit další důvěrné prvky kromě těch, které jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 178/2002.
  Ustanovení o aktivním šíření uvedená v tomto nařízení a posouzení žádosti o zachování důvěrnosti ze strany úřadu by neměla žádným způsobem omezovat působnost práv zajištěných nařízením (ES) č. 1049/2001 a nařízením (ES) č. 1367/2006.

Pozměňovací návrh 35

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 36 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (36a) | Kontrola účelnosti obecného potravinového práva také upozornila na nedostatečnou transparentnost procesu hodnocení rizika. Je nezbytné lépe informovat veřejnost o zvažovaných možnostech řízení rizika, úrovně ochrany spotřebitele a zdraví zvířat a životního prostředí, které by každá možnost zajistila, jakož i o jiných faktorech, než jsou výsledky hodnocení rizika, které zohledňují osoby provádějící řízení rizika, a jak jsou v rámci rozhodování vzájemně zvažovány. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(36a)

Kontrola účelnosti obecného potravinového práva také upozornila na nedostatečnou transparentnost procesu hodnocení rizika. Je nezbytné lépe informovat veřejnost o zvažovaných možnostech řízení rizika, úrovně ochrany spotřebitele a zdraví zvířat a životního prostředí, které by každá možnost zajistila, jakož i o jiných faktorech, než jsou výsledky hodnocení rizika, které zohledňují osoby provádějící řízení rizika, a jak jsou v rámci rozhodování vzájemně zvažovány.

Pozměňovací návrh 36

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 37

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (37) | V zájmu
  dalšího posílení vazby
  mezi osobami, které provádějí hodnocení rizika, a osobami, které provádějí řízení rizika, na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni, jakož i 
  soudržnosti
  a 
  konzistentnosti sdělování o riziku
  , by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, na jejichž základě bude přijat obecný plán sdělování o riziku v záležitostech týkajících se zemědělsko-potravinového řetězce. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají systematicky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(37)

V zájmu
  dalšího posílení vazby
  mezi osobami, které provádějí hodnocení rizika, a osobami, které provádějí řízení rizika, na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni, jakož i 
  soudržnosti
  a 
  konzistentnosti sdělování o riziku
  , by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, na jejichž základě bude přijat obecný plán sdělování o riziku v záležitostech týkajících se zemědělsko-potravinového řetězce. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají systematicky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (37) | V zájmu
  posílení interaktivní výměny informací v celém procesu analýzy rizika
  mezi osobami, které provádějí hodnocení rizika, a osobami, které provádějí řízení rizika, na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni, jakož i s 
  dalšími stranami zapojenými do potravinového řetězce, jako jsou hospodářské subjekty, spotřebitelé
  a 
  další organizace občanské společnosti
  , by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, na jejichž základě bude přijat obecný plán sdělování o riziku v záležitostech týkajících se zemědělsko-potravinového řetězce.
  Zmíněný obecný plán sdělování o riziku by měl stanovit praktická opatření, která veřejnosti zpřístupní nezbytné informace, aby bylo dosaženo vysoké úrovně transparentnosti procesu řízení rizika.
  Je
  tudíž
  obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají systematicky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(37)

V zájmu
  posílení interaktivní výměny informací v celém procesu analýzy rizika
  mezi osobami, které provádějí hodnocení rizika, a osobami, které provádějí řízení rizika, na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni, jakož i s 
  dalšími stranami zapojenými do potravinového řetězce, jako jsou hospodářské subjekty, spotřebitelé
  a 
  další organizace občanské společnosti
  , by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, na jejichž základě bude přijat obecný plán sdělování o riziku v záležitostech týkajících se zemědělsko-potravinového řetězce.
  Zmíněný obecný plán sdělování o riziku by měl stanovit praktická opatření, která veřejnosti zpřístupní nezbytné informace, aby bylo dosaženo vysoké úrovně transparentnosti procesu řízení rizika.
  Je
  tudíž
  obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají systematicky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

Pozměňovací návrh 37

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 37 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (37a) | Opatřeními, která se týkají toho, jaké informace by měly být zveřejněny, by nemělo být dotčeno nařízení (ES) č. 1049/2001 ani vnitrostátní nebo unijní právní předpisy o přístupu veřejnosti k úředním dokumentům. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(37a)

Opatřeními, která se týkají toho, jaké informace by měly být zveřejněny, by nemělo být dotčeno nařízení (ES) č. 1049/2001 ani vnitrostátní nebo unijní právní předpisy o přístupu veřejnosti k úředním dokumentům.

Pozměňovací návrh 38

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 38

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (38) | Aby se úřadu a provozovatelům podniků umožnilo přizpůsobit se novým požadavkům a zároveň se zajistilo, že úřad bude nadále bezproblémově fungovat, je třeba stanovit přechodná opatření pro uplatňování tohoto nařízení. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(38)

Aby se úřadu a provozovatelům podniků umožnilo přizpůsobit se novým požadavkům a zároveň se zajistilo, že úřad bude nadále bezproblémově fungovat, je třeba stanovit přechodná opatření pro uplatňování tohoto nařízení.

| (38) | Aby se úřadu
  , členským státům, Komisi
  a provozovatelům podniků umožnilo přizpůsobit se novým požadavkům a zároveň se zajistilo, že úřad bude nadále bezproblémově fungovat, je třeba stanovit přechodná opatření pro uplatňování tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(38)

Aby se úřadu
  , členským státům, Komisi
  a provozovatelům podniků umožnilo přizpůsobit se novým požadavkům a zároveň se zajistilo, že úřad bude nadále bezproblémově fungovat, je třeba stanovit přechodná opatření pro uplatňování tohoto nařízení.

Pozměňovací návrh 39

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 39 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (39a) | Vzhledem k tomu, že změny obsažené v tomto návrhu přenášejí na úřad rozsáhlé pravomoci v souvislosti s hodnocením rizik a ověřováním důvěrnosti, je nezbytné zvýšit rozpočtové prostředky úřadu v souladu s přílohou 3 návrhu Komise. Návrh financování je sice v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem, mohl by však vyžadovat využití zvláštních nástrojů definovaných v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013. Pokud by po konzultacích mezi Evropským parlamentem a členskými státy o rozpočtu Unie nezůstal prostor pro nezbytné rozpočtové prostředky, musela by Komise předložit prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci alternativní návrh financování. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(39a)

Vzhledem k tomu, že změny obsažené v tomto návrhu přenášejí na úřad rozsáhlé pravomoci v souvislosti s hodnocením rizik a ověřováním důvěrnosti, je nezbytné zvýšit rozpočtové prostředky úřadu v souladu s přílohou 3 návrhu Komise. Návrh financování je sice v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem, mohl by však vyžadovat využití zvláštních nástrojů definovaných v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013. Pokud by po konzultacích mezi Evropským parlamentem a členskými státy o rozpočtu Unie nezůstal prostor pro nezbytné rozpočtové prostředky, musela by Komise předložit prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci alternativní návrh financování.

Pozměňovací návrh 40

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 40 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (40a) | Nedávné události související s bezpečností potravin ukázaly potřebu stanovit vhodná opatření pro mimořádné situace, která zajistí, aby se v případě vážného ohrožení lidského zdraví, zdraví zvířat nebo životního prostředí vztahovala na všechny potraviny bez ohledu na druh a původ a na všechna krmiva společná opatření. Tento komplexní přístup k mimořádným opatřením v oblasti bezpečnosti potravin by měl umožňovat přijetí účinných opatření a vyhýbání se umělým rozdílům při řešení jakéhokoli závažného rizika spojeného s potravinou nebo krmivem prostřednictvím postupu řízení společných varování v oblasti potravin. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(40a)

Nedávné události související s bezpečností potravin ukázaly potřebu stanovit vhodná opatření pro mimořádné situace, která zajistí, aby se v případě vážného ohrožení lidského zdraví, zdraví zvířat nebo životního prostředí vztahovala na všechny potraviny bez ohledu na druh a původ a na všechna krmiva společná opatření. Tento komplexní přístup k mimořádným opatřením v oblasti bezpečnosti potravin by měl umožňovat přijetí účinných opatření a vyhýbání se umělým rozdílům při řešení jakéhokoli závažného rizika spojeného s potravinou nebo krmivem prostřednictvím postupu řízení společných varování v oblasti potravin.

Pozměňovací návrh 41

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod - 1 (nový)

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 6 – odst. 2

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | -1) | V článku 6 se odstavec 2 nahrazuje tímto: |

Platné znění

Pozměňovací návrh

-1)

2.   Hodnocení rizika je založeno na dostupných vědeckých důkazech a provádí se nezávislým, objektivním a průhledným způsobem.

„2.   ‚Hodnocení rizika je založeno na
  všech
  dostupných vědeckých důkazech a provádí se nezávislým, objektivním a průhledným způsobem.‘“

(Tento pozměňovací návrh se vztahuje na celý text. Jeho přijetí si vyžádá odpovídající změny v celém textu.)

(Tento pozměňovací návrh se vztahuje na celý text. Jeho přijetí si vyžádá odpovídající změny v celém textu.)

Pozměňovací návrh 42

Pozměňovací návrh 42

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod - 1 a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod - 1 a (nový)

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 7 – odst. 1

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | -1a) | V článku 7 se odstavec 1 nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

-1a)

-1a)

V článku 7 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

1.   Za zvláštních okolností, kdy je po zhodnocení dostupných informací zjištěna možnost škodlivých účinků na zdraví, kdy však přetrvává vědecká nejistota,
  mohou být
  přijata
  předběžná
  opatření v rámci řízení rizika nezbytná k zajištění vysoké úrovně ochrany zdraví zvolené ve Společenství, dokud nebudou k dispozici další vědecké informace pro komplexnější hodnocení rizika.

„1.   Za zvláštních okolností, kdy je po zhodnocení dostupných informací zjištěna možnost škodlivých účinků na zdraví, kdy však přetrvává vědecká nejistota,
  jsou
  přijata opatření v rámci řízení rizika nezbytná k zajištění vysoké úrovně ochrany zdraví zvolené ve Společenství, dokud nebudou k dispozici další vědecké informace pro komplexnější hodnocení rizika.

Pozměňovací návrh 43

Pozměňovací návrh 43

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1

Nařízení (ES) č. 178/2002

Článek 8 a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 8a | Článek 8a |
| Cíle sdělování o riziku | Cíle sdělování o riziku |
| Sdělování o riziku sleduje následující cíle, přičemž zohledňuje příslušné úlohy osob, které provádějí hodnocení rizika, a osob, které provádějí řízení rizika: | Sdělování o riziku sleduje následující cíle, přičemž zohledňuje příslušné úlohy osob, které provádějí hodnocení rizika, a osob, které provádějí řízení rizika: |
| a) | podporovat znalost
  a pochopení specifických záležitostí zvažovaných v průběhu celého procesu analýzy rizika; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 8a

Článek 8a

Cíle sdělování o riziku

Cíle sdělování o riziku

Sdělování o riziku sleduje následující cíle, přičemž zohledňuje příslušné úlohy osob, které provádějí hodnocení rizika, a osob, které provádějí řízení rizika:

Sdělování o riziku sleduje následující cíle, přičemž zohledňuje příslušné úlohy osob, které provádějí hodnocení rizika, a osob, které provádějí řízení rizika:

a)

podporovat znalost
  a pochopení specifických záležitostí zvažovaných v průběhu celého procesu analýzy rizika;

podporovat znalost

| a) | podporu znalosti
  a pochopení specifických záležitostí zvažovaných v průběhu celého procesu analýzy
  a řízení
  rizika; |
| --- | --- |

a)

podporu znalosti
  a pochopení specifických záležitostí zvažovaných v průběhu celého procesu analýzy
  a řízení
  rizika;

podporu znalosti

a řízení

| b) | podporovat soudržnost
  a 
  transparentnost
  při tvorbě doporučení pro řízení rizika; |
| --- | --- |

b)

podporovat soudržnost
  a 
  transparentnost
  při tvorbě doporučení pro řízení rizika;

podporovat soudržnost

transparentnost

| b) | podporu soudržnosti, transparentnosti
  a 
  jasnosti
  při tvorbě
  možností řízení rizika,
  doporučení
  a rozhodnutí
  pro řízení rizika; |
| --- | --- |

b)

podporu soudržnosti, transparentnosti
  a 
  jasnosti
  při tvorbě
  možností řízení rizika,
  doporučení
  a rozhodnutí
  pro řízení rizika;

podporu soudržnosti, transparentnosti

jasnosti

možností řízení rizika,

a rozhodnutí

| c) | poskytovat pevný základ
  pro pochopení rozhodnutí týkajících se řízení rizika; |
| --- | --- |

c)

poskytovat pevný základ
  pro pochopení rozhodnutí týkajících se řízení rizika;

poskytovat pevný základ

| c) | poskytování pevného vědeckého základu
  pro pochopení rozhodnutí týkajících se řízení rizika,
  včetně informací o: |
| --- | --- |

c)

poskytování pevného vědeckého základu
  pro pochopení rozhodnutí týkajících se řízení rizika,
  včetně informací o:

poskytování pevného vědeckého základu

včetně informací o:

| | i) | způsobu, jakým zvolené možnosti řízení rizika odráží míru nejistoty hodnocení rizika, a o míře ochrany zdraví spotřebitelů a zvířat a životního prostředí, kterou by tyto možnosti dosáhly; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

způsobu, jakým zvolené možnosti řízení rizika odráží míru nejistoty hodnocení rizika, a o míře ochrany zdraví spotřebitelů a zvířat a životního prostředí, kterou by tyto možnosti dosáhly;

způsobu, jakým zvolené možnosti řízení rizika odráží míru nejistoty hodnocení rizika, a o míře ochrany zdraví spotřebitelů a zvířat a životního prostředí, kterou by tyto možnosti dosáhly;

| ii) | jak je uvedeno v čl. 6 odst. 3, o jiných faktorech než výsledcích hodnocení rizika, které byly zvažovány osobami provádějícími řízení rizika, a o tom, jak byly tyto faktory vzájemně váženy; |
| --- | --- |

ii)

ii)

jak je uvedeno v čl. 6 odst. 3, o jiných faktorech než výsledcích hodnocení rizika, které byly zvažovány osobami provádějícími řízení rizika, a o tom, jak byly tyto faktory vzájemně váženy;

jak je uvedeno v čl. 6 odst. 3, o jiných faktorech než výsledcích hodnocení rizika, které byly zvažovány osobami provádějícími řízení rizika, a o tom, jak byly tyto faktory vzájemně váženy;

| d) | posilovat
  povědomí veřejnosti o procesu analýzy rizika, a 
  posilovat tak důvěru
  v jeho výsledek; |
| --- | --- |

d)

posilovat
  povědomí veřejnosti o procesu analýzy rizika, a 
  posilovat tak důvěru
  v jeho výsledek;

posilovat

posilovat tak důvěru

| d) | posilování
  povědomí veřejnosti o procesu analýzy rizika, a 
  tedy posilování důvěry
  v jeho výsledek
  , včetně poskytování jasných a soudržných informací ohledně příslušných úkolů, pravomocí a odpovědnosti osob, které provádí hodnocení a řízení rizika
  ; |
| --- | --- |

d)

posilování
  povědomí veřejnosti o procesu analýzy rizika, a 
  tedy posilování důvěry
  v jeho výsledek
  , včetně poskytování jasných a soudržných informací ohledně příslušných úkolů, pravomocí a odpovědnosti osob, které provádí hodnocení a řízení rizika
  ;

posilování

tedy posilování důvěry

, včetně poskytování jasných a soudržných informací ohledně příslušných úkolů, pravomocí a odpovědnosti osob, které provádí hodnocení a řízení rizika

| e) | podporovat vhodné
  zapojení všech zúčastněných stran a |
| --- | --- |

e)

podporovat vhodné
  zapojení všech zúčastněných stran a

podporovat vhodné

| e) | podporu vyváženého
  zapojení všech zúčastněných stran
  , včetně hospodářských subjektů potravinového řetězce, spotřebitelů
  a 
  dalších organizací občanské společnosti; |
| --- | --- |

e)

podporu vyváženého
  zapojení všech zúčastněných stran
  , včetně hospodářských subjektů potravinového řetězce, spotřebitelů
  a 
  dalších organizací občanské společnosti;

podporu vyváženého

, včetně hospodářských subjektů potravinového řetězce, spotřebitelů

dalších organizací občanské společnosti;

| f) | zajišťovat odpovídající výměnu
  informací se zúčastněnými stranami, pokud jde o rizika spojená se zemědělsko-potravinovým řetězcem. |
| --- | --- |

f)

zajišťovat odpovídající výměnu
  informací se zúčastněnými stranami, pokud jde o rizika spojená se zemědělsko-potravinovým řetězcem.

zajišťovat odpovídající výměnu

| f) | zajištění transparentní a spravedlivé výměny
  informací se zúčastněnými stranami
  uvedenými v písmenu e)
  , pokud jde o rizika spojená se zemědělsko-potravinovým řetězcem; |
| --- | --- |

f)

zajištění transparentní a spravedlivé výměny
  informací se zúčastněnými stranami
  uvedenými v písmenu e)
  , pokud jde o rizika spojená se zemědělsko-potravinovým řetězcem;

zajištění transparentní a spravedlivé výměny

uvedenými v písmenu e)

| fa) | informování spotřebitelů o strategiích ke snížení rizik; a |
| --- | --- |

fa)

fa)

informování spotřebitelů o strategiích ke snížení rizik; a

informování spotřebitelů o strategiích ke snížení rizik; a

| fb) | boj proti šíření nepravdivých informací a jejich zdrojů. |
| --- | --- |

fb)

fb)

boj proti šíření nepravdivých informací a jejich zdrojů.

boj proti šíření nepravdivých informací a jejich zdrojů.

Pozměňovací návrh 44

Pozměňovací návrh 44

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1

Nařízení (ES) č. 178/2002

Článek 8 b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 8b | Článek 8b |
| Obecné zásady sdělování o riziku | Obecné zásady sdělování o riziku |
| S přihlédnutím k úloze osob, které provádějí hodnocení rizika, a osob, které provádějí řízení rizika, sdělování o riziku: | S přihlédnutím k úloze osob, které provádějí hodnocení rizika, a osob, které provádějí řízení rizika, sdělování o riziku: |
| a) | zajišťuje, aby byly interaktivně vyměňovány přesné,
  odpovídající
  a včasné informace na základě zásad transparentnosti, otevřenosti a schopnosti reakce; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 8b

Článek 8b

Obecné zásady sdělování o riziku

Obecné zásady sdělování o riziku

S přihlédnutím k úloze osob, které provádějí hodnocení rizika, a osob, které provádějí řízení rizika, sdělování o riziku:

S přihlédnutím k úloze osob, které provádějí hodnocení rizika, a osob, které provádějí řízení rizika, sdělování o riziku:

a)

zajišťuje, aby byly interaktivně vyměňovány přesné,
  odpovídající
  a včasné informace na základě zásad transparentnosti, otevřenosti a schopnosti reakce;

odpovídající

| a) | zajišťuje, aby byly
  se všemi zúčastněnými stranami
  interaktivně vyměňovány přesné,
  úplné
  a včasné informace na základě zásad transparentnosti, otevřenosti a schopnosti reakce; |
| --- | --- |

a)

zajišťuje, aby byly
  se všemi zúčastněnými stranami
  interaktivně vyměňovány přesné,
  úplné
  a včasné informace na základě zásad transparentnosti, otevřenosti a schopnosti reakce;

se všemi zúčastněnými stranami

úplné

| b) | poskytuje transparentní informace v každé fázi procesu analýzy rizika od formulování žádosti o vědecké poradenství až po provedení hodnocení rizika a přijetí rozhodnutí týkajících se řízení rizika; |
| --- | --- |

b)

poskytuje transparentní informace v každé fázi procesu analýzy rizika od formulování žádosti o vědecké poradenství až po provedení hodnocení rizika a přijetí rozhodnutí týkajících se řízení rizika;

| b) | poskytuje transparentní informace v každé fázi procesu analýzy rizika od formulování žádosti o vědecké poradenství až po provedení hodnocení rizika a přijetí rozhodnutí týkajících se řízení rizika; |
| --- | --- |

b)

poskytuje transparentní informace v každé fázi procesu analýzy rizika od formulování žádosti o vědecké poradenství až po provedení hodnocení rizika a přijetí rozhodnutí týkajících se řízení rizika;

| c) | zohledňuje
  vnímání rizika; |
| --- | --- |

c)

zohledňuje
  vnímání rizika;

zohledňuje

| c) | reaguje na
  vnímání rizika; |
| --- | --- |

c)

reaguje na
  vnímání rizika;

reaguje na

| d) | usnadňuje porozumění a dialog mezi všemi zúčastněnými stranami
  a |
| --- | --- |

d)

usnadňuje porozumění a dialog mezi všemi zúčastněnými stranami
  a

a

| d) | usnadňuje porozumění a dialog mezi všemi zúčastněnými stranami; |
| --- | --- |

d)

usnadňuje porozumění a dialog mezi všemi zúčastněnými stranami;

| e) | je dostupné, a to i pro osoby, které nejsou přímo zapojeny do procesu, s přihlédnutím k zachování důvěrnosti a ochrany osobních údajů. |
| --- | --- |

e)

je dostupné, a to i pro osoby, které nejsou přímo zapojeny do procesu, s přihlédnutím k zachování důvěrnosti a ochrany osobních údajů.

| e) | je dostupné, a to i pro osoby, které nejsou přímo zapojeny do procesu, s přihlédnutím k zachování důvěrnosti a ochrany osobních údajů
  a |
| --- | --- |

e)

je dostupné, a to i pro osoby, které nejsou přímo zapojeny do procesu, s přihlédnutím k zachování důvěrnosti a ochrany osobních údajů
  a

a

| ea) | formuluje přístupy pro lepší sdělování rozdílu mezi nebezpečím a rizikem. |
| --- | --- |

ea)

ea)

formuluje přístupy pro lepší sdělování rozdílu mezi nebezpečím a rizikem.

formuluje přístupy pro lepší sdělování rozdílu mezi nebezpečím a rizikem.

Pozměňovací návrh 45

Pozměňovací návrh 45

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1

Nařízení (ES) č. 178/2002

Článek 8 c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 8c | Článek 8c |
| Obecný plán sdělování o riziku | Obecný plán sdělování o riziku |
| 1.   Komisi, v úzké spolupráci s úřadem a členskými státy a poté, co proběhly vhodné veřejné konzultace, je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57a za účelem stanovení obecného plánu sdělování o riziku v záležitostech týkajících se zemědělsko-potravinového řetězce, s přihlédnutím k příslušným cílům a obecným zásadám stanoveným v článcích 8a a 8b. | 1.   Komisi, v úzké spolupráci s úřadem a členskými státy a poté, co proběhly vhodné veřejné konzultace, je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57a
  , které doplňují toto nařízení,
  za účelem stanovení obecného plánu sdělování o riziku v záležitostech týkajících se zemědělsko-potravinového řetězce, s přihlédnutím k příslušným cílům a obecným zásadám stanoveným v článcích 8a a 8b. |
| 2.   Obecný plán sdělování o riziku musí podporovat integrovaný rámec pro sdělování o riziku, který musí soudržným a systematickým způsobem dodržovat osoby, které provádějí hodnocení rizika, i osoby, které provádějí řízení rizika, jak na úrovni Unie, tak na vnitrostátní úrovni. Tento plán: | 2.   Obecný plán sdělování o riziku musí podporovat integrovaný rámec pro sdělování o riziku, který musí soudržným a systematickým způsobem dodržovat osoby, které provádějí hodnocení rizika, i osoby, které provádějí řízení rizika, jak na úrovni Unie, tak na vnitrostátní úrovni. Tento plán: |
| a) | určí zásadní faktory, které je třeba zohlednit při posuzování druhu a úrovně potřebných činností týkajících se sdělování o riziku; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 8c

Článek 8c

Obecný plán sdělování o riziku

Obecný plán sdělování o riziku

1.   Komisi, v úzké spolupráci s úřadem a členskými státy a poté, co proběhly vhodné veřejné konzultace, je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57a za účelem stanovení obecného plánu sdělování o riziku v záležitostech týkajících se zemědělsko-potravinového řetězce, s přihlédnutím k příslušným cílům a obecným zásadám stanoveným v článcích 8a a 8b.

1.   Komisi, v úzké spolupráci s úřadem a členskými státy a poté, co proběhly vhodné veřejné konzultace, je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57a
  , které doplňují toto nařízení,
  za účelem stanovení obecného plánu sdělování o riziku v záležitostech týkajících se zemědělsko-potravinového řetězce, s přihlédnutím k příslušným cílům a obecným zásadám stanoveným v článcích 8a a 8b.

2.   Obecný plán sdělování o riziku musí podporovat integrovaný rámec pro sdělování o riziku, který musí soudržným a systematickým způsobem dodržovat osoby, které provádějí hodnocení rizika, i osoby, které provádějí řízení rizika, jak na úrovni Unie, tak na vnitrostátní úrovni. Tento plán:

2.   Obecný plán sdělování o riziku musí podporovat integrovaný rámec pro sdělování o riziku, který musí soudržným a systematickým způsobem dodržovat osoby, které provádějí hodnocení rizika, i osoby, které provádějí řízení rizika, jak na úrovni Unie, tak na vnitrostátní úrovni. Tento plán:

a)

určí zásadní faktory, které je třeba zohlednit při posuzování druhu a úrovně potřebných činností týkajících se sdělování o riziku;

| a) | určí zásadní faktory, které je třeba zohlednit při posuzování druhu a úrovně potřebných činností týkajících se sdělování o riziku; |
| --- | --- |

a)

určí zásadní faktory, které je třeba zohlednit při posuzování druhu a úrovně potřebných činností týkajících se sdělování o riziku;

| b) | určí nejdůležitější vhodné nástroje a kanály, které se mají používat pro účely sdělování o riziku, s přihlédnutím k 
  potřebám příslušných cílových skupin
  , a |
| --- | --- |

b)

určí nejdůležitější vhodné nástroje a kanály, které se mají používat pro účely sdělování o riziku, s přihlédnutím k 
  potřebám příslušných cílových skupin
  , a

potřebám příslušných cílových skupin

| b) | určí nejdůležitější vhodné nástroje a kanály, které se mají používat pro účely sdělování o riziku, s přihlédnutím k 
  nutnosti zajistit vyvážené zapojení všech zúčastněných stran
  ,
  včetně hospodářských subjektů potravinového řetězce a spotřebitelských a dalších organizací občanské společnosti; |
| --- | --- |

b)

určí nejdůležitější vhodné nástroje a kanály, které se mají používat pro účely sdělování o riziku, s přihlédnutím k 
  nutnosti zajistit vyvážené zapojení všech zúčastněných stran
  ,
  včetně hospodářských subjektů potravinového řetězce a spotřebitelských a dalších organizací občanské společnosti;

nutnosti zajistit vyvážené zapojení všech zúčastněných stran

včetně hospodářských subjektů potravinového řetězce a spotřebitelských a dalších organizací občanské společnosti;

| c) | zavede vhodné mechanismy pro posílení soudržnosti sdělování o riziku mezi osobami, které provádějí hodnocení rizika, a osobami, které provádějí řízení rizika, a 
  zajistí otevřený dialog mezi všemi zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

c)

zavede vhodné mechanismy pro posílení soudržnosti sdělování o riziku mezi osobami, které provádějí hodnocení rizika, a osobami, které provádějí řízení rizika, a 
  zajistí otevřený dialog mezi všemi zúčastněnými stranami.

zajistí otevřený dialog mezi všemi zúčastněnými stranami.

| c) | zavede vhodné mechanismy pro posílení soudržnosti sdělování o riziku mezi osobami, které provádějí hodnocení rizika, a osobami, které provádějí řízení rizika,
  včetně systematického uznávání a vysvětlování rozdílů ve vědeckém hodnocení či vnímání přijatelné míry rizika; |
| --- | --- |

c)

zavede vhodné mechanismy pro posílení soudržnosti sdělování o riziku mezi osobami, které provádějí hodnocení rizika, a osobami, které provádějí řízení rizika,
  včetně systematického uznávání a vysvětlování rozdílů ve vědeckém hodnocení či vnímání přijatelné míry rizika;

včetně systematického uznávání a vysvětlování rozdílů ve vědeckém hodnocení či vnímání přijatelné míry rizika;

| ca) | stanoví praktická opatření a harmonogram pro zveřejnění informací uvedených v čl. 55a odst. 1. |
| --- | --- |

ca)

ca)

stanoví praktická opatření a harmonogram pro zveřejnění informací uvedených v čl. 55a odst. 1.

stanoví praktická opatření a harmonogram pro zveřejnění informací uvedených v čl. 55a odst. 1.

3.   Komise přijme obecný plán sdělování o riziku do [dva roky od data použitelnosti tohoto nařízení] a pravidelně jej aktualizuje s ohledem na technický a vědecký pokrok a získané zkušenosti.“;

3.   Komise přijme obecný plán sdělování o riziku do [dva roky od data použitelnosti tohoto nařízení] a pravidelně jej aktualizuje s ohledem na technický a vědecký pokrok a získané zkušenosti.“;

Pozměňovací návrh 46

Pozměňovací návrh 46

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1

Nařízení (ES) č. 178/2002

Článek 8 d (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 8d




  Transparentnost sdělování o riziku





  1.
     
  Komise, úřad a členské státy vykonávají své činnosti v oblasti sdělování o riziku v rámci potravinového práva s vysokou mírou transparentnosti.






  2.
     
  Komise může vydávat příslušné pokyny. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 8d

Transparentnost sdělování o riziku

1.
     
  Komise, úřad a členské státy vykonávají své činnosti v oblasti sdělování o riziku v rámci potravinového práva s vysokou mírou transparentnosti.

2.
     
  Komise může vydávat příslušné pokyny.

Pozměňovací návrh 47

Pozměňovací návrh 47

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1 a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1 a (nový)

Nařízení (ES) č. 178/2002

Článek 9

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1a) | článek 9 se nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1a)

1a)

článek 9 se nahrazuje tímto:

Článek 9

„Článek 9

Veřejné konzultace

Veřejné konzultace

Během přípravy, hodnocení a revize potravinového práva jsou vedeny přímo nebo prostřednictvím zastupujících orgánů veřejné a 
  průhledné
  konzultace s veřejností,
  kromě
  případů, kdy to neumožňuje naléhavost záležitosti.

průhledné

kromě

Během
  analýzy rizik a během
  přípravy, hodnocení a revize potravinového práva jsou vedeny přímo nebo prostřednictvím zastupujících orgánů otevřené a 
  transparentní
  konzultace s veřejností,
  vyjma
  případů, kdy to neumožňuje naléhavost záležitosti.“

analýzy rizik a během

transparentní

vyjma

Pozměňovací návrh 48

Pozměňovací návrh 48

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1 b (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1 b (nový)

Nařízení (ES) č. 178/2002

Článek 10

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1b) | článek 10 se nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1b)

1b)

článek 10 se nahrazuje tímto:

Článek 10

„Článek 10

Informování veřejnosti

Informování veřejnosti

Aniž jsou dotčena použitelná ustanovení právních předpisů Společenství a vnitrostátních právních předpisů o přístupu k dokumentům, přijmou orgány veřejné moci, pokud existují dostatečné důvody pro podezření, že určitá potravina nebo krmivo mohou představovat riziko pro lidského zdraví nebo zdraví zvířat, vhodná opatření s ohledem na povahu, závažnost a rozsah tohoto rizika, aby informovaly širokou veřejnost o povaze zdravotního rizika, přičemž co nejpřesněji identifikují potravinu nebo krmivo nebo druh potraviny nebo krmiva, riziko, jaké mohou představovat, a opatření, která se přijímají nebo budou přijata s cílem předejít riziku, snížit je nebo je vyloučit.

1.
     Aniž jsou dotčena platná ustanovení práva společenství a vnitrostátního práva o přístupu k dokumentům, jestliže existují důvody domnívat se, že potraviny nebo krmivo mohou představovat riziko pro lidské zdraví nebo zdraví zvířat, orgány veřejné správy přijmou příslušná a včasná opatření, aby informovaly širokou veřejnost o povaze rizika pro zdraví, co nejpřesněji vymezily dotčené výrobky, riziko, které mohou představovat, a opatření, která jsou přijímána nebo budou přijata k předcházení riziku, k jeho snížení nebo odstranění.
  Tento odstavec se použije též v případě, že existuje podezření na nesoulad vyplývající z možného úmyslného porušení právních předpisů Unie prostřednictvím podvodných nebo klamavých praktik.

2.
     
  Pro účely zajištění jednotného provádění odstavce 1 Komise přijme do ... [12 měsíců od vstupu tohoto pozměňujícího nařízení v platnost] prováděcí akty o způsobech jeho uplatňování.“

Pozměňovací návrh 49

Pozměňovací návrh 49

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1 c (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1 c (nový)

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 22 – odst. 7

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1c) | V čl. 22 odst. 7 se druhý pododstavec nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1c)

1c)

V čl. 22 odst. 7 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

Jedná v úzké spolupráci s příslušnými subjekty v členských státech, které vykonávají podobné úkoly jako úřad.

„Jedná ve spolupráci s 
  dalšími agenturami Evropské unie provádějícími hodnocení
  .“

Pozměňovací návrh 50

Pozměňovací návrh 50

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1 d (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1 d (nový)

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 23 – odst. 1 – písm. b

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1d) | v prvním pododstavci článku 23 se písmeno b) nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1d)

1d)

v prvním pododstavci článku 23 se písmeno b) nahrazuje tímto:

| b) | podporovat a koordinovat
  vývoj
  jednotných
  metodik
  hodnocení rizika v oblastech
  spadajících do jeho působnosti
  ; |
| --- | --- |

b)

podporovat a koordinovat
  vývoj
  jednotných
  metodik
  hodnocení rizika v oblastech
  spadajících do jeho působnosti
  ;

vývoj

metodik

spadajících do jeho působnosti

| „b) | podporovat a koordinovat v 
  průřezovém přístupu rozvoj
  jednotných
  metod pro
  hodnocení rizika v oblastech
  jeho působnosti, zejména zohlednit kombinované účinky chemických látek, což může mít dopad na lidské zdraví a životní prostředí
  ;“ |
| --- | --- |

„b)

„b)

podporovat a koordinovat v 
  průřezovém přístupu rozvoj
  jednotných
  metod pro
  hodnocení rizika v oblastech
  jeho působnosti, zejména zohlednit kombinované účinky chemických látek, což může mít dopad na lidské zdraví a životní prostředí
  ;“

průřezovém přístupu rozvoj

metod pro

jeho působnosti, zejména zohlednit kombinované účinky chemických látek, což může mít dopad na lidské zdraví a životní prostředí

Pozměňovací návrh 51

Pozměňovací návrh 51

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2 – písm. b

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2 – písm. b

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 25 – odst. 1 a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1a.   Kromě členů a náhradníků uvedených v odstavci 1 zahrnuje správní rada: | 1a.   Kromě členů a náhradníků uvedených v odstavci 1 zahrnuje správní rada: |
| a) | dva členy a náhradníky jmenované Komisí a zastupující Komisi, kteří mají právo hlasovat; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1a.   Kromě členů a náhradníků uvedených v odstavci 1 zahrnuje správní rada:

1a.   Kromě členů a náhradníků uvedených v odstavci 1 zahrnuje správní rada:

a)

dva členy a náhradníky jmenované Komisí a zastupující Komisi, kteří mají právo hlasovat;

| a) | dva členy a náhradníky jmenované Komisí a zastupující Komisi, kteří mají právo hlasovat; |
| --- | --- |

a)

dva členy a náhradníky jmenované Komisí a zastupující Komisi, kteří mají právo hlasovat;

| b) | jednoho člena jmenovaného
  Evropským parlamentem,
  který má
  právo hlasovat; |
| --- | --- |

b)

jednoho člena jmenovaného
  Evropským parlamentem,
  který má
  právo hlasovat;

jednoho člena jmenovaného

který má

| b) | dva zástupce jmenované
  Evropským parlamentem,
  kteří mají
  právo hlasovat; |
| --- | --- |

b)

dva zástupce jmenované
  Evropským parlamentem,
  kteří mají
  právo hlasovat;

dva zástupce jmenované

kteří mají

| c) | čtyři členy
  s právem hlasovat, kteří zastupují zájmy občanské společnosti a potravinového řetězce, konkrétně jednoho zástupce organizací spotřebitelů, jednoho zástupce environmentálních nevládních organizací, jednoho zástupce organizací zemědělců a jednoho zástupce průmyslových organizací. Uvedené členy jmenuje Rada po konzultaci s Evropským parlamentem na základě seznamu sestaveného Komisí, který obsahuje více jmen, než kolik míst má být obsazeno. Seznam sestavený Komisí se zašle Evropskému parlamentu spolu se souvisejícími podklady. Evropský parlament může co nejdříve, nejpozději však do tří měsíců od oznámení předložit svá stanoviska ke zvážení Radě, která poté uvedené členy jmenuje. |
| --- | --- |

c)

čtyři členy
  s právem hlasovat, kteří zastupují zájmy občanské společnosti a potravinového řetězce, konkrétně jednoho zástupce organizací spotřebitelů, jednoho zástupce environmentálních nevládních organizací, jednoho zástupce organizací zemědělců a jednoho zástupce průmyslových organizací. Uvedené členy jmenuje Rada po konzultaci s Evropským parlamentem na základě seznamu sestaveného Komisí, který obsahuje více jmen, než kolik míst má být obsazeno. Seznam sestavený Komisí se zašle Evropskému parlamentu spolu se souvisejícími podklady. Evropský parlament může co nejdříve, nejpozději však do tří měsíců od oznámení předložit svá stanoviska ke zvážení Radě, která poté uvedené členy jmenuje.

čtyři členy

| c) | šest členů
  s právem hlasovat, kteří zastupují zájmy občanské společnosti a potravinového řetězce, konkrétně jednoho zástupce organizací spotřebitelů, jednoho zástupce environmentálních nevládních organizací, jednoho zástupce
  nevládních organizací činných v oblasti veřejného zdraví, jednoho zástupce
  organizací zemědělců
  , jednoho zástupce z oblasti agro-chemické
  a jednoho zástupce průmyslových organizací. Uvedené členy jmenuje Rada po konzultaci s Evropským parlamentem na základě seznamu sestaveného Komisí, který obsahuje více jmen, než kolik míst má být obsazeno. Seznam sestavený Komisí se zašle Evropskému parlamentu spolu se souvisejícími podklady. Evropský parlament může co nejdříve, nejpozději však do tří měsíců od oznámení předložit svá stanoviska ke zvážení Radě, která poté uvedené členy jmenuje. |
| --- | --- |

c)

šest členů
  s právem hlasovat, kteří zastupují zájmy občanské společnosti a potravinového řetězce, konkrétně jednoho zástupce organizací spotřebitelů, jednoho zástupce environmentálních nevládních organizací, jednoho zástupce
  nevládních organizací činných v oblasti veřejného zdraví, jednoho zástupce
  organizací zemědělců
  , jednoho zástupce z oblasti agro-chemické
  a jednoho zástupce průmyslových organizací. Uvedené členy jmenuje Rada po konzultaci s Evropským parlamentem na základě seznamu sestaveného Komisí, který obsahuje více jmen, než kolik míst má být obsazeno. Seznam sestavený Komisí se zašle Evropskému parlamentu spolu se souvisejícími podklady. Evropský parlament může co nejdříve, nejpozději však do tří měsíců od oznámení předložit svá stanoviska ke zvážení Radě, která poté uvedené členy jmenuje.

šest členů

nevládních organizací činných v oblasti veřejného zdraví, jednoho zástupce

, jednoho zástupce z oblasti agro-chemické

Pozměňovací návrh 52

Pozměňovací návrh 52

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2 – písm. c

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2 – písm. c

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 25 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Funkční období členů a 
  náhradníků činí čtyři roky. Funkční období členů
  uvedených v odst. 1a písm. 
  a) a
   b) 
  však není časově omezeno. Funkční období členů uvedených v odst. 1a písm
  . 
  c) může být prodlouženo pouze jednou. | 2.   Funkční období členů uvedených v odst. 1a písm. b) 
  trvá nejvýše 2,5 roku
  . Funkční období členů uvedených v 
  odst. 1a písm. a) a c) činí pět let
  . Funkční období členů uvedených v odst. 1a
  písm. c)
  může být prodlouženo pouze jednou. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Funkční období členů a 
  náhradníků činí čtyři roky. Funkční období členů
  uvedených v odst. 1a písm. 
  a) a
   b) 
  však není časově omezeno. Funkční období členů uvedených v odst. 1a písm
  . 
  c) může být prodlouženo pouze jednou.

2.   Funkční období členů uvedených v odst. 1a písm. b) 
  trvá nejvýše 2,5 roku
  . Funkční období členů uvedených v 
  odst. 1a písm. a) a c) činí pět let
  . Funkční období členů uvedených v odst. 1a
  písm. c)
  může být prodlouženo pouze jednou.

Pozměňovací návrh 159

Pozměňovací návrh 159

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3 – písm. -a (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3 – písm. -a (nové)

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 28 – odst. 4 – pododstavec 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | a) | V čl. 28, odst. 4 se návětí nahrazuje tímto:





  „4.
     
  Vědecké komise tvoří nezávislí vědci, kteří aktivně provádí výzkum a zveřejňují výsledky svého výzkumu v hodnocených vědeckých časopisech.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

a)

a)

V čl. 28, odst. 4 se návětí nahrazuje tímto:

V čl. 28, odst. 4 se návětí nahrazuje tímto:

„4.
     
  Vědecké komise tvoří nezávislí vědci, kteří aktivně provádí výzkum a zveřejňují výsledky svého výzkumu v hodnocených vědeckých časopisech.“

Pozměňovací návrh 53

Pozměňovací návrh 53

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3 – písm. a a b

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3 – písm. a a b

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 28 – odst. 5 až 5 g

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.   Členy vědeckého výboru, kteří nejsou členy vědeckých komisí, a 
  další
  členy
  uvedené v odstavci 5b
  jmenuje správní rada na
  návrh výkonného ředitele na
  pětileté funkční období, které může být prodlouženo, a 
  to po výzvě k vyjádření zájmu zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie, v předních vědeckých publikacích daného oboru a na internetové stránce úřadu.“; | 5.   Členy vědeckého výboru, kteří nejsou členy vědeckých komisí, a členy
  vědeckých komisí
  jmenuje správní rada na pětileté funkční období, které může být prodlouženo,
  následujícím postupem: |
| 5a.
     
  Členy vědeckých komisí jmenuje správní rada na obnovitelné pětileté funkční období v souladu s následujícím postupem: | |
| a) | Výkonný ředitel
  zašle
  po konzultaci se správní radou
  členským státům žádost o specifické multidisciplinární odborné znalosti potřebné
  v 
  každé vědecké komisi a uvede počet odborníků
  ,
  které mají členské státy navrhnout. Výkonný ředitel uvědomí členské státy o politice nezávislosti úřadu a prováděcích pravidlech vztahujících se na členy vědeckých komisí. Členské státy zveřejní výzvu k vyjádření zájmu, která bude základem pro jejich návrhy. Výkonný ředitel informuje o žádosti zaslané členským státům správní radu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.   Členy vědeckého výboru, kteří nejsou členy vědeckých komisí, a 
  další
  členy
  uvedené v odstavci 5b
  jmenuje správní rada na
  návrh výkonného ředitele na
  pětileté funkční období, které může být prodlouženo, a 
  to po výzvě k vyjádření zájmu zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie, v předních vědeckých publikacích daného oboru a na internetové stránce úřadu.“;

5.   Členy vědeckého výboru, kteří nejsou členy vědeckých komisí, a členy
  vědeckých komisí
  jmenuje správní rada na pětileté funkční období, které může být prodlouženo,
  následujícím postupem:

5a.
     
  Členy vědeckých komisí jmenuje správní rada na obnovitelné pětileté funkční období v souladu s následujícím postupem:

a)

Výkonný ředitel
  zašle
  po konzultaci se správní radou
  členským státům žádost o specifické multidisciplinární odborné znalosti potřebné
  v 
  každé vědecké komisi a uvede počet odborníků
  ,
  které mají členské státy navrhnout. Výkonný ředitel uvědomí členské státy o politice nezávislosti úřadu a prováděcích pravidlech vztahujících se na členy vědeckých komisí. Členské státy zveřejní výzvu k vyjádření zájmu, která bude základem pro jejich návrhy. Výkonný ředitel informuje o žádosti zaslané členským státům správní radu.

zašle

členským státům žádost o specifické multidisciplinární odborné znalosti potřebné

každé vědecké komisi a uvede počet odborníků

které mají členské státy navrhnout. Výkonný ředitel uvědomí členské státy o politice nezávislosti úřadu a prováděcích pravidlech vztahujících se na členy vědeckých komisí. Členské státy zveřejní výzvu k vyjádření zájmu, která bude základem pro jejich návrhy. Výkonný ředitel informuje o žádosti zaslané členským státům správní radu.

| a) | Výkonný ředitel
  zveřejní
  po konzultaci se správní radou
  výzvu k vyjádření zájmu
  v 
  Úředním věstníku Evropské unie
  , v 
  příslušných předních vědeckých publikacích a na internetových stránkách
  úřadu a 
  informuje
  členské státy
  . Ve výzvě jsou uvedeny specifické multidisciplinární odborné znalosti potřebné v každé vědecké komisi a počet požadovaných odborníků
  . |
| --- | --- |

a)

Výkonný ředitel
  zveřejní
  po konzultaci se správní radou
  výzvu k vyjádření zájmu
  v 
  Úředním věstníku Evropské unie
  , v 
  příslušných předních vědeckých publikacích a na internetových stránkách
  úřadu a 
  informuje
  členské státy
  . Ve výzvě jsou uvedeny specifické multidisciplinární odborné znalosti potřebné v každé vědecké komisi a počet požadovaných odborníků
  .

zveřejní

výzvu k vyjádření zájmu

Úředním věstníku Evropské unie

příslušných předních vědeckých publikacích a na internetových stránkách

informuje

. Ve výzvě jsou uvedeny specifické multidisciplinární odborné znalosti potřebné v každé vědecké komisi a počet požadovaných odborníků

| b) | Členské státy
  navrhnou odborníky tak, aby společně dosáhly počtu uvedeného výkonným ředitelem
  .
  Každý členský stát navrhne nejméně 12 vědeckých odborníků. Členské státy mohou navrhnout státní příslušníky jiných členských států
  . |
| --- | --- |

b)

Členské státy
  navrhnou odborníky tak, aby společně dosáhly počtu uvedeného výkonným ředitelem
  .
  Každý členský stát navrhne nejméně 12 vědeckých odborníků. Členské státy mohou navrhnout státní příslušníky jiných členských států
  .

navrhnou odborníky tak, aby společně dosáhly počtu uvedeného výkonným ředitelem

Každý členský stát navrhne nejméně 12 vědeckých odborníků. Členské státy mohou navrhnout státní příslušníky jiných členských států

| b) | Členské státy
  zajistí rozšíření výzvy k vyjádření zájmu v celé vědecké obci
  .
  Mohou rovněž navrhnout odborníky pro uvedené oblasti, pokud tak učiní na základě vnitrostátní výzvy k vyjádření zájmu
  . |
| --- | --- |

b)

Členské státy
  zajistí rozšíření výzvy k vyjádření zájmu v celé vědecké obci
  .
  Mohou rovněž navrhnout odborníky pro uvedené oblasti, pokud tak učiní na základě vnitrostátní výzvy k vyjádření zájmu
  .

zajistí rozšíření výzvy k vyjádření zájmu v celé vědecké obci

Mohou rovněž navrhnout odborníky pro uvedené oblasti, pokud tak učiní na základě vnitrostátní výzvy k vyjádření zájmu

| c) | Na základě návrhů
  členských států
  sestaví výkonný ředitel pro každou vědeckou komisi seznam odborníků, jejichž počet je vyšší než počet členů, kteří mají být jmenováni. Výkonný ředitel nemusí takový seznam sestavit, pokud může zdůvodnit, že obdržené návrhy mu vzhledem ke kritériím pro výběr stanoveným v písmenu d) tohoto odstavce neumožňují sestavit delší seznam. Výkonný ředitel předloží tento seznam správní radě, aby provedla jmenování. |
| --- | --- |

c)

Na základě návrhů
  členských států
  sestaví výkonný ředitel pro každou vědeckou komisi seznam odborníků, jejichž počet je vyšší než počet členů, kteří mají být jmenováni. Výkonný ředitel nemusí takový seznam sestavit, pokud může zdůvodnit, že obdržené návrhy mu vzhledem ke kritériím pro výběr stanoveným v písmenu d) tohoto odstavce neumožňují sestavit delší seznam. Výkonný ředitel předloží tento seznam správní radě, aby provedla jmenování.

členských států

| c) | Na základě
  obdržených přihlášek a
   návrhů a v 
  souladu s politikou nezávislosti a prováděcími pravidly úřadu pro členy vědeckých komisí
  sestaví výkonný ředitel pro každou vědeckou komisi seznam odborníků, jejichž počet je vyšší než počet členů, kteří mají být jmenováni. Výkonný ředitel nemusí takový seznam sestavit, pokud může zdůvodnit, že obdržené
  přihlášky a
   návrhy mu vzhledem ke kritériím pro výběr stanoveným v písmenu d) tohoto odstavce neumožňují sestavit delší seznam. Výkonný ředitel předloží tento seznam správní radě, aby provedla jmenování. |
| --- | --- |

c)

Na základě
  obdržených přihlášek a
   návrhů a v 
  souladu s politikou nezávislosti a prováděcími pravidly úřadu pro členy vědeckých komisí
  sestaví výkonný ředitel pro každou vědeckou komisi seznam odborníků, jejichž počet je vyšší než počet členů, kteří mají být jmenováni. Výkonný ředitel nemusí takový seznam sestavit, pokud může zdůvodnit, že obdržené
  přihlášky a
   návrhy mu vzhledem ke kritériím pro výběr stanoveným v písmenu d) tohoto odstavce neumožňují sestavit delší seznam. Výkonný ředitel předloží tento seznam správní radě, aby provedla jmenování.

obdržených přihlášek a

souladu s politikou nezávislosti a prováděcími pravidly úřadu pro členy vědeckých komisí

přihlášky a

| d) | Návrhy členských států, výběr výkonným ředitelem a jmenování správní radou se provedou na základě těchto kritérií: |
| --- | --- |

d)

Návrhy členských států, výběr výkonným ředitelem a jmenování správní radou se provedou na základě těchto kritérií:

| d) | Návrhy členských států, výběr výkonným ředitelem a jmenování správní radou se provedou na základě těchto kritérií: |
| --- | --- |

d)

Návrhy členských států, výběr výkonným ředitelem a jmenování správní radou se provedou na základě těchto kritérií:

| | i) | vysoká úroveň odborných znalostí; |
| --- | --- | --- |

i)

vysoká úroveň odborných znalostí;

| | i) | vysoká úroveň odborných znalostí; |
| --- | --- | --- |

i)

vysoká úroveň odborných znalostí;

| | ii) | nezávislost a neexistence střetu zájmů v souladu s čl. 37 odst. 2 a politikou nezávislosti úřadu a prováděcími pravidly týkajícími se nezávislosti členů vědeckých komisí; |
| --- | --- | --- |

ii)

nezávislost a neexistence střetu zájmů v souladu s čl. 37 odst. 2 a politikou nezávislosti úřadu a prováděcími pravidly týkajícími se nezávislosti členů vědeckých komisí;

| | ii) | nezávislost a neexistence střetu zájmů v souladu s čl. 37 odst. 2 a politikou nezávislosti úřadu a prováděcími pravidly týkajícími se nezávislosti členů vědeckých komisí; |
| --- | --- | --- |

ii)

nezávislost a neexistence střetu zájmů v souladu s čl. 37 odst. 2 a politikou nezávislosti úřadu a prováděcími pravidly týkajícími se nezávislosti členů vědeckých komisí;

| | iii) | splnění potřeby specifických multidisciplinárních odborných znalostí komise, do níž budou jmenováni, a použitelný jazykový režim. |
| --- | --- | --- |

iii)

splnění potřeby specifických multidisciplinárních odborných znalostí komise, do níž budou jmenováni, a použitelný jazykový režim.

| | iii) | splnění potřeby specifických multidisciplinárních odborných znalostí komise, do níž budou jmenováni, a použitelný jazykový režim. |
| --- | --- | --- |

iii)

splnění potřeby specifických multidisciplinárních odborných znalostí komise, do níž budou jmenováni, a použitelný jazykový režim.

| e) | Správní rada zajistí, aby bylo při konečném jmenování dosaženo co nejširšího zeměpisného rozložení. |
| --- | --- |

e)

Správní rada zajistí, aby bylo při konečném jmenování dosaženo co nejširšího zeměpisného rozložení.

| e) | Správní rada zajistí, aby bylo při konečném jmenování dosaženo co nejširšího zeměpisného rozložení. |
| --- | --- |

e)

Správní rada zajistí, aby bylo při konečném jmenování dosaženo co nejširšího zeměpisného rozložení.

5b
  .   Pokud úřad zjistí, že v jedné nebo několika komisích chybí specifické odborné znalosti, navrhne výkonný ředitel správní radě další členy komise (komisí) pro účely jejich jmenování v souladu s postupem stanoveným v odstavci 5.

5a
  .   Pokud úřad zjistí, že v jedné nebo několika komisích chybí specifické odborné znalosti, navrhne výkonný ředitel správní radě další členy komise (komisí) pro účely jejich jmenování v souladu s postupem stanoveným v odstavci 5.

5c
  .   Správní rada přijme na návrh výkonného ředitele pravidla pro podrobnou organizaci a načasování postupů stanovených v odstavcích 5
  a
  a 5
  b
  tohoto článku.

5b
  .   Správní rada přijme na návrh výkonného ředitele pravidla pro podrobnou organizaci a načasování postupů stanovených v odstavcích 5 a 5
  a
  tohoto článku.

5d
  .   
  Členské státy zavedou opatření, která zajistí, aby členové
  vědeckých komisí
  jednali
  nezávisle a bez střetu zájmů, jak je stanoveno v čl. 37 odst. 2 a ve vnitřních opatřeních úřadu.
  Členské státy zajistí
  , aby
  členové vědeckých komisí měli prostředky k tomu, věnovat
  nezbytný čas a úsilí na pomoc činnosti úřadu
  . Členské státy zajistí
  ,
  aby členové vědeckých komisí nedostávali
  žádné pokyny na žádné vnitrostátní úrovni a 
  aby
  jejich nezávislý vědecký příspěvek k systému hodnocení rizika na úrovni Unie
  byl
  uznáván jako prioritní úkol v rámci ochrany bezpečnosti potravinového řetězce.

5c
  .   
  Členové
  vědeckých komisí
  jednají
  nezávisle a bez střetu zájmů, jak je stanoveno v čl. 37 odst. 2 a ve vnitřních opatřeních úřadu.
  Mají prostředky
  , aby
  věnovali
  nezbytný čas a úsilí na pomoc činnosti úřadu,
  nedostávají
  žádné pokyny na žádné vnitrostátní úrovni a jejich nezávislý vědecký příspěvek k systému hodnocení rizika na úrovni Unie
  je
  uznáván jako prioritní úkol v rámci ochrany bezpečnosti potravinového řetězce.

5e
  .   Členské státy zajistí, aby veřejnoprávní subjekty zaměstnávající tyto vědecké odborníky a osoby, které mají odpovědnost za stanovení priorit vědeckých subjektů zaměstnávajících tyto odborníky, provedly opatření
  stanovená
  v odstavci 5
  d
  .

5d
  .   Členské státy
  podle potřeby
  zajistí, aby veřejnoprávní subjekty zaměstnávající tyto vědecké odborníky a osoby, které mají odpovědnost za stanovení priorit vědeckých subjektů zaměstnávajících tyto odborníky, provedly opatření
  , která jsou nezbytná k tomu, aby byly splněny podmínky uvedené
  v odstavci 5
  c
  .

5f
  .   Úřad podporuje úlohu komisí tím, že organizuje jejich práci, zejména přípravné práce prováděné zaměstnanci úřadu nebo určenými vnitrostátními vědeckými organizacemi uvedenými v článku 36, a mimo jiné zajišťuje příležitost, aby připravovaná vědecká stanoviska mohla být podrobena posouzení ze strany komisí před tím, než je komise přijmou.

5e
  .   Úřad podporuje úlohu komisí tím, že organizuje jejich práci, zejména přípravné práce prováděné zaměstnanci úřadu nebo určenými vnitrostátními vědeckými organizacemi uvedenými v článku 36, a mimo jiné zajišťuje příležitost, aby připravovaná vědecká stanoviska mohla být podrobena posouzení ze strany komisí před tím, než je komise přijmou.

5 g
  .   Každá komise zahrnuje nejvýše 21 členů.

5f
  .   Každá komise zahrnuje nejvýše 21 členů.

5fa.
     
  Úřad poskytne členům komisí podrobné školení o procesu hodnocení rizika.

Pozměňovací návrh 54

Pozměňovací návrh 54

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3 – písm. c

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3 – písm. c

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 28 – odst. 9 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| počtu členů každé vědecké komise v maximálním počtu stanoveném v odstavci 5
  g
  . | b) | počtu členů každé vědecké komise v maximálním počtu stanoveném v odstavci 5
  f
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

počtu členů každé vědecké komise v maximálním počtu stanoveném v odstavci 5
  g
  .

g

b)

b)

počtu členů každé vědecké komise v maximálním počtu stanoveném v odstavci 5
  f
  .

f

Pozměňovací návrh 55

Pozměňovací návrh 55

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3 – písm. c a (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3 – písm. c a (nové)

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 28 – odst. 9 – písm. g a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ca) | v čl. 28 odst. 9 se doplňuje nové písmeno, které zní:










  „ga) | možnost, aby žadatelé řešili kritické problémové oblasti pomocí nových údajů v maximální lhůtě 6 měsíců, není-li s úřadem dohodnuto jinak, a před zveřejněním návrhu stanoviska úřadu.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ca)

ca)

v čl. 28 odst. 9 se doplňuje nové písmeno, které zní:

v čl. 28 odst. 9 se doplňuje nové písmeno, které zní:

„ga)

„ga)

možnost, aby žadatelé řešili kritické problémové oblasti pomocí nových údajů v maximální lhůtě 6 měsíců, není-li s úřadem dohodnuto jinak, a před zveřejněním návrhu stanoviska úřadu.“

možnost, aby žadatelé řešili kritické problémové oblasti pomocí nových údajů v maximální lhůtě 6 měsíců, není-li s úřadem dohodnuto jinak, a před zveřejněním návrhu stanoviska úřadu.“

Pozměňovací návrh 56

Pozměňovací návrh 56

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3 a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3 a (nový)

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 29 – odst. 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 3a)
     
  na konec čl. 29 odst. 6 se doplňuje tato věta: |
| | „Neumožní předem vyloučit některé vědecké důkazy, zejména pokud byly zveřejněny po procesu vzájemného hodnocení.“; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3a)
     
  na konec čl. 29 odst. 6 se doplňuje tato věta:

„Neumožní předem vyloučit některé vědecké důkazy, zejména pokud byly zveřejněny po procesu vzájemného hodnocení.“;

Pozměňovací návrh 57

Pozměňovací návrh 57

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Nařízení (ES) č. 178/2002

Článek 32 a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Na žádost potenciálního žadatele o povolení podle potravinového práva
  poskytnou zaměstnanci úřadu
  poradenství
  ohledně příslušných ustanovení
  a 
  požadovaného obsahu žádosti o povolení
  . Poradenstvím poskytovaným
  zaměstnanci úřadu
  není dotčeno následné posuzování žádostí o povolení vědeckými komisemi a není pro ně zavazující. | Úřad zveřejní příručku, zahrnující otázky a odpovědi, vymezující administrativní a vědecké požadavky žádosti o povolení.
  Na žádost potenciálního žadatele o povolení podle potravinového práva
  poskytuje úřad rovněž
  poradenství
  , v jehož rámci je vysvětlen požadovaný obsah a různé zkoušky
  a 
  studie k prokázání kvality, bezpečnosti a účinnosti plánovaného výrobku
  . Poradenstvím poskytovaným
  úřadem
  není dotčeno následné posuzování žádostí o povolení vědeckými komisemi a není pro ně zavazující.
  Zaměstnanci úřadu poskytující poradenství nejsou zapojeni do žádné přípravné vědecké činnosti, která se přímo nebo nepřímo týká žádosti, jež je předmětem poradenství. |
| | Do ...[36 měsíců od vstupu tohoto pozměňujícího nařízení v platnost] Komise posoudí dopad tohoto článku na fungování úřadu. Zvláštní pozornost je třeba věnovat doplňkovému pracovnímu zatížení a mobilizaci zaměstnanců a tomu, zda to vede k posunu v přidělování zdrojů úřadu na úkor činností veřejného zájmu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Na žádost potenciálního žadatele o povolení podle potravinového práva
  poskytnou zaměstnanci úřadu
  poradenství
  ohledně příslušných ustanovení
  a 
  požadovaného obsahu žádosti o povolení
  . Poradenstvím poskytovaným
  zaměstnanci úřadu
  není dotčeno následné posuzování žádostí o povolení vědeckými komisemi a není pro ně zavazující.

poskytnou zaměstnanci úřadu

ohledně příslušných ustanovení

požadovaného obsahu žádosti o povolení

zaměstnanci úřadu

Úřad zveřejní příručku, zahrnující otázky a odpovědi, vymezující administrativní a vědecké požadavky žádosti o povolení.
  Na žádost potenciálního žadatele o povolení podle potravinového práva
  poskytuje úřad rovněž
  poradenství
  , v jehož rámci je vysvětlen požadovaný obsah a různé zkoušky
  a 
  studie k prokázání kvality, bezpečnosti a účinnosti plánovaného výrobku
  . Poradenstvím poskytovaným
  úřadem
  není dotčeno následné posuzování žádostí o povolení vědeckými komisemi a není pro ně zavazující.
  Zaměstnanci úřadu poskytující poradenství nejsou zapojeni do žádné přípravné vědecké činnosti, která se přímo nebo nepřímo týká žádosti, jež je předmětem poradenství.

Úřad zveřejní příručku, zahrnující otázky a odpovědi, vymezující administrativní a vědecké požadavky žádosti o povolení.

poskytuje úřad rovněž

, v jehož rámci je vysvětlen požadovaný obsah a různé zkoušky

studie k prokázání kvality, bezpečnosti a účinnosti plánovaného výrobku

úřadem

Zaměstnanci úřadu poskytující poradenství nejsou zapojeni do žádné přípravné vědecké činnosti, která se přímo nebo nepřímo týká žádosti, jež je předmětem poradenství.

Do ...[36 měsíců od vstupu tohoto pozměňujícího nařízení v platnost] Komise posoudí dopad tohoto článku na fungování úřadu. Zvláštní pozornost je třeba věnovat doplňkovému pracovnímu zatížení a mobilizaci zaměstnanců a tomu, zda to vede k posunu v přidělování zdrojů úřadu na úkor činností veřejného zájmu.

Do ...[36 měsíců od vstupu tohoto pozměňujícího nařízení v platnost] Komise posoudí dopad tohoto článku na fungování úřadu. Zvláštní pozornost je třeba věnovat doplňkovému pracovnímu zatížení a mobilizaci zaměstnanců a tomu, zda to vede k posunu v přidělování zdrojů úřadu na úkor činností veřejného zájmu.

Pozměňovací návrh 58

Pozměňovací návrh 58

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 32 b – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Zřizuje se rejstřík Unie obsahující studie zadané provozovateli podniků s 
  cílem získat
  povolení podle potravinového práva Unie. Provozovatelé podniků neprodleně oznámí úřadu předmět jakékoli studie zadané na podporu budoucí žádosti o povolení podle potravinového práva Unie. Rejstřík spravuje úřad. | 1.   Zřizuje se rejstřík Unie obsahující studie zadané provozovateli podniků
  usilujících o získání nebo obnovení
  povolení podle potravinového práva Unie. Provozovatelé podniků neprodleně oznámí úřadu předmět jakékoli studie zadané v 
  Unii i mimo ni
  na podporu budoucí žádosti o povolení
  nebo o jeho obnovení
  podle potravinového práva Unie. Rejstřík spravuje úřad. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Zřizuje se rejstřík Unie obsahující studie zadané provozovateli podniků s 
  cílem získat
  povolení podle potravinového práva Unie. Provozovatelé podniků neprodleně oznámí úřadu předmět jakékoli studie zadané na podporu budoucí žádosti o povolení podle potravinového práva Unie. Rejstřík spravuje úřad.

1.   Zřizuje se rejstřík Unie obsahující studie zadané provozovateli podniků
  usilujících o získání nebo obnovení
  povolení podle potravinového práva Unie. Provozovatelé podniků neprodleně oznámí úřadu předmět jakékoli studie zadané v 
  Unii i mimo ni
  na podporu budoucí žádosti o povolení
  nebo o jeho obnovení
  podle potravinového práva Unie. Rejstřík spravuje úřad.

Pozměňovací návrh 59

Pozměňovací návrh 59

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 32 b – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Zadané studie zohledňují směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/63/EU

   (1a)

  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1a.
     
  Zadané studie zohledňují směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/63/EU

   (1a)

  .

Pozměňovací návrh 60

Pozměňovací návrh 60

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 32 b – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Oznamovací povinnost stanovená v odstavci 1 se vztahuje rovněž na
  laboratoře Unie
  provádějící
  uvedené studie
  . | 2.   Oznamovací povinnost stanovená v odstavci 1 se vztahuje rovněž na
  jakékoli instituce
  provádějící
  studie, včetně laboratoří, ústavů nebo univerzit
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Oznamovací povinnost stanovená v odstavci 1 se vztahuje rovněž na
  laboratoře Unie
  provádějící
  uvedené studie
  .

2.   Oznamovací povinnost stanovená v odstavci 1 se vztahuje rovněž na
  jakékoli instituce
  provádějící
  studie, včetně laboratoří, ústavů nebo univerzit
  .

Pozměňovací návrh 61

Pozměňovací návrh 61

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 32 b – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Údaje ze zadaného testu, které nebyly zaregistrovány, nebudou použity při posuzování rizik. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2a.
     
  Údaje ze zadaného testu, které nebyly zaregistrovány, nebudou použity při posuzování rizik.

Pozměňovací návrh 62

Pozměňovací návrh 62

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 32 b – odst. 2 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Předmět nebude povolen, dokud nebudou předloženy všechny údaje ze všech registrovaných studií. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2b.
     
  Předmět nebude povolen, dokud nebudou předloženy všechny údaje ze všech registrovaných studií.

Pozměňovací návrh 63

Pozměňovací návrh 63

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 32 b – odst. 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Pokud si úřad vyžádá a obdrží dodatečné údaje od žadatele, jsou tyto údaje označeny jako takové, doplněny do unijního rejstříku a zveřejněny. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3a.
     
  Pokud si úřad vyžádá a obdrží dodatečné údaje od žadatele, jsou tyto údaje označeny jako takové, doplněny do unijního rejstříku a zveřejněny.

Pozměňovací návrh 64

Pozměňovací návrh 64

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 32 b – odst. 4 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komise přijme v souladu s článkem 57a akty v přenesené pravomoci doplňující toto nařízení stanovením sankcí za porušení oznamovací povinnosti. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4a.
     
  Komise přijme v souladu s článkem 57a akty v přenesené pravomoci doplňující toto nařízení stanovením sankcí za porušení oznamovací povinnosti.

Pozměňovací návrh 65

Pozměňovací návrh 65

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 32 b – odst. 4 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Tento článek se nevztahuje na studie zadané před ... [den vstupu tohoto pozměňujícího nařízení v platnost]. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4b.
     
  Tento článek se nevztahuje na studie zadané před ... [den vstupu tohoto pozměňujícího nařízení v platnost].

Pozměňovací návrh 66

Pozměňovací návrh 66

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 32 c – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   V případech, kdy potravinové právo Unie stanoví, že povolení může být obnoveno, oznámí potenciální žadatel o obnovení úřadu studie, které hodlá za tímto účelem provést. Po tomto oznámení zahájí úřad konzultaci se zúčastněnými stranami a s veřejností o zamýšlených studiích pro účely obnovení a poskytne poradenství ohledně obsahu zamýšlené žádosti o obnovení, přičemž zohlední obdržené připomínky. Poradenstvím poskytovaným úřadem není dotčeno následné posuzování žádostí o obnovení povolení vědeckými komisemi a není pro ně zavazující. | 1.   V případech, kdy potravinové právo Unie stanoví, že povolení může být obnoveno, oznámí potenciální žadatel o obnovení úřadu studie, které hodlá za tímto účelem provést. Po tomto oznámení zahájí úřad konzultaci se zúčastněnými stranami a s veřejností o zamýšlených studiích pro účely obnovení a poskytne poradenství ohledně obsahu zamýšlené žádosti o obnovení, přičemž zohlední obdržené připomínky
  , které jsou pro hodnocení rizik plánovaného obnovení relevantní
  . Poradenstvím poskytovaným úřadem není dotčeno následné posuzování žádostí o obnovení povolení vědeckými komisemi a není pro ně zavazující. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   V případech, kdy potravinové právo Unie stanoví, že povolení může být obnoveno, oznámí potenciální žadatel o obnovení úřadu studie, které hodlá za tímto účelem provést. Po tomto oznámení zahájí úřad konzultaci se zúčastněnými stranami a s veřejností o zamýšlených studiích pro účely obnovení a poskytne poradenství ohledně obsahu zamýšlené žádosti o obnovení, přičemž zohlední obdržené připomínky. Poradenstvím poskytovaným úřadem není dotčeno následné posuzování žádostí o obnovení povolení vědeckými komisemi a není pro ně zavazující.

1.   V případech, kdy potravinové právo Unie stanoví, že povolení může být obnoveno, oznámí potenciální žadatel o obnovení úřadu studie, které hodlá za tímto účelem provést. Po tomto oznámení zahájí úřad konzultaci se zúčastněnými stranami a s veřejností o zamýšlených studiích pro účely obnovení a poskytne poradenství ohledně obsahu zamýšlené žádosti o obnovení, přičemž zohlední obdržené připomínky
  , které jsou pro hodnocení rizik plánovaného obnovení relevantní
  . Poradenstvím poskytovaným úřadem není dotčeno následné posuzování žádostí o obnovení povolení vědeckými komisemi a není pro ně zavazující.

Pozměňovací návrh 67

Pozměňovací návrh 67

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 32 c – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Úřad konzultuje zúčastněné strany a veřejnost, pokud jde o studie na podporu žádostí o povolení, jakmile jsou zveřejněny úřadem v souladu s článkem 38 a články 39 až 39f, aby bylo možné určit, zda jsou k dispozici jiné relevantní vědecké údaje nebo studie týkající se předmětu žádosti o povolení. Toto ustanovení se nevztahuje na předkládání jakýchkoli doplňujících informací žadatelem během procesu hodnocení rizika. | 2.   Úřad
  do dvou měsíců
  konzultuje zúčastněné strany a veřejnost, pokud jde o studie na podporu žádostí o povolení, jakmile jsou zveřejněny úřadem v souladu s článkem 38 a články 39 až 39f, aby bylo možné určit, zda jsou k dispozici jiné relevantní vědecké údaje nebo studie týkající se předmětu žádosti o povolení
  , které se opírají o nezávislou literaturu spočívající na peer reviews a byly provedeny v souladu s mezinárodními pravidly a zásadami správné laboratorní praxe, a to aniž by byly dotčeny povinnosti úřadu podle článku 33
  . Toto ustanovení se nevztahuje na předkládání jakýchkoli doplňujících informací žadatelem během procesu hodnocení rizika. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Úřad konzultuje zúčastněné strany a veřejnost, pokud jde o studie na podporu žádostí o povolení, jakmile jsou zveřejněny úřadem v souladu s článkem 38 a články 39 až 39f, aby bylo možné určit, zda jsou k dispozici jiné relevantní vědecké údaje nebo studie týkající se předmětu žádosti o povolení. Toto ustanovení se nevztahuje na předkládání jakýchkoli doplňujících informací žadatelem během procesu hodnocení rizika.

2.   Úřad
  do dvou měsíců
  konzultuje zúčastněné strany a veřejnost, pokud jde o studie na podporu žádostí o povolení, jakmile jsou zveřejněny úřadem v souladu s článkem 38 a články 39 až 39f, aby bylo možné určit, zda jsou k dispozici jiné relevantní vědecké údaje nebo studie týkající se předmětu žádosti o povolení
  , které se opírají o nezávislou literaturu spočívající na peer reviews a byly provedeny v souladu s mezinárodními pravidly a zásadami správné laboratorní praxe, a to aniž by byly dotčeny povinnosti úřadu podle článku 33
  . Toto ustanovení se nevztahuje na předkládání jakýchkoli doplňujících informací žadatelem během procesu hodnocení rizika.

Pozměňovací návrh 68

Pozměňovací návrh 68

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Nařízení (ES) č. 178/2002

Článek 32 d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Odborníci Komise provádějí kontroly, včetně auditů, aby získali jistotu, že zkušební zařízení jsou v souladu s příslušnými normami pro provádění zkoušek a studií předkládaných úřadu jako součást žádosti o povolení podle potravinového práva Unie. Tyto kontroly jsou organizovány ve spolupráci s příslušnými orgány členských států. | Odborníci
  ředitelství
  Komise
  pro audity a analýzy v oblasti zdraví a potravin
  provádějí kontroly, včetně auditů, aby získali jistotu, že zkušební zařízení
  v Unii a ve třetích zemích
  jsou v souladu s příslušnými normami pro provádění zkoušek a studií předkládaných úřadu jako součást žádosti o povolení podle potravinového práva Unie. Tyto kontroly jsou organizovány ve spolupráci s příslušnými orgány členských států
  nebo dotčených třetích zemí
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Odborníci Komise provádějí kontroly, včetně auditů, aby získali jistotu, že zkušební zařízení jsou v souladu s příslušnými normami pro provádění zkoušek a studií předkládaných úřadu jako součást žádosti o povolení podle potravinového práva Unie. Tyto kontroly jsou organizovány ve spolupráci s příslušnými orgány členských států.

Odborníci
  ředitelství
  Komise
  pro audity a analýzy v oblasti zdraví a potravin
  provádějí kontroly, včetně auditů, aby získali jistotu, že zkušební zařízení
  v Unii a ve třetích zemích
  jsou v souladu s příslušnými normami pro provádění zkoušek a studií předkládaných úřadu jako součást žádosti o povolení podle potravinového práva Unie. Tyto kontroly jsou organizovány ve spolupráci s příslušnými orgány členských států
  nebo dotčených třetích zemí
  .

ředitelství

pro audity a analýzy v oblasti zdraví a potravin

v Unii a ve třetích zemích

nebo dotčených třetích zemí

Pozměňovací návrh 161

Pozměňovací návrh 161

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 32 e

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Aniž je dotčena povinnost žadatelů o povolení podle potravinového práva spočívající v prokázání bezpečnosti předmětu předkládaného do systému udělování povolení, může Komise
  ve výjimečných případech
  požádat úřad, aby zadal vědecké studie s cílem ověřit důkazy používané v procesu hodnocení rizika prováděného úřadem. Zadané studie mohou mít širší působnost než důkazy, na které se vztahuje ověřování. | Aniž je dotčena povinnost žadatelů o povolení podle potravinového práva spočívající v prokázání bezpečnosti předmětu předkládaného do systému udělování povolení, může Komise
  v případě rozcházejících se vědeckých závěrů
  požádat úřad, aby zadal vědecké studie s cílem ověřit důkazy používané v procesu hodnocení rizika prováděného úřadem. Zadané studie mohou mít širší působnost než důkazy, na které se vztahuje ověřování
  v procesu hodnocení rizika
  .
  Ověřovací studie se financují z příspěvků žadatelů do společného fondu. Komise přijme akt v přenesené pravomoci podle článku 57a, jímž stanoví podrobnosti týkající se tohoto fondu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Aniž je dotčena povinnost žadatelů o povolení podle potravinového práva spočívající v prokázání bezpečnosti předmětu předkládaného do systému udělování povolení, může Komise
  ve výjimečných případech
  požádat úřad, aby zadal vědecké studie s cílem ověřit důkazy používané v procesu hodnocení rizika prováděného úřadem. Zadané studie mohou mít širší působnost než důkazy, na které se vztahuje ověřování.

ve výjimečných případech

Aniž je dotčena povinnost žadatelů o povolení podle potravinového práva spočívající v prokázání bezpečnosti předmětu předkládaného do systému udělování povolení, může Komise
  v případě rozcházejících se vědeckých závěrů
  požádat úřad, aby zadal vědecké studie s cílem ověřit důkazy používané v procesu hodnocení rizika prováděného úřadem. Zadané studie mohou mít širší působnost než důkazy, na které se vztahuje ověřování
  v procesu hodnocení rizika
  .
  Ověřovací studie se financují z příspěvků žadatelů do společného fondu. Komise přijme akt v přenesené pravomoci podle článku 57a, jímž stanoví podrobnosti týkající se tohoto fondu.

v případě rozcházejících se vědeckých závěrů

v procesu hodnocení rizika

Ověřovací studie se financují z příspěvků žadatelů do společného fondu. Komise přijme akt v přenesené pravomoci podle článku 57a, jímž stanoví podrobnosti týkající se tohoto fondu.

Pozměňovací návrh 70

Pozměňovací návrh 70

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 32 e – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Zadané studie zohledňují směrnici 2010/63/EU. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Zadané studie zohledňují směrnici 2010/63/EU.

Zadané studie zohledňují směrnici 2010/63/EU.

Pozměňovací návrh 71

Pozměňovací návrh 71

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4 a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4 a (nový)

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 33 – odst. 1 – písm. d a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 4a)
     
  v čl. 33 odst. 1 se doplňuje nové písmeno, které zní:










  „da) | kombinovaných a nahromaděných účinků.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4a)
     
  v čl. 33 odst. 1 se doplňuje nové písmeno, které zní:

„da)

kombinovaných a nahromaděných účinků.“

Pozměňovací návrh 72

Pozměňovací návrh 72

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. a

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 38 – odst. 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Úřad vykonává své činnosti s vysokou mírou transparentnosti. Neprodleně zveřejní zejména: | 1.   Úřad vykonává své činnosti s vysokou mírou transparentnosti
  , v souladu s nařízením (ES) č. 1367/2006, aniž by bylo dotčeno nařízení (ES) č. 1049/2001
  . Neprodleně zveřejní zejména: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Úřad vykonává své činnosti s vysokou mírou transparentnosti. Neprodleně zveřejní zejména:

1.   Úřad vykonává své činnosti s vysokou mírou transparentnosti
  , v souladu s nařízením (ES) č. 1367/2006, aniž by bylo dotčeno nařízení (ES) č. 1049/2001
  . Neprodleně zveřejní zejména:

Pozměňovací návrh 73

Pozměňovací návrh 73

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. a

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 38 – odst. 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | programy jednání a zápisy ze schůzí vědeckého výboru a vědeckých komisí a jejich pracovních skupin; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

programy jednání a zápisy ze schůzí vědeckého výboru a vědeckých komisí a jejich pracovních skupin;

| a) | programy jednání
  , prezenční listiny
  a zápisy ze schůzí
  správní rady, poradního výboru,
  vědeckého výboru a vědeckých komisí a jejich pracovních skupin; |
| --- | --- |

a)

programy jednání
  , prezenční listiny
  a zápisy ze schůzí
  správní rady, poradního výboru,
  vědeckého výboru a vědeckých komisí a jejich pracovních skupin;

, prezenční listiny

správní rady, poradního výboru,

Pozměňovací návrh 74

Pozměňovací návrh 74

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. a

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 38 – odst. 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | vědecké údaje, studie a další informace na podporu žádostí o povolení podle potravinového práva Unie, včetně doplňujících informací poskytnutých žadatelem, jakož i další vědecké údaje a informace na podporu žádostí o vědecký výstup, které podal Evropský parlament, Komise a členské státy, včetně vědeckého stanoviska, přičemž se zohlední ochrana důvěrných informací a ochrana osobních údajů v souladu s články 39 až 39f; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

vědecké údaje, studie a další informace na podporu žádostí o povolení podle potravinového práva Unie, včetně doplňujících informací poskytnutých žadatelem, jakož i další vědecké údaje a informace na podporu žádostí o vědecký výstup, které podal Evropský parlament, Komise a členské státy, včetně vědeckého stanoviska, přičemž se zohlední ochrana důvěrných informací a ochrana osobních údajů v souladu s články 39 až 39f;

| c) | vědecké údaje, studie a další informace na podporu žádostí o povolení podle potravinového práva Unie, včetně doplňujících informací poskytnutých žadatelem, jakož i další vědecké údaje a informace na podporu žádostí o vědecký výstup, které podal Evropský parlament, Komise a členské státy, včetně vědeckého stanoviska, přičemž se zohlední
  převažující veřejný zájem na zveřejnění a
   ochrana důvěrných informací a ochrana osobních údajů v souladu s články 39 až 39f; |
| --- | --- |

c)

vědecké údaje, studie a další informace na podporu žádostí o povolení podle potravinového práva Unie, včetně doplňujících informací poskytnutých žadatelem, jakož i další vědecké údaje a informace na podporu žádostí o vědecký výstup, které podal Evropský parlament, Komise a členské státy, včetně vědeckého stanoviska, přičemž se zohlední
  převažující veřejný zájem na zveřejnění a
   ochrana důvěrných informací a ochrana osobních údajů v souladu s články 39 až 39f;

převažující veřejný zájem na zveřejnění a

Pozměňovací návrh 75

Pozměňovací návrh 75

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. a

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 38 – odst. 1 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | informace, z nichž jeho vědecké výstupy včetně vědeckých stanovisek vycházejí, přičemž se zohlední ochrana důvěrných údajů a ochrana osobních údajů v souladu s články 39 až 39f; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

d)

informace, z nichž jeho vědecké výstupy včetně vědeckých stanovisek vycházejí, přičemž se zohlední ochrana důvěrných údajů a ochrana osobních údajů v souladu s články 39 až 39f;

| d) | informace, z nichž jeho vědecké výstupy včetně vědeckých stanovisek vycházejí, přičemž se zohlední
  převažující veřejný zájem na zveřejnění a
   ochrana důvěrných údajů a ochrana osobních údajů v souladu s články 39 až 39f; |
| --- | --- |

d)

informace, z nichž jeho vědecké výstupy včetně vědeckých stanovisek vycházejí, přičemž se zohlední
  převažující veřejný zájem na zveřejnění a
   ochrana důvěrných údajů a ochrana osobních údajů v souladu s články 39 až 39f;

převažující veřejný zájem na zveřejnění a

Pozměňovací návrh 76

Pozměňovací návrh 76

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. a

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 38 – odst. 1 – písm. h a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ha) | informace o jménu a adrese žadatele a název žádosti; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ha)

ha)

informace o jménu a adrese žadatele a název žádosti;

informace o jménu a adrese žadatele a název žádosti;

Pozměňovací návrh 77

Pozměňovací návrh 77

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. a

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 38 – odst. 1 – písm. i

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| i) | poradenství
  poskytované úřadem potenciálním žadatelům ve fázi před předložením žádosti podle
  článku
   32a a 32c. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

i)

poradenství
  poskytované úřadem potenciálním žadatelům ve fázi před předložením žádosti podle
  článku
   32a a 32c.

poradenství

článku

| i) | všeobecné poradenství
  poskytované úřadem potenciálním žadatelům ve fázi před předložením žádosti podle
  článků
   32a a 32c. |
| --- | --- |

i)

všeobecné poradenství
  poskytované úřadem potenciálním žadatelům ve fázi před předložením žádosti podle
  článků
   32a a 32c.

všeobecné poradenství

článků

Pozměňovací návrh 78

Pozměňovací návrh 78

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. a

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 38 – odst. 1 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Položky uvedené v prvním pododstavci se zveřejní ve zvláštním oddílu na internetových stránkách úřadu. Uvedený oddíl musí být veřejně dostupný a snadno přístupný. Příslušné položky musí být k dispozici ke stažení, tisku a prohledávání v elektronickém formátu. | Položky uvedené v prvním pododstavci se zveřejní ve zvláštním oddílu na internetových stránkách úřadu. Uvedený oddíl musí být veřejně dostupný a snadno přístupný
  a podléhá jasným závazkům ohledně elektronických záznamů podniků, které do něj přistupují, a podléhá opatřením a sankcím, které jsou účinné, přiměřené a odrazující od jakéhokoli komerčního užití
  . Příslušné položky musí být k dispozici ke stažení, k tisku s 
  vodoznakem umožňujícím sledovatelnost a k
   prohledávání v elektronickém
  , strojově čitelném
  formátu.
  Tato opatření se zaměří na komerční používání dokumentů a jejich předkládání. Opatření budou zajišťovat účinnou ochranu před komerčním použitím položek uvedených v prvním pododstavci jak v Unii, tak ve třetích zemích. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Položky uvedené v prvním pododstavci se zveřejní ve zvláštním oddílu na internetových stránkách úřadu. Uvedený oddíl musí být veřejně dostupný a snadno přístupný. Příslušné položky musí být k dispozici ke stažení, tisku a prohledávání v elektronickém formátu.

Položky uvedené v prvním pododstavci se zveřejní ve zvláštním oddílu na internetových stránkách úřadu. Uvedený oddíl musí být veřejně dostupný a snadno přístupný
  a podléhá jasným závazkům ohledně elektronických záznamů podniků, které do něj přistupují, a podléhá opatřením a sankcím, které jsou účinné, přiměřené a odrazující od jakéhokoli komerčního užití
  . Příslušné položky musí být k dispozici ke stažení, k tisku s 
  vodoznakem umožňujícím sledovatelnost a k
   prohledávání v elektronickém
  , strojově čitelném
  formátu.
  Tato opatření se zaměří na komerční používání dokumentů a jejich předkládání. Opatření budou zajišťovat účinnou ochranu před komerčním použitím položek uvedených v prvním pododstavci jak v Unii, tak ve třetích zemích.

a podléhá jasným závazkům ohledně elektronických záznamů podniků, které do něj přistupují, a podléhá opatřením a sankcím, které jsou účinné, přiměřené a odrazující od jakéhokoli komerčního užití

vodoznakem umožňujícím sledovatelnost a k

, strojově čitelném

Tato opatření se zaměří na komerční používání dokumentů a jejich předkládání. Opatření budou zajišťovat účinnou ochranu před komerčním použitím položek uvedených v prvním pododstavci jak v Unii, tak ve třetích zemích.

Pozměňovací návrh 79

Pozměňovací návrh 79

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. b

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. b

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 38 – odst. 1 a – pododstavec 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1a.   Zveřejněním informací uvedených v odst. 1 písm. c) není dotčeno: | 1a.   Zveřejněním informací uvedených v odst. 1 písm. c)
  , d) a i)
  není dotčeno: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1a.   Zveřejněním informací uvedených v odst. 1 písm. c) není dotčeno:

1a.   Zveřejněním informací uvedených v odst. 1 písm. c)
  , d) a i)
  není dotčeno:

Pozměňovací návrh 80

Pozměňovací návrh 80

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. b

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. b

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 38 – odst. 1 a – pododstavec 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | žádné právo k duševnímu vlastnictví, které se může vztahovat na dokumenty či jejich obsah, a |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

a)

žádné právo k duševnímu vlastnictví, které se může vztahovat na dokumenty či jejich obsah, a

žádné právo k duševnímu vlastnictví, které se může vztahovat na dokumenty či jejich obsah, a

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 163

Pozměňovací návrh 163

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. b

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. b

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 38 – odst. 1 a – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Zveřejnění informací uvedených v odst. 1 písm. c) se nepovažuje za explicitní nebo implicitní souhlas nebo povolení
  k
  použití, reprodukci nebo jinému využití příslušných údajů a informací a jejich obsahu a jejich použití třetími stranami nezakládá odpovědnost
  Evropské unie
  . | Zveřejnění informací uvedených v odst. 1 písm. c) se nepovažuje za explicitní nebo implicitní souhlas nebo povolení
  ke komerčnímu
  použití, reprodukci nebo jinému využití příslušných údajů a informací a jejich obsahu
  pro komerční účely
  .
  Aby se zabránilo pochybnostem, zveřejněné informace mohou být použity pro účely veřejné kontroly výsledků včetně lepšího porozumění nepříznivým účinkům na zdraví a životní prostředí
  a jejich použití třetími stranami nezakládá odpovědnost
  Unie
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Zveřejnění informací uvedených v odst. 1 písm. c) se nepovažuje za explicitní nebo implicitní souhlas nebo povolení
  k
  použití, reprodukci nebo jinému využití příslušných údajů a informací a jejich obsahu a jejich použití třetími stranami nezakládá odpovědnost
  Evropské unie
  .

k

Evropské unie

Zveřejnění informací uvedených v odst. 1 písm. c) se nepovažuje za explicitní nebo implicitní souhlas nebo povolení
  ke komerčnímu
  použití, reprodukci nebo jinému využití příslušných údajů a informací a jejich obsahu
  pro komerční účely
  .
  Aby se zabránilo pochybnostem, zveřejněné informace mohou být použity pro účely veřejné kontroly výsledků včetně lepšího porozumění nepříznivým účinkům na zdraví a životní prostředí
  a jejich použití třetími stranami nezakládá odpovědnost
  Unie
  .

ke komerčnímu

pro komerční účely

Aby se zabránilo pochybnostem, zveřejněné informace mohou být použity pro účely veřejné kontroly výsledků včetně lepšího porozumění nepříznivým účinkům na zdraví a životní prostředí

Unie

Pozměňovací návrh 82

Pozměňovací návrh 82

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. c a (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 – písm. c a (nové)

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 38 – odst. 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ca) | doplňuje se nový odstavec, který zní:





  „3a.
     
  Tímto článkem není dotčena směrnice 2003/4/ES ani nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ca)

ca)

doplňuje se nový odstavec, který zní:

doplňuje se nový odstavec, který zní:

„3a.
     
  Tímto článkem není dotčena směrnice 2003/4/ES ani nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006.“

Pozměňovací návrh 83

Pozměňovací návrh 83

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 39 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Odchylně od článku 38 úřad nezveřejní informace, u nichž bylo požádáno o důvěrné zacházení podle podmínek stanovených v tomto článku. | 1.   Odchylně od článku 38, a 
  aniž je dotčeno nařízení (ES) č. 1049/2001, směrnice 2003/4/ES a obecná zásada, že zájmy veřejného zdraví jsou vždy nadřazeny soukromým zájmům,
  úřad nezveřejní informace, u nichž bylo požádáno o důvěrné zacházení
  a u nichž bylo toto zacházení schváleno
  podle podmínek stanovených v tomto článku. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Odchylně od článku 38 úřad nezveřejní informace, u nichž bylo požádáno o důvěrné zacházení podle podmínek stanovených v tomto článku.

1.   Odchylně od článku 38, a 
  aniž je dotčeno nařízení (ES) č. 1049/2001, směrnice 2003/4/ES a obecná zásada, že zájmy veřejného zdraví jsou vždy nadřazeny soukromým zájmům,
  úřad nezveřejní informace, u nichž bylo požádáno o důvěrné zacházení
  a u nichž bylo toto zacházení schváleno
  podle podmínek stanovených v tomto článku.

Pozměňovací návrh 84

Pozměňovací návrh 84

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 39 – odst. 2 – bod 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1) | metoda a jiné technické a průmyslové specifikace týkající se uvedené metody, používané k výrobě nebo produkci předmětu žádosti o vědecký výstup, včetně vědeckého stanoviska; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1)

metoda a jiné technické a průmyslové specifikace týkající se uvedené metody, používané k výrobě nebo produkci předmětu žádosti o vědecký výstup, včetně vědeckého stanoviska;

| 1) | metoda a jiné technické a průmyslové specifikace týkající se uvedené metody používané k výrobě nebo produkci předmětu žádosti o vědecký výstup, včetně vědeckého stanoviska
  , s výjimkou případů, kdy je to relevantní pro pochopení potenciálních účinků na zdraví a životní prostředí, a za předpokladu, že žadatel prokáže, že tato metoda nezahrnuje informace o emisích do životního prostředí a o dopadech na zdraví a životní prostředí
  ; |
| --- | --- |

1)

metoda a jiné technické a průmyslové specifikace týkající se uvedené metody používané k výrobě nebo produkci předmětu žádosti o vědecký výstup, včetně vědeckého stanoviska
  , s výjimkou případů, kdy je to relevantní pro pochopení potenciálních účinků na zdraví a životní prostředí, a za předpokladu, že žadatel prokáže, že tato metoda nezahrnuje informace o emisích do životního prostředí a o dopadech na zdraví a životní prostředí
  ;

, s výjimkou případů, kdy je to relevantní pro pochopení potenciálních účinků na zdraví a životní prostředí, a za předpokladu, že žadatel prokáže, že tato metoda nezahrnuje informace o emisích do životního prostředí a o dopadech na zdraví a životní prostředí

Pozměňovací návrh 85

Pozměňovací návrh 85

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 39 – odst. 2 – bod 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3) | obchodní informace odhalující původ zdrojů, podíly na trhu nebo obchodní strategii žadatele
  a |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3)

obchodní informace odhalující původ zdrojů, podíly na trhu nebo obchodní strategii žadatele
  a

a

| 3) | obchodní informace odhalující původ zdrojů,
  inovativní nápady na produkty/látky,
  podíly na trhu nebo obchodní strategii žadatele; |
| --- | --- |

3)

obchodní informace odhalující původ zdrojů,
  inovativní nápady na produkty/látky,
  podíly na trhu nebo obchodní strategii žadatele;

inovativní nápady na produkty/látky,

(Tento pozměňovací návrh se vztahuje na celý text. Jeho přijetí si vyžádá odpovídající změny v celém textu.)

(Tento pozměňovací návrh se vztahuje na celý text. Jeho přijetí si vyžádá odpovídající změny v celém textu.)

Pozměňovací návrh 86

Pozměňovací návrh 86

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 39 – odst. 2 – bod 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4) | kvantitativní složení předmětu žádosti o vědecký výstup, včetně vědeckého stanoviska. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4)

kvantitativní složení předmětu žádosti o vědecký výstup, včetně vědeckého stanoviska.

| 4) | kvantitativní složení předmětu žádosti o vědecký výstup, včetně vědeckého stanoviska
  , s výjimkou případů, kdy je to důležité pro pochopení možných účinků na zdraví a životní prostředí
  . |
| --- | --- |

4)

kvantitativní složení předmětu žádosti o vědecký výstup, včetně vědeckého stanoviska
  , s výjimkou případů, kdy je to důležité pro pochopení možných účinků na zdraví a životní prostředí
  .

, s výjimkou případů, kdy je to důležité pro pochopení možných účinků na zdraví a životní prostředí

Pozměňovací návrh 87

Pozměňovací návrh 87

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 39 – odst. 4 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | je-li nutné přijmout naléhavé opatření pro ochranu veřejného zdraví, zdraví zvířat nebo životního prostředí, například při mimořádných situacích, může úřad zveřejnit informace uvedené v odstavcích 2 a 3
  a |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

je-li nutné přijmout naléhavé opatření pro ochranu veřejného zdraví, zdraví zvířat nebo životního prostředí, například při mimořádných situacích, může úřad zveřejnit informace uvedené v odstavcích 2 a 3
  a

a

| a) | je-li nutné přijmout naléhavé opatření pro ochranu veřejného zdraví, zdraví zvířat nebo životního prostředí, například při mimořádných situacích, může úřad zveřejnit informace uvedené v odstavcích 2 a 3
  nebo |
| --- | --- |

a)

je-li nutné přijmout naléhavé opatření pro ochranu veřejného zdraví, zdraví zvířat nebo životního prostředí, například při mimořádných situacích, může úřad zveřejnit informace uvedené v odstavcích 2 a 3
  nebo

nebo

Pozměňovací návrh 88

Pozměňovací návrh 88

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 39 – odst. 4 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | informace, které tvoří součást závěrů vědeckých výstupů, včetně vědeckých stanovisek, vydaných úřadem a které se týkají předvídatelných účinků na zdraví. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

informace, které tvoří součást závěrů vědeckých výstupů, včetně vědeckých stanovisek, vydaných úřadem a které se týkají předvídatelných účinků na zdraví.

| b) | informace, které tvoří součást závěrů vědeckých výstupů, včetně vědeckých stanovisek, vydaných úřadem a které se týkají předvídatelných účinků na 
  veřejné
  zdraví
  , zdraví zvířat a životní prostředí
  . |
| --- | --- |

b)

informace, které tvoří součást závěrů vědeckých výstupů, včetně vědeckých stanovisek, vydaných úřadem a které se týkají předvídatelných účinků na 
  veřejné
  zdraví
  , zdraví zvířat a životní prostředí
  .

veřejné

, zdraví zvířat a životní prostředí

Pozměňovací návrh 89

Pozměňovací návrh 89

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 39 – odst. 4 – písm. b a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ba) | je-li v převažujícím veřejném zájmu, aby ke zveřejnění došlo. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ba)

ba)

je-li v převažujícím veřejném zájmu, aby ke zveřejnění došlo.

je-li v převažujícím veřejném zájmu, aby ke zveřejnění došlo.

Pozměňovací návrh 90

Pozměňovací návrh 90

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 39 – odst. 4 – písm. b b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | bb) | veškeré informace, v jejichž případě se uplatní převažující veřejný zájem na zveřejnění podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 1049/2001 a článku 6 nařízení (ES) č. 1367/2006, zejména pokud se tyto informace týkají emisí do životního prostředí. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

bb)

bb)

veškeré informace, v jejichž případě se uplatní převažující veřejný zájem na zveřejnění podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 1049/2001 a článku 6 nařízení (ES) č. 1367/2006, zejména pokud se tyto informace týkají emisí do životního prostředí.

veškeré informace, v jejichž případě se uplatní převažující veřejný zájem na zveřejnění podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 1049/2001 a článku 6 nařízení (ES) č. 1367/2006, zejména pokud se tyto informace týkají emisí do životního prostředí.

Pozměňovací návrh 91

Pozměňovací návrh 91

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 39 – odst. 4 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Tímto článkem není dotčena směrnice 2003/4/ES ani nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4a.
     
  Tímto článkem není dotčena směrnice 2003/4/ES ani nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006.

Pozměňovací návrh 92

Pozměňovací návrh 92

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 39 a – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Pokud žadatel předkládá žádost o zachování důvěrnosti, poskytne nedůvěrné znění a důvěrné znění předkládaných informací v souladu se standardními datovými formáty, pokud existují, podle článku 39f.
  Nedůvěrné
  znění
  nesmí obsahovat
  informace,
  které
  žadatel
  považuje za
  důvěrné v souladu s čl. 39 odst. 2 a 3. Důvěrné znění musí obsahovat veškeré předkládané informace, včetně informací, které žadatel považuje za důvěrné. Informace uvedené v důvěrném znění, u nichž se žádá o důvěrné zacházení, se zřetelně označí. Žadatel jasně uvede
  důvody
  , na jejichž základě se žádá o zachování důvěrnosti pro jednotlivé informace. | 2.   Pokud žadatel předkládá žádost o zachování důvěrnosti, poskytne nedůvěrné znění a důvěrné znění předkládaných informací v souladu se standardními datovými formáty, pokud existují, podle článku 39f. V 
  nedůvěrném
  znění
  jsou
  informace, u 
  kterých
  žadatel
  požádal o
   důvěrné
  zacházení
  v souladu s čl. 39 odst. 2 a 3
  , zakryty černými pruhy
  . Důvěrné znění musí obsahovat veškeré předkládané informace, včetně informací, které žadatel považuje za důvěrné. Informace uvedené v důvěrném znění, u nichž se žádá o důvěrné zacházení, se zřetelně označí. Žadatel jasně uvede
  ověřitelné zdůvodnění a důkazy
  , na jejichž základě se žádá o zachování důvěrnosti pro jednotlivé informace. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Pokud žadatel předkládá žádost o zachování důvěrnosti, poskytne nedůvěrné znění a důvěrné znění předkládaných informací v souladu se standardními datovými formáty, pokud existují, podle článku 39f.
  Nedůvěrné
  znění
  nesmí obsahovat
  informace,
  které
  žadatel
  považuje za
  důvěrné v souladu s čl. 39 odst. 2 a 3. Důvěrné znění musí obsahovat veškeré předkládané informace, včetně informací, které žadatel považuje za důvěrné. Informace uvedené v důvěrném znění, u nichž se žádá o důvěrné zacházení, se zřetelně označí. Žadatel jasně uvede
  důvody
  , na jejichž základě se žádá o zachování důvěrnosti pro jednotlivé informace.

2.   Pokud žadatel předkládá žádost o zachování důvěrnosti, poskytne nedůvěrné znění a důvěrné znění předkládaných informací v souladu se standardními datovými formáty, pokud existují, podle článku 39f. V 
  nedůvěrném
  znění
  jsou
  informace, u 
  kterých
  žadatel
  požádal o
   důvěrné
  zacházení
  v souladu s čl. 39 odst. 2 a 3
  , zakryty černými pruhy
  . Důvěrné znění musí obsahovat veškeré předkládané informace, včetně informací, které žadatel považuje za důvěrné. Informace uvedené v důvěrném znění, u nichž se žádá o důvěrné zacházení, se zřetelně označí. Žadatel jasně uvede
  ověřitelné zdůvodnění a důkazy
  , na jejichž základě se žádá o zachování důvěrnosti pro jednotlivé informace.

Pozměňovací návrh 167

Pozměňovací návrh 167

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 39 b – odst. 1 – pododstavec 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | neprodleně zveřejní nedůvěrné znění,
  které
  předložil žadatel; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

neprodleně zveřejní nedůvěrné znění,
  které
  předložil žadatel;

které

| a) | neprodleně zveřejní nedůvěrné znění
  žádosti
  ,
  kterou
  předložil žadatel
  , jakmile je uznána za přípustnou
  ; |
| --- | --- |

a)

neprodleně zveřejní nedůvěrné znění
  žádosti
  ,
  kterou
  předložil žadatel
  , jakmile je uznána za přípustnou
  ;

žádosti

kterou

, jakmile je uznána za přípustnou

Pozměňovací návrh 93

Pozměňovací návrh 93

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 39 b – odst. 1 – pododstavec 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | písemně informuje žadatele o svém úmyslu zveřejnit informace a související důvody před tím, než úřad oficiálně přijme rozhodnutí o žádosti o zachování důvěrnosti. Pokud žadatel
  nesouhlasí s hodnocením
  úřadu, může vyjádřit svůj názor
  nebo
  stáhnout svou žádost ve lhůtě
  dvou
  týdnů ode dne, kdy mu byl oznámen postoj úřadu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

písemně informuje žadatele o svém úmyslu zveřejnit informace a související důvody před tím, než úřad oficiálně přijme rozhodnutí o žádosti o zachování důvěrnosti. Pokud žadatel
  nesouhlasí s hodnocením
  úřadu, může vyjádřit svůj názor
  nebo
  stáhnout svou žádost ve lhůtě
  dvou
  týdnů ode dne, kdy mu byl oznámen postoj úřadu.

nesouhlasí s hodnocením

nebo

dvou

| c) | písemně informuje žadatele o svém úmyslu zveřejnit informace a související důvody před tím, než úřad oficiálně přijme rozhodnutí o žádosti o zachování důvěrnosti. Pokud
  má
  žadatel
  námitky proti hodnocení
  úřadu, může
  1)
  vyjádřit svůj názor,
  2)
  stáhnout svou žádost
  nebo 3) požádat odvolací radu úřadu o přezkoumání
  ve lhůtě
  čtyř
  týdnů ode dne, kdy mu byl oznámen postoj úřadu.
  Žadatel může úřadu písemně oznámit, že chce požádat o přezkoumání stanoviska odvolací radou úřadu. V tom případě zašle žadatel úřadu podrobné odůvodnění žádosti do 60 dnů po obdržení stanoviska. Odvolací rada úřadu přezkoumá stanovisko do 60 dnů po obdržení odůvodněné žádosti; |
| --- | --- |

c)

písemně informuje žadatele o svém úmyslu zveřejnit informace a související důvody před tím, než úřad oficiálně přijme rozhodnutí o žádosti o zachování důvěrnosti. Pokud
  má
  žadatel
  námitky proti hodnocení
  úřadu, může
  1)
  vyjádřit svůj názor,
  2)
  stáhnout svou žádost
  nebo 3) požádat odvolací radu úřadu o přezkoumání
  ve lhůtě
  čtyř
  týdnů ode dne, kdy mu byl oznámen postoj úřadu.
  Žadatel může úřadu písemně oznámit, že chce požádat o přezkoumání stanoviska odvolací radou úřadu. V tom případě zašle žadatel úřadu podrobné odůvodnění žádosti do 60 dnů po obdržení stanoviska. Odvolací rada úřadu přezkoumá stanovisko do 60 dnů po obdržení odůvodněné žádosti;

má

námitky proti hodnocení

1)

2)

nebo 3) požádat odvolací radu úřadu o přezkoumání

čtyř

Žadatel může úřadu písemně oznámit, že chce požádat o přezkoumání stanoviska odvolací radou úřadu. V tom případě zašle žadatel úřadu podrobné odůvodnění žádosti do 60 dnů po obdržení stanoviska. Odvolací rada úřadu přezkoumá stanovisko do 60 dnů po obdržení odůvodněné žádosti;

Pozměňovací návrh 94

Pozměňovací návrh 94

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 39 b – odst. 1 – pododstavec 1 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | přijme odůvodněné rozhodnutí ohledně žádosti o zachování důvěrnosti s přihlédnutím k připomínkám žadatele do 
  deseti
  týdnů ode dne obdržení žádosti o zachování důvěrnosti, pokud jde o žádosti o povolení, a bez zbytečného prodlení v případě doplňujících údajů a informací, své rozhodnutí oznámí žadateli a informuje o něm Komisi a 
  případně
  členské státy a |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

d)

přijme odůvodněné rozhodnutí ohledně žádosti o zachování důvěrnosti s přihlédnutím k připomínkám žadatele do 
  deseti
  týdnů ode dne obdržení žádosti o zachování důvěrnosti, pokud jde o žádosti o povolení, a bez zbytečného prodlení v případě doplňujících údajů a informací, své rozhodnutí oznámí žadateli a informuje o něm Komisi a 
  případně
  členské státy a

deseti

případně

| d) | přijme odůvodněné rozhodnutí ohledně žádosti o zachování důvěrnosti s přihlédnutím k připomínkám žadatele do
  osmi
  týdnů ode dne obdržení žádosti o zachování důvěrnosti, pokud jde o žádosti o povolení, a bez zbytečného prodlení v případě doplňujících údajů a informací, své rozhodnutí oznámí žadateli a informuje o něm Komisi a v 
  každém případě
  členské státy a |
| --- | --- |

d)

přijme odůvodněné rozhodnutí ohledně žádosti o zachování důvěrnosti s přihlédnutím k připomínkám žadatele do
  osmi
  týdnů ode dne obdržení žádosti o zachování důvěrnosti, pokud jde o žádosti o povolení, a bez zbytečného prodlení v případě doplňujících údajů a informací, své rozhodnutí oznámí žadateli a informuje o něm Komisi a v 
  každém případě
  členské státy a

osmi

každém případě

Pozměňovací návrh 140

Pozměňovací návrh 140

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 39 b – odst. 1 – pododstavec 1 – písm. e

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| e) | zveřejní
  veškeré doplňující
  údaje a informace,
  v jejichž případě nebyla žádost
  o zachování důvěrnosti
  schválena jako opodstatněná, ne dříve než dva týdny po oznámení
  svého
  rozhodnutí žadateli
  podle
  písmene d
  ). |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

e)

e)

zveřejní
  veškeré doplňující
  údaje a informace,
  v jejichž případě nebyla žádost
  o zachování důvěrnosti
  schválena jako opodstatněná, ne dříve než dva týdny po oznámení
  svého
  rozhodnutí žadateli
  podle
  písmene d
  ).

veškeré doplňující

v jejichž případě nebyla žádost

schválena jako opodstatněná, ne dříve než dva týdny po oznámení

rozhodnutí žadateli

písmene d

| e) | zveřejní
  nedůvěrné
  údaje a informace
  týkající se žádosti až poté
  ,
  co bylo přijato konečné rozhodnutí o žádosti
  o zachování důvěrnosti
  v souladu s tímto článkem a úřad zveřejnil návrh
  svého
  vědeckého stanoviska
  podle
  článku 38. Pokud žadatel stáhne žádost v souladu s čl. 39 písm. c
  )
  , neboť považuje zveřejnění informací zamýšlené úřadem za příliš rozsáhlé, zdrží se úřad, Komise a členské státy zveřejnění jakýchkoli informací týkajících se žádosti o povolení
  . |
| --- | --- |

e)

zveřejní
  nedůvěrné
  údaje a informace
  týkající se žádosti až poté
  ,
  co bylo přijato konečné rozhodnutí o žádosti
  o zachování důvěrnosti
  v souladu s tímto článkem a úřad zveřejnil návrh
  svého
  vědeckého stanoviska
  podle
  článku 38. Pokud žadatel stáhne žádost v souladu s čl. 39 písm. c
  )
  , neboť považuje zveřejnění informací zamýšlené úřadem za příliš rozsáhlé, zdrží se úřad, Komise a členské státy zveřejnění jakýchkoli informací týkajících se žádosti o povolení
  .

nedůvěrné

týkající se žádosti až poté

co bylo přijato konečné rozhodnutí o žádosti

v souladu s tímto článkem a úřad zveřejnil návrh

vědeckého stanoviska

článku 38. Pokud žadatel stáhne žádost v souladu s čl. 39 písm. c

, neboť považuje zveřejnění informací zamýšlené úřadem za příliš rozsáhlé, zdrží se úřad, Komise a členské státy zveřejnění jakýchkoli informací týkajících se žádosti o povolení

Pozměňovací návrh 96

Pozměňovací návrh 96

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 39 b – odst. 1 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Rozhodnutí přijatá úřadem podle tohoto článku mohou být předmětem žaloby u Soudního dvora Evropské unie za podmínek stanovených v 
  článcích
  263 a 
  278
  Smlouvy. | Rozhodnutí přijatá úřadem podle tohoto článku mohou být předmětem
  odvolání u odvolací rady úřadu, kterou zřídí Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci
  .
  Tyto akty v přenesené pravomoci se přijímají v souladu s článkem 57a tohoto nařízení. Podání odvolání podle tohoto odstavce má odkladný účinek. Žadatel může úřadu písemně oznámit, že chce požádat o přezkoumání stanoviska odvolací radou úřadu. V tom případě zašle žadatel úřadu podrobné odůvodnění žádosti do 60 dnů po obdržení stanoviska. Odvolací rada úřadu přezkoumá stanovisko do 60 dnů po obdržení odůvodněné žádosti. Pokud si žadatel přeje zpochybnit rozhodnutí odvolací rady úřadu, může být případ předmětem
  žaloby u Soudního dvora Evropské unie za podmínek stanovených v 
  článku
  263 Smlouvy. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Rozhodnutí přijatá úřadem podle tohoto článku mohou být předmětem žaloby u Soudního dvora Evropské unie za podmínek stanovených v 
  článcích
  263 a 
  278
  Smlouvy.

článcích

278

Rozhodnutí přijatá úřadem podle tohoto článku mohou být předmětem
  odvolání u odvolací rady úřadu, kterou zřídí Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci
  .
  Tyto akty v přenesené pravomoci se přijímají v souladu s článkem 57a tohoto nařízení. Podání odvolání podle tohoto odstavce má odkladný účinek. Žadatel může úřadu písemně oznámit, že chce požádat o přezkoumání stanoviska odvolací radou úřadu. V tom případě zašle žadatel úřadu podrobné odůvodnění žádosti do 60 dnů po obdržení stanoviska. Odvolací rada úřadu přezkoumá stanovisko do 60 dnů po obdržení odůvodněné žádosti. Pokud si žadatel přeje zpochybnit rozhodnutí odvolací rady úřadu, může být případ předmětem
  žaloby u Soudního dvora Evropské unie za podmínek stanovených v 
  článku
  263 Smlouvy.

odvolání u odvolací rady úřadu, kterou zřídí Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci

Tyto akty v přenesené pravomoci se přijímají v souladu s článkem 57a tohoto nařízení. Podání odvolání podle tohoto odstavce má odkladný účinek. Žadatel může úřadu písemně oznámit, že chce požádat o přezkoumání stanoviska odvolací radou úřadu. V tom případě zašle žadatel úřadu podrobné odůvodnění žádosti do 60 dnů po obdržení stanoviska. Odvolací rada úřadu přezkoumá stanovisko do 60 dnů po obdržení odůvodněné žádosti. Pokud si žadatel přeje zpochybnit rozhodnutí odvolací rady úřadu, může být případ předmětem

článku

Pozměňovací návrh 97

Pozměňovací návrh 97

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 39 d – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Komise a členské státy přijmou nezbytná opatření, aby informace, které obdržely podle potravinového práva Unie a pro které bylo požádáno o důvěrné zacházení, nebyly zveřejněny, dokud úřad nepřijme rozhodnutí ohledně žádosti o zachování důvěrnosti a toto rozhodnutí nenabude právní moci. Komise a členské státy rovněž přijmou nezbytná opatření, aby informace, v jejichž případě úřad schválil důvěrné zacházení, nebyly zveřejněny. | 2.   Komise a členské státy přijmou nezbytná opatření, aby informace, které obdržely podle potravinového práva Unie a pro které bylo požádáno o důvěrné zacházení, nebyly zveřejněny, dokud úřad nepřijme rozhodnutí ohledně žádosti o zachování důvěrnosti a toto rozhodnutí nenabude právní moci
  , s výjimkou případů, kdy je o přístup k informacím požádáno v souladu se směrnicí 2003/4/ES nebo s vnitrostátními právními předpisy o přístupu k dokumentům
  . Komise a členské státy rovněž přijmou nezbytná opatření, aby informace, v jejichž případě úřad schválil důvěrné zacházení, nebyly zveřejněny
  , s výjimkou případů, kdy je o přístup k informacím požádáno v souladu se směrnicí 2003/4/ES nebo s vnitrostátními právními předpisy o přístupu k dokumentům
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Komise a členské státy přijmou nezbytná opatření, aby informace, které obdržely podle potravinového práva Unie a pro které bylo požádáno o důvěrné zacházení, nebyly zveřejněny, dokud úřad nepřijme rozhodnutí ohledně žádosti o zachování důvěrnosti a toto rozhodnutí nenabude právní moci. Komise a členské státy rovněž přijmou nezbytná opatření, aby informace, v jejichž případě úřad schválil důvěrné zacházení, nebyly zveřejněny.

2.   Komise a členské státy přijmou nezbytná opatření, aby informace, které obdržely podle potravinového práva Unie a pro které bylo požádáno o důvěrné zacházení, nebyly zveřejněny, dokud úřad nepřijme rozhodnutí ohledně žádosti o zachování důvěrnosti a toto rozhodnutí nenabude právní moci
  , s výjimkou případů, kdy je o přístup k informacím požádáno v souladu se směrnicí 2003/4/ES nebo s vnitrostátními právními předpisy o přístupu k dokumentům
  . Komise a členské státy rovněž přijmou nezbytná opatření, aby informace, v jejichž případě úřad schválil důvěrné zacházení, nebyly zveřejněny
  , s výjimkou případů, kdy je o přístup k informacím požádáno v souladu se směrnicí 2003/4/ES nebo s vnitrostátními právními předpisy o přístupu k dokumentům
  .

Pozměňovací návrh 98

Pozměňovací návrh 98

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 39 d – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Pokud žadatel v rámci povolovacího postupu stáhne nebo stáhl svou žádost, úřad, Komise a členské státy respektují důvěrnost obchodních a průmyslových informací, kterou schválil úřad podle článků 39 až 39f. Žádost se považuje za staženou od okamžiku, kdy příslušný subjekt, který obdržel původní žádost, obdrží písemný požadavek.
  Pokud ke stažení žádosti dojde dříve, než úřad rozhodl o příslušné žádosti o zachování důvěrnosti, úřad, Komise a členské státy
  nezveřejní informace
  , pro něž byla požadována důvěrnost
  . | 3.   Pokud žadatel v rámci povolovacího postupu stáhne nebo stáhl svou žádost, úřad, Komise a členské státy respektují důvěrnost obchodních a průmyslových informací, kterou schválil úřad podle článků 39 až 39f. Žádost se považuje za staženou od okamžiku, kdy příslušný subjekt, který obdržel původní žádost, obdrží písemný požadavek.
  Úřad
  nezveřejní
  žádné důvěrné ani nedůvěrné
  informace
  , pokud se žadatel rozhodne svou žádost stáhnout
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Pokud žadatel v rámci povolovacího postupu stáhne nebo stáhl svou žádost, úřad, Komise a členské státy respektují důvěrnost obchodních a průmyslových informací, kterou schválil úřad podle článků 39 až 39f. Žádost se považuje za staženou od okamžiku, kdy příslušný subjekt, který obdržel původní žádost, obdrží písemný požadavek.
  Pokud ke stažení žádosti dojde dříve, než úřad rozhodl o příslušné žádosti o zachování důvěrnosti, úřad, Komise a členské státy
  nezveřejní informace
  , pro něž byla požadována důvěrnost
  .

3.   Pokud žadatel v rámci povolovacího postupu stáhne nebo stáhl svou žádost, úřad, Komise a členské státy respektují důvěrnost obchodních a průmyslových informací, kterou schválil úřad podle článků 39 až 39f. Žádost se považuje za staženou od okamžiku, kdy příslušný subjekt, který obdržel původní žádost, obdrží písemný požadavek.
  Úřad
  nezveřejní
  žádné důvěrné ani nedůvěrné
  informace
  , pokud se žadatel rozhodne svou žádost stáhnout
  .

Pozměňovací návrh 99

Pozměňovací návrh 99

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 39 e – odst. 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | jména všech účastníků jednání vědeckého výboru a vědeckých komisí a jejich pracovních skupin. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

jména všech účastníků jednání vědeckého výboru a vědeckých komisí a jejich pracovních skupin.

| c) | jména všech účastníků a 
  pozorovatelů
  jednání vědeckého výboru a vědeckých komisí, jejich pracovních skupin
  či jakýchkoliv jiných ad hoc skupin účastnících se jednání na dané téma
  . |
| --- | --- |

c)

jména všech účastníků a 
  pozorovatelů
  jednání vědeckého výboru a vědeckých komisí, jejich pracovních skupin
  či jakýchkoliv jiných ad hoc skupin účastnících se jednání na dané téma
  .

pozorovatelů

či jakýchkoliv jiných ad hoc skupin účastnících se jednání na dané téma

Pozměňovací návrh 101

Pozměňovací návrh 101

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 39 f – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Pro účely čl. 38 odst. 1 písm. c) a k zajištění efektivního zpracovávání žádostí o vědecké výstupy úřadu se přijmou standardní datové formáty a programové vybavení, aby bylo možné dokumenty předkládat, vyhledávat, kopírovat a tisknout a zároveň zajistit soulad s regulačními požadavky stanovenými v potravinovém právu Unie. Návrh těchto standardních datových formátů a programového vybavení nesmí být založen na autorsky chráněných normách a musí zajistit co největší interoperabilitu se stávajícími způsoby předkládání údajů. | 1.   Pro účely čl. 38 odst. 1 písm. c) a k zajištění efektivního zpracovávání žádostí o vědecké výstupy úřadu se přijmou standardní datové formáty a programové vybavení, aby bylo možné dokumenty předkládat, vyhledávat, kopírovat a tisknout a zároveň zajistit soulad s regulačními požadavky stanovenými v potravinovém právu Unie a 
  proveditelnost pro malé a střední podniky
  . Návrh těchto standardních datových formátů a programového vybavení nesmí být založen na autorsky chráněných normách a musí zajistit co největší interoperabilitu se stávajícími způsoby předkládání údajů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Pro účely čl. 38 odst. 1 písm. c) a k zajištění efektivního zpracovávání žádostí o vědecké výstupy úřadu se přijmou standardní datové formáty a programové vybavení, aby bylo možné dokumenty předkládat, vyhledávat, kopírovat a tisknout a zároveň zajistit soulad s regulačními požadavky stanovenými v potravinovém právu Unie. Návrh těchto standardních datových formátů a programového vybavení nesmí být založen na autorsky chráněných normách a musí zajistit co největší interoperabilitu se stávajícími způsoby předkládání údajů.

1.   Pro účely čl. 38 odst. 1 písm. c) a k zajištění efektivního zpracovávání žádostí o vědecké výstupy úřadu se přijmou standardní datové formáty a programové vybavení, aby bylo možné dokumenty předkládat, vyhledávat, kopírovat a tisknout a zároveň zajistit soulad s regulačními požadavky stanovenými v potravinovém právu Unie a 
  proveditelnost pro malé a střední podniky
  . Návrh těchto standardních datových formátů a programového vybavení nesmí být založen na autorsky chráněných normách a musí zajistit co největší interoperabilitu se stávajícími způsoby předkládání údajů.

Pozměňovací návrh 102

Pozměňovací návrh 102

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 39 f – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Standardní datové formáty a softwarové balíčky se uplatní pouze na údaje vzniklé po přijetí prováděcích aktů podle odst. 2 písm. b). |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2a.
     
  Standardní datové formáty a softwarové balíčky se uplatní pouze na údaje vzniklé po přijetí prováděcích aktů podle odst. 2 písm. b).

Pozměňovací návrh 103

Pozměňovací návrh 103

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 39 g – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Informační systémy provozované úřadem pro účely uchovávání jeho údajů, včetně důvěrných a osobních údajů, jsou navrženy tak, aby zajišťovaly
  vysokou úroveň
  zabezpečení
  odpovídající
  daným bezpečnostním rizikům, s přihlédnutím k článkům 39 až 39f tohoto nařízení. Přístup je založen přinejmenším na systému, který vyžaduje dvoufázové ověření nebo poskytuje rovnocennou úroveň zabezpečení. Systém zajišťuje, aby každý přístup do něj byl plně kontrolovatelný. | Informační systémy provozované úřadem pro účely uchovávání jeho údajů, včetně důvěrných a osobních údajů, jsou navrženy tak, aby zajišťovaly
  dosažení nejvyšších norem
  zabezpečení
  odpovídajících
  daným bezpečnostním rizikům, s přihlédnutím k článkům 39 až 39f tohoto nařízení. Přístup je založen přinejmenším na systému, který vyžaduje dvoufázové ověření nebo poskytuje rovnocennou úroveň zabezpečení. Systém zajišťuje, aby každý přístup do něj byl plně kontrolovatelný. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Informační systémy provozované úřadem pro účely uchovávání jeho údajů, včetně důvěrných a osobních údajů, jsou navrženy tak, aby zajišťovaly
  vysokou úroveň
  zabezpečení
  odpovídající
  daným bezpečnostním rizikům, s přihlédnutím k článkům 39 až 39f tohoto nařízení. Přístup je založen přinejmenším na systému, který vyžaduje dvoufázové ověření nebo poskytuje rovnocennou úroveň zabezpečení. Systém zajišťuje, aby každý přístup do něj byl plně kontrolovatelný.

vysokou úroveň

odpovídající

Informační systémy provozované úřadem pro účely uchovávání jeho údajů, včetně důvěrných a osobních údajů, jsou navrženy tak, aby zajišťovaly
  dosažení nejvyšších norem
  zabezpečení
  odpovídajících
  daným bezpečnostním rizikům, s přihlédnutím k článkům 39 až 39f tohoto nařízení. Přístup je založen přinejmenším na systému, který vyžaduje dvoufázové ověření nebo poskytuje rovnocennou úroveň zabezpečení. Systém zajišťuje, aby každý přístup do něj byl plně kontrolovatelný.

dosažení nejvyšších norem

odpovídajících

Pozměňovací návrh 104

Pozměňovací návrh 104

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 9

Čl. 1 – odst. 1 – bod 9

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 41 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Pokud jde o informace o životním prostředí,
  použijí
  se rovněž
  články 6 a 7
  nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 (39). | Úřad zajistí, aby k dokumentům, které má v držení, měla přístup široká veřejnost.
  Pokud jde o informace o životním prostředí,
  použije
  se rovněž nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 (39).
  Aniž by bylo dotčeno uplatňování nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006, použijí se články 38 až 39 tohoto nařízení
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Pokud jde o informace o životním prostředí,
  použijí
  se rovněž
  články 6 a 7
  nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 (39).

použijí

články 6 a 7

39

Úřad zajistí, aby k dokumentům, které má v držení, měla přístup široká veřejnost.
  Pokud jde o informace o životním prostředí,
  použije
  se rovněž nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 (39).
  Aniž by bylo dotčeno uplatňování nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006, použijí se články 38 až 39 tohoto nařízení
  .

Úřad zajistí, aby k dokumentům, které má v držení, měla přístup široká veřejnost.

použije

39

Aniž by bylo dotčeno uplatňování nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006, použijí se články 38 až 39 tohoto nařízení

Pozměňovací návrh 106

Pozměňovací návrh 106

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 9 b (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 9 b (nový)

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 51 – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 9b) | V článku 51 se vkládá nový odstavec, který zní:




  „1a.
     
  Komise přijme akt v přenesené pravomoci podle článku 57a s cílem vytvořit harmonizovaný systém řízení sítě varování před potravinovými riziky mezi Komisí a členskými státy.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

9b)

9b)

V článku 51 se vkládá nový odstavec, který zní:

„1a.
     
  Komise přijme akt v přenesené pravomoci podle článku 57a s cílem vytvořit harmonizovaný systém řízení sítě varování před potravinovými riziky mezi Komisí a členskými státy.“

Pozměňovací návrh 107

Pozměňovací návrh 107

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 10

Čl. 1 – odst. 1 – bod 10

Nařízení (ES) č. 178/2002

Čl. 57 a – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 8 písm. c) je svěřena Komisi na dobu
  neurčitou
  počínaje dnem [den vstupu tohoto nařízení v platnost]. | 2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 8 písm. c)
  , v čl. 32b odst. 4a, v čl. 39b odst. 1 druhém pododstavci a v čl. 51 odst. 1a
  je svěřena Komisi na dobu
  pěti let
  počínaje dnem [den vstupu tohoto nařízení v platnost]. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 8 písm. c) je svěřena Komisi na dobu
  neurčitou
  počínaje dnem [den vstupu tohoto nařízení v platnost].

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 8 písm. c)
  , v čl. 32b odst. 4a, v čl. 39b odst. 1 druhém pododstavci a v čl. 51 odst. 1a
  je svěřena Komisi na dobu
  pěti let
  počínaje dnem [den vstupu tohoto nařízení v platnost].

Pozměňovací návrh 108

Pozměňovací návrh 108

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 11

Čl. 1 – odst. 1 – bod 11

Nařízení (ES) č. 178/2002

Článek 61

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 61 | Článek 61 |
| Ustanovení o přezkumu | Ustanovení o přezkumu |
| 1.   Komise zajistí pravidelný přezkum uplatňování tohoto nařízení. | 1.   Komise zajistí pravidelný přezkum uplatňování tohoto nařízení. |
| 2.   Nejpozději do pěti let ode dne uvedeného v článku [vstup v platnost nařízení, kterým se mění obecné potravinové právo] a poté každých pět let
  posoudí Komise výkon úřadu
  ve vztahu k 
  jeho
  cílům,
  mandátu
  , úkolům, postupům a 
  umístění v souladu s pokyny Komise
  . Hodnocení
  se
  zabývá případnou potřebou upravit mandát úřadu a 
  finančními dopady
  jakékoli takové úpravy. | 2.   Nejpozději do pěti let ode dne uvedeného v článku [vstup v platnost nařízení, kterým se mění obecné potravinové právo] a poté každých pět let
  zadá úřad ve spolupráci s Komisí nezávislé externí hodnocení svých výkonů a dosažených výsledků
  ve vztahu
  ke svým
  cílům,
  mandátům
  , úkolům, postupům a 
  umístěním
  . Hodnocení
  vychází z pracovního programu správní rady po dohodě s Komisí
  .
  Posuzuje pracovní postupy a dopad úřadu a
   zabývá
  se
  případnou potřebou upravit mandát úřadu
  , včetně finančních dopadů
  jakékoli takové úpravy.
  Dále se zabývá případnou potřebou úžeji koordinovat a sladit činnosti úřadu s činnostmi příslušných orgánů v členských státech a jiných agentur Unie. V hodnocení jsou zohledněny názory zúčastněných subjektů jak na úrovni Unie, tak na vnitrostátní úrovni. |
| | 2a.
     
  Správní rada prozkoumá závěry hodnocení a vydá doporučení Komisi, která se mohou týkat změn v úřadu. |
| 3.
     
  Pokud Komise usoudí, že další fungování úřadu již není s ohledem na cíle, mandát a úkoly, které mu byly svěřeny, odůvodněné, může navrhnout, aby příslušná ustanovení tohoto nařízení byla odpovídajícím způsobem změněna nebo zrušena. | |
| 4.   
  Komise podá
  Evropskému parlamentu
  , Radě
  a správní radě
  zprávu o zjištěních, která z hodnocení vyplynou
  . Zjištění vyplývající z hodnocení se zveřejní. | 4.   
  Hodnocení a doporučení uvedená v odstavcích 2 a 2a se předávají Komisi, Radě,
  Evropskému parlamentu a správní radě. Zjištění vyplývající z hodnocení a 
  doporučení
  se zveřejní. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 61

Článek 61

Ustanovení o přezkumu

Ustanovení o přezkumu

1.   Komise zajistí pravidelný přezkum uplatňování tohoto nařízení.

1.   Komise zajistí pravidelný přezkum uplatňování tohoto nařízení.

2.   Nejpozději do pěti let ode dne uvedeného v článku [vstup v platnost nařízení, kterým se mění obecné potravinové právo] a poté každých pět let
  posoudí Komise výkon úřadu
  ve vztahu k 
  jeho
  cílům,
  mandátu
  , úkolům, postupům a 
  umístění v souladu s pokyny Komise
  . Hodnocení
  se
  zabývá případnou potřebou upravit mandát úřadu a 
  finančními dopady
  jakékoli takové úpravy.

2.   Nejpozději do pěti let ode dne uvedeného v článku [vstup v platnost nařízení, kterým se mění obecné potravinové právo] a poté každých pět let
  zadá úřad ve spolupráci s Komisí nezávislé externí hodnocení svých výkonů a dosažených výsledků
  ve vztahu
  ke svým
  cílům,
  mandátům
  , úkolům, postupům a 
  umístěním
  . Hodnocení
  vychází z pracovního programu správní rady po dohodě s Komisí
  .
  Posuzuje pracovní postupy a dopad úřadu a
   zabývá
  se
  případnou potřebou upravit mandát úřadu
  , včetně finančních dopadů
  jakékoli takové úpravy.
  Dále se zabývá případnou potřebou úžeji koordinovat a sladit činnosti úřadu s činnostmi příslušných orgánů v členských státech a jiných agentur Unie. V hodnocení jsou zohledněny názory zúčastněných subjektů jak na úrovni Unie, tak na vnitrostátní úrovni.

2a.
     
  Správní rada prozkoumá závěry hodnocení a vydá doporučení Komisi, která se mohou týkat změn v úřadu.

3.
     
  Pokud Komise usoudí, že další fungování úřadu již není s ohledem na cíle, mandát a úkoly, které mu byly svěřeny, odůvodněné, může navrhnout, aby příslušná ustanovení tohoto nařízení byla odpovídajícím způsobem změněna nebo zrušena.

4.   
  Komise podá
  Evropskému parlamentu
  , Radě
  a správní radě
  zprávu o zjištěních, která z hodnocení vyplynou
  . Zjištění vyplývající z hodnocení se zveřejní.

4.   
  Hodnocení a doporučení uvedená v odstavcích 2 a 2a se předávají Komisi, Radě,
  Evropskému parlamentu a správní radě. Zjištění vyplývající z hodnocení a 
  doporučení
  se zveřejní.

Pozměňovací návrh 109

Pozměňovací návrh 109

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 1 – bod 2 a (nový)

Čl. 2 – odst. 1 – bod 2 a (nový)

Směrnice 2001/18/ES

Čl. 24 – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2a) | V článku 24 se doplňuje nový odstavec, který zní:




  „2a.
     
  Povinností proaktivně šířit informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku, v souladu s článkem 25 tohoto nařízení a články 38 a 39 nařízení (ES) č. 178/2002 není dotčeno právo fyzických nebo právnických osob na přístup k dokumentům na základě žádosti, jak stanoví nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2a)

2a)

V článku 24 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„2a.
     
  Povinností proaktivně šířit informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku, v souladu s článkem 25 tohoto nařízení a články 38 a 39 nařízení (ES) č. 178/2002 není dotčeno právo fyzických nebo právnických osob na přístup k dokumentům na základě žádosti, jak stanoví nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006.“

Pozměňovací návrh 110

Pozměňovací návrh 110

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 1 – bod 9

Čl. 3 – odst. 1 – bod 9

Nařízení (ES) č. 1829/2003

Čl. 29 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Úřad zveřejní žádost o povolení, příslušné podpůrné informace a veškeré doplňující informace předložené žadatelem, jakož i svá vědecká stanoviska a stanoviska příslušných orgánů uvedených v článku 4 směrnice 2001/18/ES, v souladu s článkem 38, články 39 až 39f a článkem 40 nařízení (ES) č. 178/2002 a s přihlédnutím k článku 30 tohoto nařízení. | 1.   Úřad zveřejní žádost o povolení, příslušné podpůrné informace a veškeré doplňující informace předložené žadatelem,
  monitorovací zprávy,
  jakož i svá vědecká stanoviska a stanoviska příslušných orgánů uvedených v článku 4 směrnice 2001/18/ES, v souladu s článkem 38, články 39 až 39f a článkem 40 nařízení (ES) č. 178/2002 a s přihlédnutím k článku 30 tohoto nařízení. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Úřad zveřejní žádost o povolení, příslušné podpůrné informace a veškeré doplňující informace předložené žadatelem, jakož i svá vědecká stanoviska a stanoviska příslušných orgánů uvedených v článku 4 směrnice 2001/18/ES, v souladu s článkem 38, články 39 až 39f a článkem 40 nařízení (ES) č. 178/2002 a s přihlédnutím k článku 30 tohoto nařízení.

1.   Úřad zveřejní žádost o povolení, příslušné podpůrné informace a veškeré doplňující informace předložené žadatelem,
  monitorovací zprávy,
  jakož i svá vědecká stanoviska a stanoviska příslušných orgánů uvedených v článku 4 směrnice 2001/18/ES, v souladu s článkem 38, články 39 až 39f a článkem 40 nařízení (ES) č. 178/2002 a s přihlédnutím k článku 30 tohoto nařízení.

Pozměňovací návrh 111

Pozměňovací návrh 111

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 1 – bod 9

Čl. 3 – odst. 1 – bod 9

Nařízení (ES) č. 1829/2003

Čl. 29 – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Povinností proaktivně šířit informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku, v článku 30 tohoto nařízení v souladu s články 38 a 39 nařízení (ES) č. 178/2002 není dotčeno právo fyzických nebo právnických osob na přístup k dokumentům na základě žádosti, jak stanoví nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1a.
     
  Povinností proaktivně šířit informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku, v článku 30 tohoto nařízení v souladu s články 38 a 39 nařízení (ES) č. 178/2002 není dotčeno právo fyzických nebo právnických osob na přístup k dokumentům na základě žádosti, jak stanoví nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006.

Pozměňovací návrh 112

Pozměňovací návrh 112

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 1 – bod 1 a (nový)

Čl. 4 – odst. 1 – bod 1 a (nový)

Nařízení (ES) č. 1831/2003

Čl. 17 – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1a) | V článku 17 se doplňuje nový odstavec, který zní:




  „2a.
     
  Povinností proaktivně šířit informace uvedené v tomto článku v souladu s články 38 a 39 nařízení (ES) č. 178/2002 není dotčeno právo fyzických nebo právnických osob na přístup k dokumentům na základě žádosti, jak stanoví nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1a)

1a)

V článku 17 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„2a.
     
  Povinností proaktivně šířit informace uvedené v tomto článku v souladu s články 38 a 39 nařízení (ES) č. 178/2002 není dotčeno právo fyzických nebo právnických osob na přístup k dokumentům na základě žádosti, jak stanoví nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006.“

Pozměňovací návrh 113

Pozměňovací návrh 113

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 1 – bod 2

Čl. 4 – odst. 1 – bod 2

Nařízení (ES) č. 1831/2003

Čl. 18 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.
     
  Kromě ustanovení čl. 39 odst. 2 nařízení (ES) č. 178/2002 a podle čl. 39 odst. 3 uvedeného nařízení může úřad také souhlasit s poskytnutím důvěrného zacházení následujícím informacím, u nichž se na základě ověřitelného zdůvodnění může mít za to, že jejich zveřejnění by značně poškodilo dotčené zájmy: | vypouští se |
| a) | plán pro studie prokazující účinnost doplňkové látky, pokud jde o cíle jejího předpokládaného užití, jak je stanoveno v čl. 6 odst. 1 a v příloze I tohoto nařízení, a |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.
     
  Kromě ustanovení čl. 39 odst. 2 nařízení (ES) č. 178/2002 a podle čl. 39 odst. 3 uvedeného nařízení může úřad také souhlasit s poskytnutím důvěrného zacházení následujícím informacím, u nichž se na základě ověřitelného zdůvodnění může mít za to, že jejich zveřejnění by značně poškodilo dotčené zájmy:

vypouští se

vypouští se

a)

a)

plán pro studie prokazující účinnost doplňkové látky, pokud jde o cíle jejího předpokládaného užití, jak je stanoveno v čl. 6 odst. 1 a v příloze I tohoto nařízení, a

plán pro studie prokazující účinnost doplňkové látky, pokud jde o cíle jejího předpokládaného užití, jak je stanoveno v čl. 6 odst. 1 a v příloze I tohoto nařízení, a

| b) | specifikace nečistot účinné látky a příslušné metody analýzy interně vyvinuté žadatelem, kromě nečistot, které mohou mít nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí. |
| --- | --- |

b)

b)

specifikace nečistot účinné látky a příslušné metody analýzy interně vyvinuté žadatelem, kromě nečistot, které mohou mít nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí.

specifikace nečistot účinné látky a příslušné metody analýzy interně vyvinuté žadatelem, kromě nečistot, které mohou mít nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí.

Pozměňovací návrh 114

Pozměňovací návrh 114

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 1 – bod 2

Čl. 4 – odst. 1 – bod 2

Nařízení (ES) č. 1831/2003

Čl. 18 – odst. 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Při zpracovávání žádostí o přístup k dokumentům, které má v držení, uplatňuje úřad zásady nařízení (ES) č. 1049/2001. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3a.
     
  Při zpracovávání žádostí o přístup k dokumentům, které má v držení, uplatňuje úřad zásady nařízení (ES) č. 1049/2001.

Pozměňovací návrh 115

Pozměňovací návrh 115

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 1 – bod 2

Čl. 4 – odst. 1 – bod 2

Nařízení (ES) č. 1831/2003

Čl. 18 – odst. 3 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Členské státy, Komise a úřad zachovají důvěrnost všech informací považovaných za důvěrné podle odstavce 2 tohoto článku, s výjimkou informací, které musí být zveřejněny v zájmu ochrany lidského zdraví, zdraví zvířat nebo životního prostředí. Členské státy vyřídí žádosti o přístup k dokumentům získaným podle tohoto nařízení v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 1049/2001. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3b.
     
  Členské státy, Komise a úřad zachovají důvěrnost všech informací považovaných za důvěrné podle odstavce 2 tohoto článku, s výjimkou informací, které musí být zveřejněny v zájmu ochrany lidského zdraví, zdraví zvířat nebo životního prostředí. Členské státy vyřídí žádosti o přístup k dokumentům získaným podle tohoto nařízení v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 1049/2001.

Pozměňovací návrh 116

Pozměňovací návrh 116

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 5 – odst. 1 – bod 2

Čl. 5 – odst. 1 – bod 2

Nařízení (ES) č. 2065/2003

Čl. 14 – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Povinností proaktivně šířit informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku v souladu s články 38 a 39 nařízení (ES) č. 178/2002 není dotčeno právo fyzických nebo právnických osob na přístup k dokumentům na základě žádosti, jak stanoví nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1a.
     
  Povinností proaktivně šířit informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku v souladu s články 38 a 39 nařízení (ES) č. 178/2002 není dotčeno právo fyzických nebo právnických osob na přístup k dokumentům na základě žádosti, jak stanoví nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006.“

Pozměňovací návrh 117

Pozměňovací návrh 117

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 1 – bod 2 a (nový)

Čl. 6 – odst. 1 – bod 2 a (nový)

Nařízení (ES) č. 1935/2004

Čl. 19 – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2a) | V článku 19 se doplňuje nový odstavec, který zní:




  „2a.
     
  Povinností proaktivně šířit informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku, včetně článku 20 tohoto nařízení, a článcích 38 a 39 nařízení (ES) č. 178/2002 není dotčeno právo fyzických nebo právnických osob na přístup k dokumentům na základě žádosti, jak stanoví nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2a)

2a)

V článku 19 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„2a.
     
  Povinností proaktivně šířit informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku, včetně článku 20 tohoto nařízení, a článcích 38 a 39 nařízení (ES) č. 178/2002 není dotčeno právo fyzických nebo právnických osob na přístup k dokumentům na základě žádosti, jak stanoví nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006.“

Pozměňovací návrh 119

Pozměňovací návrh 119

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 1 – bod 3

Čl. 6 – odst. 1 – bod 3

Nařízení (ES) č. 1935/2004

Čl. 20 – odst. 2 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | ochranná známka, pod kterou má být látka uváděna na trh, jakož i obchodní název přípravků, materiálů nebo předmětů, v nichž se má používat, v příslušných případech, a |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

b)

ochranná známka, pod kterou má být látka uváděna na trh, jakož i obchodní název přípravků, materiálů nebo předmětů, v nichž se má používat, v příslušných případech, a

ochranná známka, pod kterou má být látka uváděna na trh, jakož i obchodní název přípravků, materiálů nebo předmětů, v nichž se má používat, v příslušných případech, a

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrhy 120 a 121

Pozměňovací návrhy 120 a 121

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 1 – bod 2

Čl. 7 – odst. 1 – bod 2

Nařízení (ES) č. 1331/2008

Čl. 11 – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Povinností proaktivně šířit informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku v souladu s článkem 12 tohoto nařízení a články 38 a 39 nařízení (ES) č. 178/2002 není dotčeno právo fyzických nebo právnických osob na přístup k dokumentům na základě žádosti, jak stanoví nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1a.
     
  Povinností proaktivně šířit informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku v souladu s článkem 12 tohoto nařízení a články 38 a 39 nařízení (ES) č. 178/2002 není dotčeno právo fyzických nebo právnických osob na přístup k dokumentům na základě žádosti, jak stanoví nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006.

Pozměňovací návrh 122

Pozměňovací návrh 122

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 1 – bod 3

Čl. 7 – odst. 1 – bod 3

Nařízení (ES) č. 1331/2008

Čl. 12 – odst. 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Ustanoveními o aktivním šíření stanovenými v článcích 11 a 12 tohoto nařízení a článcích 38 a 39 nařízení (ES) č. 178/2002 není dotčeno právo na přístup k dokumentům na základě žádosti, jak stanoví nařízení (ES) č. 1049/2001. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3a.
     
  Ustanoveními o aktivním šíření stanovenými v článcích 11 a 12 tohoto nařízení a článcích 38 a 39 nařízení (ES) č. 178/2002 není dotčeno právo na přístup k dokumentům na základě žádosti, jak stanoví nařízení (ES) č. 1049/2001.

Pozměňovací návrh 170

Pozměňovací návrh 170

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 8 – odst. 1 – bod 4

Čl. 8 – odst. 1 – bod 4

Nařízení (ES) č. 1107/2009

Čl. 16

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Úřad neprodleně posoudí jakoukoli žádost o zachování důvěrnosti a zpřístupní veřejnosti informace předložené žadatelem podle článku 15, jakož i veškeré další doplňující informace předložené žadatelem, kromě informací, u nichž bylo požádáno o důvěrné zacházení a bylo úřadem schváleno, podle článku 38, článků 39 až 39f a článku 40 nařízení (ES) č. 178/2002, které se použijí obdobně, a podle článku 63 tohoto nařízení.; | Úřad neprodleně posoudí jakoukoli žádost o zachování důvěrnosti a zpřístupní veřejnosti informace předložené žadatelem podle článku 15, jakož i veškeré další doplňující informace předložené žadatelem, kromě informací, u nichž bylo požádáno o důvěrné zacházení a bylo úřadem schváleno, podle článku 38, článků 39 až 39f a článku 40 nařízení (ES) č. 178/2002, které se použijí obdobně, a podle článku 63 tohoto nařízení
  , pokud není převažující veřejný zájem na jejich zveřejnění
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Úřad neprodleně posoudí jakoukoli žádost o zachování důvěrnosti a zpřístupní veřejnosti informace předložené žadatelem podle článku 15, jakož i veškeré další doplňující informace předložené žadatelem, kromě informací, u nichž bylo požádáno o důvěrné zacházení a bylo úřadem schváleno, podle článku 38, článků 39 až 39f a článku 40 nařízení (ES) č. 178/2002, které se použijí obdobně, a podle článku 63 tohoto nařízení.;

Úřad neprodleně posoudí jakoukoli žádost o zachování důvěrnosti a zpřístupní veřejnosti informace předložené žadatelem podle článku 15, jakož i veškeré další doplňující informace předložené žadatelem, kromě informací, u nichž bylo požádáno o důvěrné zacházení a bylo úřadem schváleno, podle článku 38, článků 39 až 39f a článku 40 nařízení (ES) č. 178/2002, které se použijí obdobně, a podle článku 63 tohoto nařízení
  , pokud není převažující veřejný zájem na jejich zveřejnění
  .

, pokud není převažující veřejný zájem na jejich zveřejnění

Pozměňovací návrh 123

Pozměňovací návrh 123

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 8 – odst. 1 – bod 4 a (nový)

Čl. 8 – odst. 1 – bod 4 a (nový)

Nařízení (ES) č. 1107/2009

Čl. 23 – odst. 1 – poslední věta

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 4a) | V článku 23 odstavci 1 se poslední věta nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4a)

4a)

V článku 23 odstavci 1 se poslední věta nahrazuje tímto:

Pro účely tohoto nařízení se účinná látka, která splňuje kritéria pro potraviny stanovená v článku 2 nařízení (ES) č. 178/2002, považuje za základní látku.

| | „Pro účely tohoto nařízení se účinná látka, která splňuje kritéria pro potraviny stanovená v článku 2 nařízení (ES) č. 178/2002, považuje za
  schválenou
  základní látku.“ |
| --- | --- |

„Pro účely tohoto nařízení se účinná látka, která splňuje kritéria pro potraviny stanovená v článku 2 nařízení (ES) č. 178/2002, považuje za
  schválenou
  základní látku.“

Pozměňovací návrh 124

Pozměňovací návrh 124

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 8 – odst. 1 – bod 5

Čl. 8 – odst. 1 – bod 5

Nařízení (ES) č. 1107/2009

Čl. 63 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   V souladu s podmínkami a postupy stanovenými v článku 39 nařízení (ES) č. 178/2002 a s tímto článkem může žadatel požádat o zachování důvěrnosti určitých informací předložených podle tohoto nařízení spolu s ověřitelným zdůvodněním. | 1.   V souladu s podmínkami a postupy stanovenými v článku 39 nařízení (ES) č. 178/2002 a s tímto článkem může žadatel požádat o zachování důvěrnosti určitých informací
  , s výjimkou informací považovaných za důležité z hlediska toxikologie, ekotoxikologie nebo životního prostředí,
  předložených podle tohoto nařízení spolu s 
  vhodným a
   ověřitelným zdůvodněním.
  Součástí tohoto zdůvodnění jsou ověřitelné důkazy, které prokáží, že zveřejnění informací by mohlo poškodit jeho komerční zájmy nebo ohrozit ochranu soukromí a integritu jednotlivce. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   V souladu s podmínkami a postupy stanovenými v článku 39 nařízení (ES) č. 178/2002 a s tímto článkem může žadatel požádat o zachování důvěrnosti určitých informací předložených podle tohoto nařízení spolu s ověřitelným zdůvodněním.

1.   V souladu s podmínkami a postupy stanovenými v článku 39 nařízení (ES) č. 178/2002 a s tímto článkem může žadatel požádat o zachování důvěrnosti určitých informací
  , s výjimkou informací považovaných za důležité z hlediska toxikologie, ekotoxikologie nebo životního prostředí,
  předložených podle tohoto nařízení spolu s 
  vhodným a
   ověřitelným zdůvodněním.
  Součástí tohoto zdůvodnění jsou ověřitelné důkazy, které prokáží, že zveřejnění informací by mohlo poškodit jeho komerční zájmy nebo ohrozit ochranu soukromí a integritu jednotlivce.

Pozměňovací návrh 126

Pozměňovací návrh 126

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 8 – odst. 1 – bod 5 a (nový)

Čl. 8 – odst. 1 – bod 5 a (nový)

Nařízení (ES) č. 1107/2009

Čl. 63 – odst. 3

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 5a)
     
  v článku 63 se odstavec 3 nahrazuje tímto: |
| 3.   Tímto článkem není dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí. | „3.   Tímto článkem není dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí a 
  nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006
  .“ |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5a)
     
  v článku 63 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

3.   Tímto článkem není dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí.

„3.   Tímto článkem není dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí a 
  nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006
  .“

Pozměňovací návrh 127

Pozměňovací návrh 127

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 9 – odst. 1 – bod 1 – písm. a

Čl. 9 – odst. 1 – bod 1 – písm. a

Nařízení (ES) 2015/2283

Čl. 10 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Řízení pro účely povolení uvedení nové potraviny na trh v Unii a aktualizace seznamu Unie stanovené v článku 9 tohoto nařízení se zahájí buď z podnětu Komise, nebo na základě žádosti předložené Komisi žadatelem v souladu se standardními datovými formáty, pokud existují, podle článku 39f nařízení (ES) č. 178/2002. Komise žádost bezodkladně zpřístupní členským státům. | 1.   Řízení pro účely povolení uvedení nové potraviny na trh v Unii a aktualizace seznamu Unie stanovené v článku 9 tohoto nařízení se zahájí buď z podnětu Komise, nebo na základě žádosti předložené Komisi žadatelem v souladu se standardními datovými formáty, pokud existují, podle článku 39f nařízení (ES) č. 178/2002. Komise žádost a 
  veřejně dostupné shrnutí žádosti
  bezodkladně zpřístupní členským státům. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Řízení pro účely povolení uvedení nové potraviny na trh v Unii a aktualizace seznamu Unie stanovené v článku 9 tohoto nařízení se zahájí buď z podnětu Komise, nebo na základě žádosti předložené Komisi žadatelem v souladu se standardními datovými formáty, pokud existují, podle článku 39f nařízení (ES) č. 178/2002. Komise žádost bezodkladně zpřístupní členským státům.

1.   Řízení pro účely povolení uvedení nové potraviny na trh v Unii a aktualizace seznamu Unie stanovené v článku 9 tohoto nařízení se zahájí buď z podnětu Komise, nebo na základě žádosti předložené Komisi žadatelem v souladu se standardními datovými formáty, pokud existují, podle článku 39f nařízení (ES) č. 178/2002. Komise žádost a 
  veřejně dostupné shrnutí žádosti
  bezodkladně zpřístupní členským státům.

Pozměňovací návrh 128

Pozměňovací návrh 128

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 9 – odst. 1 – bod 4

Čl. 9 – odst. 1 – bod 4

Nařízení (ES) 2015/2283

Čl. 23 – odst. 4 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Ustanoveními o aktivním šíření stanovenými v článku 23 tohoto nařízení a článcích 38 a 39 nařízení (ES) č. 178/2002 není dotčeno právo na přístup k dokumentům na základě žádosti, jak stanoví nařízení (ES) č. 1049/2001. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4a.
     
  Ustanoveními o aktivním šíření stanovenými v článku 23 tohoto nařízení a článcích 38 a 39 nařízení (ES) č. 178/2002 není dotčeno právo na přístup k dokumentům na základě žádosti, jak stanoví nařízení (ES) č. 1049/2001.

Pozměňovací návrh 129

Pozměňovací návrh 129

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 9 – odst. 1 – bod 4

Čl. 9 – odst. 1 – bod 4

Nařízení (ES) 2015/2283

Čl. 23 – odst. 4 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Komise může přijmout prostřednictvím prováděcích aktů podrobná prováděcí pravidla k odstavcům 1 až 4 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 3. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4b.
     
  Komise může přijmout prostřednictvím prováděcích aktů podrobná prováděcí pravidla k odstavcům 1 až 4 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 3.

Pozměňovací návrh 130

Pozměňovací návrh 130

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 9 – odst. 1 – bod 4 a (nový)

Čl. 9 – odst. 1 – bod 4 a (nový)

Nařízení (EU) 2015/2283

Čl. 25 – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 4a)
     
  V článku 25 se doplňuje nový odstavec, který zní:






  „1a.
     
  Povinností aktivně šířit informace uvedené v tomto nařízení v souladu s články 38 a 39 nařízení (ES) č. 178/2002 není dotčeno právo fyzických nebo právnických osob na přístup k dokumentům na základě žádosti, jak stanoví nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4a)
     
  V článku 25 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„1a.
     
  Povinností aktivně šířit informace uvedené v tomto nařízení v souladu s články 38 a 39 nařízení (ES) č. 178/2002 není dotčeno právo fyzických nebo právnických osob na přístup k dokumentům na základě žádosti, jak stanoví nařízení (ES) č. 1049/2001 a (ES) č. 1367/2006.“

Pozměňovací návrh 131

Pozměňovací návrh 131

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 9 a (nový)

Článek 9 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 9a |
| | Transparentnost řízení rizik |
| | 1.
     
  Komise a členské státy vykonávají své činnosti v oblasti řízení rizik v rámci legislativních aktů uvedených v článcích 1 až 9 s vysokou mírou transparentnosti. Bez zbytečného prodlení zveřejní zejména: |
| | a) | v počáteční fázi procesu řízení rizika návrh zvažovaných opatření pro řízení rizik; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 9a

Článek 9a

Transparentnost řízení rizik

Transparentnost řízení rizik

1.
     
  Komise a členské státy vykonávají své činnosti v oblasti řízení rizik v rámci legislativních aktů uvedených v článcích 1 až 9 s vysokou mírou transparentnosti. Bez zbytečného prodlení zveřejní zejména:

a)

a)

v počáteční fázi procesu řízení rizika návrh zvažovaných opatření pro řízení rizik;

v počáteční fázi procesu řízení rizika návrh zvažovaných opatření pro řízení rizik;

| b) | pořady jednání a zápisy z jednání, podrobné shrnující zprávy ze schůzí a návrhy opatření, která mají být přijata popřípadě ve formě aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů, včetně výsledků hlasování a vysvětlení hlasování jednotlivých členských států ve výborech ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011

   (1a)

  , včetně odvolacích výborů, které jsou Komisi nápomocny při uplatňování [nařízení (ES) č. 178/2002, směrnice 2001/18/ES, nařízení (ES) č. 1829/2003, nařízení (ES) č. 1831/2003, nařízení (ES) č. 2065/2003, nařízení (ES) č. 1935/2004, nařízení (ES) č. 1331/2008, nařízení (ES) č. 1107/2009 a nařízení (EU) 2015/2283], ve kterých se projednávají opatření k řízení rizik a o těchto opatřeních se hlasuje; a |
| --- | --- |

b)

b)

pořady jednání a zápisy z jednání, podrobné shrnující zprávy ze schůzí a návrhy opatření, která mají být přijata popřípadě ve formě aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů, včetně výsledků hlasování a vysvětlení hlasování jednotlivých členských států ve výborech ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011

   (1a)

  , včetně odvolacích výborů, které jsou Komisi nápomocny při uplatňování [nařízení (ES) č. 178/2002, směrnice 2001/18/ES, nařízení (ES) č. 1829/2003, nařízení (ES) č. 1831/2003, nařízení (ES) č. 2065/2003, nařízení (ES) č. 1935/2004, nařízení (ES) č. 1331/2008, nařízení (ES) č. 1107/2009 a nařízení (EU) 2015/2283], ve kterých se projednávají opatření k řízení rizik a o těchto opatřeních se hlasuje; a

pořady jednání a zápisy z jednání, podrobné shrnující zprávy ze schůzí a návrhy opatření, která mají být přijata popřípadě ve formě aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů, včetně výsledků hlasování a vysvětlení hlasování jednotlivých členských států ve výborech ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011

1a

, včetně odvolacích výborů, které jsou Komisi nápomocny při uplatňování [nařízení (ES) č. 178/2002, směrnice 2001/18/ES, nařízení (ES) č. 1829/2003, nařízení (ES) č. 1831/2003, nařízení (ES) č. 2065/2003, nařízení (ES) č. 1935/2004, nařízení (ES) č. 1331/2008, nařízení (ES) č. 1107/2009 a nařízení (EU) 2015/2283], ve kterých se projednávají opatření k řízení rizik a o těchto opatřeních se hlasuje; a

| c) | pořady jednání a podrobné zápisy z jednání pracovních skupin členských států, během nichž se projednávají příslušná opatření k řízení rizik. |
| --- | --- |

c)

c)

pořady jednání a podrobné zápisy z jednání pracovních skupin členských států, během nichž se projednávají příslušná opatření k řízení rizik.

pořady jednání a podrobné zápisy z jednání pracovních skupin členských států, během nichž se projednávají příslušná opatření k řízení rizik.

2.
     
  Pro účely odstavce 1 tohoto článku připojí Komise ke každému návrhu opatření, které má být přijato podle článku 58 [nařízení o obecném potravinovém právu], článku směrnice 2001/18/ES, článku 35 nařízení (ES) č. 1829/2003, článku 22 nařízení (ES) č. 1831/2003, článku 19 nařízení (ES) č. 2065/2003, článku 23 nařízení (ES) č. 1935/2004, článku 14 nařízení (ES) č. 1331/2008, článku 79 nařízení (ES) č. 1107/2009 a článků 30 a 32 nařízení (EU) 2015/2283, důvodovou zprávu obsahující:

| a) | důvody a cíle daného opatření, |
| --- | --- |

a)

a)

důvody a cíle daného opatření,

důvody a cíle daného opatření,

| b) | odůvodnění opatření na základě jeho nezbytnosti a přiměřenosti, |
| --- | --- |

b)

b)

odůvodnění opatření na základě jeho nezbytnosti a přiměřenosti,

odůvodnění opatření na základě jeho nezbytnosti a přiměřenosti,

| c) | dopady opatření na veřejné zdraví a zdraví zvířat, životní prostředí, společnost a potravinářské podniky, jež jsou založeny na výsledcích posouzení dopadů, a |
| --- | --- |

c)

c)

dopady opatření na veřejné zdraví a zdraví zvířat, životní prostředí, společnost a potravinářské podniky, jež jsou založeny na výsledcích posouzení dopadů, a

dopady opatření na veřejné zdraví a zdraví zvířat, životní prostředí, společnost a potravinářské podniky, jež jsou založeny na výsledcích posouzení dopadů, a

| d) | výsledek jakékoli veřejné konzultace, mj. podle článku 9 [nařízení o obecném potravinovém právu]. |
| --- | --- |

d)

d)

výsledek jakékoli veřejné konzultace, mj. podle článku 9 [nařízení o obecném potravinovém právu].

výsledek jakékoli veřejné konzultace, mj. podle článku 9 [nařízení o obecném potravinovém právu].

---

(1)  Věc byla vrácena příslušnému výboru pro účely interinstitucionálních jednání podle čl. 59 odst. 4 čtvrtého pododstavce (A8-0417/2018).

1

(22)  
  https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_cs.pdf

22

https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_cs.pdf

(23)  Sdělení Komise o evropské občanské iniciativě „Zakažte glyfosát a chraňte lidi a životní prostředí před toxickými pesticidy“, C(2017)8414.

23

(23)  Sdělení Komise o evropské občanské iniciativě „Zakažte glyfosát a chraňte lidi a životní prostředí před toxickými pesticidy“, C(2017)8414.

23

(1a)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

1a

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

(24)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

24

(25)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

25

(24)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

24

(25)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

25

(26)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

26

(26)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

26

(1)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 ze dne 6. září 2006 o použití ustanovení Aarhuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství (Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 13).

1

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 ze dne 6. září 2006 o použití ustanovení Aarhuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství (Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 13).

(1a)  
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/63/EU ze dne 22. září 2010 o ochraně zvířat používaných pro vědecké účely (Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 33).

1a

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/63/EU ze dne 22. září 2010 o ochraně zvířat používaných pro vědecké účely (Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 33).

(39)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 ze dne 6. září 2006 o použití ustanovení Aarhuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství (Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 13).

39

(39)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 ze dne 6. září 2006 o použití ustanovení Aarhuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství (Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 13).

39

(1a)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanovují pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

1a

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanovují pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/274 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/274

---

P8_TA(2018)0490

Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop) ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop) a o zrušení nařízení (EHS) č. 337/75 (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2020/C 388/24)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2016)0532), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2016)0532),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2, čl. 166 odst. 4, čl. 165 odst. 4 a článek 149 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu se kterými Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0343/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2, čl. 166 odst. 4, čl. 165 odst. 4 a článek 149 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu se kterými Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0343/2016),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu,

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 30. března 2017 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 30. března 2017 (1),

| — | po konzultaci s Výborem regionů, |
| --- | --- |

—

po konzultaci s Výborem regionů,

| — | s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 9. listopadu 2018 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 9. listopadu 2018 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na články 59 a 39 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 59 a 39 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a na stanovisko Rozpočtového výboru (A8-0273/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a na stanovisko Rozpočtového výboru (A8-0273/2017),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, jestliže svůj návrh nahradí jiným textem, podstatně jej změní nebo má v úmyslu jej podstatně změnit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Úř. věst. C 209, 30.6.2017, s. 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0257

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 11. prosince 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/... o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop) a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 337/75

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) 2019/128.)

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/275 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/275

---

P8_TA(2018)0491

Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (EU-OSHA) ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (EU-OSHA) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2062/94 (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2020/C 388/25)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2016)0528), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2016)0528),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 153 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu se kterými Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0344/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 153 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu se kterými Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0344/2016),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 30. března 2017 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 30. března 2017 (1),

| — | po konzultaci s Výborem regionů, |
| --- | --- |

—

po konzultaci s Výborem regionů,

| — | s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 9. listopadu 2018 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 9. listopadu 2018 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 59 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a na stanovisko Rozpočtového výboru (A8-0274/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a na stanovisko Rozpočtového výboru (A8-0274/2017),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, jestliže svůj návrh nahradí jiným textem, podstatně jej změní nebo má v úmyslu jej podstatně změnit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Úř. věst. C 209, 30.6.2017, s. 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0254

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 11. prosince 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/... o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (EU-OSHA) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2062/94

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) 2019/126.)

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/276 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/276

---

P8_TA(2018)0492

Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound) ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound) a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2020/C 388/26)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2016)0531), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2016)0531),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 153 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu se kterými Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0342/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 153 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu se kterými Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0342/2016),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 30. března 2017 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 30. března 2017 (1),

| — | po konzultaci s Výborem regionů, |
| --- | --- |

—

po konzultaci s Výborem regionů,

| — | s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 9. listopadu 2018 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 9. listopadu 2018 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 59 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a stanovisko Rozpočtového výboru (A8-0275/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a stanovisko Rozpočtového výboru (A8-0275/2017),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, jestliže svůj návrh nahradí jiným textem, podstatně jej změní nebo má v úmyslu jej podstatně změnit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Úř. věst. C 209, 30.6.2017, s. 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0256

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 11. prosince 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/... o zřízení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound) a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1365/75

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) 2019/127.)

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/277 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/277

---

P8_TA(2018)0493

Doplnění právních předpisů EU o schvalování typu s ohledem na vystoupení Spojeného království z Unie ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se doplňují právní předpisy EU o schvalování typu s ohledem na vystoupení Spojeného království z Unie (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2020/C 388/27)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2018)0397), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2018)0397),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu se kterými Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0250/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu se kterými Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0250/2018),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 19. září 2018 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 19. září 2018 (1),

| — | s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 28. listopadu 2018 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| --- | --- |

—

s ohledem na předběžnou dohodu přijatou příslušným výborem podle čl. 69f odst. 4 jednacího řádu a s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 28. listopadu 2018 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie

| — | s ohledem na článek 59 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 59 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A8-0359/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A8-0359/2018),

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, jestliže svůj návrh nahradí jiným textem, podstatně jej změní nebo má v úmyslu jej podstatně změnit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 95.

---

P8_TC1-COD(2018)0220

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 11. prosince 2018 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/..., kterým se doplňují právní předpisy EU o schvalování typu s ohledem na vystoupení Spojeného království z Unie

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) 2019/26.)

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/278 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/278

---

P8_TA(2018)0495

Vízový kodex ***I

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 11. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 810/2009 o kodexu Společenství o vízech (vízový kodex) (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD)) (1)

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2020/C 388/28)

Pozměňovací návrh 1

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (1) | Společná politika Evropské unie v oblasti krátkodobých víz tvoří nedílnou součást procesu vytváření prostoru bez vnitřních hranic. Vízová politika
  by i nadále
  měla
  být nezbytným nástrojem pro usnadňování cestovního ruchu
  a 
  podnikání
  a 
  současně
  by měla
  pomáhat čelit bezpečnostním rizikům
  a 
  riziku nelegální migrace do Unie
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(1)

Společná politika Evropské unie v oblasti krátkodobých víz tvoří nedílnou součást procesu vytváření prostoru bez vnitřních hranic. Vízová politika
  by i nadále
  měla
  být nezbytným nástrojem pro usnadňování cestovního ruchu
  a 
  podnikání
  a 
  současně
  by měla
  pomáhat čelit bezpečnostním rizikům
  a 
  riziku nelegální migrace do Unie
  .

| (1) | Společná politika Evropské unie v oblasti krátkodobých víz tvoří nedílnou součást procesu vytváření prostoru bez vnitřních hranic. Vízová politika
  dodržující lidská práva a základní svobody by
  měla
  usnadnit státním příslušníkům třetích zemí cestování do EU
  a 
  současně zajistit volný pohyb osob
  a 
  zachovat bezpečnost osob na území Unie. Společná vízová politika by měla být v souladu s ostatními politikami Unie a zejména s těmi v oblasti volného pohybu, pobytu a mobility. |
| --- | --- |

(1)

Společná politika Evropské unie v oblasti krátkodobých víz tvoří nedílnou součást procesu vytváření prostoru bez vnitřních hranic. Vízová politika
  dodržující lidská práva a základní svobody by
  měla
  usnadnit státním příslušníkům třetích zemí cestování do EU
  a 
  současně zajistit volný pohyb osob
  a 
  zachovat bezpečnost osob na území Unie. Společná vízová politika by měla být v souladu s ostatními politikami Unie a zejména s těmi v oblasti volného pohybu, pobytu a mobility.

Pozměňovací návrh 3

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (2a) | Při provádění tohoto nařízení by členské státy měly dodržovat své povinnosti vyplývající z mezinárodního práva, zejména z Úmluvy OSN o právním postavení uprchlíků, Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod, Mezinárodního paktu o občanských a politických právech, Úmluvy OSN proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání, Úmluvy OSN o právech dítěte a dalších příslušných mezinárodních nástrojů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(2a)

Při provádění tohoto nařízení by členské státy měly dodržovat své povinnosti vyplývající z mezinárodního práva, zejména z Úmluvy OSN o právním postavení uprchlíků, Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod, Mezinárodního paktu o občanských a politických právech, Úmluvy OSN proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání, Úmluvy OSN o právech dítěte a dalších příslušných mezinárodních nástrojů.

Pozměňovací návrh 4

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (4) | Postup podávání žádostí o vízum by měl být pro žadatele co nejjednodušší. Mělo by být jasné, který členský stát je příslušný pro posouzení žádosti o udělení víza, zejména pokud plánovaná návštěva zahrnuje několik členských států. Členské státy by měly
  dle svých možností
  umožnit vyplňování a podávání formulářů žádostí v elektronické formě. Měly by být stanoveny lhůty pro jednotlivé kroky postupu, zejména s cílem umožnit cestujícím plánovat
  dopředu
  a vyhnout se velmi vytíženým obdobím na konzulátech. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4)

Postup podávání žádostí o vízum by měl být pro žadatele co nejjednodušší. Mělo by být jasné, který členský stát je příslušný pro posouzení žádosti o udělení víza, zejména pokud plánovaná návštěva zahrnuje několik členských států. Členské státy by měly
  dle svých možností
  umožnit vyplňování a podávání formulářů žádostí v elektronické formě. Měly by být stanoveny lhůty pro jednotlivé kroky postupu, zejména s cílem umožnit cestujícím plánovat
  dopředu
  a vyhnout se velmi vytíženým obdobím na konzulátech.

| (4) | Postup podávání žádostí o vízum by měl být pro žadatele co nejjednodušší
  a s rozumnými náklady
  . Mělo by být jasné, který členský stát je příslušný pro posouzení žádosti o udělení víza, zejména pokud plánovaná návštěva zahrnuje několik členských států. Členské státy by měly umožnit vyplňování a podávání formulářů žádostí v elektronické formě. Měly by být stanoveny lhůty pro jednotlivé kroky postupu, zejména s cílem umožnit cestujícím plánovat
  s dostatečným předstihem
  a vyhnout se velmi vytíženým obdobím na konzulátech.
  Postupy a podmínky udělování víz by v rámci dalšího rozvoje acquis směřujícího ke skutečně společné vízové politice měly být dále harmonizovány a mělo by být posíleno jejich jednotné uplatňování. |
| --- | --- |

(4)

Postup podávání žádostí o vízum by měl být pro žadatele co nejjednodušší
  a s rozumnými náklady
  . Mělo by být jasné, který členský stát je příslušný pro posouzení žádosti o udělení víza, zejména pokud plánovaná návštěva zahrnuje několik členských států. Členské státy by měly umožnit vyplňování a podávání formulářů žádostí v elektronické formě. Měly by být stanoveny lhůty pro jednotlivé kroky postupu, zejména s cílem umožnit cestujícím plánovat
  s dostatečným předstihem
  a vyhnout se velmi vytíženým obdobím na konzulátech.
  Postupy a podmínky udělování víz by v rámci dalšího rozvoje acquis směřujícího ke skutečně společné vízové politice měly být dále harmonizovány a mělo by být posíleno jejich jednotné uplatňování.

Pozměňovací návrh 6

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 4 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (4a) | Žádosti o víza a rozhodnutí o žádosti zkoumají a přijímají konzuláty. Členské státy by měly zajistit, že budou mít zastoupení nebo budou zastoupeny jiným členským státem ve třetí zemi, jejíž příslušníci podléhají vízové povinnosti, a zajistit, aby tyto konzuláty byly dostatečně obeznámeny s místní situací, a mohly tak zaručit integritu postupu žádosti o víza. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4a)

Žádosti o víza a rozhodnutí o žádosti zkoumají a přijímají konzuláty. Členské státy by měly zajistit, že budou mít zastoupení nebo budou zastoupeny jiným členským státem ve třetí zemi, jejíž příslušníci podléhají vízové povinnosti, a zajistit, aby tyto konzuláty byly dostatečně obeznámeny s místní situací, a mohly tak zaručit integritu postupu žádosti o víza.

Pozměňovací návrh 7

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (5) | Členské státy by neměly být povinny umožnit přímé podávání žádostí na konzulátu v místech, kde byl přijímáním žádosti o víza v jejich zastoupení pověřen externí poskytovatel služeb, aniž by byly dotčeny povinnosti uložené členským státům směrnicí 2004/38/ES

   (18)

  , a zejména čl. 5 odst. 2 uvedené směrnice. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5)

Členské státy by neměly být povinny umožnit přímé podávání žádostí na konzulátu v místech, kde byl přijímáním žádosti o víza v jejich zastoupení pověřen externí poskytovatel služeb, aniž by byly dotčeny povinnosti uložené členským státům směrnicí 2004/38/ES

   (18)

  , a zejména čl. 5 odst. 2 uvedené směrnice.

vypouští se

Pozměňovací návrh 8

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 5 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (5a) | Žadatelé by při podávání žádosti o krátkodobé vízum neměli být povinni předložit cestovní zdravotní pojištění. Pro žadatele o vízum představuje nepřiměřenou zátěž, přičemž neexistují důkazy, že držitelé krátkodobých víz představují větší riziko, pokud jde o veřejné výdaje na zdravotní péči v členských státech, než státní příslušníci třetích zemí nepodléhající vízové povinnosti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5a)

Žadatelé by při podávání žádosti o krátkodobé vízum neměli být povinni předložit cestovní zdravotní pojištění. Pro žadatele o vízum představuje nepřiměřenou zátěž, přičemž neexistují důkazy, že držitelé krátkodobých víz představují větší riziko, pokud jde o veřejné výdaje na zdravotní péči v členských státech, než státní příslušníci třetích zemí nepodléhající vízové povinnosti.

Pozměňovací návrh 9

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | Vízový poplatek by měl zajistit dostatečné finanční zdroje na pokrytí výdajů na vyřizování víz, včetně odpovídajících struktur a dostatečného počtu zaměstnanců, aby bylo zajištěno kvalitní a jednotné přezkoumávání žádostí o víza. Výše vízového poplatku by měla být revidována
  jednou za
  dva roky na základě objektivních kritérií. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6)

Vízový poplatek by měl zajistit dostatečné finanční zdroje na pokrytí výdajů na vyřizování víz, včetně odpovídajících struktur a dostatečného počtu zaměstnanců, aby bylo zajištěno kvalitní a jednotné přezkoumávání žádostí o víza. Výše vízového poplatku by měla být revidována
  jednou za
  dva roky na základě objektivních kritérií.

| (6) | Vízový poplatek by měl zajistit dostatečné finanční zdroje na pokrytí výdajů na vyřizování víz, včetně odpovídajících struktur a dostatečného počtu zaměstnanců, aby bylo zajištěno kvalitní
  , rychlé
  a jednotné přezkoumávání žádostí o víza. Výše vízového poplatku by měla být revidována
  každé
  dva roky na základě objektivních
  hodnotících
  kritérií. |
| --- | --- |

(6)

Vízový poplatek by měl zajistit dostatečné finanční zdroje na pokrytí výdajů na vyřizování víz, včetně odpovídajících struktur a dostatečného počtu zaměstnanců, aby bylo zajištěno kvalitní
  , rychlé
  a jednotné přezkoumávání žádostí o víza. Výše vízového poplatku by měla být revidována
  každé
  dva roky na základě objektivních
  hodnotících
  kritérií.

Pozměňovací návrh 10

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (6a) | Opatření pro přijímání žadatelů by měla náležitě respektovat lidskou důstojnost a dodržovat lidská práva, jak jsou uvedená v Listině základních práv Evropské unie a v Úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod. Vyřizování žádostí o víza by mělo být vůči žadatelům nediskriminační, profesionální a důstojné. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6a)

Opatření pro přijímání žadatelů by měla náležitě respektovat lidskou důstojnost a dodržovat lidská práva, jak jsou uvedená v Listině základních práv Evropské unie a v Úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod. Vyřizování žádostí o víza by mělo být vůči žadatelům nediskriminační, profesionální a důstojné.

Pozměňovací návrh 11

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (7) | Aby bylo zajištěno, že státní příslušníci třetích zemí, na které se vztahuje vízová povinnost, mohou podávat žádost o vízum
  v místě
  svého bydliště
  i v případě, že tam není zastoupen žádný členský stát pro účely přijímání žádostí
  , měli by mít externí poskytovatelé služeb možnost
  poskytovat tuto nezbytnou službu
  za poplatek vyšší, než je obecná maximální úroveň. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7)

Aby bylo zajištěno, že státní příslušníci třetích zemí, na které se vztahuje vízová povinnost, mohou podávat žádost o vízum
  v místě
  svého bydliště
  i v případě, že tam není zastoupen žádný členský stát pro účely přijímání žádostí
  , měli by mít externí poskytovatelé služeb možnost
  poskytovat tuto nezbytnou službu
  za poplatek vyšší, než je obecná maximální úroveň.

| (7) | Aby bylo zajištěno, že státní příslušníci třetích zemí, na které se vztahuje vízová povinnost, mohou podávat žádost o vízum
  co nejblíže místu
  svého bydliště, měli by mít externí poskytovatelé služeb možnost
  přijímat žádosti
  za poplatek vyšší, než je obecná maximální úroveň. |
| --- | --- |

(7)

Aby bylo zajištěno, že státní příslušníci třetích zemí, na které se vztahuje vízová povinnost, mohou podávat žádost o vízum
  co nejblíže místu
  svého bydliště, měli by mít externí poskytovatelé služeb možnost
  přijímat žádosti
  za poplatek vyšší, než je obecná maximální úroveň.

Pozměňovací návrh 12

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (8) | Ujednání o zastupování by měla být zefektivněna a mělo by se zamezit překážkám v uzavírání takových ujednání mezi členskými státy. Zastupující členský stát by měl být odpovědný za kompletní zpracování žádostí o víza bez účasti zastupovaného členského státu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8)

Ujednání o zastupování by měla být zefektivněna a mělo by se zamezit překážkám v uzavírání takových ujednání mezi členskými státy. Zastupující členský stát by měl být odpovědný za kompletní zpracování žádostí o víza bez účasti zastupovaného členského státu.

| (8) | Ujednání o zastupování by měla být zefektivněna a 
  usnadněna a
  mělo by se zamezit překážkám v uzavírání takových ujednání mezi členskými státy. Zastupující členský stát by měl být odpovědný za kompletní zpracování žádostí o víza bez účasti zastupovaného členského státu. |
| --- | --- |

(8)

Ujednání o zastupování by měla být zefektivněna a 
  usnadněna a
  mělo by se zamezit překážkám v uzavírání takových ujednání mezi členskými státy. Zastupující členský stát by měl být odpovědný za kompletní zpracování žádostí o víza bez účasti zastupovaného členského státu.

Pozměňovací návrh 14

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 11

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (11) | V případě nedostatečné spolupráce některých třetích zemí v oblasti zpětného přebírání jejich státních příslušníků zadržených v nelegální situaci a nespolupráce těchto třetích zemí při procesu jejich navracení by za účelem zlepšení spolupráce dané třetí země při zpětném přebírání nelegálních migrantů měla být omezeným způsobem a dočasně a na základě transparentního mechanismu založeného na objektivních kritériích uplatněna některá ustanovení nařízení (ES) č. 810/2009. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(11)

V případě nedostatečné spolupráce některých třetích zemí v oblasti zpětného přebírání jejich státních příslušníků zadržených v nelegální situaci a nespolupráce těchto třetích zemí při procesu jejich navracení by za účelem zlepšení spolupráce dané třetí země při zpětném přebírání nelegálních migrantů měla být omezeným způsobem a dočasně a na základě transparentního mechanismu založeného na objektivních kritériích uplatněna některá ustanovení nařízení (ES) č. 810/2009.

| (11) | V případě
  uspokojivé nebo
  nedostatečné spolupráce některých třetích zemí v oblasti zpětného přebírání jejich státních příslušníků zadržených v nelegální situaci a nespolupráce
  nebo dobré spolupráce
  těchto třetích zemí při procesu jejich navracení by za účelem zlepšení
  nebo podpory pokračování
  spolupráce dané třetí země při zpětném přebírání nelegálních migrantů měla být omezeným způsobem a dočasně a na základě transparentního mechanismu založeného na objektivních kritériích uplatněna některá ustanovení nařízení (ES) č. 810/2009. |
| --- | --- |

(11)

V případě
  uspokojivé nebo
  nedostatečné spolupráce některých třetích zemí v oblasti zpětného přebírání jejich státních příslušníků zadržených v nelegální situaci a nespolupráce
  nebo dobré spolupráce
  těchto třetích zemí při procesu jejich navracení by za účelem zlepšení
  nebo podpory pokračování
  spolupráce dané třetí země při zpětném přebírání nelegálních migrantů měla být omezeným způsobem a dočasně a na základě transparentního mechanismu založeného na objektivních kritériích uplatněna některá ustanovení nařízení (ES) č. 810/2009.

Pozměňovací návrh 15

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 12

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (12) | Žadatelé, kterým byla zamítnuta žádost o udělení víza, by měli mít právo podat odvolání, které by mělo
  v určité fázi řízení
  zaručovat možnost podání opravného prostředku k soudu.
  Podrobnější
  informace o důvodech zamítnutí a postupech pro odvolání proti zamítavým rozhodnutím by měly být uvedeny v oznámení o zamítnutí. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(12)

Žadatelé, kterým byla zamítnuta žádost o udělení víza, by měli mít právo podat odvolání, které by mělo
  v určité fázi řízení
  zaručovat možnost podání opravného prostředku k soudu.
  Podrobnější
  informace o důvodech zamítnutí a postupech pro odvolání proti zamítavým rozhodnutím by měly být uvedeny v oznámení o zamítnutí.

| (12) | Žadatelé, kterým byla zamítnuta žádost o udělení víza, by měli mít právo podat odvolání, které by mělo
  co nejdříve
  zaručovat možnost podání opravného prostředku k soudu.
  Podrobné
  informace o důvodech zamítnutí a postupech pro odvolání proti zamítavým rozhodnutím by měly být uvedeny v oznámení o zamítnutí. |
| --- | --- |

(12)

Žadatelé, kterým byla zamítnuta žádost o udělení víza, by měli mít právo podat odvolání, které by mělo
  co nejdříve
  zaručovat možnost podání opravného prostředku k soudu.
  Podrobné
  informace o důvodech zamítnutí a postupech pro odvolání proti zamítavým rozhodnutím by měly být uvedeny v oznámení o zamítnutí.

Pozměňovací návrh 17

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 13 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (13a) | Toto nařízení respektuje základní práva a zachovává práva a zásady uznané zejména mezinárodními smlouvami a Listinou základních práv Evropské unie. Usiluje zejména o zajištění plného dodržování práva na ochranu osobních údajů podle článku 16 Smlouvy o fungování Evropské unie, práva na respektování soukromého a rodinného života podle článku 7, práva na azyl podle článku 18 a práv dítěte podle článku 24 Listiny a ochrany zranitelných obyvatel. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(13a)

Toto nařízení respektuje základní práva a zachovává práva a zásady uznané zejména mezinárodními smlouvami a Listinou základních práv Evropské unie. Usiluje zejména o zajištění plného dodržování práva na ochranu osobních údajů podle článku 16 Smlouvy o fungování Evropské unie, práva na respektování soukromého a rodinného života podle článku 7, práva na azyl podle článku 18 a práv dítěte podle článku 24 Listiny a ochrany zranitelných obyvatel.

Pozměňovací návrh 18

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 16

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (16) | Měla by být stanovena pružná pravidla, která by členským státům umožnila optimalizovat sdílení zdrojů a zvýšit konzulární pokrytí. Spolupráce mezi členskými státy (střediska pro schengenská víza) by mohla mít libovolnou podobu přizpůsobenou místním okolnostem, a zaměřit se přitom na posílení zeměpisného konzulárního pokrytí, snížení nákladů členských států, zviditelnění Evropské unie a zlepšování služeb poskytovaných žadatelům o víza. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(16)

Měla by být stanovena pružná pravidla, která by členským státům umožnila optimalizovat sdílení zdrojů a zvýšit konzulární pokrytí. Spolupráce mezi členskými státy (střediska pro schengenská víza) by mohla mít libovolnou podobu přizpůsobenou místním okolnostem, a zaměřit se přitom na posílení zeměpisného konzulárního pokrytí, snížení nákladů členských států, zviditelnění Evropské unie a zlepšování služeb poskytovaných žadatelům o víza.

| (16) | Měla by být stanovena pružná pravidla, která by členským státům umožnila optimalizovat sdílení zdrojů a zvýšit konzulární pokrytí. Spolupráce mezi členskými státy (střediska pro schengenská víza) by mohla mít libovolnou podobu přizpůsobenou místním okolnostem, a zaměřit se přitom na posílení zeměpisného konzulárního pokrytí, snížení nákladů členských států, zviditelnění Evropské unie a zlepšování služeb poskytovaných žadatelům o víza.
  Společná vízová politika by měla přispět k vytváření růstu a být v souladu s ostatními politikami Unie v oblastech jako např. vnější vztahy, obchod, vzdělávání, kultura a cestovní ruch. |
| --- | --- |

(16)

Měla by být stanovena pružná pravidla, která by členským státům umožnila optimalizovat sdílení zdrojů a zvýšit konzulární pokrytí. Spolupráce mezi členskými státy (střediska pro schengenská víza) by mohla mít libovolnou podobu přizpůsobenou místním okolnostem, a zaměřit se přitom na posílení zeměpisného konzulárního pokrytí, snížení nákladů členských států, zviditelnění Evropské unie a zlepšování služeb poskytovaných žadatelům o víza.
  Společná vízová politika by měla přispět k vytváření růstu a být v souladu s ostatními politikami Unie v oblastech jako např. vnější vztahy, obchod, vzdělávání, kultura a cestovní ruch.

Pozměňovací návrh 19

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 17

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (17) | Systémy pro elektronické podávání žádostí o vízum vyvinuté členskými státy
  usnadňují
  podávání žádostí žadatelům i konzulátům.
  Mělo
  by být vypracováno společné řešení, které by při maximálním využití aktuálního právního a technologického vývoje
  umožnilo
  úplnou digitalizaci. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(17)

Systémy pro elektronické podávání žádostí o vízum vyvinuté členskými státy
  usnadňují
  podávání žádostí žadatelům i konzulátům.
  Mělo
  by být vypracováno společné řešení, které by při maximálním využití aktuálního právního a technologického vývoje
  umožnilo
  úplnou digitalizaci.

| (17) | Systémy pro elektronické podávání žádostí o vízum vyvinuté členskými státy
  jsou nezbytné k usnadnění
  podávání žádostí žadatelům i konzulátům.
  Do roku 2025
  by
  mělo
  být vypracováno společné řešení
  ve formě online platformy a elektronického víza EU
  , které by při maximálním využití aktuálního právního a technologického vývoje
  zajistilo
  úplnou digitalizaci
  , čímž by se umožnilo, aby podávání žádostí o víza online odpovídalo potřebám žadatelů a přilákalo do schengenského prostoru více návštěvníků. Systémy pro elektronické podávání žádostí o vízum by měly být zcela přístupné pro osoby se zdravotním postižením. Procedurální záruky, jež musí být jednoduché a efektivní, je třeba posílit a uplatňovat stejným způsobem. |
| --- | --- |

(17)

Systémy pro elektronické podávání žádostí o vízum vyvinuté členskými státy
  jsou nezbytné k usnadnění
  podávání žádostí žadatelům i konzulátům.
  Do roku 2025
  by
  mělo
  být vypracováno společné řešení
  ve formě online platformy a elektronického víza EU
  , které by při maximálním využití aktuálního právního a technologického vývoje
  zajistilo
  úplnou digitalizaci
  , čímž by se umožnilo, aby podávání žádostí o víza online odpovídalo potřebám žadatelů a přilákalo do schengenského prostoru více návštěvníků. Systémy pro elektronické podávání žádostí o vízum by měly být zcela přístupné pro osoby se zdravotním postižením. Procedurální záruky, jež musí být jednoduché a efektivní, je třeba posílit a uplatňovat stejným způsobem.

Pozměňovací návrh 20

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 17 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (17a) | Při provádění nařízení (ES) č. 810/2009 by členské státy měly dodržovat své povinnosti vyplývající z mezinárodního práva, zejména z Úmluvy OSN o právním postavení uprchlíků, Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod, Mezinárodního paktu o občanských a politických právech, Úmluvy OSN proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání, Úmluvy OSN o právech dítěte a dalších příslušných mezinárodních nástrojů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(17a)

Při provádění nařízení (ES) č. 810/2009 by členské státy měly dodržovat své povinnosti vyplývající z mezinárodního práva, zejména z Úmluvy OSN o právním postavení uprchlíků, Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod, Mezinárodního paktu o občanských a politických právech, Úmluvy OSN proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání, Úmluvy OSN o právech dítěte a dalších příslušných mezinárodních nástrojů.

Pozměňovací návrh 21

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 27 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (27a) | Je třeba přijmout nezbytná opatření k provádění tohoto nařízení. Pokud jde o technické změny příloh tohoto nařízení, měla by být Komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(27a)

Je třeba přijmout nezbytná opatření k provádění tohoto nařízení. Pokud jde o technické změny příloh tohoto nařízení, měla by být Komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Pozměňovací návrh 22

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 27 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (27b) | Je třeba vytvořit vhodná opatření pro monitorování a hodnocení tohoto nařízení, pokud jde o harmonizaci vyřizování žádostí o víza. Monitorování a hodnocení musí rovněž sledovat, zda členské státy při zpracování žádostí plně dodržují základní práva a uplatňují zásadu nediskriminace a ochrany osobních údajů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(27b)

Je třeba vytvořit vhodná opatření pro monitorování a hodnocení tohoto nařízení, pokud jde o harmonizaci vyřizování žádostí o víza. Monitorování a hodnocení musí rovněž sledovat, zda členské státy při zpracování žádostí plně dodržují základní práva a uplatňují zásadu nediskriminace a ochrany osobních údajů.

Pozměňovací návrh 23

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 1 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Toto nařízení stanoví postupy a podmínky udělování víz pro předpokládané pobyty na území členských států nepřesahující 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů.“; | 1.   Toto nařízení stanoví postupy a podmínky udělování víz pro předpokládané pobyty na území členských států nepřesahující 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů
  a pro předpokládané pobyty profesionálních sportovců a kulturní profesionálů až na dobu jednoho roku nepřesahující 90 dnů během kteréhokoli 180denního období v jednotlivých členských státech
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1.   Toto nařízení stanoví postupy a podmínky udělování víz pro předpokládané pobyty na území členských států nepřesahující 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů.“;

1.   Toto nařízení stanoví postupy a podmínky udělování víz pro předpokládané pobyty na území členských států nepřesahující 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů
  a pro předpokládané pobyty profesionálních sportovců a kulturní profesionálů až na dobu jednoho roku nepřesahující 90 dnů během kteréhokoli 180denního období v jednotlivých členských státech
  .

Pozměňovací návrh 24

Pozměňovací návrh 24

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1 a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1 a (nový)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 1 – odst. 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1a) | V článku 1 se doplňuje nový odstavec, který zní:




  „3a.
     
  Při uplatňování tohoto nařízení jednají členské státy v plném souladu s příslušnými ustanoveními práva Unie včetně Listiny základních práv Evropské unie (dále jen ‚Listina‘), příslušnými normami mezinárodního práva, jako je Úmluva OSN o právním postavení uprchlíků (dále jen ‚Ženevská konvence‘), v plném souladu se závazky ohledně přístupu k mezinárodní ochraně, zejména zásadou nenavracení, a základními právy. V souladu s obecnými zásadami práva Unie se rozhodnutí podle tohoto nařízení přijímají na základě individuálního posouzení případu.“; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1a)

1a)

V článku 1 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„3a.
     
  Při uplatňování tohoto nařízení jednají členské státy v plném souladu s příslušnými ustanoveními práva Unie včetně Listiny základních práv Evropské unie (dále jen ‚Listina‘), příslušnými normami mezinárodního práva, jako je Úmluva OSN o právním postavení uprchlíků (dále jen ‚Ženevská konvence‘), v plném souladu se závazky ohledně přístupu k mezinárodní ochraně, zejména zásadou nenavracení, a základními právy. V souladu s obecnými zásadami práva Unie se rozhodnutí podle tohoto nařízení přijímají na základě individuálního posouzení případu.“;

Pozměňovací návrh 25

Pozměňovací návrh 25

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1 b (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1 b (nový)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 1 – odst. 3 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1b) | V článku 1 se doplňuje nový odstavec, který zní:




  „3b.
     
  Evropská komise zavede do roku 2025 elektronické podávání žádostí o vízum (e-vízum).“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1b)

1b)

V článku 1 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„3b.
     
  Evropská komise zavede do roku 2025 elektronické podávání žádostí o vízum (e-vízum).“

Pozměňovací návrh 26

Pozměňovací návrh 26

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2 – písm. d

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2 – písm. d

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 2 – bod 12 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 12a. | Profesionální sportovci a kulturní profesionálové: Státní příslušníci třetích zemí, kteří nejsou občany Unie ve smyslu čl. 20 odst. 1 Smlouvy a patří k následujícím kategoriím: umělci a jejich spolupracovníci, vrcholoví sportovci a jejich spolupracovníci, a případně rodinní příslušníci těchto kategorií, u nichž jsou administrativní a logistické překážky spojené s přípravou uměleckého turné nebo sportovního turnaje v několika členských státech schengenského prostoru v délce více než tří měsíců prokazatelné. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

12a.

12a.

Profesionální sportovci a kulturní profesionálové: Státní příslušníci třetích zemí, kteří nejsou občany Unie ve smyslu čl. 20 odst. 1 Smlouvy a patří k následujícím kategoriím: umělci a jejich spolupracovníci, vrcholoví sportovci a jejich spolupracovníci, a případně rodinní příslušníci těchto kategorií, u nichž jsou administrativní a logistické překážky spojené s přípravou uměleckého turné nebo sportovního turnaje v několika členských státech schengenského prostoru v délce více než tří měsíců prokazatelné.

Pozměňovací návrh 27

Pozměňovací návrh 27

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3 – písm. a (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3 – písm. a (nové)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 3 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3) | v čl. 3 odst. 5 se písmena b) a c) nahrazují tímto: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3)

v čl. 3 odst. 5 se písmena b) a c) nahrazují tímto:

| 3) | v čl. 3 odst. 5 se písmena b) a c) nahrazují tímto: |
| --- | --- |

3)

v čl. 3 odst. 5 se písmena b) a c) nahrazují tímto:

| | „b) | státní příslušníci třetích zemí, kteří jsou držiteli platného povolení k pobytu uděleného členským státem, jenž se neúčastní přijímání tohoto nařízení, nebo členským státem, jenž ještě plně neuplatňuje ustanovení schengenského acquis, nebo státní příslušníci třetích zemí, kteří jsou držiteli platných povolení k pobytu uvedených v příloze V, která udělila Andorra, Kanada, Japonsko, San Marino nebo Spojené státy americké a která zaručují zpětné přebírání držitele bez podmínek, nebo kteří jsou držiteli povolení k pobytu v karibských částech Nizozemského království (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius a Saba); |
| --- | --- | --- |

„b)

„b)

státní příslušníci třetích zemí, kteří jsou držiteli platného povolení k pobytu uděleného členským státem, jenž se neúčastní přijímání tohoto nařízení, nebo členským státem, jenž ještě plně neuplatňuje ustanovení schengenského acquis, nebo státní příslušníci třetích zemí, kteří jsou držiteli platných povolení k pobytu uvedených v příloze V, která udělila Andorra, Kanada, Japonsko, San Marino nebo Spojené státy americké a která zaručují zpětné přebírání držitele bez podmínek, nebo kteří jsou držiteli povolení k pobytu v karibských částech Nizozemského království (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius a Saba);

státní příslušníci třetích zemí, kteří jsou držiteli platného povolení k pobytu uděleného členským státem, jenž se neúčastní přijímání tohoto nařízení, nebo členským státem, jenž ještě plně neuplatňuje ustanovení schengenského acquis, nebo státní příslušníci třetích zemí, kteří jsou držiteli platných povolení k pobytu uvedených v příloze V, která udělila Andorra, Kanada, Japonsko, San Marino nebo Spojené státy americké a která zaručují zpětné přebírání držitele bez podmínek, nebo kteří jsou držiteli povolení k pobytu v karibských částech Nizozemského království (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius a Saba);

| | c) | státní příslušníci třetích zemí, kteří jsou držiteli platného víza do některého členského státu, jenž se neúčastní přijímání tohoto nařízení, nebo členského státu, jenž ještě plně neuplatňuje ustanovení schengenského acquis, nebo do státu, který je smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, nebo do Kanady, Japonska nebo Spojených států amerických, nebo kteří jsou držiteli platného víza do karibských částí Nizozemského království (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius a Saba), při cestě do země, která toto vízum udělila, nebo do jakékoli jiné třetí země, nebo kteří se ze země, jež toto vízum udělila, po použití tohoto víza vracejí“; |
| --- | --- | --- |

c)

c)

státní příslušníci třetích zemí, kteří jsou držiteli platného víza do některého členského státu, jenž se neúčastní přijímání tohoto nařízení, nebo členského státu, jenž ještě plně neuplatňuje ustanovení schengenského acquis, nebo do státu, který je smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, nebo do Kanady, Japonska nebo Spojených států amerických, nebo kteří jsou držiteli platného víza do karibských částí Nizozemského království (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius a Saba), při cestě do země, která toto vízum udělila, nebo do jakékoli jiné třetí země, nebo kteří se ze země, jež toto vízum udělila, po použití tohoto víza vracejí“;

státní příslušníci třetích zemí, kteří jsou držiteli platného víza do některého členského státu, jenž se neúčastní přijímání tohoto nařízení, nebo členského státu, jenž ještě plně neuplatňuje ustanovení schengenského acquis, nebo do státu, který je smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, nebo do Kanady, Japonska nebo Spojených států amerických, nebo kteří jsou držiteli platného víza do karibských částí Nizozemského království (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius a Saba), při cestě do země, která toto vízum udělila, nebo do jakékoli jiné třetí země, nebo kteří se ze země, jež toto vízum udělila, po použití tohoto víza vracejí“;

Pozměňovací návrh 28

Pozměňovací návrh 28

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 5 – odst. 1 b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | pokud návštěva zahrnuje více než jeden cíl nebo pokud se během dvou měsíců má uskutečnit několik samostatných návštěv, členský stát, jehož území tvoří hlavní cíl návštěvy (návštěv), pokud jde o délku pobytu počítanou ve dnech,
  nebo
  ; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

pokud návštěva zahrnuje více než jeden cíl nebo pokud se během dvou měsíců má uskutečnit několik samostatných návštěv, členský stát, jehož území tvoří hlavní cíl návštěvy (návštěv), pokud jde o délku pobytu počítanou ve dnech,
  nebo
  ;

nebo

| b) | pokud návštěva zahrnuje více než jeden cíl nebo pokud se během dvou měsíců má uskutečnit několik samostatných návštěv, členský stát,
  kde se nachází hostitelská organizace nebo podnik, případně členský stát,
  jehož území tvoří hlavní cíl návštěvy (návštěv), pokud jde o délku pobytu počítanou ve dnech,
  nebo není-li možné určit hlavní cíl, členský stát při vnější hranici, přes niž má žadatel v úmyslu vstoupit na území členských států; |
| --- | --- |

b)

pokud návštěva zahrnuje více než jeden cíl nebo pokud se během dvou měsíců má uskutečnit několik samostatných návštěv, členský stát,
  kde se nachází hostitelská organizace nebo podnik, případně členský stát,
  jehož území tvoří hlavní cíl návštěvy (návštěv), pokud jde o délku pobytu počítanou ve dnech,
  nebo není-li možné určit hlavní cíl, členský stát při vnější hranici, přes niž má žadatel v úmyslu vstoupit na území členských států;

kde se nachází hostitelská organizace nebo podnik, případně členský stát,

nebo není-li možné určit hlavní cíl, členský stát při vnější hranici, přes niž má žadatel v úmyslu vstoupit na území členských států;

Pozměňovací návrh 29

Pozměňovací návrh 29

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 a (nový)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 5 – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 5a) | V článku 5 se vkládá nový odstavec, který zní: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5a)

5a)

V článku 5 se vkládá nový odstavec, který zní:

„2a.
     
  Jestliže členský stát příslušný podle odst. 1 písm. a) nebo b) nemá své zastoupení ani není zastoupen ve třetí zemi, v níž žadatel podává žádost v souladu s článkem 10, je žadatel oprávněn podat žádost:

| a) | na konzulátu jednoho z členských států určení plánované návštěvy; |
| --- | --- |

a)

a)

na konzulátu jednoho z členských států určení plánované návštěvy;

na konzulátu jednoho z členských států určení plánované návštěvy;

| b) | na konzulátu členského státu prvního vstupu, nelze-li písmeno a) uplatnit; |
| --- | --- |

b)

b)

na konzulátu členského státu prvního vstupu, nelze-li písmeno a) uplatnit;

na konzulátu členského státu prvního vstupu, nelze-li písmeno a) uplatnit;

| c) | ve všech ostatních případech na konzulátu kteréhokoli členského státu, který je zastoupen v zemi, v níž žadatel žádost podává. |
| --- | --- |

c)

c)

ve všech ostatních případech na konzulátu kteréhokoli členského státu, který je zastoupen v zemi, v níž žadatel žádost podává.

ve všech ostatních případech na konzulátu kteréhokoli členského státu, který je zastoupen v zemi, v níž žadatel žádost podává.

Pokud se konzulát členského státu příslušného podle odstavce 1 nebo konzulát členského státu uvedeného v prvním pododstavci tohoto odstavce nacházejí ve vzdálenosti větší než 500 km od místa bydliště žadatele nebo pokud by zpáteční cesta veřejnou dopravou z místa bydliště žadatele obnášela přenocování a pokud se konzulát jiného členského státu nachází blíže místu bydliště žadatele, je žadatel oprávněn předložit žádost na konzulátu tohoto jiného členského státu.“;

Pokud se konzulát členského státu příslušného podle odstavce 1 nebo konzulát členského státu uvedeného v prvním pododstavci tohoto odstavce nacházejí ve vzdálenosti větší než 500 km od místa bydliště žadatele nebo pokud by zpáteční cesta veřejnou dopravou z místa bydliště žadatele obnášela přenocování a pokud se konzulát jiného členského státu nachází blíže místu bydliště žadatele, je žadatel oprávněn předložit žádost na konzulátu tohoto jiného členského státu.“;

Pozměňovací návrh 30

Pozměňovací návrh 30

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 b (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 b (nový)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 5 – odst. 2 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 5b) | V článku 5 se vkládá nový odstavec, který zní:




  „2b.
     
  Pokud členský stát příslušný podle odstavce 1 či odstavce 2 uzavřel v souladu s článkem 8 s jiným členským státem ujednání o zastupování pro účely posuzování žádostí a udělování víz jeho jménem, podá žadatel svou žádost na konzulátu zastupujícího členského státu.“; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5b)

5b)

V článku 5 se vkládá nový odstavec, který zní:

„2b.
     
  Pokud členský stát příslušný podle odstavce 1 či odstavce 2 uzavřel v souladu s článkem 8 s jiným členským státem ujednání o zastupování pro účely posuzování žádostí a udělování víz jeho jménem, podá žadatel svou žádost na konzulátu zastupujícího členského státu.“;

Pozměňovací návrh 31

Pozměňovací návrh 31

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6 – písm. -a (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6 – písm. -a (nové)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 8 – odst. 1

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Členský stát může souhlasit se zastupováním jiného členského státu, který je příslušný podle článku 5, pro účely posuzování žádostí a udělování víz jménem tohoto členského státu. Členský stát může rovněž v omezeném rozsahu zastupovat jiný členský stát, a to výlučně pro účely přijímání žádostí a vkládání biometrických identifikátorů. | 1.   Členský stát může souhlasit se zastupováním jiného členského státu, který je příslušný podle článku 5, pro účely posuzování žádostí a udělování víz jménem tohoto členského státu
  , aniž je dotčen článek 6
  . Členský stát může rovněž v omezeném rozsahu zastupovat jiný členský stát, a to výlučně pro účely přijímání žádostí a vkládání biometrických identifikátorů; |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Členský stát může souhlasit se zastupováním jiného členského státu, který je příslušný podle článku 5, pro účely posuzování žádostí a udělování víz jménem tohoto členského státu. Členský stát může rovněž v omezeném rozsahu zastupovat jiný členský stát, a to výlučně pro účely přijímání žádostí a vkládání biometrických identifikátorů.

1.   Členský stát může souhlasit se zastupováním jiného členského státu, který je příslušný podle článku 5, pro účely posuzování žádostí a udělování víz jménem tohoto členského státu
  , aniž je dotčen článek 6
  . Členský stát může rovněž v omezeném rozsahu zastupovat jiný členský stát, a to výlučně pro účely přijímání žádostí a vkládání biometrických identifikátorů;

Pozměňovací návrh 32

Pozměňovací návrh 32

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6 – písm. b a (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6 – písm. b a (nové)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 8 – odst. 6

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ba) | v článku 8 se odstavec 6 mění takto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ba)

ba)

v článku 8 se odstavec 6 mění takto:

v článku 8 se odstavec 6 mění takto:

6.   Členské státy, které nemají v daném regionu či oblasti vlastní konzulát, se budou snažit o uzavření ujednání o zastupování s členskými státy, které konzulát v tomto regionu či oblasti mají, aby bylo zajištěno, že v důsledku slabé dopravní infrastruktury nebo velkých vzdáleností v konkrétním regionu či zeměpisné oblasti žadatelé nebudou muset vynaložit pro dosažení konzulátu nepřiměřené úsilí.

6.   „Členské státy, které nemají v daném regionu či oblasti vlastní konzulát, se budou snažit o uzavření ujednání o zastupování s členskými státy, které konzulát v tomto regionu či oblasti mají, aby bylo zajištěno, že v důsledku slabé dopravní infrastruktury nebo velkých vzdáleností v konkrétním regionu či zeměpisné oblasti žadatelé nebudou muset vynaložit pro dosažení konzulátu nepřiměřené úsilí
  , a v zájmu boje proti diskriminaci mezi příslušníky třetích zemí vzniklé kvůli nerovnému přístupu ke konzulárním službám
  .

Tato ujednání mohou být rovněž uzavřena se zastoupením členského státu EU v zemi sousedící s dotčenou třetí zemí, pokud je blíže místu bydliště žadatele.“

Tato ujednání mohou být rovněž uzavřena se zastoupením členského státu EU v zemi sousedící s dotčenou třetí zemí, pokud je blíže místu bydliště žadatele.“

Pozměňovací návrh 33

Pozměňovací návrh 33

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7 – písm. a

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 9 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Žádosti se mohou podávat nejdříve
  šest měsíců, a v případě námořníků při plnění jejich povinností nejdříve
  devět měsíců, před zahájením plánované návštěvy a zpravidla nejpozději 15 kalendářních dnů před tímto začátkem.; | Žádosti se mohou podávat nejdříve devět měsíců, před zahájením plánované návštěvy a zpravidla nejpozději 15 kalendářních dnů před tímto začátkem.;
  V jednotlivých naléhavých případech, které jsou odůvodněné, mimo jiné z pracovních důvodů, z humanitárních důvodů, z důvodů národního zájmu či mezinárodních závazků, může konzulát od dodržení této lhůty odhlédnout; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Žádosti se mohou podávat nejdříve
  šest měsíců, a v případě námořníků při plnění jejich povinností nejdříve
  devět měsíců, před zahájením plánované návštěvy a zpravidla nejpozději 15 kalendářních dnů před tímto začátkem.;

šest měsíců, a v případě námořníků při plnění jejich povinností nejdříve

Žádosti se mohou podávat nejdříve devět měsíců, před zahájením plánované návštěvy a zpravidla nejpozději 15 kalendářních dnů před tímto začátkem.;
  V jednotlivých naléhavých případech, které jsou odůvodněné, mimo jiné z pracovních důvodů, z humanitárních důvodů, z důvodů národního zájmu či mezinárodních závazků, může konzulát od dodržení této lhůty odhlédnout;

V jednotlivých naléhavých případech, které jsou odůvodněné, mimo jiné z pracovních důvodů, z humanitárních důvodů, z důvodů národního zájmu či mezinárodních závazků, může konzulát od dodržení této lhůty odhlédnout;

Pozměňovací návrh 34

Pozměňovací návrh 34

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7 – písm. a a (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7 – písm. a a (nové)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 9 – odst. 3

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | aa) | čl. 9 odst. 3 se mění takto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

aa)

aa)

čl. 9 odst. 3 se mění takto:

čl. 9 odst. 3 se mění takto:

V
  naléhavých případech, které jsou odůvodněné, může konzulát žadatelům umožnit podat žádost bez schůzky nebo se schůzka uskuteční neprodleně.

V

„V
  naléhavých případech, které jsou odůvodněné, může konzulát žadatelům umožnit podat žádost bez schůzky nebo se schůzka uskuteční neprodleně.

„V

V případě neposkytnutí odpovědi ve věci elektronického postupu během měsíce následujícího po podání žádosti je stanoven opravný prostředek umožňující v každém případě žádost prozkoumat.“

V případě neposkytnutí odpovědi ve věci elektronického postupu během měsíce následujícího po podání žádosti je stanoven opravný prostředek umožňující v každém případě žádost prozkoumat.“

Pozměňovací návrh 35

Pozměňovací návrh 35

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7 – písm. b

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7 – písm. b

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 9 – odst. 4 – písm. a a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | aa) | právními zástupci žadatele; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

aa)

aa)

právními zástupci žadatele;

právními zástupci žadatele;

Pozměňovací návrh 36

Pozměňovací návrh 36

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 8 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – bod 8 – písm. a

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 10 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| „Při podávání žádosti se žadatel dostaví osobně k odběru otisků prstů v souladu s čl. 13 odst. 2 a 3 a odst. 7 písm. b)
  .“; | Aniž jsou dotčena ustanovení článků 13, 42, 43 a 45, žadatelé mohou podat svoji žádost osobně nebo elektronicky
  ; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

„Při podávání žádosti se žadatel dostaví osobně k odběru otisků prstů v souladu s čl. 13 odst. 2 a 3 a odst. 7 písm. b)
  .“;

„Při podávání žádosti se žadatel dostaví osobně k odběru otisků prstů v souladu s čl. 13 odst. 2 a 3 a odst. 7 písm. b)

Aniž jsou dotčena ustanovení článků 13, 42, 43 a 45, žadatelé mohou podat svoji žádost osobně nebo elektronicky
  ;

Aniž jsou dotčena ustanovení článků 13, 42, 43 a 45, žadatelé mohou podat svoji žádost osobně nebo elektronicky

Pozměňovací návrh 37

Pozměňovací návrh 37

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 9 a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 9 a (nový)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 13 – odst. 2 – pododstavec 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 9a) | V čl. 13 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:



  „Aniž je dotčen odstavec 3, nesmí externí poskytovatel služeb od žadatele vyžadovat, aby se u každé žádosti pokaždé osobně dostavil za účelem odběru biometrických identifikátorů. Aby externí poskytovatelé služeb mohli ověřit, že biometrické identifikátory byly odebrány, je žadateli vystaveno potvrzení o odběru biometrických identifikátorů.“; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

9a)

9a)

V čl. 13 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Aniž je dotčen odstavec 3, nesmí externí poskytovatel služeb od žadatele vyžadovat, aby se u každé žádosti pokaždé osobně dostavil za účelem odběru biometrických identifikátorů. Aby externí poskytovatelé služeb mohli ověřit, že biometrické identifikátory byly odebrány, je žadateli vystaveno potvrzení o odběru biometrických identifikátorů.“;

„Aniž je dotčen odstavec 3, nesmí externí poskytovatel služeb od žadatele vyžadovat, aby se u každé žádosti pokaždé osobně dostavil za účelem odběru biometrických identifikátorů. Aby externí poskytovatelé služeb mohli ověřit, že biometrické identifikátory byly odebrány, je žadateli vystaveno potvrzení o odběru biometrických identifikátorů.“;

Pozměňovací návrh 38

Pozměňovací návrh 38

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 10 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – bod 10 – písm. a

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 14 – odst. 4 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   Členské státy mohou požadovat, aby žadatelé předložili doklad o převzetí finančních nákladů souvisejících s pobytem cizince a ubytování v soukromí, nebo obou, prostřednictvím formuláře
  příslušného členského státu
  . Formulář obsahuje zejména: | 4.   Členské státy mohou požadovat, aby žadatelé předložili doklad o převzetí finančních nákladů souvisejících s pobytem cizince a ubytování v soukromí, nebo obou, prostřednictvím formuláře
  Komise
  . Formulář obsahuje zejména: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.   Členské státy mohou požadovat, aby žadatelé předložili doklad o převzetí finančních nákladů souvisejících s pobytem cizince a ubytování v soukromí, nebo obou, prostřednictvím formuláře
  příslušného členského státu
  . Formulář obsahuje zejména:

4.   Členské státy mohou požadovat, aby žadatelé předložili doklad o převzetí finančních nákladů souvisejících s pobytem cizince a ubytování v soukromí, nebo obou, prostřednictvím formuláře
  Komise
  . Formulář obsahuje zejména:

Pozměňovací návrh 39

Pozměňovací návrh 39

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 10 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – bod 10 – písm. a

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 14 – odst. 4 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Kromě úředního jazyka (jazyků) členského státu se formulář vypracovává minimálně v jednom dalším úředním jazyce orgánů Evropské Unie.
  Vzor formuláře se zašle Komisi. | Formulář schválí Komise prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s přezkumným postupem, který je stanoven v čl. 52 odst. 2. Formulář se použije k informování sponzora / zvoucí osoby o zpracování jejich osobních údajů a o platných pravidlech.
  Kromě úředního jazyka (jazyků) členského státu se formulář vypracovává minimálně v jednom dalším úředním jazyce orgánů Evropské Unie. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Kromě úředního jazyka (jazyků) členského státu se formulář vypracovává minimálně v jednom dalším úředním jazyce orgánů Evropské Unie.
  Vzor formuláře se zašle Komisi.

Vzor formuláře se zašle Komisi.

Formulář schválí Komise prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s přezkumným postupem, který je stanoven v čl. 52 odst. 2. Formulář se použije k informování sponzora / zvoucí osoby o zpracování jejich osobních údajů a o platných pravidlech.
  Kromě úředního jazyka (jazyků) členského státu se formulář vypracovává minimálně v jednom dalším úředním jazyce orgánů Evropské Unie.

Formulář schválí Komise prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s přezkumným postupem, který je stanoven v čl. 52 odst. 2. Formulář se použije k informování sponzora / zvoucí osoby o zpracování jejich osobních údajů a o platných pravidlech.

Pozměňovací návrh 40

Pozměňovací návrh 40

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 11

Čl. 1 – odst. 1 – bod 11

Nařízení (ES) č. 810/2009

Článek 15

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 11) | článek 15 se mění takto: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

11)

11)

článek 15 se mění takto:

článek 15 se zrušuje;

článek 15 se zrušuje;

| | a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:





  „1.
     
  Žadatelé o jednotné vízum pro jeden vstup prokáží, že mají dostatečné a platné cestovní zdravotní pojištění pokrývající veškeré náklady, které by mohly nastat během jejich předpokládaného pobytu na území členských států v souvislosti s repatriací ze zdravotních důvodů nebo v souvislosti s naléhavou lékařskou péčí, pohotovostní nemocniční péčí nebo úmrtím.;“ |
| --- | --- | --- |

a)

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.
     
  Žadatelé o jednotné vízum pro jeden vstup prokáží, že mají dostatečné a platné cestovní zdravotní pojištění pokrývající veškeré náklady, které by mohly nastat během jejich předpokládaného pobytu na území členských států v souvislosti s repatriací ze zdravotních důvodů nebo v souvislosti s naléhavou lékařskou péčí, pohotovostní nemocniční péčí nebo úmrtím.;“

Vypuštění cestovního zdravotního pojištění

Vypuštění cestovního zdravotního pojištění

| | b) | v odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:





  „2.
     
  Osoby, které podávají žádost o udělení jednotného víza pro více vstupů, prokáží, že mají uzavřeno dostatečné a platné cestovní zdravotní pojištění na dobu první předpokládané návštěvy;“ |
| --- | --- | --- |

b)

b)

v odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:

v odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„2.
     
  Osoby, které podávají žádost o udělení jednotného víza pro více vstupů, prokáží, že mají uzavřeno dostatečné a platné cestovní zdravotní pojištění na dobu první předpokládané návštěvy;“

Pozměňovací návrh 41

Pozměňovací návrh 41

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 12

Čl. 1 – odst. 1 – bod 12

Nařízení (ES) č. 810/2009

Článek 16

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 16 se nahrazuje tímto: |
| Článek 16 | „Článek 16 |
| Vízový poplatek | Vízový poplatek |
| 1.   Žadatelé uhradí vízový poplatek ve výši 80 EUR. | 1.   Žadatelé uhradí vízový poplatek ve výši 80 EUR. |
| | 1a.
     
  Žadatelé, jejichž údaje jsou již zaznamenány v systému VIS a jejichž biometrické identifikátory byly získány v souladu s článkem 13, uhradí vízový poplatek ve výši 60 EUR. |
| 2.   Děti ve věku od
  šesti
  let do
  dvanácti
  let uhradí vízový poplatek ve výši 40 EUR. | 2.   Děti ve věku od
  dvanácti
  let do
  osmnácti
  let uhradí vízový poplatek ve výši 40 EUR. |
| | 2a.
     
  Žadatelé, kteří jsou součástí skupiny cestující za sportovními, kulturními nebo vzdělávacími účely, uhradí vízový poplatek ve výši 60 EUR. |
| 4.   Od vízového poplatku jsou osvobozeni žadatelé z těchto kategorií osob: | 4.   Od vízového poplatku jsou osvobozeni žadatelé z těchto kategorií osob: |
| a) | děti mladší
  6
  let; |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 16 se nahrazuje tímto:

Článek 16 se nahrazuje tímto:

Článek 16

„Článek 16

Vízový poplatek

Vízový poplatek

1.   Žadatelé uhradí vízový poplatek ve výši 80 EUR.

1.   Žadatelé uhradí vízový poplatek ve výši 80 EUR.

1a.
     
  Žadatelé, jejichž údaje jsou již zaznamenány v systému VIS a jejichž biometrické identifikátory byly získány v souladu s článkem 13, uhradí vízový poplatek ve výši 60 EUR.

2.   Děti ve věku od
  šesti
  let do
  dvanácti
  let uhradí vízový poplatek ve výši 40 EUR.

2.   Děti ve věku od
  dvanácti
  let do
  osmnácti
  let uhradí vízový poplatek ve výši 40 EUR.

2a.
     
  Žadatelé, kteří jsou součástí skupiny cestující za sportovními, kulturními nebo vzdělávacími účely, uhradí vízový poplatek ve výši 60 EUR.

4.   Od vízového poplatku jsou osvobozeni žadatelé z těchto kategorií osob:

4.   Od vízového poplatku jsou osvobozeni žadatelé z těchto kategorií osob:

a)

děti mladší
  6
  let;

6

| a) | děti mladší
  dvanácti
  let; |
| --- | --- |

a)

děti mladší
  dvanácti
  let;

dvanácti

| b) | žáci, studenti, postgraduální studenti a doprovázející učitelé, kteří podnikají cesty za účelem studia nebo vzdělávacích kurzů; |
| --- | --- |

b)

žáci, studenti, postgraduální studenti a doprovázející učitelé, kteří podnikají cesty za účelem studia nebo vzdělávacích kurzů;

| b) | žáci, studenti, postgraduální studenti a doprovázející učitelé, kteří podnikají cesty za účelem studia nebo vzdělávacích kurzů; |
| --- | --- |

b)

žáci, studenti, postgraduální studenti a doprovázející učitelé, kteří podnikají cesty za účelem studia nebo vzdělávacích kurzů;

| c) | výzkumní pracovníci ze třetích zemí
  cestující za účelem provádění vědeckého výzkumu, jak je stanoveno v doporučení Evropského parlamentu a
  Rady
  č.
   2005/
  761
  /ES (27)

  ze dne 28. září 2005 pro usnadnění vydávání jednotných víz členskými státy pro krátkodobý pobyt výzkumných pracovníků ze třetích zemí
  , kteří cestují
  v rámci Společenství
  za účelem provádění vědeckého výzkumu
  [21]
  ; |
| --- | --- |

c)

výzkumní pracovníci ze třetích zemí
  cestující za účelem provádění vědeckého výzkumu, jak je stanoveno v doporučení Evropského parlamentu a
  Rady
  č.
   2005/
  761
  /ES (27)

  ze dne 28. září 2005 pro usnadnění vydávání jednotných víz členskými státy pro krátkodobý pobyt výzkumných pracovníků ze třetích zemí
  , kteří cestují
  v rámci Společenství
  za účelem provádění vědeckého výzkumu
  [21]
  ;

cestující za účelem provádění vědeckého výzkumu, jak je stanoveno v doporučení Evropského parlamentu a

č.

761

27

ze dne 28. září 2005 pro usnadnění vydávání jednotných víz členskými státy pro krátkodobý pobyt výzkumných pracovníků ze třetích zemí

v rámci Společenství

[21]

| c) | výzkumní pracovníci ze třetích zemí
  podle definice směrnice
  Rady 2005/
  71
  /ES (27), kteří cestují za účelem provádění vědeckého výzkumu
  nebo účasti na vědeckém semináři nebo konferenci
  ; |
| --- | --- |

c)

výzkumní pracovníci ze třetích zemí
  podle definice směrnice
  Rady 2005/
  71
  /ES (27), kteří cestují za účelem provádění vědeckého výzkumu
  nebo účasti na vědeckém semináři nebo konferenci
  ;

podle definice směrnice

71

27

nebo účasti na vědeckém semináři nebo konferenci

| d) | zástupci neziskových organizací do věku 25 let, kteří se účastní seminářů, konferencí, sportovních, kulturních nebo vzdělávacích událostí organizovaných neziskovými organizacemi. |
| --- | --- |

d)

zástupci neziskových organizací do věku 25 let, kteří se účastní seminářů, konferencí, sportovních, kulturních nebo vzdělávacích událostí organizovaných neziskovými organizacemi.

| d) | zástupci neziskových organizací do věku 25 let, kteří se účastní seminářů, konferencí, sportovních, kulturních nebo vzdělávacích událostí organizovaných neziskovými organizacemi; |
| --- | --- |

d)

zástupci neziskových organizací do věku 25 let, kteří se účastní seminářů, konferencí, sportovních, kulturních nebo vzdělávacích událostí organizovaných neziskovými organizacemi;

| e) | rodinní příslušníci občanů Unie podle čl. 5 odst. 2 směrnice 2004/38/ES. |
| --- | --- |

e)

e)

rodinní příslušníci občanů Unie podle čl. 5 odst. 2 směrnice 2004/38/ES.

rodinní příslušníci občanů Unie podle čl. 5 odst. 2 směrnice 2004/38/ES.

5.   Od vízového poplatku mohou být osvobozeny:

5.   Od vízového poplatku mohou být osvobozeny:

| a) | děti ve věku od
  šesti
  let a mladší
  dvanácti
  let; |
| --- | --- |

a)

děti ve věku od
  šesti
  let a mladší
  dvanácti
  let;

šesti

dvanácti

| a) | děti ve věku od
  dvanácti
  let a mladší
  osmnácti
  let; |
| --- | --- |

a)

děti ve věku od
  dvanácti
  let a mladší
  osmnácti
  let;

dvanácti

osmnácti

| b) | držitelé diplomatických a služebních pasů; |
| --- | --- |

b)

držitelé diplomatických a služebních pasů;

| b) | držitelé diplomatických a služebních pasů; |
| --- | --- |

b)

držitelé diplomatických a služebních pasů;

| c) | osoby do věku 25 let, které se účastní seminářů, konferencí, sportovních, kulturních nebo vzdělávacích událostí organizovaných neziskovými organizacemi. |
| --- | --- |

c)

osoby do věku 25 let, které se účastní seminářů, konferencí, sportovních, kulturních nebo vzdělávacích událostí organizovaných neziskovými organizacemi.

| c) | osoby do věku 25 let, které se účastní seminářů, konferencí, sportovních, kulturních nebo vzdělávacích událostí organizovaných neziskovými organizacemi; |
| --- | --- |

c)

osoby do věku 25 let, které se účastní seminářů, konferencí, sportovních, kulturních nebo vzdělávacích událostí organizovaných neziskovými organizacemi;

| d) | žadatelé, kterým bylo uděleno vízum s omezenou územní platností z humanitárních důvodů, z důvodů národního zájmu nebo vzhledem k mezinárodním závazkům, jakož i příjemci unijního programu přesídlování či relokace; |
| --- | --- |

d)

d)

žadatelé, kterým bylo uděleno vízum s omezenou územní platností z humanitárních důvodů, z důvodů národního zájmu nebo vzhledem k mezinárodním závazkům, jakož i příjemci unijního programu přesídlování či relokace;

žadatelé, kterým bylo uděleno vízum s omezenou územní platností z humanitárních důvodů, z důvodů národního zájmu nebo vzhledem k mezinárodním závazkům, jakož i příjemci unijního programu přesídlování či relokace;

| e) | žadatelé o víza s omezenou územní platností. |
| --- | --- |

e)

e)

žadatelé o víza s omezenou územní platností.

žadatelé o víza s omezenou územní platností.

6.   V jednotlivých případech lze od vybírání vízového poplatku upustit nebo jej snížit, pokud to pomůže podpoře kulturních či sportovních zájmů, zájmů v oblasti zahraniční politiky, rozvojové politiky, jiných důležitých veřejných zájmů nebo z humanitárních důvodů.

6.   V jednotlivých případech lze od vybírání vízového poplatku upustit nebo jej snížit, pokud to pomůže podpoře kulturních či sportovních zájmů, zájmů v oblasti zahraniční politiky, rozvojové politiky, jiných důležitých veřejných zájmů nebo z humanitárních důvodů
  nebo vzhledem k mezinárodním závazkům
  .“;

Pozměňovací návrh 42

Pozměňovací návrh 42

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 13

Čl. 1 – odst. 1 – bod 13

Nařízení (ES) č. 810/2009

Článek 17

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 13) | článek 17 se mění takto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

13)

13)

článek 17 se mění takto:

Článek 17

Článek 17

Poplatek za služby

Poplatek za služby

1.   „Externí poskytovatel služeb podle článku 43 si může účtovat poplatek za služby.“; Poplatek za služby musí být přiměřený nákladům, které externímu poskytovateli služeb vznikly při provádění jednoho nebo několika úkolů uvedených v čl. 43 odst. 6.

1.   „Externí poskytovatel služeb podle článku 43 si může účtovat poplatek za služby.“; Poplatek za služby musí být přiměřený nákladům, které externímu poskytovateli služeb vznikly při provádění jednoho nebo několika úkolů uvedených v čl. 43 odst. 6.

2.   Tento poplatek za služby musí být upřesněn v právním nástroji uvedeném v článku 43 odst. 2.

2.   Tento poplatek za služby musí být upřesněn v právním nástroji uvedeném v článku 43 odst. 2.

3.
     
  Členské státy v rámci místní schengenské spolupráce zajistí, aby poplatek za služby, který je žadateli účtován, náležitým způsobem odpovídal službám nabízeným externím poskytovatelem služeb a byl přizpůsoben místním okolnostem. Členské státy navíc usilují o harmonizaci poplatku za služby.

4.   Poplatek za služby nesmí být vyšší než polovina vízového poplatku stanoveného v čl. 16 odst. 1, a to bez ohledu na možné snížení poplatku nebo výjimky z poplatku podle čl. 16. odst. 2, 4, 5 a 6.

4.   Poplatek za služby nesmí být vyšší než polovina vízového poplatku stanoveného v čl. 16 odst. 1, a to bez ohledu na možné snížení poplatku nebo výjimky z poplatku podle čl. 16. odst. 2, 4, 5 a 6.
  Poplatek zahrnuje veškeré náklady spojené s předložením žádosti o vízum, včetně předání žádosti a cestovního dokladu externím poskytovatelem služeb konzulátu a navrácení cestovního dokladu externímu poskytovateli služeb.

5.   Dotčený členský stát nebo dotčené členské státy musí všem žadatelům i nadále umožňovat podávání žádostí přímo na svých konzulátech.

5.   Dotčený členský stát nebo dotčené členské státy musí všem žadatelům i nadále umožňovat podávání žádostí přímo na svých konzulátech
  nebo na konzulátu členského státu, s nímž mají ujednání o zastupování v souladu s článkem 40
  .

5a.
     
  Žadatel po zaplacení poplatku za služby obdrží potvrzení.

Pozměňovací návrh 43

Pozměňovací návrh 43

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 13 a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 13 a (nový)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 19 – odst. 3

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 13a) | čl. 19 odst. 3 |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

13a)

13a)

čl. 19 odst. 3

Shledá-li
  příslušný konzulát, že podmínky uvedené v odstavci 1 splněny nebyly, žádost je nepřípustná a konzulát neprodleně

Shledá-li

„Shledá-li
  příslušný konzulát, že podmínky uvedené v odstavci 1 splněny nebyly,
  v případě potřeby o tom vyrozumí žadatele, sdělí mu nedostatky a umožní mu, aby tyto nedostatky napravil. Pokud k napravení nedostatků nedojde,
  žádost je nepřípustná a konzulát neprodleně:

„Shledá-li

v případě potřeby o tom vyrozumí žadatele, sdělí mu nedostatky a umožní mu, aby tyto nedostatky napravil. Pokud k napravení nedostatků nedojde,

| — | vrátí formulář žádosti a veškeré doklady, které žadatel předložil, |
| --- | --- |

—

vrátí formulář žádosti a veškeré doklady, které žadatel předložil,

| — | vrátí formulář žádosti a veškeré doklady, které žadatel předložil, |
| --- | --- |

—

vrátí formulář žádosti a veškeré doklady, které žadatel předložil,

| — | znehodnotí odebrané biometrické údaje, |
| --- | --- |

—

znehodnotí odebrané biometrické údaje,

| — | znehodnotí odebrané biometrické údaje, |
| --- | --- |

—

znehodnotí odebrané biometrické údaje,

| — | vrátí vízový poplatek a |
| --- | --- |

—

vrátí vízový poplatek a

| — | vrátí vízový poplatek a |
| --- | --- |

—

vrátí vízový poplatek a

| — | příslušnou žádost neposuzuje. |
| --- | --- |

—

příslušnou žádost neposuzuje.

| — | příslušnou žádost neposuzuje.“; |
| --- | --- |

—

příslušnou žádost neposuzuje.“;

“;

Pozměňovací návrh 44

Pozměňovací návrh 44

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 13 a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 13 a (nový)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 19 – odst. 4

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 13a) | v článku 19 se odstavec 4 nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

13a)

13a)

v článku 19 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

4.   Odchylně může být žádost, která nesplňuje podmínky uvedené v odstavci 1, považována za přípustnou na základě humanitárních důvodů nebo z důvodů národního zájmu.

„4.
     Odchylně může být žádost, která nesplňuje podmínky uvedené v odstavci 1, považována za přípustnou na základě humanitárních důvodů nebo z důvodů národního zájmu
  nebo kvůli mezinárodním závazkům
  .“;

Pozměňovací návrh 45

Pozměňovací návrh 45

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 14 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – bod 14 – písm. a

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 21 – odst. 3 – písm. e

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | v odstavci 3 se písmeno e) 
  nahrazuje tímto: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

v odstavci 3 se písmeno e) 
  nahrazuje tímto:

nahrazuje tímto:

| a) | v odstavci 3 se písmeno e) 
  zrušuje. |
| --- | --- |

a)

v odstavci 3 se písmeno e) 
  zrušuje.

zrušuje.

Pozměňovací návrh 46

Pozměňovací návrh 46

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 14 – písm. c

Čl. 1 – odst. 1 – bod 14 – písm. c

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 21 – odst. 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 8.   Při posuzování žádosti mohou konzuláty v odůvodněných případech provést s žadatelem pohovor a požadovat dodatečné doklady. | 8.   Při posuzování žádosti mohou konzuláty v odůvodněných případech provést s žadatelem pohovor a požadovat dodatečné doklady.
  Tyto pohovory mohou být prováděny pomocí moderních digitálních nástrojů a prostředků komunikace na dálku, jako je volání nebo videohovory po internetu. V rámci tohoto procesu musí být dodržena základní práva žadatelů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

8.   Při posuzování žádosti mohou konzuláty v odůvodněných případech provést s žadatelem pohovor a požadovat dodatečné doklady.

8.   Při posuzování žádosti mohou konzuláty v odůvodněných případech provést s žadatelem pohovor a požadovat dodatečné doklady.
  Tyto pohovory mohou být prováděny pomocí moderních digitálních nástrojů a prostředků komunikace na dálku, jako je volání nebo videohovory po internetu. V rámci tohoto procesu musí být dodržena základní práva žadatelů.

Pozměňovací návrh 47

Pozměňovací návrh 47

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 15 – písm. a a (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 15 – písm. a a (nové)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 22 – odst. 4

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | aa) | odstavec 4 se nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

aa)

aa)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

4.   Komise
  o takových oznámeních uvědomí členské státy
  .

| | „4.
     Komise
  taková oznámení zveřejní
  .“; |
| --- | --- |

„4.
     Komise
  taková oznámení zveřejní
  .“;

Pozměňovací návrh 48

Pozměňovací návrh 48

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 16 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – bod 16 – písm. a

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 23 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| O žádosti se rozhodne do 10 kalendářních dnů ode dne podání žádosti, která je přípustná podle článku 19. | O žádosti se rozhodne do 10 kalendářních dnů ode dne podání žádosti, která je přípustná podle článku 19
  , nebo do pěti kalendářních dnů v případě žadatelů o víza, jejichž údaje jsou již zaznamenány v systému VIS a jimž byly odebrány biometrické identifikátory v souladu s článkem 13
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

O žádosti se rozhodne do 10 kalendářních dnů ode dne podání žádosti, která je přípustná podle článku 19.

O žádosti se rozhodne do 10 kalendářních dnů ode dne podání žádosti, která je přípustná podle článku 19
  , nebo do pěti kalendářních dnů v případě žadatelů o víza, jejichž údaje jsou již zaznamenány v systému VIS a jimž byly odebrány biometrické identifikátory v souladu s článkem 13
  .

, nebo do pěti kalendářních dnů v případě žadatelů o víza, jejichž údaje jsou již zaznamenány v systému VIS a jimž byly odebrány biometrické identifikátory v souladu s článkem 13

Pozměňovací návrh 49

Pozměňovací návrh 49

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 16 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – bod 16 – písm. a

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 23 – odst. 1 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Tato lhůta může být v jednotlivých případech prodloužena nejvýše na dobu
  45
  kalendářních dnů, a to zejména pokud je zapotřebí dalšího posouzení. | Tato lhůta může být v jednotlivých případech prodloužena nejvýše na dobu
  30
  kalendářních dnů, a to zejména pokud je zapotřebí dalšího posouzení. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Tato lhůta může být v jednotlivých případech prodloužena nejvýše na dobu
  45
  kalendářních dnů, a to zejména pokud je zapotřebí dalšího posouzení.

45

Tato lhůta může být v jednotlivých případech prodloužena nejvýše na dobu
  30
  kalendářních dnů, a to zejména pokud je zapotřebí dalšího posouzení.

30

Pozměňovací návrh 50

Pozměňovací návrh 50

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 16 – písm. a a (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 16 – písm. a a (nové)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 23 – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | aa) | vkládá se nový odstavec, který zní:





  „2a.
     
  V jednotlivých naléhavých případech, které jsou odůvodněné, mimo jiné je-li to nutné z pracovních důvodů, z humanitárních důvodů, z důvodů národního zájmu nebo kvůli mezinárodním závazkům, se o žádosti rozhodne neprodleně.“; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

aa)

aa)

vkládá se nový odstavec, který zní:

vkládá se nový odstavec, který zní:

„2a.
     
  V jednotlivých naléhavých případech, které jsou odůvodněné, mimo jiné je-li to nutné z pracovních důvodů, z humanitárních důvodů, z důvodů národního zájmu nebo kvůli mezinárodním závazkům, se o žádosti rozhodne neprodleně.“;

Pozměňovací návrh 51

Pozměňovací návrh 51

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 17 – písm. a a (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 17 – písm. a a (nové)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 24 – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Žadatelům, kteří podle konzulátů splňují podmínky pro vstup a u kterých není důvod vízum na základě článku 32 odepřít, jsou vydána víza v souladu s tímto článkem. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1a.
     
  Žadatelům, kteří podle konzulátů splňují podmínky pro vstup a u kterých není důvod vízum na základě článku 32 odepřít, jsou vydána víza v souladu s tímto článkem.

Pozměňovací návrh 52

Pozměňovací návrh 52

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 17 – písm. b

Čl. 1 – odst. 1 – bod 17 – písm. b

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 24 – odst. 2 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | na dobu platnosti v délce jednoho roku za předpokladu, že žadatel získal a oprávněně používal tři víza v průběhu předchozích dvou let; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

na dobu platnosti v délce jednoho roku za předpokladu, že žadatel získal a oprávněně používal tři víza v průběhu předchozích dvou let;

| a) | na dobu platnosti v délce jednoho roku za předpokladu, že žadatel získal a oprávněně používal tři víza v průběhu předchozích dvou let
  , a v případě námořníků při plnění jejich povinností na dobu platnosti v délce jednoho roku za předpokladu, že žadatel získal a oprávněně používal dvě víza v průběhu předchozích dvou let
  ; |
| --- | --- |

a)

na dobu platnosti v délce jednoho roku za předpokladu, že žadatel získal a oprávněně používal tři víza v průběhu předchozích dvou let
  , a v případě námořníků při plnění jejich povinností na dobu platnosti v délce jednoho roku za předpokladu, že žadatel získal a oprávněně používal dvě víza v průběhu předchozích dvou let
  ;

, a v případě námořníků při plnění jejich povinností na dobu platnosti v délce jednoho roku za předpokladu, že žadatel získal a oprávněně používal dvě víza v průběhu předchozích dvou let

Pozměňovací návrh 53

Pozměňovací návrh 53

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 17 – písm. b

Čl. 1 – odst. 1 – bod 17 – písm. b

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 24 – odst. 2 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | na dobu platnosti v délce dvou let
  za předpokladu
  ,
  že
  žadatel získal
  a oprávněně používal předchozí
  vízum pro více vstupů s platností jednoho roku; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

na dobu platnosti v délce dvou let
  za předpokladu
  ,
  že
  žadatel získal
  a oprávněně používal předchozí
  vízum pro více vstupů s platností jednoho roku;

za předpokladu

že

a oprávněně používal předchozí

| b) | na dobu platnosti v délce dvou let,
  pokud
  žadatel získal
  v předchozích dvou letech
  vízum pro více vstupů s platností jednoho roku; |
| --- | --- |

b)

na dobu platnosti v délce dvou let,
  pokud
  žadatel získal
  v předchozích dvou letech
  vízum pro více vstupů s platností jednoho roku;

pokud

v předchozích dvou letech

Pozměňovací návrh 54

Pozměňovací návrh 54

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 17 – písm. b

Čl. 1 – odst. 1 – bod 17 – písm. b

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 24 – odst. 2 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | na dobu platnosti v délce pěti let
  za předpokladu
  ,
  že
  žadatel získal
  a oprávněně používal předchozí
  vízum pro více vstupů s platností dvou let.“; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

na dobu platnosti v délce pěti let
  za předpokladu
  ,
  že
  žadatel získal
  a oprávněně používal předchozí
  vízum pro více vstupů s platností dvou let.“;

za předpokladu

že

a oprávněně používal předchozí

| c) | na dobu platnosti v délce pěti let,
  pokud
  žadatel získal
  v předchozích třech letech
  vízum pro více vstupů s platností dvou let.“; |
| --- | --- |

c)

na dobu platnosti v délce pěti let,
  pokud
  žadatel získal
  v předchozích třech letech
  vízum pro více vstupů s platností dvou let.“;

pokud

v předchozích třech letech

Pozměňovací návrh 55

Pozměňovací návrh 55

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 17 – písm. c

Čl. 1 – odst. 1 – bod 17 – písm. c

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 24 – odst. 2 c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2c.   Aniž je dotčen odstavec 2, vízum pro více vstupů platné až na pět let
  může být
  uděleno žadatelům, kteří prokáží potřebu nebo odůvodní záměr cestovat často a/nebo pravidelně, za předpokladu, že prokáží svou bezúhonnost a spolehlivost, zejména pak oprávněné používání předchozích víz, svou ekonomickou situaci v zemi původu a upřímný úmysl opustit území členských států před uplynutím doby platnosti víza, o jehož udělení požádali. | 2c.   Aniž je dotčen odstavec 2, vízum pro více vstupů platné až na pět let
  je
  uděleno žadatelům, kteří prokáží potřebu nebo odůvodní záměr cestovat často a/nebo pravidelně
  , zejména kvůli svému povolání nebo rodinnému stavu – sem patří např. podnikatelé, úředníci zapojení do pravidelných oficiálních kontaktů s členskými státy a orgány EU, zástupci organizací občanské společnosti cestující za účelem odborného vzdělávání, seminářů a konferencí, rodinní příslušníci občanů Unie, rodinní příslušníci státních příslušníků třetích zemí legálně pobývajících v členských státech a námořníci –
  , za předpokladu, že prokáží svou bezúhonnost a spolehlivost, zejména pak oprávněné používání předchozích víz, svou ekonomickou situaci v zemi původu a upřímný úmysl opustit území členských států před uplynutím doby platnosti víza, o jehož udělení požádali. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2c.   Aniž je dotčen odstavec 2, vízum pro více vstupů platné až na pět let
  může být
  uděleno žadatelům, kteří prokáží potřebu nebo odůvodní záměr cestovat často a/nebo pravidelně, za předpokladu, že prokáží svou bezúhonnost a spolehlivost, zejména pak oprávněné používání předchozích víz, svou ekonomickou situaci v zemi původu a upřímný úmysl opustit území členských států před uplynutím doby platnosti víza, o jehož udělení požádali.

2c.   Aniž je dotčen odstavec 2, vízum pro více vstupů platné až na pět let
  je
  uděleno žadatelům, kteří prokáží potřebu nebo odůvodní záměr cestovat často a/nebo pravidelně
  , zejména kvůli svému povolání nebo rodinnému stavu – sem patří např. podnikatelé, úředníci zapojení do pravidelných oficiálních kontaktů s členskými státy a orgány EU, zástupci organizací občanské společnosti cestující za účelem odborného vzdělávání, seminářů a konferencí, rodinní příslušníci občanů Unie, rodinní příslušníci státních příslušníků třetích zemí legálně pobývajících v členských státech a námořníci –
  , za předpokladu, že prokáží svou bezúhonnost a spolehlivost, zejména pak oprávněné používání předchozích víz, svou ekonomickou situaci v zemi původu a upřímný úmysl opustit území členských států před uplynutím doby platnosti víza, o jehož udělení požádali.

Pozměňovací návrh 57

Pozměňovací návrh 57

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 18

Čl. 1 – odst. 1 – bod 18

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 25 a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| „Článek 25a | „Článek 25a |
| Spolupráce v oblasti zpětného přebírání osob | Spolupráce v oblasti zpětného přebírání osob |
| 1.   
  Ustanovení čl. 14 odst. 6,
  čl. 16 odst. 1 a odst. 5 písm. b)
  , čl. 23 odst. 1
  a čl. 24 odst. 2
  se neuplatní vůči žadatelům nebo kategoriím žadatelů
  , kteří jsou státními příslušníky třetí země
  , která je na základě relevantních a objektivních údajů považována v souladu s tímto článkem za dostatečně nespolupracující s členskými státy na zpětném přebírání nelegálních migrantů.
  Tímto článkem nejsou dotčeny pravomoci svěřené Komisi v čl. 24 odst. 2d. | 1.   
  V závislosti na úrovni spolupráce třetích zemí s členskými státy v oblasti zpětného přebírání nelegálních migrantů, posuzované na základě relevantních a objektivních údajů, se od nynějška může uplatňování
  čl. 16 odst. 1a a odst. 5 písm. b) a čl. 24 odst. 2
  upravit s ohledem na kategorie žadatelů nebo všechny žadatele
  , kteří jsou státními příslušníky
  dotčené
  třetí země
  , jak je upřesněno v odstavci 4. |
| | Tímto článkem nejsou dotčeny pravomoci svěřené Komisi v čl. 24 odst. 2d. |
| 2.   Komise pravidelně posuzuje spolupráci třetích zemí, pokud jde o zpětné přebírání osob, s přihlédnutím zejména k těmto ukazatelům: | 2.   Komise pravidelně
  nejméně jednou ročně
  posuzuje spolupráci
  příslušných
  třetích zemí, pokud jde o zpětné přebírání osob, s přihlédnutím zejména k těmto ukazatelům: |
| a) | počet
  rozhodnutí o navrácení vydaných vůči osobám z dotčené třetí země, které se neoprávněně zdržují na území členských států
  ; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

„Článek 25a

„Článek 25a

Spolupráce v oblasti zpětného přebírání osob

Spolupráce v oblasti zpětného přebírání osob

1.   
  Ustanovení čl. 14 odst. 6,
  čl. 16 odst. 1 a odst. 5 písm. b)
  , čl. 23 odst. 1
  a čl. 24 odst. 2
  se neuplatní vůči žadatelům nebo kategoriím žadatelů
  , kteří jsou státními příslušníky třetí země
  , která je na základě relevantních a objektivních údajů považována v souladu s tímto článkem za dostatečně nespolupracující s členskými státy na zpětném přebírání nelegálních migrantů.
  Tímto článkem nejsou dotčeny pravomoci svěřené Komisi v čl. 24 odst. 2d.

1.   
  V závislosti na úrovni spolupráce třetích zemí s členskými státy v oblasti zpětného přebírání nelegálních migrantů, posuzované na základě relevantních a objektivních údajů, se od nynějška může uplatňování
  čl. 16 odst. 1a a odst. 5 písm. b) a čl. 24 odst. 2
  upravit s ohledem na kategorie žadatelů nebo všechny žadatele
  , kteří jsou státními příslušníky
  dotčené
  třetí země
  , jak je upřesněno v odstavci 4.

Tímto článkem nejsou dotčeny pravomoci svěřené Komisi v čl. 24 odst. 2d.

2.   Komise pravidelně posuzuje spolupráci třetích zemí, pokud jde o zpětné přebírání osob, s přihlédnutím zejména k těmto ukazatelům:

2.   Komise pravidelně
  nejméně jednou ročně
  posuzuje spolupráci
  příslušných
  třetích zemí, pokud jde o zpětné přebírání osob, s přihlédnutím zejména k těmto ukazatelům:

a)

počet
  rozhodnutí o navrácení vydaných vůči osobám z dotčené třetí země, které se neoprávněně zdržují na území členských států
  ;

rozhodnutí o navrácení vydaných vůči osobám z dotčené třetí země, které se neoprávněně zdržují na území členských států

| a) | počet
  státních příslušníků třetích zemí, na něž se vztahuje správní nebo soudní rozhodnutí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES; |
| --- | --- |

a)

počet
  státních příslušníků třetích zemí, na něž se vztahuje správní nebo soudní rozhodnutí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES;

státních příslušníků třetích zemí, na něž se vztahuje správní nebo soudní rozhodnutí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES;

| b) | počet skutečných navrácení osob, vůči nimž bylo vydáno rozhodnutí o navrácení, vyjádřený jako procento počtu rozhodnutí o navrácení vydaných vůči občanům dotyčné třetí země, a případně, na základě unijních nebo dvoustranných dohod o zpětném přebírání osob, počet státních příslušníků třetích zemí, kteří projížděli přes její území; |
| --- | --- |

b)

b)

počet skutečných navrácení osob, vůči nimž bylo vydáno rozhodnutí o navrácení, vyjádřený jako procento počtu rozhodnutí o navrácení vydaných vůči občanům dotyčné třetí země, a případně, na základě unijních nebo dvoustranných dohod o zpětném přebírání osob, počet státních příslušníků třetích zemí, kteří projížděli přes její území;

počet skutečných navrácení osob, vůči nimž bylo vydáno rozhodnutí o navrácení, vyjádřený jako procento počtu rozhodnutí o navrácení vydaných vůči občanům dotyčné třetí země, a případně, na základě unijních nebo dvoustranných dohod o zpětném přebírání osob, počet státních příslušníků třetích zemí, kteří projížděli přes její území;

| c) | počet žádostí o zpětné převzetí, kterým třetí země vyhověla, vyjádřený jako procento z počtu žádostí předložených této třetí zemi. |
| --- | --- |

c)

c)

počet žádostí o zpětné převzetí, kterým třetí země vyhověla, vyjádřený jako procento z počtu žádostí předložených této třetí zemi.

| b) | počet žádostí o zpětné převzetí
  podle členských států
  , kterým třetí země vyhověla, vyjádřený jako procento z počtu žádostí předložených této třetí zemi; |
| --- | --- |

b)

b)

počet žádostí o zpětné převzetí
  podle členských států
  , kterým třetí země vyhověla, vyjádřený jako procento z počtu žádostí předložených této třetí zemi;

podle členských států

| c) | úroveň praktické spolupráce v oblasti navracení v jednotlivých fázích řízení o navrácení, k níž patří: |
| --- | --- |

c)

c)

úroveň praktické spolupráce v oblasti navracení v jednotlivých fázích řízení o navrácení, k níž patří:

úroveň praktické spolupráce v oblasti navracení v jednotlivých fázích řízení o navrácení, k níž patří:

| | i) | včasná pomoc při postupech určování totožnosti, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

včasná pomoc při postupech určování totožnosti,

včasná pomoc při postupech určování totožnosti,

| ii) | dodání a uznání nezbytných cestovních dokladů. |
| --- | --- |

ii)

ii)

dodání a uznání nezbytných cestovních dokladů.

dodání a uznání nezbytných cestovních dokladů.

Komise podává zprávy o výsledcích tohoto posouzení Evropskému parlamentu a Radě. Ty záležitost projednají, zejména pokud jde o úroveň spolupráce s příslušnou třetí zemí v oblasti zpětného přebírání nelegálních migrantů.

Komise podává zprávy o výsledcích tohoto posouzení Evropskému parlamentu a Radě. Ty záležitost projednají, zejména pokud jde o úroveň spolupráce s příslušnou třetí zemí v oblasti zpětného přebírání nelegálních migrantů.

Při posuzování spolupráce země v oblasti zpětného přebírání osob se přihlíží zejména k těmto aspektům:

Při posuzování spolupráce země v oblasti zpětného přebírání osob se přihlíží zejména k těmto aspektům:

| a) | účast na pilotních projektech v oblasti pracovní migrace, tj. příspěvek k odstraňování pobídek k nelegální migraci; |
| --- | --- |

a)

a)

účast na pilotních projektech v oblasti pracovní migrace, tj. příspěvek k odstraňování pobídek k nelegální migraci;

účast na pilotních projektech v oblasti pracovní migrace, tj. příspěvek k odstraňování pobídek k nelegální migraci;

| b) | prokázané úsilí o opětovnou integraci navrácených osob a zajištění udržitelnosti navracení; |
| --- | --- |

b)

b)

prokázané úsilí o opětovnou integraci navrácených osob a zajištění udržitelnosti navracení;

prokázané úsilí o opětovnou integraci navrácených osob a zajištění udržitelnosti navracení;

| c) | prokázané úsilí v boji proti obchodování s lidmi a převaděčství a souvisejícímu porušování práv dotčených jedinců (účast na budování kapacit a školicích činnostech, mj. v oblasti prevence zneužívání a vykořisťování). |
| --- | --- |

c)

c)

prokázané úsilí v boji proti obchodování s lidmi a převaděčství a souvisejícímu porušování práv dotčených jedinců (účast na budování kapacit a školicích činnostech, mj. v oblasti prevence zneužívání a vykořisťování).

prokázané úsilí v boji proti obchodování s lidmi a převaděčství a souvisejícímu porušování práv dotčených jedinců (účast na budování kapacit a školicích činnostech, mj. v oblasti prevence zneužívání a vykořisťování).

Komise informuje Parlament o závěrech posouzení.

Komise informuje Parlament o závěrech posouzení.

3.   Komisi může informovat také členský stát, pokud zaznamená závažné a přetrvávající praktické problémy ve spolupráci se třetí zemí v oblasti zpětného přebírání nelegálních migrantů, na základě ukazatelů uvedených v odstavci 2.

3.   Komisi může informovat také členský stát, pokud zaznamená závažné a přetrvávající praktické problémy
  , ale i podstatné zlepšení
  ve spolupráci se třetí zemí v oblasti zpětného přebírání nelegálních migrantů, na základě ukazatelů uvedených v odstavci 2.

4.
     Komise přezkoumá každé oznámení
  podle odstavce 3 ve lhůtě jednoho měsíce
  .

Komise přezkoumá každé oznámení
  ve lhůtě 15 dnů. O výsledcích svého přezkumu Komise informuje Evropský parlament a Radu.

ve lhůtě 15 dnů. O výsledcích svého přezkumu Komise informuje Evropský parlament a Radu.

5.
     Rozhodne-li Komise na základě analýzy uvedené v odstavcích 2 a 
  4
  ,
  že daná země nespolupracuje dostatečně, a je proto třeba podniknout opatření, může i s ohledem na celkové vztahy Unie s dotyčnou třetí zemí přijmout v souladu s přezkumným postupem, na který odkazuje čl. 52 odst. 2, prováděcí akt:

4.
     Rozhodne-li Komise na základě analýzy uvedené v odstavcích 2 a 
  3, s přihlédnutím k celkovým vztahům Unie s dotčenou třetí zemí, zejména pokud jde o spolupráci v oblasti zpětného přebírání osob, a s ohledem na posouzení a otázky uvedené v odstavci 2, že daná země:

| a) | kterým se dočasně pozastaví uplatňování čl. 14 odst. 6, čl. 16 odst. 5 písm. b), čl. 23 odst. 1 nebo čl. 24 odst. 2 nebo některých nebo všech těchto ustanovení vůči všem státním příslušníkům dotčené třetí země nebo vůči určitým kategoriím těchto státních příslušníků; nebo |
| --- | --- |

a)

kterým se dočasně pozastaví uplatňování čl. 14 odst. 6, čl. 16 odst. 5 písm. b), čl. 23 odst. 1 nebo čl. 24 odst. 2 nebo některých nebo všech těchto ustanovení vůči všem státním příslušníkům dotčené třetí země nebo vůči určitým kategoriím těchto státních příslušníků; nebo

kterým se dočasně pozastaví uplatňování čl. 14 odst. 6, čl. 16 odst. 5 písm. b), čl. 23 odst. 1 nebo čl. 24 odst. 2 nebo některých nebo všech těchto ustanovení vůči všem státním příslušníkům dotčené třetí země nebo vůči určitým kategoriím těchto státních příslušníků; nebo

| a) | spolupracuje dostatečně, přijme v souladu s přezkumným postupem, na nějž odkazuje čl. 52 odst. 2a, pro některé kategorie státních příslušníků nebo pro všechny státní příslušníky dotčené třetí země, kteří žádají o vízum na území této třetí země, prováděcí akt, kterým se: |
| --- | --- |

a)

spolupracuje dostatečně, přijme v souladu s přezkumným postupem, na nějž odkazuje čl. 52 odst. 2a, pro některé kategorie státních příslušníků nebo pro všechny státní příslušníky dotčené třetí země, kteří žádají o vízum na území této třetí země, prováděcí akt, kterým se:

spolupracuje dostatečně, přijme v souladu s přezkumným postupem, na nějž odkazuje čl. 52 odst. 2a, pro některé kategorie státních příslušníků nebo pro všechny státní příslušníky dotčené třetí země, kteří žádají o vízum na území této třetí země, prováděcí akt, kterým se:

| | i) | sníží vízový poplatek podle čl. 16 odst. 2a, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

sníží vízový poplatek podle čl. 16 odst. 2a,

sníží vízový poplatek podle čl. 16 odst. 2a,

| ii) | omezí lhůta na přijetí rozhodnutí o žádosti podle čl. 23 odst. 1a, |
| --- | --- |

ii)

ii)

omezí lhůta na přijetí rozhodnutí o žádosti podle čl. 23 odst. 1a,

omezí lhůta na přijetí rozhodnutí o žádosti podle čl. 23 odst. 1a,

| iii) | prodlouží období platnosti víz pro více vstupů podle čl. 24 odst. 2 posledního pododstavce, a/nebo |
| --- | --- |

iii)

iii)

prodlouží období platnosti víz pro více vstupů podle čl. 24 odst. 2 posledního pododstavce, a/nebo

prodlouží období platnosti víz pro více vstupů podle čl. 24 odst. 2 posledního pododstavce, a/nebo

| iv) | usnadní účast na projektech v oblasti pracovní migrace; |
| --- | --- |

iv)

iv)

usnadní účast na projektech v oblasti pracovní migrace;

usnadní účast na projektech v oblasti pracovní migrace;

| b) | kterým se uplatní vízový poplatek stanovený v čl. 16 odst. 2a vůči všem státním příslušníkům dotčené třetí země nebo vůči určitým kategoriím těchto státních příslušníků. |
| --- | --- |

b)

kterým se uplatní vízový poplatek stanovený v čl. 16 odst. 2a vůči všem státním příslušníkům dotčené třetí země nebo vůči určitým kategoriím těchto státních příslušníků.

kterým se uplatní vízový poplatek stanovený v čl. 16 odst. 2a vůči všem státním příslušníkům dotčené třetí země nebo vůči určitým kategoriím těchto státních příslušníků.

| b) | nespolupracuje dostatečně, může i s ohledem na celkové vztahy Unie s dotyčnou třetí zemí přijmout v souladu s přezkumným postupem, na nějž odkazuje čl. 52 odst. 2a, prováděcí akt, kterým se: |
| --- | --- |

b)

nespolupracuje dostatečně, může i s ohledem na celkové vztahy Unie s dotyčnou třetí zemí přijmout v souladu s přezkumným postupem, na nějž odkazuje čl. 52 odst. 2a, prováděcí akt, kterým se:

nespolupracuje dostatečně, může i s ohledem na celkové vztahy Unie s dotyčnou třetí zemí přijmout v souladu s přezkumným postupem, na nějž odkazuje čl. 52 odst. 2a, prováděcí akt, kterým se:

| | i) | dočasně pozmění uplatňování čl. 14 odst. 6 nebo čl. 23 odst. 1, nebo se dočasně pozastaví uplatňování čl. 16 odst. 5b, čl. 23 odst. 1 nebo některých jejich ustanovení nebo čl. 24 odst. 2.“ |
| --- | --- | --- |

i)

i)

dočasně pozmění uplatňování čl. 14 odst. 6 nebo čl. 23 odst. 1, nebo se dočasně pozastaví uplatňování čl. 16 odst. 5b, čl. 23 odst. 1 nebo některých jejich ustanovení nebo čl. 24 odst. 2.“

dočasně pozmění uplatňování čl. 14 odst. 6 nebo čl. 23 odst. 1, nebo se dočasně pozastaví uplatňování čl. 16 odst. 5b, čl. 23 odst. 1 nebo některých jejich ustanovení nebo čl. 24 odst. 2.“

6.
     
  Komise na základě ukazatelů uvedených v odstavci 2 průběžně posuzuje, zda lze konstatovat významné zlepšení ve spolupráci dané třetí země v oblasti zpětného přebírání nelegálních migrantů, a při současném zohlednění celkových vztahů Unie s danou třetí zemí může rozhodnout o zrušení nebo změně prováděcího aktu uvedeného v odstavci 5.

7.
     
  Nejpozději šest měsíců po vstupu prováděcího aktu uvedeného v odstavci 5 v platnost předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku dosaženém danou třetí zemí v oblasti spolupráce při zpětném přebírání osob.“

Pozměňovací návrh 58

Pozměňovací návrh 58

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 22 – písm. a a (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 22 – písm. a a (nové)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 32 – odst. 1 – odst. a – písm. vii

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | aa) | v čl. 32 se odst. 1 bod vii) zrušuje |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

aa)

aa)

v čl. 32 se odst. 1 bod vii) zrušuje

v čl. 32 se odst. 1 bod vii) zrušuje

| vii) | neprokáže, že má uzavřeno dostatečné a platné cestovní zdravotní pojištění, pokud se na něj tato povinnost vztahuje; |
| --- | --- |

vii)

vii)

neprokáže, že má uzavřeno dostatečné a platné cestovní zdravotní pojištění, pokud se na něj tato povinnost vztahuje;

neprokáže, že má uzavřeno dostatečné a platné cestovní zdravotní pojištění, pokud se na něj tato povinnost vztahuje;

Pozměňovací návrh 59

Pozměňovací návrh 59

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 22 – písm. a b (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 22 – písm. a b (nové)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 32 – odst. 2

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ab) | odstavec 2 se nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ab)

ab)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

2.   Rozhodnutí o zamítnutí a důvody, na nichž se zakládá, se oznámí žadateli prostřednictvím standardního formuláře uvedeného v příloze VI.

| | „2.
     Rozhodnutí o zamítnutí a důvody, na nichž se zakládá, se oznámí žadateli prostřednictvím standardního formuláře uvedeného v příloze VI
  v jazyce, kterému žadatel rozumí nebo u nějž se dá rozumně předpokládat, že mu bude rozumět
  .“; |
| --- | --- |

„2.
     Rozhodnutí o zamítnutí a důvody, na nichž se zakládá, se oznámí žadateli prostřednictvím standardního formuláře uvedeného v příloze VI
  v jazyce, kterému žadatel rozumí nebo u nějž se dá rozumně předpokládat, že mu bude rozumět
  .“;

Pozměňovací návrh 60

Pozměňovací návrh 60

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 22 – písm. b

Čl. 1 – odst. 1 – bod 22 – písm. b

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 32 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Žadatelé, kterým byla žádost o udělení víza zamítnuta, mají právo podat odvolání, které v určité fázi řízení zaručí možnost podání opravného prostředku k soudu. Odvolání se podává proti členskému státu, který přijal konečné rozhodnutí o žádosti, a v souladu s vnitrostátním právem tohoto členského státu. Členské státy poskytnou žadatelům podrobné informace týkající se postupu, který je třeba při odvolání dodržet, jak je stanoveno v příloze VI.“; | 3.   Žadatelé, kterým byla žádost o udělení víza zamítnuta, mají právo podat odvolání, které v určité fázi řízení zaručí možnost podání opravného prostředku k soudu. Odvolání se podává proti členskému státu, který přijal konečné rozhodnutí o žádosti, a v souladu s vnitrostátním právem tohoto členského státu.
  Odvolací lhůta je nejméně 30 kalendářních dnů.
  Členské státy poskytnou žadatelům podrobné informace týkající se postupu, který je třeba při odvolání dodržet, jak je stanoveno v příloze VI
  , a to v jazyce, kterému žadatelé rozumějí nebo u nějž se dá rozumně předpokládat, že mu budou rozumět
  .“; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Žadatelé, kterým byla žádost o udělení víza zamítnuta, mají právo podat odvolání, které v určité fázi řízení zaručí možnost podání opravného prostředku k soudu. Odvolání se podává proti členskému státu, který přijal konečné rozhodnutí o žádosti, a v souladu s vnitrostátním právem tohoto členského státu. Členské státy poskytnou žadatelům podrobné informace týkající se postupu, který je třeba při odvolání dodržet, jak je stanoveno v příloze VI.“;

3.   Žadatelé, kterým byla žádost o udělení víza zamítnuta, mají právo podat odvolání, které v určité fázi řízení zaručí možnost podání opravného prostředku k soudu. Odvolání se podává proti členskému státu, který přijal konečné rozhodnutí o žádosti, a v souladu s vnitrostátním právem tohoto členského státu.
  Odvolací lhůta je nejméně 30 kalendářních dnů.
  Členské státy poskytnou žadatelům podrobné informace týkající se postupu, který je třeba při odvolání dodržet, jak je stanoveno v příloze VI
  , a to v jazyce, kterému žadatelé rozumějí nebo u nějž se dá rozumně předpokládat, že mu budou rozumět
  .“;

Pozměňovací návrh 61

Pozměňovací návrh 61

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 22 – písm. b

Čl. 1 – odst. 1 – bod 22 – písm. b

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 32 – odst. 3 a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Jednotný formulář pro oznamování důvodů zamítnutí, prohlášení víza za neplatné nebo zrušení víza uvedený v příloze VI je k dispozici minimálně v těchto jazycích: |
| | a) | v úředním jazyce či jazycích členského státu, pro který se o vízum žádá, a |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3a.
     
  Jednotný formulář pro oznamování důvodů zamítnutí, prohlášení víza za neplatné nebo zrušení víza uvedený v příloze VI je k dispozici minimálně v těchto jazycích:

a)

a)

v úředním jazyce či jazycích členského státu, pro který se o vízum žádá, a

v úředním jazyce či jazycích členského státu, pro který se o vízum žádá, a

| b) | v úředním jazyce či jazycích hostitelské země. |
| --- | --- |

b)

b)

v úředním jazyce či jazycích hostitelské země.

v úředním jazyce či jazycích hostitelské země.

Kromě jazyka či jazyků uvedených v písmeni a) může být formulář k dispozici v dalším úředním jazyce či jazycích orgánů Evropské unie.

Kromě jazyka či jazyků uvedených v písmeni a) může být formulář k dispozici v dalším úředním jazyce či jazycích orgánů Evropské unie.

Překlad tohoto formuláře do úředního jazyka či jazyků hostitelské země se vyhotoví v rámci místní schengenské spolupráce stanovené v článku 48.

Překlad tohoto formuláře do úředního jazyka či jazyků hostitelské země se vyhotoví v rámci místní schengenské spolupráce stanovené v článku 48.

Pozměňovací návrh 62

Pozměňovací návrh 62

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 22 c (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 22 c (nový)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 34 – bod 7

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 22c) | v článku 34 se odstavec 7 mění takto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

22c)

22c)

v článku 34 se odstavec 7 mění takto:

7.   Držitel víza, jehož vízum bylo prohlášeno za neplatné či zrušeno, se může odvolat, pokud vízum nebylo zrušeno na jeho žádost podle odstavce 3. Odvolání se podává proti členskému státu, který přijal rozhodnutí o prohlášení víza za neplatné či o zrušení víza, a v souladu s vnitrostátními právními předpisy tohoto členského státu. Členské státy poskytnou žadatelům informace týkající se postupu, který je třeba při odvolání dodržet, jak je stanoveno v příloze VI.

„7.
     Držitel víza, jehož vízum bylo prohlášeno za neplatné či zrušeno, se může odvolat, pokud vízum nebylo zrušeno na jeho žádost podle odstavce 3. Odvolání se podává proti členskému státu, který přijal rozhodnutí o prohlášení víza za neplatné či o zrušení víza, a v souladu s vnitrostátními právními předpisy tohoto členského státu. Členské státy poskytnou žadatelům informace týkající se postupu, který je třeba při odvolání dodržet, jak je stanoveno v příloze VI.
  Je-li příjemce víza, které bylo prohlášeno za neplatné, již přítomen na území členského státu, nemůže být rozhodnuto o jeho návratu, dokud nevyprší lhůta pro odvolání nebo dokud mu nebude řádně oznámeno konečné rozhodnutí o tomto odvolání.“

Pozměňovací návrh 63

Pozměňovací návrh 63

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 22 b (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 22 b (nový)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 35 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 22b) | v článku 35 se odstavec 2 zrušuje; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

22b)

22b)

v článku 35 se odstavec 2 zrušuje;

Pozměňovací návrh 64

Pozměňovací návrh 64

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 24

Čl. 1 – odst. 1 – bod 24

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 36a – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Dotčený členský stát zřídí odpovídající struktury a zajistí odborně vyškolený personál pro vyřizování žádostí o víza a pro provádění všech ověření a posouzení rizik stanovených v článku 21. | 3.   Dotčený členský stát zřídí odpovídající struktury a zajistí odborně vyškolený personál pro vyřizování žádostí o víza a pro provádění všech ověření a posouzení rizik stanovených v článku 21.
  Pracovníci musí být vyškoleni v oblasti správy digitálních souborů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Dotčený členský stát zřídí odpovídající struktury a zajistí odborně vyškolený personál pro vyřizování žádostí o víza a pro provádění všech ověření a posouzení rizik stanovených v článku 21.

3.   Dotčený členský stát zřídí odpovídající struktury a zajistí odborně vyškolený personál pro vyřizování žádostí o víza a pro provádění všech ověření a posouzení rizik stanovených v článku 21.
  Pracovníci musí být vyškoleni v oblasti správy digitálních souborů.

Pozměňovací návrh 65

Pozměňovací návrh 65

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 24 b (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 24 b (nový)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 37 – bod 2

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 24b) | v článku 37 se odstavec 2 mění takto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

24b)

24b)

v článku 37 se odstavec 2 mění takto:

2.   Uchovávání a používání vízových štítků podléhá vhodným bezpečnostním opatřením, aby se zabránilo podvodům nebo ztrátám. Každý konzulát si vede záznamy o zásobách vízových štítků a vede záznamy o tom, jak jsou jednotlivé vízové štítky použity.

„2.
     Uchovávání a používání vízových štítků podléhá vhodným bezpečnostním opatřením, aby se zabránilo podvodům nebo ztrátám. Každý konzulát si vede záznamy o zásobách vízových štítků a vede záznamy o tom, jak jsou jednotlivé vízové štítky použity.
  Jakýkoli významný podvod nebo ztráta musí být oznámeny Komisi.“

Pozměňovací návrh 66

Pozměňovací návrh 66

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 25

Čl. 1 – odst. 1 – bod 25

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 37 – odst. 3 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Jednotlivé spisy žádostí se uchovávají nejméně
  jeden rok
  ode dne rozhodnutí o žádosti uvedeného v čl. 23 odst. 1, nebo v případě odvolání do konce řízení o odvolání.“; | Jednotlivé spisy žádostí se uchovávají nejméně
  dva roky
  ode dne rozhodnutí o žádosti uvedeného v čl. 23 odst. 1, nebo v případě odvolání do konce řízení o odvolání.“; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Jednotlivé spisy žádostí se uchovávají nejméně
  jeden rok
  ode dne rozhodnutí o žádosti uvedeného v čl. 23 odst. 1, nebo v případě odvolání do konce řízení o odvolání.“;

jeden rok

Jednotlivé spisy žádostí se uchovávají nejméně
  dva roky
  ode dne rozhodnutí o žádosti uvedeného v čl. 23 odst. 1, nebo v případě odvolání do konce řízení o odvolání.“;

dva roky

Pozměňovací návrh 67

Pozměňovací návrh 67

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 26 a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 26 a (nový)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 38 – odst. 4 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 26a) | v článku 38 se vkládá nový odstavec, který zní:




  „4a.
     
  Členské státy zajistí, aby měly konzuláty zaveden postup, jehož prostřednictvím budou moci žadatelé o víza podat stížnost. Informace o postupu podávání stížností zpřístupní konzulát na svých internetových stránkách a případně je zveřejní externí poskytovatel služeb. Členské státy zajistí, aby byly o stížnostech vedeny záznamy.“; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

26a)

26a)

v článku 38 se vkládá nový odstavec, který zní:

„4a.
     
  Členské státy zajistí, aby měly konzuláty zaveden postup, jehož prostřednictvím budou moci žadatelé o víza podat stížnost. Informace o postupu podávání stížností zpřístupní konzulát na svých internetových stránkách a případně je zveřejní externí poskytovatel služeb. Členské státy zajistí, aby byly o stížnostech vedeny záznamy.“;

Pozměňovací návrh 68

Pozměňovací návrh 68

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 26 b (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 26 b (nový)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 39 – odst. 1

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 26b) | v článku 39 se odstavec 1 mění takto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

26b)

26b)

v článku 39 se odstavec 1 mění takto:

1.   Konzuláty členských států zajistí, aby se se žadateli jednalo zdvořile.

„1.   Konzuláty členských států zajistí, aby se se žadateli jednalo zdvořile.
  Podmínky přijetí žadatelů a zpracování jejich žádostí musí řádně respektovat základní práva, jak jsou uvedena v Listině základních práv Evropské unie a v Úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod. Zpracování žádostí o víza musí proběhnout bez diskriminace, profesionálně a s respektem k žadatelům.“

Pozměňovací návrh 88

Pozměňovací návrh 88

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 26 c (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 26 c (nový)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 39 – odst. 3

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 26c) | v článku 39 se odstavec 3 mění takto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

26c)

26c)

v článku 39 se odstavec 3 mění takto:

3.   Při plnění svých úkolů
  nesmějí
  konzulární pracovníci diskriminovat žádné osoby na základě pohlaví,
  rasového nebo etnického původu
  , náboženského vyznání či přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.

„3.   Při plnění svých úkolů
  nesmí
  konzulární pracovníci diskriminovat žádné osoby na základě
  státní příslušnosti,
  pohlaví,
  genderu, rodinného stavu, skutečného či domnělého
  náboženského vyznání či přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.“

Pozměňovací návrh 70

Pozměňovací návrh 70

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 29 – písm. d

Čl. 1 – odst. 1 – bod 29 – písm. d

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 43 – odst. 9

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 9.   
  Členské
  státy odpovídají za dodržování pravidel ochrany osobních údajů a zajistí, aby externí poskytovatel služeb podléhal monitorování ze strany dozorových úřadů pro ochranu údajů podle čl. 51 odst. 1 nařízení (EU) 2016/679.“; | 9.   
  Dotčený členský stát nebo členské
  státy
  i nadále
  odpovídají za dodržování pravidel
  , mj. za dodržování základních práv, a zejména zásady nediskriminace a
  ochrany osobních údajů, a zajistí, aby externí poskytovatel služeb podléhal monitorování ze strany dozorových úřadů pro ochranu údajů podle čl. 51 odst. 1 nařízení (EU) 2016/679. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

9.   
  Členské
  státy odpovídají za dodržování pravidel ochrany osobních údajů a zajistí, aby externí poskytovatel služeb podléhal monitorování ze strany dozorových úřadů pro ochranu údajů podle čl. 51 odst. 1 nařízení (EU) 2016/679.“;

9.   
  Dotčený členský stát nebo členské
  státy
  i nadále
  odpovídají za dodržování pravidel
  , mj. za dodržování základních práv, a zejména zásady nediskriminace a
  ochrany osobních údajů, a zajistí, aby externí poskytovatel služeb podléhal monitorování ze strany dozorových úřadů pro ochranu údajů podle čl. 51 odst. 1 nařízení (EU) 2016/679.

Pozměňovací návrh 71

Pozměňovací návrh 71

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 33 – písm. b

Čl. 1 – odst. 1 – bod 33 – písm. b

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 48 – odst. 1 a – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | případného zajištění společného překladu formuláře žádosti; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

případného zajištění společného překladu formuláře žádosti;

| c) | případného zajištění společného překladu formuláře žádosti
  a jednotného formuláře pro oznámení důvodů zamítnutí, prohlášení víza za neplatné nebo zrušení víza
  ; |
| --- | --- |

c)

případného zajištění společného překladu formuláře žádosti
  a jednotného formuláře pro oznámení důvodů zamítnutí, prohlášení víza za neplatné nebo zrušení víza
  ;

a jednotného formuláře pro oznámení důvodů zamítnutí, prohlášení víza za neplatné nebo zrušení víza

Pozměňovací návrh 72

Pozměňovací návrh 72

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 33 – písm. d

Čl. 1 – odst. 1 – bod 33 – písm. d

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 48 – odst. 3 – písm. b – vi

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| vi) | trendech, pokud jde o zamítnutí; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

vi)

trendech, pokud jde o zamítnutí;

| vi) | trendech
  a důvodech
  , pokud jde o zamítnutí; |
| --- | --- |

vi)

trendech
  a důvodech
  , pokud jde o zamítnutí;

a důvodech

Pozměňovací návrh 73

Pozměňovací návrh 73

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 33 – písm. d

Čl. 1 – odst. 1 – bod 33 – písm. d

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 48 – odst. 3 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | informace o pojišťovnách poskytujících dostatečné cestovní zdravotní pojištění, včetně ověření druhů pojistného krytí a možných nadlimitních částek.“; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

d)

d)

informace o pojišťovnách poskytujících dostatečné cestovní zdravotní pojištění, včetně ověření druhů pojistného krytí a možných nadlimitních částek.“;

informace o pojišťovnách poskytujících dostatečné cestovní zdravotní pojištění, včetně ověření druhů pojistného krytí a možných nadlimitních částek.“;

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 74

Pozměňovací návrh 74

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 34 a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 34 a (nový)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Článek 49

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 34a) | článek 49 se mění takto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

34a)

34a)

článek 49 se mění takto:

Článek
  49

Článek

„Článek
  49

„Článek

Ustanovení o olympijských a paralympijských hrách

Ustanovení o olympijských a paralympijských hrách
  a jiných mezinárodních sportovních soutěžích na vysoké úrovni

a jiných mezinárodních sportovních soutěžích na vysoké úrovni

Členské státy, které hostí olympijské a paralympijské hry, uplatňují zvláštní postupy a podmínky usnadňující udělování víz uvedené v příloze XI.

Členské státy, které hostí olympijské a paralympijské hry
  a jiné mezinárodní sportovní soutěže na vysoké úrovni
  , uplatňují zvláštní postupy a podmínky usnadňující udělování víz uvedené v příloze XI.“

a jiné mezinárodní sportovní soutěže na vysoké úrovni

Pozměňovací návrh 75

Pozměňovací návrh 75

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 35

Čl. 1 – odst. 1 – bod 35

Nařízení (ES) č. 810/2009

Čl. 50 b – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy. | 1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě
  , které je provedeno současně a bezodkladně,
  se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.

1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě
  , které je provedeno současně a bezodkladně,
  se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.

Pozměňovací návrh 76

Pozměňovací návrh 76

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 1

Čl. 2 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   
  Tři
  roky po dni [den vstupu tohoto nařízení v platnost] vypracuje Komise hodnocení uplatňování tohoto nařízení. Toto celkové hodnocení obsahuje posouzení dosažených výsledků ve vztahu k cílům a uplatňování ustanovení tohoto nařízení. | 1.   
  Dva
  roky po dni [den vstupu tohoto nařízení v platnost] vypracuje Komise hodnocení uplatňování tohoto nařízení. Toto celkové hodnocení obsahuje posouzení dosažených výsledků ve vztahu k cílům a uplatňování ustanovení tohoto nařízení. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   
  Tři
  roky po dni [den vstupu tohoto nařízení v platnost] vypracuje Komise hodnocení uplatňování tohoto nařízení. Toto celkové hodnocení obsahuje posouzení dosažených výsledků ve vztahu k cílům a uplatňování ustanovení tohoto nařízení.

1.   
  Dva
  roky po dni [den vstupu tohoto nařízení v platnost] vypracuje Komise hodnocení uplatňování tohoto nařízení. Toto celkové hodnocení obsahuje posouzení dosažených výsledků ve vztahu k cílům a uplatňování ustanovení tohoto nařízení.

Pozměňovací návrh 77

Pozměňovací návrh 77

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 2 a (nový)

Čl. 2 – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Nejpozději jeden rok po [den vstupu tohoto nařízení v platnost] předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu o zrušení vízových štítků a zavedení digitálních víz umožňujících udílení schengenských víz v podobě prosté registrace do systému VIS a elektronického oznámení zaslaného žadateli. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2a.
     
  Nejpozději jeden rok po [den vstupu tohoto nařízení v platnost] předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu o zrušení vízových štítků a zavedení digitálních víz umožňujících udílení schengenských víz v podobě prosté registrace do systému VIS a elektronického oznámení zaslaného žadateli.

Pozměňovací návrh 78

Pozměňovací návrh 78

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha IV a (nová)

Příloha IV a (nová)

Nařízení (ES) č. 810/2009

Příloha XI

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| PŘÍLOHA
  XI ZVLÁŠTNÍ POSTUPY A PODMÍNKY, KTERÉ ZJEDNODUŠUJÍ UDĚLOVÁNÍ VÍZ ČLENŮM OLYMPIJSKÉ RODINY ÚČASTNÍCÍM SE OLYMPIJSKÝCH
  A
  PARALYMPIJSKÝCH HER | „PŘÍLOHA
  XI ZVLÁŠTNÍ POSTUPY A PODMÍNKY, KTERÉ ZJEDNODUŠUJÍ UDĚLOVÁNÍ VÍZ ČLENŮM OLYMPIJSKÉ
  A SPORTOVNÍ
  RODINY ÚČASTNÍCÍM SE OLYMPIJSKÝCH
  HER,
  PARALYMPIJSKÝCH HER
  A SPORTOVNÍCH SOUTĚŽÍ NA VYSOKÉ ÚROVNI“ |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

PŘÍLOHA
  XI ZVLÁŠTNÍ POSTUPY A PODMÍNKY, KTERÉ ZJEDNODUŠUJÍ UDĚLOVÁNÍ VÍZ ČLENŮM OLYMPIJSKÉ RODINY ÚČASTNÍCÍM SE OLYMPIJSKÝCH
  A
  PARALYMPIJSKÝCH HER

PŘÍLOHA

A

„PŘÍLOHA
  XI ZVLÁŠTNÍ POSTUPY A PODMÍNKY, KTERÉ ZJEDNODUŠUJÍ UDĚLOVÁNÍ VÍZ ČLENŮM OLYMPIJSKÉ
  A SPORTOVNÍ
  RODINY ÚČASTNÍCÍM SE OLYMPIJSKÝCH
  HER,
  PARALYMPIJSKÝCH HER
  A SPORTOVNÍCH SOUTĚŽÍ NA VYSOKÉ ÚROVNI“

„PŘÍLOHA

A SPORTOVNÍ

HER,

A SPORTOVNÍCH SOUTĚŽÍ NA VYSOKÉ ÚROVNI“

---

(1)  Věc byla vrácena příslušnému výboru pro účely interinstitucionálních jednání podle čl. 59 odst. 4 čtvrtého pododstavce (A8-0434/2018).

1

(18)  
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. dubna 2004 o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států (Úř. věst. L 229, 29.6.2004, s. 35).

18

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. dubna 2004 o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států (Úř. věst. L 229, 29.6.2004, s. 35).

(27)  Směrnice Rady 2005/71/ES ze dne 12. října 2005 o zvláštním postupu pro přijímání státních příslušníků třetích zemí pro účely vědeckého výzkumu (Úř. věst. L 289, 3.11.2005, s. 15).

27

(27)  Směrnice Rady 2005/71/ES ze dne 12. října 2005 o zvláštním postupu pro přijímání státních příslušníků třetích zemí pro účely vědeckého výzkumu (Úř. věst. L 289, 3.11.2005, s. 15).

27

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/310 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/310

---

P8_TA(2018)0496

Společný systém daně z přidané hodnoty s ohledem na dočasné uplatňování všeobecného mechanismu přenesení daňové povinnosti v souvislosti s dodáním zboží nebo poskytnutím služeb převyšujícím určitou prahovou hodnotu *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. prosince 2018 o návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty, pokud jde o dočasné používání všeobecného mechanismu přenesení daňové povinnosti ve vztahu k dodání zboží a poskytnutí služeb nad určitou prahovou hodnotu (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS))

(Zvláštní legislativní postup – konzultace)

(2020/C 388/29)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2016)0811), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2016)0811),

| — | s ohledem na článek 113 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0023/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 113 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0023/2017),

| — | s ohledem na článek 78c jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 78c jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A8-0418/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A8-0418/2018),

| 1. | schvaluje pozměněný návrh Komise; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie změnila odpovídajícím způsobem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

5.

Pozměňovací návrh 1

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (4) | Aby se omezilo riziko přesunu podvodných činností mezi členskými státy, mělo by být povoleno používat uvedený mechanismus přenesení daňové povinnosti všem členským státům, které splní určitá kritéria, pokud jde o rozsah podvodů, zejména kolotočových, a které jsou schopny prokázat, že jiná kontrolní opatření nejsou k boji proti těmto podvodům dostatečná. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4)

Aby se omezilo riziko přesunu podvodných činností mezi členskými státy, mělo by být povoleno používat uvedený mechanismus přenesení daňové povinnosti všem členským státům, které splní určitá kritéria, pokud jde o rozsah podvodů, zejména kolotočových, a které jsou schopny prokázat, že jiná kontrolní opatření nejsou k boji proti těmto podvodům dostatečná.

| (4) | Aby se omezilo riziko přesunu podvodných činností mezi členskými státy, mělo by být povoleno používat uvedený mechanismus přenesení daňové povinnosti všem členským státům, které splní určitá kritéria, pokud jde o rozsah podvodů, zejména kolotočových, a které jsou schopny prokázat, že jiná kontrolní opatření nejsou k boji proti těmto podvodům dostatečná.
  Členské státy by dále měly mít povinnost prokázat, že odhadovaný přínos dodržování daňových předpisů a výběru daní v důsledku zavedení všeobecného mechanismu přenesení daňové povinnosti převáží nad odhadovaným celkovým dodatečným zatížením podniků a správců daně a že podnikům a správcům daně nevzniknou náklady vyšší než náklady vzniklé v důsledku uplatnění jiných kontrolních opatření. |
| --- | --- |

(4)

Aby se omezilo riziko přesunu podvodných činností mezi členskými státy, mělo by být povoleno používat uvedený mechanismus přenesení daňové povinnosti všem členským státům, které splní určitá kritéria, pokud jde o rozsah podvodů, zejména kolotočových, a které jsou schopny prokázat, že jiná kontrolní opatření nejsou k boji proti těmto podvodům dostatečná.
  Členské státy by dále měly mít povinnost prokázat, že odhadovaný přínos dodržování daňových předpisů a výběru daní v důsledku zavedení všeobecného mechanismu přenesení daňové povinnosti převáží nad odhadovaným celkovým dodatečným zatížením podniků a správců daně a že podnikům a správcům daně nevzniknou náklady vyšší než náklady vzniklé v důsledku uplatnění jiných kontrolních opatření.

Pozměňovací návrh 2

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (5) | Kromě toho by mělo být povoleno používat tento mechanismus také členským státům, jež sousedí s členským státem, kde byl mechanismus již povolen, a jež tedy čelí vážnému riziku, že se podvody přesunou na jejich území, a to též v případech, kdy by jiná kontrolní opatření nebyla proti tomuto riziku podvodu dostatečná. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5)

Kromě toho by mělo být povoleno používat tento mechanismus také členským státům, jež sousedí s členským státem, kde byl mechanismus již povolen, a jež tedy čelí vážnému riziku, že se podvody přesunou na jejich území, a to též v případech, kdy by jiná kontrolní opatření nebyla proti tomuto riziku podvodu dostatečná.

vypouští se

Pozměňovací návrh 3

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | Pokud se členský stát rozhodne všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti používat, měl by ho uplatňovat na veškeré dodávky zboží a služeb nad stanovenou prahovou hodnotu
  faktury
  . Mechanismus by neměl být omezen na žádné konkrétní odvětví. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6)

Pokud se členský stát rozhodne všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti používat, měl by ho uplatňovat na veškeré dodávky zboží a služeb nad stanovenou prahovou hodnotu
  faktury
  . Mechanismus by neměl být omezen na žádné konkrétní odvětví.

| (6) | Pokud se členský stát rozhodne všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti používat, měl by ho uplatňovat na veškeré
  jiné než přeshraniční
  dodávky zboží a 
  poskytování
  služeb nad stanovenou prahovou hodnotu
  transakce
  . Mechanismus by neměl být omezen na žádné konkrétní odvětví. |
| --- | --- |

(6)

Pokud se členský stát rozhodne všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti používat, měl by ho uplatňovat na veškeré
  jiné než přeshraniční
  dodávky zboží a 
  poskytování
  služeb nad stanovenou prahovou hodnotu
  transakce
  . Mechanismus by neměl být omezen na žádné konkrétní odvětví.

Pozměňovací návrh 4

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 7 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (7a) | V zájmu možnosti posoudit, zda zavedení mechanismu v jednom členském státě způsobuje přesun podvodných činností do jiných členských států, jakož i možnosti posoudit míru možného narušení fungování vnitřního trhu je vhodné stanovit konkrétní povinnost výměny informací mezi členskými státy, které mechanismus používají, a ostatními členskými státy. Na veškerou takovou výměnu informací by se měla vztahovat příslušná ustanovení týkající se ochrany osobních údajů a důvěrnosti. Tato ustanovení vymezují výjimky a omezení za účelem ochrany zájmů členských států a Unie v oblasti zdanění. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7a)

V zájmu možnosti posoudit, zda zavedení mechanismu v jednom členském státě způsobuje přesun podvodných činností do jiných členských států, jakož i možnosti posoudit míru možného narušení fungování vnitřního trhu je vhodné stanovit konkrétní povinnost výměny informací mezi členskými státy, které mechanismus používají, a ostatními členskými státy. Na veškerou takovou výměnu informací by se měla vztahovat příslušná ustanovení týkající se ochrany osobních údajů a důvěrnosti. Tato ustanovení vymezují výjimky a omezení za účelem ochrany zájmů členských států a Unie v oblasti zdanění.

Pozměňovací návrh 5

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1

Směrnice 2006/112/ES

Čl. 199 c – odst. 1 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Odchylně od článku 193 může členský stát do dne 30. června 2022 jako všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti stanovit, že osobou povinnou odvést daň je osoba povinná k dani, jíž je dodáno zboží či poskytnuty služby přesahující limit
  10 000
  EUR na fakturu. | Odchylně od článku 193 může členský stát do dne 30. června 2022 jako všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti stanovit, že osobou povinnou odvést daň je osoba povinná k dani, jíž je dodáno zboží či poskytnuty služby přesahující limit
  25 000
  EUR na fakturu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Odchylně od článku 193 může členský stát do dne 30. června 2022 jako všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti stanovit, že osobou povinnou odvést daň je osoba povinná k dani, jíž je dodáno zboží či poskytnuty služby přesahující limit
  10 000
  EUR na fakturu.

Odchylně od článku 193 může členský stát do dne 30. června 2022 jako všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti stanovit, že osobou povinnou odvést daň je osoba povinná k dani, jíž je dodáno zboží či poskytnuty služby přesahující limit
  25 000
  EUR na fakturu.

Pozměňovací návrh 6

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1

Směrnice 2006/112/ES

Čl. 199 c – odst. 1 – pododstavec 2 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | má
  výpadek příjmů z DPH vyjádřený jako procentní podíl celkové daňové povinnosti k DPH nejméně
  5
  procentních bodů nad mediánem výpadku příjmů z DPH ve Společenství; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

a)

má
  výpadek příjmů z DPH vyjádřený jako procentní podíl celkové daňové povinnosti k DPH nejméně
  5
  procentních bodů nad mediánem výpadku příjmů z DPH ve Společenství;

| a) | podle metod a údajů, které jsou obsaženy v závěrečné zprávě Komise z roku 2016 datované ze dne 23. srpna 2016 o výpadku z příjmů z DPH, měl v roce 2014
  výpadek příjmů z DPH vyjádřený jako procentní podíl celkové daňové povinnosti k DPH
  ve výši
  nejméně
  15
  procentních bodů nad mediánem výpadku příjmů z DPH ve Společenství; |
| --- | --- |

a)

podle metod a údajů, které jsou obsaženy v závěrečné zprávě Komise z roku 2016 datované ze dne 23. srpna 2016 o výpadku z příjmů z DPH, měl v roce 2014
  výpadek příjmů z DPH vyjádřený jako procentní podíl celkové daňové povinnosti k DPH
  ve výši
  nejméně
  15
  procentních bodů nad mediánem výpadku příjmů z DPH ve Společenství;

Pozměňovací návrh 7

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1

Směrnice 2006/112/ES

Čl. 199 c – odst. 1 – pododstavec 2 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | podíl
  kolotočových podvodů na jeho celkovém výpadku příjmů z DPH
  činí
  více než 25 %; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

b)

podíl
  kolotočových podvodů na jeho celkovém výpadku příjmů z DPH
  činí
  více než 25 %;

| b) | na základě posouzení dopadů doprovázejícího legislativní návrh u tohoto článku, činí v roce, jehož se týká zpráva uvedená v písm. a), podíl
  kolotočových podvodů na jeho celkovém výpadku příjmů z DPH více než 25 %;
  a |
| --- | --- |

b)

na základě posouzení dopadů doprovázejícího legislativní návrh u tohoto článku, činí v roce, jehož se týká zpráva uvedená v písm. a), podíl
  kolotočových podvodů na jeho celkovém výpadku příjmů z DPH více než 25 %;
  a

Pozměňovací návrh 8

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1

Směrnice 2006/112/ES

Čl. 199 c – odst. 1 – pododstavec 2 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | stanoví
  , že jiná kontrolní opatření nejsou pro boj proti kolotočovým podvodům na jeho území
  dostatečná. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

c)

stanoví
  , že jiná kontrolní opatření nejsou pro boj proti kolotočovým podvodům na jeho území
  dostatečná.

| c) | prokáže
  , že jiná kontrolní opatření nejsou
  dostatečná
  pro boj proti kolotočovým podvodům na jeho území
  , zejména tím, že uvede uplatňovaná kontrolní opatření a konkrétní důvody, proč tato opatření nejsou účinná, jakož i důvody, proč se správní spolupráce v oblasti DPH ukázala jako nedostačující; a |
| --- | --- |

c)

prokáže
  , že jiná kontrolní opatření nejsou
  dostatečná
  pro boj proti kolotočovým podvodům na jeho území
  , zejména tím, že uvede uplatňovaná kontrolní opatření a konkrétní důvody, proč tato opatření nejsou účinná, jakož i důvody, proč se správní spolupráce v oblasti DPH ukázala jako nedostačující; a

Pozměňovací návrh 9

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1

Směrnice 2006/112/ES

Čl. 199 c – odst. 1 – pododstavec 2 – písm. c a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ca) | prokáže, že odhadovaný přínos dodržování daňových předpisů a výběru daní v důsledku zavedení všeobecného mechanismu přenesení daňové povinnosti převáží očekávané celkové dodatečné zatížení podniků a správců daně o minimálně 25 %; a |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

ca)

prokáže, že odhadovaný přínos dodržování daňových předpisů a výběru daní v důsledku zavedení všeobecného mechanismu přenesení daňové povinnosti převáží očekávané celkové dodatečné zatížení podniků a správců daně o minimálně 25 %; a

Pozměňovací návrh 10

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1

Směrnice 2006/112/ES

Čl. 199 c – odst. 1 – pododstavec 2 – písm. c b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | cb) | prokáže, že podnikům a správcům daně nevzniknou v důsledku zavedení všeobecného mechanismu přenesení daňové povinnosti náklady vyšší než náklady vzniklé v důsledku uplatnění jiných kontrolních opatření. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

cb)

prokáže, že podnikům a správcům daně nevzniknou v důsledku zavedení všeobecného mechanismu přenesení daňové povinnosti náklady vyšší než náklady vzniklé v důsledku uplatnění jiných kontrolních opatření.

Pozměňovací návrh 11

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1

Směrnice 2006/112/ES

Čl. 199 c – odst. 1 – pododstavec 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Členský stát přiloží k žádosti podle odstavce 4 výpočet výpadku příjmů z DPH podle metody a údajů, které jsou k dispozici
  v poslední
  zprávě o výpadcích příjmů z DPH, již zveřejňuje Komise. | Členský stát přiloží k žádosti podle odstavce 4 výpočet výpadku příjmů z DPH podle metody a údajů, které jsou k dispozici
  ve
  zprávě o výpadcích příjmů z DPH, již zveřejňuje Komise
  , jak je uvedeno v druhém pododstavci písm. a)
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Členský stát přiloží k žádosti podle odstavce 4 výpočet výpadku příjmů z DPH podle metody a údajů, které jsou k dispozici
  v poslední
  zprávě o výpadcích příjmů z DPH, již zveřejňuje Komise.

Členský stát přiloží k žádosti podle odstavce 4 výpočet výpadku příjmů z DPH podle metody a údajů, které jsou k dispozici
  ve
  zprávě o výpadcích příjmů z DPH, již zveřejňuje Komise
  , jak je uvedeno v druhém pododstavci písm. a)
  .

Pozměňovací návrh 12

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1

Směrnice 2006/112/ES

Čl. 199 c – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.
     
  Do dne 30. června 2022 může členský stát stanovit, že osobou povinnou odvést daň je osoba povinná k dani, jíž je dodáno zboží či poskytnuty služby přesahující limit 10 000 EUR na fakturu, pokud tento členský stát: | vypouští se |
| a) | má společnou hranici s členským státem, který je oprávněn používat všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

2.
     
  Do dne 30. června 2022 může členský stát stanovit, že osobou povinnou odvést daň je osoba povinná k dani, jíž je dodáno zboží či poskytnuty služby přesahující limit 10 000 EUR na fakturu, pokud tento členský stát:

vypouští se

vypouští se

a)

a)

má společnou hranici s členským státem, který je oprávněn používat všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti;

má společnou hranici s členským státem, který je oprávněn používat všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti;

| b) | stanoví, že vzhledem k povolení používat všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti v sousedícím členském státě existuje závažné riziko přesunutí podvodů na jeho území; |
| --- | --- |

b)

b)

stanoví, že vzhledem k povolení používat všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti v sousedícím členském státě existuje závažné riziko přesunutí podvodů na jeho území;

stanoví, že vzhledem k povolení používat všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti v sousedícím členském státě existuje závažné riziko přesunutí podvodů na jeho území;

| c) | stanoví, že jiná kontrolní opatření nejsou pro boj proti podvodům na jeho území dostatečná. |
| --- | --- |

c)

c)

stanoví, že jiná kontrolní opatření nejsou pro boj proti podvodům na jeho území dostatečná.

stanoví, že jiná kontrolní opatření nejsou pro boj proti podvodům na jeho území dostatečná.

Pozměňovací návrh 13

Pozměňovací návrh 13

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1

Čl. 1 – odst. 1

Směrnice 2006/112/ES

Čl. 199 c – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Členské státy, které používají všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti, zavedou povinnost náležitého a účinného elektronického podávání zpráv pro všechny osoby povinné k dani, a zejména pro osoby povinné k dani, které dodávají či pořizují zboží nebo služby, na které se tento mechanismus vztahuje. | 3.   Členské státy, které používají všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti, zavedou povinnost náležitého a účinného elektronického podávání zpráv pro všechny osoby povinné k dani, a zejména pro osoby povinné k dani, které dodávají či pořizují zboží nebo služby, na které se tento mechanismus vztahuje
  , s cílem zajistit účinné fungování všeobecného mechanismu přenesení daňové povinnosti a sledování jeho uplatňování
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Členské státy, které používají všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti, zavedou povinnost náležitého a účinného elektronického podávání zpráv pro všechny osoby povinné k dani, a zejména pro osoby povinné k dani, které dodávají či pořizují zboží nebo služby, na které se tento mechanismus vztahuje.

3.   Členské státy, které používají všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti, zavedou povinnost náležitého a účinného elektronického podávání zpráv pro všechny osoby povinné k dani, a zejména pro osoby povinné k dani, které dodávají či pořizují zboží nebo služby, na které se tento mechanismus vztahuje
  , s cílem zajistit účinné fungování všeobecného mechanismu přenesení daňové povinnosti a sledování jeho uplatňování
  .

Pozměňovací návrh 14

Pozměňovací návrh 14

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1

Čl. 1 – odst. 1

Směrnice 2006/112/ES

Čl. 199 c – odst. 4 – pododstavec 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | podrobné odůvodnění dokládající, že podmínky stanovené v 
  odstavcích
  1
  nebo 2
  jsou splněny; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

podrobné odůvodnění dokládající, že podmínky stanovené v 
  odstavcích
  1
  nebo 2
  jsou splněny;

odstavcích

nebo 2

| a) | podrobné odůvodnění dokládající, že podmínky stanovené v 
  odstavci
  1 jsou splněny;
  a |
| --- | --- |

a)

podrobné odůvodnění dokládající, že podmínky stanovené v 
  odstavci
  1 jsou splněny;
  a

odstavci

a

Pozměňovací návrh 15

Pozměňovací návrh 15

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1

Čl. 1 – odst. 1

Směrnice 2006/112/ES

Čl. 199 c – odst. 4 – pododstavec 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | datum zahájení používání všeobecného mechanismu přenesení daňové povinnosti a období, po které se má používat; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

datum zahájení používání všeobecného mechanismu přenesení daňové povinnosti a období, po které se má používat;

| b) | datum zahájení používání všeobecného mechanismu přenesení daňové povinnosti a období, po které se má používat;
  a |
| --- | --- |

b)

datum zahájení používání všeobecného mechanismu přenesení daňové povinnosti a období, po které se má používat;
  a

a

Pozměňovací návrh 16

Pozměňovací návrh 16

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1

Čl. 1 – odst. 1

Směrnice 2006/112/ES

Čl. 199 c – odst. 4 – pododstavec 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | opatření, která mají být přijata s cílem informovat osoby povinné k dani o zavedení všeobecného mechanismu přenesení daňové povinnosti; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

opatření, která mají být přijata s cílem informovat osoby povinné k dani o zavedení všeobecného mechanismu přenesení daňové povinnosti;

| c) | opatření, která mají být přijata s cílem informovat osoby povinné k dani o zavedení všeobecného mechanismu přenesení daňové povinnosti;
  a |
| --- | --- |

c)

opatření, která mají být přijata s cílem informovat osoby povinné k dani o zavedení všeobecného mechanismu přenesení daňové povinnosti;
  a

a

Pozměňovací návrh 17

Pozměňovací návrh 17

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1

Čl. 1 – odst. 1

Směrnice 2006/112/ES

Čl. 199 c – odst. 4 – pododstavec 1 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | podrobný popis doprovodných opatření uvedených v odstavci
  3
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

d)

podrobný popis doprovodných opatření uvedených v odstavci
  3
  .

3

| d) | podrobný popis doprovodných opatření uvedených v odstavci
  2
  . |
| --- | --- |

d)

podrobný popis doprovodných opatření uvedených v odstavci
  2
  .

2

Pozměňovací návrh 18

Pozměňovací návrh 18

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1

Čl. 1 – odst. 1

Směrnice 2006/112/ES

Čl. 199 c – odst. 7 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Členské státy používající všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti předloží Komisi nejpozději
  dva roky
  po zahájení používání mechanismu průběžnou zprávu. Zpráva obsahuje podrobné posouzení účinnosti mechanismu. | Členské státy používající všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti poskytnou všem členským státům elektronickou formou: |
| | a) | jména osob, vůči nimž bylo během dvanácti měsíců předcházejících datu zavedení mechanismu vedeno trestní nebo správní řízení pro podvod s DPH, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Členské státy používající všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti předloží Komisi nejpozději
  dva roky
  po zahájení používání mechanismu průběžnou zprávu. Zpráva obsahuje podrobné posouzení účinnosti mechanismu.

dva roky

Členské státy používající všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti poskytnou všem členským státům elektronickou formou:

Členské státy používající všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti poskytnou všem členským státům elektronickou formou:

a)

a)

jména osob, vůči nimž bylo během dvanácti měsíců předcházejících datu zavedení mechanismu vedeno trestní nebo správní řízení pro podvod s DPH,

jména osob, vůči nimž bylo během dvanácti měsíců předcházejících datu zavedení mechanismu vedeno trestní nebo správní řízení pro podvod s DPH,

| b) | jména osob (včetně jmen ředitelů případných právnických osob), jejichž registrace k DPH v daném členském státě byla po zavedení mechanismu ukončena, a |
| --- | --- |

b)

b)

jména osob (včetně jmen ředitelů případných právnických osob), jejichž registrace k DPH v daném členském státě byla po zavedení mechanismu ukončena, a

jména osob (včetně jmen ředitelů případných právnických osob), jejichž registrace k DPH v daném členském státě byla po zavedení mechanismu ukončena, a

| c) | jména osob (včetně jmen ředitelů případných právnických osob), které nepodaly přiznání k DPH za dvě po sobě jdoucí zdaňovací období po zavedení mechanismu. |
| --- | --- |

c)

c)

jména osob (včetně jmen ředitelů případných právnických osob), které nepodaly přiznání k DPH za dvě po sobě jdoucí zdaňovací období po zavedení mechanismu.

jména osob (včetně jmen ředitelů případných právnických osob), které nepodaly přiznání k DPH za dvě po sobě jdoucí zdaňovací období po zavedení mechanismu.

Informace uvedené v písmenech a) a b) se podávají nejpozději do tří měsíců po zavedení mechanismu a poté se každé tři měsíce aktualizují. Informace uvedené v písmeni c) se podávají nejpozději do devíti měsíců po zavedení mechanismu a poté se každé tři měsíce aktualizují.

Informace uvedené v písmenech a) a b) se podávají nejpozději do tří měsíců po zavedení mechanismu a poté se každé tři měsíce aktualizují. Informace uvedené v písmeni c) se podávají nejpozději do devíti měsíců po zavedení mechanismu a poté se každé tři měsíce aktualizují.

Členské státy používající všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti předloží Komisi nejpozději
  jeden rok
  po zahájení používání mechanismu průběžnou zprávu. Zpráva obsahuje podrobné posouzení účinnosti mechanismu.

jeden rok

Pozměňovací návrh 19

Pozměňovací návrh 19

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1

Čl. 1 – odst. 1

Směrnice 2006/112/ES

Čl. 199 c – odst. 8 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Členské státy, které všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti nepoužívají, předloží Komisi
  nejpozději dne 30. června 2019
  průběžnou zprávu o dopadu použití mechanismu v jiných členských státech na jejich území
  , pokud k uvedenému datu bude alespoň jeden členský stát alespoň
  jeden rok
  daný mechanismus používat
  . | Členské státy, které všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti nepoužívají, předloží Komisi průběžnou zprávu o dopadu použití mechanismu v jiných členských státech na jejich území
  . Tato zpráva se do tří měsíců od použití mechanismu na
  jeden rok
  v jednom členském státě předloží Komisi
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Členské státy, které všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti nepoužívají, předloží Komisi
  nejpozději dne 30. června 2019
  průběžnou zprávu o dopadu použití mechanismu v jiných členských státech na jejich území
  , pokud k uvedenému datu bude alespoň jeden členský stát alespoň
  jeden rok
  daný mechanismus používat
  .

nejpozději dne 30. června 2019

, pokud k uvedenému datu bude alespoň jeden členský stát alespoň

daný mechanismus používat

Členské státy, které všeobecný mechanismus přenesení daňové povinnosti nepoužívají, předloží Komisi průběžnou zprávu o dopadu použití mechanismu v jiných členských státech na jejich území
  . Tato zpráva se do tří měsíců od použití mechanismu na
  jeden rok
  v jednom členském státě předloží Komisi
  .

. Tato zpráva se do tří měsíců od použití mechanismu na

v jednom členském státě předloží Komisi

Pozměňovací návrh 20

Pozměňovací návrh 20

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 1 – odst. 1

Čl. 1 – odst. 1

Směrnice 2006/112/ES

Čl. 199 c – odst. 10 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | vývoje výpadku příjmů z DPH; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

a)

vývoje výpadku příjmů z DPH;

vývoje výpadku příjmů z DPH;

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 21

Pozměňovací návrh 21

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 2 – odst. 2

Čl. 2 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Použije se do dne 30.
  září
  2022. | Použije se do dne 30.
  června
  2022. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Použije se do dne 30.
  září
  2022.

září

Použije se do dne 30.
  června
  2022.

června

---

Středa, 12. prosince 2018

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/319 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/319

---

P8_TA(2018)0500

Návrh opravného rozpočtu č. 6/2018: Snížení prostředků na platby a na závazky (vlastní zdroje)

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 6/2018 na rozpočtový rok 2018: Snížení prostředků na platby a na závazky v souladu s aktualizovanými prognózami výdajů a aktualizací příjmů (vlastních zdrojů) (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD))

(2020/C 388/30)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na článek 41 tohoto nařízení |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na článek 41 tohoto nařízení

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (2), a zejména na článek 44 tohoto nařízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (2), a zejména na článek 44 tohoto nařízení,

| — | s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2018 přijatý s konečnou platností dne 30. listopadu 2017 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2018 přijatý s konečnou platností dne 30. listopadu 2017 (3),

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (4),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (5),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/335/EU, Euratom ze dne 26. května 2014 o systému vlastních zdrojů Evropské unie (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/335/EU, Euratom ze dne 26. května 2014 o systému vlastních zdrojů Evropské unie (6),

| — | s ohledem na návrh opravného rozpočtu č. 6/2018, který Komise přijala dne 12. října 2018 (COM(2018)0704), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh opravného rozpočtu č. 6/2018, který Komise přijala dne 12. října 2018 (COM(2018)0704),

| — | s ohledem na postoj k návrhu opravného rozpočtu č. 6/2018, který Rada přijala dne 26. listopadu 2018 a postoupila stejný den Evropskému parlamentu (13961/2018 – C8-0488/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na postoj k návrhu opravného rozpočtu č. 6/2018, který Rada přijala dne 26. listopadu 2018 a postoupila stejný den Evropskému parlamentu (13961/2018 – C8-0488/2018),

| — | s ohledem na články 88 a 91 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 88 a 91 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A8-0399/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A8-0399/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že návrh opravného rozpočtu č. 6/2018 má aktualizovat jak výdajovou, tak příjmovou stranu rozpočtu a zohlednit tak nejnovější vývoj; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že návrh opravného rozpočtu č. 6/2018 má aktualizovat jak výdajovou, tak příjmovou stranu rozpočtu a zohlednit tak nejnovější vývoj;

| B. | vzhledem k tomu, že na straně výdajů snižuje návrh opravného rozpočtu č. 6/2018 prostředky na závazky v rozpočtových položkách o 48,7 milionu EUR a prostředky na platby o 44,7 milionu EUR v okruhu 1a „konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ a v okruhu 2 „udržitelný růst – přírodní zdroje“; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že na straně výdajů snižuje návrh opravného rozpočtu č. 6/2018 prostředky na závazky v rozpočtových položkách o 48,7 milionu EUR a prostředky na platby o 44,7 milionu EUR v okruhu 1a „konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ a v okruhu 2 „udržitelný růst – přírodní zdroje“;

| C. | vzhledem k tomu, že na straně příjmů se návrh opravného rozpočtu č. 6/2018 týká revize prognózy tradičních vlastních zdrojů (tj. cel a dávek z cukru), základu daně z přidané hodnoty (DPH) a hrubého národního důchodu (HND) a zahrnutí příslušných oprav pro Spojené království a jejich financování do rozpočtu, což vše ovlivní rozdělení příspěvků členských států z vlastních zdrojů do rozpočtu EU; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že na straně příjmů se návrh opravného rozpočtu č. 6/2018 týká revize prognózy tradičních vlastních zdrojů (tj. cel a dávek z cukru), základu daně z přidané hodnoty (DPH) a hrubého národního důchodu (HND) a zahrnutí příslušných oprav pro Spojené království a jejich financování do rozpočtu, což vše ovlivní rozdělení příspěvků členských států z vlastních zdrojů do rozpočtu EU;

| 1. | vítá skutečnost, že provádění programů na období 2014–2020 se konečně rozběhlo naplno, takže je třeba jen drobná úprava na straně výdajů, na rozdíl od velmi významných opravných rozpočtů přijatých v letech 2016 a 2017; vybízí Komisi a členské státy, aby dohnaly významné zpoždění, které se shromáždilo za poslední tři roky; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bere na vědomí technický proces vyvažování vlastních zdrojů, který bude nezbytný kvůli revizi prognózy tradičních vlastních zdrojů a DPH a aktualizaci opravy pro Spojené království; |
| --- | --- |

2.

| 3. | schvaluje postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 6/2018; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby prohlásil opravný rozpočet č. 6/2018 za přijatý s konečnou platností a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 57, 28.2.2018, s. 1.

(4)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

(5)  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

(6)  Úř. věst. L 168, 7.6.2014, s. 105.

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/321 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/321

---

P8_TA(2018)0501

Mobilizace nástroje pružnosti za účelem financování okamžitých rozpočtových opatření k řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti za účelem financování okamžitých rozpočtových opatření k řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD))

(2020/C 388/31)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2018)0901 – C8-0492/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2018)0901 – C8-0492/2018),

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (1), a zejména na článek 11 tohoto nařízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (1), a zejména na článek 11 tohoto nařízení,

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (2), a zejména na bod 12 této dohody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (2), a zejména na bod 12 této dohody,

| — | s ohledem na nový návrh souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019, který přijala Komise dne 30. listopadu 2018 (COM(2018)0900) v souladu s čl. 314 odst. 8 Smlouvy o fungování EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nový návrh souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019, který přijala Komise dne 30. listopadu 2018 (COM(2018)0900) v souladu s čl. 314 odst. 8 Smlouvy o fungování EU,

| — | s ohledem na závěry třístranných jednání o rozpočtu ze dne 4. prosince 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry třístranných jednání o rozpočtu ze dne 4. prosince 2018,

| — | s ohledem na postoj k druhému návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019, který přijala Rada dne 11. prosince 2018 a postoupila Evropskému parlamentu téhož dne (15205/2018 – C8-0499/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na postoj k druhému návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019, který přijala Rada dne 11. prosince 2018 a postoupila Evropskému parlamentu téhož dne (15205/2018 – C8-0499/2018),

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A8-0455/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A8-0455/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že nástroj pružnosti má v daném rozpočtovém roce umožnit financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů pro jeden nebo více jiných okruhů; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že nástroj pružnosti má v daném rozpočtovém roce umožnit financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů pro jeden nebo více jiných okruhů;

| B. | vzhledem k tomu, že Komise navrhla uvolnit prostředky z nástroje pružnosti, aby doplnila financování souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2019 nad rámec stropu okruhu 3 o částku 985 629 138 EUR na financování opatření týkajících se migrace, uprchlíků a bezpečnosti; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Komise navrhla uvolnit prostředky z nástroje pružnosti, aby doplnila financování souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2019 nad rámec stropu okruhu 3 o částku 985 629 138 EUR na financování opatření týkajících se migrace, uprchlíků a bezpečnosti;

| C. | vzhledem k tomu, že zástupci Parlamentu a Rady se během třístranných jednání o rozpočtu, které se konaly dne 4. prosince 2018, dohodli uvolnit z nástroje pružnosti dodatečné prostředky ve výši 178 715 475 EUR v důsledku posílení programů Horizont 2020 a Erasmus+ v podokruhu1a; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že zástupci Parlamentu a Rady se během třístranných jednání o rozpočtu, které se konaly dne 4. prosince 2018, dohodli uvolnit z nástroje pružnosti dodatečné prostředky ve výši 178 715 475 EUR v důsledku posílení programů Horizont 2020 a Erasmus+ v podokruhu1a;

| 1. | souhlasí s tím, aby byly z nástroje pružnosti uvolněny prostředky ve výši 1 164 344 613 EUR v prostředcích na závazky; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opakuje, že uvolnění prostředků z tohoto nástroje v souladu s článkem 11 nařízení o VFR znovu dokazuje, že je nezbytně nutné, aby byl rozpočet Unie flexibilnější; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opakuje svůj dlouhodobý postoj, že prostředky na platby pocházející z prostředků na závazky, které byly původně uvolněny prostřednictvím nástroje pružnosti, je možné započítávat pouze nad rámec stropů VFR; |
| --- | --- |

3.

| 4. | schvaluje rozhodnutí uvedené v příloze k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby podepsal toto rozhodnutí společně s předsedou Rady a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení včetně přílohy Radě a Komisi. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

(2)  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

PŘÍLOHA

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o uvolnění prostředků z nástroje pružnosti za účelem posílení programů klíčových pro konkurenceschopnosti EU a financování okamžitých rozpočtových opatření k řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami

(Znění této přílohy se zde neuvádí, jelikož odpovídá znění konečného aktu, rozhodnutí (EU) 2019/276.)

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/324 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/324

---

P8_TA(2018)0502

Uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem zajištění výplat záloh ze souhrnného rozpočtu Unie na rok 2019

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem zajištění výplat záloh ze souhrnného rozpočtu Unie na rok 2019 (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD))

(2020/C 388/32)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2018)0281 – C8-0221/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2018)0281 – C8-0221/2018),

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (1),

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (2), a zejména na článek 10 tohoto nařízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (2), a zejména na článek 10 tohoto nařízení,

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (3), a zejména na bod 11 této dohody, |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (3), a zejména na bod 11 této dohody,

| — | s ohledem na výsledky trialogu ze dne 4. prosince 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výsledky trialogu ze dne 4. prosince 2018,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A8-0453/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A8-0453/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že v souladu s nařízením (EU) č. 661/2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 2012/2002, je v souhrnném rozpočtu Unie vyčleněna částka 50 000 000 EUR na vyplácení záloh prostřednictvím prostředků; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v souladu s nařízením (EU) č. 661/2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 2012/2002, je v souhrnném rozpočtu Unie vyčleněna částka 50 000 000 EUR na vyplácení záloh prostřednictvím prostředků;

| 1. | schvaluje rozhodnutí uvedené v příloze k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby podepsal toto rozhodnutí společně s předsedou Rady a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení včetně přílohy Radě a Komisi. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

PŘÍLOHA

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem zajištění výplat záloh ze souhrnného rozpočtu Unie na rok 2019

(Znění této přílohy se zde neuvádí, jelikož odpovídá znění konečného aktu, rozhodnutí (EU) 2019/277.)

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/326 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/326

---

P8_TA(2018)0503

Souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2019

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 týkající se postoje Rady k druhému návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019 (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD))

(2020/C 388/33)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/335/EU, Euratom ze dne 26. května 2014 o systému vlastních zdrojů Evropské unie (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/335/EU, Euratom ze dne 26. května 2014 o systému vlastních zdrojů Evropské unie (1),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (2),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (3),

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (4) (dále jen „nařízení o VFR“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (4) (dále jen „nařízení o VFR“),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. března 2018 o obecných pokynech pro přípravu rozpočtu (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. března 2018 o obecných pokynech pro přípravu rozpočtu (6),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 19. dubna 2018 o odhadu příjmů a výdajů Evropského parlamentu na rozpočtový rok 2019 (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 19. dubna 2018 o odhadu příjmů a výdajů Evropského parlamentu na rozpočtový rok 2019 (7),

| — | s ohledem na návrh souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019, který přijala Komise dne 21. června 2018 (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019, který přijala Komise dne 21. června 2018 (COM(2018)0600),

| — | s ohledem na postoj k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019, který přijala Rada dne 4. září 2018 a postoupila Evropskému parlamentu dne 13. září 2018 (11737/2018 – C8-0410/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na postoj k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019, který přijala Rada dne 4. září 2018 a postoupila Evropskému parlamentu dne 13. září 2018 (11737/2018 – C8-0410/2018),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 5. července 2018 o mandátu pro třístranné rozhovory o návrhu rozpočtu na rozpočtový rok 2019 (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 5. července 2018 o mandátu pro třístranné rozhovory o návrhu rozpočtu na rozpočtový rok 2019 (8),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 24. října 2018 týkající se postoje Rady k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019 (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 24. října 2018 týkající se postoje Rady k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019 (9),

| — | s ohledem na skutečnost, že dohodovací výbor se nedohodl na společném návrhu ve lhůtě dvaceti jednoho dne podle čl. 314 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na skutečnost, že dohodovací výbor se nedohodl na společném návrhu ve lhůtě dvaceti jednoho dne podle čl. 314 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na druhý návrh souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019, který přijala Komise dne 30. listopadu 2018 (COM(2018)0900) v souladu s čl. 314 odst. 8 Smlouvy o fungování EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na druhý návrh souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019, který přijala Komise dne 30. listopadu 2018 (COM(2018)0900) v souladu s čl. 314 odst. 8 Smlouvy o fungování EU,

| — | s ohledem na závěry třístranných jednání o rozpočtu, která se konala dne 4. prosince 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry třístranných jednání o rozpočtu, která se konala dne 4. prosince 2018,

| — | s ohledem na postoj k druhému návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019, který přijala Rada dne 11. prosince 2018 (15205/2018 – C8-0499/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na postoj k druhému návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019, který přijala Rada dne 11. prosince 2018 (15205/2018 – C8-0499/2018),

| — | s ohledem na článek 88 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 88 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A8-0454/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A8-0454/2018),

| 1. | připomíná, že „návrh balíčku“, na němž se po obtížném a intenzivním vyjednávání dohodly Parlament a Rada při třístranných jednáních dne 4. prosince 2018, má dvě součásti: rozpočet Unie na rok 2019, který byl stanoven ve výši 165 795,6 milionu EUR v prostředcích na závazky a ve výši 148 198,9 milionu EUR v prostředcích na platby, a čtyři společná prohlášení a rovněž jedno jednostranné prohlášení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že ačkoli návrh rozpočtu (NR) ve znění pozměněném Radou zcela neodpovídá skutečné potřebě udržitelného, koherentního a efektivního rozpočtu Unie, klade si Parlament za cíl poskytnout Unii rozpočet, který je s to přinést hmatatelné přínosy občanům a podnikům; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vítá celkovou dohodnutou výši prostředků na závazky, která představuje zvýšení oproti původnímu čtení Rady o 1 728 milionů EUR; je potěšen tím, že ke zvýšením, kterých dosáhl při jednáních, v celkové výši 943 milionů EUR dochází u hlavních politických priorit Parlamentu, tj. u prostředků na podporu výzkumných pracovníků, mladých lidí, malých a středních podniků, řešení základních příčin migrace, změny klimatu, zvýšení bezpečnosti občanů Unie a obrany; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vítá skutečnost, že celková výše prostředků na platby dohodnutá pro rok 2019 se zvyšuje oproti rozpočtu na rok 2018 o 2,4 %; podotýká však, že výše prostředků na platby představuje pouze 0,9 % HND Unie; zdůrazňuje, jak důležité je společné prohlášení k prostředkům na platby, v němž se Parlament a Rada zavazují, že učiní nezbytná rozhodnutí k pokrytí veškerých řádně odůvodněných potřeb; |
| --- | --- |

4.

| 5. | lituje toho, že Rada pod záminkou toho, že neměla potřebný čas tuto možnost analyzovat, principiálně odmítla v rámci rozpočtového procesu pro rok 2019 jakoukoli diskusi o využití nového čl. 15 odst. 3 finančního nařízení, který umožňuje opětovně poskytnout v rámci ročního rozpočtového procesu částky prostředků na výzkum, u nichž bylo zrušeno přidělení na závazek; vyzývá proto Komisi, aby nejméně dvakrát ročně specificky informovala rozpočtový orgán o částkách prostředků na výzkumné programy, u nichž bylo zrušeno přidělení na závazek, a poskytla veškeré relevantní informace a údaje k čl. 15 odst. 3 a navrhla jeho použití v rámci rozpočtového procesu pro rok 2020; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znovu vyjadřuje politování nad tím, že Parlament jako jednu ze složek rozpočtového orgánu nezapojily Rada a Komise náležitým způsobem do diskusí o prodloužení nástroje pro uprchlíky v Turecku (FRT); lituje nekompromisního postoje Rady ve věci financování druhé tranše nástroje FRT, na které přispěje rozpočet Unie částkou 2 miliard EUR, zatímco členské státy částkou 1 miliardy EUR; opakuje svůj dlouholetý postoj, že nové iniciativy nesmějí být financovány na úkor stávajících projektů Unie v oblasti vnější činnosti; připomíná, že vinou neochoty Rady nebyly při přezkumu v polovině období zvýšeny stropy současného VFR a VFR nedisponuje dostatečnou flexibilitou, aby bylo možno reagovat na nepředvídané okolnosti; zdůrazňuje, že to musí být poučením pro VFR na období po roce 2021, aby nedocházelo mj. k vytváření rozpočtových satelitů, jakými jsou nástroje typu FRT; |
| --- | --- |

6.

| 7. | v souladu se společným prohlášením, na němž se dohodly Parlament, Rada a Komise, trvá na tom, že dohodnuté navýšení prostředků pro programy Horizont 2020 a Erasmus+ o 100 milionů EUR formou opravného rozpočtu v roce 2019 nebude financováno přesuny prostředků z jiných programů, nýbrž novými finančními prostředky; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vzhledem ke zvýšené podpoře, kterou poskytuje Europol členským státům v rámci spolupráce v oblasti prosazování práva, a k jeho zapojení do boje proti terorismu a kyberkriminalitě vítá vytvoření 10 dalších pracovních míst a s nimi související zvýšení prostředků pro Europol; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vítá vytvoření 5 pracovních míst a s nimi související zvýšení prostředků Komisí v NR 2019, aby se předešlo jakémukoli nahromadění práce, které by mohlo snížit produktivitu soudů v souvislosti s novými činnostmi Soudního dvora a s neustále rostoucí pracovní zátěží zvláště kvůli brexitu; upozorňuje však na to, že skutečnou potřebou, jak ji formuloval ESD, bylo 16 nových stálých pracovních míst pro podpůrné služby; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vítá navýšení prostředků v rozpočtové položce ESVČ na kapacitu pro strategickou komunikaci, aby se podařilo zajistit silnější koordinovanou reakci Unie na problém dezinformací; |
| --- | --- |

10.

| 11. | schvaluje postoj Rady k druhému návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019 a také společná prohlášení, která jsou přílohou tohoto usnesení; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pověřuje svého předsedu, aby prohlásil souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2019 za přijatý s konečnou platností a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, ostatním dotčeným orgánům a institucím, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Úř. věst. L 168, 7.6.2014, s. 105.

(2)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1.

(4)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

(5)  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

(6)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0089.

(7)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0182.

(8)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0311.

(9)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0404.

---

PŘÍLOHA

NAVRŽENÝ BALÍČEK

Rozpočet na rok 2019 – Společné závěry

Tyto společné závěry se vztahují na následující oddíly:

| 1. | Rozpočet na rok 2019 |
| --- | --- |

1.

Rozpočet na rok 2019

| 2. | Prohlášení |
| --- | --- |

2.

Prohlášení

Souhrnný přehled

Podle prvků společných závěrů:

| — | celková výše prostředků na závazky v rozpočtu na rok 2019 je stanovena na 165 795,6 milionu EUR. Rozpětí ponechané pro rok 2019 pod stropy víceletého finančního rámce tak činí v případě prostředků na závazky celkem 1 291,1 milionu EUR; |
| --- | --- |

—

celková výše prostředků na závazky v rozpočtu na rok 2019 je stanovena na 165 795,6 milionu EUR. Rozpětí ponechané pro rok 2019 pod stropy víceletého finančního rámce tak činí v případě prostředků na závazky celkem 1 291,1 milionu EUR;

| — | celková výše prostředků na platby v rozpočtu na rok 2019 je stanovena na 148 198,9 milionu EUR; |
| --- | --- |

—

celková výše prostředků na platby v rozpočtu na rok 2019 je stanovena na 148 198,9 milionu EUR;

| — | z nástroje pružnosti je pro rok 2019 uvolněna částka 1 164,3 milionu EUR v prostředcích na závazky pro podokruh 1a (Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost) a okruh 3 (Bezpečnost a občanství); |
| --- | --- |

—

z nástroje pružnosti je pro rok 2019 uvolněna částka 1 164,3 milionu EUR v prostředcích na závazky pro podokruh 1a (Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost) a okruh 3 (Bezpečnost a občanství);

| — | použije se celkové rozpětí pro závazky ve výši 1 476,0 milionu EUR pro podokruh 1a (Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost), podokruh 1b (Hospodářská, sociální a územní soudržnost) a okruh 4 (Globální Evropa); |
| --- | --- |

—

použije se celkové rozpětí pro závazky ve výši 1 476,0 milionu EUR pro podokruh 1a (Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost), podokruh 1b (Hospodářská, sociální a územní soudržnost) a okruh 4 (Globální Evropa);

| — | rozpětí pro nepředvídané události mobilizované v roce 2017 je kompenzováno nepřidělenými rozpětími v rámci okruhu 5 (Správa) ve výši 253,9 milionu EUR; |
| --- | --- |

—

rozpětí pro nepředvídané události mobilizované v roce 2017 je kompenzováno nepřidělenými rozpětími v rámci okruhu 5 (Správa) ve výši 253,9 milionu EUR;

| — | výši prostředků na platby na rok 2019 související s uvolněním prostředků z nástroje pružnosti v letech 2016, 2017, 2018 a 2019 odhaduje Komise na 961,9 milionu EUR. |
| --- | --- |

—

výši prostředků na platby na rok 2019 související s uvolněním prostředků z nástroje pružnosti v letech 2016, 2017, 2018 a 2019 odhaduje Komise na 961,9 milionu EUR.

1.   Rozpočet na rok 2019

Evropský parlament a Rada se dohodly na společných závěrech uvedených níže v oddílech 1.1 až 1.6.

1.1   Horizontální aspekty

Decentralizované agentury

Příspěvek EU pro decentralizované agentury (v prostředcích na závazky a na platby) a počet jejich pracovních míst jsou stanoveny ve výši navržené Komisí v druhém návrhu rozpočtu (druhý NR).

Výkonné agentury

Příspěvek EU pro výkonné agentury (v prostředcích na závazky a na platby) a počet jejich pracovních míst jsou stanoveny ve výši navržené Komisí v druhém NR.

Pilotní projekty / přípravné akce

Byl dohodnut komplexní balíček 75 pilotních projektů a přípravných akcí, jak v druhém NR navrhla Komise. Pokud se ukáže, že určitý pilotní projekt nebo přípravná akce spadá pod již existující právní základ, může Komise navrhnout převod prostředků pod odpovídající právní základ, aby se tak usnadnilo provádění příslušné činnosti.

Tento balíček, který navrhl Evropský parlament při svém čtení původního návrhu rozpočtu, v plném rozsahu respektuje stropy pro pilotní projekty a přípravné akce, které jsou stanoveny ve finančním nařízení.

1.2   Výdajové okruhy finančního rámce – prostředky na závazky

Podokruh 1a

Prostředky na závazky jsou stanoveny ve výši navržené Komisí v druhém NR, avšak s úpravami uvedenými v následující tabulce.

| (v EUR) |
| --- |
| Rozpočtová položka / Program | Název | Změna v prostředcích na závazky |
| Druhý návrh rozpočtu 2019 | Rozpočet na rok 2019 | Rozdíl |
| 1.1.31




  Horizont 2020 | | | 150 000 000 |
| 08 02 03 04 | Dosažení evropského systému dopravy, který účinně využívá zdroje a je šetrný k životnímu prostředí, bezpečný a bezproblémový | 252 946 905 | 260 946 905 | 8 000 000 |
| 08 02 08 | Nástroj pro malé a střední podniky | 541 589 527 | 641 589 527 | 100 000 000 |
| 09 04 01 01 | Posílení výzkumu v oblasti budoucích a vznikajících technologií | 429 937 089 | 442 937 089 | 13 000 000 |
| 15 03 01 01 | Akce Marie Skłodowska-Curie — Vytváření, rozvoj a předávání nových dovedností, poznatků a inovací | 916 586 364 | 945 586 364 | 29 000 000 |
| 1.1.5




  Vzdělávání, odborná příprava a sport (Erasmus+) | | | 40 000 000 |
| 15 02 01 01 | Podpora špičkové kvality a spolupráce v evropském prostoru vzdělávání a odborné přípravy a její význam pro trh práce | 2 411 836 200 | 2 441 036 200 | 29 200 000 |
| 15 02 01 02 | Podpora špičkové kvality a spolupráce v rámci evropského prostoru mládeže a zapojení mladých lidí do evropského demokratického dění | 175 070 000 | 185 870 000 | 10 800 000 |
| Celkem | | | 190 000 000 |

(v EUR)

Rozpočtová položka / Program

Název

Změna v prostředcích na závazky

Druhý návrh rozpočtu 2019

Rozpočet na rok 2019

Rozdíl

1.1.31

Horizont 2020

150 000 000

08 02 03 04

Dosažení evropského systému dopravy, který účinně využívá zdroje a je šetrný k životnímu prostředí, bezpečný a bezproblémový

252 946 905

260 946 905

8 000 000

08 02 08

Nástroj pro malé a střední podniky

541 589 527

641 589 527

100 000 000

09 04 01 01

Posílení výzkumu v oblasti budoucích a vznikajících technologií

429 937 089

442 937 089

13 000 000

15 03 01 01

Akce Marie Skłodowska-Curie — Vytváření, rozvoj a předávání nových dovedností, poznatků a inovací

916 586 364

945 586 364

29 000 000

1.1.5

Vzdělávání, odborná příprava a sport (Erasmus+)

40 000 000

15 02 01 01

Podpora špičkové kvality a spolupráce v evropském prostoru vzdělávání a odborné přípravy a její význam pro trh práce

2 411 836 200

2 441 036 200

29 200 000

15 02 01 02

Podpora špičkové kvality a spolupráce v rámci evropského prostoru mládeže a zapojení mladých lidí do evropského demokratického dění

175 070 000

185 870 000

10 800 000

Celkem

190 000 000

Dohodnutý objem prostředků na závazky je tak stanoven na 23 335,4 milionu EUR, přičemž v rámci výdajového stropu podokruhu 1a nezůstane žádné rozpětí, použije se celkové rozpětí pro závazky ve výši 74,7 milionu EUR a z nástroje pružnosti se uvolní prostředky ve výši 178,7 milionu EUR.

Okruh 1b

Prostředky na závazky jsou stanoveny ve výši navržené Komisí v druhém NR.

Dohodnutý objem prostředků na závazky je tak stanoven na 57 192,0 milionu EUR, přičemž v rámci výdajového stropu podokruhu 1b nezůstane žádné rozpětí a použije se celkové rozpětí pro závazky ve výši 350,0 milionu EUR.

Okruh 2

Prostředky na závazky jsou stanoveny ve výši navržené Komisí v druhém NR.

Dohodnutý objem prostředků na závazky je tak stanoven na 59 642,1 milionu EUR, což ponechává rozpětí ve výši 701,9 milionu EUR.

Okruh 3

Prostředky na závazky jsou stanoveny ve výši navržené Komisí v druhém NR.

Dohodnutý objem prostředků na závazky je tak stanoven na 3 786,6 milionu EUR, přičemž v rámci výdajového stropu okruhu 3 nezůstane žádné rozpětí a z nástroje pružnosti se uvolní prostředky ve výši 985,6 milionu EUR.

Okruh 4

Prostředky na závazky jsou stanoveny ve výši navržené Komisí v druhém NR.

Dohodnutý objem prostředků na závazky je tak stanoven na 11 319,3 milionu EUR, přičemž v rámci výdajového stropu okruhu 4 nezůstane žádné rozpětí a použije se celkové rozpětí pro závazky ve výši 1 051,3 milionu EUR.

Okruh 5

Počet míst v plánech pracovních míst orgánů a prostředky jsou stanoveny na úrovni navržené Komisí v druhém NR.

Po zohlednění pilotních projektů a přípravných akcí (4,1 milionu EUR) navrhovaných výše v oddílu 1.1 je tak dohodnutý objem prostředků na závazky stanoven na 9 943,0 milionu EUR, což v rámci výdajového stropu okruhu 5 ponechává rozpětí ve výši 589,1 milionu EUR poté, co je z něj částkou 253,9 milionu EUR kompenzováno uvolnění prostředků z rozpětí pro nepředvídané události v roce 2017.

Zvláštní nástroje: EGF, EAR a EUSF

Prostředky na závazky pro Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG), rezervu na pomoc při mimořádných událostech (EAR) a Fond solidarity Evropské unie (FSEU) jsou stanoveny na úrovni navržené Komisí v druhém návrhu rozpočtu.

1.3   Prostředky na platby

Celková výše prostředků na platby v rozpočtu na rok 2019 je stanovena na úrovni, kterou navrhla Komise v druhém NR.

1.4   Rozpočtové poznámky

Rozpočtové poznámky se schvalují ve znění navrženém Komisí v druhém NR, s výjimkou těchto rozpočtových položek:

| — | článek 08 02 08 (Nástroj pro malé a střední podniky) v rozpočtovém oddílu Komise, u něhož se schvaluje text navržený v původním návrhu rozpočtu; |
| --- | --- |

—

článek 08 02 08 (Nástroj pro malé a střední podniky) v rozpočtovém oddílu Komise, u něhož se schvaluje text navržený v původním návrhu rozpočtu;

| — | bod 2 2 1 4 (Kapacita pro strategickou komunikaci) v rozpočtovém oddílu Evropské služby pro vnější činnost, u něhož se schvaluje text vložený při čtení původního návrhu rozpočtu v Evropském parlamentu. |
| --- | --- |

—

bod 2 2 1 4 (Kapacita pro strategickou komunikaci) v rozpočtovém oddílu Evropské služby pro vnější činnost, u něhož se schvaluje text vložený při čtení původního návrhu rozpočtu v Evropském parlamentu.

1.5   Nomenklatura

Rozpočtová nomenklatura se schvaluje v podobě navržené Komisí v druhém NR.

1.6   Rezervy

Rezervy se schvalují ve výši navržené Komisí v druhém NR. Kromě toho se do rezervy zapisuje částka 19 321 000 EUR v prostředcích na závazky i na platby, dokud nebude přijat návrh Komise (COM(2018)0632) ze dne 12. září 2018, pro účely článku 18 02 03 (Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž (Frontex)).

2.   Prohlášení

2.1   Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise k prostředkům na platby

Evropský parlament a Rada připomínají, že s ohledem na plnění rozpočtu je nezbytné zajistit řádný vývoj plateb ve vztahu k prostředkům na závazky, aby se předešlo abnormální výši neuhrazených faktur na konci roku.

Evropský parlament a Rada žádají Komisi, aby i nadále pečlivě a aktivně sledovala provádění programů na období 2014–2020. Za tímto účelem vyzývají Komisi, aby včas předložila aktualizované údaje týkající se stavu provádění a odhady požadavků na prostředky na platby v roce 2019.

Evropský parlament a Rada Komisi vyzývají, aby v případě, že z údajů vyplyne, že prostředky uvedené v rozpočtu na rok 2019 nepostačují k pokrytí potřeb, předložila co nejdříve vhodné řešení, mimo jiné i opravný rozpočet, tak aby rozpočtový orgán mohl v příslušný okamžik přijmout v souvislosti s řádně odůvodněnými potřebami veškerá nezbytná rozhodnutí. Evropský parlament a Rada přihlédnou v příslušných případech k naléhavosti dané záležitosti.

2.2   Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise týkající se Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí

Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise týkající se Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí

Evropský parlament, Rada a Komise připomínají, že snížení nezaměstnanosti mladých lidí představuje nadále vysokou a společnou politickou prioritu, a znovu potvrzují své odhodlání optimálně využívat rozpočtové prostředky k dosažení tohoto cíle, a to zejména prostřednictvím Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí (YEI).

Evropský parlament a Rada berou na vědomí dosavadní zkušenosti získané v souvislosti s navýšením prostředků v rámci zvláštního přídělu na tuto iniciativu, jež vyvolalo rozsáhlé změny v programech, aby bylo možné poskytnout z Evropského sociálního fondu (ESF) nejméně stejně vysokou částku jako ze zvláštního přídělu iniciativy YEI.

Evropský parlament a Rada proto Komisi vyzývají, aby předložila legislativní návrh, který umožní bezproblémové čerpání navýšených rozpočtových prostředků této iniciativy. S ohledem na nadcházející volby do Evropského parlamentu se oba orgány dohodly, že tento návrh urychleně projednají, aby byl v roce 2019 zajištěn co nejhladší průběh úprav programů.

2.3   Jednostranné prohlášení Komise týkající se Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí

Jednostranné prohlášení Komise týkající se Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí

Aniž jsou dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu, Komise potvrzuje, že v okamžiku, kdy předloží aktualizované finanční plánování a legislativní návrh na revizi nařízení o společných ustanoveních, nebude navýšení prostředků pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí dohodnuté pro rok 2019 považováno za předsunutí částky, která se v současnosti předpokládá pro rok 2020.

2.4   Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise o systematickém zohledňování změny klimatu

Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise o systematickém zohledňování změny klimatu

Evropský parlament, Rada a Komise připomínají význam budování nízkouhlíkového hospodářství, které účinně využívá zdroje a je odolné vůči změně klimatu. Za tímto účelem se Evropský parlament a Rada dohodly, že nejméně 20 % rozpočtu EU bude během období 2014–2020 investováno do výdajů souvisejících se změnou klimatu. Přestože v rozpočtu na samotný rok 2019 je tento 20 % cíl splněn, aktuální prognóza pro celé období 2014–2020 ukazuje, že na opatření v oblasti klimatu bude přiděleno v průměru 19,3 % rozpočtu EU, a to především z důvodu prodlení při zavádění evropských strukturálních a investičních fondů na počátku období.

Evropský parlament a Rada berou tento vývoj na vědomí a vyzývají Komisi, aby se maximálně vynasnažila tohoto 20 % cíle za celé období 2014–2020 dosáhnout.

2.5   Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise o posílení podokruhu 1a prostřednictvím opravného rozpočtu

Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise o posílení podokruhu 1a prostřednictvím opravného rozpočtu

Z důvodu omezených možností nástroje pružnosti a celkového rozpětí pro závazky se Evropský parlament a Rada dohodly, že prostřednictvím opravného rozpočtu v roce 2019 vyčlení v rozpočtu částku 100 milionů EUR na posílení programů H2020 a Erasmus+. Komise tento opravný rozpočet, který nebude obsahovat žádné jiné prvky, předloží neprodleně poté, co bude na jaře 2019 dokončena technická úprava víceletého finančního rámce pro rok 2020 včetně výpočtu celkového rozpětí pro závazky. Tím nejsou dotčeny běžné technické opravy, k jejichž provedení bude Komise vyzvána, aby bylo zajištěno řádné plnění rozpočtu na rok 2019.

Rada a Evropský parlament se zavazují, že návrh opravného rozpočtu na rok 2019, který Komise předloží, urychleně projednají.

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/334 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/334

---

P8_TA(2018)0504

Dohoda o hospodářském partnerství EU-Japonsko ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE))

(Souhlas)

(2020/C 388/34)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07964/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07964/2018),

| — | s ohledem na návrh Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství (07965/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství (07965/2018),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s článkem 91, čl. 100 odst. 2, čl. 207 odst. 4 prvním pododstavcem, čl. 218 odst. 6 písm. a) bodem v) a čl. 218 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0382/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s článkem 91, čl. 100 odst. 2, čl. 207 odst. 4 prvním pododstavcem, čl. 218 odst. 6 písm. a) bodem v) a čl. 218 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0382/2018),

| — | s ohledem na své nelegislativní usnesení ze dne 12. prosince 2018 (1) o návrhu rozhodnutí, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své nelegislativní usnesení ze dne 12. prosince 2018 (1) o návrhu rozhodnutí,

| — | s ohledem na čl. 99 odst. 1 a 4 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 99 odst. 1 a 4 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a stanoviska Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a stanovisko ve formě dopisu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova (A8-0366/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod a stanoviska Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a stanovisko ve formě dopisu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova (A8-0366/2018),

| 1. | uděluje souhlas s uzavřením dohody; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a Japonska. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0505.

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/335 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/335

---

P8_TA(2018)0505

Dohoda o hospodářském partnerství EU-Japonsko (usnesení)

Nelegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 obsahující návrh nelegislativního usnesení o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE))

(2020/C 388/35)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07964/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07964/2018),

| — | s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství (07965/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství (07965/2018),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s článkem 91, čl. 100 odst. 2, čl. 207 odst. 4 prvním pododstavcem, čl. 218 odst. 6 písm. a) bodem v) a čl. 218 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) (C8-0382/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s článkem 91, čl. 100 odst. 2, čl. 207 odst. 4 prvním pododstavcem, čl. 218 odst. 6 písm. a) bodem v) a čl. 218 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) (C8-0382/2018),

| — | s ohledem na společné prohlášení z 25. summitu EU-Japonsko, konaného dne 17. července 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení z 25. summitu EU-Japonsko, konaného dne 17. července 2018,

| — | s ohledem na dohodu o strategickém partnerství mezi EU a Japonskem, podepsanou dne 17. července 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu o strategickém partnerství mezi EU a Japonskem, podepsanou dne 17. července 2018,

| — | s ohledem na směrnice pro jednání o dohodě o volném obchodu s Japonskem přijaté Radou dne 29. listopadu 2012 a zveřejněné dne 14. září 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnice pro jednání o dohodě o volném obchodu s Japonskem přijaté Radou dne 29. listopadu 2012 a zveřejněné dne 14. září 2017,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2012 o obchodních jednáních EU s Japonskem (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2012 o obchodních jednáních EU s Japonskem (1),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 3. února 2016 obsahující doporučení Evropského parlamentu určené Komisi ohledně jednání o dohodě o obchodu se službami (TiSA) (2) a na své usnesení ze dne 12. prosince 2017 nazvané „Směrem ke strategii v oblasti digitálního obchodu“ (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 3. února 2016 obsahující doporučení Evropského parlamentu určené Komisi ohledně jednání o dohodě o obchodu se službami (TiSA) (2) a na své usnesení ze dne 12. prosince 2017 nazvané „Směrem ke strategii v oblasti digitálního obchodu“ (3),

| — | s ohledem na závěrečnou zprávu hodnocení dopadu dohody o volném obchodu mezi EU a Japonskem na udržitelnost obchodu z dubna 2016 a na analýzu hospodářského dopadu dohody o hospodářském partnerství mezi EU a Japonskem, kterou zveřejnilo Generální ředitelství Komise pro obchod v červnu 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěrečnou zprávu hodnocení dopadu dohody o volném obchodu mezi EU a Japonskem na udržitelnost obchodu z dubna 2016 a na analýzu hospodářského dopadu dohody o hospodářském partnerství mezi EU a Japonskem, kterou zveřejnilo Generální ředitelství Komise pro obchod v červnu 2018,

| — | s ohledem na společné prohlášení 38. zasedání meziparlamentního shromáždění EU-Japonsko, které se konalo dne 10. května 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení 38. zasedání meziparlamentního shromáždění EU-Japonsko, které se konalo dne 10. května 2018,

| — | s ohledem na Agendu pro udržitelný rozvoj 2030, která byla přijata na summitu OSN o udržitelném rozvoji v září 2015 v New Yorku, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Agendu pro udržitelný rozvoj 2030, která byla přijata na summitu OSN o udržitelném rozvoji v září 2015 v New Yorku,

| — | s ohledem na sdělení Komise z října 2015 s názvem „Obchod pro všechny: Cesta k zodpovědnější obchodní a investiční politice“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise z října 2015 s názvem „Obchod pro všechny: Cesta k zodpovědnější obchodní a investiční politice“,

| — | s ohledem na neoficiální dokument útvarů Komise ze dne 26. února 2018 nazvaný „Zpětná vazba a pokrok ve zlepšování provádění a vymáhání kapitol týkajících se obchodu a udržitelného rozvoje v dohodách s EU o volném obchodu“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na neoficiální dokument útvarů Komise ze dne 26. února 2018 nazvaný „Zpětná vazba a pokrok ve zlepšování provádění a vymáhání kapitol týkajících se obchodu a udržitelného rozvoje v dohodách s EU o volném obchodu“,

| — | s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 15. října 2014 o úloze organizací občanské společnosti v dohodě o volném obchodu mezi EU a Japonskem a ze dne 14. února 2018 o kapitolách týkajících se obchodu a udržitelného rozvoje v dohodách EU o volném obchodu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 15. října 2014 o úloze organizací občanské společnosti v dohodě o volném obchodu mezi EU a Japonskem a ze dne 14. února 2018 o kapitolách týkajících se obchodu a udržitelného rozvoje v dohodách EU o volném obchodu,

| — | s ohledem na patnáctibodový plán Komise usilující o zefektivnění kapitol EU v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje ze dne 26. února 2018; |
| --- | --- |

—

s ohledem na patnáctibodový plán Komise usilující o zefektivnění kapitol EU v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje ze dne 26. února 2018;

| — | s ohledem na posudek 2/15 Soudního dvora Evropské unie ze dne 16. května 2017, který si dne 10. července 2015 vyžádala podle čl. 218 odst. 11 Smlouvy o fungování Evropské unie Komise (dále jen „SFEU“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na posudek 2/15 Soudního dvora Evropské unie ze dne 16. května 2017, který si dne 10. července 2015 vyžádala podle čl. 218 odst. 11 Smlouvy o fungování Evropské unie Komise (dále jen „SFEU“),

| — | s ohledem na protokol č. 26 SFEU o službách obecného zájmu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na protokol č. 26 SFEU o službách obecného zájmu,

| — | s ohledem na články 2 a 21 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „SEU“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 2 a 21 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „SEU“),

| — | s ohledem na články 168 až 191 SFEU, a zejména na čl. 191 odst. 2 této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 168 až 191 SFEU, a zejména na čl. 191 odst. 2 této smlouvy,

| — | s ohledem na článek 91, čl. 100 odst. 2 a článek 207 SFEU a na článek 218 SFEU, zejména na čl. 218 odst. 10, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 91, čl. 100 odst. 2 a článek 207 SFEU a na článek 218 SFEU, zejména na čl. 218 odst. 10,

| — | s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 12. prosince 2018 (4) o návrhu rozhodnutí Rady, |
| --- | --- |

—

s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 12. prosince 2018 (4) o návrhu rozhodnutí Rady,

| — | s ohledem na čl. 99 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 99 odst. 2 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod (A8-0367/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro mezinárodní obchod (A8-0367/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že EU a Japonsko sdílejí základní hodnoty, k nimž patří dodržování lidských práv, demokracie a právní stát, jakož i pevný závazek k udržitelnému rozvoji a systému Světové obchodní organizace (WTO) založenému na pravidlech; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že EU a Japonsko sdílejí základní hodnoty, k nimž patří dodržování lidských práv, demokracie a právní stát, jakož i pevný závazek k udržitelnému rozvoji a systému Světové obchodní organizace (WTO) založenému na pravidlech;

| B. | vzhledem k tomu, že dohoda o hospodářském partnerství mezi EU a Japonskem (dále jen „dohoda“) má strategický rozměr a je nejdůležitější dvoustrannou obchodní dohodou, jakou kdy Unie uzavřela, neboť pokrývá téměř jednu třetinu světového HDP, téměř 40 % světového obchodu a týká se více než 600 milionů osob; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že dohoda o hospodářském partnerství mezi EU a Japonskem (dále jen „dohoda“) má strategický rozměr a je nejdůležitější dvoustrannou obchodní dohodou, jakou kdy Unie uzavřela, neboť pokrývá téměř jednu třetinu světového HDP, téměř 40 % světového obchodu a týká se více než 600 milionů osob;

| C. | vzhledem k tomu, že Japonsko je třetím největším spotřebitelským trhem na světě, avšak pro Unii až šestým vývozním trhem, což ukazuje, že zde existuje nevyužitý potenciál pro dvoustranný obchod; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Japonsko je třetím největším spotřebitelským trhem na světě, avšak pro Unii až šestým vývozním trhem, což ukazuje, že zde existuje nevyužitý potenciál pro dvoustranný obchod;

| D. | vzhledem k tomu, že z několika předběžných studií a analýz o dopadu dohody o hospodářském partnerství mezi EU a Japonskem vyplývá, že dohoda má potenciál příznivě ovlivnit růst HDP, příjmy, obchod, produktivitu a zaměstnanost v Unii i v Japonsku a současně přispět k naplňování cíle inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění; vzhledem k tomu, že dohoda má rovněž potenciál přinést výhody spotřebitelům díky snížení cen a rozšíření výběru zboží a služeb; vzhledem k tomu, že EU a její členské státy by měly zlepšit stávající nástroje, aby pomohly pracovníkům a společnostem adaptovat se na nové příležitosti a případné negativní dopady globalizace a obchodních dohod; vzhledem k tomu, že úspěch dohody by měl být posuzován rovněž na základě přínosů vedoucích ke splnění cílů udržitelného rozvoje do roku 2030; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že z několika předběžných studií a analýz o dopadu dohody o hospodářském partnerství mezi EU a Japonskem vyplývá, že dohoda má potenciál příznivě ovlivnit růst HDP, příjmy, obchod, produktivitu a zaměstnanost v Unii i v Japonsku a současně přispět k naplňování cíle inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění; vzhledem k tomu, že dohoda má rovněž potenciál přinést výhody spotřebitelům díky snížení cen a rozšíření výběru zboží a služeb; vzhledem k tomu, že EU a její členské státy by měly zlepšit stávající nástroje, aby pomohly pracovníkům a společnostem adaptovat se na nové příležitosti a případné negativní dopady globalizace a obchodních dohod; vzhledem k tomu, že úspěch dohody by měl být posuzován rovněž na základě přínosů vedoucích ke splnění cílů udržitelného rozvoje do roku 2030;

| E. | vzhledem k tomu, že Parlament jednání o dohodě od začátku sledoval a požadoval mimo jiné to, aby vyjednavači uspokojili zájmy občanů, občanské společnosti a podniků, a vyzýval k transparentnosti, což vedlo k lepšímu přístupu k dokumentům, pravidelnému podávání zpráv o jednáních a ke zlepšení komunikace; vzhledem k tomu, že v budoucnu by mohl být postup uzavírání obchodních dohod dále zlepšen, zejména sdílením návrhů EU a zajištěním toho, aby Rada systematicky zveřejňovala směrnice pro jednání ještě před jeho zahájením; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Parlament jednání o dohodě od začátku sledoval a požadoval mimo jiné to, aby vyjednavači uspokojili zájmy občanů, občanské společnosti a podniků, a vyzýval k transparentnosti, což vedlo k lepšímu přístupu k dokumentům, pravidelnému podávání zpráv o jednáních a ke zlepšení komunikace; vzhledem k tomu, že v budoucnu by mohl být postup uzavírání obchodních dohod dále zlepšen, zejména sdílením návrhů EU a zajištěním toho, aby Rada systematicky zveřejňovala směrnice pro jednání ještě před jeho zahájením;

| F. | vzhledem k tomu, že je klíčové, aby byly obchodní preference a příležitosti, které dohoda nabízí, plně dostupné a využívané; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že je klíčové, aby byly obchodní preference a příležitosti, které dohoda nabízí, plně dostupné a využívané;

| 1. | domnívá se, že dohoda má značný dvoustranný i celosvětový strategický význam a že v této době, kdy je mezinárodní řád konfrontován se závažnými protekcionistickými výzvami, vysílá dobře načasovaný signál na podporu otevřeného a spravedlivého obchodu založeného na pravidlech a hodnotách a současně podporuje vysoké standardy, zejména v oblasti životního prostředí, bezpečnosti potravin, ochrany spotřebitelů a pracovních práv; upozorňuje, že protekcionismus není řešením a že status quo v obchodní politice již není udržitelný; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vítá ambiciózní a komplexní povahu dohody, která splňuje priority stanovené v usnesení Parlamentu ze dne 25. října 2012 o obchodních jednáních EU s Japonskem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | všímá si zvláště vysoké úrovně celní liberalizace dohodnuté v dohodě o hospodářském partnerství, která po úplném provedení přinese liberalizaci 99 % celních položek EU a 97 % celních položek Japonska, včetně průmyslových výrobků v odvětvích, v nichž je EU velmi konkurenceschopná, spolu s opatřeními na ochranu nejcitlivějších produktů prostřednictvím bezcelních kvót, snížených cel nebo lhůt; zdůrazňuje, že dohoda zahrnuje ustanovení proti podvodům, které umožňuje, aby EU zrušila obchodní preference v případě podvodu nebo odepření spolupráce v celních záležitostech, přičemž je zajištěno, aby nebyli negativně dotčeni řádně jednající obchodníci; |
| --- | --- |

3.

| 4. | upozorňuje, že unijní cla na automobily budou v průběhu sedmi let postupně odstraněna; žádá Komisi, aby zůstala ostražitá, pokud jde o vývoj obchodních toků týkajících se automobilů v tomto období s cílem zabránit jakékoli destabilizaci evropského trhu, a aby tuto situaci v daných případech řešila; zdůrazňuje však, že významné množství japonských značek vozidel prodávaných v EU je v EU také vyráběno; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podotýká, že Japonsko se již zabývá nepotřebnými necelními opatřeními v řadě odvětví, k nimž patří odvětví vozidel, potravinářských přídatných látek, oblast sanitárních a fytosanitárních předpisů, označování potravin a kosmetiky, což vedlo ke snížení nákladů na splnění požadavků a k předvídatelnějšímu regulačnímu rámci; připomíná právo každé země stanovit si své vnitrostátní normy na vyšší úrovni, než mají mezinárodní normy, je-li to v zájmu přiměřené ochrany zdraví, bezpečnosti nebo spotřebitelů odůvodněné; dále bere na vědomí závazek Japonska sladit své automobilové normy s mezinárodními normami Evropské hospodářské komise OSN, které používají výrobci automobilů v EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vítá zejména skutečnost, že Japonsko zaručí dodavatelům z EU nediskriminační přístup k trhům s veřejnými zakázkami v 54 klíčových městech, přičemž může počet těchto měst dále zvýšit, a že odstraní tzv. „doložku o bezpečnosti provozu“, která dosud prakticky bránila v přístupu na japonský trh unijním železničním dodavatelům, a že maximalizuje transparentnost výběrových řízení na veřejné zakázky; žádá Komisi, aby zajistila průběžnou kontrolu provádění tohoto bodu, aby se zajistilo splnění závazků týkající se otevřenosti veřejných zakázek a přístupu k nim; zdůrazňuje, že při zadávání veřejných zakázek by měla být zohledněna i sociální a environmentální kritéria; zdůrazňuje, že v Unii i v Japonsku musí zadávání veřejných zakázek i nadále sloužit nejlepšímu zájmu občanů; |
| --- | --- |

6.

| 7. | domnívá se, že Japonsko je cenným vývozním trhem pro zemědělce a producenty potravin z EU, a podotýká, že přibližně 85 % zemědělsko-potravinářských produktů bude moci být do Japonska dováženo bez cla; poukazuje na to, že i zpracované zemědělské produkty budou po uplynutí přechodného období na japonském trhu osvobozeny od cla; vítá skutečnost, že dohoda přináší významné vývozní příležitosti pro zemědělské a potravinářské produkty EU, jako jsou víno, hovězí a vepřové maso a sýry, a že ochraňuje 205 evropských zeměpisných označení, přičemž existuje možnost další zeměpisná označení doplnit, což představuje další zlepšení oproti předcházejícím obchodním dohodám a má velký význam především pro malé a malé a střední podniky v potravinářském odvětví; vyzývá k pokračování rozhovorů po třech letech s cílem vyhodnotit možnosti rozšíření seznamu chráněných zeměpisných označení a očekává, že obě strany budou věnovat maximální pozornost udržitelnému zemědělství, včetně drobné produkce potravin a rozvoje venkova; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje, že dohoda podporuje osvědčené postupy při poskytování bezpečných a kvalitních potravin a produktů spotřebitelům; zdůrazňuje, že nic v této dohodě nebrání uplatňování zásady předběžné opatrnosti, jak je stanovena v SFEU, v Evropské unii; vítá skutečnost, že byl do dohody začleněn jasný odkaz na tuto zásadu; zdůrazňuje, že tato dohoda nesmí v žádném případě ohrozit přesné a srozumitelné označování potravin v souladu s předpisy EU; vyzývá oba partnery, aby při provádění dohody zlepšili ochranu spotřebitelů, podmínky pro spotřebitele a bezpečnost potravin, a žádá Komisi, aby do všech budoucích obchodních dohod EU začleňovala konkrétní důrazná opatření na ochranu spotřebitelů; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že obě strany jsou odhodlány prosazovat vysokou úroveň ochrany životního prostředí a práce a že by tyto vysoké standardy neměly být považovány za obchodní překážky, a současně poznamenává, že pracovní a environmentální normy nemohou být uvolněny nebo sníženy kvůli přilákání obchodu a investic; připomíná cíl udržitelného rozvoje č. 5 Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030; vítá skutečnost, že se Japonsko i EU připojily k „prohlášení z Buenos Aires o ženách a obchodu“, a vyzývá obě strany, aby v této dohodě výrazně posílily své závazky v oblasti rovnosti žen a mužů a obchodu, včetně práva na stejnou odměnu; očekává, že EU a Japonsko přijmou veškerá nezbytná opatření k provedení cílů v oblasti udržitelného rozvoje ve všech svých činnostech, a to i prostřednictvím této dohody; žádá Komisi, aby provedla následné posouzení dopadu provádění této dohody na udržitelnost; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vítá závazek k účinnému provádění Pařížské dohody o změně klimatu a dalších mnohostranných dohod týkajících se životního prostředí, jakož i k udržitelnému řízení lesů (boji proti nezákonné těžbě dřeva) a rybolovu (boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu); připomíná, že na produkty dovezené na evropský trh se i nadále uplatňují právní předpisy a normy EU a že zejména nařízení EU o dřevu (nařízení (EU) č. 995/2010) zakazuje uvádění nelegálního dřeva na trh EU a zřizuje povinný systém náležité péče; žádá obě strany, aby v rámci kapitoly o udržitelném rozvoji úzce spolupracovaly a vyměňovaly si osvědčené postupy a aby posílily vymáhání právních předpisů v těchto otázkách, také pokud jde o co nejúčinnější opatření k boji proti nelegální těžbě dřeva a mimořádnou pozornost věnovanou tomu, aby se zabránilo vývozu nelegálně vytěženého dřeva z EU do Japonska; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje, že součástí dohody je jasný závazek pokračovat v ratifikaci základních úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP); zdůrazňuje, že Japonsko dosud neratifikovalo dvě základní úmluvy MOP (o diskriminaci a o odstranění nucené práce), a očekává, že Japonsko dosáhne konkrétního pokroku ve věci ratifikace a účinného provedení těchto úmluv v souladu s ustanoveními dohody o hospodářském partnerství; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vítá skutečnost, že Japonsko zřídilo mezirezortní rámec, který se bude zabývat prováděním závazků v oblasti udržitelného rozvoje, včetně ratifikace základních úmluv MOP, a skutečnost, že výboru pro obchod a udržitelný rozvoj, jehož zřízení je v dohodě stanoveno, byl svěřen úkol spolupracovat s občanskou společností na provádění kapitoly týkající se udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | připomíná, že Soudní dvůr Evropské unie ve svém stanovisku 2/15 ze dne 16. května 2017 k dohodě o volném obchodu mezi EU a Singapurem v bodu 161 uvedl, že kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji mají přímý a bezprostřední vliv na obchod a že porušení ustanovení v oblasti udržitelného rozvoje opravňuje druhou stranu ukončit nebo pozastavit liberalizaci, jež je stanovena v jiných částech dohody o volném obchodu; vítá skutečnost, že byla do kapitoly o udržitelném rozvoji začleněna doložka o přezkumu, a žádá obě strany, aby tuto doložku řádně a v patřičný čas využily s cílem splnit přijaté závazky a posílit vymahatelnost a účinnost ustanovení týkajících se práce a životního prostředí, včetně posouzení možnosti, kromě jiných metod vymáhání, vytvořit jakožto krajní možnost mechanismus založený na sankcích; vyzývá obě strany, aby nečekaly na uplatnění doložky o přezkumu a přijaly opatření k účinnému provedení dohody, která by zajistila, aby se tato dohoda o hospodářském partnerství stala příkladnou dohodou zajišťující nejvyšší možnou ochranu; žádá Komisi, aby monitorovala závazky přijaté v kapitole o obchodu a udržitelném rozvoji a aby spolupracovala s Japonskem při jejich provádění, přičemž by se mělo vycházet z patnáctibodového neoficiálního dokumentu Komise o provádění kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že dohoda znovu potvrzuje právo orgánů členských států vymezit, poskytovat a regulovat veřejné služby na místní, regionální i státní úrovni a že stanovený „negativní seznam“ nebrání vládám, aby jakoukoli privatizovanou službu opět převedly do veřejného sektoru, ani v tom, aby bez omezení vytvářely nové veřejné služby; je přesvědčen, že je třeba v zásadě upřednostňovat používání přístupu založeného na pozitivním seznamu podle Všeobecné dohody o obchodu a službách WTO (GATS); všímá si, že se obě strany v dohodě zavázaly k ochraně veřejného vodohospodářství v rámci všeobecné výjimky pro veřejné služby; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je přesvědčen, že závazky týkající se přístupu na trh u přeshraničních služeb, včetně elektronického obchodu, námořní dopravy, poštovních služeb, energetiky a telekomunikací, skýtají potenciál k výraznému posílení obchodu se službami; má za to, že díky dohodě bude pro firmy z EU snazší poskytovat služby na japonském trhu, neboť se zajistí spravedlivější zacházení; připomíná, že cíle veřejné politiky musí být chráněny, a to i v oblasti kybernetické bezpečnosti, a že je třeba zachovat politický prostor s cílem řešit budoucí výzvy v oblasti regulace; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poukazuje na to, že dohoda umožňuje dočasný přeshraniční pohyb kvalifikovaných pracovníků (tzv. 4. způsob), přičemž v přibližně 40 odvětvích zavazuje obě strany k převodům v rámci společnosti a v přibližně 20 odvětvích k pohybu nezávislých profesionálů, což přispívá k usnadnění vazeb mezi EU a Japonskem, pokud jde o přímé zahraniční investice; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že dohoda zachovává suverénní právo regulovat finanční a bankovní odvětví z obezřetnostních důvodů a pro účely dohledu; žádá obě partnerské strany, aby využívaly fóra pro finanční regulaci ke zlepšení globálního finančního systému; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vítá klíčové inovační prvky, jako jsou zvláštní kapitoly nebo ustanovení týkající se Pařížské dohody, MSP a správy a řízení podniků, jejichž cílem je podporovat sociální odpovědnost podniků na základě zásad skupiny G20 a Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD); naléhavě vyzývá obě strany, aby aktivně pracovaly ve věci sociální odpovědnosti podniků; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že spolupráce v oblasti regulace je dobrovolná a v žádném případě neomezuje právo na regulaci; připomíná, že provádění odpovídajících ustanovení musí v plném rozsahu respektovat výsady spolunormotvůrců; vítá skutečnost, že kapitola o spolupráci v oblasti regulace jasně stanoví, že musí být v plném rozsahu dodržovány zásady zakotvené ve Smlouvě o fungování EU, např. zásada předběžné opatrnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | požaduje transparentní fungování výboru pro spolupráci v oblasti regulace a řádné zapojení všech zúčastněných stran, zejména odborů a organizací občanské společnosti, které by mělo být vnímáno jako základní předpoklad dalšího budování důvěry veřejnosti v dohodu a její dopady; zdůrazňuje, že Parlament by měl být pravidelně informován o rozhodnutích, která výbor pro spolupráci v oblasti regulace přijal; |
| --- | --- |

20.

| 21. | bere na vědomí, že pokračují jednání o samostatné dohodě o investicích, která bude Parlament pečlivě sledovat; konstatuje, že Komise na základě dohod s dalšími partnery zavedla systém soudů pro investice, a to až do doby, než bude zřízen vícestranný soud pro investice; znovu opakuje, že starý mechanismus urovnávání sporů mezi soukromým investorem a státem (ISDS) je nepřijatelný a že neexistuje žádný mandát k návratu k tomuto mechanismu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vítá skutečnost, že EU a Japonsko dne 17. července 2018 úspěšně uzavřely svá jednání o rozhodnutí o reciproční přiměřenosti a dohodly se na tom, že budou uznávat své systémy v oblasti ochrany údajů jako „rovnocenné“, což umožní bezpečný tok údajů mezi EU a Japonskem; poukazuje na důležitou úlohu orgánů na ochranu údajů na obou stranách pro zachování patřičné úrovně ochrany údajů; bere na vědomí, že dohoda obsahuje prověrkovou doložku, jež stanoví, že bude do tří let provedeno posouzení ustanovení o přeshraničním přenosu údajů, a uznává rostoucí důležitost digitální ekonomiky pro růst a zaměstnanost; připomíná, že všechny obchodní dohody musí plně dodržovat acquis EU v oblasti ochrany údajů, včetně všeobecného nařízení o ochraně údajů (nařízení (EU) 2016/679), a zdůrazňuje, že jakýkoli budoucí výsledek musí podléhat souhlasu Parlamentu a zaručovat základní práva občanů EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzývá Komisi, aby posílila spolupráci a koordinaci s Japonskem v mnohostranných záležitostech, v úzké spolupráci s dalšími strategickými partnery, s cílem chránit a dále rozvíjet mezinárodní normy a otevřený, spravedlivý a silný vícestranný obchodní systém založený na dodržování pravidel organizace WTO a dalších mezinárodních norem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | upozorňuje, že 78 % společností z EU, které vyvážejí do Japonska, jsou menší podniky, a vítá skutečnost, že dohoda o hospodářském partnerství s Japonskem zahrnuje samostatnou kapitolu o malých a středních podnicích, která by jim měla umožnit, aby z uzavření dohody maximálně těžily, konkrétně prostřednictvím zvláštních doložek, které zavazují obě strany k transparentnosti ve věci přístupu na trh a ke sdílení příslušných informací; požaduje rychlé vytvoření kontaktních míst a internetových stránek pro MSP, které budou těmto podnikům poskytovat informace relevantní pro přístup na trh; |
| --- | --- |

24.

| 25. | žádá Komisi, aby podrobně monitorovala, zda je řádně prováděno dohodnuté rušení necelních opatření a řízení celních kvót pro zemědělské produkty a aby Parlamentu podávala zprávy; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naléhavě vyzývá obě partnerské strany, aby zajistily, aby byli aktivně zapojeni sociální partneři a občanská společnost, zvláště prostřednictvím společného dialogu s občanskou společností a domácími poradními skupinami; vyzývá Komisi, aby aktivně stanovovala a sdílela osvědčené postupy s Japonskem ohledně fungování domácích poradních skupin a společného dialogu; vyzývá obě strany, aby zajistily urychlené vytvoření dobře fungujících, efektivně pracujících a vyvážených domácích poradních skupin s patřičným kodexem chování a aby také zajistily, že jejich názory budou zohledňovány transparentním způsobem při mezivládních konzultacích, které dohoda stanoví; |
| --- | --- |

26.

| 27. | žádá Komisi, aby celého procesu provádění dohody byla účastna delegace Evropské unie v Japonsku; připomíná, že delegace EU umožňují přijmout rychlá a přímá opatření v zájmu řádného provádění obchodních ustanovení a to, aby byly problémy a překážky rychle odhaleny a účinně řešeny; |
| --- | --- |

27.

| 28. | očekává, že na základě dohody bude zavedena naprostá transparentnost fungování odvětvových výborů, a to jak ve vztahu k Parlamentu, tak ve vztahu k široké veřejnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zavazuje se, že bude provádění dohody podrobně monitorovat, a to v úzké spolupráci s Komisí, zúčastněnými stranami a japonskými partnery; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi, vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Japonska. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  Úř. věst. C 72 E, 11.3.2014, s. 16.

(2)  Úř. věst. C 35, 31.1.2018, s. 21.

(3)  Úř. věst. C 369, 11.10.2018, s. 22.

(4)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0504.

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/341 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/341

---

P8_TA(2018)0506

Dohoda o strategickém partnerství EU-Japonsko ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Japonskem na straně druhé jménem Unie (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE))

(Souhlas)

(2020/C 388/36)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (08462/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (08462/2018),

| — | s ohledem na návrh Dohody o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Japonskem na straně druhé (08463/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Dohody o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Japonskem na straně druhé (08463/2018),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s článkem 37 Smlouvy o Evropské unii a čl. 212 odst. 1, čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) a čl. 218 odst. 8 druhým pododstavcem Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s článkem 37 Smlouvy o Evropské unii a čl. 212 odst. 1, čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) a čl. 218 odst. 8 druhým pododstavcem Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0417/2018),

| — | s ohledem na své nelegislativní usnesení ze dne 12. prosince 2018 o návrhu rozhodnutí (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své nelegislativní usnesení ze dne 12. prosince 2018 o návrhu rozhodnutí (1),

| — | s ohledem na čl. 99 odst. 1 a 4 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 99 odst. 1 a 4 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro zahraniční věci (A8-0383/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro zahraniční věci (A8-0383/2018),

| 1. | uděluje souhlas s uzavřením dohody; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vládám a parlamentům členských států a Japonska. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0507.

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/342 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/342

---

P8_TA(2018)0507

Dohoda o strategickém partnerství EU-Japonsko (usnesení)

Nelegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Japonskem na straně druhé jménem Evropské unie (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE))

(2020/C 388/37)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (08462/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (08462/2018),

| — | s ohledem na návrh Dohody o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Japonskem na straně druhé (1) (08463/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Dohody o strategickém partnerství mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Japonskem na straně druhé (1) (08463/2018),

| — | s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s článkem 37 Smlouvy o Evropské unii a čl. 212 odst. 1, čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) a čl. 218 odst. 8 druhým pododstavcem Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o souhlas, kterou předložila Rada v souladu s článkem 37 Smlouvy o Evropské unii a čl. 212 odst. 1, čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) a čl. 218 odst. 8 druhým pododstavcem Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0417/2018),

| — | s ohledem na dohodu o strategickém partnerství mezi EU a Japonskem podepsanou v Tokiu dne 17. července 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu o strategickém partnerství mezi EU a Japonskem podepsanou v Tokiu dne 17. července 2018,

| — | s ohledem na dohodu o hospodářském partnerství mezi EU a Japonskem podepsanou v Tokiu dne 17. července 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu o hospodářském partnerství mezi EU a Japonskem podepsanou v Tokiu dne 17. července 2018,

| — | s ohledem na 25. dvoustranný summit uspořádaný dne 17. července 2018 v Tokiu a na příslušné společné prohlášení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na 25. dvoustranný summit uspořádaný dne 17. července 2018 v Tokiu a na příslušné společné prohlášení,

| — | s ohledem na první dvoustranný summit, který se konal v Haagu v roce 1991, a na přijetí společného prohlášení o vztazích ES a Japonska, |
| --- | --- |

—

s ohledem na první dvoustranný summit, který se konal v Haagu v roce 1991, a na přijetí společného prohlášení o vztazích ES a Japonska,

| — | s ohledem na 20. summit EU a Japonska uspořádaný v roce 2010, |
| --- | --- |

—

s ohledem na 20. summit EU a Japonska uspořádaný v roce 2010,

| — | s ohledem na společné sdělení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance ze dne 19. září 2018 s názvem „Propojení Evropy a Asie – základní prvky strategie EU“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné sdělení místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance ze dne 19. září 2018 s názvem „Propojení Evropy a Asie – základní prvky strategie EU“,

| — | s ohledem na globální strategii pro zahraniční a bezpečnostní politiku Evropské unie, kterou místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka zveřejnila v červnu 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na globální strategii pro zahraniční a bezpečnostní politiku Evropské unie, kterou místopředsedkyně Komise, vysoká představitelka zveřejnila v červnu 2016,

| — | s ohledem na „Hlavní směry zahraniční a bezpečností politiky EU vůči východní Asii“, které schválila Rada dne 15. června 2012, |
| --- | --- |

—

s ohledem na „Hlavní směry zahraniční a bezpečností politiky EU vůči východní Asii“, které schválila Rada dne 15. června 2012,

| — | s ohledem na dohodu mezi Evropským společenstvím a Japonskem o vědecko-technické spolupráci, která byla podepsána v roce 2009 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu mezi Evropským společenstvím a Japonskem o vědecko-technické spolupráci, která byla podepsána v roce 2009 (2),

| — | s ohledem na akční plán EU-Japonsko z roku 2001, |
| --- | --- |

—

s ohledem na akční plán EU-Japonsko z roku 2001,

| — | s ohledem na cestu ad hoc delegace Výboru pro zahraniční věci do japonského Tokia a do Jižní Koreje ve dnech 3.–6. dubna 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na cestu ad hoc delegace Výboru pro zahraniční věci do japonského Tokia a do Jižní Koreje ve dnech 3.–6. dubna 2018,

| — | s ohledem na 38. meziparlamentní setkání EU a Japonska, které se konalo ve dnech 9.–10. května 2018 v Tokiu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na 38. meziparlamentní setkání EU a Japonska, které se konalo ve dnech 9.–10. května 2018 v Tokiu,

| — | s ohledem na cestu ad hoc delegace podvýboru pro bezpečnost a obranu do Tokia ve dnech 22.–25. května 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na cestu ad hoc delegace podvýboru pro bezpečnost a obranu do Tokia ve dnech 22.–25. května 2017,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 17. dubna 2014 obsahující doporučení Evropského parlamentu Radě, Komisi a Evropské službě pro vnější činnost k jednání o dohodě o strategickém partnerství mezi EU a Japonskem (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 17. dubna 2014 obsahující doporučení Evropského parlamentu Radě, Komisi a Evropské službě pro vnější činnost k jednání o dohodě o strategickém partnerství mezi EU a Japonskem (3),

| — | s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 12. prosince 2018 o návrhu rozhodnutí (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 12. prosince 2018 o návrhu rozhodnutí (4),

| — | s ohledem na čl. 99 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 99 odst. 2 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A8-0385/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A8-0385/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že EU a Japonsko jsou od roku 2003 strategickými partnery a nadále úzce spolupracují v rámci řady multilaterálních fór; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že EU a Japonsko jsou od roku 2003 strategickými partnery a nadále úzce spolupracují v rámci řady multilaterálních fór;

| B. | vzhledem k tomu, že EU a Japonsko coby stejně smýšlející globální partneři sdílí zvláštní odpovědnost za podporu míru, stability, multilateralismu, dodržování lidských práv, prosperity a za ochranu řádu založeného na pravidlech v rychle se měnícím světě; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že EU a Japonsko coby stejně smýšlející globální partneři sdílí zvláštní odpovědnost za podporu míru, stability, multilateralismu, dodržování lidských práv, prosperity a za ochranu řádu založeného na pravidlech v rychle se měnícím světě;

| C. | vzhledem k tomu, že dohodou o strategickém partnerství a dohodou o volném obchodu mezi EU a Japonskem bude pokryta zhruba třetina světové hospodářské produkce; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že dohodou o strategickém partnerství a dohodou o volném obchodu mezi EU a Japonskem bude pokryta zhruba třetina světové hospodářské produkce;

| D. | vzhledem k tomu, že japonská vláda zahájila reformy bezpečnostní politiky, které zahrnují posílení obranných schopností, přepracování koncepce spojenectví s USA a spolupráci s dalšími demokratickými zeměmi v regionu i jinde; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že japonská vláda zahájila reformy bezpečnostní politiky, které zahrnují posílení obranných schopností, přepracování koncepce spojenectví s USA a spolupráci s dalšími demokratickými zeměmi v regionu i jinde;

| E. | vzhledem k tomu, že Japonsko zvýšilo svůj příspěvek k mezinárodní bezpečnosti a stabilitě; vzhledem k tomu, že v japonské národní bezpečnostní strategii z roku 2013 se hovoří o politice „proaktivního přispívání k míru“, která je založena na zásadě mezinárodní spolupráce; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Japonsko zvýšilo svůj příspěvek k mezinárodní bezpečnosti a stabilitě; vzhledem k tomu, že v japonské národní bezpečnostní strategii z roku 2013 se hovoří o politice „proaktivního přispívání k míru“, která je založena na zásadě mezinárodní spolupráce;

| F. | vzhledem k tomu, že Japonsko je nejstarším partnerem NATO a že podepsalo dohody o spolupráci týkající se utajovaných informací, kybernetické bezpečnosti, boje proti pirátství, odstraňování následků katastrof a humanitární pomoci; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že Japonsko je nejstarším partnerem NATO a že podepsalo dohody o spolupráci týkající se utajovaných informací, kybernetické bezpečnosti, boje proti pirátství, odstraňování následků katastrof a humanitární pomoci;

| G. | vzhledem k tomu, že Japonsko si za posledních několik desetiletí vysloužilo mezinárodní věhlas za svou politiku vojenské zdrženlivosti, která ale žádným způsobem nestála v cestě jeho vzestupu a transformaci v jednoho z nejvýznamnějších ekonomických a politických hráčů na světě; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že Japonsko si za posledních několik desetiletí vysloužilo mezinárodní věhlas za svou politiku vojenské zdrženlivosti, která ale žádným způsobem nestála v cestě jeho vzestupu a transformaci v jednoho z nejvýznamnějších ekonomických a politických hráčů na světě;

| H. | vzhledem k tomu, že Japonsko stálo v čele úsilí o přezkum transpacifického partnerství (TPP) po odstoupení Spojených států a v červenci 2018 ratifikovalo revidovanou dohodu, komplexní a progresivní dohodu o transpacifickém partnerství (CPTPP nebo TPP-11); vzhledem k tomu, že Japonsko rovněž projevilo zájem o regionální komplexní hospodářské partnerství (RCEP), jehož součástí je i Čína; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že Japonsko stálo v čele úsilí o přezkum transpacifického partnerství (TPP) po odstoupení Spojených států a v červenci 2018 ratifikovalo revidovanou dohodu, komplexní a progresivní dohodu o transpacifickém partnerství (CPTPP nebo TPP-11); vzhledem k tomu, že Japonsko rovněž projevilo zájem o regionální komplexní hospodářské partnerství (RCEP), jehož součástí je i Čína;

| I. | vzhledem k tomu, že Japonsko je aktivním členem Asijské rozvojové banky (ADB), Africké rozvojové banky (AFDB), Meziamerické rozvojové banky (IADB), Asijské a tichomořské hospodářské a sociální komise Organizace spojených národů (UNESCAP) a mnoha dalších specializovaných agentur OSN a účastní se setkání Asie-Evropa (ASEM) a dialogu o spolupráci v Asii (ACD); vzhledem k tomu, že Japonsko je členem Světové obchodní organizace (WTO), Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD), Mezinárodní banky pro obnovu a rozvoj (IBRD), Mezinárodního měnového fondu (IMF), skupiny G7 a skupiny G20; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Japonsko je aktivním členem Asijské rozvojové banky (ADB), Africké rozvojové banky (AFDB), Meziamerické rozvojové banky (IADB), Asijské a tichomořské hospodářské a sociální komise Organizace spojených národů (UNESCAP) a mnoha dalších specializovaných agentur OSN a účastní se setkání Asie-Evropa (ASEM) a dialogu o spolupráci v Asii (ACD); vzhledem k tomu, že Japonsko je členem Světové obchodní organizace (WTO), Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD), Mezinárodní banky pro obnovu a rozvoj (IBRD), Mezinárodního měnového fondu (IMF), skupiny G7 a skupiny G20;

| J. | vzhledem k tomu, že japonská vláda schválila v únoru 2015 novou chartu o spolupráci v oblasti rozvoje; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že japonská vláda schválila v únoru 2015 novou chartu o spolupráci v oblasti rozvoje;

Dohoda a vztahy mezi EU a Japonskem

| 1. | vítá uzavření návrhu dohody o strategickém partnerství, která stanoví právně závazný rámec, posiluje dvoustranné vztahy mezi EU a Japonskem a rozšiřuje spolupráci ve více než 40 oblastech, jako je zahraniční politika a otázky bezpečnosti včetně podpory míru a stability, pomoc při mimořádných událostech, celosvětový rozvoj a humanitární pomoc, hospodářské záležitosti, výzkum, inovace, vzdělávání, bezpečnost potravin, zemědělská politika, politika v oblasti IKT, vesmírné technologie, kultura a sport, jakož i globální výzvy, které vyžadují celosvětovou koordinaci, např. změna klimatu, migrace, kybernetické hrozby, veřejné zdraví, přeshraniční trestná činnost, operace pro budování míru, řešení krizí a zvládání katastrof a boj proti terorismu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že dohoda o strategickém partnerství a dohoda o hospodářském partnerství jsou provázané a tvoří největší dvoustrannou dohodu o volném obchodu na světě; považuje uzavření obou dohod za výraz posílení partnerství, které poskytne občanům EU a Japonska konkrétní výhody, a podporuje další spolupráci v rámci mnohostranných fór; vítá vzájemnou úctu a důvěru, které byly během procesu vyjednávání posíleny; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vítá odkaz na parlamentní rozměr uvedený v čl. 1 odst. 3 dohody o strategickém partnerství, jehož cílem je posílit partnerství prostřednictvím dialogu a spolupráce v oblastech politických témat, zahraniční a bezpečnostní politiky a další odvětvové spolupráce; navrhuje v této souvislosti, aby japonský a Evropský parlament i nadále rozvíjely parlamentní dohled a navazovaly dialog s cílem zajistit, aby smlouvou zakotvená spolupráce byla rovněž prováděna; vyzývá Evropský parlament, aby dohlížel na schůze Smíšeného výboru a jejich dokumentaci; naléhavě žádá, aby byla do provádění dohody o strategickém partnerství úžeji zapojena občanská společnost a aby byla podpořena její odpovědnost v tomto procesu; opakuje své přesvědčení, že konkrétní forma obecné i odvětvové spolupráce by měla být v zásadě založena na cílech udržitelnosti, které mají být naplněny do roku 2030 a které společně přijala OSN a smluvní strany je rovněž podpořily; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že je třeba spolupracovat na mnohostranné úrovni v zájmu podpory přistoupení ke Smlouvě o obchodu se zbraněmi a provádění Smlouvy o nešíření jaderných zbraní, předcházení šíření zbraní hromadného ničení, boje proti terorismu a proti beztrestnosti těch nejzávažnějších trestných činů porušujících mezinárodní právo a lidská práva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | připomíná, že v rozvojovém světě je zapotřebí komplexní a soudržný diplomatický, hospodářský, kulturní a bezpečnostní přístup, v jehož rámci je rozvoj provázán s bezpečností, což je vize, kterou EU a Japonsko sdílí; |
| --- | --- |

5.

Lidská práva a základní svobody

| 6. | znovu potvrzuje sdílený závazek k dodržování lidských práv, demokracie, základních svobod, řádné správy věcí veřejných, právního státu a společných hodnot zakotvených ve Všeobecné deklaraci lidských práv a ke spolupráci v zájmu prosazování a ochrany těchto hodnot a mezinárodního pořádku založeného na pravidlech na celém světě; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konstatuje, že Japonsko neratifikovalo dvě základní úmluvy MOP (o diskriminaci a o zrušení nucené práce), a vítá rozhodnutí Japonska vytvořit meziresortní rámec na úrovni ministerstev pro plnění závazků udržitelného rozvoje v rámci dohody o hospodářském partnerství, což by mělo zahrnovat i ratifikaci takovýchto úmluv; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje, že je nutná další spolupráce v oblasti práv žen s cílem zajistit, aby bylo dosažení genderové rovnosti jedním z hlavních cílů partnerství; vybízí parlament Japonska, aby dále pracoval na legislativě, která se bude zabývat diskriminací na základě sexuální orientace a genderové identity; |
| --- | --- |

8.

| 9. | odsuzuje skutečnost, že v Japonsku je stále uzákoněn trest smrti a popravy jsou vykonávány oběšením bez předchozího upozornění trestance; vzhledem k tomu, že Výbor OSN proti mučení tento postup kritizoval, neboť trestancům i jejich rodinám způsobuje psychické utrpení; podporuje úsilí OSN o postupné zrušení trestu smrti; vyzývá EU, aby zahájila dialog s japonskou vládou o moratoriu na trest smrti jakožto předstupni jeho konečného zrušení; |
| --- | --- |

9.

Regionální a mezinárodní vztahy

| 10. | připomíná, že globální strategie EU zjistila přímou souvislost mezi prosperitou v Evropě a bezpečností v Asii, a vyzývá EU, aby se v tomto ohledu více prakticky angažovala a spolupracovala s partnery, jako je Japonsko, pokud jde o podporu míru na Korejském poloostrově a velmi důležité mírové řešení námořních a územních sporů ve Východočínském a Jihočínském moři na základě mezinárodního práva a úmluv; podtrhuje význam budování důvěry a preventivní diplomacie; zdůrazňuje, že musí být dodržována svoboda mezinárodní plavby; vítá setkání premiéra Abeho a prezidenta Si, které se uskutečnilo dne 26. října 2018 v Pekingu, a oznámení příslibu zahájení nové kapitoly vzájemných vztahů, která bude krokem ke zlepšení dvoustranných vazeb a zmírnění napětí v regionu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uznává, že vliv Číny a Ruska v asijsko-tichomořské oblasti představuje pro Japonsko i evropské zájmy velké bezpečnostní riziko, a vítá proto závazky v rámci dohody o strategickém partnerství prohloubit bezpečnostní spolupráci EU a Japonska a jako ochranu před takovými hrozbami; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vítá zřízení mise Japonska při NATO dne 1. července 2018; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vítá novou strategii EU pro zlepšení konektivity s Asií prostřednictvím podpory dialogu, stability, regionální a mezinárodní spolupráce, interoperabilních dopravních, energetických a digitálních sítí a mezilidských kontaktů; zdůrazňuje, že konektivita přináší příležitosti v podobě intenzivnější výměny v oblasti vzdělávání, vědy, výzkumu a kultury; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá k rozšíření dvoustranné spolupráce mezi EU a Japonskem a vícestranné spolupráce s Jižní Koreou, KLDR, USA a Čínou na podporu úsilí o zabezpečení míru a udržení stability v regionu, mírového soužití na Korejském poloostrově a úplného, nezvratného a ověřitelného jaderného odzbrojení KLDR; zdůrazňuje význam další spolupráce a dobrých sousedských vztahů mezi Japonskem a Jižní Koreou, které by přispěly k regionální stabilitě a řešily by bezpečnostní rizika, jako je KLDR; zavazuje se podpořit pokračující mezinárodní tlak na KLDR s cílem zajistit, aby byly podniknuty konkrétní kroky k denuklearizaci; podporuje mezinárodní spolupráci s cílem řešit otázku pohřešovaných japonských občanů, které podle vyjádřených obav unesl severokorejský režim; zdůrazňuje, že stabilita v severovýchodní Asii má klíčový význam i pro Evropu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | navrhuje, aby EU a Japonsko spolupracovaly na zvýšení schopností Sdružení národů jihovýchodní Asie (ASEAN), pokud jde o program regionální integrace a spolupráce a schopnost řešit konflikty v regionu kolektivně a posílit stávající ústřední postavení sdružení ASEAN v rámci multilaterálního uspořádání jihovýchodní Asie; podporuje rozhodnutí přijaté na 33. fóru ASEAN-Japonsko v Tokiu dále posílit vazby a zabývat se regionálními a mezinárodními otázkami společného zájmu a spolupracovat na podpoře míru a stability; je přesvědčen, že podpora a ochrana lidských práv účinně přispívá k těmto dvěma cílům; požaduje součinnost mezi japonskou strategií pro svobodný a otevřený indo-pacifický prostor a iniciativami EU, zejména investičním plánem EU a rozšířenou transevropskou dopravní sítí EU, na podporu světové spolupráce v oblasti konektivity; |
| --- | --- |

15.

| 16. | bere na vědomí snahu Japonska stát se nestálým členem Rady bezpečnosti OSN pro období 2023–2024 a vítá jeho přínos pro OSN, pokud jde mj. o odzbrojování a nešíření zbraní, udržování a budování míru a bezpečnost; |
| --- | --- |

16.

Odvětvová spolupráce

| 17. | zdůrazňuje příležitosti a impuls, který dohoda o strategickém partnerství nabízí s ohledem na rozvoj kulturních vztahů a spolupráci v oblasti mládeže, vzdělávání a sportu; vyjadřuje politování nad stávající nízkou mírou osobních kontaktů a nad jazykovými překážkami; navrhuje další investice za účelem posílení kontaktů mezi občany, dialogu v oblasti vzdělávání a kultury, vysokoškolské mobility v rámci programu Erasmus+ a veřejné diplomacie na podporu vzájemného porozumění a kulturní rozmanitosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | upozorňuje na skutečnost, že dohoda o strategickém partnerství je hybnou silou rozvoje odvětvové spolupráce, pokud jde o ochranu spotřebitele a výměny v oblasti regulačních a dohledových systémů pro finanční sektor; |
| --- | --- |

18.

| 19. | domnívá se, že EU a Japonsko jakožto přední světoví dárci s dlouhou historií v oblasti oficiální rozvojové pomoci méně rozvinutým zemím ve východní Asii a v poslední době i v Africe, na Blízkém východě a v Latinské Americe jsou přirození partneři, pokud jde o koordinaci pomoci a zajištění soudržnosti, a to spolu s vládami zemí, které jsou příjemci pomoci; zdůrazňuje, že hlavním záměrem rozvojové pomoci je zmírňování chudoby v zájmu naplnění cílů udržitelného rozvoje, a těší se na vzájemnou spolupráci při dosahování těchto cílů; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vítá skutečnost, že Japonsko v roce 2016 ratifikovalo Pařížskou dohodu o klimatu, a naléhavě žádá její účinné provádění s tím, že Japonsko by se mělo proaktivně ujmout vedoucí úlohy v boji proti změně klimatu a zvýšit své úsilí o zmírňování jejích dopadů; vyzývá EU a Japonsko, aby intenzivněji spolupracovaly v oblasti udržitelné energetiky, např. rozvojem nízkoemisních druhů dopravy; zdůrazňuje, že poradní panel ministra zahraničí pro změnu klimatu vydal v únoru 2018 svou zprávu, podle které je hlavním prvkem strategie japonské energetické diplomacie nutnost přechodu na energetiku z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vítá zařazení udržitelného řízení lesů do dohody a s nadějí očekává další výměnu osvědčených postupů v oblasti nezákonné těžby dřeva vycházející ze zkušeností nařízení EU o dřevě s cílem zavést do japonské právní úpravy povinnost náležité péče; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyjadřuje politování nad skutečností, že Japonsko se v září 2018 na jednání Mezinárodní velrybářské komise (IWC) pokusilo dosáhnout ukončení moratoria na komerční lov velryb, a požaduje pozastavení lovu velryb k vědeckým účelům; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdůrazňuje, že Japonsko je druhým největším trhem s kosmetickými přípravky na světě; připomíná, že kosmetika testovaná na zvířatech a prodej dovážených kosmetických výrobků testovaných na zvířatech jsou v EU zakázány; v této souvislosti vyzývá strany k tomu, aby si vyměňovaly informace a spolupracovaly s cílem ukončit testování kosmetiky na zvířatech v Japonsku; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdůrazňuje význam zachování biologické rozmanitosti a vybízí Japonsko, aby přestalo uplatňovat své výhrady k Úmluvě o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES); |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzývá parlamenty členských států EU k rychlé ratifikaci a rovněž vyzývá k důslednému provádění prozatímní dohody ve všech odvětvích; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Evropské službě pro vnější činnost, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Japonska. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Úř. věst. L 216, 24.8.2018, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 90, 6.4.2011, s. 2.

(3)  Úř. věst. C 443, 22.12.2017, s. 49.

(4)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0506.

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/347 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/347

---

P8_TA(2018)0508

Evropsko-středomořská letecká dohoda EU-Jordánsko (přistoupení Chorvatska) ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2018 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření, jménem Unie a jejích členských států, Protokolu, kterým se mění Evropsko-středomořská letecká dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE))

(Souhlas)

(2020/C 388/38)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07067/2015), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07067/2015),

| — | s ohledem na návrh Protokolu, kterým se mění Evropsko-středomořská letecká dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (07066/2015), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Protokolu, kterým se mění Evropsko-středomořská letecká dohoda mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (07066/2015),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada na základě čl. 100 odst. 2 a čl. 218 odst. 6 druhého pododstavce písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0189/2016), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada na základě čl. 100 odst. 2 a čl. 218 odst. 6 druhého pododstavce písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0189/2016),

| — | s ohledem na čl. 99 odst. 1 a 4 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 99 odst. 1 a 4 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A8-0371/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A8-0371/2018),

| 1. | uděluje souhlas s uzavřením protokolu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vládám a parlamentům členských států a Jordánského hášimovského království. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/348 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/348

---

P8_TA(2018)0509

Zavedení programu Horizont Evropa – stanovení pravidel pro účast a šíření výsledků ***I

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 12. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD)) (1)

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2020/C 388/39)

Pozměňovací návrh 1

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (1) | Cílem Unie je posílit svou vědeckou a technologickou základnu a podnítit svou konkurenceschopnost, včetně oblasti průmyslu, a zároveň podporovat veškeré výzkumné a inovační činnosti v zájmu plnění strategických priorit Unie, což v konečném důsledku směřuje k podpoře míru, hodnot Unie a dobrých životních podmínek pro všechny. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(1)

Cílem Unie je posílit svou vědeckou a technologickou základnu a podnítit svou konkurenceschopnost, včetně oblasti průmyslu, a zároveň podporovat veškeré výzkumné a inovační činnosti v zájmu plnění strategických priorit Unie, což v konečném důsledku směřuje k podpoře míru, hodnot Unie a dobrých životních podmínek pro všechny.

| (1) | Cílem Unie je posílit svou vědeckou
  excelenci
  a technologickou základnu
  , kde se budou výzkumní pracovníci, vědecké poznatky a technologie volně pohybovat,
  a podnítit svou konkurenceschopnost, včetně oblasti průmyslu,
  posílit a rozvíjet Evropský výzkumný prostor
  a zároveň podporovat veškeré výzkumné a inovační činnosti v zájmu plnění strategických priorit a 
  závazků
  Unie, což v konečném důsledku směřuje k podpoře míru, hodnot Unie a dobrých životních podmínek pro všechny. |
| --- | --- |

(1)

Cílem Unie je posílit svou vědeckou
  excelenci
  a technologickou základnu
  , kde se budou výzkumní pracovníci, vědecké poznatky a technologie volně pohybovat,
  a podnítit svou konkurenceschopnost, včetně oblasti průmyslu,
  posílit a rozvíjet Evropský výzkumný prostor
  a zároveň podporovat veškeré výzkumné a inovační činnosti v zájmu plnění strategických priorit a 
  závazků
  Unie, což v konečném důsledku směřuje k podpoře míru, hodnot Unie a dobrých životních podmínek pro všechny.

Pozměňovací návrh 2

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (2) | V rámci přinášení vědeckého, ekonomického a společenského dopadu v zájmu tohoto obecného cíle by Unie měla investovat do výzkumu a inovací prostřednictvím programu Horizont Evropa – rámcového programu pro výzkum a inovace na období 2021–2027 („program“) s cílem podporovat vytváření
  a rozšiřování
  vysoce kvalitních znalostí a technologií, posilovat dopad výzkumu a inovací při rozvoji, podpoře a provádění politik Unie, podporovat zavádění inovativních řešení v průmyslu a společnosti s cílem
  zabývat se globálními výzvami a podporovat
  konkurenceschopnost průmyslu; podporovat všechny formy inovací,
  včetně průlomových inovací,
  a posilovat uvádění inovativních řešení na trh; optimalizovat uskutečňování
  těchto
  investic
  pro zvyšování dopadu v rámci posíleného Evropského výzkumného prostoru
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(2)

V rámci přinášení vědeckého, ekonomického a společenského dopadu v zájmu tohoto obecného cíle by Unie měla investovat do výzkumu a inovací prostřednictvím programu Horizont Evropa – rámcového programu pro výzkum a inovace na období 2021–2027 („program“) s cílem podporovat vytváření
  a rozšiřování
  vysoce kvalitních znalostí a technologií, posilovat dopad výzkumu a inovací při rozvoji, podpoře a provádění politik Unie, podporovat zavádění inovativních řešení v průmyslu a společnosti s cílem
  zabývat se globálními výzvami a podporovat
  konkurenceschopnost průmyslu; podporovat všechny formy inovací,
  včetně průlomových inovací,
  a posilovat uvádění inovativních řešení na trh; optimalizovat uskutečňování
  těchto
  investic
  pro zvyšování dopadu v rámci posíleného Evropského výzkumného prostoru
  .

| (2) | V rámci přinášení vědeckého, ekonomického a společenského dopadu v zájmu tohoto obecného cíle a 
  maximalizace přidané hodnoty investic Unie do výzkumu, vývoje a inovací
  by Unie měla investovat do výzkumu a inovací prostřednictvím programu Horizont Evropa – rámcového programu pro výzkum a inovace na období 2021–2027 („program“) s cílem podporovat vytváření, rozšiřování a 
  přenos
  vysoce kvalitních znalostí a technologií v 
  Unii
  , posilovat dopad výzkumu a inovací při
  řešení globálních výzev, včetně cílů v oblasti udržitelného rozvoje a změny klimatu, a při
  rozvoji, podpoře a provádění politik Unie, podporovat zavádění inovativních a 
  udržitelných
  řešení v průmyslu a společnosti
  Unie
  s cílem
  vytvářet pracovní místa
  a 
  posilovat hospodářský růst a
   konkurenceschopnost průmyslu
  . Program by měl
  podporovat všechny formy inovací, a posilovat uvádění inovativních řešení na trh optimalizovat uskutečňování investic. |
| --- | --- |

(2)

V rámci přinášení vědeckého, ekonomického a společenského dopadu v zájmu tohoto obecného cíle a 
  maximalizace přidané hodnoty investic Unie do výzkumu, vývoje a inovací
  by Unie měla investovat do výzkumu a inovací prostřednictvím programu Horizont Evropa – rámcového programu pro výzkum a inovace na období 2021–2027 („program“) s cílem podporovat vytváření, rozšiřování a 
  přenos
  vysoce kvalitních znalostí a technologií v 
  Unii
  , posilovat dopad výzkumu a inovací při
  řešení globálních výzev, včetně cílů v oblasti udržitelného rozvoje a změny klimatu, a při
  rozvoji, podpoře a provádění politik Unie, podporovat zavádění inovativních a 
  udržitelných
  řešení v průmyslu a společnosti
  Unie
  s cílem
  vytvářet pracovní místa
  a 
  posilovat hospodářský růst a
   konkurenceschopnost průmyslu
  . Program by měl
  podporovat všechny formy inovací, a posilovat uvádění inovativních řešení na trh optimalizovat uskutečňování investic.

Pozměňovací návrh 3

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (2a) | Tento program přispěje k dosažení celkového objemu investic do výzkumu a vývoje ve výši 3 % HDP Unie, což je v souladu se základním cílem strategie EU2020. Splnění tohoto cíle bude vyžadovat, aby členské státy a soukromý sektor doplnily program vlastními a posílenými investičními opatřeními v oblasti výzkumu, vývoje a inovací. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(2a)

Tento program přispěje k dosažení celkového objemu investic do výzkumu a vývoje ve výši 3 % HDP Unie, což je v souladu se základním cílem strategie EU2020. Splnění tohoto cíle bude vyžadovat, aby členské státy a soukromý sektor doplnily program vlastními a posílenými investičními opatřeními v oblasti výzkumu, vývoje a inovací.

Pozměňovací návrh 4

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (3) | Podpora výzkumných a inovačních činností nezbytné k napomáhání realizaci cílů politiky Unie by měla zohlednit zásadu pro inovace
  , která je předložena ve sdělení Komise ze dne 15. května 2018„A renewed European Agenda for Research and Innovation – Europe's chance to shape its future“ (Obnovená evropská agenda pro výzkum a inovace – šance Evropy utvářet svou budoucnost) (COM(2018)306)
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3)

Podpora výzkumných a inovačních činností nezbytné k napomáhání realizaci cílů politiky Unie by měla zohlednit zásadu pro inovace
  , která je předložena ve sdělení Komise ze dne 15. května 2018„A renewed European Agenda for Research and Innovation – Europe's chance to shape its future“ (Obnovená evropská agenda pro výzkum a inovace – šance Evropy utvářet svou budoucnost) (COM(2018)306)
  .

| (3) | Podpora výzkumných a inovačních činností nezbytné k napomáhání realizaci cílů politiky Unie by měla zohlednit zásadu pro inovace
  jakožto klíčový faktor pro rychlejší a intenzivnější přesun podstatné části znalostního kapitálu EU do oblasti inovací
  . |
| --- | --- |

(3)

Podpora výzkumných a inovačních činností nezbytné k napomáhání realizaci cílů politiky Unie by měla zohlednit zásadu pro inovace
  jakožto klíčový faktor pro rychlejší a intenzivnější přesun podstatné části znalostního kapitálu EU do oblasti inovací
  .

Pozměňovací návrh 5

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (4) | Otevřená věda, otevřené inovace, otevřenost
  světu
  tvoří obecné zásady, které by měly
  zajistit excelenci a dopad investic Unie v oblasti výzkumu a inovací.
  Měly by být dodržovány při
  provádění programu
  , zejména pokud jde o strategické plánování s ohledem na pilíř „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4)

Otevřená věda, otevřené inovace, otevřenost
  světu
  tvoří obecné zásady, které by měly
  zajistit excelenci a dopad investic Unie v oblasti výzkumu a inovací.
  Měly by být dodržovány při
  provádění programu
  , zejména pokud jde o strategické plánování s ohledem na pilíř „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“
  .

| (4) | Pokračování přístupu založeného na otevřené vědě, otevřených inovacích a otevřenosti
  světu a 
  současné zaručení vědeckých a socioekonomických zájmů Unie by mělo
  zajistit excelenci a dopad investic Unie v oblasti výzkumu a inovací
  a posílení kapacit pro výzkum a vývoj ve všech členských státech
  .
  To by mělo vést k vyváženému
  provádění programu. |
| --- | --- |

(4)

Pokračování přístupu založeného na otevřené vědě, otevřených inovacích a otevřenosti
  světu a 
  současné zaručení vědeckých a socioekonomických zájmů Unie by mělo
  zajistit excelenci a dopad investic Unie v oblasti výzkumu a inovací
  a posílení kapacit pro výzkum a vývoj ve všech členských státech
  .
  To by mělo vést k vyváženému
  provádění programu.

Pozměňovací návrh 6

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (5) | Otevřená věda
  , včetně otevřeného přístupu k vědeckým publikacím a údajům z výzkumu,
  může zvýšit kvalitu, dopad a přínosy vědy a urychlit pokrok znalostí tím, že bude spolehlivější, účinnější a přesnější, srozumitelnější pro společnost a citlivá vůči společenským výzvám. Měla by být stanovena ustanovení k zajištění toho, aby příjemci poskytovali otevřený přístup ke vzájemně hodnoceným vědeckým publikacím, údajům z výzkumu a dalším výstupům z výzkumu otevřeným a nediskriminačním způsobem, zdarma a co nejdříve v procesu šíření výsledků, a umožnili jejich co možná nejširší použití a opětovné použití. Větší důraz by měl být kladen
  zejména
  na odpovědnou správu údajů z výzkumu, která by měla být v souladu se zásadami FAIR – „dohledatelnost“, „dostupnost“, „interoperabilita“ a „znovupoužitelnost“, a to zejména prostřednictvím začleňování plánů správy údajů. Příjemci by případně měli využívat možností, které nabízí Evropský cloud pro otevřenou vědu a dodržovat další zásady a postupy pro otevřenou vědu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5)

Otevřená věda
  , včetně otevřeného přístupu k vědeckým publikacím a údajům z výzkumu,
  může zvýšit kvalitu, dopad a přínosy vědy a urychlit pokrok znalostí tím, že bude spolehlivější, účinnější a přesnější, srozumitelnější pro společnost a citlivá vůči společenským výzvám. Měla by být stanovena ustanovení k zajištění toho, aby příjemci poskytovali otevřený přístup ke vzájemně hodnoceným vědeckým publikacím, údajům z výzkumu a dalším výstupům z výzkumu otevřeným a nediskriminačním způsobem, zdarma a co nejdříve v procesu šíření výsledků, a umožnili jejich co možná nejširší použití a opětovné použití. Větší důraz by měl být kladen
  zejména
  na odpovědnou správu údajů z výzkumu, která by měla být v souladu se zásadami FAIR – „dohledatelnost“, „dostupnost“, „interoperabilita“ a „znovupoužitelnost“, a to zejména prostřednictvím začleňování plánů správy údajů. Příjemci by případně měli využívat možností, které nabízí Evropský cloud pro otevřenou vědu a dodržovat další zásady a postupy pro otevřenou vědu.

| (5) | Otevřená věda může zvýšit kvalitu, dopad a přínosy vědy a urychlit pokrok znalostí tím, že bude spolehlivější, účinnější a přesnější, srozumitelnější pro společnost a citlivá vůči společenským výzvám. Měla by být stanovena ustanovení k zajištění toho, aby příjemci poskytovali otevřený přístup ke vzájemně hodnoceným vědeckým publikacím, údajům z výzkumu a dalším výstupům z výzkumu otevřeným a nediskriminačním způsobem, zdarma a co nejdříve v procesu šíření výsledků, a umožnili jejich co možná nejširší použití a opětovné použití.
  Pokud jde o údaje z výzkumu, je třeba uplatňovat zásadu „tak otevřené, jak je možné, tak uzavřené, jak je nezbytné“, a tudíž je třeba uznat, že je zapotřebí různých režimů přístupu z důvodu hospodářského zájmu Unie, práv duševního vlastnictví, ochrany osobních údajů a důvěrnosti, bezpečnostních obav a dalších oprávněných zájmů.
  Větší důraz by měl být kladen na odpovědnou správu údajů z výzkumu, která by měla být v souladu se zásadami FAIR – „dohledatelnost“, „dostupnost“, „interoperabilita“ a „znovupoužitelnost“, a to zejména prostřednictvím začleňování plánů správy údajů. Příjemci by případně měli využívat možností, které nabízí Evropský cloud pro otevřenou vědu a 
  evropská datová infrastruktura a
   dodržovat další zásady a postupy pro otevřenou vědu. V 
  mezinárodních dohodách o spolupráci a příslušných dohodách o přidružení v oblasti vědy a techniky by měl být podporován vzájemný otevřený přístup. |
| --- | --- |

(5)

Otevřená věda může zvýšit kvalitu, dopad a přínosy vědy a urychlit pokrok znalostí tím, že bude spolehlivější, účinnější a přesnější, srozumitelnější pro společnost a citlivá vůči společenským výzvám. Měla by být stanovena ustanovení k zajištění toho, aby příjemci poskytovali otevřený přístup ke vzájemně hodnoceným vědeckým publikacím, údajům z výzkumu a dalším výstupům z výzkumu otevřeným a nediskriminačním způsobem, zdarma a co nejdříve v procesu šíření výsledků, a umožnili jejich co možná nejširší použití a opětovné použití.
  Pokud jde o údaje z výzkumu, je třeba uplatňovat zásadu „tak otevřené, jak je možné, tak uzavřené, jak je nezbytné“, a tudíž je třeba uznat, že je zapotřebí různých režimů přístupu z důvodu hospodářského zájmu Unie, práv duševního vlastnictví, ochrany osobních údajů a důvěrnosti, bezpečnostních obav a dalších oprávněných zájmů.
  Větší důraz by měl být kladen na odpovědnou správu údajů z výzkumu, která by měla být v souladu se zásadami FAIR – „dohledatelnost“, „dostupnost“, „interoperabilita“ a „znovupoužitelnost“, a to zejména prostřednictvím začleňování plánů správy údajů. Příjemci by případně měli využívat možností, které nabízí Evropský cloud pro otevřenou vědu a 
  evropská datová infrastruktura a
   dodržovat další zásady a postupy pro otevřenou vědu. V 
  mezinárodních dohodách o spolupráci a příslušných dohodách o přidružení v oblasti vědy a techniky by měl být podporován vzájemný otevřený přístup.

Pozměňovací návrh 7

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 5 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (5a) | Příjemci z řad malých a středních podniků by měli využívat stávajících nástrojů, např. asistenční služby pro otázky duševního vlastnictví u malých a středních podniků, která malým a středním podnikům v Evropské unii pomáhá chránit i vymáhat jejich práva duševního vlastnictví tím, že poskytuje bezplatné informace a služby formou důvěrného poradenství v oblasti duševního vlastnictví a související problematiky, včetně odborné přípravy, podkladů a on-line zdrojů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5a)

Příjemci z řad malých a středních podniků by měli využívat stávajících nástrojů, např. asistenční služby pro otázky duševního vlastnictví u malých a středních podniků, která malým a středním podnikům v Evropské unii pomáhá chránit i vymáhat jejich práva duševního vlastnictví tím, že poskytuje bezplatné informace a služby formou důvěrného poradenství v oblasti duševního vlastnictví a související problematiky, včetně odborné přípravy, podkladů a on-line zdrojů.

Pozměňovací návrh 8

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | Koncepce a návrh programu by měly reagovat na potřebu vytvoření kritického množství podporovaných činností v celé Unii a prostřednictvím mezinárodní spolupráce v souladu s cíli udržitelného rozvoje OSN. Provádění programu by mělo posílit sledování tohoto cíle. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6)

Koncepce a návrh programu by měly reagovat na potřebu vytvoření kritického množství podporovaných činností v celé Unii a prostřednictvím mezinárodní spolupráce v souladu s cíli udržitelného rozvoje OSN. Provádění programu by mělo posílit sledování tohoto cíle.

| (6) | Koncepce a návrh programu by měly reagovat na potřebu vytvoření kritického množství podporovaných činností v celé Unii a prostřednictvím mezinárodní spolupráce
  , a to za současné podpory zapojení všech členských států do programu a v
   souladu s cíli udržitelného rozvoje OSN a 
  Pařížskou dohodou
  . Provádění programu by mělo posílit sledování tohoto cíle. |
| --- | --- |

(6)

Koncepce a návrh programu by měly reagovat na potřebu vytvoření kritického množství podporovaných činností v celé Unii a prostřednictvím mezinárodní spolupráce
  , a to za současné podpory zapojení všech členských států do programu a v
   souladu s cíli udržitelného rozvoje OSN a 
  Pařížskou dohodou
  . Provádění programu by mělo posílit sledování tohoto cíle.

Pozměňovací návrh 9

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (7) | Činnosti podporované v rámci programu by měly přispívat k dosažení cílů a priorit Unie, monitorování a hodnocení pokroku v porovnání s těmito cíli a prioritami a k vytvoření revidovaných nebo nových priorit. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7)

Činnosti podporované v rámci programu by měly přispívat k dosažení cílů a priorit Unie, monitorování a hodnocení pokroku v porovnání s těmito cíli a prioritami a k vytvoření revidovaných nebo nových priorit.

| (7) | Činnosti podporované v rámci programu by měly přispívat k dosažení cílů, priorit a 
  závazků
  Unie a 
  programu
  , monitorování a hodnocení pokroku v porovnání s těmito cíli, prioritami a 
  závazky
  a k vytvoření revidovaných nebo nových priorit. |
| --- | --- |

(7)

Činnosti podporované v rámci programu by měly přispívat k dosažení cílů, priorit a 
  závazků
  Unie a 
  programu
  , monitorování a hodnocení pokroku v porovnání s těmito cíli, prioritami a 
  závazky
  a k vytvoření revidovaných nebo nových priorit.

Pozměňovací návrh 10

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 7 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (7a) | Program by měl usilovat o sladění s již existujícími evropskými plány a strategiemi v oblasti výzkumu a inovací. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7a)

Program by měl usilovat o sladění s již existujícími evropskými plány a strategiemi v oblasti výzkumu a inovací.

Pozměňovací návrh 11

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (8) | Program by měl udržovat vyvážený přístup mezi financováním zdola nahoru (orientovaným na badatele nebo inovátora) a shora dolů (stanovené strategicky definovanými prioritami), v závislosti na povaze zapojených výzkumných a inovačních společenství, typech a účelu prováděných činností a dopadech, o které se usiluje. Kombinace těchto faktorů by měla určit volbu přístupu k příslušným částem programu, z nichž všechny přispívají ke všem obecných a specifickým cílům programu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8)

Program by měl udržovat vyvážený přístup mezi financováním zdola nahoru (orientovaným na badatele nebo inovátora) a shora dolů (stanovené strategicky definovanými prioritami), v závislosti na povaze zapojených výzkumných a inovačních společenství, typech a účelu prováděných činností a dopadech, o které se usiluje. Kombinace těchto faktorů by měla určit volbu přístupu k příslušným částem programu, z nichž všechny přispívají ke všem obecných a specifickým cílům programu.

| (8) | Program by měl udržovat vyvážený přístup mezi financováním zdola nahoru (orientovaným na badatele nebo inovátora) a shora dolů (stanoveným strategicky definovanými prioritami), v závislosti na povaze zapojených výzkumných a inovačních společenství
  z celé Unie, míře úspěšnosti rysu činnosti
  , typech a účelu prováděných činností
  , zásadě subsidiarity
  a dopadech, o které se usiluje. Kombinace těchto faktorů by měla určit volbu přístupu k příslušným částem programu, z nichž všechny přispívají ke všem obecných a specifickým cílům programu. |
| --- | --- |

(8)

Program by měl udržovat vyvážený přístup mezi financováním zdola nahoru (orientovaným na badatele nebo inovátora) a shora dolů (stanoveným strategicky definovanými prioritami), v závislosti na povaze zapojených výzkumných a inovačních společenství
  z celé Unie, míře úspěšnosti rysu činnosti
  , typech a účelu prováděných činností
  , zásadě subsidiarity
  a dopadech, o které se usiluje. Kombinace těchto faktorů by měla určit volbu přístupu k příslušným částem programu, z nichž všechny přispívají ke všem obecných a specifickým cílům programu.

Pozměňovací návrh 12

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 8 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (8a) | Řada akcí v oblasti výzkumu a inovací by měla uplatňovat rychlou cestu k výzkumu a inovacím, u nichž by doba nutná pro udělení grantu neměla překročit šest měsíců. To by zajistilo rychlejší přístup zdola nahoru k finančním prostředkům pro malá kooperativní konsorcia, jež zajišťují akce od základního výzkumu po uplatnění na trhu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8a)

Řada akcí v oblasti výzkumu a inovací by měla uplatňovat rychlou cestu k výzkumu a inovacím, u nichž by doba nutná pro udělení grantu neměla překročit šest měsíců. To by zajistilo rychlejší přístup zdola nahoru k finančním prostředkům pro malá kooperativní konsorcia, jež zajišťují akce od základního výzkumu po uplatnění na trhu.

Pozměňovací návrh 13

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 8 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (8b) | Program by měl podporovat všechny fáze výzkumu a inovací, zejména v rámci kooperativních projektů. Základní výzkum je hlavním přínosem a důležitou podmínkou pro zvýšení schopnosti Unie přilákat nejschopnější vědce, aby se mohla stát klastrem excelence na globální úrovni. Měla by být zajištěna rovnováha mezi základním a aplikovaným výzkumem. Spolu s inovacemi se tak podpoří hospodářská konkurenceschopnost Unie, růst a pracovní místa. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8b)

Program by měl podporovat všechny fáze výzkumu a inovací, zejména v rámci kooperativních projektů. Základní výzkum je hlavním přínosem a důležitou podmínkou pro zvýšení schopnosti Unie přilákat nejschopnější vědce, aby se mohla stát klastrem excelence na globální úrovni. Měla by být zajištěna rovnováha mezi základním a aplikovaným výzkumem. Spolu s inovacemi se tak podpoří hospodářská konkurenceschopnost Unie, růst a pracovní místa.

Pozměňovací návrh 14

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 8 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (8c) | Za účelem maximalizace dopadu programu Horizont Evropa je třeba věnovat zvláštní pozornost multidisciplinárním, interdisciplinárním a mezioborovým přístupům, což jsou nezbytné součásti zásadního vědeckého pokroku. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8c)

Za účelem maximalizace dopadu programu Horizont Evropa je třeba věnovat zvláštní pozornost multidisciplinárním, interdisciplinárním a mezioborovým přístupům, což jsou nezbytné součásti zásadního vědeckého pokroku.

Pozměňovací návrh 15

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 8 d (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (8d) | Zapojení do společnosti je nutné podpořit prostřednictvím odpovědného výzkumu a inovací jakožto průřezových prvků s cílem vytvářet účinnou spolupráci mezi vědou a společností. Všem společenským aktérům (výzkumní pracovníci, občané, tvůrci politik, podnikatelé či organizace sektoru služeb atd.) by to umožnilo spolupracovat během celého výzkumného a inovačního procesu za účelem lepšího sladění tohoto procesu a jeho výsledků s hodnotami, potřebami a očekáváními evropské společnosti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8d)

Zapojení do společnosti je nutné podpořit prostřednictvím odpovědného výzkumu a inovací jakožto průřezových prvků s cílem vytvářet účinnou spolupráci mezi vědou a společností. Všem společenským aktérům (výzkumní pracovníci, občané, tvůrci politik, podnikatelé či organizace sektoru služeb atd.) by to umožnilo spolupracovat během celého výzkumného a inovačního procesu za účelem lepšího sladění tohoto procesu a jeho výsledků s hodnotami, potřebami a očekáváními evropské společnosti.

Pozměňovací návrh 16

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 9

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (9) | Výzkumné činnosti prováděné v rámci pilíře „otevřená věda“ by měly být stanoveny podle potřeb a možností vědy. Výzkumný program by měl být stanoven v úzkém kontaktu s vědeckou obcí. Výzkum by měl být financován na základě excelence. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9)

Výzkumné činnosti prováděné v rámci pilíře „otevřená věda“ by měly být stanoveny podle potřeb a možností vědy. Výzkumný program by měl být stanoven v úzkém kontaktu s vědeckou obcí. Výzkum by měl být financován na základě excelence.

| (9) | Výzkumné činnosti prováděné v rámci pilíře „
  vynikající a
   otevřená věda“ by měly být stanoveny podle potřeb a možností vědy. Výzkumný program by měl být stanoven v úzkém kontaktu s vědeckou obcí a 
  měl by mimo jiné klást důraz na přilákání nových talentů v oblasti výzkumu a inovací, mladých vědců, a současně posilovat ERA a bránit odlivu mozků.
  Výzkum by měl být financován na základě excelence. |
| --- | --- |

(9)

Výzkumné činnosti prováděné v rámci pilíře „
  vynikající a
   otevřená věda“ by měly být stanoveny podle potřeb a možností vědy. Výzkumný program by měl být stanoven v úzkém kontaktu s vědeckou obcí a 
  měl by mimo jiné klást důraz na přilákání nových talentů v oblasti výzkumu a inovací, mladých vědců, a současně posilovat ERA a bránit odlivu mozků.
  Výzkum by měl být financován na základě excelence.

Pozměňovací návrh 17

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 10

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (10) | Měl by být zaveden pilíř „
  Gobální
  výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ prostřednictvím klastrů výzkumných a inovačních činností, s cílem maximalizovat začlenění napříč příslušných pracovních oblastí při zajištění vysoké a udržitelné úrovně dopadu ve vztahu k vynaloženým zdrojům. Bude podporovat mezioborovou, meziodvětvovou, mezipolitickou a přeshraniční spolupráci v zájmu cílů udržitelného rozvoje OSN a konkurenceschopnosti odvětví Unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10)

Měl by být zaveden pilíř „
  Gobální
  výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ prostřednictvím klastrů výzkumných a inovačních činností, s cílem maximalizovat začlenění napříč příslušných pracovních oblastí při zajištění vysoké a udržitelné úrovně dopadu ve vztahu k vynaloženým zdrojům. Bude podporovat mezioborovou, meziodvětvovou, mezipolitickou a přeshraniční spolupráci v zájmu cílů udržitelného rozvoje OSN a konkurenceschopnosti odvětví Unie.

| (10) | Měl by být zaveden pilíř „
  Globální
  výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“ prostřednictvím klastrů výzkumných a inovačních činností, s cílem maximalizovat začlenění napříč příslušných pracovních oblastí při zajištění vysoké a udržitelné úrovně dopadu
  pro Unii
  ve vztahu k vynaloženým zdrojům. Bude podporovat mezioborovou, meziodvětvovou, mezipolitickou a přeshraniční spolupráci v zájmu cílů udržitelného rozvoje OSN a 
  závazků Unie podle Pařížské dohody a v případě potřeby řešení společenských výzev a
   konkurenceschopnosti odvětví Unie.
  Činnost prováděná v rámci tohoto pilíře by měla zahrnovat celou řadu výzkumných a inovačních činností včetně výzkumu a vývoje, pilotní projekty, předvádění, a podporu při zadávání veřejných zakázek, prenormativního výzkumu a stanovování norem a uvádění inovací na trh, aby se zajistilo, že Evropa bude ve strategicky definovaných prioritách v oblasti výzkumu i nadále na předních místech. |
| --- | --- |

(10)

Měl by být zaveden pilíř „
  Globální
  výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“ prostřednictvím klastrů výzkumných a inovačních činností, s cílem maximalizovat začlenění napříč příslušných pracovních oblastí při zajištění vysoké a udržitelné úrovně dopadu
  pro Unii
  ve vztahu k vynaloženým zdrojům. Bude podporovat mezioborovou, meziodvětvovou, mezipolitickou a přeshraniční spolupráci v zájmu cílů udržitelného rozvoje OSN a 
  závazků Unie podle Pařížské dohody a v případě potřeby řešení společenských výzev a
   konkurenceschopnosti odvětví Unie.
  Činnost prováděná v rámci tohoto pilíře by měla zahrnovat celou řadu výzkumných a inovačních činností včetně výzkumu a vývoje, pilotní projekty, předvádění, a podporu při zadávání veřejných zakázek, prenormativního výzkumu a stanovování norem a uvádění inovací na trh, aby se zajistilo, že Evropa bude ve strategicky definovaných prioritách v oblasti výzkumu i nadále na předních místech.

Pozměňovací návrh 18

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 11

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (11) | Plné zapojení průmyslu do programu na všech úrovních od jednotlivého podnikatele a malých a středních podniků až po velké podniky by mělo
  být jedním z hlavních kanálů, jejichž prostřednictvím budou realizovány cíle programu
  , zejména směrem k vytvoření udržitelných pracovních míst a růstu.
  Průmysl by měl přispívat k perspektivám a prioritám stanoveným prostřednictvím procesu strategického plánování, které by měly podporovat rozvoj pracovních programů. Takové zapojení průmyslu by se mělo vztahovat na akce podporované na úrovni přinejmenším srovnatelné s akcemi v rámci předchozího rámcového programu Horizont 2020 zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (13) („Horizont 2020“)
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(11)

Plné zapojení průmyslu do programu na všech úrovních od jednotlivého podnikatele a malých a středních podniků až po velké podniky by mělo
  být jedním z hlavních kanálů, jejichž prostřednictvím budou realizovány cíle programu
  , zejména směrem k vytvoření udržitelných pracovních míst a růstu.
  Průmysl by měl přispívat k perspektivám a prioritám stanoveným prostřednictvím procesu strategického plánování, které by měly podporovat rozvoj pracovních programů. Takové zapojení průmyslu by se mělo vztahovat na akce podporované na úrovni přinejmenším srovnatelné s akcemi v rámci předchozího rámcového programu Horizont 2020 zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (13) („Horizont 2020“)
  .

| (11) | Plné a 
  včasné
  zapojení průmyslu do programu na všech úrovních od jednotlivého podnikatele a malých a středních podniků až po velké podniky by mělo
  pokračovat
  , zejména směrem k vytvoření udržitelných pracovních míst a růstu
  v Evropě, což posílí spolupráci soukromého a veřejného sektoru a navýší investice do výzkumu a vývoje ze soukromého sektoru
  . |
| --- | --- |

(11)

Plné a 
  včasné
  zapojení průmyslu do programu na všech úrovních od jednotlivého podnikatele a malých a středních podniků až po velké podniky by mělo
  pokračovat
  , zejména směrem k vytvoření udržitelných pracovních míst a růstu
  v Evropě, což posílí spolupráci soukromého a veřejného sektoru a navýší investice do výzkumu a vývoje ze soukromého sektoru
  .

Pozměňovací návrh 19

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 11 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (11a) | Konzultace s více zúčastněnými stranami, včetně občanské společnosti a průmyslu by měly přispívat k výhledům a prioritám stanoveným prostřednictvím procesu strategického plánování. Výsledkem by měly být periodické strategické plány v oblasti výzkumu a inovací přijaté prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci. Tyto strategické plány by poté měly být prováděny prostřednictvím rozvoje pracovních programů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(11a)

Konzultace s více zúčastněnými stranami, včetně občanské společnosti a průmyslu by měly přispívat k výhledům a prioritám stanoveným prostřednictvím procesu strategického plánování. Výsledkem by měly být periodické strategické plány v oblasti výzkumu a inovací přijaté prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci. Tyto strategické plány by poté měly být prováděny prostřednictvím rozvoje pracovních programů.

Pozměňovací návrh 20

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 12

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (12) | Je důležité podporovat průmysl, aby zůstal nebo se stal světovým vůdcem v oblasti inovací, digitalizace a dekarbonizace, zejména prostřednictvím investic do klíčových technologií, o něž se opírá podnikání zítřka. Opatření v rámci programu by měla
  být využívána k tomu
  , aby přiměřeně řešila selhání trhu nebo suboptimální investiční situace, aniž by zdvojovala nebo vytlačovala soukromé financování, a měla by mít jasnou evropskou přidanou hodnotu. Tím se zajistí jednotnost opatření programu a pravidel EU pro státní podporu
  a zabrání nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(12)

Je důležité podporovat průmysl, aby zůstal nebo se stal světovým vůdcem v oblasti inovací, digitalizace a dekarbonizace, zejména prostřednictvím investic do klíčových technologií, o něž se opírá podnikání zítřka. Opatření v rámci programu by měla
  být využívána k tomu
  , aby přiměřeně řešila selhání trhu nebo suboptimální investiční situace, aniž by zdvojovala nebo vytlačovala soukromé financování, a měla by mít jasnou evropskou přidanou hodnotu. Tím se zajistí jednotnost opatření programu a pravidel EU pro státní podporu
  a zabrání nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu
  .

| (12) | Je důležité podporovat průmysl
  Unie
  , aby zůstal nebo se stal světovým vůdcem v oblasti inovací, digitalizace a dekarbonizace, zejména prostřednictvím investic do klíčových technologií, o něž se opírá podnikání zítřka.
  Klíčové technologie mají hrát ústřední úlohu v rámci pilíře II „Globální výzvy a evropská průmyslová konkurenceschopnost“ dále napojeny na vzorové iniciativy budoucích a vznikajících technologií (FET) s cílem umožnit, aby výzkumné projekty pokryly celý inovační řetězec.
  Opatření v rámci programu by měla
  odrážet strategii průmyslové politiky Unie tak
  , aby přiměřeně a 
  transparentně
  řešila selhání trhu nebo suboptimální investiční situace
  a posilovala investice
  , aniž by zdvojovala nebo vytlačovala soukromé financování, a měla by mít jasnou evropskou přidanou hodnotu
  a návratnost investic pro veřejnost
  . Tím se zajistí jednotnost opatření programu a pravidel EU pro státní podporu v 
  oblasti výzkumu, vývoje a inovací, která by měla být přezkoumána, aby se podnítily inovace
  . |
| --- | --- |

(12)

Je důležité podporovat průmysl
  Unie
  , aby zůstal nebo se stal světovým vůdcem v oblasti inovací, digitalizace a dekarbonizace, zejména prostřednictvím investic do klíčových technologií, o něž se opírá podnikání zítřka.
  Klíčové technologie mají hrát ústřední úlohu v rámci pilíře II „Globální výzvy a evropská průmyslová konkurenceschopnost“ dále napojeny na vzorové iniciativy budoucích a vznikajících technologií (FET) s cílem umožnit, aby výzkumné projekty pokryly celý inovační řetězec.
  Opatření v rámci programu by měla
  odrážet strategii průmyslové politiky Unie tak
  , aby přiměřeně a 
  transparentně
  řešila selhání trhu nebo suboptimální investiční situace
  a posilovala investice
  , aniž by zdvojovala nebo vytlačovala soukromé financování, a měla by mít jasnou evropskou přidanou hodnotu
  a návratnost investic pro veřejnost
  . Tím se zajistí jednotnost opatření programu a pravidel EU pro státní podporu v 
  oblasti výzkumu, vývoje a inovací, která by měla být přezkoumána, aby se podnítily inovace
  .

Pozměňovací návrh 21

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 12 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (12a) | Malé a střední podniky představují významný zdroj inovací a růstu v Evropě. V programu Horizont Evropa je tudíž potřebné výrazné zapojení malých a středních podniků, definovaných v doporučení Komise 2003/361/ES. V návaznosti na osvědčené postupy programu Horizont 2020 by program Horizont Evropa měl nadále integrovaným způsobem podporovat zapojení malých a středních podniků do rámcového programu. Měla by být stanovena přiměřená opatření a související rozpočtová ustanovení, včetně zavedení nástroje fungujícího plně zdola nahoru určeného pro malé a střední podniky, které jsou jediným příjemcem a věnují se postupným inovacím, s otevřenými výběrovými řízeními napříč různými fázemi inovačního cyklu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(12a)

Malé a střední podniky představují významný zdroj inovací a růstu v Evropě. V programu Horizont Evropa je tudíž potřebné výrazné zapojení malých a středních podniků, definovaných v doporučení Komise 2003/361/ES. V návaznosti na osvědčené postupy programu Horizont 2020 by program Horizont Evropa měl nadále integrovaným způsobem podporovat zapojení malých a středních podniků do rámcového programu. Měla by být stanovena přiměřená opatření a související rozpočtová ustanovení, včetně zavedení nástroje fungujícího plně zdola nahoru určeného pro malé a střední podniky, které jsou jediným příjemcem a věnují se postupným inovacím, s otevřenými výběrovými řízeními napříč různými fázemi inovačního cyklu.

Pozměňovací návrh 22

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 13

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (13) | Program by měl podporovat výzkum a inovace integrovaným způsobem, při respektování všech příslušných ustanovení Světové obchodní organizace. Koncepce výzkumu, včetně experimentálního vývoje, by měla být použita v souladu s manuálem Frascati Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, zatímco koncepce inovací by měla být použita v souladu s manuálem Oslo Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a Eurostatu, na základě širokého přístupu, který se vztahuje na sociální inovace. Definice Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj týkající se úrovně technologické připravenosti by měly, stejně jako v předchozím rámcovém programu Horizont 2020
  , být nadále zohledňovány při klasifikaci technologického výzkumu, vývoje produktů a jejich demonstrací, a vymezení typů akcí dostupných ve výzvách k předkládání návrhů
  .
  Granty by v zásadě neměly být udělovány na akce, kde činnosti překračují rámec TRL 8.
  Pracovní program pro danou výzvu v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ by mohl povolit granty pro validaci výrobků ve velkém měřítku a jejich replikaci na trhu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(13)

Program by měl podporovat výzkum a inovace integrovaným způsobem, při respektování všech příslušných ustanovení Světové obchodní organizace. Koncepce výzkumu, včetně experimentálního vývoje, by měla být použita v souladu s manuálem Frascati Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, zatímco koncepce inovací by měla být použita v souladu s manuálem Oslo Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a Eurostatu, na základě širokého přístupu, který se vztahuje na sociální inovace. Definice Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj týkající se úrovně technologické připravenosti by měly, stejně jako v předchozím rámcovém programu Horizont 2020
  , být nadále zohledňovány při klasifikaci technologického výzkumu, vývoje produktů a jejich demonstrací, a vymezení typů akcí dostupných ve výzvách k předkládání návrhů
  .
  Granty by v zásadě neměly být udělovány na akce, kde činnosti překračují rámec TRL 8.
  Pracovní program pro danou výzvu v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ by mohl povolit granty pro validaci výrobků ve velkém měřítku a jejich replikaci na trhu.

| (13) | Program by měl podporovat výzkum a inovace integrovaným způsobem, při respektování všech příslušných ustanovení Světové obchodní organizace. Koncepce výzkumu, včetně experimentálního vývoje, by měla být použita v souladu s manuálem Frascati Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, zatímco koncepce inovací by měla být použita v souladu s manuálem Oslo Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a Eurostatu, na základě širokého přístupu, který se vztahuje na sociální inovace
  , design a kreativitu
  . Definice Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj týkající se úrovně technologické připravenosti by měly
  být zohledňovány
  stejně jako v předchozím rámcovém programu Horizont 2020. Pracovní program pro danou výzvu v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“ by mohl povolit granty pro validaci výrobků ve velkém měřítku a jejich replikaci na trhu. |
| --- | --- |

(13)

Program by měl podporovat výzkum a inovace integrovaným způsobem, při respektování všech příslušných ustanovení Světové obchodní organizace. Koncepce výzkumu, včetně experimentálního vývoje, by měla být použita v souladu s manuálem Frascati Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, zatímco koncepce inovací by měla být použita v souladu s manuálem Oslo Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a Eurostatu, na základě širokého přístupu, který se vztahuje na sociální inovace
  , design a kreativitu
  . Definice Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj týkající se úrovně technologické připravenosti by měly
  být zohledňovány
  stejně jako v předchozím rámcovém programu Horizont 2020. Pracovní program pro danou výzvu v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“ by mohl povolit granty pro validaci výrobků ve velkém měřítku a jejich replikaci na trhu.

Pozměňovací návrh 23

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 14

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (14) | Sdělení Komise o průběžném hodnocení programu Horizont 2020 (COM(2018)0002)
  poskytlo
  soubor doporučení pro tento program, včetně pravidel pro účast na tomto programu a šíření jeho výsledků, a to na základě poučení z předchozího programu i příspěvku od orgánů EU a zúčastněných stran. Tato doporučení zahrnují ambicióznější investování s cílem dosáhnout kritického množství a maximalizovat dopad; podporovat průlomové inovace; stanovit priority pro investice Unie do výzkumu a inovací v oblastech vysoké přidané hodnoty, zejména prostřednictvím zaměření na mise, zapojení občanů a široké komunikace; racionalizovat strukturu financování Unie, včetně modernizace rozsahu iniciativ partnerství a režimů spolufinancování; rozvoj větší a konkrétní součinnosti mezi různými finančními nástroji Unie, zejména s cílem pomoci mobilizovat nedostatečně využitý potenciál výzkumu a inovací v celé Unii; posílit mezinárodní spolupráci a posílit otevřenost pro účast třetích zemí; a pokračovat ve zjednodušování na základě zkušenosti z provádění programu Horizont 2020. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(14)

Sdělení Komise o průběžném hodnocení programu Horizont 2020 (COM(2018)0002)
  poskytlo
  soubor doporučení pro tento program, včetně pravidel pro účast na tomto programu a šíření jeho výsledků, a to na základě poučení z předchozího programu i příspěvku od orgánů EU a zúčastněných stran. Tato doporučení zahrnují ambicióznější investování s cílem dosáhnout kritického množství a maximalizovat dopad; podporovat průlomové inovace; stanovit priority pro investice Unie do výzkumu a inovací v oblastech vysoké přidané hodnoty, zejména prostřednictvím zaměření na mise, zapojení občanů a široké komunikace; racionalizovat strukturu financování Unie, včetně modernizace rozsahu iniciativ partnerství a režimů spolufinancování; rozvoj větší a konkrétní součinnosti mezi různými finančními nástroji Unie, zejména s cílem pomoci mobilizovat nedostatečně využitý potenciál výzkumu a inovací v celé Unii; posílit mezinárodní spolupráci a posílit otevřenost pro účast třetích zemí; a pokračovat ve zjednodušování na základě zkušenosti z provádění programu Horizont 2020.

| (14) | Sdělení Komise o průběžném hodnocení programu Horizont 2020 (COM(2018)0002) a 
  zpráva Evropského parlamentu o posouzení provádění programu Horizont 2020 s ohledem na jeho průběžné hodnocení a návrh devátého rámcového programu (2016/2147(INI)) poskytly
  soubor doporučení pro tento program, včetně pravidel pro účast na tomto programu a šíření jeho výsledků, a to na základě poučení z předchozího programu i příspěvku od orgánů EU a zúčastněných stran. Tato doporučení zahrnují ambicióznější investování s cílem dosáhnout kritického množství a maximalizovat dopad; podporovat průlomové inovace; stanovit priority pro investice Unie do výzkumu a inovací v oblastech vysoké přidané hodnoty, zejména prostřednictvím zaměření na mise,
  plné, uvědomělé a včasné
  zapojení občanů a široké komunikace; racionalizovat strukturu financování Unie
  za účelem plného využití potenciálu výzkumu a vývoje ve všech členských státech
  , včetně modernizace rozsahu iniciativ partnerství a režimů spolufinancování; rozvoj větší a konkrétní součinnosti mezi různými finančními nástroji Unie, zejména s cílem pomoci mobilizovat nedostatečně využitý potenciál výzkumu a inovací v celé Unii;
  lépe začlenit výzkumné infrastruktury financované ze strany Unie – zejména z EFRR – do projektů programu,
  posílit mezinárodní spolupráci a posílit otevřenost pro účast třetích zemí
  , a to za současné ochrany zájmů Unie a rozšiřování zapojení všech členských států do programu
  ; a pokračovat ve zjednodušování na základě zkušenosti z provádění programu Horizont 2020. |
| --- | --- |

(14)

Sdělení Komise o průběžném hodnocení programu Horizont 2020 (COM(2018)0002) a 
  zpráva Evropského parlamentu o posouzení provádění programu Horizont 2020 s ohledem na jeho průběžné hodnocení a návrh devátého rámcového programu (2016/2147(INI)) poskytly
  soubor doporučení pro tento program, včetně pravidel pro účast na tomto programu a šíření jeho výsledků, a to na základě poučení z předchozího programu i příspěvku od orgánů EU a zúčastněných stran. Tato doporučení zahrnují ambicióznější investování s cílem dosáhnout kritického množství a maximalizovat dopad; podporovat průlomové inovace; stanovit priority pro investice Unie do výzkumu a inovací v oblastech vysoké přidané hodnoty, zejména prostřednictvím zaměření na mise,
  plné, uvědomělé a včasné
  zapojení občanů a široké komunikace; racionalizovat strukturu financování Unie
  za účelem plného využití potenciálu výzkumu a vývoje ve všech členských státech
  , včetně modernizace rozsahu iniciativ partnerství a režimů spolufinancování; rozvoj větší a konkrétní součinnosti mezi různými finančními nástroji Unie, zejména s cílem pomoci mobilizovat nedostatečně využitý potenciál výzkumu a inovací v celé Unii;
  lépe začlenit výzkumné infrastruktury financované ze strany Unie – zejména z EFRR – do projektů programu,
  posílit mezinárodní spolupráci a posílit otevřenost pro účast třetích zemí
  , a to za současné ochrany zájmů Unie a rozšiřování zapojení všech členských států do programu
  ; a pokračovat ve zjednodušování na základě zkušenosti z provádění programu Horizont 2020.

Pozměňovací návrh 24

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 15

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (15) | Program by měl usilovat o součinnost s dalšími programy Unie, od jejich návrhu a strategického plánování, po výběr projektů, řízení, komunikaci, šíření a využívání výsledků, po monitorování, auditování a řízení. Aby se zabránilo překrývání a duplikaci a zvýšil se pákový efekt financování Unie, lze použít převody z jiných programů Unie na činnosti programu Horizont Evropa. V těchto případech se budou řídit pravidly programu Horizont Evropa. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(15)

Program by měl usilovat o součinnost s dalšími programy Unie, od jejich návrhu a strategického plánování, po výběr projektů, řízení, komunikaci, šíření a využívání výsledků, po monitorování, auditování a řízení. Aby se zabránilo překrývání a duplikaci a zvýšil se pákový efekt financování Unie, lze použít převody z jiných programů Unie na činnosti programu Horizont Evropa. V těchto případech se budou řídit pravidly programu Horizont Evropa.

| (15) | Politika soudržnosti by měla nadále přispívat k výzkumu a inovacím. Zvláštní pozornost je tedy třeba věnovat koordinaci a doplňkovosti mezi těmito dvěma politikami Unie.
  Program by měl usilovat o 
  sladění pravidel a
   součinnost s dalšími programy Unie,
  jak je uvedeno v příloze IV tohoto nařízení,
  od jejich návrhu a strategického plánování, po výběr projektů, řízení, komunikaci, šíření a využívání výsledků, po monitorování, auditování a řízení. Aby se zabránilo překrývání a duplikaci a zvýšil se pákový efekt financování Unie a 
  aby se rovněž snížila administrativní zátěž žadatelů a příjemců, měly by se všechny typy součinnosti řídit zásadou „jeden soubor pravidel pro jednu akci“: |
| --- | --- |

(15)

Politika soudržnosti by měla nadále přispívat k výzkumu a inovacím. Zvláštní pozornost je tedy třeba věnovat koordinaci a doplňkovosti mezi těmito dvěma politikami Unie.
  Program by měl usilovat o 
  sladění pravidel a
   součinnost s dalšími programy Unie,
  jak je uvedeno v příloze IV tohoto nařízení,
  od jejich návrhu a strategického plánování, po výběr projektů, řízení, komunikaci, šíření a využívání výsledků, po monitorování, auditování a řízení. Aby se zabránilo překrývání a duplikaci a zvýšil se pákový efekt financování Unie a 
  aby se rovněž snížila administrativní zátěž žadatelů a příjemců, měly by se všechny typy součinnosti řídit zásadou „jeden soubor pravidel pro jednu akci“:

| | — | lze použít
  dobrovolné
  převody z jiných programů Unie
  , včetně Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR),
  na činnosti programu Horizont Evropa. V těchto případech se budou řídit pravidly programu Horizont Evropa
  , ale budou využity jen ve prospěch členského státu nebo případně řídicího orgánu, který se rozhodl pro převod; |
| --- | --- | --- |

—

lze použít
  dobrovolné
  převody z jiných programů Unie
  , včetně Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR),
  na činnosti programu Horizont Evropa. V těchto případech se budou řídit pravidly programu Horizont Evropa
  , ale budou využity jen ve prospěch členského státu nebo případně řídicího orgánu, který se rozhodl pro převod;

| | — | rovněž lze uvažovat o spolufinancování akce z programu Horizont Evropa a jiného programu Unie, přičemž nesmí být překročeny celkové způsobilé náklady akce
  . V 
  takových případech by se uplatňovala pouze pravidla programu Horizont Evropa a je třeba se vyvarovat zdvojených auditů; |
| --- | --- | --- |

—

rovněž lze uvažovat o spolufinancování akce z programu Horizont Evropa a jiného programu Unie, přičemž nesmí být překročeny celkové způsobilé náklady akce
  . V 
  takových případech by se uplatňovala pouze pravidla programu Horizont Evropa a je třeba se vyvarovat zdvojených auditů;

| | — | pečeť excelence je třeba udělovat všem návrhům, které překročily prahovou hodnotu „excelence“ v programu Horizont Evropa, ale z důvodu rozpočtových omezení je nelze financovat. V takových případech by se měla uplatňovat pravidla fondu, z nějž byla podpora poskytnuta, s výjimkou pravidel státní podpory. |
| --- | --- | --- |

—

pečeť excelence je třeba udělovat všem návrhům, které překročily prahovou hodnotu „excelence“ v programu Horizont Evropa, ale z důvodu rozpočtových omezení je nelze financovat. V takových případech by se měla uplatňovat pravidla fondu, z nějž byla podpora poskytnuta, s výjimkou pravidel státní podpory.

Pozměňovací návrh 25

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 16

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (16) | Za účelem dosažení největšího možného dopadu financování Unie a nejefektivnějšího příspěvku k dosažení cílů politiky Unie, by
  měl
  program vstoupit do evropských partnerství s partnery ze soukromého a/nebo veřejného sektoru. Mezi takové partnery patří
  průmysl, výzkumné organizace,
  subjekty pověřené výkonem veřejné služby
  na místní, regionální, celostátní nebo mezinárodní úrovni
  a organizace občanské společnosti,
  jako jsou nadace,
  které podporují a/nebo provádějí výzkum a inovace, za předpokladu, že požadovaných dopadů lze dosáhnout efektivněji ve spolupráci než ze strany samotné Unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(16)

Za účelem dosažení největšího možného dopadu financování Unie a nejefektivnějšího příspěvku k dosažení cílů politiky Unie, by
  měl
  program vstoupit do evropských partnerství s partnery ze soukromého a/nebo veřejného sektoru. Mezi takové partnery patří
  průmysl, výzkumné organizace,
  subjekty pověřené výkonem veřejné služby
  na místní, regionální, celostátní nebo mezinárodní úrovni
  a organizace občanské společnosti,
  jako jsou nadace,
  které podporují a/nebo provádějí výzkum a inovace, za předpokladu, že požadovaných dopadů lze dosáhnout efektivněji ve spolupráci než ze strany samotné Unie.

| (16) | Za účelem dosažení největšího možného dopadu financování Unie a nejefektivnějšího příspěvku k dosažení cílů a 
  závazků
  politiky Unie, by program
  na základě výsledku strategického plánování mohl
  vstoupit do evropských partnerství s partnery ze soukromého a/nebo veřejného sektoru. Mezi takové partnery patří
  soukromé i veřejné zúčastněné strany v oblasti výzkumu a inovací, centra kompetencí, podnikatelské inkubátory, vědecké a technologické parky,
  subjekty pověřené výkonem veřejné služby
  , nadace
  a organizace občanské společnosti a 
  případně regionální inovační ekosystémy
  , které podporují a/nebo provádějí výzkum a inovace, za předpokladu, že požadovaných dopadů lze dosáhnout efektivněji ve spolupráci než ze strany samotné Unie. |
| --- | --- |

(16)

Za účelem dosažení největšího možného dopadu financování Unie a nejefektivnějšího příspěvku k dosažení cílů a 
  závazků
  politiky Unie, by program
  na základě výsledku strategického plánování mohl
  vstoupit do evropských partnerství s partnery ze soukromého a/nebo veřejného sektoru. Mezi takové partnery patří
  soukromé i veřejné zúčastněné strany v oblasti výzkumu a inovací, centra kompetencí, podnikatelské inkubátory, vědecké a technologické parky,
  subjekty pověřené výkonem veřejné služby
  , nadace
  a organizace občanské společnosti a 
  případně regionální inovační ekosystémy
  , které podporují a/nebo provádějí výzkum a inovace, za předpokladu, že požadovaných dopadů lze dosáhnout efektivněji ve spolupráci než ze strany samotné Unie.

Pozměňovací návrh 26

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 17

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (17) | Program by měl posílit spolupráci mezi evropskými partnerstvími a partnery ze soukromého a/nebo veřejného sektoru na mezinárodní úrovni, včetně spojení výzkumných a inovačních programů a přeshraničních investic v oblasti výzkumu a inovací přinášející vzájemné prospěchy pro občany a podniky, a současně zajistit, aby
  EU
  mohla obhájit své zájmy
  ve strategických oblastech

   (14). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(17)

Program by měl posílit spolupráci mezi evropskými partnerstvími a partnery ze soukromého a/nebo veřejného sektoru na mezinárodní úrovni, včetně spojení výzkumných a inovačních programů a přeshraničních investic v oblasti výzkumu a inovací přinášející vzájemné prospěchy pro občany a podniky, a současně zajistit, aby
  EU
  mohla obhájit své zájmy
  ve strategických oblastech

   (14).

| (17) | Program by měl posílit spolupráci mezi evropskými partnerstvími a partnery ze soukromého a/nebo veřejného sektoru na mezinárodní úrovni, včetně spojení výzkumných a inovačních programů a přeshraničních investic v oblasti výzkumu a inovací přinášející vzájemné prospěchy pro občany a podniky, a současně zajistit, aby
  Unie
  mohla obhájit své zájmy. |
| --- | --- |

(17)

Program by měl posílit spolupráci mezi evropskými partnerstvími a partnery ze soukromého a/nebo veřejného sektoru na mezinárodní úrovni, včetně spojení výzkumných a inovačních programů a přeshraničních investic v oblasti výzkumu a inovací přinášející vzájemné prospěchy pro občany a podniky, a současně zajistit, aby
  Unie
  mohla obhájit své zájmy.

Pozměňovací návrh 27

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 17 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (17a) | Vzorové iniciativy FET se ukázaly být účinným a efektivním nástrojem k dosažení tohoto cíle, neboť díky společnému, koordinovanému úsilí Unie a jejích členských států přinášejí společnosti výhody, a stávající vzorové iniciativy, které mají prokazatelné přínosy, by měly být nadále podporovány. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(17a)

Vzorové iniciativy FET se ukázaly být účinným a efektivním nástrojem k dosažení tohoto cíle, neboť díky společnému, koordinovanému úsilí Unie a jejích členských států přinášejí společnosti výhody, a stávající vzorové iniciativy, které mají prokazatelné přínosy, by měly být nadále podporovány.

Pozměňovací návrh 28

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 18

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (18) | Společné výzkumné středisko by mělo politikám Unie poskytovat vědeckou a technickou podporu orientovanou na zákazníky v průběhu celého cyklu politiky. Přímé akce Společného výzkumného střediska by měly být prováděny pružným, efektivním a transparentním způsobem, s přihlédnutím k příslušným potřebám uživatelů Společného výzkumného střediska a potřebám politik Unie a se zajištěním ochrany finančních zájmů Unie. Společné výzkumné středisko by mělo nadále vytvářet dodatečné zdroje. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(18)

Společné výzkumné středisko by mělo politikám Unie poskytovat vědeckou a technickou podporu orientovanou na zákazníky v průběhu celého cyklu politiky. Přímé akce Společného výzkumného střediska by měly být prováděny pružným, efektivním a transparentním způsobem, s přihlédnutím k příslušným potřebám uživatelů Společného výzkumného střediska a potřebám politik Unie a se zajištěním ochrany finančních zájmů Unie. Společné výzkumné středisko by mělo nadále vytvářet dodatečné zdroje.

| (18) | Společné výzkumné středisko by mělo politikám Unie poskytovat vědeckou a technickou podporu orientovanou na zákazníky v průběhu celého cyklu politiky. Přímé akce Společného výzkumného střediska by měly být prováděny pružným, efektivním a transparentním způsobem, s přihlédnutím k příslušným potřebám uživatelů Společného výzkumného střediska
  , rozpočtovým omezením
  a potřebám politik Unie a se zajištěním ochrany finančních zájmů Unie. Společné výzkumné středisko by mělo nadále vytvářet dodatečné zdroje. |
| --- | --- |

(18)

Společné výzkumné středisko by mělo politikám Unie poskytovat vědeckou a technickou podporu orientovanou na zákazníky v průběhu celého cyklu politiky. Přímé akce Společného výzkumného střediska by měly být prováděny pružným, efektivním a transparentním způsobem, s přihlédnutím k příslušným potřebám uživatelů Společného výzkumného střediska
  , rozpočtovým omezením
  a potřebám politik Unie a se zajištěním ochrany finančních zájmů Unie. Společné výzkumné středisko by mělo nadále vytvářet dodatečné zdroje.

Pozměňovací návrh 29

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 19

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (19) | Pilíř „
  otevřené inovace
  “ by měl zavést řadu opatření pro integrovanou podporu na potřeby podnikatelů a podnikání, jejichž cílem je realizovat a urychlit průlomové inovace pro rychlý růst trhu. To by mělo přilákat inovativní společnosti, které mají potenciál pro zvyšování jejich kapacit na mezinárodní a unijní úrovni, a nabízejí rychlé, pružné granty a spoluinvestování, včetně soukromých investorů. Tyto cíle by měly být plněny zřízením Evropské rady pro inovace (ERI). Tento pilíř by měl také podporovat Evropský inovační a technologický institut (EIT) a evropské inovační ekosystémy jako celek, zejména prostřednictvím partnerství spolufinancování s národními a regionálními aktéry na podporu inovací. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(19)

Pilíř „
  otevřené inovace
  “ by měl zavést řadu opatření pro integrovanou podporu na potřeby podnikatelů a podnikání, jejichž cílem je realizovat a urychlit průlomové inovace pro rychlý růst trhu. To by mělo přilákat inovativní společnosti, které mají potenciál pro zvyšování jejich kapacit na mezinárodní a unijní úrovni, a nabízejí rychlé, pružné granty a spoluinvestování, včetně soukromých investorů. Tyto cíle by měly být plněny zřízením Evropské rady pro inovace (ERI). Tento pilíř by měl také podporovat Evropský inovační a technologický institut (EIT) a evropské inovační ekosystémy jako celek, zejména prostřednictvím partnerství spolufinancování s národními a regionálními aktéry na podporu inovací.

| (19) | Pilíř „
  Inovativní Evropa
  “ by měl zavést řadu opatření pro integrovanou podporu na potřeby podnikatelů a 
  na výzkum zaměřené
  podnikání, jejichž cílem je realizovat a urychlit průlomové inovace pro rychlý růst trhu a 
  podporovat technologickou nezávislost Unie ve strategických oblastech
  . To by mělo přilákat inovativní společnosti,
  mimo jiné malé a střední podniky a začínající podniky,
  které mají potenciál pro zvyšování své kapacity na mezinárodní a unijní úrovni a nabízejí rychlé, pružné granty a možnosti spoluinvestování, včetně soukromých investorů. Tyto cíle by měly být plněny zřízením Evropské rady pro inovace (ERI). Tento pilíř by měl také podporovat Evropský inovační a technologický institut (EIT)
  , regionální inovační strategii EIT
  a evropské inovační ekosystémy jako celek
  napříč Unií
  , zejména prostřednictvím partnerství spolufinancování s národními a regionálními aktéry, jak veřejnými, tak soukromými, na podporu inovací. |
| --- | --- |

(19)

Pilíř „
  Inovativní Evropa
  “ by měl zavést řadu opatření pro integrovanou podporu na potřeby podnikatelů a 
  na výzkum zaměřené
  podnikání, jejichž cílem je realizovat a urychlit průlomové inovace pro rychlý růst trhu a 
  podporovat technologickou nezávislost Unie ve strategických oblastech
  . To by mělo přilákat inovativní společnosti,
  mimo jiné malé a střední podniky a začínající podniky,
  které mají potenciál pro zvyšování své kapacity na mezinárodní a unijní úrovni a nabízejí rychlé, pružné granty a možnosti spoluinvestování, včetně soukromých investorů. Tyto cíle by měly být plněny zřízením Evropské rady pro inovace (ERI). Tento pilíř by měl také podporovat Evropský inovační a technologický institut (EIT)
  , regionální inovační strategii EIT
  a evropské inovační ekosystémy jako celek
  napříč Unií
  , zejména prostřednictvím partnerství spolufinancování s národními a regionálními aktéry, jak veřejnými, tak soukromými, na podporu inovací.

Pozměňovací návrh 30

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 20

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (20) | Cíle politiky
  v rámci
  tohoto programu budou řešeny také prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky
  v rámci
  nástrojů pro politiky fondu InvestEU
  .
  Finanční podpora
  by měla
  být použita k řešení selhání trhu nebo neoptimálních situací v investicích, přiměřeným způsobem a akce by neměla duplikovat nebo vytlačovat soukromé financování nebo narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Akce by měly mít jasnou evropskou přidanou hodnotu
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(20)

Cíle politiky
  v rámci
  tohoto programu budou řešeny také prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky
  v rámci
  nástrojů pro politiky fondu InvestEU
  .
  Finanční podpora
  by měla
  být použita k řešení selhání trhu nebo neoptimálních situací v investicích, přiměřeným způsobem a akce by neměla duplikovat nebo vytlačovat soukromé financování nebo narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Akce by měly mít jasnou evropskou přidanou hodnotu
  .

| (20) | Aby byla vyřešena nutnost podpořit investice do rizikovějších, nelineárních činností, jako je výzkum a inovace, je nezbytné, aby program Horizont Evropa a zejména ERI a EIT s jeho znalostními a inovačními společenstvími působily v součinnosti s finančními produkty, které mají být zavedeny v rámci InvestEU. V tomto ohledu by zkušenosti s finančními nástroji zavedenými v rámci programu Horizont 2020, jako je InnovFin a úvěrová záruka pro malé a střední podniky
  v rámci
  programu, měly představovat solidní základ pro poskytování této cílené podpory. ERI
  by měla
  vyvíjet strategické zpravodajské činnosti a činnosti hodnocení v reálném čase za účelem včasného řízení a organizace svých různých činností. |
| --- | --- |

(20)

Aby byla vyřešena nutnost podpořit investice do rizikovějších, nelineárních činností, jako je výzkum a inovace, je nezbytné, aby program Horizont Evropa a zejména ERI a EIT s jeho znalostními a inovačními společenstvími působily v součinnosti s finančními produkty, které mají být zavedeny v rámci InvestEU. V tomto ohledu by zkušenosti s finančními nástroji zavedenými v rámci programu Horizont 2020, jako je InnovFin a úvěrová záruka pro malé a střední podniky
  v rámci
  programu, měly představovat solidní základ pro poskytování této cílené podpory. ERI
  by měla
  vyvíjet strategické zpravodajské činnosti a činnosti hodnocení v reálném čase za účelem včasného řízení a organizace svých různých činností.

Pozměňovací návrh 31

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 21

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (21) | ERI prostřednictvím svých nástrojů – Pathfinder a Accelerator – by se měla zaměřit na určení, rozvoj a zavádění průlomových, trh vytvářejících inovací a podporování jejich rychlého zvyšování na unijní a mezinárodní úroveň. Prostřednictvím soudržné a modernizované podpory na průlomové inovace by ERI měla zaplnit současné vakuum v oblasti veřejné podpory a soukromých investic pro průlomové inovace. Nástroje ERI vyžadují specializované právní a řídicí funkce s cílem odrážet její cíle, zejména činnosti zavádění na trh. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(21)

ERI prostřednictvím svých nástrojů – Pathfinder a Accelerator – by se měla zaměřit na určení, rozvoj a zavádění průlomových, trh vytvářejících inovací a podporování jejich rychlého zvyšování na unijní a mezinárodní úroveň. Prostřednictvím soudržné a modernizované podpory na průlomové inovace by ERI měla zaplnit současné vakuum v oblasti veřejné podpory a soukromých investic pro průlomové inovace. Nástroje ERI vyžadují specializované právní a řídicí funkce s cílem odrážet její cíle, zejména činnosti zavádění na trh.

vypouští se

Pozměňovací návrh 32

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 22

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (22) | Prostřednictvím kombinovaného financování ERI by nástroj Accelerator měl překlenout „údolí smrti“ mezi výzkumem, předběžným uváděním výrobků na trh a zvyšováním kapacit společností. Zejména by měl nástroj Accelerator poskytovat podporu operacím, které představují taková technologická nebo tržní rizika, že nejsou považovány za financovatelné a nemohou mobilizovat významné investice z trhu, a tudíž doplňovat program InvestEU zavedený nařízením .... (15) |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(22)

Prostřednictvím kombinovaného financování ERI by nástroj Accelerator měl překlenout „údolí smrti“ mezi výzkumem, předběžným uváděním výrobků na trh a zvyšováním kapacit společností. Zejména by měl nástroj Accelerator poskytovat podporu operacím, které představují taková technologická nebo tržní rizika, že nejsou považovány za financovatelné a nemohou mobilizovat významné investice z trhu, a tudíž doplňovat program InvestEU zavedený nařízením .... (15)

| (22) | Prostřednictvím kombinovaného financování ERI by nástroj
  ERI
  Accelerator měl překlenout „údolí smrti“ mezi výzkumem, předběžným uváděním výrobků na trh a zvyšováním kapacit společností. Zejména by měl nástroj Accelerator poskytovat podporu operacím, které představují taková technologická nebo tržní rizika, že nejsou považovány za financovatelné a nemohou mobilizovat významné investice z trhu, a tudíž doplňovat program InvestEU zavedený nařízením .... (15) |
| --- | --- |

(22)

Prostřednictvím kombinovaného financování ERI by nástroj
  ERI
  Accelerator měl překlenout „údolí smrti“ mezi výzkumem, předběžným uváděním výrobků na trh a zvyšováním kapacit společností. Zejména by měl nástroj Accelerator poskytovat podporu operacím, které představují taková technologická nebo tržní rizika, že nejsou považovány za financovatelné a nemohou mobilizovat významné investice z trhu, a tudíž doplňovat program InvestEU zavedený nařízením .... (15)

Pozměňovací návrh 33

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 23

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (23) | EIT by se měl, primárně svými znalostními a inovačními společenstvími, zaměřit na posílení inovačních ekosystémů, které řeší globální výzvy, tím, že podpoří začlenění podniků, výzkumu, vysokoškolského vzdělávání a podnikání.
  EIT
  by měl podporovat inovace v oblasti své činnosti a měl by podporovat začlenění vysokoškolského vzdělávání v rámci inovačního ekosystému, a to zejména: podněcováním podnikatelského vzdělávání, podporou pevné neoborové spolupráce mezi průmyslem a univerzitním prostředím; a určením případných dovedností pro budoucí inovátory k řešení globálních výzev, což zahrnuje pokročilé digitální a inovační dovednosti. Režimy podpory poskytované EIT by měly přinášet prospěch příjemcům ERI, přičemž začínající podniky vznikající ze znalostních a inovačních společenství EIT by měly mít přístup k akcím ERI. Zatímco zaměření EIT na inovační ekosystémy by mělo přirozeně zapadat do pilíře „
  Otevřené inovace
  “, plánování jeho znalostních a inovačních společenství by mělo být sladěno prostřednictvím procesu strategického plánování s pilířem „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(23)

EIT by se měl, primárně svými znalostními a inovačními společenstvími, zaměřit na posílení inovačních ekosystémů, které řeší globální výzvy, tím, že podpoří začlenění podniků, výzkumu, vysokoškolského vzdělávání a podnikání.
  EIT
  by měl podporovat inovace v oblasti své činnosti a měl by podporovat začlenění vysokoškolského vzdělávání v rámci inovačního ekosystému, a to zejména: podněcováním podnikatelského vzdělávání, podporou pevné neoborové spolupráce mezi průmyslem a univerzitním prostředím; a určením případných dovedností pro budoucí inovátory k řešení globálních výzev, což zahrnuje pokročilé digitální a inovační dovednosti. Režimy podpory poskytované EIT by měly přinášet prospěch příjemcům ERI, přičemž začínající podniky vznikající ze znalostních a inovačních společenství EIT by měly mít přístup k akcím ERI. Zatímco zaměření EIT na inovační ekosystémy by mělo přirozeně zapadat do pilíře „
  Otevřené inovace
  “, plánování jeho znalostních a inovačních společenství by mělo být sladěno prostřednictvím procesu strategického plánování s pilířem „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“.

| (23) | EIT by se měl, primárně svými znalostními a inovačními společenstvími
  a regionální inovační strategii EIT
  , zaměřit na posílení inovačních ekosystémů
  zaměřených na rozvoj celkové inovační kapacity Unie
  , které řeší globální výzvy, tím, že podpoří začlenění podniků, výzkumu, vysokoškolského vzdělávání a podnikání. V 
  souladu se svým zakládajícím aktem, nařízením o EIT

   (1a)

  a strategickým programem inovací EIT

   (1b)

  ,
  by měl
  EIT
  podporovat inovace v oblasti své činnosti a měl by podporovat začlenění vysokoškolského vzdělávání v rámci inovačního ekosystému, a to zejména: podněcováním podnikatelského vzdělávání, podporou pevné neoborové spolupráce mezi průmyslem a univerzitním prostředím; a určením případných dovedností pro budoucí inovátory k řešení globálních výzev, což zahrnuje pokročilé digitální a inovační dovednosti. Režimy podpory poskytované EIT by měly přinášet prospěch příjemcům ERI, přičemž začínající podniky vznikající ze znalostních a inovačních společenství EIT by měly mít
  rychlý
  přístup k akcím ERI. Zatímco zaměření EIT na inovační ekosystémy by mělo přirozeně zapadat do pilíře „
  Inovativní Evropa
  “,
  měl by také případně podporovat všechny další pilíře a
   plánování jeho znalostních a inovačních společenství by mělo být sladěno prostřednictvím procesu strategického plánování s pilířem „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“.
  Je třeba se vyvarovat překrývání znalostních a inovačních společenství a dalších nástrojů v téže oblasti, zejména pokud jde o partnerství. |
| --- | --- |

(23)

EIT by se měl, primárně svými znalostními a inovačními společenstvími
  a regionální inovační strategii EIT
  , zaměřit na posílení inovačních ekosystémů
  zaměřených na rozvoj celkové inovační kapacity Unie
  , které řeší globální výzvy, tím, že podpoří začlenění podniků, výzkumu, vysokoškolského vzdělávání a podnikání. V 
  souladu se svým zakládajícím aktem, nařízením o EIT

   (1a)

  a strategickým programem inovací EIT

   (1b)

  ,
  by měl
  EIT
  podporovat inovace v oblasti své činnosti a měl by podporovat začlenění vysokoškolského vzdělávání v rámci inovačního ekosystému, a to zejména: podněcováním podnikatelského vzdělávání, podporou pevné neoborové spolupráce mezi průmyslem a univerzitním prostředím; a určením případných dovedností pro budoucí inovátory k řešení globálních výzev, což zahrnuje pokročilé digitální a inovační dovednosti. Režimy podpory poskytované EIT by měly přinášet prospěch příjemcům ERI, přičemž začínající podniky vznikající ze znalostních a inovačních společenství EIT by měly mít
  rychlý
  přístup k akcím ERI. Zatímco zaměření EIT na inovační ekosystémy by mělo přirozeně zapadat do pilíře „
  Inovativní Evropa
  “,
  měl by také případně podporovat všechny další pilíře a
   plánování jeho znalostních a inovačních společenství by mělo být sladěno prostřednictvím procesu strategického plánování s pilířem „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“.
  Je třeba se vyvarovat překrývání znalostních a inovačních společenství a dalších nástrojů v téže oblasti, zejména pokud jde o partnerství.

Pozměňovací návrh 34

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 24

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (24) | Zajištění a zachování rovných podmínek pro společnosti, které soutěží na daném trhu, by mělo být klíčovým požadavkem na vzkvétání průlomových nebo zlomových inovací, což umožňuje zejména malým a středním inovátorům sklízet plody svých investic a získat tržní podíl. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(24)

Zajištění a zachování rovných podmínek pro společnosti, které soutěží na daném trhu, by mělo být klíčovým požadavkem na vzkvétání průlomových nebo zlomových inovací, což umožňuje zejména malým a středním inovátorům sklízet plody svých investic a získat tržní podíl.

| (24) | Zajištění a zachování rovných podmínek pro společnosti, které soutěží na daném trhu, by mělo být klíčovým požadavkem na vzkvétání průlomových nebo zlomových inovací, což umožňuje zejména malým a středním inovátorům sklízet plody svých investic a získat tržní podíl.
  Podobně může určitá míra otevřenosti na inovační škále financovaných činností – zejména pokud se týká velké sítě příjemců – významným způsobem přispět k budování kapacit malých a středních podniků, neboť jim poskytne prostředky nezbytné k přilákání investic a prosperitě. |
| --- | --- |

(24)

Zajištění a zachování rovných podmínek pro společnosti, které soutěží na daném trhu, by mělo být klíčovým požadavkem na vzkvétání průlomových nebo zlomových inovací, což umožňuje zejména malým a středním inovátorům sklízet plody svých investic a získat tržní podíl.
  Podobně může určitá míra otevřenosti na inovační škále financovaných činností – zejména pokud se týká velké sítě příjemců – významným způsobem přispět k budování kapacit malých a středních podniků, neboť jim poskytne prostředky nezbytné k přilákání investic a prosperitě.

Pozměňovací návrh 35

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 25

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (25) | Program by měl podporovat a začleňovat spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a iniciativami založenými na
  společném
  zájmu, vzájemném prospěchu a globálních závazcích k provádění cílů udržitelného rozvoje OSN. Mezinárodní spolupráce by se měla zaměřit na posílení
  výzkumné a inovační
  excelence Unie, přitažlivosti a hospodářské a průmyslové konkurenceschopnosti, řešení globálních výzev, které jsou zakotveny v cílech udržitelného rozvoje OSN, a na podporu vnějších politik Unie. Přístup obecné otevřenosti pro mezinárodní účast a akce cílené mezinárodní spolupráce by měl být dodržován,
  mimo jiné prostřednictvím
  odpovídající způsobilosti pro financování subjektů usazených v zemích s nízkými až střednímu příjmy. Současně by mělo být podporováno přidružení třetích zemí k programu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(25)

Program by měl podporovat a začleňovat spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a iniciativami založenými na
  společném
  zájmu, vzájemném prospěchu a globálních závazcích k provádění cílů udržitelného rozvoje OSN. Mezinárodní spolupráce by se měla zaměřit na posílení
  výzkumné a inovační
  excelence Unie, přitažlivosti a hospodářské a průmyslové konkurenceschopnosti, řešení globálních výzev, které jsou zakotveny v cílech udržitelného rozvoje OSN, a na podporu vnějších politik Unie. Přístup obecné otevřenosti pro mezinárodní účast a akce cílené mezinárodní spolupráce by měl být dodržován,
  mimo jiné prostřednictvím
  odpovídající způsobilosti pro financování subjektů usazených v zemích s nízkými až střednímu příjmy. Současně by mělo být podporováno přidružení třetích zemí k programu.

| (25) | Program by měl podporovat a začleňovat spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a iniciativami založenými na zájmu
  Unie
  , vzájemném prospěchu a globálních závazcích k provádění cílů udržitelného rozvoje OSN. Mezinárodní spolupráce by se měla zaměřit na posílení excelence Unie
  v oblasti výzkumu a inovací
  , přitažlivosti a hospodářské a průmyslové konkurenceschopnosti, řešení globálních výzev, které jsou zakotveny v cílech udržitelného rozvoje OSN, a na podporu vnějších politik Unie. Přístup obecné otevřenosti pro
  reciproční
  mezinárodní účast a akce cílené mezinárodní spolupráce by měl být dodržován, př
  ičemž musí být uplatňována
  odpovídající
  kritéria
  způsobilosti pro financování subjektů usazených v zemích s nízkými až střednímu příjmy
  , která však zohledňují odlišné úrovně kapacit v oblasti výzkumu a inovací
  . Současně by mělo být podporováno přidružení třetích zemí k programu
  , pokud se počítá reciprocitou a pokud jsou zaručeny zájmy Unie a podporuje se vyšší zapojení všech členských států
  . |
| --- | --- |

(25)

Program by měl podporovat a začleňovat spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a iniciativami založenými na zájmu
  Unie
  , vzájemném prospěchu a globálních závazcích k provádění cílů udržitelného rozvoje OSN. Mezinárodní spolupráce by se měla zaměřit na posílení excelence Unie
  v oblasti výzkumu a inovací
  , přitažlivosti a hospodářské a průmyslové konkurenceschopnosti, řešení globálních výzev, které jsou zakotveny v cílech udržitelného rozvoje OSN, a na podporu vnějších politik Unie. Přístup obecné otevřenosti pro
  reciproční
  mezinárodní účast a akce cílené mezinárodní spolupráce by měl být dodržován, př
  ičemž musí být uplatňována
  odpovídající
  kritéria
  způsobilosti pro financování subjektů usazených v zemích s nízkými až střednímu příjmy
  , která však zohledňují odlišné úrovně kapacit v oblasti výzkumu a inovací
  . Současně by mělo být podporováno přidružení třetích zemí k programu
  , pokud se počítá reciprocitou a pokud jsou zaručeny zájmy Unie a podporuje se vyšší zapojení všech členských států
  .

Pozměňovací návrh 36

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 26

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (26) | S cílem prohloubit vztah mezi vědou a společností a maximalizovat přínosy jejich interakcí by program měl zapojit občany a organizace občanské společnosti do společného koncipování a spoluvytváření odpovědných výzkumných a inovačních programů a jejich obsahu, podpory vědeckého vzdělávání, zpřístupňování vědeckých poznatků veřejnosti, a usnadňování účasti občanů a organizací občanské společnosti na jeho činnostech.
  Měl by tak učinit v celém programu a prostřednictvím specializovaných činností v rámci „posilování evropského výzkumného prostoru“. Zapojování občanů a občanské společnosti by mělo být spojeno s osvětou veřejnosti s cílem získat a udržet podporu programu. Program by měl rovněž usilovat o odstranění bariér a zvýšení součinnosti mezi vědou, technologií, kulturou a uměním s cílem získat novou kvalitu udržitelných inovací. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(26)

S cílem prohloubit vztah mezi vědou a společností a maximalizovat přínosy jejich interakcí by program měl zapojit občany a organizace občanské společnosti do společného koncipování a spoluvytváření odpovědných výzkumných a inovačních programů a jejich obsahu, podpory vědeckého vzdělávání, zpřístupňování vědeckých poznatků veřejnosti, a usnadňování účasti občanů a organizací občanské společnosti na jeho činnostech.
  Měl by tak učinit v celém programu a prostřednictvím specializovaných činností v rámci „posilování evropského výzkumného prostoru“. Zapojování občanů a občanské společnosti by mělo být spojeno s osvětou veřejnosti s cílem získat a udržet podporu programu. Program by měl rovněž usilovat o odstranění bariér a zvýšení součinnosti mezi vědou, technologií, kulturou a uměním s cílem získat novou kvalitu udržitelných inovací.

| (26) | S cílem prohloubit vztah mezi vědou a společností a maximalizovat přínosy jejich interakcí by program měl zapojit občany a organizace občanské společnosti do společného koncipování a spoluvytváření odpovědných výzkumných a inovačních programů
  (RRI) a
   jejich obsahu,
  které řeší obavy, potřeby a očekávání občanů a občanské společnosti,
  podpory vědeckého vzdělávání, zpřístupňování vědeckých poznatků veřejnosti, a usnadňování účasti občanů a organizací občanské společnosti na jeho činnostech.
  Opatření přijatá za účelem lepšího zapojení občanů a občanské společnosti by měla být monitorována. |
| --- | --- |

(26)

S cílem prohloubit vztah mezi vědou a společností a maximalizovat přínosy jejich interakcí by program měl zapojit občany a organizace občanské společnosti do společného koncipování a spoluvytváření odpovědných výzkumných a inovačních programů
  (RRI) a
   jejich obsahu,
  které řeší obavy, potřeby a očekávání občanů a občanské společnosti,
  podpory vědeckého vzdělávání, zpřístupňování vědeckých poznatků veřejnosti, a usnadňování účasti občanů a organizací občanské společnosti na jeho činnostech.
  Opatření přijatá za účelem lepšího zapojení občanů a občanské společnosti by měla být monitorována.

Pozměňovací návrh 37

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 26 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (26a) | Program Horizont Evropa by měl podporovat nové technologie, které přispívají k překonání překážek, jež osobám se zdravotním postižením brání v přístupu a plném zapojení, a tak brzdí rozvoj skutečně inkluzivní společnosti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(26a)

Program Horizont Evropa by měl podporovat nové technologie, které přispívají k překonání překážek, jež osobám se zdravotním postižením brání v přístupu a plném zapojení, a tak brzdí rozvoj skutečně inkluzivní společnosti.

Pozměňovací návrh 38

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 26 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (26b) | S cílem upevnit Evropský výzkumný prostor by všechny části programu měly významně přispívat k zmenšování rozdílů v oblasti výzkumu a vývoje, zejména zvýšením zapojení zemí s rozšiřující účastí do opatření programu týkajících se výzkumu a vývoje, šířením vědecké excelence, rozvojem nových vzorců spolupráce na výzkumu a inovacích, snižováním rozdílů v odměňování výzkumných pracovníků v rámci Unie, modernizací vnitrostátních výzkumných a inovačních ekosystémů a zajištěním vyváženého zastoupení v hodnotících skupinách, skupinách odborníků a vědeckých výborech. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(26b)

S cílem upevnit Evropský výzkumný prostor by všechny části programu měly významně přispívat k zmenšování rozdílů v oblasti výzkumu a vývoje, zejména zvýšením zapojení zemí s rozšiřující účastí do opatření programu týkajících se výzkumu a vývoje, šířením vědecké excelence, rozvojem nových vzorců spolupráce na výzkumu a inovacích, snižováním rozdílů v odměňování výzkumných pracovníků v rámci Unie, modernizací vnitrostátních výzkumných a inovačních ekosystémů a zajištěním vyváženého zastoupení v hodnotících skupinách, skupinách odborníků a vědeckých výborech.

Pozměňovací návrh 39

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 27

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (27) | V souladu s článkem 349 Smlouvy o fungování EU mají nejvzdálenější regiony Unie nárok na zvláštní opatření (s přihlédnutím k jejich strukturální, sociální a ekonomické situaci), pokud jde o přístup k horizontálním programům Unie. Program by proto měl zohlednit specifické charakteristiky těchto regionů v souladu se sdělením Komise „A stronger and renewed strategic partnership with the EU's outermost regions“ (Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU) (COM(2017)0623), které schválila Rada dne 12. dubna 2018. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(27)

V souladu s článkem 349 Smlouvy o fungování EU mají nejvzdálenější regiony Unie nárok na zvláštní opatření (s přihlédnutím k jejich strukturální, sociální a ekonomické situaci), pokud jde o přístup k horizontálním programům Unie. Program by proto měl zohlednit specifické charakteristiky těchto regionů v souladu se sdělením Komise „A stronger and renewed strategic partnership with the EU's outermost regions“ (Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU) (COM(2017)0623), které schválila Rada dne 12. dubna 2018.

| (27) | V souladu s článkem 349 Smlouvy o fungování EU mají nejvzdálenější regiony Unie nárok na zvláštní opatření (s přihlédnutím k jejich strukturální, sociální a ekonomické situaci), pokud jde o přístup k horizontálním programům Unie. Program by proto měl zohlednit specifické charakteristiky těchto regionů v souladu se sdělením Komise „A stronger and renewed strategic partnership with the EU's outermost regions“ (Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU) (COM(2017)0623), které schválila Rada dne 12. dubna 2018 a 
  pokud možno podporovat jejich zapojení do programu. |
| --- | --- |

(27)

V souladu s článkem 349 Smlouvy o fungování EU mají nejvzdálenější regiony Unie nárok na zvláštní opatření (s přihlédnutím k jejich strukturální, sociální a ekonomické situaci), pokud jde o přístup k horizontálním programům Unie. Program by proto měl zohlednit specifické charakteristiky těchto regionů v souladu se sdělením Komise „A stronger and renewed strategic partnership with the EU's outermost regions“ (Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU) (COM(2017)0623), které schválila Rada dne 12. dubna 2018 a 
  pokud možno podporovat jejich zapojení do programu.

Pozměňovací návrh 40

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 28

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (28) | Činnosti vyvíjené v rámci programu by měly usilovat o odstranění nerovností mezi ženami a muži a podporovat rovnost mezi ženami a muži v oblasti
  výzkumu a inovací, v souladu s články 2 a 3 Smlouvy o Evropské unii a článkem 8 Smlouvy o fungování EU. Genderové hledisko musí být dostatečně začleněno do obsahu výzkumu a inovací a dodržováno ve všech fázích výzkumu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(28)

Činnosti vyvíjené v rámci programu by měly usilovat o odstranění nerovností mezi ženami a muži a podporovat rovnost mezi ženami a muži v oblasti
  výzkumu a inovací, v souladu s články 2 a 3 Smlouvy o Evropské unii a článkem 8 Smlouvy o fungování EU. Genderové hledisko musí být dostatečně začleněno do obsahu výzkumu a inovací a dodržováno ve všech fázích výzkumu.

| (28) | Činnosti vyvíjené v rámci programu by měly usilovat o odstranění nerovností mezi ženami a muži
  , měly by se vyhýbat genderově zaujatému přístupu, přiměřeně začleňovat genderový rozměr do obsahu výzkumu a vývoje, zaměřovat se na na větší sladění soukromého a pracovního života
  a podporovat rovnost mezi ženami a muži
  včetně zásad stejné odměny, jak uvádí čl. 141 odst. 3 SFEU a směrnice 2006/54/ES o zavedení zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v oblasti zaměstnání a povolání, a měly by zajišťovat i přístup zdravotně postižených výzkumných pracovníků k výzkumu a inovacím. |
| --- | --- |

(28)

Činnosti vyvíjené v rámci programu by měly usilovat o odstranění nerovností mezi ženami a muži
  , měly by se vyhýbat genderově zaujatému přístupu, přiměřeně začleňovat genderový rozměr do obsahu výzkumu a vývoje, zaměřovat se na na větší sladění soukromého a pracovního života
  a podporovat rovnost mezi ženami a muži
  včetně zásad stejné odměny, jak uvádí čl. 141 odst. 3 SFEU a směrnice 2006/54/ES o zavedení zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v oblasti zaměstnání a povolání, a měly by zajišťovat i přístup zdravotně postižených výzkumných pracovníků k výzkumu a inovacím.

Pozměňovací návrh 41

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 29

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (29) | S ohledem na specifika odvětví obranného průmyslu by měla být stanovena podrobná ustanovení pro financování Unie do projektů obranného výzkumu v nařízení ..., kterým se zřizuje Evropský obranný fond (16), které vymezuje pravidla účasti pro obranný výzkum. Výzkumné a inovační činnosti prováděné v rámci Evropského obranného fondu by měly být výlučně zaměřeny na obranné aplikace.
  Výzkumné a inovační
  činnosti
  prováděné
  v rámci
  Evropského obranného fondu
  by měly být výlučně zaměřeny na
  obranné
  aplikace. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(29)

S ohledem na specifika odvětví obranného průmyslu by měla být stanovena podrobná ustanovení pro financování Unie do projektů obranného výzkumu v nařízení ..., kterým se zřizuje Evropský obranný fond (16), které vymezuje pravidla účasti pro obranný výzkum. Výzkumné a inovační činnosti prováděné v rámci Evropského obranného fondu by měly být výlučně zaměřeny na obranné aplikace.
  Výzkumné a inovační
  činnosti
  prováděné
  v rámci
  Evropského obranného fondu
  by měly být výlučně zaměřeny na
  obranné
  aplikace.

| (29) | S ohledem na specifika odvětví obranného průmyslu by měla být stanovena podrobná ustanovení pro financování Unie do projektů obranného výzkumu v nařízení ..., kterým se zřizuje Evropský obranný fond (16), které vymezuje pravidla účasti pro obranný výzkum. Výzkumné a inovační činnosti prováděné v rámci Evropského obranného fondu by měly být výlučně zaměřeny na obranné aplikace.
  Ačkoli by mohla být podporována součinnost mezi programem Horizont Evropa a Evropským obranným fondem a zamezení zdvojování,
  činnosti v rámci
  programu Horizont Evropa
  by měly být výlučně zaměřeny na
  civilní
  aplikace. |
| --- | --- |

(29)

S ohledem na specifika odvětví obranného průmyslu by měla být stanovena podrobná ustanovení pro financování Unie do projektů obranného výzkumu v nařízení ..., kterým se zřizuje Evropský obranný fond (16), které vymezuje pravidla účasti pro obranný výzkum. Výzkumné a inovační činnosti prováděné v rámci Evropského obranného fondu by měly být výlučně zaměřeny na obranné aplikace.
  Ačkoli by mohla být podporována součinnost mezi programem Horizont Evropa a Evropským obranným fondem a zamezení zdvojování,
  činnosti v rámci
  programu Horizont Evropa
  by měly být výlučně zaměřeny na
  civilní
  aplikace.

Pozměňovací návrh 42

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 31 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (31a) | Při stanovení, provádění, hodnocení a monitorování programu je třeba stále usilovat o administrativní zjednodušení, zejména o snížení administrativní zátěže příjemců a časových prodlev. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(31a)

Při stanovení, provádění, hodnocení a monitorování programu je třeba stále usilovat o administrativní zjednodušení, zejména o snížení administrativní zátěže příjemců a časových prodlev.

Pozměňovací návrh 43

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 31 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (31b) | Aby Evropa zůstala na špici světového výzkumu a inovací v digitální oblasti a aby se zohlednila nutnost zvýšit investice, a využívaly se tak rostoucí příležitosti, které nabízejí digitální technologie, měl by být na hlavní priority v digitální oblasti přidělený dostatečný rozpočet. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(31b)

Aby Evropa zůstala na špici světového výzkumu a inovací v digitální oblasti a aby se zohlednila nutnost zvýšit investice, a využívaly se tak rostoucí příležitosti, které nabízejí digitální technologie, měl by být na hlavní priority v digitální oblasti přidělený dostatečný rozpočet.

Pozměňovací návrh 44

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 33

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (33) | Podle [odkaz bude v případě potřeby aktualizován podle nového rozhodnutí o ZZÚ: článku 94 rozhodnutí Rady 2013/755/EU (23)] jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích (ZZÚ) způsobilé ke získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(33)

Podle [odkaz bude v případě potřeby aktualizován podle nového rozhodnutí o ZZÚ: článku 94 rozhodnutí Rady 2013/755/EU (23)] jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích (ZZÚ) způsobilé ke získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno.

| (33) | Podle [odkaz bude v případě potřeby aktualizován podle nového rozhodnutí o ZZÚ: článku 94 rozhodnutí Rady 2013/755/EU (23)] jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích (ZZÚ) způsobilé ke získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno.
  Program bude muset vzít náležitě v úvahu zvláštnosti těchto území, aby bylo zajištěno jejich účinné zapojení a podpora spolupráce a součinnosti, zejména s nejvzdálenějšími regiony, jakož i se třetími zeměmi v jejich sousedství. |
| --- | --- |

(33)

Podle [odkaz bude v případě potřeby aktualizován podle nového rozhodnutí o ZZÚ: článku 94 rozhodnutí Rady 2013/755/EU (23)] jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích (ZZÚ) způsobilé ke získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno.
  Program bude muset vzít náležitě v úvahu zvláštnosti těchto území, aby bylo zajištěno jejich účinné zapojení a podpora spolupráce a součinnosti, zejména s nejvzdálenějšími regiony, jakož i se třetími zeměmi v jejich sousedství.

Pozměňovací návrh 45

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 34

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (34) | V souladu s odstavcem 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalování tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 je třeba hodnotit tento program na základě informací získaných prostřednictvím konkrétních požadavků na monitorování a zároveň se vyhnout nadměrné regulaci a administrativní zátěži, a to zejména pro členské státy. Tyto požadavky mohou případně zahrnovat měřitelné ukazatele, jako základ pro hodnocení dopadů programu v praxi. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(34)

V souladu s odstavcem 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalování tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 je třeba hodnotit tento program na základě informací získaných prostřednictvím konkrétních požadavků na monitorování a zároveň se vyhnout nadměrné regulaci a administrativní zátěži, a to zejména pro členské státy. Tyto požadavky mohou případně zahrnovat měřitelné ukazatele, jako základ pro hodnocení dopadů programu v praxi.

| (34) | V souladu s odstavcem 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalování tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 je třeba hodnotit tento program na základě informací získaných prostřednictvím konkrétních požadavků na monitorování a zároveň se vyhnout nadměrné regulaci a administrativní zátěži, a to zejména pro členské státy a 
  příjemce programu
  . Tyto požadavky mohou případně zahrnovat měřitelné ukazatele, jako základ pro hodnocení dopadů programu v praxi. |
| --- | --- |

(34)

V souladu s odstavcem 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalování tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 je třeba hodnotit tento program na základě informací získaných prostřednictvím konkrétních požadavků na monitorování a zároveň se vyhnout nadměrné regulaci a administrativní zátěži, a to zejména pro členské státy a 
  příjemce programu
  . Tyto požadavky mohou případně zahrnovat měřitelné ukazatele, jako základ pro hodnocení dopadů programu v praxi.

Pozměňovací návrh 46

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 38

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (38) | Společná pravidla v celém programu by
  měla
  zajistit ucelený rámec, který usnadňuje účast v programech finančně podporovaných z rozpočtu programu, včetně účasti v programech řízených financujícími orgány, jako je EIT, společné podniky nebo jiné struktury podle článku 187 Smlouvy o fungování EU, a účasti v programech prováděných členskými státy na základě článku 185 Smlouvy o fungování EU. V 
  odůvodněných případech by měla být zajištěna pružnost
  přijmout zvláštní pravidla. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(38)

Společná pravidla v celém programu by
  měla
  zajistit ucelený rámec, který usnadňuje účast v programech finančně podporovaných z rozpočtu programu, včetně účasti v programech řízených financujícími orgány, jako je EIT, společné podniky nebo jiné struktury podle článku 187 Smlouvy o fungování EU, a účasti v programech prováděných členskými státy na základě článku 185 Smlouvy o fungování EU. V 
  odůvodněných případech by měla být zajištěna pružnost
  přijmout zvláštní pravidla.

| (38) | Společná pravidla
  a požadavky
  v celém programu by
  měly
  zajistit
  zjednodušené a společné nástroje provádění, včetně nástrojů pro monitorování a vykazování, a
   ucelený rámec, který usnadňuje účast v programech finančně podporovaných z rozpočtu programu, včetně účasti v programech řízených financujícími orgány, jako je EIT, společné podniky nebo jiné struktury podle článku 187 Smlouvy o fungování EU, a účasti v programech prováděných členskými státy na základě článku 185 Smlouvy o fungování EU.
  Mělo by být možné
  přijmout zvláštní pravidla
  , výjimky však musí být omezeny na nezbytně nutné a řádně odůvodněné případy
  . |
| --- | --- |

(38)

Společná pravidla
  a požadavky
  v celém programu by
  měly
  zajistit
  zjednodušené a společné nástroje provádění, včetně nástrojů pro monitorování a vykazování, a
   ucelený rámec, který usnadňuje účast v programech finančně podporovaných z rozpočtu programu, včetně účasti v programech řízených financujícími orgány, jako je EIT, společné podniky nebo jiné struktury podle článku 187 Smlouvy o fungování EU, a účasti v programech prováděných členskými státy na základě článku 185 Smlouvy o fungování EU.
  Mělo by být možné
  přijmout zvláštní pravidla
  , výjimky však musí být omezeny na nezbytně nutné a řádně odůvodněné případy
  .

Pozměňovací návrh 47

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 39

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (39) | Akce, které spadají do působnosti tohoto programu, by měly respektovat základní práva a dodržovat zásady uznávané zejména v Listině základních práv Evropské unie. Tyto akce by měly probíhat v souladu s právními povinnostmi, včetně povinností vyplývajících z mezinárodního práva, a se všemi příslušnými rozhodnutími Komise, jako je oznámení Komise ze dne 28. června 2013 (24), jakož i s etickými zásadami, které zahrnují zabránění jakémukoli porušení integrity výzkumu. Při výzkumných činnostech je třeba zohlednit i článek 13 Smlouvy o fungování EU a používání zvířat ve výzkumu a při testování by mělo být omezeno s konečným cílem nahradit jejich používání. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(39)

Akce, které spadají do působnosti tohoto programu, by měly respektovat základní práva a dodržovat zásady uznávané zejména v Listině základních práv Evropské unie. Tyto akce by měly probíhat v souladu s právními povinnostmi, včetně povinností vyplývajících z mezinárodního práva, a se všemi příslušnými rozhodnutími Komise, jako je oznámení Komise ze dne 28. června 2013 (24), jakož i s etickými zásadami, které zahrnují zabránění jakémukoli porušení integrity výzkumu. Při výzkumných činnostech je třeba zohlednit i článek 13 Smlouvy o fungování EU a používání zvířat ve výzkumu a při testování by mělo být omezeno s konečným cílem nahradit jejich používání.

| (39) | Akce, které spadají do působnosti tohoto programu, by měly respektovat základní práva a dodržovat zásady uznávané zejména v Listině základních práv Evropské unie. Tyto akce by měly probíhat v souladu s právními povinnostmi, včetně povinností vyplývajících z mezinárodního práva, a se všemi příslušnými rozhodnutími Komise, jako je oznámení Komise ze dne 28. června 2013 (24), jakož i s etickými zásadami, které zahrnují zabránění jakémukoli porušení integrity výzkumu.
  Měla by být zohledňována stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích, Agentury Evropské unie pro základní práva a evropského inspektora ochrany údajů.
  Při výzkumných činnostech je třeba zohlednit i článek 13 Smlouvy o fungování EU a používání zvířat ve výzkumu a při testování by mělo být omezeno s konečným cílem nahradit jejich používání. |
| --- | --- |

(39)

Akce, které spadají do působnosti tohoto programu, by měly respektovat základní práva a dodržovat zásady uznávané zejména v Listině základních práv Evropské unie. Tyto akce by měly probíhat v souladu s právními povinnostmi, včetně povinností vyplývajících z mezinárodního práva, a se všemi příslušnými rozhodnutími Komise, jako je oznámení Komise ze dne 28. června 2013 (24), jakož i s etickými zásadami, které zahrnují zabránění jakémukoli porušení integrity výzkumu.
  Měla by být zohledňována stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích, Agentury Evropské unie pro základní práva a evropského inspektora ochrany údajů.
  Při výzkumných činnostech je třeba zohlednit i článek 13 Smlouvy o fungování EU a používání zvířat ve výzkumu a při testování by mělo být omezeno s konečným cílem nahradit jejich používání.

Pozměňovací návrh 48

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 40

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (40) | V souladu s cíli mezinárodní spolupráce, jak jsou stanoveny v článcích 180 a 186 Smlouvy o fungování EU, by měla být podporována účast právních subjektů usazených ve třetích zemích a mezinárodních organizací. Provádění programu by mělo být v souladu s opatřeními přijatými v souladu s články 75 a 215 Smlouvy o fungování EU a mělo by být v souladu s mezinárodním právem. Pokud jde o akce spojené se strategickými prostředky Unie, zájmy, samostatností nebo bezpečností, účast na konkrétních akcích v rámci programu může být omezena pouze na subjekty usazené v členských státech nebo na subjekty usazené v uvedených přidružených nebo jiných třetích zemích, kromě členských států. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(40)

V souladu s cíli mezinárodní spolupráce, jak jsou stanoveny v článcích 180 a 186 Smlouvy o fungování EU, by měla být podporována účast právních subjektů usazených ve třetích zemích a mezinárodních organizací. Provádění programu by mělo být v souladu s opatřeními přijatými v souladu s články 75 a 215 Smlouvy o fungování EU a mělo by být v souladu s mezinárodním právem. Pokud jde o akce spojené se strategickými prostředky Unie, zájmy, samostatností nebo bezpečností, účast na konkrétních akcích v rámci programu může být omezena pouze na subjekty usazené v členských státech nebo na subjekty usazené v uvedených přidružených nebo jiných třetích zemích, kromě členských států.

| (40) | V souladu s cíli mezinárodní spolupráce, jak jsou stanoveny v článcích 180 a 186 Smlouvy o fungování EU, by
  ve vědeckém, společenském, hospodářském a technologickém zájmu Unie
  měla být podporována účast právních subjektů usazených ve třetích zemích a mezinárodních organizací. Provádění programu by mělo být v souladu s opatřeními přijatými v souladu s články 75 a 215 Smlouvy o fungování EU a mělo by být v souladu s mezinárodním právem. Pokud jde o akce spojené se strategickými prostředky Unie, zájmy, samostatností nebo bezpečností, účast na konkrétních akcích v rámci programu může být omezena pouze na subjekty usazené v členských státech nebo na subjekty usazené v uvedených přidružených nebo jiných třetích zemích, kromě členských států. |
| --- | --- |

(40)

V souladu s cíli mezinárodní spolupráce, jak jsou stanoveny v článcích 180 a 186 Smlouvy o fungování EU, by
  ve vědeckém, společenském, hospodářském a technologickém zájmu Unie
  měla být podporována účast právních subjektů usazených ve třetích zemích a mezinárodních organizací. Provádění programu by mělo být v souladu s opatřeními přijatými v souladu s články 75 a 215 Smlouvy o fungování EU a mělo by být v souladu s mezinárodním právem. Pokud jde o akce spojené se strategickými prostředky Unie, zájmy, samostatností nebo bezpečností, účast na konkrétních akcích v rámci programu může být omezena pouze na subjekty usazené v členských státech nebo na subjekty usazené v uvedených přidružených nebo jiných třetích zemích, kromě členských států.

Pozměňovací návrh 49

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 41

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (41) | Vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie k provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN přispěje tento program k 
  začlenění opatření v oblasti klimatu a k dosažení celkového cíle 25 %
  výdajů v 
  rámci rozpočtu EU
  na podporu cílů v oblasti klimatu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(41)

Vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie k provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN přispěje tento program k 
  začlenění opatření v oblasti klimatu a k dosažení celkového cíle 25 %
  výdajů v 
  rámci rozpočtu EU
  na podporu cílů v oblasti klimatu.

| (41) | Při vědomí toho, že změna klimatu je jednou z největších globálních a společenských výzev, a
   vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie k provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN přispěje tento program
  přiměřeně nejméně 35 % svých výdajů
  na podporu cílů v oblasti klimatu
  , jakožto součást celkového cíle Unie začlenění opatření v oblasti klimatu a celkového cíle 30 %výdajů z rozpočtu EU
  .
  V zájmu monitorování a kontroly tohoto cíle musí být veškeré výdaje související s ochranou klimatu zaznamenávány, tak aby zahrnuly všechny programy hrazené z rozpočtu, a musejí být zaneseny do příslušných částí pracovních programů
  .
  Jejich odhadované výdaje na konkrétní technologie v rámci technologie pro výrobu čisté energie by měly být rozčleněny tak, aby bylo možné jejich mezinárodní srovnání. Pro splnění doporučení Evropského účetního dvora [zpráva č. 31/2016] by mechanismy pro začlenění oblasti klimatu měly při předkládání zpráv rozlišovat mezi zmírňováním následků a přizpůsobováním se. |
| --- | --- |

(41)

Při vědomí toho, že změna klimatu je jednou z největších globálních a společenských výzev, a
   vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie k provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN přispěje tento program
  přiměřeně nejméně 35 % svých výdajů
  na podporu cílů v oblasti klimatu
  , jakožto součást celkového cíle Unie začlenění opatření v oblasti klimatu a celkového cíle 30 %výdajů z rozpočtu EU
  .
  V zájmu monitorování a kontroly tohoto cíle musí být veškeré výdaje související s ochranou klimatu zaznamenávány, tak aby zahrnuly všechny programy hrazené z rozpočtu, a musejí být zaneseny do příslušných částí pracovních programů
  .
  Jejich odhadované výdaje na konkrétní technologie v rámci technologie pro výrobu čisté energie by měly být rozčleněny tak, aby bylo možné jejich mezinárodní srovnání. Pro splnění doporučení Evropského účetního dvora [zpráva č. 31/2016] by mechanismy pro začlenění oblasti klimatu měly při předkládání zpráv rozlišovat mezi zmírňováním následků a přizpůsobováním se.

Pozměňovací návrh 50

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 43

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (43) | Využívání citlivých podkladových informací nebo přístupu neoprávněných osob k citlivým výsledkům může mít nepříznivý dopad na zájmy Unie nebo jednoho či více členských států. Tudíž nakládání s důvěrnými údaji a utajovanými informacemi by se mělo řídit všemi příslušnými ustanoveními práva Unie, včetně vnitřních pravidel orgánů, jako je rozhodnutí Komise (EU, Euratom) č. 2015/444, kterým se stanoví ustanovení týkající se bezpečnostních pravidel na ochranu utajovaných informací EU. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(43)

Využívání citlivých podkladových informací nebo přístupu neoprávněných osob k citlivým výsledkům může mít nepříznivý dopad na zájmy Unie nebo jednoho či více členských států. Tudíž nakládání s důvěrnými údaji a utajovanými informacemi by se mělo řídit všemi příslušnými ustanoveními práva Unie, včetně vnitřních pravidel orgánů, jako je rozhodnutí Komise (EU, Euratom) č. 2015/444, kterým se stanoví ustanovení týkající se bezpečnostních pravidel na ochranu utajovaných informací EU.

| (43) | Využívání citlivých podkladových informací nebo přístupu neoprávněných osob k citlivým výsledkům a 
  údajům z výzkumu
  může mít nepříznivý dopad na zájmy Unie nebo jednoho či více členských států. Tudíž nakládání s důvěrnými údaji a utajovanými informacemi by se mělo řídit všemi příslušnými ustanoveními práva Unie, včetně vnitřních pravidel orgánů, jako je rozhodnutí Komise (EU, Euratom) č. 2015/444, kterým se stanoví ustanovení týkající se bezpečnostních pravidel na ochranu utajovaných informací EU. |
| --- | --- |

(43)

Využívání citlivých podkladových informací nebo přístupu neoprávněných osob k citlivým výsledkům a 
  údajům z výzkumu
  může mít nepříznivý dopad na zájmy Unie nebo jednoho či více členských států. Tudíž nakládání s důvěrnými údaji a utajovanými informacemi by se mělo řídit všemi příslušnými ustanoveními práva Unie, včetně vnitřních pravidel orgánů, jako je rozhodnutí Komise (EU, Euratom) č. 2015/444, kterým se stanoví ustanovení týkající se bezpečnostních pravidel na ochranu utajovaných informací EU.

Pozměňovací návrh 51

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 44

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (44) | Je třeba stanovit minimální podmínky pro účast, a to ve formě obecného pravidla, kdy by konsorcium mělo zahrnovat alespoň jeden právní subjekt z členského státu, a s ohledem na specifika konkrétního typu akcí v rámci programu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(44)

Je třeba stanovit minimální podmínky pro účast, a to ve formě obecného pravidla, kdy by konsorcium mělo zahrnovat alespoň jeden právní subjekt z členského státu, a s ohledem na specifika konkrétního typu akcí v rámci programu.

vypouští se

Pozměňovací návrh 52

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 45

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (45) | Je
  vhodné
  stanovit podmínky pro poskytování finančních prostředků Unie účastníkům akcí v rámci programu. Granty by
  měly být prováděny s přihlédnutím ke všem formám příspěvku stanoveným ve finančním nařízení, včetně
  jednorázových částek, paušálních sazeb
  nebo
  jednotkových nákladů, s 
  ohledem na další
  zjednodušení. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(45)

Je
  vhodné
  stanovit podmínky pro poskytování finančních prostředků Unie účastníkům akcí v rámci programu. Granty by
  měly být prováděny s přihlédnutím ke všem formám příspěvku stanoveným ve finančním nařízení, včetně
  jednorázových částek, paušálních sazeb
  nebo
  jednotkových nákladů, s 
  ohledem na další
  zjednodušení.

| (45) | Je
  nezbytné
  stanovit podmínky pro poskytování finančních prostředků Unie účastníkům akcí v rámci programu.
  Hlavní formou financování v rámci tohoto programu budou
  granty.
  Další formy financování se vybírají na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěž a očekávané riziko nesouladu. Co se týče grantů, mělo by se s ohledem na další zjednodušení zvážit použití
  jednorázových částek, paušálních sazeb a 
  stupnice
  jednotkových nákladů
  , jak stanoví finanční nařízení. Dříve než bude možno jakýkoli nový systém proplácení nákladů považovat za skutečné zjednodušení pro příjemce, je zapotřebí, aby jeho zavedení předcházelo důkladné a kladné posouzení. |
| --- | --- |

(45)

Je
  nezbytné
  stanovit podmínky pro poskytování finančních prostředků Unie účastníkům akcí v rámci programu.
  Hlavní formou financování v rámci tohoto programu budou
  granty.
  Další formy financování se vybírají na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěž a očekávané riziko nesouladu. Co se týče grantů, mělo by se s ohledem na další zjednodušení zvážit použití
  jednorázových částek, paušálních sazeb a 
  stupnice
  jednotkových nákladů
  , jak stanoví finanční nařízení. Dříve než bude možno jakýkoli nový systém proplácení nákladů považovat za skutečné zjednodušení pro příjemce, je zapotřebí, aby jeho zavedení předcházelo důkladné a kladné posouzení.

Pozměňovací návrh 53

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 46

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (46) | Míry financování v tomto nařízení jsou uváděny jako maxima, aby byla splněna zásada spolufinancování. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(46)

Míry financování v tomto nařízení jsou uváděny jako maxima, aby byla splněna zásada spolufinancování.

vypouští se

Pozměňovací návrh 54

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 47

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (47) | V souladu s finančním nařízením by program měl poskytnout základ pro širší přijetí obvyklých postupů účtování nákladů příjemců, pokud jde o náklady na zaměstnance a jednotkové náklady pro interně fakturované zboží a služby. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(47)

V souladu s finančním nařízením by program měl poskytnout základ pro širší přijetí obvyklých postupů účtování nákladů příjemců, pokud jde o náklady na zaměstnance a jednotkové náklady pro interně fakturované zboží a služby.

| (47) | V souladu s finančním nařízením by program měl poskytnout základ pro širší přijetí obvyklých postupů účtování nákladů příjemců, pokud jde o náklady na zaměstnance a jednotkové náklady pro interně fakturované zboží a služby.
  Možnost použít jednotkové náklady pro interně fakturované zboží a služby, které kombinují přímé a nepřímé náklady, by měli mít všichni příjemci. Mělo by být možné použít náklady odhadované podle klíče pro přidělení. |
| --- | --- |

(47)

V souladu s finančním nařízením by program měl poskytnout základ pro širší přijetí obvyklých postupů účtování nákladů příjemců, pokud jde o náklady na zaměstnance a jednotkové náklady pro interně fakturované zboží a služby.
  Možnost použít jednotkové náklady pro interně fakturované zboží a služby, které kombinují přímé a nepřímé náklady, by měli mít všichni příjemci. Mělo by být možné použít náklady odhadované podle klíče pro přidělení.

Pozměňovací návrh 55

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 48

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (48) | Stávající systém úhrady skutečných nákladů na zaměstnance by měl být dále zjednodušen vybudováním přístupu odměňování na základě projektu vyvinutého v rámci programu Horizont 2020 a dále uveden v soulad s finančním nařízením. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(48)

Stávající systém úhrady skutečných nákladů na zaměstnance by měl být dále zjednodušen vybudováním přístupu odměňování na základě projektu vyvinutého v rámci programu Horizont 2020 a dále uveden v soulad s finančním nařízením.

| (48) | Stávající systém úhrady skutečných nákladů na zaměstnance by měl být dále zjednodušen vybudováním přístupu odměňování na základě projektu vyvinutého v rámci programu Horizont 2020 a dále uveden v soulad s finančním nařízením
  , přičemž by jako o obecnou zásadu měl usilovat o „stejnou odměnu za stejnou práci“ a o srovnání rozdílů v odměňování výzkumných pracovníků v EU zapojených do programu
  . |
| --- | --- |

(48)

Stávající systém úhrady skutečných nákladů na zaměstnance by měl být dále zjednodušen vybudováním přístupu odměňování na základě projektu vyvinutého v rámci programu Horizont 2020 a dále uveden v soulad s finančním nařízením
  , přičemž by jako o obecnou zásadu měl usilovat o „stejnou odměnu za stejnou práci“ a o srovnání rozdílů v odměňování výzkumných pracovníků v EU zapojených do programu
  .

Pozměňovací návrh 56

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 50

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (50) | Pravidla pro využívání a šíření výsledků by měla být stanovena s cílem zajistit, aby příjemci chránili, využívali, šířili tyto výsledky a případně zajistili přístup k těmto výsledkům. Větší důraz by měl být kladen na využívání výsledků, zejména v Unii. Příjemci by měli aktualizovat své plány týkající se využívání a šíření svých výsledků v průběhu akce
  a po jejím skončení
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(50)

Pravidla pro využívání a šíření výsledků by měla být stanovena s cílem zajistit, aby příjemci chránili, využívali, šířili tyto výsledky a případně zajistili přístup k těmto výsledkům. Větší důraz by měl být kladen na využívání výsledků, zejména v Unii. Příjemci by měli aktualizovat své plány týkající se využívání a šíření svých výsledků v průběhu akce
  a po jejím skončení
  .

| (50) | Pravidla pro využívání a šíření výsledků by měla být stanovena s cílem zajistit, aby příjemci chránili, využívali, šířili tyto výsledky a případně zajistili přístup k těmto výsledkům
  , přičemž se zohlední oprávněné zájmy příjemců a veškerá další omezení, jako jsou pravidla ochrany údajů, soukromí, bezpečnostní pravidla nebo práva duševního vlastnictví, důvěrnosti či globální hospodářské konkurenceschopnosti Unie
  . Větší důraz by měl být kladen na využívání výsledků, zejména v Unii. Příjemci by měli aktualizovat své plány týkající se využívání a šíření svých výsledků v průběhu akce. |
| --- | --- |

(50)

Pravidla pro využívání a šíření výsledků by měla být stanovena s cílem zajistit, aby příjemci chránili, využívali, šířili tyto výsledky a případně zajistili přístup k těmto výsledkům
  , přičemž se zohlední oprávněné zájmy příjemců a veškerá další omezení, jako jsou pravidla ochrany údajů, soukromí, bezpečnostní pravidla nebo práva duševního vlastnictví, důvěrnosti či globální hospodářské konkurenceschopnosti Unie
  . Větší důraz by měl být kladen na využívání výsledků, zejména v Unii. Příjemci by měli aktualizovat své plány týkající se využívání a šíření svých výsledků v průběhu akce.

Pozměňovací návrh 57

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 51

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (51) | Klíčové prvky systému hodnocení a výběru návrhu předchůdce programu Horizont 2020 by měly být zachovány se svým zvláštním zaměřením na excelenci. Návrhy by měly i nadále být vybírány na základě hodnocení ze strany nezávislých odborníků. Pakliže je to relevantní, je třeba
  zohlednit
  nutnost zajistit celkovou soudržnost portfolia projektů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(51)

Klíčové prvky systému hodnocení a výběru návrhu předchůdce programu Horizont 2020 by měly být zachovány se svým zvláštním zaměřením na excelenci. Návrhy by měly i nadále být vybírány na základě hodnocení ze strany nezávislých odborníků. Pakliže je to relevantní, je třeba
  zohlednit
  nutnost zajistit celkovou soudržnost portfolia projektů.

| (51) | Klíčové prvky systému hodnocení a výběru návrhu u předchůdce programu Horizont 2020 by měly být zachovány se zvláštním zaměřením na kritéria
  , kterými je excelence, dopad programu a kvalita a účinnost jeho realizace
  . Návrhy by měly i nadále být vybírány na základě hodnocení ze strany nezávislých odborníků z 
  co největšího počtu členských států
  .
  Komise by ve vhodných případech měla uspořádat anonymní hodnocení a analyzovat jeho výsledky, aby se předešlo výběrovému zkreslení.
  Pakliže je to relevantní, je třeba
  , aby nezávislí odborníci zohlednili
  nutnost zajistit celkovou jednotnost portfolia projektů. |
| --- | --- |

(51)

Klíčové prvky systému hodnocení a výběru návrhu u předchůdce programu Horizont 2020 by měly být zachovány se zvláštním zaměřením na kritéria
  , kterými je excelence, dopad programu a kvalita a účinnost jeho realizace
  . Návrhy by měly i nadále být vybírány na základě hodnocení ze strany nezávislých odborníků z 
  co největšího počtu členských států
  .
  Komise by ve vhodných případech měla uspořádat anonymní hodnocení a analyzovat jeho výsledky, aby se předešlo výběrovému zkreslení.
  Pakliže je to relevantní, je třeba
  , aby nezávislí odborníci zohlednili
  nutnost zajistit celkovou jednotnost portfolia projektů.

Pozměňovací návrh 58

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 52

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (52) | Mělo
  by se
  předpokládat
  širší
  křížové spoléhání se na audity a hodnocení
  - mimo jiné s dalšími programy Unie -
  aby se snížila administrativní zátěž příjemců finančních prostředků Unie. Křížové spoléhání by se mělo být výslovně stanoveno tím, že zvažuje i další prvky jistoty, jako jsou audity systémů a procesů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(52)

Mělo
  by se
  předpokládat
  širší
  křížové spoléhání se na audity a hodnocení
  - mimo jiné s dalšími programy Unie -
  aby se snížila administrativní zátěž příjemců finančních prostředků Unie. Křížové spoléhání by se mělo být výslovně stanoveno tím, že zvažuje i další prvky jistoty, jako jsou audity systémů a procesů.

| (52) | U všech částí programu by se
  mělo v 
  souladu s článkem 127 finančního nařízení uplatňovat systematické
  křížové spoléhání se na audity a hodnocení aby se snížila administrativní zátěž příjemců finančních prostředků Unie. Křížové spoléhání by se mělo být výslovně stanoveno tím, že zvažuje i další prvky jistoty, jako jsou audity systémů a procesů. |
| --- | --- |

(52)

U všech částí programu by se
  mělo v 
  souladu s článkem 127 finančního nařízení uplatňovat systematické
  křížové spoléhání se na audity a hodnocení aby se snížila administrativní zátěž příjemců finančních prostředků Unie. Křížové spoléhání by se mělo být výslovně stanoveno tím, že zvažuje i další prvky jistoty, jako jsou audity systémů a procesů.

Pozměňovací návrh 59

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 53

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (53) | Specifické výzvy v 
  oblasti
  výzkumu inovací by měly být řešeny prostřednictvím cen, mimo jiné prostřednictvím společných či případně dělených cen, organizovaných Komisí nebo financujícím subjektem s dalšími orgány Unie, třetími zeměmi, mezinárodními organizacemi či neziskovými právními subjekty. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(53)

Specifické výzvy v 
  oblasti
  výzkumu inovací by měly být řešeny prostřednictvím cen, mimo jiné prostřednictvím společných či případně dělených cen, organizovaných Komisí nebo financujícím subjektem s dalšími orgány Unie, třetími zeměmi, mezinárodními organizacemi či neziskovými právními subjekty.

| (53) | Specifické výzvy v 
  oblastech
  výzkumu a inovací by měly být řešeny prostřednictvím cen, mimo jiné prostřednictvím společných či případně dělených cen, organizovaných Komisí nebo financujícím subjektem s dalšími orgány Unie, třetími zeměmi, mezinárodními organizacemi či neziskovými právními subjekty.
  Zejména by měly být udělovány ceny projektům, které lákají vědce do zemí s rozšiřující účastí, i úspěšným projektům, aby se zvýšila jejich viditelnost a umožnila větší propagace opatření financovaných z Unie. |
| --- | --- |

(53)

Specifické výzvy v 
  oblastech
  výzkumu a inovací by měly být řešeny prostřednictvím cen, mimo jiné prostřednictvím společných či případně dělených cen, organizovaných Komisí nebo financujícím subjektem s dalšími orgány Unie, třetími zeměmi, mezinárodními organizacemi či neziskovými právními subjekty.
  Zejména by měly být udělovány ceny projektům, které lákají vědce do zemí s rozšiřující účastí, i úspěšným projektům, aby se zvýšila jejich viditelnost a umožnila větší propagace opatření financovaných z Unie.

Pozměňovací návrh 60

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 54

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (54) | Druhy financování a metody provádění podle tohoto nařízení se vybírají na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěži a očekávanému riziku nedodržení předpisů.
  Co se týče grantů, je třeba
  zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a stupnice jednotkových nákladů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(54)

Druhy financování a metody provádění podle tohoto nařízení se vybírají na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěži a očekávanému riziku nedodržení předpisů.
  Co se týče grantů, je třeba
  zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a stupnice jednotkových nákladů.

| (54) | Druhy financování a metody provádění podle tohoto nařízení se vybírají na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěži a předpokládanému riziku nedodržení.
  Mělo by se
  zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a stupnice jednotkových nákladů. |
| --- | --- |

(54)

Druhy financování a metody provádění podle tohoto nařízení se vybírají na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěži a předpokládanému riziku nedodržení.
  Mělo by se
  zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a stupnice jednotkových nákladů.

Pozměňovací návrh 61

Návrh nařízení

Článek 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 1 | Článek 1 |
| Předmět | Předmět |
| 1.   Toto nařízení stanoví program Horizont Evropa – rámcový program pro výzkum a inovace (dále jen „program“) a pravidla pro účast a šíření výsledků při nepřímých akcích v rámci programu. | 1.   Toto nařízení stanoví program Horizont Evropa – rámcový program pro výzkum a inovace (dále jen „program“) a pravidla pro účast a šíření výsledků při nepřímých akcích v rámci programu
  stanoví rámec, jímž se řídí podpora Unie pro výzkumné a inovační činnosti
  . |
| 2.   Stanoví cíle programu, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování. | 2.   Stanoví cíle programu, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování. |
| 3.   Program se bude provádět prostřednictvím: | 3.   Program se bude provádět prostřednictvím: |
| a) | zvláštního programu zavedeného rozhodnutím.../.../EU (25), který zahrnuje
  finanční příspěvek
  pro EIT; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Článek 1

Článek 1

Předmět

Předmět

1.   Toto nařízení stanoví program Horizont Evropa – rámcový program pro výzkum a inovace (dále jen „program“) a pravidla pro účast a šíření výsledků při nepřímých akcích v rámci programu.

1.   Toto nařízení stanoví program Horizont Evropa – rámcový program pro výzkum a inovace (dále jen „program“) a pravidla pro účast a šíření výsledků při nepřímých akcích v rámci programu
  stanoví rámec, jímž se řídí podpora Unie pro výzkumné a inovační činnosti
  .

2.   Stanoví cíle programu, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování.

2.   Stanoví cíle programu, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování.

3.   Program se bude provádět prostřednictvím:

3.   Program se bude provádět prostřednictvím:

a)

zvláštního programu zavedeného rozhodnutím.../.../EU (25), který zahrnuje
  finanční příspěvek
  pro EIT;

25

finanční příspěvek

| a) | zvláštního programu zavedeného rozhodnutím .../.../EU (25), který zahrnuje
  důvody a oblasti intervence
  EIT; |
| --- | --- |

a)

zvláštního programu zavedeného rozhodnutím .../.../EU (25), který zahrnuje
  důvody a oblasti intervence
  EIT;

25

důvody a oblasti intervence

| b) | zvláštního programu pro obranný výzkum zavedený nařízením .../.../EU. |
| --- | --- |

b)

zvláštního programu pro obranný výzkum zavedený nařízením .../.../EU.

| b) | zvláštního programu pro obranný výzkum zavedený nařízením .../.../EU. |
| --- | --- |

b)

zvláštního programu pro obranný výzkum zavedený nařízením .../.../EU.

4.   Pojmy „Horizont Evropa“, „program“ a „zvláštní program“ použité v tomto nařízení se
  týkají
  záležitostí relevantních
  pouze
  pro zvláštní program popsaný v odst. 3 písm.
  a)
  , není-li výslovně uvedeno jinak.

4.   Pojmy „Horizont Evropa“, „program“ a „zvláštní program“ použité v tomto nařízení se
  netýkají
  záležitostí relevantních pro zvláštní program popsaný v odst. 3 písm.
  b)
  , není-li výslovně uvedeno jinak.

4a.
     
  EIT provádí program v souladu se strategickými plány v oblasti výzkumu a inovací a se strategickým programem inovací EIT pro období 2021–2027, a to s výhradou, že jakékoli nové znalostní a inovační společenství bude pokud možno vybaveno dodatečnými a přiměřenými rozpočtovými zdroji, aby nedošlo k ohrožení cílů a závazků stávajících znalostních a inovačních společenství.

Pozměňovací návrh 62

Pozměňovací návrh 62

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 2

Článek 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 2 | Článek 2 |
| Definice | Definice |
| Pro účely tohoto nařízení se rozumí: | Pro účely tohoto nařízení se rozumí: |
| 1) | „výzkumnými infrastrukturami“ zařízení, která poskytují zdroje a služby pro výzkumné komunity k provádění výzkumu a podpoře inovací v jejich oborech. Tato definice zahrnuje související lidské zdroje a hlavní vybavení nebo soubory nástrojů, zařízení související se znalostmi, jako jsou sbírky, archivy nebo infrastruktury vědeckých údajů, počítačové systémy, komunikační sítě a jakékoliv jiné infrastruktury jedinečné povahy a otevřené pro externí uživatele, nezbytné k dosažení excelence v oblasti výzkumu a inovací. V případě potřeby mohou být použity nad rámec výzkumu, například v oblasti vzdělávání nebo veřejných služeb a mohou být „na jednom místě“, „virtuální“ nebo „distribuované“; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 2

Článek 2

Definice

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

1)

„výzkumnými infrastrukturami“ zařízení, která poskytují zdroje a služby pro výzkumné komunity k provádění výzkumu a podpoře inovací v jejich oborech. Tato definice zahrnuje související lidské zdroje a hlavní vybavení nebo soubory nástrojů, zařízení související se znalostmi, jako jsou sbírky, archivy nebo infrastruktury vědeckých údajů, počítačové systémy, komunikační sítě a jakékoliv jiné infrastruktury jedinečné povahy a otevřené pro externí uživatele, nezbytné k dosažení excelence v oblasti výzkumu a inovací. V případě potřeby mohou být použity nad rámec výzkumu, například v oblasti vzdělávání nebo veřejných služeb a mohou být „na jednom místě“, „virtuální“ nebo „distribuované“;

| 1) | „výzkumnými infrastrukturami“ zařízení, která poskytují zdroje a služby pro výzkumné komunity k provádění výzkumu a podpoře inovací v jejich oborech. Tato definice zahrnuje související lidské zdroje a hlavní vybavení nebo soubory nástrojů,
  zejména nástroje podporované z jiných fondů Unie, jak je uvedeno v příloze IV
  , zařízení související se znalostmi, jako jsou sbírky, archivy nebo infrastruktury vědeckých údajů, počítačové systémy, komunikační sítě a jakékoliv jiné infrastruktury jedinečné povahy a otevřené pro externí uživatele, nezbytné k dosažení excelence v oblasti výzkumu a inovací. V případě potřeby mohou být použity nad rámec výzkumu, například v oblasti vzdělávání nebo veřejných služeb a mohou být „na jednom místě“, „virtuální“ nebo „distribuované“; |
| --- | --- |

1)

„výzkumnými infrastrukturami“ zařízení, která poskytují zdroje a služby pro výzkumné komunity k provádění výzkumu a podpoře inovací v jejich oborech. Tato definice zahrnuje související lidské zdroje a hlavní vybavení nebo soubory nástrojů,
  zejména nástroje podporované z jiných fondů Unie, jak je uvedeno v příloze IV
  , zařízení související se znalostmi, jako jsou sbírky, archivy nebo infrastruktury vědeckých údajů, počítačové systémy, komunikační sítě a jakékoliv jiné infrastruktury jedinečné povahy a otevřené pro externí uživatele, nezbytné k dosažení excelence v oblasti výzkumu a inovací. V případě potřeby mohou být použity nad rámec výzkumu, například v oblasti vzdělávání nebo veřejných služeb a mohou být „na jednom místě“, „virtuální“ nebo „distribuované“;

zejména nástroje podporované z jiných fondů Unie, jak je uvedeno v příloze IV

| 2) | „strategií pro inteligentní specializaci“ strategie pro inteligentní specializaci, jak je definována v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (26) a která splňuje nezbytné podmínky stanovené v nařízení (EU) XX [nařízení o společných ustanoveních]; |
| --- | --- |

2)

„strategií pro inteligentní specializaci“ strategie pro inteligentní specializaci, jak je definována v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (26) a která splňuje nezbytné podmínky stanovené v nařízení (EU) XX [nařízení o společných ustanoveních];

26

| 2) | „strategií pro inteligentní specializaci“ strategie pro inteligentní specializaci, jak je definována v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (26) a která splňuje nezbytné podmínky stanovené v nařízení (EU) XX [nařízení o společných ustanoveních]; |
| --- | --- |

2)

„strategií pro inteligentní specializaci“ strategie pro inteligentní specializaci, jak je definována v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (26) a která splňuje nezbytné podmínky stanovené v nařízení (EU) XX [nařízení o společných ustanoveních];

26

| 3) | „evropským partnerstvím“ iniciativa, v jejímž rámci se Unie spolu se soukromými a/nebo veřejnými partnery (jako je odvětví průmyslu, výzkumné organizace, subjekty pověřené výkonem veřejné služby na místní, regionální, celostátní nebo mezinárodní úrovni nebo organizace občanské společnosti, včetně nadací) zavazují, že budou společně podporovat přípravu a provádění programu výzkumu a inovačních činností, včetně těch, které souvisejí s uplatněním na trhu a v oblasti regulace či politik; |
| --- | --- |

3)

„evropským partnerstvím“ iniciativa, v jejímž rámci se Unie spolu se soukromými a/nebo veřejnými partnery (jako je odvětví průmyslu, výzkumné organizace, subjekty pověřené výkonem veřejné služby na místní, regionální, celostátní nebo mezinárodní úrovni nebo organizace občanské společnosti, včetně nadací) zavazují, že budou společně podporovat přípravu a provádění programu výzkumu a inovačních činností, včetně těch, které souvisejí s uplatněním na trhu a v oblasti regulace či politik;

| 3) | „evropským partnerstvím“ iniciativa, v jejímž rámci se Unie spolu se soukromými a/nebo veřejnými partnery (jako je odvětví průmyslu,
  univerzity,
  výzkumné organizace
  včetně výzkumných infrastruktur
  , subjekty pověřené výkonem veřejné služby na místní, regionální, celostátní nebo mezinárodní úrovni nebo organizace občanské společnosti, včetně
  nevládních organizací a
   nadací) zavazují, že budou společně podporovat přípravu a provádění programu výzkumu a inovačních činností, včetně těch
  podle článků 185 a 187 SFEU a těch
  , které souvisejí s uplatněním na trhu a v oblasti regulace či politik; |
| --- | --- |

3)

„evropským partnerstvím“ iniciativa, v jejímž rámci se Unie spolu se soukromými a/nebo veřejnými partnery (jako je odvětví průmyslu,
  univerzity,
  výzkumné organizace
  včetně výzkumných infrastruktur
  , subjekty pověřené výkonem veřejné služby na místní, regionální, celostátní nebo mezinárodní úrovni nebo organizace občanské společnosti, včetně
  nevládních organizací a
   nadací) zavazují, že budou společně podporovat přípravu a provádění programu výzkumu a inovačních činností, včetně těch
  podle článků 185 a 187 SFEU a těch
  , které souvisejí s uplatněním na trhu a v oblasti regulace či politik;

univerzity,

včetně výzkumných infrastruktur

nevládních organizací a

podle článků 185 a 187 SFEU a těch

| 4) | „otevřeným přístupem“ postupy bezplatného poskytování přístupu online k výsledkům výzkumu vyplývajícím z akcí financovaných v rámci programu, zejména vědeckým publikacím a údajům z výzkumu, koncovému uživateli; |
| --- | --- |

4)

„otevřeným přístupem“ postupy bezplatného poskytování přístupu online k výsledkům výzkumu vyplývajícím z akcí financovaných v rámci programu, zejména vědeckým publikacím a údajům z výzkumu, koncovému uživateli;

| 4) | „otevřeným přístupem“ postupy bezplatného poskytování přístupu online k výsledkům výzkumu vyplývajícím z akcí financovaných v rámci programu, zejména vědeckým publikacím a údajům z výzkumu, koncovému uživateli
  . Pokud jde o údaje z výzkumu, je třeba příslušné zájmy týkající se soukromí a bezpečnostní zájmy, jakož i práva duševního vlastnictví, důvěrnost, hospodářskou konkurenceschopnost Evropské unie na světové úrovni a další oprávněné zájmy řešit v souladu se zásadou „co nejotevřenější, uzavřené podle potřeby“ a s „rozsáhlými výjimkami“
  ; |
| --- | --- |

4)

„otevřeným přístupem“ postupy bezplatného poskytování přístupu online k výsledkům výzkumu vyplývajícím z akcí financovaných v rámci programu, zejména vědeckým publikacím a údajům z výzkumu, koncovému uživateli
  . Pokud jde o údaje z výzkumu, je třeba příslušné zájmy týkající se soukromí a bezpečnostní zájmy, jakož i práva duševního vlastnictví, důvěrnost, hospodářskou konkurenceschopnost Evropské unie na světové úrovni a další oprávněné zájmy řešit v souladu se zásadou „co nejotevřenější, uzavřené podle potřeby“ a s „rozsáhlými výjimkami“
  ;

. Pokud jde o údaje z výzkumu, je třeba příslušné zájmy týkající se soukromí a bezpečnostní zájmy, jakož i práva duševního vlastnictví, důvěrnost, hospodářskou konkurenceschopnost Evropské unie na světové úrovni a další oprávněné zájmy řešit v souladu se zásadou „co nejotevřenější, uzavřené podle potřeby“ a s „rozsáhlými výjimkami“

| 5) | „misí“ portfolio akcí určených k dosažení měřitelného cíle ve stanoveném časovém rámci a vlivu na vědu a techniku
  a/nebo
  společnost a občany, jichž by nebylo možné dosáhnout prostřednictvím jednotlivých akcí; |
| --- | --- |

5)

„misí“ portfolio akcí určených k dosažení měřitelného cíle ve stanoveném časovém rámci a vlivu na vědu a techniku
  a/nebo
  společnost a občany, jichž by nebylo možné dosáhnout prostřednictvím jednotlivých akcí;

a/nebo

| 5) | „misí“ portfolio akcí
  jdoucích napříč klastry, zaměřených na špičkový výzkum a inovace a
   určených k dosažení měřitelného cíle ve stanoveném časovém rámci a vlivu na vědu a techniku, společnost
  , tvorbu politik a/nebo diplomacii
  a občany, jichž by nebylo možné dosáhnout prostřednictvím jednotlivých akcí; |
| --- | --- |

5)

„misí“ portfolio akcí
  jdoucích napříč klastry, zaměřených na špičkový výzkum a inovace a
   určených k dosažení měřitelného cíle ve stanoveném časovém rámci a vlivu na vědu a techniku, společnost
  , tvorbu politik a/nebo diplomacii
  a občany, jichž by nebylo možné dosáhnout prostřednictvím jednotlivých akcí;

jdoucích napříč klastry, zaměřených na špičkový výzkum a inovace a

, tvorbu politik a/nebo diplomacii

| 6) | „zadáváním zakázek v předobchodní fázi“ zadávání zakázek na služby ve výzkumu a vývoji zahrnující sdílení rizik a zisků v tržních podmínkách, a vývoj po jednotlivých fázích v konkurenčním prostředí, pokud jsou zadávané služby ve výzkumu a vývoji jasně odděleny od komerční výroby a distribuce konečných výrobků; |
| --- | --- |

6)

„zadáváním zakázek v předobchodní fázi“ zadávání zakázek na služby ve výzkumu a vývoji zahrnující sdílení rizik a zisků v tržních podmínkách, a vývoj po jednotlivých fázích v konkurenčním prostředí, pokud jsou zadávané služby ve výzkumu a vývoji jasně odděleny od komerční výroby a distribuce konečných výrobků;

| 6) | „zadáváním zakázek v předobchodní fázi“ zadávání zakázek na služby ve výzkumu a vývoji zahrnující sdílení rizik a zisků v tržních podmínkách, a vývoj po jednotlivých fázích v konkurenčním prostředí, pokud jsou zadávané služby ve výzkumu a vývoji jasně odděleny od komerční výroby a distribuce konečných výrobků; |
| --- | --- |

6)

„zadáváním zakázek v předobchodní fázi“ zadávání zakázek na služby ve výzkumu a vývoji zahrnující sdílení rizik a zisků v tržních podmínkách, a vývoj po jednotlivých fázích v konkurenčním prostředí, pokud jsou zadávané služby ve výzkumu a vývoji jasně odděleny od komerční výroby a distribuce konečných výrobků;

| 7) | „zadáváním veřejných zakázek na inovativní řešení“ zadávání zakázek, v nichž zadavatelé působí jako zaváděcí zákazník pro inovativní zboží nebo služby, které dosud nejsou ve velkém rozsahu k dispozici na trhu, a mohou zahrnovat zkoušku shody; |
| --- | --- |

7)

„zadáváním veřejných zakázek na inovativní řešení“ zadávání zakázek, v nichž zadavatelé působí jako zaváděcí zákazník pro inovativní zboží nebo služby, které dosud nejsou ve velkém rozsahu k dispozici na trhu, a mohou zahrnovat zkoušku shody;

| 7) | „zadáváním veřejných zakázek na inovativní řešení“ zadávání zakázek, v nichž zadavatelé působí jako zaváděcí zákazník pro inovativní zboží nebo služby, které dosud nejsou ve velkém rozsahu k dispozici na trhu, a mohou zahrnovat zkoušku shody; |
| --- | --- |

7)

„zadáváním veřejných zakázek na inovativní řešení“ zadávání zakázek, v nichž zadavatelé působí jako zaváděcí zákazník pro inovativní zboží nebo služby, které dosud nejsou ve velkém rozsahu k dispozici na trhu, a mohou zahrnovat zkoušku shody;

| 8) | „přístupovými právy“ práva využívat výsledky nebo stávající znalosti; |
| --- | --- |

8)

„přístupovými právy“ práva využívat výsledky nebo stávající znalosti;

| 8) | „přístupovými právy“ práva využívat výsledky nebo stávající znalosti
  za podmínek stanovených v souladu s tímto nařízením
  ; |
| --- | --- |

8)

„přístupovými právy“ práva využívat výsledky nebo stávající znalosti
  za podmínek stanovených v souladu s tímto nařízením
  ;

za podmínek stanovených v souladu s tímto nařízením

| 9) | „stávajícími znalostmi“ jakékoli údaje, know-how nebo informace – bez ohledu na jejich formu či povahu, hmotné či nehmotné, včetně jakýchkoli práv, jako jsou práva duševního vlastnictví, které: i) mají příjemci v držení před svým přistoupením k akci; ii)které příjemci
  písemně jakýmkoliv způsobem
  označili za potřebné k provedení akce nebo k využití jejích výsledků; |
| --- | --- |

9)

„stávajícími znalostmi“ jakékoli údaje, know-how nebo informace – bez ohledu na jejich formu či povahu, hmotné či nehmotné, včetně jakýchkoli práv, jako jsou práva duševního vlastnictví, které: i) mají příjemci v držení před svým přistoupením k akci; ii)které příjemci
  písemně jakýmkoliv způsobem
  označili za potřebné k provedení akce nebo k využití jejích výsledků;

písemně jakýmkoliv způsobem

| 9) | „stávajícími znalostmi“ jakékoli údaje, know-how nebo informace – bez ohledu na jejich formu či povahu, hmotné či nehmotné, včetně jakýchkoli práv, jako jsou práva duševního vlastnictví, které: i) mají příjemci v držení před svým přistoupením k akci; a ii) které příjemci
  vpísemné dohodě
  označili za potřebné k provedení akce nebo k využití jejích výsledků; |
| --- | --- |

9)

„stávajícími znalostmi“ jakékoli údaje, know-how nebo informace – bez ohledu na jejich formu či povahu, hmotné či nehmotné, včetně jakýchkoli práv, jako jsou práva duševního vlastnictví, které: i) mají příjemci v držení před svým přistoupením k akci; a ii) které příjemci
  vpísemné dohodě
  označili za potřebné k provedení akce nebo k využití jejích výsledků;

vpísemné dohodě

| 10) | „šířením výsledků“ zveřejňování výsledků vhodnými prostředky (s výjimkou prostředků, které vyplývají z ochrany nebo využívání výsledků), včetně vědeckých publikací v libovolném sdělovacím prostředku; |
| --- | --- |

10)

„šířením výsledků“ zveřejňování výsledků vhodnými prostředky (s výjimkou prostředků, které vyplývají z ochrany nebo využívání výsledků), včetně vědeckých publikací v libovolném sdělovacím prostředku;

| 10) | „šířením výsledků“ zveřejňování výsledků vhodnými prostředky (s výjimkou prostředků, které vyplývají z ochrany nebo využívání výsledků), včetně vědeckých publikací v libovolném sdělovacím prostředku; |
| --- | --- |

10)

„šířením výsledků“ zveřejňování výsledků vhodnými prostředky (s výjimkou prostředků, které vyplývají z ochrany nebo využívání výsledků), včetně vědeckých publikací v libovolném sdělovacím prostředku;

| 11) | „využíváním výsledků“ využívání výsledků v dalších výzkumných a inovačních činnostech jiných než jsou činnosti zahrnuté do dané akce, nebo při
  vývoji
  , vytváření produktu či procesu a jeho uvádění na trh nebo při vytváření a poskytování služby nebo při normalizačních činnostech; |
| --- | --- |

11)

„využíváním výsledků“ využívání výsledků v dalších výzkumných a inovačních činnostech jiných než jsou činnosti zahrnuté do dané akce, nebo při
  vývoji
  , vytváření produktu či procesu a jeho uvádění na trh nebo při vytváření a poskytování služby nebo při normalizačních činnostech;

vývoji

| 11) | „využíváním výsledků“ využívání výsledků v dalších výzkumných a inovačních činnostech jiných než jsou činnosti zahrnuté do dané akce, nebo
  mimo jiné
  při
  obchodním využití, jako je vývoj
  , vytváření produktu či procesu a jeho uvádění na trh nebo při vytváření a poskytování služby nebo při normalizačních činnostech; |
| --- | --- |

11)

„využíváním výsledků“ využívání výsledků v dalších výzkumných a inovačních činnostech jiných než jsou činnosti zahrnuté do dané akce, nebo
  mimo jiné
  při
  obchodním využití, jako je vývoj
  , vytváření produktu či procesu a jeho uvádění na trh nebo při vytváření a poskytování služby nebo při normalizačních činnostech;

mimo jiné

obchodním využití, jako je vývoj

| 12) | „spravedlivými a přiměřenými podmínkami“ vhodné podmínky, včetně možných finančních podmínek či podmínek bezplatnosti, které zohledňují zvláštní okolnosti žádosti o přístup, například skutečnou nebo potenciální hodnotu výsledků nebo stávajících znalostí, k nimž je požadován přístup, nebo rozsah, trvání či další charakteristiky předpokládaného využití; |
| --- | --- |

12)

„spravedlivými a přiměřenými podmínkami“ vhodné podmínky, včetně možných finančních podmínek či podmínek bezplatnosti, které zohledňují zvláštní okolnosti žádosti o přístup, například skutečnou nebo potenciální hodnotu výsledků nebo stávajících znalostí, k nimž je požadován přístup, nebo rozsah, trvání či další charakteristiky předpokládaného využití;

| 12) | „spravedlivými a přiměřenými podmínkami“ vhodné podmínky, včetně možných finančních podmínek či podmínek bezplatnosti, které zohledňují zvláštní okolnosti žádosti o přístup, například skutečnou nebo potenciální hodnotu výsledků nebo stávajících znalostí, k nimž je požadován přístup, nebo rozsah, trvání či další charakteristiky předpokládaného využití; |
| --- | --- |

12)

„spravedlivými a přiměřenými podmínkami“ vhodné podmínky, včetně možných finančních podmínek či podmínek bezplatnosti, které zohledňují zvláštní okolnosti žádosti o přístup, například skutečnou nebo potenciální hodnotu výsledků nebo stávajících znalostí, k nimž je požadován přístup, nebo rozsah, trvání či další charakteristiky předpokládaného využití;

| 13) | „financujícím subjektem“ subjekt nebo organizace, jiné než Komise, jak je uvedeno v čl. 62 odst. 1 písm. c) finančního nařízení, které Komise pověřila úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu v rámci programu; |
| --- | --- |

13)

„financujícím subjektem“ subjekt nebo organizace, jiné než Komise, jak je uvedeno v čl. 62 odst. 1 písm. c) finančního nařízení, které Komise pověřila úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu v rámci programu;

| 13) | „financujícím subjektem“ subjekt nebo organizace, jiné než Komise, jak je uvedeno v čl. 62 odst. 1 písm. c) finančního nařízení, které Komise pověřila úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu v rámci programu; |
| --- | --- |

13)

„financujícím subjektem“ subjekt nebo organizace, jiné než Komise, jak je uvedeno v čl. 62 odst. 1 písm. c) finančního nařízení, které Komise pověřila úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu v rámci programu;

| 14) | „mezinárodní organizací pro evropský výzkum“ mezinárodní organizace, v níž většinu členů tvoří členské státy nebo přidružené země a jejímž hlavním cílem je podporovat vědeckotechnickou spolupráci v Evropě; |
| --- | --- |

14)

„mezinárodní organizací pro evropský výzkum“ mezinárodní organizace, v níž většinu členů tvoří členské státy nebo přidružené země a jejímž hlavním cílem je podporovat vědeckotechnickou spolupráci v Evropě;

| 14) | „mezinárodní organizací pro evropský výzkum“ mezinárodní organizace, v níž většinu členů tvoří členské státy nebo přidružené země a jejímž hlavním cílem je podporovat vědeckotechnickou spolupráci v Evropě; |
| --- | --- |

14)

„mezinárodní organizací pro evropský výzkum“ mezinárodní organizace, v níž většinu členů tvoří členské státy nebo přidružené země a jejímž hlavním cílem je podporovat vědeckotechnickou spolupráci v Evropě;

| 15) | „právním subjektem“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle vnitrostátního práva, práva Unie nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a která smí vlastním jménem vykonávat práva a mít povinnosti, nebo subjekt bez právní subjektivity v souladu s čl. 197 odst. 2 písm. c) finančního nařízení; |
| --- | --- |

15)

„právním subjektem“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle vnitrostátního práva, práva Unie nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a která smí vlastním jménem vykonávat práva a mít povinnosti, nebo subjekt bez právní subjektivity v souladu s čl. 197 odst. 2 písm. c) finančního nařízení;

| 15) | „právním subjektem“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle vnitrostátního práva, práva Unie nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a která smí vlastním jménem vykonávat práva a mít povinnosti, nebo subjekt bez právní subjektivity v souladu s čl. 197 odst. 2 písm. c) finančního nařízení; |
| --- | --- |

15)

„právním subjektem“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle vnitrostátního práva, práva Unie nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a která smí vlastním jménem vykonávat práva a mít povinnosti, nebo subjekt bez právní subjektivity v souladu s čl. 197 odst. 2 písm. c) finančního nařízení;

| 15a) | „zeměmi s rozšiřující účastí“ země určené podle kombinovaného ukazatele excelence výzkumu (intenzita výzkumu a vývoje, excelence vědy a techniky, znalostní intenzita hospodářství, podíl vyspělé a středně vyspělé technologie na obchodní bilanci), s korekčním prahem ve výši 70 % průměru Unie

   (26a)

  . |
| --- | --- |

15a)

15a)

„zeměmi s rozšiřující účastí“ země určené podle kombinovaného ukazatele excelence výzkumu (intenzita výzkumu a vývoje, excelence vědy a techniky, znalostní intenzita hospodářství, podíl vyspělé a středně vyspělé technologie na obchodní bilanci), s korekčním prahem ve výši 70 % průměru Unie

26a

.

| 16) | „neziskovým právním subjektem“ právní subjekt, který je na základě své právní formy neziskový nebo má zákonnou povinnost nerozdělovat zisk mezi akcionáře nebo jednotlivé členy; |
| --- | --- |

16)

„neziskovým právním subjektem“ právní subjekt, který je na základě své právní formy neziskový nebo má zákonnou povinnost nerozdělovat zisk mezi akcionáře nebo jednotlivé členy;

| 16) | „neziskovým právním subjektem“ právní subjekt, který je na základě své právní formy neziskový nebo má zákonnou povinnost nerozdělovat zisk mezi akcionáře nebo jednotlivé členy; |
| --- | --- |

16)

„neziskovým právním subjektem“ právní subjekt, který je na základě své právní formy neziskový nebo má zákonnou povinnost nerozdělovat zisk mezi akcionáře nebo jednotlivé členy;

| 17) | „společností se střední tržní kapitalizací“ společnost, která není mikropodnikem ani malým nebo středním podnikem, jak jsou definovány v doporučení Komise 2003/361/ES (27), a která má až 3 000 zaměstnanců, přičemž počet zaměstnanců se stanoví v souladu s hlavou I články 3, 4, 5 a 6 přílohy uvedeného doporučení; |
| --- | --- |

17)

„společností se střední tržní kapitalizací“ společnost, která není mikropodnikem ani malým nebo středním podnikem, jak jsou definovány v doporučení Komise 2003/361/ES (27), a která má až 3 000 zaměstnanců, přičemž počet zaměstnanců se stanoví v souladu s hlavou I články 3, 4, 5 a 6 přílohy uvedeného doporučení;

27

| 17) | „společností se střední tržní kapitalizací“ společnost, která není mikropodnikem ani malým nebo středním podnikem, jak jsou definovány v doporučení Komise 2003/361/ES (27), a která má až 3 000 zaměstnanců, přičemž počet zaměstnanců se stanoví v souladu s hlavou I články 3, 4, 5 a 6 přílohy uvedeného doporučení; |
| --- | --- |

17)

„společností se střední tržní kapitalizací“ společnost, která není mikropodnikem ani malým nebo středním podnikem, jak jsou definovány v doporučení Komise 2003/361/ES (27), a která má až 3 000 zaměstnanců, přičemž počet zaměstnanců se stanoví v souladu s hlavou I články 3, 4, 5 a 6 přílohy uvedeného doporučení;

27

| 18) | „výsledky“ jakékoliv hmotné či nehmotné
  výsledky
  akce, jako jsou údaje, know-how nebo informace, bez ohledu na jejich formu či povahu a bez ohledu na to, zda mohu být chráněny, jakož i veškerá práva s nimi spojená, včetně práv duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

18)

„výsledky“ jakékoliv hmotné či nehmotné
  výsledky
  akce, jako jsou údaje, know-how nebo informace, bez ohledu na jejich formu či povahu a bez ohledu na to, zda mohu být chráněny, jakož i veškerá práva s nimi spojená, včetně práv duševního vlastnictví;

výsledky

| 18) | „výsledky“ jakékoliv hmotné či nehmotné
  výstupy
  akce, jako jsou údaje, know-how nebo informace, bez ohledu na jejich formu či povahu a bez ohledu na to, zda mohu být chráněny, jakož i veškerá práva s nimi spojená, včetně práv duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

18)

„výsledky“ jakékoliv hmotné či nehmotné
  výstupy
  akce, jako jsou údaje, know-how nebo informace, bez ohledu na jejich formu či povahu a bez ohledu na to, zda mohu být chráněny, jakož i veškerá práva s nimi spojená, včetně práv duševního vlastnictví;

výstupy

| 19) | „pečetí excelence“ certifikační značka, která dokládá, že návrh předložený v rámci výzvy k podávání návrhů převyšuje všechny prahové hodnoty stanovené v pracovním programu, avšak nemohl být financován z důvodu nedostatku rozpočtových prostředků na tuto výzvu v rámci pracovního programu; |
| --- | --- |

19)

„pečetí excelence“ certifikační značka, která dokládá, že návrh předložený v rámci výzvy k podávání návrhů převyšuje všechny prahové hodnoty stanovené v pracovním programu, avšak nemohl být financován z důvodu nedostatku rozpočtových prostředků na tuto výzvu v rámci pracovního programu;

| 19) | „pečetí excelence“ certifikační značka, která dokládá, že návrh předložený v rámci výzvy k podávání návrhů převyšuje všechny prahové hodnoty stanovené v pracovním programu, avšak nemohl být financován z důvodu nedostatku rozpočtových prostředků na tuto výzvu v rámci pracovního programu
  , ale mohl by získat podporu z jiných unijních či vnitrostátních zdrojů financování
  ; |
| --- | --- |

19)

„pečetí excelence“ certifikační značka, která dokládá, že návrh předložený v rámci výzvy k podávání návrhů převyšuje všechny prahové hodnoty stanovené v pracovním programu, avšak nemohl být financován z důvodu nedostatku rozpočtových prostředků na tuto výzvu v rámci pracovního programu
  , ale mohl by získat podporu z jiných unijních či vnitrostátních zdrojů financování
  ;

, ale mohl by získat podporu z jiných unijních či vnitrostátních zdrojů financování

| 19a) | „strategickým plánem v oblasti výzkumu a inovací“ dokument přijímaný každé dva roky prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci, jímž se doplňuje zvláštní program, a to v návaznosti na povinné rozsáhlé mnohostranné konzultace s členskými státy, Evropským parlamentem, zainteresovanými stranami v oblasti výzkumu, vývoje a inovací a občanskou společností. Stanoví priority, nástroje a vhodné druhy činností a způsobů provádění, a stane se tak východiskem pro vytváření pracovních programů; Zahrnuje především zvolené mise, nově navázaná či stávající smluvní či institucionální partnerství, vzorové iniciativy FET a znalostní a inovační společenství; |
| --- | --- |

19a)

19a)

„strategickým plánem v oblasti výzkumu a inovací“ dokument přijímaný každé dva roky prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci, jímž se doplňuje zvláštní program, a to v návaznosti na povinné rozsáhlé mnohostranné konzultace s členskými státy, Evropským parlamentem, zainteresovanými stranami v oblasti výzkumu, vývoje a inovací a občanskou společností. Stanoví priority, nástroje a vhodné druhy činností a způsobů provádění, a stane se tak východiskem pro vytváření pracovních programů; Zahrnuje především zvolené mise, nově navázaná či stávající smluvní či institucionální partnerství, vzorové iniciativy FET a znalostní a inovační společenství;

| 20) | „pracovním programem“ dokument přijatý Komisí pro provádění zvláštního programu (28) v souladu s článkem 12 uvedeného programu, nebo obsahem a strukturou rovnocenný dokument přijatý financujícím subjektem; |
| --- | --- |

20)

„pracovním programem“ dokument přijatý Komisí pro provádění zvláštního programu (28) v souladu s článkem 12 uvedeného programu, nebo obsahem a strukturou rovnocenný dokument přijatý financujícím subjektem;

28

| 20) | „pracovním programem“ dokument přijatý Komisí pro provádění zvláštního programu (28) v souladu s článkem 12 uvedeného programu, nebo obsahem a strukturou rovnocenný dokument přijatý financujícím subjektem; |
| --- | --- |

20)

„pracovním programem“ dokument přijatý Komisí pro provádění zvláštního programu (28) v souladu s článkem 12 uvedeného programu, nebo obsahem a strukturou rovnocenný dokument přijatý financujícím subjektem;

28

| 21) | „vratnou zálohou“ část kombinovaného financování z programu Horizont Evropa
  nebo Evropské rady pro inovace
  odpovídající půjčce podle hlavy X finančního nařízení, která je přímo poskytována Unií na neziskovém základě na pokrytí nákladů na činnosti související s inovační akcí a kterou uhradí příjemce Unii za podmínek stanovených ve smlouvě; |
| --- | --- |

21)

„vratnou zálohou“ část kombinovaného financování z programu Horizont Evropa
  nebo Evropské rady pro inovace
  odpovídající půjčce podle hlavy X finančního nařízení, která je přímo poskytována Unií na neziskovém základě na pokrytí nákladů na činnosti související s inovační akcí a kterou uhradí příjemce Unii za podmínek stanovených ve smlouvě;

nebo Evropské rady pro inovace

| 21) | „vratnou zálohou“ část kombinovaného financování z programu Horizont Evropa odpovídající půjčce podle hlavy X finančního nařízení, která je přímo poskytována Unií na neziskovém základě na pokrytí nákladů na činnosti související s inovační akcí a kterou uhradí příjemce Unii za podmínek stanovených ve smlouvě; |
| --- | --- |

21)

„vratnou zálohou“ část kombinovaného financování z programu Horizont Evropa odpovídající půjčce podle hlavy X finančního nařízení, která je přímo poskytována Unií na neziskovém základě na pokrytí nákladů na činnosti související s inovační akcí a kterou uhradí příjemce Unii za podmínek stanovených ve smlouvě;

| 22) | „smlouvou“ dohoda uzavřená mezi Komisí nebo financujícím subjektem a právním subjektem, kterou se řídí inovační akce a akce uvádění na trh podporované kombinovaným financováním z programu Horizont Evropa
  nebo Evropské rady pro inovace
  ; |
| --- | --- |

22)

„smlouvou“ dohoda uzavřená mezi Komisí nebo financujícím subjektem a právním subjektem, kterou se řídí inovační akce a akce uvádění na trh podporované kombinovaným financováním z programu Horizont Evropa
  nebo Evropské rady pro inovace
  ;

nebo Evropské rady pro inovace

| 22) | „smlouvou“ dohoda uzavřená mezi Komisí nebo financujícím subjektem a právním subjektem, kterou se řídí inovační akce a akce uvádění na trh podporované kombinovaným financováním z programu Horizont Evropa; |
| --- | --- |

22)

„smlouvou“ dohoda uzavřená mezi Komisí nebo financujícím subjektem a právním subjektem, kterou se řídí inovační akce a akce uvádění na trh podporované kombinovaným financováním z programu Horizont Evropa;

| 23) | „utajovanými informacemi“ utajované informace EU, jak jsou vymezeny v článku 3 rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444, dále utajované informace členských států, utajované informace třetích zemí, s nimiž má Unie dohody o bezpečnosti informací, a utajované informace mezinárodní organizace, s níž má Unie dohody o bezpečnosti informací; |
| --- | --- |

23)

„utajovanými informacemi“ utajované informace EU, jak jsou vymezeny v článku 3 rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444, dále utajované informace členských států, utajované informace třetích zemí, s nimiž má Unie dohody o bezpečnosti informací, a utajované informace mezinárodní organizace, s níž má Unie dohody o bezpečnosti informací;

| 23) | „utajovanými informacemi“ utajované informace EU, jak jsou vymezeny v článku 3 rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444, dále utajované informace členských států, utajované informace třetích zemí, s nimiž má Unie dohody o bezpečnosti informací, a utajované informace mezinárodní organizace, s níž má Unie dohody o bezpečnosti informací; |
| --- | --- |

23)

„utajovanými informacemi“ utajované informace EU, jak jsou vymezeny v článku 3 rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444, dále utajované informace členských států, utajované informace třetích zemí, s nimiž má Unie dohody o bezpečnosti informací, a utajované informace mezinárodní organizace, s níž má Unie dohody o bezpečnosti informací;

| 24) | „operací kombinování zdrojů“ opatření podporovaná z rozpočtu EU, včetně opatření v rámci nástrojů kombinujících zdroje financování podle čl. 2 odst. 6 finančního nařízení, která kombinují nevratné formy podpory a finanční nástroje z rozpočtu EU s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů; |
| --- | --- |

24)

„operací kombinování zdrojů“ opatření podporovaná z rozpočtu EU, včetně opatření v rámci nástrojů kombinujících zdroje financování podle čl. 2 odst. 6 finančního nařízení, která kombinují nevratné formy podpory a finanční nástroje z rozpočtu EU s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů;

| 24) | „operací kombinování zdrojů“ opatření podporovaná z rozpočtu EU, včetně opatření v rámci nástrojů kombinujících zdroje financování podle čl. 2 odst. 6 finančního nařízení, která kombinují nevratné formy podpory a finanční nástroje z rozpočtu EU s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů; |
| --- | --- |

24)

„operací kombinování zdrojů“ opatření podporovaná z rozpočtu EU, včetně opatření v rámci nástrojů kombinujících zdroje financování podle čl. 2 odst. 6 finančního nařízení, která kombinují nevratné formy podpory a finanční nástroje z rozpočtu EU s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů;

| 25) | „kombinovaným financováním z programu Horizont Evropa
  nebo Evropské rady pro inovace
  “ jednorázová finanční podpora na inovační akce a akce uvádění na trh, spočívající ve specifické kombinaci grantu nebo vratné zálohy s kapitálovou investicí; |
| --- | --- |

25)

„kombinovaným financováním z programu Horizont Evropa
  nebo Evropské rady pro inovace
  “ jednorázová finanční podpora na inovační akce a akce uvádění na trh, spočívající ve specifické kombinaci grantu nebo vratné zálohy s kapitálovou investicí;

nebo Evropské rady pro inovace

| 25) | „kombinovaným financováním z programu Horizont Evropa“ jednorázová finanční podpora na inovační akce a akce uvádění na trh, spočívající ve specifické kombinaci grantu nebo vratné zálohy s kapitálovou investicí; |
| --- | --- |

25)

„kombinovaným financováním z programu Horizont Evropa“ jednorázová finanční podpora na inovační akce a akce uvádění na trh, spočívající ve specifické kombinaci grantu nebo vratné zálohy s kapitálovou investicí;

| 25a) | „akcí v oblasti výzkumu a inovací“ akce sestávající především z činností, jejichž cílem je vytvořit nové znalosti a/nebo prověřit proveditelnost nové nebo zdokonalené technologie, produktu, postupu, služby nebo řešení. Takovými činnostmi mohou být základní a aplikovaný výzkum, vývoj a integrace technologií, testování a ověřování prototypu malého rozsahu v laboratoři nebo v simulovaném prostředí; |
| --- | --- |

25a)

25a)

„akcí v oblasti výzkumu a inovací“ akce sestávající především z činností, jejichž cílem je vytvořit nové znalosti a/nebo prověřit proveditelnost nové nebo zdokonalené technologie, produktu, postupu, služby nebo řešení. Takovými činnostmi mohou být základní a aplikovaný výzkum, vývoj a integrace technologií, testování a ověřování prototypu malého rozsahu v laboratoři nebo v simulovaném prostředí;

| 25b) | „inovační akcí“ akce sestávající především z činností přímo zaměřených na tvorbu plánů, úprav nebo návrhů nových, pozměněných nebo zdokonalených produktů, postupů nebo služeb, včetně případného vývoje prototypů, testování, předvádění, pilotních projektů, rozsáhlé schvalování produktů a tržní replikace; |
| --- | --- |

25b)

25b)

„inovační akcí“ akce sestávající především z činností přímo zaměřených na tvorbu plánů, úprav nebo návrhů nových, pozměněných nebo zdokonalených produktů, postupů nebo služeb, včetně případného vývoje prototypů, testování, předvádění, pilotních projektů, rozsáhlé schvalování produktů a tržní replikace;

| 25c)„ | průkopnickým výzkumem Evropské rady pro výzkum (ERV)“ hlavní výzkumné akce řízené vědeckými pracovníky, které pořádá jeden nebo více příjemců výhradně v ERV; |
| --- | --- |

25c)„

25c)„

průkopnickým výzkumem Evropské rady pro výzkum (ERV)“ hlavní výzkumné akce řízené vědeckými pracovníky, které pořádá jeden nebo více příjemců výhradně v ERV;

| 25d)„ | akcí spojenou s odbornou přípravou a mobilitou“ akce zaměřená na zdokonalování dovedností, znalostí a kariérních vyhlídek výzkumných pracovníků založená na mobilitě mezi zeměmi a případně mezi odvětvími či obory; |
| --- | --- |

25d)„

25d)„

akcí spojenou s odbornou přípravou a mobilitou“ akce zaměřená na zdokonalování dovedností, znalostí a kariérních vyhlídek výzkumných pracovníků založená na mobilitě mezi zeměmi a případně mezi odvětvími či obory;

| 25e) | „akcí na spolufinancování programů“ akce zajišťující spolufinancování programu činností zaváděného a/nebo prováděného subjekty, které řídí a/nebo financují programy v oblasti výzkumu a inovací a nejsou financujícími subjekty Unie; |
| --- | --- |

25e)

25e)

„akcí na spolufinancování programů“ akce zajišťující spolufinancování programu činností zaváděného a/nebo prováděného subjekty, které řídí a/nebo financují programy v oblasti výzkumu a inovací a nejsou financujícími subjekty Unie;

| 25f) | „akcí týkající se zadávání zakázek v předobchodní fázi“ akce, jejíž hlavním cílem je uskutečnění zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi prováděné příjemci, kteří jsou veřejnými zadavateli nebo zadavateli; |
| --- | --- |

25f)

25f)

„akcí týkající se zadávání zakázek v předobchodní fázi“ akce, jejíž hlavním cílem je uskutečnění zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi prováděné příjemci, kteří jsou veřejnými zadavateli nebo zadavateli;

| 25 g) | „akcí týkající se zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení“ akce, jejímž hlavním cílem je uskutečnění společného nebo koordinovaného zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení prováděných příjemci, kteří jsou veřejnými zadavateli nebo zadavateli; |
| --- | --- |

25 g)

25 g)

„akcí týkající se zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení“ akce, jejímž hlavním cílem je uskutečnění společného nebo koordinovaného zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení prováděných příjemci, kteří jsou veřejnými zadavateli nebo zadavateli;

| 25h) | „koordinační a podpůrnou akcí“ akce přispívající k cílům programu, s výjimkou výzkumných a inovačních činností; |
| --- | --- |

25h)

25h)

„koordinační a podpůrnou akcí“ akce přispívající k cílům programu, s výjimkou výzkumných a inovačních činností;

| 25i) | „zadáváním veřejných zakázek“ provedení částí programu týkajících se strategických zájmů a autonomie Unie a provedení zadávání veřejných zakázek pro vlastní účely Komise na studie, produkty, služby a kapacity; |
| --- | --- |

25i)

25i)

„zadáváním veřejných zakázek“ provedení částí programu týkajících se strategických zájmů a autonomie Unie a provedení zadávání veřejných zakázek pro vlastní účely Komise na studie, produkty, služby a kapacity;

| 25j) | „přidruženým subjektem“ právní subjekt, který je pod přímou nebo nepřímou kontrolou účastníka nebo pod stejnou přímou nebo nepřímou kontrolou jako účastník nebo účastníka přímo nebo nepřímo kontroluje; |
| --- | --- |

25j)

25j)

„přidruženým subjektem“ právní subjekt, který je pod přímou nebo nepřímou kontrolou účastníka nebo pod stejnou přímou nebo nepřímou kontrolou jako účastník nebo účastníka přímo nebo nepřímo kontroluje;

Pozměňovací návrh 63

Pozměňovací návrh 63

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 3

Článek 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 3 | Článek 3 |
| Cíle programu | Cíle programu |
| 1.   Obecným cílem programu je přinášet vědecký, ekonomický a společenský dopad investic Unie v oblasti výzkumu a inovací s cílem posílit vědecké a technické základny Unie a posílit její konkurenceschopnost
  , a to i v oblasti průmyslu,
  plnit strategické priority Unie, a 
  přispět
  k řešení globálních výzev, včetně cílů udržitelného rozvoje. | 1.   Obecným cílem programu je přinášet vědecký
  , technologický
  , ekonomický a společenský dopad investic Unie v oblasti výzkumu a inovací s cílem posílit vědecké a technické základny Unie
  jako celku, posílit Evropský výzkumný prostor
  a posílit její konkurenceschopnost
  . Výzkum a průmysl budou
  plnit strategické priority a 
  politiky
  Unie
  , přispívat
  k řešení globálních výzev, včetně cílů udržitelného rozvoje
  a Pařížské dohody, a také přispívat k dosažení celkových investic do výzkumu a vývoje ve výši 3 % HDP, což je v souladu se závazkem hlav států a předsedů vlád Unie
  . |
| 2.   Program má tyto specifické cíle: | 2.   Program má tyto specifické cíle: |
| | -a) | nově rozvíjet, podporovat a šířit vědeckou a technologickou excelenci; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 3

Článek 3

Cíle programu

Cíle programu

1.   Obecným cílem programu je přinášet vědecký, ekonomický a společenský dopad investic Unie v oblasti výzkumu a inovací s cílem posílit vědecké a technické základny Unie a posílit její konkurenceschopnost
  , a to i v oblasti průmyslu,
  plnit strategické priority Unie, a 
  přispět
  k řešení globálních výzev, včetně cílů udržitelného rozvoje.

1.   Obecným cílem programu je přinášet vědecký
  , technologický
  , ekonomický a společenský dopad investic Unie v oblasti výzkumu a inovací s cílem posílit vědecké a technické základny Unie
  jako celku, posílit Evropský výzkumný prostor
  a posílit její konkurenceschopnost
  . Výzkum a průmysl budou
  plnit strategické priority a 
  politiky
  Unie
  , přispívat
  k řešení globálních výzev, včetně cílů udržitelného rozvoje
  a Pařížské dohody, a také přispívat k dosažení celkových investic do výzkumu a vývoje ve výši 3 % HDP, což je v souladu se závazkem hlav států a předsedů vlád Unie
  .

2.   Program má tyto specifické cíle:

2.   Program má tyto specifické cíle:

-a)

-a)

nově rozvíjet, podporovat a šířit vědeckou a technologickou excelenci;

nově rozvíjet, podporovat a šířit vědeckou a technologickou excelenci;

| a) | podporovat vytváření a šíření vysoce kvalitních
  nových
  znalostí, dovedností, technologií a řešení
  globálních výzev
  ; |
| --- | --- |

a)

podporovat vytváření a šíření vysoce kvalitních
  nových
  znalostí, dovedností, technologií a řešení
  globálních výzev
  ;

nových

globálních výzev

| a) | podporovat vytváření a šíření vysoce kvalitních znalostí, dovedností, technologií a řešení
  , a to na základě jak základního, tak aplikovaného výzkumu s cílem řešit globální výzvy včetně změny klimatu a cílů udržitelného rozvoje
  ; |
| --- | --- |

a)

podporovat vytváření a šíření vysoce kvalitních znalostí, dovedností, technologií a řešení
  , a to na základě jak základního, tak aplikovaného výzkumu s cílem řešit globální výzvy včetně změny klimatu a cílů udržitelného rozvoje
  ;

, a to na základě jak základního, tak aplikovaného výzkumu s cílem řešit globální výzvy včetně změny klimatu a cílů udržitelného rozvoje

| aa) | usilovat o podstatné zmenšení rozdílů v oblasti výzkumu a inovací v rámci Unie, zejména zvýšením účasti členských států, které jsou z hlediska výzkumu a inovací méně výkonné, na programu Horizont Evropa ve srovnání s předchozím rámcovým programem; |
| --- | --- |

aa)

aa)

usilovat o podstatné zmenšení rozdílů v oblasti výzkumu a inovací v rámci Unie, zejména zvýšením účasti členských států, které jsou z hlediska výzkumu a inovací méně výkonné, na programu Horizont Evropa ve srovnání s předchozím rámcovým programem;

usilovat o podstatné zmenšení rozdílů v oblasti výzkumu a inovací v rámci Unie, zejména zvýšením účasti členských států, které jsou z hlediska výzkumu a inovací méně výkonné, na programu Horizont Evropa ve srovnání s předchozím rámcovým programem;

| b) | posílit dopad výzkumu a inovací při rozvoji, podpoře a provádění politik Unie a podporovat
  zavádění inovativních řešení
  v průmyslu a 
  ve společnosti pro řešení globálních výzev
  ; |
| --- | --- |

b)

posílit dopad výzkumu a inovací při rozvoji, podpoře a provádění politik Unie a podporovat
  zavádění inovativních řešení
  v průmyslu a 
  ve společnosti pro řešení globálních výzev
  ;

zavádění inovativních řešení

ve společnosti pro řešení globálních výzev

| b) | posílit
  přidanou hodnotu Unie financování výzkumu, vývoje a inovací,
  dopad výzkumu a inovací při rozvoji, podpoře a provádění politik Unie a podporovat
  přístup k inovativním řešením ve společnosti a v evropském
  průmyslu a 
  jejich zavádění
  ; |
| --- | --- |

b)

posílit
  přidanou hodnotu Unie financování výzkumu, vývoje a inovací,
  dopad výzkumu a inovací při rozvoji, podpoře a provádění politik Unie a podporovat
  přístup k inovativním řešením ve společnosti a v evropském
  průmyslu a 
  jejich zavádění
  ;

přidanou hodnotu Unie financování výzkumu, vývoje a inovací,

přístup k inovativním řešením ve společnosti a v evropském

jejich zavádění

| c) | podporovat všechny formy inovací
  , včetně průlomových inovací,
  a posilovat uvádění
  inovativních řešení
  na trh; |
| --- | --- |

c)

podporovat všechny formy inovací
  , včetně průlomových inovací,
  a posilovat uvádění
  inovativních řešení
  na trh;

, včetně průlomových inovací,

inovativních řešení

| c) | podporovat všechny formy inovací a posilovat uvádění na trh a 
  používání výsledků výzkumu, vývoje a inovací zejména v rámci Unie
  ; |
| --- | --- |

c)

podporovat všechny formy inovací a posilovat uvádění na trh a 
  používání výsledků výzkumu, vývoje a inovací zejména v rámci Unie
  ;

používání výsledků výzkumu, vývoje a inovací zejména v rámci Unie

| d) | optimalizovat plnění programu pro zvyšování dopadu v 
  rámci posíleného
  Evropského výzkumného prostoru. |
| --- | --- |

d)

optimalizovat plnění programu pro zvyšování dopadu v 
  rámci posíleného
  Evropského výzkumného prostoru.

rámci posíleného

| d) | optimalizovat plnění programu pro
  posilování a
   zvyšování dopadu a 
  atraktivity výzkumu, vývoje a inovací
  Evropského výzkumného prostoru. |
| --- | --- |

d)

optimalizovat plnění programu pro
  posilování a
   zvyšování dopadu a 
  atraktivity výzkumu, vývoje a inovací
  Evropského výzkumného prostoru.

posilování a

atraktivity výzkumu, vývoje a inovací

Pozměňovací návrh 64

Pozměňovací návrh 64

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 4

Článek 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 4 | Článek 4 |
| Struktura programu | Struktura programu |
| 1.   Program je rozdělen do následujících částí, které přispívají k dosažení obecných a specifických cílů stanovených v článku 3: | 1.   Program je rozdělen do následujících částí, které přispívají k dosažení obecných a specifických cílů stanovených v článku 3: |
| 1) | Pilíř I „Otevřená věda“
  , který sleduje specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. a) a také podporuje specifické cíle stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. b) a c)
  . Jeho součástí jsou tyto komponenty: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 4

Článek 4

Struktura programu

Struktura programu

1.   Program je rozdělen do následujících částí, které přispívají k dosažení obecných a specifických cílů stanovených v článku 3:

1.   Program je rozdělen do následujících částí, které přispívají k dosažení obecných a specifických cílů stanovených v článku 3:

1)

Pilíř I „Otevřená věda“
  , který sleduje specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. a) a také podporuje specifické cíle stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. b) a c)
  . Jeho součástí jsou tyto komponenty:

, který sleduje specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. a) a také podporuje specifické cíle stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. b) a c)

| 1) | Pilíř I „
  Vynikající a
   otevřená věda“. Jeho součástí jsou tyto komponenty: |
| --- | --- |

1)

Pilíř I „
  Vynikající a
   otevřená věda“. Jeho součástí jsou tyto komponenty:

Vynikající a

| | a) | Evropská rada pro výzkum (ERV); |
| --- | --- | --- |

a)

Evropská rada pro výzkum (ERV);

| | a) | Evropská rada pro výzkum (ERV); |
| --- | --- | --- |

a)

Evropská rada pro výzkum (ERV);

| | b) | Akce „Marie Curie-Skłodowska“ (MSCA); |
| --- | --- | --- |

b)

Akce „Marie Curie-Skłodowska“ (MSCA);

| | b) | Akce „Marie Curie-Skłodowska“ (MSCA); |
| --- | --- | --- |

b)

Akce „Marie Curie-Skłodowska“ (MSCA);

| | c) | výzkumné infrastruktury. |
| --- | --- | --- |

c)

výzkumné infrastruktury.

| | c) | výzkumné infrastruktury. |
| --- | --- | --- |

c)

výzkumné infrastruktury.

| 2) | Pilíř II „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“
  , který sleduje specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. b) a také podporuje specifické cíle stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. a) a c)
  . Jeho součástí jsou tyto komponenty: |
| --- | --- |

2)

Pilíř II „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“
  , který sleduje specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. b) a také podporuje specifické cíle stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. a) a c)
  . Jeho součástí jsou tyto komponenty:

, který sleduje specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. b) a také podporuje specifické cíle stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. a) a c)

| 2) | Pilíř II „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“. Jeho součástí jsou tyto komponenty: |
| --- | --- |

2)

Pilíř II „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“. Jeho součástí jsou tyto komponenty:

evropského

| | a) | klastr „Zdraví“; |
| --- | --- | --- |

a)

klastr „Zdraví“;

| | a) | klastr „Zdraví“; |
| --- | --- | --- |

a)

klastr „Zdraví“;

| | b) | klastr „Inkluzivní a 
  bezpečná
  společnost“; |
| --- | --- | --- |

b)

klastr „Inkluzivní a 
  bezpečná
  společnost“;

bezpečná

| | b) | klastr „Inkluzivní a 
  tvůrčí
  společnost“; |
| --- | --- | --- |

b)

klastr „Inkluzivní a 
  tvůrčí
  společnost“;

tvůrčí

| | ba) | klastr „Bezpečná společnost“; |
| --- | --- | --- |

ba)

ba)

klastr „Bezpečná společnost“;

klastr „Bezpečná společnost“;

| | c) | klastr „Digitální oblast a průmysl“; |
| --- | --- | --- |

c)

klastr „Digitální oblast a průmysl“;

| | c) | Klastr „Digitální oblast, průmysl a 
  vesmír
  “; |
| --- | --- | --- |

c)

Klastr „Digitální oblast, průmysl a 
  vesmír
  “;

vesmír

| | d) | klastr „Klima, energetika a mobilita“; |
| --- | --- | --- |

d)

klastr „Klima, energetika a mobilita“;

| | d) | klastr „Klima, energetika a mobilita“; |
| --- | --- | --- |

d)

klastr „Klima, energetika a mobilita“;

| | e) | klastr „Potraviny
  a
   přírodní zdroje“; |
| --- | --- | --- |

e)

klastr „Potraviny
  a
   přírodní zdroje“;

a

| | e) | klastr „Potraviny, přírodní zdroje a 
  zemědělství
  “; |
| --- | --- | --- |

e)

klastr „Potraviny, přírodní zdroje a 
  zemědělství
  “;

zemědělství

| | f) | nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska (JRC). |
| --- | --- | --- |

f)

nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska (JRC).

| | f) | nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska (JRC). |
| --- | --- | --- |

f)

nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska (JRC).

| (3) | Pilíř III „
  Otevřené inovace
  “
  , který sleduje specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. c) a také podporuje specifické cíle stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. a) a b)
  . Jeho součástí jsou tyto komponenty: |
| --- | --- |

(3)

Pilíř III „
  Otevřené inovace
  “
  , který sleduje specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. c) a také podporuje specifické cíle stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. a) a b)
  . Jeho součástí jsou tyto komponenty:

Otevřené inovace

, který sleduje specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. c) a také podporuje specifické cíle stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. a) a b)

| (3) | Pilíř III „
  Inovativní Evropa
  “. Jeho součástí jsou tyto komponenty: |
| --- | --- |

(3)

Pilíř III „
  Inovativní Evropa
  “. Jeho součástí jsou tyto komponenty:

Inovativní Evropa

| | a) | Evropská rada pro inovace (ERI); |
| --- | --- | --- |

a)

Evropská rada pro inovace (ERI);

| | a) | Evropská rada pro inovace (ERI); |
| --- | --- | --- |

a)

Evropská rada pro inovace (ERI);

| | b) | Evropské inovační ekosystémy; |
| --- | --- | --- |

b)

Evropské inovační ekosystémy;

| | b) | Evropské inovační ekosystémy; |
| --- | --- | --- |

b)

Evropské inovační ekosystémy;

| | c) | Evropský inovační a technologický institut (EIT). |
| --- | --- | --- |

c)

Evropský inovační a technologický institut (EIT).

| | c) | Evropský inovační a technologický institut (EIT). |
| --- | --- | --- |

c)

Evropský inovační a technologický institut (EIT).

| 4) | Část „Posílení Evropského výzkumného prostoru“
  , která sleduje specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. d) a také podporuje specifické cíle stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. a), b) a c)
  . Její součástí jsou tyto komponenty: |
| --- | --- |

4)

Část „Posílení Evropského výzkumného prostoru“
  , která sleduje specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. d) a také podporuje specifické cíle stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. a), b) a c)
  . Její součástí jsou tyto komponenty:

, která sleduje specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. d) a také podporuje specifické cíle stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. a), b) a c)

| 4) | Část „Posílení Evropského výzkumného prostoru“. Její součástí jsou tyto komponenty: |
| --- | --- |

4)

Část „Posílení Evropského výzkumného prostoru“. Její součástí jsou tyto komponenty:

| | a) | sdílení
  excelence; |
| --- | --- | --- |

a)

sdílení
  excelence;

sdílení

| | a) | šíření
  excelence a 
  rozšiřování účasti v celé Unii
  ; |
| --- | --- | --- |

a)

šíření
  excelence a 
  rozšiřování účasti v celé Unii
  ;

šíření

rozšiřování účasti v celé Unii

| | b) | reformy a zlepšení evropského systému výzkumu a inovací. |
| --- | --- | --- |

b)

reformy a zlepšení evropského systému výzkumu a inovací.

| | b) | reformy a zlepšení evropského systému výzkumu a inovací. |
| --- | --- | --- |

b)

reformy a zlepšení evropského systému výzkumu a inovací.

2.   Hlavní rysy činností jsou uvedeny v příloze I.

2.   Hlavní rysy činností jsou uvedeny v příloze I.

Pozměňovací návrh 65

Pozměňovací návrh 65

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 5

Článek 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 5 | Článek 5 |
| Obranný výzkum | Obranný výzkum |
| 1.   Činnosti, které mají být prováděny v rámci zvláštního programu uvedeného v čl. 1 odst. 3 písm. b) a které jsou stanoveny v nařízení..., kterým se zřizuje Evropský obranný fond,
  jsou činnosti v oblasti výzkumu s výhradním zaměřením
  na
  obranné
  aplikace, s cílem zvýšit konkurenceschopnost, účinnost a inovace obranného průmyslu. | 1.   Činnosti, které mají být prováděny v rámci zvláštního programu uvedeného v čl. 1 odst. 3 písm. b) a které jsou stanoveny v nařízení..., kterým se zřizuje Evropský obranný fond, se
  zaměřují výhradně
  na
  obranný výzkum a
   aplikace, s cílem zvýšit
  konsolidaci,
  konkurenceschopnost, účinnost a inovace obranného průmyslu
  Unie a přecházet zdvojování v rámci obou programů
  . |
| 2.   Toto nařízení se nevztahuje na zvláštní program uvedený v čl. 1 odst. 3 písm. b), s výjimkou tohoto článku, čl. 1 odst. 1 a 3 a čl. 9 odst. 1. | 2.   Toto nařízení se nevztahuje na zvláštní program uvedený v čl. 1 odst. 3 písm. b), s výjimkou tohoto článku, čl. 1 odst. 1 a 3 a čl. 9 odst. 1. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 5

Článek 5

Obranný výzkum

Obranný výzkum

1.   Činnosti, které mají být prováděny v rámci zvláštního programu uvedeného v čl. 1 odst. 3 písm. b) a které jsou stanoveny v nařízení..., kterým se zřizuje Evropský obranný fond,
  jsou činnosti v oblasti výzkumu s výhradním zaměřením
  na
  obranné
  aplikace, s cílem zvýšit konkurenceschopnost, účinnost a inovace obranného průmyslu.

1.   Činnosti, které mají být prováděny v rámci zvláštního programu uvedeného v čl. 1 odst. 3 písm. b) a které jsou stanoveny v nařízení..., kterým se zřizuje Evropský obranný fond, se
  zaměřují výhradně
  na
  obranný výzkum a
   aplikace, s cílem zvýšit
  konsolidaci,
  konkurenceschopnost, účinnost a inovace obranného průmyslu
  Unie a přecházet zdvojování v rámci obou programů
  .

2.   Toto nařízení se nevztahuje na zvláštní program uvedený v čl. 1 odst. 3 písm. b), s výjimkou tohoto článku, čl. 1 odst. 1 a 3 a čl. 9 odst. 1.

2.   Toto nařízení se nevztahuje na zvláštní program uvedený v čl. 1 odst. 3 písm. b), s výjimkou tohoto článku, čl. 1 odst. 1 a 3 a čl. 9 odst. 1.

Pozměňovací návrh 66

Pozměňovací návrh 66

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 6

Článek 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 6 | Článek 6 |
| Provádění a formy financování z prostředků EU | Strategické plánování a
   provádění a formy financování z prostředků EU |
| 1.   Program se provádí v rámci přímého řízení v souladu s finančním nařízením nebo v rámci nepřímého řízení společně s financujícími subjekty uvedenými v čl. 62 odst. 1 písm. c) finančního nařízení. | 1.   Program se provádí v rámci přímého řízení v souladu s finančním nařízením nebo v rámci nepřímého řízení společně s financujícími subjekty uvedenými v čl. 62 odst. 1 písm. c) finančního nařízení. |
| 2.   Program může poskytovat financování nepřímých akcí jednou z forem stanovených ve finančním nařízení, zejména formou grantů (včetně operačních grantů), cen a zadávání zakázek. Může také poskytovat financování v podobě finančních nástrojů v rámci operací kombinovaného financování. | 2.   Program může poskytovat financování nepřímých akcí jednou z forem stanovených ve finančním nařízení, zejména formou grantů (včetně operačních grantů)
  , jež tvoří hlavní formu podpory poskytované v rámci programu
  , cen a zadávání zakázek. Může také poskytovat financování v podobě finančních nástrojů v rámci operací kombinovaného financování. |
| 3.   Pravidla pro účast a šíření výsledků uvedená v tomto nařízení se vztahují na nepřímé akce. | 3.   Pravidla pro účast a šíření výsledků uvedená v tomto nařízení se vztahují na nepřímé akce. |
| 4.   Hlavní typy akcí používané v rámci programu jsou stanoveny a vymezeny v příloze II. Všechny formy financování se používají pružně v rámci všech cílů programu, přičemž jejich použití je stanoveno na základě potřeb a charakteristik jednotlivých cílů. | 4.   Hlavní typy akcí používané v rámci programu jsou stanoveny a vymezeny v 
  článku 2 a v
   příloze II. Všechny formy financování
  uvedené v odstavci 2
  se používají pružně v rámci všech cílů programu, přičemž jejich použití je stanoveno na základě potřeb a charakteristik jednotlivých cílů. |
| 5.   Program rovněž podporuje přímé akce prováděné Společným výzkumným střediskem. V případech, kdy tyto akce přispívají k iniciativám stanoveným podle článku 185 nebo článku 187 SFEU, se tento příspěvek nepovažuje za součást finančního příspěvku přiděleného na tyto iniciativy. | 5.   Program rovněž podporuje přímé akce prováděné Společným výzkumným střediskem. V případech, kdy tyto akce přispívají k iniciativám stanoveným podle článku 185 nebo článku 187 SFEU, se tento příspěvek nepovažuje za součást finančního příspěvku přiděleného na tyto iniciativy. |
| 6.   Provádění zvláštního programu (29) musí být založeno na
  transparentním
  a 
  strategickém víceletém
  plánování výzkumných a inovačních činností, zejména pro pilíř „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“,
  po konzultacích
  se zúčastněnými stranami o prioritách a vhodných typech akcí a formách realizace, které mají být použity. To zajistí sladění s dalšími relevantními programy Unie. | 6.   Provádění zvláštního programu (29) musí být založeno na
  strategických plánech v oblasti výzkumu a inovací a být v souladu s cíli programu stanovenými v článku 3 a musí dodržovat transparentní, inkluzivní
  a 
  strategické víceleté
  plánování výzkumných a inovačních činností, zejména pro pilíř „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“. |
| | S vnitrostátními orgány, Evropským parlamentem,
  zúčastněnými stranami
  z oblasti výzkumu, vývoje a inovací a průmyslovým odvětvím, včetně evropských technologických platforem (ETP), představiteli občanské společnosti a poradními skupinami nezávislých odborníků na vysoké úrovni budou probíhat konzultace
  o prioritách a vhodných typech akcí a formách realizace, které mají být použity.
  Strategické plánování
  zajistí sladění s dalšími relevantními programy Unie a 
  vyšší doplňkovost a součinnost s vnitrostátními a regionálními programy a prioritami financování výzkumu, vývoje a inovací, což posílí i (EVP)
  . |
| | 6a.
     
  Program nabídne všem příjemcům možnosti požádat o finanční prostředky ve zrychleném řízení. Řada akcí v oblasti výzkumu a inovací bude uplatňovat rychlou cestu k výzkumu a inovacím, u nichž doba nutná pro udělení grantu nesmí překročit 6 měsíců. Zajistí to rychlejší přístup zdola nahoru k finančním prostředkům pro malá kooperativní konsorcia, jež zajišťují akce od základního výzkumu po uplatnění na trhu. Výzvy v rámci přístupu rychlé cesty k výzkumu a inovacím budou nepřetržitě otevřené s datem uzávěrky a budou prováděny v pracovních programech v rámci klastrů, ERI a části „šíření excelence“. |
| 7.   Činnosti v rámci programu Horizont Evropa musí být
  primárně
  plněny na základě výzev k podávání návrhů, z nichž některé jsou organizovány jako součást misí a evropských partnerství. | 7.   Činnosti v rámci programu Horizont Evropa musí být plněny na základě výzev k podávání návrhů, z nichž některé jsou organizovány jako součást misí a evropských partnerství
  , s výjimkou činností uvedených v článku 39 o cenách
  . |
| 8.
     
  Výzkumné a inovační činnosti prováděné v rámci programu Horizont Evropa musí být zaměřeny na civilní využití. | |
| 9.
     
  Program zajistí účinné prosazování rovnosti žen a mužů a genderového rozměru v obsahu výzkumu a inovací. Zvláštní pozornost musí být věnována zajištění rovného zastoupení žen a mužů, v závislosti na konkrétní situaci v dané oblasti výzkumu a inovací, v hodnotících panelech a orgánech, jako jsou např. odborné skupiny. | |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 6

Článek 6

Provádění a formy financování z prostředků EU

Strategické plánování a
   provádění a formy financování z prostředků EU

Strategické plánování a

1.   Program se provádí v rámci přímého řízení v souladu s finančním nařízením nebo v rámci nepřímého řízení společně s financujícími subjekty uvedenými v čl. 62 odst. 1 písm. c) finančního nařízení.

1.   Program se provádí v rámci přímého řízení v souladu s finančním nařízením nebo v rámci nepřímého řízení společně s financujícími subjekty uvedenými v čl. 62 odst. 1 písm. c) finančního nařízení.

2.   Program může poskytovat financování nepřímých akcí jednou z forem stanovených ve finančním nařízení, zejména formou grantů (včetně operačních grantů), cen a zadávání zakázek. Může také poskytovat financování v podobě finančních nástrojů v rámci operací kombinovaného financování.

2.   Program může poskytovat financování nepřímých akcí jednou z forem stanovených ve finančním nařízení, zejména formou grantů (včetně operačních grantů)
  , jež tvoří hlavní formu podpory poskytované v rámci programu
  , cen a zadávání zakázek. Může také poskytovat financování v podobě finančních nástrojů v rámci operací kombinovaného financování.

3.   Pravidla pro účast a šíření výsledků uvedená v tomto nařízení se vztahují na nepřímé akce.

3.   Pravidla pro účast a šíření výsledků uvedená v tomto nařízení se vztahují na nepřímé akce.

4.   Hlavní typy akcí používané v rámci programu jsou stanoveny a vymezeny v příloze II. Všechny formy financování se používají pružně v rámci všech cílů programu, přičemž jejich použití je stanoveno na základě potřeb a charakteristik jednotlivých cílů.

4.   Hlavní typy akcí používané v rámci programu jsou stanoveny a vymezeny v 
  článku 2 a v
   příloze II. Všechny formy financování
  uvedené v odstavci 2
  se používají pružně v rámci všech cílů programu, přičemž jejich použití je stanoveno na základě potřeb a charakteristik jednotlivých cílů.

5.   Program rovněž podporuje přímé akce prováděné Společným výzkumným střediskem. V případech, kdy tyto akce přispívají k iniciativám stanoveným podle článku 185 nebo článku 187 SFEU, se tento příspěvek nepovažuje za součást finančního příspěvku přiděleného na tyto iniciativy.

5.   Program rovněž podporuje přímé akce prováděné Společným výzkumným střediskem. V případech, kdy tyto akce přispívají k iniciativám stanoveným podle článku 185 nebo článku 187 SFEU, se tento příspěvek nepovažuje za součást finančního příspěvku přiděleného na tyto iniciativy.

6.   Provádění zvláštního programu (29) musí být založeno na
  transparentním
  a 
  strategickém víceletém
  plánování výzkumných a inovačních činností, zejména pro pilíř „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“,
  po konzultacích
  se zúčastněnými stranami o prioritách a vhodných typech akcí a formách realizace, které mají být použity. To zajistí sladění s dalšími relevantními programy Unie.

6.   Provádění zvláštního programu (29) musí být založeno na
  strategických plánech v oblasti výzkumu a inovací a být v souladu s cíli programu stanovenými v článku 3 a musí dodržovat transparentní, inkluzivní
  a 
  strategické víceleté
  plánování výzkumných a inovačních činností, zejména pro pilíř „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“.

S vnitrostátními orgány, Evropským parlamentem,
  zúčastněnými stranami
  z oblasti výzkumu, vývoje a inovací a průmyslovým odvětvím, včetně evropských technologických platforem (ETP), představiteli občanské společnosti a poradními skupinami nezávislých odborníků na vysoké úrovni budou probíhat konzultace
  o prioritách a vhodných typech akcí a formách realizace, které mají být použity.
  Strategické plánování
  zajistí sladění s dalšími relevantními programy Unie a 
  vyšší doplňkovost a součinnost s vnitrostátními a regionálními programy a prioritami financování výzkumu, vývoje a inovací, což posílí i (EVP)
  .

S vnitrostátními orgány, Evropským parlamentem,

z oblasti výzkumu, vývoje a inovací a průmyslovým odvětvím, včetně evropských technologických platforem (ETP), představiteli občanské společnosti a poradními skupinami nezávislých odborníků na vysoké úrovni budou probíhat konzultace

Strategické plánování

vyšší doplňkovost a součinnost s vnitrostátními a regionálními programy a prioritami financování výzkumu, vývoje a inovací, což posílí i (EVP)

6a.
     
  Program nabídne všem příjemcům možnosti požádat o finanční prostředky ve zrychleném řízení. Řada akcí v oblasti výzkumu a inovací bude uplatňovat rychlou cestu k výzkumu a inovacím, u nichž doba nutná pro udělení grantu nesmí překročit 6 měsíců. Zajistí to rychlejší přístup zdola nahoru k finančním prostředkům pro malá kooperativní konsorcia, jež zajišťují akce od základního výzkumu po uplatnění na trhu. Výzvy v rámci přístupu rychlé cesty k výzkumu a inovacím budou nepřetržitě otevřené s datem uzávěrky a budou prováděny v pracovních programech v rámci klastrů, ERI a části „šíření excelence“.

7.   Činnosti v rámci programu Horizont Evropa musí být
  primárně
  plněny na základě výzev k podávání návrhů, z nichž některé jsou organizovány jako součást misí a evropských partnerství.

7.   Činnosti v rámci programu Horizont Evropa musí být plněny na základě výzev k podávání návrhů, z nichž některé jsou organizovány jako součást misí a evropských partnerství
  , s výjimkou činností uvedených v článku 39 o cenách
  .

8.
     
  Výzkumné a inovační činnosti prováděné v rámci programu Horizont Evropa musí být zaměřeny na civilní využití.

9.
     
  Program zajistí účinné prosazování rovnosti žen a mužů a genderového rozměru v obsahu výzkumu a inovací. Zvláštní pozornost musí být věnována zajištění rovného zastoupení žen a mužů, v závislosti na konkrétní situaci v dané oblasti výzkumu a inovací, v hodnotících panelech a orgánech, jako jsou např. odborné skupiny.

Pozměňovací návrh 67

Pozměňovací návrh 67

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 6 a (nový)

Článek 6 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 6a |
| | Zásady financování z prostředků EU a průřezové záležitosti |
| | 1.
     
  Výzkumné a inovační činnosti prováděné v rámci programu Horizont Evropa se zaměří výlučně na civilní využití. Rozpočtové přesuny mezi tímto programem a Evropským obranným fondem nejsou dovoleny. |
| | 2.
     
  Program Horizont Evropa zajistí multidisciplinární přístup a tam, kde to bude vhodné, naplánuje začlenění společenských a humanitních věd do všech činností rozvíjených v rámci programu. |
| | 3.
     
  Kooperativní části programu zajistí rovnováhu mezi nižší a vyšší úrovní technologické připravenosti, čímž se pokryje celý hodnotový řetězec. |
| | 4.
     
  Program usiluje o podstatné zmenšení rozdílů v oblasti výzkumu, vývoje a inovací v Unii a podpoří rozsáhlé zeměpisné pokrytí v projektech kooperativního výzkumu. Toto úsilí se promítne do přiměřených opatření členských států za podpory unijních, vnitrostátních a regionálních finančních prostředků. V závislosti na konkrétní situaci v dané oblasti výzkumu a inovací musí být zvláštní pozornost věnována zeměpisné vyváženosti ve financovaných projektech, hodnotících panelech a orgánech, jako jsou např. správní rady a skupiny odborníků, a to aniž by byla podkopávána kritéria excelence. |
| | 5.
     
  Program zajistí účinné prosazování rovnosti žen a mužů a genderového rozměru v obsahu výzkumu a inovací a zaměřuje se na příčiny genderové nerovnováhy. Zvláštní pozornost musí být věnována zajištění rovného zastoupení žen a mužů, v závislosti na konkrétní situaci v dané oblasti výzkumu a inovací, v hodnotících panelech a jiných příslušných poradních orgánech, jako jsou např. rady a odborné skupiny. |
| | 6.
     
  Cílem programu je průběžné administrativní zjednodušování a snižování zátěže příjemců. |
| | 7.
     
  Genderové hledisko musí být odpovídajícím způsobem začleněno do obsahu výzkumu a inovací a uplatňováno ve všech fázích výzkumu. |
| | 8.
     
  Program případně stanoví společenský závazek lépe sladit výzkumný a inovační proces a jeho výsledky s hodnotami a potřebami společnosti, tím že podpoří vědecké aktivity a aktivity vědeckého vzdělávání a společným vytvářením a navrhováním vědeckých programů prostřednictvím zapojení občanů a občanské společnosti do stanovení priorit výzkumu a inovací. |
| | 9.
     
  Program zajistí dostatečnou transparentnost a veřejných finančních prostředků poskytnutých na projekty v oblasti výzkumu a inovací a odpovědnost za ně, čímž ochrání veřejný zájem. |
| | 10.
     
  Komise nebo příslušný financující subjekt zajistí, aby všichni potenciální účastníci měli v okamžiku zveřejnění výzvy k podávání návrhů k dispozici dostačující pokyny a informace, a zejména použitelnou vzorovou grantovou dohodu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 6a

Článek 6a

Zásady financování z prostředků EU a průřezové záležitosti

Zásady financování z prostředků EU a průřezové záležitosti

1.
     
  Výzkumné a inovační činnosti prováděné v rámci programu Horizont Evropa se zaměří výlučně na civilní využití. Rozpočtové přesuny mezi tímto programem a Evropským obranným fondem nejsou dovoleny.

2.
     
  Program Horizont Evropa zajistí multidisciplinární přístup a tam, kde to bude vhodné, naplánuje začlenění společenských a humanitních věd do všech činností rozvíjených v rámci programu.

3.
     
  Kooperativní části programu zajistí rovnováhu mezi nižší a vyšší úrovní technologické připravenosti, čímž se pokryje celý hodnotový řetězec.

4.
     
  Program usiluje o podstatné zmenšení rozdílů v oblasti výzkumu, vývoje a inovací v Unii a podpoří rozsáhlé zeměpisné pokrytí v projektech kooperativního výzkumu. Toto úsilí se promítne do přiměřených opatření členských států za podpory unijních, vnitrostátních a regionálních finančních prostředků. V závislosti na konkrétní situaci v dané oblasti výzkumu a inovací musí být zvláštní pozornost věnována zeměpisné vyváženosti ve financovaných projektech, hodnotících panelech a orgánech, jako jsou např. správní rady a skupiny odborníků, a to aniž by byla podkopávána kritéria excelence.

5.
     
  Program zajistí účinné prosazování rovnosti žen a mužů a genderového rozměru v obsahu výzkumu a inovací a zaměřuje se na příčiny genderové nerovnováhy. Zvláštní pozornost musí být věnována zajištění rovného zastoupení žen a mužů, v závislosti na konkrétní situaci v dané oblasti výzkumu a inovací, v hodnotících panelech a jiných příslušných poradních orgánech, jako jsou např. rady a odborné skupiny.

6.
     
  Cílem programu je průběžné administrativní zjednodušování a snižování zátěže příjemců.

7.
     
  Genderové hledisko musí být odpovídajícím způsobem začleněno do obsahu výzkumu a inovací a uplatňováno ve všech fázích výzkumu.

8.
     
  Program případně stanoví společenský závazek lépe sladit výzkumný a inovační proces a jeho výsledky s hodnotami a potřebami společnosti, tím že podpoří vědecké aktivity a aktivity vědeckého vzdělávání a společným vytvářením a navrhováním vědeckých programů prostřednictvím zapojení občanů a občanské společnosti do stanovení priorit výzkumu a inovací.

9.
     
  Program zajistí dostatečnou transparentnost a veřejných finančních prostředků poskytnutých na projekty v oblasti výzkumu a inovací a odpovědnost za ně, čímž ochrání veřejný zájem.

10.
     
  Komise nebo příslušný financující subjekt zajistí, aby všichni potenciální účastníci měli v okamžiku zveřejnění výzvy k podávání návrhů k dispozici dostačující pokyny a informace, a zejména použitelnou vzorovou grantovou dohodu.

Pozměňovací návrh 68

Pozměňovací návrh 68

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 7

Článek 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 7 | Článek 7 |
| Mise | Mise |
| 1.   Mise se programují v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“, k jejich plnění mohou však také přispívat činnosti prováděné v rámci jiných částí programu. | 1.   Mise se programují v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“, k jejich plnění mohou však také přispívat činnosti prováděné v rámci jiných částí programu
  jakož i činnosti prováděné v rámci jiných programů financování Unie podle pravidel programu Horizont Evropa
  . |
| 2.   
  Mise se provádějí v souladu s článkem
  5 zvláštního programu. Hodnocení se provádí v souladu s článkem 26. | 2.   
  Obsah misí, jejich cíle, dílčí cíle, harmonogram a provádění budou vymezeny ve strategických plánech v oblasti výzkumu a inovací, jak stanoví článek 2 a upřesňuje článek 6 rámcového programu a článek
  5 zvláštního programu. Hodnocení se provádí v souladu s článkem 26. |
| | 2a.
     
  V průběhu prvních dvou let programu je prostřednictvím konkrétních výzev k provedení misí programováno maximálně 10 % ročního rozpočtu Pilíře II. Poslední tři roky trvání programu a pouze na základě kladného hodnocení procesu výběru a řízení mise je možné procentní podíl navýšit. Celkový podíl rozpočtu věnovaného na mise bude upřesněn ve strategických plánech v oblasti výzkumu a vývoje. |
| | 2b.
     
  V souladu s příslušnými měřitelnými milníky se provede komplexní hodnocení misí včetně působnosti, řízení, jmenování rady a jejich předběžných opatření. Před programováním nových misí nebo před pokračováním, ukončením či přeorientováním stávajících misí se vezmou v úvahu doporučení vycházející z tohoto hodnocení. |
| 3.   Mise musí: | 3.   Mise musí: |
| a) | mít jasnou přidanou hodnotu EU a přispívat k dosažení priorit Unie; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 7

Článek 7

Mise

Mise

1.   Mise se programují v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“, k jejich plnění mohou však také přispívat činnosti prováděné v rámci jiných částí programu.

1.   Mise se programují v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“, k jejich plnění mohou však také přispívat činnosti prováděné v rámci jiných částí programu
  jakož i činnosti prováděné v rámci jiných programů financování Unie podle pravidel programu Horizont Evropa
  .

2.   
  Mise se provádějí v souladu s článkem
  5 zvláštního programu. Hodnocení se provádí v souladu s článkem 26.

2.   
  Obsah misí, jejich cíle, dílčí cíle, harmonogram a provádění budou vymezeny ve strategických plánech v oblasti výzkumu a inovací, jak stanoví článek 2 a upřesňuje článek 6 rámcového programu a článek
  5 zvláštního programu. Hodnocení se provádí v souladu s článkem 26.

2a.
     
  V průběhu prvních dvou let programu je prostřednictvím konkrétních výzev k provedení misí programováno maximálně 10 % ročního rozpočtu Pilíře II. Poslední tři roky trvání programu a pouze na základě kladného hodnocení procesu výběru a řízení mise je možné procentní podíl navýšit. Celkový podíl rozpočtu věnovaného na mise bude upřesněn ve strategických plánech v oblasti výzkumu a vývoje.

2b.
     
  V souladu s příslušnými měřitelnými milníky se provede komplexní hodnocení misí včetně působnosti, řízení, jmenování rady a jejich předběžných opatření. Před programováním nových misí nebo před pokračováním, ukončením či přeorientováním stávajících misí se vezmou v úvahu doporučení vycházející z tohoto hodnocení.

3.   Mise musí:

3.   Mise musí:

a)

mít jasnou přidanou hodnotu EU a přispívat k dosažení priorit Unie;

| a) | mít jasnou přidanou hodnotu EU a přispívat k dosažení priorit
  , cílů a závazků
  Unie; |
| --- | --- |

a)

mít jasnou přidanou hodnotu EU a přispívat k dosažení priorit
  , cílů a závazků
  Unie;

, cílů a závazků

| aa) | být inkluzivní, podporovat široké zapojení a zajišťovat účast různých druhů zúčastněných stran a nabízet výsledky výzkumu, vývoje a inovací, z nichž budou těžit všechny členské státy; |
| --- | --- |

aa)

aa)

být inkluzivní, podporovat široké zapojení a zajišťovat účast různých druhů zúčastněných stran a nabízet výsledky výzkumu, vývoje a inovací, z nichž budou těžit všechny členské státy;

být inkluzivní, podporovat široké zapojení a zajišťovat účast různých druhů zúčastněných stran a nabízet výsledky výzkumu, vývoje a inovací, z nichž budou těžit všechny členské státy;

| b) | být odvážné a inspirativní, a 
  tedy
  mít široký společenský nebo hospodářský význam; |
| --- | --- |

b)

být odvážné a inspirativní, a 
  tedy
  mít široký společenský nebo hospodářský význam;

tedy

| b) | být odvážné, inspirativní a mít široký společenský
  , vědecký, technologický, diplomatický, environmentální
  nebo hospodářský význam; |
| --- | --- |

b)

být odvážné, inspirativní a mít široký společenský
  , vědecký, technologický, diplomatický, environmentální
  nebo hospodářský význam;

, vědecký, technologický, diplomatický, environmentální

| c) | ukazovat jasný směr a být cílené, měřitelné a časově vymezené; |
| --- | --- |

c)

ukazovat jasný směr a být cílené, měřitelné a časově vymezené;

| c) | ukazovat jasný směr a být cílené, měřitelné a časově vymezené; |
| --- | --- |

c)

ukazovat jasný směr a být cílené, měřitelné a časově vymezené;

| d) | být zaměřeny na ambiciózní, ale realistické výzkumné a inovační činnosti; |
| --- | --- |

d)

být zaměřeny na ambiciózní, ale realistické výzkumné a inovační činnosti;

| d) | být
  vybírány transparentním způsobem a
   zaměřeny na ambiciózní,
  excelentní,
  ale realistické výzkumné a inovační činnosti
  , a to ve všech fázích vývoje
  ; |
| --- | --- |

d)

být
  vybírány transparentním způsobem a
   zaměřeny na ambiciózní,
  excelentní,
  ale realistické výzkumné a inovační činnosti
  , a to ve všech fázích vývoje
  ;

vybírány transparentním způsobem a

excelentní,

, a to ve všech fázích vývoje

| da) | zahrnovat prvek naléhavosti, pokud jde o cíle mise, mít nezbytný rozsah a škálu dostupných zdrojů a centru jejich pozornosti musí být pouze splnění cíle mise; |
| --- | --- |

da)

da)

zahrnovat prvek naléhavosti, pokud jde o cíle mise, mít nezbytný rozsah a škálu dostupných zdrojů a centru jejich pozornosti musí být pouze splnění cíle mise;

zahrnovat prvek naléhavosti, pokud jde o cíle mise, mít nezbytný rozsah a škálu dostupných zdrojů a centru jejich pozornosti musí být pouze splnění cíle mise;

| e) | podněcovat k činnosti ve všech oborech, odvětvích a u všech aktérů; |
| --- | --- |

e)

podněcovat k činnosti ve všech oborech, odvětvích a u všech aktérů;

| e) | podněcovat k činnosti ve všech oborech
  (včetně sociálních a humanitních věd)
  , odvětvích a u všech aktérů; |
| --- | --- |

e)

podněcovat k činnosti ve všech oborech
  (včetně sociálních a humanitních věd)
  , odvětvích a u všech aktérů;

(včetně sociálních a humanitních věd)

| f) | být otevřené různým způsobům řešením zdola nahoru. |
| --- | --- |

f)

být otevřené různým způsobům řešením zdola nahoru.

| f) | být otevřené různým způsobům řešením zdola nahoru. |
| --- | --- |

f)

být otevřené různým způsobům řešením zdola nahoru.

| fa) | transparentním způsobem dosahovat součinnosti s ostatními programy Unie, jakož i s veřejnými a soukromými zdroji financování, a to i aktivním zapojením vnitrostátních a regionálních inovačních ekosystémů. |
| --- | --- |

fa)

fa)

transparentním způsobem dosahovat součinnosti s ostatními programy Unie, jakož i s veřejnými a soukromými zdroji financování, a to i aktivním zapojením vnitrostátních a regionálních inovačních ekosystémů.

transparentním způsobem dosahovat součinnosti s ostatními programy Unie, jakož i s veřejnými a soukromými zdroji financování, a to i aktivním zapojením vnitrostátních a regionálních inovačních ekosystémů.

Pozměňovací návrh 69

Pozměňovací návrh 69

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 7 a (nový)

Článek 7 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 7a |
| | Evropská rada pro inovace |
| | 1.
     
  Komise zřídí Evropskou radu pro inovace (ERI) pro účely provádění opatření v rámci pilíře III „Inovativní Evropa“, které se ERI týkají. ERI působí podle těchto zásad: zaměření na průlomové a přelomové inovace, samostatnost, schopnost přijmout riziko, účinnost, účelnost, transparentnost a odpovědnost. |
| | 2.
     
  ERI bude otevřená všem druhům inovátorů od jednotlivců po univerzity, výzkumné organizace a společnosti, startupy, zejména malé a střední podniky a podniky se střední tržní kapitalizací, a od jednotlivých příjemců po multidisciplinární konsorcia. Na inovativní startupy a malé a střední podniky se vyčlení nejméně 70 % rozpočtu ERI. |
| | 3.
     
  Rada ERI a způsob řízení ERI se stanoví v rozhodnutí (EU) ... [zvláštní program] a jeho přílohách. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 7a

Článek 7a

Evropská rada pro inovace

Evropská rada pro inovace

1.
     
  Komise zřídí Evropskou radu pro inovace (ERI) pro účely provádění opatření v rámci pilíře III „Inovativní Evropa“, které se ERI týkají. ERI působí podle těchto zásad: zaměření na průlomové a přelomové inovace, samostatnost, schopnost přijmout riziko, účinnost, účelnost, transparentnost a odpovědnost.

2.
     
  ERI bude otevřená všem druhům inovátorů od jednotlivců po univerzity, výzkumné organizace a společnosti, startupy, zejména malé a střední podniky a podniky se střední tržní kapitalizací, a od jednotlivých příjemců po multidisciplinární konsorcia. Na inovativní startupy a malé a střední podniky se vyčlení nejméně 70 % rozpočtu ERI.

3.
     
  Rada ERI a způsob řízení ERI se stanoví v rozhodnutí (EU) ... [zvláštní program] a jeho přílohách.

Pozměňovací návrh 70

Pozměňovací návrh 70

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 8

Článek 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 8 | Článek 8 |
| Evropská partnerství | Evropská partnerství |
| 1.   Části programu Horizont Evropa mohou být prováděny prostřednictvím evropských partnerství. Zapojení Unie do evropských partnerství může mít jednu z těchto forem: | 1.   Části programu Horizont Evropa mohou být prováděny prostřednictvím evropských partnerství. Zapojení Unie do evropských partnerství může mít jednu z těchto forem: |
| a) | účast v partnerstvích vytvořených na základě memoranda o porozumění a/nebo smluvních ujednání mezi Komisí a partnery uvedenými v čl. 2 odst. 3, kterými se stanoví cíle partnerství, související závazky týkající se finančních a/nebo věcných příspěvků partnerů, klíčové ukazatele výkonnosti a dopadu a výstupy, kterých je třeba dosáhnout. Patří mezi ně určení doplňkových činností v oblasti výzkumu a inovací, které jsou prováděny partnery a programem (spoluprogramovaná evropská partnerství); |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 8

Článek 8

Evropská partnerství

Evropská partnerství

1.   Části programu Horizont Evropa mohou být prováděny prostřednictvím evropských partnerství. Zapojení Unie do evropských partnerství může mít jednu z těchto forem:

1.   Části programu Horizont Evropa mohou být prováděny prostřednictvím evropských partnerství. Zapojení Unie do evropských partnerství může mít jednu z těchto forem:

a)

účast v partnerstvích vytvořených na základě memoranda o porozumění a/nebo smluvních ujednání mezi Komisí a partnery uvedenými v čl. 2 odst. 3, kterými se stanoví cíle partnerství, související závazky týkající se finančních a/nebo věcných příspěvků partnerů, klíčové ukazatele výkonnosti a dopadu a výstupy, kterých je třeba dosáhnout. Patří mezi ně určení doplňkových činností v oblasti výzkumu a inovací, které jsou prováděny partnery a programem (spoluprogramovaná evropská partnerství);

| a) | účast v partnerstvích vytvořených na základě memoranda o porozumění a/nebo smluvních ujednání mezi Komisí a partnery uvedenými v čl. 2 odst. 3, kterými se stanoví cíle partnerství, související závazky týkající se finančních a/nebo věcných příspěvků partnerů, klíčové ukazatele výkonnosti a dopadu a výstupy, kterých je třeba dosáhnout. Patří mezi ně určení doplňkových činností v oblasti výzkumu a inovací, které jsou prováděny partnery a programem (spoluprogramovaná evropská partnerství); |
| --- | --- |

a)

účast v partnerstvích vytvořených na základě memoranda o porozumění a/nebo smluvních ujednání mezi Komisí a partnery uvedenými v čl. 2 odst. 3, kterými se stanoví cíle partnerství, související závazky týkající se finančních a/nebo věcných příspěvků partnerů, klíčové ukazatele výkonnosti a dopadu a výstupy, kterých je třeba dosáhnout. Patří mezi ně určení doplňkových činností v oblasti výzkumu a inovací, které jsou prováděny partnery a programem (spoluprogramovaná evropská partnerství);

| b) | účast v programu výzkumných a inovačních činností a finanční příspěvek na tento program, na základě závazku partnerů, pokud jde o finanční a věcné příspěvky a začlenění jejich příslušných činností prostřednictvím akce na spolufinancování programu (spolufinancovaná evropská partnerství); |
| --- | --- |

b)

účast v programu výzkumných a inovačních činností a finanční příspěvek na tento program, na základě závazku partnerů, pokud jde o finanční a věcné příspěvky a začlenění jejich příslušných činností prostřednictvím akce na spolufinancování programu (spolufinancovaná evropská partnerství);

| b) | účast v programu výzkumných a inovačních činností a finanční příspěvek na tento program, na základě závazku partnerů, pokud jde o finanční a věcné příspěvky a začlenění jejich příslušných činností prostřednictvím akce na spolufinancování programu (spolufinancovaná evropská partnerství); |
| --- | --- |

b)

účast v programu výzkumných a inovačních činností a finanční příspěvek na tento program, na základě závazku partnerů, pokud jde o finanční a věcné příspěvky a začlenění jejich příslušných činností prostřednictvím akce na spolufinancování programu (spolufinancovaná evropská partnerství);

| c) | účast ve výzkumných a inovačních programech a finanční příspěvek na tyto programy prováděné několika členskými státy v souladu s článkem 185 SFEU, nebo subjekty zřízenými podle článku 187 SFEU, jako jsou společné podniky, nebo znalostní a inovační společenství EIT v souladu s [nařízením o EIT] (institucionalizovaná evropská partnerství), které se uplatní pouze v případě, že jiné formy evropských partnerství by nedosáhly cílů, nebo by nevytvořily potřebné očekávané dopady, a je-li to odůvodněno dlouhodobou perspektivou a vysokým stupněm integrace, včetně centrálního řízení všech finančních příspěvků. |
| --- | --- |

c)

účast ve výzkumných a inovačních programech a finanční příspěvek na tyto programy prováděné několika členskými státy v souladu s článkem 185 SFEU, nebo subjekty zřízenými podle článku 187 SFEU, jako jsou společné podniky, nebo znalostní a inovační společenství EIT v souladu s [nařízením o EIT] (institucionalizovaná evropská partnerství), které se uplatní pouze v případě, že jiné formy evropských partnerství by nedosáhly cílů, nebo by nevytvořily potřebné očekávané dopady, a je-li to odůvodněno dlouhodobou perspektivou a vysokým stupněm integrace, včetně centrálního řízení všech finančních příspěvků.

| c) | účast ve výzkumných a inovačních programech a finanční
  a/nebo věcný
  příspěvek na tyto programy prováděné několika členskými státy v souladu s článkem 185 SFEU, nebo subjekty zřízenými podle článku 187 SFEU, jako jsou společné podniky, nebo znalostní a inovační společenství EIT v souladu s [nařízením o EIT] (institucionalizovaná evropská partnerství), které se uplatní pouze v případě, že jiné formy evropských partnerství by nedosáhly cílů, nebo by nevytvořily potřebné očekávané dopady, a je-li to odůvodněno dlouhodobou perspektivou a vysokým stupněm integrace, včetně centrálního řízení všech finančních příspěvků. |
| --- | --- |

c)

účast ve výzkumných a inovačních programech a finanční
  a/nebo věcný
  příspěvek na tyto programy prováděné několika členskými státy v souladu s článkem 185 SFEU, nebo subjekty zřízenými podle článku 187 SFEU, jako jsou společné podniky, nebo znalostní a inovační společenství EIT v souladu s [nařízením o EIT] (institucionalizovaná evropská partnerství), které se uplatní pouze v případě, že jiné formy evropských partnerství by nedosáhly cílů, nebo by nevytvořily potřebné očekávané dopady, a je-li to odůvodněno dlouhodobou perspektivou a vysokým stupněm integrace, včetně centrálního řízení všech finančních příspěvků.

a/nebo věcný

2.   Evropská partnerství:

2.   Evropská partnerství:

| a) | se zřizují v případech, kdy budou efektivněji dosahovat cílů programu Horizont Evropa
  , než je to možné pouze na úrovni Unie
  ; |
| --- | --- |

a)

se zřizují v případech, kdy budou efektivněji dosahovat cílů programu Horizont Evropa
  , než je to možné pouze na úrovni Unie
  ;

, než je to možné pouze na úrovni Unie

| a) | se zřizují
  pouze v
   případech, kdy budou efektivněji dosahovat cílů programu Horizont Evropa
  ve srovnání s jinými částmi rámcového programu
  ; |
| --- | --- |

a)

se zřizují
  pouze v
   případech, kdy budou efektivněji dosahovat cílů programu Horizont Evropa
  ve srovnání s jinými částmi rámcového programu
  ;

pouze v

ve srovnání s jinými částmi rámcového programu

| b) | dodržují zásady přidané hodnoty Unie, transparentnosti, otevřenosti, dopadu, aktivačního účinku, dlouhodobého finančního závazku všech zúčastněných stran, flexibility, soudržnosti a doplňkovosti s inciativami Unie, místními, regionálními, celostátními a mezinárodními iniciativami; |
| --- | --- |

b)

dodržují zásady přidané hodnoty Unie, transparentnosti, otevřenosti, dopadu, aktivačního účinku, dlouhodobého finančního závazku všech zúčastněných stran, flexibility, soudržnosti a doplňkovosti s inciativami Unie, místními, regionálními, celostátními a mezinárodními iniciativami;

| b) | dodržují zásady přidané hodnoty Unie, transparentnosti, otevřenosti, dopadu,
  výrazného
  aktivačního účinku, dlouhodobého finančního
  a/nebo věcného
  závazku všech zúčastněných stran, flexibility, soudržnosti a doplňkovosti s inciativami Unie, místními, regionálními, celostátními a mezinárodními iniciativami; |
| --- | --- |

b)

dodržují zásady přidané hodnoty Unie, transparentnosti, otevřenosti, dopadu,
  výrazného
  aktivačního účinku, dlouhodobého finančního
  a/nebo věcného
  závazku všech zúčastněných stran, flexibility, soudržnosti a doplňkovosti s inciativami Unie, místními, regionálními, celostátními a mezinárodními iniciativami;

výrazného

a/nebo věcného

| c) | jsou časově omezená a zahrnují podmínky pro postupné ukončování financování programů. |
| --- | --- |

c)

jsou časově omezená a zahrnují podmínky pro postupné ukončování financování programů.

| c) | jsou časově omezená a zahrnují podmínky pro postupné ukončování financování programů. |
| --- | --- |

c)

jsou časově omezená a zahrnují podmínky pro postupné ukončování financování programů.

2a.
     
  Všechna partnerství jsou vymezena ve strategických plánech v oblasti výzkumu a inovací, jak stanoví článek 6 a příloha III rámcového programu a příloha I zvláštního programu, ještě před tím, než jsou provedena v pracovních programech nebo pracovních plánech.

Ustanovení a kritéria pro jejich výběr, provádění, monitorování, hodnocení a ukončování jsou stanovena v příloze III.

Ustanovení a kritéria pro jejich výběr, provádění, monitorování, hodnocení a ukončování jsou stanovena v příloze III.

Pozměňovací návrhy 71 a 172

Pozměňovací návrhy 71 a 172

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 9

Článek 9

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 9 | Článek 9 |
| Rozpočet | Rozpočet |
| 1.   Finanční krytí pro provádění rámcového programu na období 2021–2027 je
  94 100 000 000
   EUR v 
  běžných
  cenách pro zvláštní program uvedený v čl. 1 odst. 3 písm. a) a navíc částka pro zvláštní program uvedený v čl. 1 odst. 3 písm. b), jak je stanoveno v nařízení...., kterým se zřizuje Evropský obranný fond. | 1.   Finanční krytí pro provádění rámcového programu na období 2021–2027 je
  120 000 000 000
  EUR v cenách
  roku 2018
  pro zvláštní program uvedený v čl. 1 odst. 3 písm. a) a navíc částka pro zvláštní program uvedený v čl. 1 odst. 3 písm. b), jak je stanoveno v nařízení...., kterým se zřizuje Evropský obranný fond. |
| 2.   Orientační rozdělení částky uvedené v první polovině věty odstavce 1 je následující: | 2.   Orientační rozdělení částky uvedené v první polovině věty odstavce 1 je následující: |
| a) | 25 800 000 000 EUR
  na pilíř I „Otevřená věda“ na období 2021–2027, z čehož |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 9

Článek 9

Rozpočet

Rozpočet

1.   Finanční krytí pro provádění rámcového programu na období 2021–2027 je
  94 100 000 000
   EUR v 
  běžných
  cenách pro zvláštní program uvedený v čl. 1 odst. 3 písm. a) a navíc částka pro zvláštní program uvedený v čl. 1 odst. 3 písm. b), jak je stanoveno v nařízení...., kterým se zřizuje Evropský obranný fond.

1.   Finanční krytí pro provádění rámcového programu na období 2021–2027 je
  120 000 000 000
  EUR v cenách
  roku 2018
  pro zvláštní program uvedený v čl. 1 odst. 3 písm. a) a navíc částka pro zvláštní program uvedený v čl. 1 odst. 3 písm. b), jak je stanoveno v nařízení...., kterým se zřizuje Evropský obranný fond.

2.   Orientační rozdělení částky uvedené v první polovině věty odstavce 1 je následující:

2.   Orientační rozdělení částky uvedené v první polovině věty odstavce 1 je následující:

a)

25 800 000 000 EUR
  na pilíř I „Otevřená věda“ na období 2021–2027, z čehož

25 800 000 000 EUR

| a) | 27,42  %
  na pilíř I „
  Vynikající a
   otevřená věda“ na období 2021–2027, z čehož |
| --- | --- |

a)

27,42  %
  na pilíř I „
  Vynikající a
   otevřená věda“ na období 2021–2027, z čehož

27,42  %

Vynikající a

| | 1) | 16 600 000 000
  EUR pro Evropskou radu pro výzkum; |
| --- | --- | --- |

1)

16 600 000 000
  EUR pro Evropskou radu pro výzkum;

16 600 000 000

| | 1) | 17,64  %
  pro Evropskou radu pro výzkum; |
| --- | --- | --- |

1)

17,64  %
  pro Evropskou radu pro výzkum;

17,64  %

| | 2) | 6 800 000 000
   EUR na akce „Marie Curie-Skłodowska“; |
| --- | --- | --- |

2)

6 800 000 000
   EUR na akce „Marie Curie-Skłodowska“;

6 800 000 000

| | 2) | 7,23  %
  na akce „Marie Curie-Skłodowska“; |
| --- | --- | --- |

2)

7,23  %
  na akce „Marie Curie-Skłodowska“;

7,23  %

| | 3) | 2 400 000 000
  EUR na výzkumné infrastruktury; |
| --- | --- | --- |

3)

2 400 000 000
  EUR na výzkumné infrastruktury;

2 400 000 000

| | 3) | 2,55  %
  na výzkumné infrastruktury; |
| --- | --- | --- |

3)

2,55  %
  na výzkumné infrastruktury;

2,55  %

| b) | 52 700 000 000
  EUR na pilíř II „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ na období 2021–2027, z čehož |
| --- | --- |

b)

52 700 000 000
  EUR na pilíř II „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ na období 2021–2027, z čehož

52 700 000 000

| b) | 55,48  %
  na pilíř II „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“ na období 2021–2027, z čehož |
| --- | --- |

b)

55,48  %
  na pilíř II „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“ na období 2021–2027, z čehož

55,48  %

evropského

| | 1) | 7 700 000 000
  EUR na klastr „Zdraví“; |
| --- | --- | --- |

1)

7 700 000 000
  EUR na klastr „Zdraví“;

7 700 000 000

| | 1) | 8,16  %
  na klastr „Zdraví“; |
| --- | --- | --- |

1)

8,16  %
  na klastr „Zdraví“;

8,16  %

| | 2) | 2 800 000 000
  EUR na klastr „Inkluzivní a 
  bezpečná
  společnost“; |
| --- | --- | --- |

2)

2 800 000 000
  EUR na klastr „Inkluzivní a 
  bezpečná
  společnost“;

2 800 000 000

bezpečná

| | 2) | 2,50  %
  na klastr „Inkluzivní a 
  tvůrčí
  společnost“; |
| --- | --- | --- |

2)

2,50  %
  na klastr „Inkluzivní a 
  tvůrčí
  společnost“;

2,50  %

tvůrčí

| | 2a) | 2,00  % na klastr „Bezpečná společnost“; |
| --- | --- | --- |

2a)

2a)

2,00  % na klastr „Bezpečná společnost“;

2,00  % na klastr „Bezpečná společnost“;

| | 3) | 15 000 000 000
  EUR na klastr „Digitální oblast a průmysl“; |
| --- | --- | --- |

3)

15 000 000 000
  EUR na klastr „Digitální oblast a průmysl“;

15 000 000 000

| | 3) | 15,94  %
  Klastr „Digitální oblast, průmysl a 
  vesmír
  “; |
| --- | --- | --- |

3)

15,94  %
  Klastr „Digitální oblast, průmysl a 
  vesmír
  “;

15,94  %

vesmír

| | 4) | 15 000 000 000
  EUR na klastr „Klima, energetika a mobilita“; |
| --- | --- | --- |

4)

15 000 000 000
  EUR na klastr „Klima, energetika a mobilita“;

15 000 000 000

| | 4) | 15,84  %
  na klastr „Klima, energetika a mobilita“; |
| --- | --- | --- |

4)

15,84  %
  na klastr „Klima, energetika a mobilita“;

15,84  %

| | 5) | 10 000 000 000
  EUR na klastr „Potraviny a přírodní zdroje“; |
| --- | --- | --- |

5)

10 000 000 000
  EUR na klastr „Potraviny a přírodní zdroje“;

10 000 000 000

| | (5) | 9,00  %
  klastr „Potraviny, přírodní zdroje a 
  zemědělství
  “; |
| --- | --- | --- |

(5)

9,00  %
  klastr „Potraviny, přírodní zdroje a 
  zemědělství
  “;

9,00  %

zemědělství

| | 6) | 2 200 000 000
  EUR na nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska; |
| --- | --- | --- |

6)

2 200 000 000
  EUR na nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska;

2 200 000 000

| | 6) | 2,04  %
  na nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska; |
| --- | --- | --- |

6)

2,04  %
  na nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska;

2,04  %

| c) | 13 500 000 000 EUR
  na pilíř III „
  Otevřené inovace
  “ na období 2021–2027, z čehož |
| --- | --- |

c)

13 500 000 000 EUR
  na pilíř III „
  Otevřené inovace
  “ na období 2021–2027, z čehož

13 500 000 000 EUR

Otevřené inovace

| c) | 12,71  %
  na pilíř III „
  Inovativní Evropa
  “ na období 2021–2027, z čehož |
| --- | --- |

c)

12,71  %
  na pilíř III „
  Inovativní Evropa
  “ na období 2021–2027, z čehož

12,71  %

Inovativní Evropa

| | 1) | 10 500 000 000 EUR
  pro Evropskou radu pro inovace, z toho až
  500 000 000 EUR
  na evropské inovační ekosystémy; |
| --- | --- | --- |

1)

10 500 000 000 EUR
  pro Evropskou radu pro inovace, z toho až
  500 000 000 EUR
  na evropské inovační ekosystémy;

10 500 000 000 EUR

500 000 000 EUR

| | 1) | 8,71  %
  pro Evropskou radu pro inovace
  (ERI)
  , z toho až
  0,53  %
  na evropské inovační ekosystémy; |
| --- | --- | --- |

1)

8,71  %
  pro Evropskou radu pro inovace
  (ERI)
  , z toho až
  0,53  %
  na evropské inovační ekosystémy;

8,71  %

(ERI)

0,53  %

| | 2) | 3 000 000 000 EUR
  pro Evropský inovační a technologický institut (EIT); |
| --- | --- | --- |

2)

3 000 000 000 EUR
  pro Evropský inovační a technologický institut (EIT);

3 000 000 000 EUR

| | 2) | 4 %
  pro Evropský inovační a technologický institut (EIT); |
| --- | --- | --- |

2)

4 %
  pro Evropský inovační a technologický institut (EIT);

4 %

| d) | 2 100 000 000 EUR
  na část „Posílení Evropského výzkumného prostoru“
  na období 2021–2027, z čehož |
| --- | --- |

d)

2 100 000 000 EUR
  na část „Posílení Evropského výzkumného prostoru“
  na období 2021–2027, z čehož

2 100 000 000 EUR

na období 2021–2027, z čehož

| d) | 4,39  %
  na část „Posílení Evropského výzkumného prostoru“
  . Její součástí jsou tyto komponenty: |
| --- | --- |

d)

4,39  %
  na část „Posílení Evropského výzkumného prostoru“
  . Její součástí jsou tyto komponenty:

4,39  %

. Její součástí jsou tyto komponenty:

| | 1) | 1 700 000 000 EUR
  na
  „sdílení
  excelence“; |
| --- | --- | --- |

1)

1 700 000 000 EUR
  na
  „sdílení
  excelence“;

1 700 000 000 EUR

„sdílení

| | 1) | 4,00  %
  na
  šíření
  excelence a 
  rozšiřování účasti v celé Unii
  ; |
| --- | --- | --- |

1)

4,00  %
  na
  šíření
  excelence a 
  rozšiřování účasti v celé Unii
  ;

4,00  %

šíření

rozšiřování účasti v celé Unii

| | 2) | 400 000 000 EUR
  na „reformy a zlepšení Evropského výzkumného a inovačního systému“. |
| --- | --- | --- |

2)

400 000 000 EUR
  na „reformy a zlepšení Evropského výzkumného a inovačního systému“.

400 000 000 EUR

| | 2) | 0,39  %
  na reformy a zlepšení Evropského výzkumného a inovačního systému. |
| --- | --- | --- |

2)

0,39  %
  na reformy a zlepšení Evropského výzkumného a inovačního systému.

0,39  %

3.   Aby bylo možné reagovat na nepředvídané situace nebo nový vývoj a nové potřeby, může se Komise v rámci ročního rozpočtového procesu odchýlit od částek uvedených v odstavci 2 až do výše 10 %.
  Toto odchýlení není možné v případě částky uvedené v odst. 2 písm. b) bodu 6) tohoto článku a v případě celkové částky stanovené pro část „Posílení Evropského výzkumného prostoru“ v odstavci 2 tohoto článku.

3.   Aby bylo možné reagovat na nepředvídané situace nebo nový vývoj a nové potřeby, může se Komise v rámci ročního rozpočtového procesu odchýlit od částek uvedených v odstavci 2 až do výše 10 %
  včetně přidělení příspěvků z přidružených zemí
  .

3a.
     
  Jakožto součást celkového cíle Unie spočívajícího v začlenění opatření v oblasti klimatu a vydání 30 % z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu, opatření podle tohoto programu přispějí ve vhodných případech přinejmenším 35 % výdajů z programu na cíle v oblasti klimatu.

3b.
     
  Nejméně 2,5  miliardy EUR bude vyčleněno na granty na přírůstkové inovace v malých a středních podnicích v souladu s nástrojem uvedeným v článku 43a tohoto nařízení a v příloze I rozhodnutí.

3c.
     
  45 % rozpočtu klastru „Inkluzivní a tvůrčí společnost“ bude věnováno na podporu výzkumu o kulturním a tvůrčím odvětví, včetně kulturního dědictví Unie, což obnáší 300 milionů EUR vyhrazených na vytvoření cloudu pro evropské kulturní dědictví, jak je uvedeno v příloze I zvláštního programu v návaznosti na hodnocení dopadů, které má předložit Evropský parlament.

3d.
     
  Nejméně 1 miliarda EUR bude věnována na kvantový výzkum v rámci klastru „Digitální oblast, průmysl a vesmír“ v pilíři II.

4.   Částka uvedená v první polovině věty odstavce 1 může rovněž pokrývat výdaje na přípravu, monitorování, kontrolu, audit, hodnocení a další činnosti a výdaje nezbytné pro řízení a provádění programu, včetně všech administrativních výdajů, i hodnocení pokroku při plnění jeho cílů. Dále může pokrývat výdaje na studie, schůzky odborníků, informační a komunikační kampaně, souvisejí-li s cíli programu, jakož i výdaje spojené se sítěmi informačních technologií zaměřené na zpracování a výměnu informací, včetně nástrojů informačních technologií na úrovni organizace, a další výdaje na technickou a správní pomoc potřebnou v souvislosti s řízením programu.

4.   Částka uvedená v první polovině věty odstavce 1 může rovněž pokrývat výdaje na přípravu, monitorování, kontrolu, audit, hodnocení a další činnosti a výdaje nezbytné pro řízení a provádění programu, včetně všech administrativních výdajů, i hodnocení pokroku při plnění jeho cílů.
  Tyto výdaje nesmí překročit 5 % celkové částky určené na program.
  Dále může pokrývat výdaje na studie, schůzky odborníků, informační a komunikační kampaně, souvisejí-li s cíli programu, jakož i výdaje spojené se sítěmi informačních technologií zaměřené na zpracování a výměnu informací, včetně nástrojů informačních technologií na úrovni organizace, a další výdaje na technickou a správní pomoc potřebnou v souvislosti s řízením programu.

5.   V případě potřeby lze do rozpočtu na období po roce 2027 začlenit i prostředky na pokrytí výdajů stanovených v odst. 4, s cílem řídit opatření, jež nebudou dokončena do 31. prosince 2027.

5.   V případě potřeby lze do rozpočtu na období po roce 2027 začlenit i prostředky na pokrytí výdajů stanovených v odst. 4, s cílem řídit opatření, jež nebudou dokončena do 31. prosince 2027.

6.   Rozpočtové závazky na opatření trvající déle než jeden rozpočtový rok mohou být rozloženy do několika ročních splátek.

6.   Rozpočtové závazky na opatření trvající déle než jeden rozpočtový rok mohou být rozloženy do několika ročních splátek.

7.   Aniž je dotčeno finanční nařízení, mohou být výdaje na opatření z projektů zařazených do prvního pracovního programu způsobilé od 1. ledna 2021.

7.   Aniž je dotčeno finanční nařízení, mohou být výdaje na opatření z projektů zařazených do prvního pracovního programu způsobilé od 1. ledna 2021.

8.
     
  Zdroje přidělené členským státům v rámci sdíleného řízení, které jsou v souladu s článkem 21 nařízení (EU) XX [...nařízení o společných ustanoveních] převoditelné, mohou být na jejich žádost převedeny do programu. Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného článku. Tyto zdroje se pokud možno použijí ve prospěch dotčeného členského státu.

9.
     
  Program Horizont Evropa je koncipován tak, aby byl prováděn v součinnosti s jinými programy financování Unie. Neúplný seznam programů financování Unie, s nimiž má být zajištěna součinnost, je uveden v příloze IV.

Pozměňovací návrh 72

Pozměňovací návrh 72

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 10

Článek 10

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 10 | Článek 10 |
| Otevřený přístup a veřejně přístupné údaje | Otevřený přístup a veřejně přístupné údaje |
| 1.   Zajistí se otevřený přístup k vědeckým publikacím, které jsou výsledkem výzkumu financovaného v rámci programu v souladu s čl. 35 odst. 3. Zajistí se otevřený přístup k údajům z výzkumu v souladu se zásadou „co nejotevřenější, uzavřené podle potřeby“.
  Je podporován otevřený přístup k dalším výstupům výzkumu. | 1.   Zajistí se otevřený přístup k vědeckým publikacím, které jsou výsledkem výzkumu financovaného v rámci programu v souladu s čl. 35 odst. 3. Zajistí se otevřený přístup k údajům z výzkumu v souladu se zásadou „co nejotevřenější, uzavřené podle potřeby“. |
| | 1a.
     
  Otevřený přístup k údajům z výzkumu musí uznat, že je zapotřebí různých režimů přístupu z důvodu hospodářského zájmu Unie, práv duševního vlastnictví, ochrany osobních údajů a důvěrnosti, bezpečnostních obav a dalších oprávněných zájmů, včetně možnost nezúčastnit se. Plány pro správu údajů po dobu trvání projektu jsou považovány za způsobilé náklady. |
| | 1b.
     
  Reciproční otevřený přístup k vědeckým publikacím a dalším údajům z výzkumu je třeba podporovat na mezinárodní úrovni s přihlédnutím ke konkurenceschopnosti Unie a jejím průmyslovým zájmům. Zejména musí být ve všech dohodách se třetími zeměmi o přidružení a spolupráci v oblasti vědy a technologií, včetně dohod uzavřených financujícími subjekty pověřenými nepřímým řízením programu, podporován reciproční otevřený přístup. |
| 2.   Zajistí se odpovědné řízení údajů z výzkumu v souladu se zásadami „dohledatelnosti“, „dostupnosti“, „interoperability“ a „znovupoužitelnosti“ (zásady FAIR). | 2.   Zajistí se odpovědné řízení údajů z výzkumu v souladu se zásadami „dohledatelnosti“, „dostupnosti“, „interoperability“ a „znovupoužitelnosti“
  údajů
  (zásady FAIR). |
| 3.   Podporují se postupy otevřené vědy přesahující rámec otevřeného přístupu k 
  výstupům
  výzkumu a odpovědné řízení údajů z výzkumu. | 3.   Podporují se postupy otevřené vědy přesahující rámec otevřeného přístupu k 
  údajům z
   výzkumu
  a vědeckým publikacím
  a odpovědné řízení údajů z výzkumu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 10

Článek 10

Otevřený přístup a veřejně přístupné údaje

Otevřený přístup a veřejně přístupné údaje

1.   Zajistí se otevřený přístup k vědeckým publikacím, které jsou výsledkem výzkumu financovaného v rámci programu v souladu s čl. 35 odst. 3. Zajistí se otevřený přístup k údajům z výzkumu v souladu se zásadou „co nejotevřenější, uzavřené podle potřeby“.
  Je podporován otevřený přístup k dalším výstupům výzkumu.

1.   Zajistí se otevřený přístup k vědeckým publikacím, které jsou výsledkem výzkumu financovaného v rámci programu v souladu s čl. 35 odst. 3. Zajistí se otevřený přístup k údajům z výzkumu v souladu se zásadou „co nejotevřenější, uzavřené podle potřeby“.

1a.
     
  Otevřený přístup k údajům z výzkumu musí uznat, že je zapotřebí různých režimů přístupu z důvodu hospodářského zájmu Unie, práv duševního vlastnictví, ochrany osobních údajů a důvěrnosti, bezpečnostních obav a dalších oprávněných zájmů, včetně možnost nezúčastnit se. Plány pro správu údajů po dobu trvání projektu jsou považovány za způsobilé náklady.

1b.
     
  Reciproční otevřený přístup k vědeckým publikacím a dalším údajům z výzkumu je třeba podporovat na mezinárodní úrovni s přihlédnutím ke konkurenceschopnosti Unie a jejím průmyslovým zájmům. Zejména musí být ve všech dohodách se třetími zeměmi o přidružení a spolupráci v oblasti vědy a technologií, včetně dohod uzavřených financujícími subjekty pověřenými nepřímým řízením programu, podporován reciproční otevřený přístup.

2.   Zajistí se odpovědné řízení údajů z výzkumu v souladu se zásadami „dohledatelnosti“, „dostupnosti“, „interoperability“ a „znovupoužitelnosti“ (zásady FAIR).

2.   Zajistí se odpovědné řízení údajů z výzkumu v souladu se zásadami „dohledatelnosti“, „dostupnosti“, „interoperability“ a „znovupoužitelnosti“
  údajů
  (zásady FAIR).

3.   Podporují se postupy otevřené vědy přesahující rámec otevřeného přístupu k 
  výstupům
  výzkumu a odpovědné řízení údajů z výzkumu.

3.   Podporují se postupy otevřené vědy přesahující rámec otevřeného přístupu k 
  údajům z
   výzkumu
  a vědeckým publikacím
  a odpovědné řízení údajů z výzkumu.

Pozměňovací návrh 73

Pozměňovací návrh 73

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 11

Článek 11

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 11 | Článek 11 |
| Doplňkové a kombinované financování | Doplňkové, kombinované a 
  kumulativní
  financování |
| | 1.
     
  Program Horizont Evropa je prováděn v součinnosti s dalšími programy financování Unie, přičemž usiluje o co největší administrativní zjednodušení. Neúplný seznam programů financování, s nimiž má být zajištěna součinnost, je uveden v příloze IV. Na spolufinancované akce v oblasti výzkumu, vývoje a inovací se vztahuje jediný soubor pravidel programu Horizont Evropa. |
| Na akce, jimž byla udělena osvědčení „pečeť excelence“, nebo které splňují následující kumulativní, srovnatelné podmínky: | 2.
     
  Pečeť excelence se uděluje ve všech částech programu.
  Na akce, jimž byla udělena osvědčení „pečeť excelence“, nebo které splňují následující kumulativní, srovnatelné podmínky: |
| a) | byly posouzeny při výzvě k podávání návrhů v rámci programu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 11

Článek 11

Doplňkové a kombinované financování

Doplňkové, kombinované a 
  kumulativní
  financování

kumulativní

1.
     
  Program Horizont Evropa je prováděn v součinnosti s dalšími programy financování Unie, přičemž usiluje o co největší administrativní zjednodušení. Neúplný seznam programů financování, s nimiž má být zajištěna součinnost, je uveden v příloze IV. Na spolufinancované akce v oblasti výzkumu, vývoje a inovací se vztahuje jediný soubor pravidel programu Horizont Evropa.

Na akce, jimž byla udělena osvědčení „pečeť excelence“, nebo které splňují následující kumulativní, srovnatelné podmínky:

2.
     
  Pečeť excelence se uděluje ve všech částech programu.
  Na akce, jimž byla udělena osvědčení „pečeť excelence“, nebo které splňují následující kumulativní, srovnatelné podmínky:

a)

byly posouzeny při výzvě k podávání návrhů v rámci programu;

| a) | byly posouzeny při výzvě k podávání návrhů v rámci programu; |
| --- | --- |

a)

byly posouzeny při výzvě k podávání návrhů v rámci programu;

| b) | splňují minimální požadavky na kvalitu stanovené v uvedené výzvě k podávání návrhů; |
| --- | --- |

b)

splňují minimální požadavky na kvalitu stanovené v uvedené výzvě k podávání návrhů;

| b) | splňují minimální požadavky na kvalitu stanovené v uvedené výzvě k podávání návrhů; |
| --- | --- |

b)

splňují minimální požadavky na kvalitu stanovené v uvedené výzvě k podávání návrhů;

| c) | nesmějí být v rámci uvedené výzvy k podávání návrhů financovány z důvodu rozpočtových omezení, |
| --- | --- |

c)

nesmějí být v rámci uvedené výzvy k podávání návrhů financovány z důvodu rozpočtových omezení,

| c) | nesmějí být v rámci uvedené výzvy k podávání návrhů financovány z důvodu rozpočtových omezení, |
| --- | --- |

c)

nesmějí být v rámci uvedené výzvy k podávání návrhů financovány z důvodu rozpočtových omezení,

lze získat podporu z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti, Evropského sociálního fondu+ nebo Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, v souladu s odstavcem 5 článku [67] nařízení (EU) XX [nařízení o společných ustanoveních] a článkem [8] nebo nařízením (EU) XX [o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky], za předpokladu, že tyto akce jsou v souladu s cíli dotčeného programu. Použijí
  se
  pravidla fondu, z něhož je podpora poskytována.

se

lze získat podporu z 
  vnitrostátních či regionálních fondů, mimo jiné z
   Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti, Evropského sociálního fondu+ nebo Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, v souladu s odstavcem 5 článku [67] nařízení (EU) XX [nařízení o společných ustanoveních] a článkem [8] nebo nařízením (EU) XX [o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky],
  aniž by byla vyžadována jakákoli další žádost nebo hodnocení a
   za předpokladu, že tyto akce jsou v souladu s cíli dotčeného programu. S 
  výjimkou pravidel státní podpory se
  použijí pravidla fondu, z něhož je podpora poskytována.

vnitrostátních či regionálních fondů, mimo jiné z

aniž by byla vyžadována jakákoli další žádost nebo hodnocení a

výjimkou pravidel státní podpory se

2a.
     
  V souladu s článkem 21 nařízení (EU) XX [... nařízení o společných ustanoveních] může řídící orgán dobrovolně žádat o převod částí svých finančních prostředků do programu Horizont Evropa. Převedené prostředky jsou čerpány v souladu s pravidly programu Horizont Evropa. Komise navíc zajistí, aby tyto převedené prostředky byly vyčleněny výhradně na programy a/nebo projekty, které budou případně realizovány v členském státě či regionu, z něhož pocházejí.

2b.
     
  S předchozím souhlasem žadatele zahrne Komise přidělené prostředky uvedené v tomto článku do informačního systému o vybraných projektech, aby bylo možné provádět rychlou výměnu informací a financující orgány měly možnost poskytovat finanční prostředky na zvolené akce.

Na akci, na niž byl poskytnut příspěvek z jiného programu Unie, lze rovněž získat příspěvek z tohoto programu, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady.

Na akci, na niž byl poskytnut příspěvek z jiného programu Unie, lze rovněž získat příspěvek z tohoto programu, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady.

Pozměňovací návrh 74

Pozměňovací návrh 74

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 12

Článek 12

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 12 | Článek 12 |
| Třetí země přidružené k programu | Třetí země přidružené k programu |
| 1.   Program je otevřen přidružení těchto třetích zemí: | 1.   Program je otevřen přidružení těchto třetích zemí: |
| a) | členských zemí Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 12

Článek 12

Třetí země přidružené k programu

Třetí země přidružené k programu

1.   Program je otevřen přidružení těchto třetích zemí:

1.   Program je otevřen přidružení těchto třetích zemí:

a)

členských zemí Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP;

| a) | členských zemí Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP; |
| --- | --- |

a)

členských zemí Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP;

| b) | přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; |
| --- | --- |

b)

přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi;

| b) | přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; |
| --- | --- |

b)

přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi;

| c) | zemí, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; |
| --- | --- |

c)

zemí, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi;

| c) | zemí, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; |
| --- | --- |

c)

zemí, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi;

| d) | třetích zemí a území, jež splňují všechna tato kritéria: |
| --- | --- |

d)

třetích zemí a území, jež splňují všechna tato kritéria:

| d) | třetích zemí a území, jež splňují všechna tato kritéria: |
| --- | --- |

d)

třetích zemí a území, jež splňují všechna tato kritéria:

| | i. | mají dobré schopnosti v oblasti vědy, technologií a inovací; |
| --- | --- | --- |

i.

mají dobré schopnosti v oblasti vědy, technologií a inovací;

| | i. | mají dobré schopnosti v oblasti vědy, technologií a inovací; |
| --- | --- | --- |

i.

mají dobré schopnosti v oblasti vědy, technologií a inovací;

| | ii. | přijaly závazek k otevřené tržní ekonomice založené na pravidlech, včetně spravedlivého a rovného zacházení s právy duševního vlastnictví, podporovaný demokratickými institucemi; |
| --- | --- | --- |

ii.

přijaly závazek k otevřené tržní ekonomice založené na pravidlech, včetně spravedlivého a rovného zacházení s právy duševního vlastnictví, podporovaný demokratickými institucemi;

| | ii. | přijaly závazek k otevřené tržní ekonomice založené na pravidlech, včetně spravedlivého a rovného zacházení s právy duševního vlastnictví, dodržování lidských práv, podporovaný demokratickými institucemi; |
| --- | --- | --- |

ii.

přijaly závazek k otevřené tržní ekonomice založené na pravidlech, včetně spravedlivého a rovného zacházení s právy duševního vlastnictví, dodržování lidských práv, podporovaný demokratickými institucemi;

| | iii. | aktivně podporují politiky zaměřené na zlepšení hospodářského a sociálního blahobytu občanů. |
| --- | --- | --- |

iii.

aktivně podporují politiky zaměřené na zlepšení hospodářského a sociálního blahobytu občanů.

| | iii. | aktivně podporují politiky zaměřené na zlepšení hospodářského a sociálního blahobytu občanů. |
| --- | --- | --- |

iii.

aktivně podporují politiky zaměřené na zlepšení hospodářského a sociálního blahobytu občanů.

Přidružení každé z třetích zemí podle bodu d) k programu musí být v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštní dohodě týkající se účasti třetí země na programu Unie za předpokladu, že dohoda:

Plné či částečné
  přidružení každé z třetích zemí podle bodu d) k programu
  se musí zakládat na posouzení přínosů pro Unii. Zejména
  musí být v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštní dohodě týkající se účasti třetí země na programu Unie za předpokladu, že dohoda:

Plné či částečné

se musí zakládat na posouzení přínosů pro Unii. Zejména

| — | zajišťuje spravedlivou rovnováhu, pokud jde o příspěvky třetí země, která se účastní programů Unie, a přínos pro ni; |
| --- | --- |

—

zajišťuje spravedlivou rovnováhu, pokud jde o příspěvky třetí země, která se účastní programů Unie, a přínos pro ni;

| — | zajišťuje spravedlivou rovnováhu, pokud jde o příspěvky třetí země, která se účastní programů Unie, a přínos pro ni; |
| --- | --- |

—

zajišťuje spravedlivou rovnováhu, pokud jde o příspěvky třetí země, která se účastní programů Unie, a přínos pro ni;

| — | přiznává právo koordinovat opatření v rámci programu, pokud je to pro Unii přínosem a je zajištěna ochrana finančních zájmů Unie; |
| --- | --- |

—

přiznává právo koordinovat opatření v rámci programu, pokud je to pro Unii přínosem a je zajištěna ochrana finančních zájmů Unie;

přiznává právo koordinovat opatření v rámci programu, pokud je to pro Unii přínosem a je zajištěna ochrana finančních zájmů Unie;

| — | stanoví podmínky pro účast v 
  těchto programech
  , včetně výpočtu finančních příspěvků do jednotlivých programů a jejich administrativních nákladů. Tyto příspěvky představují účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení; |
| --- | --- |

—

stanoví podmínky pro účast v 
  těchto programech
  , včetně výpočtu finančních příspěvků do jednotlivých programů a jejich administrativních nákladů. Tyto příspěvky představují účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení;

těchto programech

| — | stanoví podmínky pro účast v 
  tomto programu
  , včetně výpočtu finančních příspěvků do jednotlivých
  (dílčích)
  programů a jejich administrativních nákladů. Tyto příspěvky představují účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení; |
| --- | --- |

—

stanoví podmínky pro účast v 
  tomto programu
  , včetně výpočtu finančních příspěvků do jednotlivých
  (dílčích)
  programů a jejich administrativních nákladů. Tyto příspěvky představují účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení;

tomto programu

(dílčích)

| — | zaručuje práva Unie s cílem zajistit řádné finanční řízení a chránit své finanční zájmy. |
| --- | --- |

—

zaručuje práva Unie s cílem zajistit řádné finanční řízení a chránit své finanční zájmy.

| — | zaručuje práva Unie s cílem zajistit řádné finanční řízení a chránit finanční zájmy
  Unie
  . |
| --- | --- |

—

zaručuje práva Unie s cílem zajistit řádné finanční řízení a chránit finanční zájmy
  Unie
  .

Unie

2.   Rozsah přidružení každé třetí země k programu musí brát v úvahu cíl podpory hospodářského růstu v Unii prostřednictvím inovací. V souladu s tím mohou být části programu z dohody o přidružení s konkrétní zemí, s výjimkou členů EHP, přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů, vyňaty.

2.   Rozsah přidružení každé třetí země k programu musí brát v úvahu cíl podpory hospodářského růstu v Unii prostřednictvím inovací
  a musí bránit odlivu mozků z Unie
  . V souladu s tím mohou být části programu
  , zejména ty, které se týkají soukromých subjektů,
  z dohody o přidružení s konkrétní zemí, s výjimkou členů EHP, přistupujících zemí, kandidátských zemí
  , jediných příjemců
  a potenciálních kandidátů, vyňaty.

3.   Dohoda o přidružení musí ve vhodných případech umožnit účast právních subjektů usazených v Unii v ekvivalentních programech přidružených zemí v souladu s podmínkami stanovenými v těchto programech.

3.   Dohoda o přidružení musí ve vhodných případech umožnit a 
  usilovat o reciproční
  účast právních subjektů usazených v Unii v ekvivalentních programech přidružených zemí v souladu s podmínkami stanovenými v těchto programech.

4.   Podmínky určující výši finančního příspěvku zajistí automatickou opravu jakékoliv
  významné
  nerovnováhy ve srovnání s částkou, kterou subjekty se sídlem v příslušné zemi, dostávají díky účasti v programu, s přihlédnutím k nákladům na řízení, realizaci a provoz programu.

4.   Podmínky
  dohody o přidružení
  určující výši finančního příspěvku zajistí automatickou opravu
  každé dva roky
  jakékoliv nerovnováhy ve srovnání s částkou, kterou subjekty se sídlem v příslušné zemi, dostávají díky účasti v programu, s přihlédnutím k nákladům na řízení, realizaci a provoz programu.

4a.
     
  Příspěvky všech přidružených zemí jsou zahrnuty do příslušných částí programu za předpokladu, že je dodrženo rozdělení rozpočtu, jak stanoví čl. 9 odst. 2. Komise podává Radě a Parlamentu během ročního rozpočtového procesu zprávu o celkovém rozpočtu každé části programu, přičemž uvede každou z přidružených zemí, jednotlivé příspěvky a jejich finanční rovnováhu.

Pozměňovací návrh 75

Pozměňovací návrh 75

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 14 – nadpis

Čl. 14 – nadpis

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Způsobilá opatření | Způsobilá opatření
  a etické zásady |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Způsobilá opatření

Způsobilá opatření
  a etické zásady

a etické zásady

Pozměňovací návrh 76

Pozměňovací návrh 76

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 15

Článek 15

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 15 | Článek 15 |
| Etické otázky | Etické otázky |
| 1.   Opatření prováděná v rámci programu musí být v souladu s etickými zásadami a s příslušnými vnitrostátními předpisy, právními předpisy Unie a mezinárodními právními předpisy, včetně Listiny základních práv Evropské unie a Evropské úmluvy o lidských právech a jejích dodatkových protokolů. | 1.   Opatření prováděná v rámci programu musí být v souladu s etickými zásadami a s příslušnými vnitrostátními předpisy, právními předpisy Unie a mezinárodními právními předpisy, včetně Listiny základních práv Evropské unie a Evropské úmluvy o lidských právech a jejích dodatkových protokolů. |
| | Zvláštní pozornost je věnována zásadě proporcionality, právu na soukromí, právu na ochranu osobních údajů, právu na fyzickou a duševní nedotknutelnost osoby, právu na nediskriminaci a potřebě zajistit vysoký stupeň ochrany lidského zdraví. |
| 2.   Subjekty účastnící se opatření poskytnou: | 2.   Subjekty účastnící se opatření poskytnou: |
| a) | etické sebehodnocení s uvedením a popisem všech předvídatelných etických otázek spojených s cílem, prováděním a pravděpodobným dopadem činností, které mají být financovány, včetně potvrzení o souladu s odstavcem 1 a popisem způsobu jeho zajištění; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 15

Článek 15

Etické otázky

Etické otázky

1.   Opatření prováděná v rámci programu musí být v souladu s etickými zásadami a s příslušnými vnitrostátními předpisy, právními předpisy Unie a mezinárodními právními předpisy, včetně Listiny základních práv Evropské unie a Evropské úmluvy o lidských právech a jejích dodatkových protokolů.

1.   Opatření prováděná v rámci programu musí být v souladu s etickými zásadami a s příslušnými vnitrostátními předpisy, právními předpisy Unie a mezinárodními právními předpisy, včetně Listiny základních práv Evropské unie a Evropské úmluvy o lidských právech a jejích dodatkových protokolů.

Zvláštní pozornost je věnována zásadě proporcionality, právu na soukromí, právu na ochranu osobních údajů, právu na fyzickou a duševní nedotknutelnost osoby, právu na nediskriminaci a potřebě zajistit vysoký stupeň ochrany lidského zdraví.

2.   Subjekty účastnící se opatření poskytnou:

2.   Subjekty účastnící se opatření poskytnou:

a)

etické sebehodnocení s uvedením a popisem všech předvídatelných etických otázek spojených s cílem, prováděním a pravděpodobným dopadem činností, které mají být financovány, včetně potvrzení o souladu s odstavcem 1 a popisem způsobu jeho zajištění;

| a) | etické sebehodnocení s uvedením a popisem všech předvídatelných etických otázek spojených s cílem, prováděním a pravděpodobným dopadem činností, které mají být financovány, včetně potvrzení o souladu s odstavcem 1 a popisem způsobu jeho zajištění; |
| --- | --- |

a)

etické sebehodnocení s uvedením a popisem všech předvídatelných etických otázek spojených s cílem, prováděním a pravděpodobným dopadem činností, které mají být financovány, včetně potvrzení o souladu s odstavcem 1 a popisem způsobu jeho zajištění;

| b) | potvrzení, že činnosti budou v souladu s Evropským kodexem chování pro integritu výzkumu zveřejněným organizací All European Academies (ALLEA), a že nebudou prováděny žádné činnosti, které jsou z financování vyloučeny; |
| --- | --- |

b)

potvrzení, že činnosti budou v souladu s Evropským kodexem chování pro integritu výzkumu zveřejněným organizací All European Academies (ALLEA), a že nebudou prováděny žádné činnosti, které jsou z financování vyloučeny;

| b) | potvrzení, že činnosti budou v souladu s Evropským kodexem chování pro integritu výzkumu zveřejněným organizací All European Academies (ALLEA), a že nebudou prováděny žádné činnosti, které jsou z financování vyloučeny; |
| --- | --- |

b)

potvrzení, že činnosti budou v souladu s Evropským kodexem chování pro integritu výzkumu zveřejněným organizací All European Academies (ALLEA), a že nebudou prováděny žádné činnosti, které jsou z financování vyloučeny;

| c) | pro činnosti prováděné mimo Unii, potvrzení, že stejné činnosti by byly povoleny v některém členském státě; a |
| --- | --- |

c)

pro činnosti prováděné mimo Unii, potvrzení, že stejné činnosti by byly povoleny v některém členském státě; a

| c) | pro činnosti prováděné mimo Unii, potvrzení, že stejné činnosti by byly povoleny v některém členském státě; a |
| --- | --- |

c)

pro činnosti prováděné mimo Unii, potvrzení, že stejné činnosti by byly povoleny v některém členském státě; a

| d) | pro činnosti, při nichž se využívají lidské embryonální kmenové buňky, popřípadě údaje týkající se licencí a kontrolních opatření, která přijmou příslušné orgány dotčených členských států, jakož i údaje o schválení etických otázek, která je nutno získat před zahájením dotčených činností. |
| --- | --- |

d)

pro činnosti, při nichž se využívají lidské embryonální kmenové buňky, popřípadě údaje týkající se licencí a kontrolních opatření, která přijmou příslušné orgány dotčených členských států, jakož i údaje o schválení etických otázek, která je nutno získat před zahájením dotčených činností.

| d) | pro činnosti, při nichž se využívají lidské embryonální kmenové buňky, popřípadě údaje týkající se licencí a kontrolních opatření, která přijmou příslušné orgány dotčených členských států, jakož i údaje o schválení etických otázek, která je nutno získat před zahájením dotčených činností. |
| --- | --- |

d)

pro činnosti, při nichž se využívají lidské embryonální kmenové buňky, popřípadě údaje týkající se licencí a kontrolních opatření, která přijmou příslušné orgány dotčených členských států, jakož i údaje o schválení etických otázek, která je nutno získat před zahájením dotčených činností.

3.   Návrhy musí být systematicky prověřeny s cílem určit opatření, která vyvolávají složité nebo závažné etické otázky a předložit je k etickému posouzení. Etické posouzení provádí Komise, která jeho provedení může svěřit financujícímu subjektu. V případě opatření, která zahrnují použití lidských embryonálních kmenových buněk nebo lidských embryí, je etické posouzení povinné. Etické prověřování a posouzení se provádí za podpory odborníků na otázky etiky. Komise a financující subjekty zajistí
  co největší
  transparentnost postupů v oblasti etiky.

3.   Návrhy musí být systematicky prověřeny s cílem určit opatření, která vyvolávají složité nebo závažné etické otázky a předložit je k etickému posouzení. Etické posouzení provádí Komise, která jeho provedení může svěřit financujícímu subjektu. V případě opatření, která zahrnují použití lidských embryonálních kmenových buněk nebo lidských embryí, je etické posouzení povinné. Etické prověřování a posouzení se provádí za podpory odborníků na otázky etiky. Komise a financující subjekty zajistí transparentnost postupů v oblasti etiky.

4.   Subjekty účastnící se opatření obdrží veškerá schválení nebo jiné povinné dokumenty od příslušných vnitrostátních, místních etických výborů nebo jiných orgánů, jako jsou úřady pro ochranu údajů, před zahájením příslušných činností. Tyto dokumenty musí být archivovány a na žádost poskytnuty Komisi nebo financujícímu subjektu.

4.   Subjekty účastnící se opatření obdrží veškerá schválení nebo jiné povinné dokumenty od příslušných vnitrostátních, místních etických výborů nebo jiných orgánů, jako jsou úřady pro ochranu údajů, před zahájením příslušných činností. Tyto dokumenty musí být archivovány a na žádost poskytnuty Komisi nebo financujícímu subjektu.

5.   V případě potřeby Komise nebo financující subjekt provede etické kontroly. V případě závažných nebo složitých etických otázek budou kontroly prováděny Komisí, která jejich provedení může svěřit financujícímu subjektu.

5.   V případě potřeby Komise nebo financující subjekt provede etické kontroly. V případě závažných nebo složitých etických otázek budou kontroly prováděny Komisí, která jejich provedení může svěřit financujícímu subjektu.

Etické kontroly se provádějí s podporou odborníků na otázky etiky.

Etické kontroly se provádějí s podporou odborníků na otázky etiky.

6.   Opatření, která nejsou z etického hlediska přijatelná,
  mohou
  být zamítnuta nebo
  kdykoliv
  ukončena.

6.   Opatření, která nejsou z etického hlediska přijatelná,
  musí
  být zamítnuta nebo ukončena
  , jakmile je zjištěno, že je opatření eticky nepřijatelné
  .

Pozměňovací návrh 77

Pozměňovací návrh 77

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 16

Článek 16

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 16 | Článek 16 |
| Bezpečnost | Bezpečnost |
| 1.   Opatření prováděná v rámci programu musí být v souladu s platnými bezpečnostními pravidly a zejména pravidly ochrany utajovaných informací před neoprávněným zveřejněním, včetně dodržování příslušného vnitrostátního práva a právních předpisů Unie. V případě výzkumu prováděného mimo Unii, při kterém jsou využívány utajované informace a/nebo takové informace vznikají, je nezbytné, aby kromě souladu s těmito požadavky byla uzavřena dohoda o bezpečnosti informací mezi Unií a třetí zemí, v níž se výzkum provádí. | 1.   Opatření prováděná v rámci programu musí být v souladu s platnými bezpečnostními pravidly a zejména pravidly ochrany utajovaných informací před neoprávněným zveřejněním, včetně dodržování příslušného vnitrostátního práva a právních předpisů Unie. V případě výzkumu prováděného mimo Unii, při kterém jsou využívány utajované informace a/nebo takové informace vznikají, je nezbytné, aby kromě souladu s těmito požadavky byla uzavřena dohoda o bezpečnosti informací mezi Unií a třetí zemí, v níž se výzkum provádí. |
| 2.   Ve vhodných případech musí návrhy obsahovat bezpečnostní sebehodnocení s uvedením veškerých bezpečnostních otázek a podrobným popisem způsobu jejich řešení, aby bylo splněno příslušné vnitrostátní právo a právní předpisy Unie. | 2.   Ve vhodných případech musí návrhy obsahovat bezpečnostní sebehodnocení s uvedením veškerých bezpečnostních otázek a podrobným popisem způsobu jejich řešení, aby bylo splněno příslušné vnitrostátní právo a právní předpisy Unie. |
| 3.   Ve vhodných případech Komise nebo financující subjekt provede bezpečnostní kontrolu návrhů vyvolávajících bezpečnostní otázky. | 3.   Ve vhodných případech Komise nebo financující subjekt provede bezpečnostní kontrolu návrhů vyvolávajících bezpečnostní otázky. |
| 4.   Ve vhodných případech musí být opatření v souladu s rozhodnutím (EU, Euratom) 2015/444 a jeho prováděcími pravidly. | 4.   Ve vhodných případech musí být opatření v souladu s rozhodnutím (EU, Euratom) 2015/444 a jeho prováděcími pravidly. |
| 5.   Subjekty účastnící se opatření zajistí ochranu utajovaných informací, které byly využity, nebo které v rámci opatření vznikly, před neoprávněným zveřejněním. Před zahájením příslušných činností subjekty předloží osvědčení o bezpečnostní prověrce osob a/nebo zařízení vydané příslušnými vnitrostátními bezpečnostními orgány. | 5.   Subjekty účastnící se opatření zajistí ochranu utajovaných informací, které byly využity, nebo které v rámci opatření vznikly, před neoprávněným zveřejněním. Před zahájením příslušných činností subjekty
  na žádost Komise nebo financujícího subjektu
  předloží osvědčení o bezpečnostní prověrce osob a/nebo zařízení vydané příslušnými vnitrostátními bezpečnostními orgány |
| 6.   Pokud budou s utajovanými informacemi pracovat externí odborníci, vyžaduje se příslušné osvědčení o bezpečnostní prověrce před jmenováním těchto odborníků. | 6.   Pokud budou s utajovanými informacemi pracovat externí odborníci, vyžaduje se příslušné osvědčení o bezpečnostní prověrce před jmenováním těchto odborníků. |
| 7.   Ve vhodných případech může Komise nebo financující subjekt provádět bezpečnostní kontroly. | 7.   Ve vhodných případech může Komise nebo financující subjekt provádět bezpečnostní kontroly. |
| 8.   Opatření, která nejsou v souladu s bezpečnostními pravidly, mohou být zamítnuta nebo kdykoli ukončena. | 8.   Opatření, která nejsou v souladu s bezpečnostními pravidly, mohou být zamítnuta nebo kdykoli ukončena. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 16

Článek 16

Bezpečnost

Bezpečnost

1.   Opatření prováděná v rámci programu musí být v souladu s platnými bezpečnostními pravidly a zejména pravidly ochrany utajovaných informací před neoprávněným zveřejněním, včetně dodržování příslušného vnitrostátního práva a právních předpisů Unie. V případě výzkumu prováděného mimo Unii, při kterém jsou využívány utajované informace a/nebo takové informace vznikají, je nezbytné, aby kromě souladu s těmito požadavky byla uzavřena dohoda o bezpečnosti informací mezi Unií a třetí zemí, v níž se výzkum provádí.

1.   Opatření prováděná v rámci programu musí být v souladu s platnými bezpečnostními pravidly a zejména pravidly ochrany utajovaných informací před neoprávněným zveřejněním, včetně dodržování příslušného vnitrostátního práva a právních předpisů Unie. V případě výzkumu prováděného mimo Unii, při kterém jsou využívány utajované informace a/nebo takové informace vznikají, je nezbytné, aby kromě souladu s těmito požadavky byla uzavřena dohoda o bezpečnosti informací mezi Unií a třetí zemí, v níž se výzkum provádí.

2.   Ve vhodných případech musí návrhy obsahovat bezpečnostní sebehodnocení s uvedením veškerých bezpečnostních otázek a podrobným popisem způsobu jejich řešení, aby bylo splněno příslušné vnitrostátní právo a právní předpisy Unie.

2.   Ve vhodných případech musí návrhy obsahovat bezpečnostní sebehodnocení s uvedením veškerých bezpečnostních otázek a podrobným popisem způsobu jejich řešení, aby bylo splněno příslušné vnitrostátní právo a právní předpisy Unie.

3.   Ve vhodných případech Komise nebo financující subjekt provede bezpečnostní kontrolu návrhů vyvolávajících bezpečnostní otázky.

3.   Ve vhodných případech Komise nebo financující subjekt provede bezpečnostní kontrolu návrhů vyvolávajících bezpečnostní otázky.

4.   Ve vhodných případech musí být opatření v souladu s rozhodnutím (EU, Euratom) 2015/444 a jeho prováděcími pravidly.

4.   Ve vhodných případech musí být opatření v souladu s rozhodnutím (EU, Euratom) 2015/444 a jeho prováděcími pravidly.

5.   Subjekty účastnící se opatření zajistí ochranu utajovaných informací, které byly využity, nebo které v rámci opatření vznikly, před neoprávněným zveřejněním. Před zahájením příslušných činností subjekty předloží osvědčení o bezpečnostní prověrce osob a/nebo zařízení vydané příslušnými vnitrostátními bezpečnostními orgány.

5.   Subjekty účastnící se opatření zajistí ochranu utajovaných informací, které byly využity, nebo které v rámci opatření vznikly, před neoprávněným zveřejněním. Před zahájením příslušných činností subjekty
  na žádost Komise nebo financujícího subjektu
  předloží osvědčení o bezpečnostní prověrce osob a/nebo zařízení vydané příslušnými vnitrostátními bezpečnostními orgány

6.   Pokud budou s utajovanými informacemi pracovat externí odborníci, vyžaduje se příslušné osvědčení o bezpečnostní prověrce před jmenováním těchto odborníků.

6.   Pokud budou s utajovanými informacemi pracovat externí odborníci, vyžaduje se příslušné osvědčení o bezpečnostní prověrce před jmenováním těchto odborníků.

7.   Ve vhodných případech může Komise nebo financující subjekt provádět bezpečnostní kontroly.

7.   Ve vhodných případech může Komise nebo financující subjekt provádět bezpečnostní kontroly.

8.   Opatření, která nejsou v souladu s bezpečnostními pravidly, mohou být zamítnuta nebo kdykoli ukončena.

8.   Opatření, která nejsou v souladu s bezpečnostními pravidly, mohou být zamítnuta nebo kdykoli ukončena.

Pozměňovací návrh 78

Pozměňovací návrh 78

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 18

Článek 18

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 18 | Článek 18 |
| Subjekty způsobilé k účasti | Subjekty způsobilé k účasti |
| 1.   Akcí v rámci programu se může zúčastnit kterýkoli právní subjekt bez ohledu na místo svého usazení nebo mezinárodní organizace, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto nařízení, jakož i veškeré podmínky stanovené v pracovním programu nebo výzvě k podávání návrhů. | 1.   Akcí v rámci programu se může zúčastnit kterýkoli právní subjekt bez ohledu na místo svého usazení
  , a to včetně právních subjektů z nepřidružených třetích zemí
  nebo mezinárodní organizace, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto nařízení, jakož i veškeré podmínky stanovené v pracovním programu nebo výzvě k podávání návrhů. |
| 2.   Subjekty musí být součástí konsorcia, které musí zahrnovat alespoň tři nezávislé právní subjekty, přičemž každý je usazený v jiném členském státě nebo přidružené zemi a nejméně jeden z nich je usazený v některém členském státě, pokud: | 2.   Subjekty musí být součástí konsorcia, které musí zahrnovat alespoň tři nezávislé právní subjekty, přičemž každý je usazený v jiném členském státě
  včetně nejvzdálenějších regionů
  nebo přidružené zemi a nejméně jeden z nich je usazený v některém členském státě, pokud
  akce není jednou z akcí uvedených v odstavci 3 nebo 4; |
| a) | pracovní program v odůvodněných případech nestanoví jinak; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 18

Článek 18

Subjekty způsobilé k účasti

Subjekty způsobilé k účasti

1.   Akcí v rámci programu se může zúčastnit kterýkoli právní subjekt bez ohledu na místo svého usazení nebo mezinárodní organizace, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto nařízení, jakož i veškeré podmínky stanovené v pracovním programu nebo výzvě k podávání návrhů.

1.   Akcí v rámci programu se může zúčastnit kterýkoli právní subjekt bez ohledu na místo svého usazení
  , a to včetně právních subjektů z nepřidružených třetích zemí
  nebo mezinárodní organizace, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto nařízení, jakož i veškeré podmínky stanovené v pracovním programu nebo výzvě k podávání návrhů.

2.   Subjekty musí být součástí konsorcia, které musí zahrnovat alespoň tři nezávislé právní subjekty, přičemž každý je usazený v jiném členském státě nebo přidružené zemi a nejméně jeden z nich je usazený v některém členském státě, pokud:

2.   Subjekty musí být součástí konsorcia, které musí zahrnovat alespoň tři nezávislé právní subjekty, přičemž každý je usazený v jiném členském státě
  včetně nejvzdálenějších regionů
  nebo přidružené zemi a nejméně jeden z nich je usazený v některém členském státě, pokud
  akce není jednou z akcí uvedených v odstavci 3 nebo 4;

a)

a)

pracovní program v odůvodněných případech nestanoví jinak;

pracovní program v odůvodněných případech nestanoví jinak;

| b) | se nejedná o akci uvedenou v odstavci 3 nebo 4. |
| --- | --- |

b)

b)

se nejedná o akci uvedenou v odstavci 3 nebo 4.

se nejedná o akci uvedenou v odstavci 3 nebo 4.

3.   Akce Evropské rady pro výzkum (ERV) v oblasti průkopnického výzkumu, akce Evropské rady pro inovace (ERI), akce spojené s odbornou přípravou a mobilitou nebo akce na spolufinancování programů mohou být prováděny jedním nebo několika právními subjekty, z nichž jeden musí být usazen v členském státě nebo přidružené zemi.

3.   Akce Evropské rady pro výzkum (ERV) v oblasti průkopnického výzkumu, akce Evropské rady pro inovace (ERI), akce spojené s odbornou přípravou a mobilitou nebo akce na spolufinancování programů mohou být prováděny jedním nebo několika právními subjekty, z nichž jeden musí být usazen v členském státě nebo
  případně
  přidružené zemi
  , jak stanoví čl. 12 odst. 1
  .

4.   Koordinační a podpůrné akce mohou být prováděny jedním nebo několika právními subjekty, které mohou být usazeny v některém členském státě, přidružené zemi nebo v jiné třetí zemi.

4.   Koordinační a podpůrné akce mohou být prováděny jedním nebo několika právními subjekty, které mohou být usazeny v některém členském státě
  či
  přidružené zemi nebo v jiné třetí zemi.

5.   Pokud jde o akce spojené se strategickými prostředky, zájmy, samostatností nebo bezpečností Unie, pracovní program může stanovit, že účast může být omezena pouze na právní subjekty usazené v členských státech nebo na právní subjekty usazené kromě členských států v uvedených přidružených nebo jiných třetích zemích.

5.   Pokud jde o akce spojené se strategickými prostředky, zájmy, samostatností nebo bezpečností Unie, pracovní program může stanovit, že účast může být omezena pouze na právní subjekty usazené v členských státech nebo na právní subjekty usazené kromě členských států v uvedených přidružených nebo jiných třetích zemích.

6.   Pracovní program může stanovit další kritéria způsobilosti vedle kritérií uvedených v odstavcích 2, 3, 4 a 5 v souladu se specifickými požadavky politiky nebo podle povahy a cílů akce, včetně počtu právních subjektů, druhu právního subjektu a místa usazení.

6.   Pracovní program může stanovit další kritéria způsobilosti vedle kritérií uvedených v odstavcích 2, 3, 4 a 5 v souladu se specifickými požadavky politiky nebo podle povahy a cílů akce, včetně počtu právních subjektů, druhu právního subjektu a místa usazení.

7.   Pokud jde o akce využívající částky podle čl. 9 odst. 8, musí být účast omezena na jeden právní subjekt usazený v jurisdikci převádějícího řídicího orgánu, není-li dohodnuto jinak s řídicím orgánem a stanoveno v pracovním programu.

7.   Pokud jde o akce využívající částky podle článku 11, musí být účast omezena na jeden právní subjekt usazený v jurisdikci převádějícího řídicího orgánu, není-li dohodnuto jinak s řídicím orgánem a stanoveno v pracovním programu.

8.   Pokud je to uvedeno v pracovním programu, může se akcí účastnit Společné výzkumné středisko.

8.   Pokud je to uvedeno v pracovním programu, může se akcí účastnit Společné výzkumné

9.
     
  Společné výzkumné středisko, mezinárodní evropské výzkumné organizace a právní subjekty zřízené podle práva Unie se považují za usazené v jiném členském státě než v těch, ve kterých jsou usazeny další právní subjekty podílející se na akci.

10.   Pokud jde o akce Evropské rady pro výzkum (ERV) v oblasti průkopnického výzkumu a akce spojené s odbornou přípravou a mobilitou, mezinárodní organizace se sídlem v některém členském státě nebo přidružené zemi se považují za usazené v tomto členském státě nebo přidružené zemi.

10.   Pokud jde o akce Evropské rady pro výzkum (ERV) v oblasti průkopnického výzkumu a akce spojené s odbornou přípravou a mobilitou, mezinárodní organizace se sídlem v některém členském státě nebo přidružené zemi se považují za usazené v tomto členském státě nebo přidružené zemi.

Pozměňovací návrh 79

Pozměňovací návrh 79

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 19

Článek 19

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 19 | Článek 19 |
| Subjekty způsobilé pro financování | Subjekty způsobilé pro financování |
| 1.   Subjekty jsou způsobilé pro financování, pokud jsou usazeny v členském státě nebo přidružené zemi. | 1.   Subjekty jsou způsobilé pro financování, pokud jsou usazeny v členském státě nebo přidružené zemi
  , jak uvádí čl. 12 odst. 1
  . |
| Pokud jde o akce využívající částek podle čl.
  9
  odst.
  8
  , pro financování z těchto částek jsou způsobilé pouze subjekty usazené v jurisdikci převádějícího řídicího orgánu. | Pokud jde o akce využívající částek podle čl.
  11
  odst.
  3
  , pro financování z těchto částek jsou způsobilé pouze subjekty usazené v jurisdikci převádějícího řídicího orgánu. |
| | 1a.
     
  Mezinárodní organizace jsou případně způsobilé pro financování v rámci akce, pokud mají ústředí v členském státě nebo přidružené zemi. |
| | 1b.
     
  Pokud jde o země s nízkými až středními příjmy a výjimečně jiné nepřidružené třetí země, tyto subjekty by mohly být způsobilé pro financování v rámci akce, pokud: |
| | a) | je tato třetí země uvedena v pracovním programu; a |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 19

Článek 19

Subjekty způsobilé pro financování

Subjekty způsobilé pro financování

1.   Subjekty jsou způsobilé pro financování, pokud jsou usazeny v členském státě nebo přidružené zemi.

1.   Subjekty jsou způsobilé pro financování, pokud jsou usazeny v členském státě nebo přidružené zemi
  , jak uvádí čl. 12 odst. 1
  .

Pokud jde o akce využívající částek podle čl.
  9
  odst.
  8
  , pro financování z těchto částek jsou způsobilé pouze subjekty usazené v jurisdikci převádějícího řídicího orgánu.

9

8

Pokud jde o akce využívající částek podle čl.
  11
  odst.
  3
  , pro financování z těchto částek jsou způsobilé pouze subjekty usazené v jurisdikci převádějícího řídicího orgánu.

11

3

1a.
     
  Mezinárodní organizace jsou případně způsobilé pro financování v rámci akce, pokud mají ústředí v členském státě nebo přidružené zemi.

1b.
     
  Pokud jde o země s nízkými až středními příjmy a výjimečně jiné nepřidružené třetí země, tyto subjekty by mohly být způsobilé pro financování v rámci akce, pokud:

a)

a)

je tato třetí země uvedena v pracovním programu; a

je tato třetí země uvedena v pracovním programu; a

| b) | Komise nebo financující subjekt mají za to, že jejich účast je pro provedení akce nezbytná. |
| --- | --- |

b)

b)

Komise nebo financující subjekt mají za to, že jejich účast je pro provedení akce nezbytná.

Komise nebo financující subjekt mají za to, že jejich účast je pro provedení akce nezbytná.

2.   Subjekty usazené v nepřidružené třetí zemi by v 
  zásadě
  měly nést náklady na svou účast.
  Nicméně pokud jde o země s nízkými až středními příjmy a výjimečně jiné nepřidružené třetí země, tyto subjekty by mohly být způsobilé pro financování v rámci akce, pokud:

2.   Subjekty usazené v 
  jiné
  nepřidružené třetí zemi by měly nést náklady na svou účast.
  Dohody o výzkumu a vývoji mezi těmito nepřidruženými třetími zeměmi a Unií lze uzavřít, kdykoli je to považováno za užitečné, a mohou být zavedeny podobné mechanismy spolufinancování jako ty dohodnuté v rámci programu Horizont 2020. Tyto země právním subjektům z Unie zajistí reciproční přístup ke svým programům financování výzkumu, vývoje a inovacím, jakož i reciproční otevřený přístup k vědeckým výsledkům a údajům a ke spravedlivým a rovným podmínkám pro práva duševního vlastnictví.

| a) | je tato třetí země uvedena v pracovním programu přijatém Komisí, nebo |
| --- | --- |

a)

a)

je tato třetí země uvedena v pracovním programu přijatém Komisí, nebo

je tato třetí země uvedena v pracovním programu přijatém Komisí, nebo

| b) | Komise nebo financující subjekt mají za to, že jejich účast je pro provedení akce nezbytná. |
| --- | --- |

b)

b)

Komise nebo financující subjekt mají za to, že jejich účast je pro provedení akce nezbytná.

Komise nebo financující subjekt mají za to, že jejich účast je pro provedení akce nezbytná.

3.   Přidružené subjekty jsou způsobilé pro financování v rámci akce, pokud jsou usazeny v členském státě, přidružené zemi
  nebo ve třetí zemi uvedené v pracovním programu přijatém Komisí
  .

3.   Přidružené subjekty jsou způsobilé pro financování v rámci akce, pokud jsou usazeny v členském státě
  nebo
  přidružené zemi.

3a.
     
  Komise předloží Parlamentu a Radě zprávu a u každé nepřidružené třetí země uvede výši finančního příspěvku Unie, který byl poskytnut zúčastněným subjektům, a výši finančního příspěvku, který daná země poskytla subjektům Unie účastnícím se jejich činností.

Pozměňovací návrh 80

Pozměňovací návrh 80

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 20

Článek 20

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 20 | Článek 20 |
| Výzvy k podávání návrhů | Výzvy k podávání návrhů |
| 1.   U všech akcí
  , s výjimkou přechodových činností v rámci nástroje ERI Pathfinder,
  musí být obsah výzev k podávání návrhů zahrnut do pracovního programu. | 1.   U všech akcí musí být obsah výzev k podávání návrhů zahrnut do pracovního programu. |
| | Pracovní program vysvětlí důvody financování určité akce, a to s ohledem na výsledek konkrétních dřívějších projektů a na stav vědy, technologie a inovací na vnitrostátní, unijní a mezinárodní úrovni a s ohledem na relevantní politický, tržní a společenský vývoj. |
| 2.
     
  Pokud jde o přechodové činnosti v rámci nástroje ERI Pathfinder: | |
| a) | zahájení a obsah výzev k podávání návrhů se stanoví s ohledem na cíle a rozpočet stanovené v pracovním programu v souvislosti s dotyčným portfoliem akcí; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 20

Článek 20

Výzvy k podávání návrhů

Výzvy k podávání návrhů

1.   U všech akcí
  , s výjimkou přechodových činností v rámci nástroje ERI Pathfinder,
  musí být obsah výzev k podávání návrhů zahrnut do pracovního programu.

1.   U všech akcí musí být obsah výzev k podávání návrhů zahrnut do pracovního programu.

Pracovní program vysvětlí důvody financování určité akce, a to s ohledem na výsledek konkrétních dřívějších projektů a na stav vědy, technologie a inovací na vnitrostátní, unijní a mezinárodní úrovni a s ohledem na relevantní politický, tržní a společenský vývoj.

Pracovní program vysvětlí důvody financování určité akce, a to s ohledem na výsledek konkrétních dřívějších projektů a na stav vědy, technologie a inovací na vnitrostátní, unijní a mezinárodní úrovni a s ohledem na relevantní politický, tržní a společenský vývoj.

2.
     
  Pokud jde o přechodové činnosti v rámci nástroje ERI Pathfinder:

a)

a)

zahájení a obsah výzev k podávání návrhů se stanoví s ohledem na cíle a rozpočet stanovené v pracovním programu v souvislosti s dotyčným portfoliem akcí;

zahájení a obsah výzev k podávání návrhů se stanoví s ohledem na cíle a rozpočet stanovené v pracovním programu v souvislosti s dotyčným portfoliem akcí;

| b) | granty na pevnou částkou nepřesahující 50 000 EUR mohou být poskytnuty bez výzvy k podávání návrhů s cílem provést naléhavé koordinační a podpůrné akce pro posílení společenství příjemců portfolia nebo posouzení možných osamostatněných podniků či potenciálních inovací vytvářejících tržní příležitosti. |
| --- | --- |

b)

b)

granty na pevnou částkou nepřesahující 50 000 EUR mohou být poskytnuty bez výzvy k podávání návrhů s cílem provést naléhavé koordinační a podpůrné akce pro posílení společenství příjemců portfolia nebo posouzení možných osamostatněných podniků či potenciálních inovací vytvářejících tržní příležitosti.

granty na pevnou částkou nepřesahující 50 000 EUR mohou být poskytnuty bez výzvy k podávání návrhů s cílem provést naléhavé koordinační a podpůrné akce pro posílení společenství příjemců portfolia nebo posouzení možných osamostatněných podniků či potenciálních inovací vytvářejících tržní příležitosti.

3.   Pokud je to nutné k dosažení jejich cílů, mohou být výzvy omezeny na rozvoj dodatečných činností nebo připojení dalších partnerů ke stávajícím akcím.

3.   Pokud je to nutné k dosažení jejich cílů, mohou být výzvy omezeny na rozvoj dodatečných činností nebo připojení dalších partnerů ke stávajícím akcím.

4.   Výzva k podávání návrhů se nevyžaduje u koordinačních a podpůrných akcí nebo akcí na spolufinancování programů, které:

4.   Výzva k podávání návrhů se nevyžaduje u koordinačních a podpůrných akcí nebo akcí na spolufinancování programů, které:

| a) | mají být provedeny Společným výzkumným střediskem nebo právními subjekty uvedenými v pracovním programu a |
| --- | --- |

a)

mají být provedeny Společným výzkumným střediskem nebo právními subjekty uvedenými v pracovním programu a

| a) | mají být provedeny Společným výzkumným střediskem nebo právními subjekty uvedenými v pracovním programu a |
| --- | --- |

a)

mají být provedeny Společným výzkumným střediskem nebo právními subjekty uvedenými v pracovním programu a

| b) | nespadají do oblasti působnosti výzvy k podávání návrhů. |
| --- | --- |

b)

nespadají do oblasti působnosti výzvy k podávání návrhů.

| b) | nespadají do oblasti působnosti výzvy k podávání návrhů. |
| --- | --- |

b)

nespadají do oblasti působnosti výzvy k podávání návrhů.

5.   Pracovní program upřesní výzvy, za něž budou uděleny „pečeti excelence“. S předchozím souhlasem žadatele mohou být informace týkající se žádosti a hodnocení sdíleny se zainteresovanými financujícími orgány, s výhradou uzavření dohod o zachování důvěrnosti.

5.   Pracovní program upřesní výzvy, za něž budou uděleny „pečeti excelence“. S předchozím souhlasem žadatele mohou být informace týkající se žádosti a hodnocení sdíleny se zainteresovanými financujícími orgány, s výhradou uzavření dohod o zachování důvěrnosti.

5a.
     
  V zájmu řešení problému nadměrného podávání návrhů může Komise na určitý počet výzev uplatnit dvoufázový hodnotící postup.

Pozměňovací návrh 81

Pozměňovací návrh 81

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 21

Článek 21

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 21 | Článek 21 |
| Společné výzvy | Společné výzvy |
| Komise nebo financující subjekt mohou vydat společnou výzvu k podávání návrhů spolu s: | Komise nebo financující subjekt mohou vydat společnou výzvu k podávání návrhů spolu s: |
| a) | třetími zeměmi, včetně jejich vědeckých a technických organizací či agentur; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 21

Článek 21

Společné výzvy

Společné výzvy

Komise nebo financující subjekt mohou vydat společnou výzvu k podávání návrhů spolu s:

Komise nebo financující subjekt mohou vydat společnou výzvu k podávání návrhů spolu s:

a)

třetími zeměmi, včetně jejich vědeckých a technických organizací či agentur;

| a) | třetími zeměmi, včetně jejich vědeckých a technických organizací či agentur; |
| --- | --- |

a)

třetími zeměmi, včetně jejich vědeckých a technických organizací či agentur;

| b) | mezinárodními organizacemi; |
| --- | --- |

b)

mezinárodními organizacemi;

| b) | mezinárodními organizacemi; |
| --- | --- |

b)

mezinárodními organizacemi;

| c) | neziskovými právními subjekty. |
| --- | --- |

c)

neziskovými právními subjekty.

| c) | neziskovými právními subjekty. |
| --- | --- |

c)

neziskovými právními subjekty.

V případě společné výzvy musí být stanoveny společné postupy pro výběr a hodnocení návrhů. Do těchto postupů musí být zapojena vyvážená skupina odborníků, které jmenuje každá strana.

V případě společné výzvy musí
  konsorcia žadatelů splnit požadavky podle čl. 18 odst. 2 tohoto nařízení a musí
  být stanoveny společné postupy pro výběr a hodnocení návrhů. Do těchto postupů musí být zapojena vyvážená skupina odborníků, které jmenuje každá strana.

konsorcia žadatelů splnit požadavky podle čl. 18 odst. 2 tohoto nařízení a musí

Pozměňovací návrh 82

Pozměňovací návrh 82

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 22

Článek 22

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 22 | Článek 22 |
| Zadávání zakázek v předobchodní fázi a zadávání zakázek na inovativní řešení | Zadávání zakázek v předobchodní fázi a zadávání zakázek na inovativní řešení |
| 1.   Akce mohou zahrnovat nebo mít jako primární cíl zadávání zakázek v předobchodní fázi či zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, jež mají být provedeny příjemci, kteří jsou veřejnými zadavateli nebo zadavateli podle definice ve směrnicích 2014/24/EU (31), 2014/25/EU (32) a 2009/81/ES (33). | 1.   Akce mohou zahrnovat nebo mít jako primární cíl zadávání zakázek v předobchodní fázi či zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, jež mají být provedeny příjemci, kteří jsou veřejnými zadavateli nebo zadavateli podle definice ve směrnicích 2014/24/EU (31), 2014/25/EU (32) a 2009/81/ES (33). |
| 2.   Zadávací řízení: | 2.   Zadávací řízení: |
| a) | musí být v souladu se zásadami transparentnosti, nediskriminace, rovného zacházení, řádného finančního řízení, proporcionality a pravidel hospodářské soutěže; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 22

Článek 22

Zadávání zakázek v předobchodní fázi a zadávání zakázek na inovativní řešení

Zadávání zakázek v předobchodní fázi a zadávání zakázek na inovativní řešení

1.   Akce mohou zahrnovat nebo mít jako primární cíl zadávání zakázek v předobchodní fázi či zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, jež mají být provedeny příjemci, kteří jsou veřejnými zadavateli nebo zadavateli podle definice ve směrnicích 2014/24/EU (31), 2014/25/EU (32) a 2009/81/ES (33).

1.   Akce mohou zahrnovat nebo mít jako primární cíl zadávání zakázek v předobchodní fázi či zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, jež mají být provedeny příjemci, kteří jsou veřejnými zadavateli nebo zadavateli podle definice ve směrnicích 2014/24/EU (31), 2014/25/EU (32) a 2009/81/ES (33).

2.   Zadávací řízení:

2.   Zadávací řízení:

a)

musí být v souladu se zásadami transparentnosti, nediskriminace, rovného zacházení, řádného finančního řízení, proporcionality a pravidel hospodářské soutěže;

| a) | musí být v souladu se zásadami transparentnosti, nediskriminace, rovného zacházení, řádného finančního řízení, proporcionality a pravidel hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

a)

musí být v souladu se zásadami transparentnosti, nediskriminace, rovného zacházení, řádného finančního řízení, proporcionality a pravidel hospodářské soutěže;

| b) | v případě zadávání zakázek v předobchodní fázi mohou stanovit zvláštní podmínky, jako je například omezení místa plnění zadaných činností na území členských států a přidružených zemí; |
| --- | --- |

b)

v případě zadávání zakázek v předobchodní fázi mohou stanovit zvláštní podmínky, jako je například omezení místa plnění zadaných činností na území členských států a přidružených zemí;

| b) | v případě zadávání zakázek v předobchodní fázi mohou
  uplatnit zjednodušený a/nebo zrychlený postup a
   stanovit zvláštní podmínky, jako je například omezení místa plnění zadaných činností na území členských států a přidružených zemí; |
| --- | --- |

b)

v případě zadávání zakázek v předobchodní fázi mohou
  uplatnit zjednodušený a/nebo zrychlený postup a
   stanovit zvláštní podmínky, jako je například omezení místa plnění zadaných činností na území členských států a přidružených zemí;

uplatnit zjednodušený a/nebo zrychlený postup a

| c) | může opravňovat k zadání několika zakázek v rámci jednoho řízení (pořizování z více zdrojů); a |
| --- | --- |

c)

může opravňovat k zadání několika zakázek v rámci jednoho řízení (pořizování z více zdrojů); a

| c) | může opravňovat k zadání několika zakázek v rámci jednoho řízení (pořizování z více zdrojů); a |
| --- | --- |

c)

může opravňovat k zadání několika zakázek v rámci jednoho řízení (pořizování z více zdrojů); a

| d) | stanoví zadání veřejné zakázky nabídce či nabídkám, které nabízejí ekonomicky nejvýhodnější nabídku a současně zajistí neexistenci střetu zájmů. |
| --- | --- |

d)

stanoví zadání veřejné zakázky nabídce či nabídkám, které nabízejí ekonomicky nejvýhodnější nabídku a současně zajistí neexistenci střetu zájmů.

| d) | stanoví zadání veřejné zakázky nabídce či nabídkám, které nabízejí ekonomicky nejvýhodnější nabídku a současně zajistí neexistenci střetu zájmů. |
| --- | --- |

d)

stanoví zadání veřejné zakázky nabídce či nabídkám, které nabízejí ekonomicky nejvýhodnější nabídku a současně zajistí neexistenci střetu zájmů.

3.   Dodavatel, který vytvoří výsledky v rámci zakázky v předobchodní fázi, musí vlastnit alespoň s nimi spojená práva duševního vlastnictví. Veřejní zadavatelé musí mít
  alespoň
  bezplatná přístupová práva k výsledkům pro své vlastní použití
  a právo udělovat nebo vyžadovat, aby zúčastnění dodavatelé udělovali třetím stranám nevýhradní licence k využívání výsledků jménem veřejného zadavatele za spravedlivých a přiměřených podmínek bez práva udělovat sublicence
  . Pokud dodavatel výsledky komerčně nevyužije v daném období po zadání zakázky v předobchodní fázi, jež je uvedeno ve smlouvě, mohou veřejní zadavatelé vyžadovat, aby převedl vlastnictví výsledků na veřejné zadavatele.

3.   Dodavatel, který vytvoří výsledky v rámci zakázky v předobchodní fázi, musí vlastnit alespoň s nimi spojená práva duševního vlastnictví. Veřejní zadavatelé musí mít bezplatná přístupová práva k výsledkům pro své vlastní použití. Pokud dodavatel výsledky komerčně nevyužije v daném období po zadání zakázky v předobchodní fázi, jež je uvedeno ve smlouvě, veřejní zadavatelé
  provedou konzultaci s dodavatelem a vyšetří důvody tohoto nevyužití
  .
  Po této konzultaci může veřejný zadavatel vyžadovat
  , aby dodavatel převedl vlastnictví výsledků na veřejné zadavatele.

3a.
     
  Ve smlouvách na zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení mohou být stanovena zvláštní ustanovení týkající se vlastnictví, přístupových práv a poskytování licencí.

Pozměňovací návrh 83

Pozměňovací návrh 83

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 23

Článek 23

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 23 | vypouští se |
| Kumulativní financování | |
| Na akci, na niž byl poskytnut příspěvek z jiného programu Unie, lze rovněž získat příspěvek z tohoto programu, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Na jednotlivé příspěvky na akci se uplatní pravidla příslušného programu Unie. Kumulativní financování nesmí překročit celkové způsobilé náklady na akci a podporu z různých programů Unie je možné vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, které stanoví podmínky pro podporu. | |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 23

Článek 23

vypouští se

vypouští se

Kumulativní financování

Kumulativní financování

Na akci, na niž byl poskytnut příspěvek z jiného programu Unie, lze rovněž získat příspěvek z tohoto programu, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Na jednotlivé příspěvky na akci se uplatní pravidla příslušného programu Unie. Kumulativní financování nesmí překročit celkové způsobilé náklady na akci a podporu z různých programů Unie je možné vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, které stanoví podmínky pro podporu.

Na akci, na niž byl poskytnut příspěvek z jiného programu Unie, lze rovněž získat příspěvek z tohoto programu, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Na jednotlivé příspěvky na akci se uplatní pravidla příslušného programu Unie. Kumulativní financování nesmí překročit celkové způsobilé náklady na akci a podporu z různých programů Unie je možné vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, které stanoví podmínky pro podporu.

Pozměňovací návrh 84

Pozměňovací návrh 84

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 24 – nadpis

Čl. 24 – nadpis

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Kritéria pro výběr | Finanční způsobilost žadatelů |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Kritéria pro výběr

Kritéria pro výběr

Finanční způsobilost žadatelů

Finanční způsobilost žadatelů

Pozměňovací návrh 85

Pozměňovací návrh 85

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 25

Článek 25

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 25 | Článek 25 |
| Kritéria pro udělení grantu | Kritéria pro výběr a udělení grantu |
| 1.   Návrh se hodnotí na základě těchto kritérií pro udělení grantu: | 1.   Návrh se hodnotí na základě těchto kritérií pro udělení grantu: |
| a) | excelence, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 25

Článek 25

Kritéria pro udělení grantu

Kritéria pro výběr a udělení grantu

1.   Návrh se hodnotí na základě těchto kritérií pro udělení grantu:

1.   Návrh se hodnotí na základě těchto kritérií pro udělení grantu:

a)

excelence,

| a) | excelence, |
| --- | --- |

a)

excelence,

| b) | dopad, |
| --- | --- |

b)

dopad,

| b) | dopad, |
| --- | --- |

b)

dopad,

| c) | kvalita a efektivnost provádění. |
| --- | --- |

c)

kvalita a efektivnost provádění.

| c) | kvalita a efektivnost provádění. |
| --- | --- |

c)

kvalita a efektivnost provádění.

2.   Na návrhy u akcí ERV v oblasti průkopnického výzkumu se jako jediné kritérium použije kritérium uvedené v odst. 1 písm. a).

2.   Na návrhy u akcí ERV v oblasti průkopnického výzkumu se jako jediné kritérium použije kritérium uvedené v odst. 1 písm. a).
  Pouze v případech, kdy dva nebo více vynikajících projektů získá stejné umístění, bude uplatněno rozlišení na základě kritérií uvedených v odst. 1 písm. b) nebo c).

3.   Pracovní program stanoví další podrobnosti uplatňování kritérií pro udělení grantu stanovených v odstavci 1
  a může stanovit koeficienty a prahové hodnoty
  .

3.   Pracovní program stanoví další podrobnosti uplatňování kritérií pro udělení grantu stanovených v odstavci 1
  , včetně veškerých koeficientů, prahových hodnot a pravidel pro zacházení s návrhy ex aequo, a to při zohlednění cílů výzvy k předkládání návrhů
  .
  Podmínky pro zacházení s návrhy ex aequo mohou zahrnovat, následující kritéria, jejichž výčet ale není exhaustivní: malé a střední podniky, pohlaví, účastníci ze zemí s rozšiřující účastí.

3a.
     
  Komise zohlední možnost dvoufázového postupu předkládání návrhů a bude-li to možné, mohou být anonymizované návrhy hodnoceny během první fáze hodnocení na základě kritérií pro udělení grantu uvedených v odstavci 1.

Pozměňovací návrh 86

Pozměňovací návrh 86

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 26

Článek 26

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 26 | Článek 26 |
| Hodnocení | Hodnocení |
| 1.   Návrhy hodnotí hodnotící výbor, který se
  může
  : | 1.   Návrhy hodnotí hodnotící výbor, který se
  bude
  : |
| — | zcela nebo částečně
  skládat z externích nezávislých odborníků, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 26

Článek 26

Hodnocení

Hodnocení

1.   Návrhy hodnotí hodnotící výbor, který se
  může
  :

1.   Návrhy hodnotí hodnotící výbor, který se
  bude
  :

—

zcela nebo částečně
  skládat z externích nezávislých odborníků,

zcela nebo částečně

| — | skládat z externích nezávislých odborníků. |
| --- | --- |

—

skládat z externích nezávislých odborníků.

| — | skládat
  ze zástupců orgánů či institucí Unie, jak je uvedeno v článku 150 finančního nařízení. |
| --- | --- |

—

skládat
  ze zástupců orgánů či institucí Unie, jak je uvedeno v článku 150 finančního nařízení.

skládat

V případě ERI a misí se hodnotící výbor může
  skládat
  také
  ze zástupců orgánů či institucí Unie, jak je uvedeno v článku 150 finančního nařízení.

V případě ERI a misí se hodnotící výbor může

také

Hodnotícímu výboru mohou být nápomocni nezávislí odborníci.

Hodnotícímu výboru mohou být nápomocni nezávislí odborníci.

2.   Tam, kde je to nutné, hodnotící výbor stanoví pořadí návrhů, které splnily příslušné prahové hodnoty, podle:

2.   Tam, kde je to nutné, hodnotící výbor stanoví pořadí návrhů, které splnily příslušné prahové hodnoty, podle:

| — | výsledků hodnocení, |
| --- | --- |

—

výsledků hodnocení,

| — | výsledků hodnocení, |
| --- | --- |

—

výsledků hodnocení,

| — | jejich přínosu k dosažení specifických cílů politiky, včetně vytvoření konzistentního portfolia projektů. |
| --- | --- |

—

jejich přínosu k dosažení specifických cílů politiky, včetně vytvoření konzistentního portfolia projektů.

| — | jejich přínosu k dosažení specifických cílů politiky, včetně vytvoření konzistentního portfolia projektů. |
| --- | --- |

—

jejich přínosu k dosažení specifických cílů politiky, včetně vytvoření konzistentního portfolia projektů.

Hodnotící výbor může také navrhnout
  podstatné
  úpravy návrhů, pokud jsou potřebné pro konzistentnost portfolia.

podstatné

Hodnotící výbor může také
  pouze výjimečně a v plně odůvodněných případech
  navrhnout úpravy návrhů, pokud jsou potřebné pro konzistentnost portfolia.

pouze výjimečně a v plně odůvodněných případech

2a.
     
  Proces hodnocení se vyvaruje veškerých střetů zájmů a údajné podjatosti. Je zaručena transparentnost hodnoticích kritérií a výsledků hodnocení.

Pozměňovací návrh 87

Pozměňovací návrh 87

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 27

Článek 27

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 27 | Článek 27 |
| Postup pro přezkum hodnocení | Postup pro přezkum hodnocení, dotazy a stížnosti |
| 1.   Žadatel může požádat o přezkum hodnocení, pokud se domnívá, že příslušný hodnotící postup nebyl na jeho návrh správně použit. | 1.   Žadatel může požádat o přezkum hodnocení, pokud se domnívá, že příslušný hodnotící postup nebyl na jeho návrh správně použit. |
| 2.   Přezkum hodnocení se vztahuje pouze na procesní aspekty hodnocení, nikoliv na hodnocení kvalit návrhu. | 2.   Přezkum hodnocení se vztahuje pouze na procesní aspekty hodnocení, nikoliv na hodnocení kvalit návrhu. |
| | 2a.
     
  Žádost o přezkum musí být předložena ke konkrétnímu návrhu a ve lhůtě 30 dnů od sdělení výsledků hodnocení. Předsedou a členy výboru pro přezkum jsou zástupci, kteří se neúčastnili výzvy k podávání návrhů. Výbor rozhodne, zda musí být návrh přehodnocen, nebo potvrdí původní hodnocení. Učiní tak neprodleně, aniž by tím byly omezeny možnosti výběru. |
| 3.   Přezkum hodnocení nezdrží výběr návrhů, které nejsou předmětem přezkumu. | 3.   Přezkum hodnocení nezdrží výběr návrhů, které nejsou předmětem přezkumu. |
| | 3a.
     
  Komise zajistí, aby byl zaveden postup umožňující účastníkům podávat přímé dotazy či stížnosti týkající se jejich zapojení do programu Horizont Evropa. Informace o způsobu předkládání dotazů či stížností jsou dostupné on-line. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 27

Článek 27

Postup pro přezkum hodnocení

Postup pro přezkum hodnocení, dotazy a stížnosti

1.   Žadatel může požádat o přezkum hodnocení, pokud se domnívá, že příslušný hodnotící postup nebyl na jeho návrh správně použit.

1.   Žadatel může požádat o přezkum hodnocení, pokud se domnívá, že příslušný hodnotící postup nebyl na jeho návrh správně použit.

2.   Přezkum hodnocení se vztahuje pouze na procesní aspekty hodnocení, nikoliv na hodnocení kvalit návrhu.

2.   Přezkum hodnocení se vztahuje pouze na procesní aspekty hodnocení, nikoliv na hodnocení kvalit návrhu.

2a.
     
  Žádost o přezkum musí být předložena ke konkrétnímu návrhu a ve lhůtě 30 dnů od sdělení výsledků hodnocení. Předsedou a členy výboru pro přezkum jsou zástupci, kteří se neúčastnili výzvy k podávání návrhů. Výbor rozhodne, zda musí být návrh přehodnocen, nebo potvrdí původní hodnocení. Učiní tak neprodleně, aniž by tím byly omezeny možnosti výběru.

3.   Přezkum hodnocení nezdrží výběr návrhů, které nejsou předmětem přezkumu.

3.   Přezkum hodnocení nezdrží výběr návrhů, které nejsou předmětem přezkumu.

3a.
     
  Komise zajistí, aby byl zaveden postup umožňující účastníkům podávat přímé dotazy či stížnosti týkající se jejich zapojení do programu Horizont Evropa. Informace o způsobu předkládání dotazů či stížností jsou dostupné on-line.

Pozměňovací návrh 88

Pozměňovací návrh 88

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 28

Článek 28

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 28 | Článek 28 |
| Lhůta pro udělení grantu | Lhůta pro udělení grantu |
| 1.   Odchylně od čl. 194 odst. 2 prvního pododstavce finančního nařízení se použijí tyto lhůty: | 1.   Odchylně od čl. 194 odst. 2 prvního pododstavce finančního nařízení se použijí tyto lhůty: |
| a) | pro informování všech žadatelů o výsledku hodnocení jejich žádosti: nejdéle pět měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 28

Článek 28

Lhůta pro udělení grantu

Lhůta pro udělení grantu

1.   Odchylně od čl. 194 odst. 2 prvního pododstavce finančního nařízení se použijí tyto lhůty:

1.   Odchylně od čl. 194 odst. 2 prvního pododstavce finančního nařízení se použijí tyto lhůty:

a)

pro informování všech žadatelů o výsledku hodnocení jejich žádosti: nejdéle pět měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů;

| a) | pro informování všech žadatelů o výsledku hodnocení jejich žádosti: nejdéle pět měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů; |
| --- | --- |

a)

pro informování všech žadatelů o výsledku hodnocení jejich žádosti: nejdéle pět měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů;

| b) | pro podpis grantové dohody s žadateli: nejdéle osm měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů. |
| --- | --- |

b)

pro podpis grantové dohody s žadateli: nejdéle osm měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů.

| b) | pro podpis grantové dohody s žadateli: nejdéle osm měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů; |
| --- | --- |

b)

pro podpis grantové dohody s žadateli: nejdéle osm měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů;

| ba) | pro podpis zvláštní grantové dohody v rámci rychlé cesty k výzkumu a inovacím: nejdéle šest měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů. |
| --- | --- |

ba)

ba)

pro podpis zvláštní grantové dohody v rámci rychlé cesty k výzkumu a inovacím: nejdéle šest měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů.

pro podpis zvláštní grantové dohody v rámci rychlé cesty k výzkumu a inovacím: nejdéle šest měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů.

lhůta pro udělení grantu nemá vliv na kvalitu hodnocení.

lhůta pro udělení grantu nemá vliv na kvalitu hodnocení.

2.   Pracovní program ERI může stanovit kratší lhůty.

2.   Pracovní program ERI může stanovit kratší lhůty.

3.   Kromě výjimek stanovených v čl. 194 odst. 2 druhém pododstavci finančního nařízení mohou být lhůty uvedené v odstavci 1 překročeny u akcí ERV, u misí a v případě, že jsou akce předloženy k etickému nebo bezpečnostnímu posouzení.

3.   Kromě výjimek stanovených v čl. 194 odst. 2 druhém pododstavci finančního nařízení mohou být lhůty uvedené v odstavci 1 překročeny u akcí ERV, u misí a v případě, že jsou akce předloženy k etickému nebo bezpečnostnímu posouzení.

Pozměňovací návrh 89

Pozměňovací návrh 89

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 29

Článek 29

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 29 | Článek 29 |
| Provádění grantu | Provádění grantu |
| 1.   Pokud některý příjemce nesplní své povinnosti spojené s technickým prováděním akce, ostatní příjemci tyto povinnosti splní bez dalšího financování z prostředků Unie, ledaže jsou této povinnosti výslovně zproštěni. Finanční odpovědnost každého příjemce je omezena na jeho vlastní závazky s výhradou ustanovení týkajících se vzájemného pojišťovacího mechanismu. | 1.   Pokud některý příjemce nesplní své povinnosti spojené s technickým prováděním akce, ostatní příjemci tyto povinnosti splní bez dalšího financování z prostředků Unie, ledaže jsou této povinnosti výslovně zproštěni. Finanční odpovědnost každého příjemce je omezena na jeho vlastní závazky s výhradou ustanovení týkajících se vzájemného pojišťovacího mechanismu. |
| 2.   Grantová dohoda může stanovit milníky a související splátky předběžných plateb. Pokud milníky nejsou splněny, může být akce pozastavena, změněna nebo ukončena. | 2.   Grantová dohoda může stanovit milníky a související splátky předběžných plateb. Pokud milníky nejsou splněny, může být akce
  po vyhodnocení nezávislými odborníky
  pozastavena,
  či v případě, že není nalezeno nápravné opatření,
  změněna nebo ukončena. |
| 3.   Akce může být rovněž ukončena, pokud očekávané výsledky z vědeckých, technologických či ekonomických důvodů ztratily pro Unii význam, a to v případě ERI a misí též význam v rámci portfolia akcí. | 3.   Akce může být rovněž ukončena, pokud očekávané výsledky
  a/nebo mezníky
  z vědeckých, technologických či ekonomických důvodů ztratily
  jak
  pro Unii
  , tak pro příjemce
  význam, a to v případě ERI a misí též význam v rámci portfolia akcí.
  Než bude moci Komise rozhodnout o ukončení akce, provede postup s koordinátorem akce a případně s externími odborníky. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 29

Článek 29

Provádění grantu

Provádění grantu

1.   Pokud některý příjemce nesplní své povinnosti spojené s technickým prováděním akce, ostatní příjemci tyto povinnosti splní bez dalšího financování z prostředků Unie, ledaže jsou této povinnosti výslovně zproštěni. Finanční odpovědnost každého příjemce je omezena na jeho vlastní závazky s výhradou ustanovení týkajících se vzájemného pojišťovacího mechanismu.

1.   Pokud některý příjemce nesplní své povinnosti spojené s technickým prováděním akce, ostatní příjemci tyto povinnosti splní bez dalšího financování z prostředků Unie, ledaže jsou této povinnosti výslovně zproštěni. Finanční odpovědnost každého příjemce je omezena na jeho vlastní závazky s výhradou ustanovení týkajících se vzájemného pojišťovacího mechanismu.

2.   Grantová dohoda může stanovit milníky a související splátky předběžných plateb. Pokud milníky nejsou splněny, může být akce pozastavena, změněna nebo ukončena.

2.   Grantová dohoda může stanovit milníky a související splátky předběžných plateb. Pokud milníky nejsou splněny, může být akce
  po vyhodnocení nezávislými odborníky
  pozastavena,
  či v případě, že není nalezeno nápravné opatření,
  změněna nebo ukončena.

3.   Akce může být rovněž ukončena, pokud očekávané výsledky z vědeckých, technologických či ekonomických důvodů ztratily pro Unii význam, a to v případě ERI a misí též význam v rámci portfolia akcí.

3.   Akce může být rovněž ukončena, pokud očekávané výsledky
  a/nebo mezníky
  z vědeckých, technologických či ekonomických důvodů ztratily
  jak
  pro Unii
  , tak pro příjemce
  význam, a to v případě ERI a misí též význam v rámci portfolia akcí.
  Než bude moci Komise rozhodnout o ukončení akce, provede postup s koordinátorem akce a případně s externími odborníky.

Pozměňovací návrh 90

Pozměňovací návrh 90

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 30

Článek 30

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 30 | Článek 30 |
| Míry financování | Míry financování |
| 1.   Na všechny činnosti, které akce financuje, se použije jednotná míra financování na akci. Maximální míra je stanovena v pracovním programu. | 1.   Na všechny činnosti, které akce financuje, se použije jednotná míra financování na akci. Maximální míra
  na akci
  je stanovena v pracovním programu. |
| 2.   Z programu lze hradit až 100 % způsobilých nákladů na akci, s výjimkou: | 2.   Z programu lze hradit až 100 % způsobilých nákladů na akci, s výjimkou: |
| a) | inovačních akcí: až 70 % celkových způsobilých nákladů, s výjimkou neziskových právních subjektů, kde lze z programu hradit až 100 % celkových způsobilých nákladů; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 30

Článek 30

Míry financování

Míry financování

1.   Na všechny činnosti, které akce financuje, se použije jednotná míra financování na akci. Maximální míra je stanovena v pracovním programu.

1.   Na všechny činnosti, které akce financuje, se použije jednotná míra financování na akci. Maximální míra
  na akci
  je stanovena v pracovním programu.

2.   Z programu lze hradit až 100 % způsobilých nákladů na akci, s výjimkou:

2.   Z programu lze hradit až 100 % způsobilých nákladů na akci, s výjimkou:

a)

inovačních akcí: až 70 % celkových způsobilých nákladů, s výjimkou neziskových právních subjektů, kde lze z programu hradit až 100 % celkových způsobilých nákladů;

| a) | inovačních akcí: až 70 % celkových způsobilých nákladů, s výjimkou neziskových právních subjektů, kde lze z programu hradit až 100 % celkových způsobilých nákladů; |
| --- | --- |

a)

inovačních akcí: až 70 % celkových způsobilých nákladů, s výjimkou neziskových právních subjektů, kde lze z programu hradit až 100 % celkových způsobilých nákladů;

| b) | akcí na spolufinancování programů: nejméně 30 % celkových způsobilých nákladů a v určených a řádně odůvodněných případech až 70 %. |
| --- | --- |

b)

akcí na spolufinancování programů: nejméně 30 % celkových způsobilých nákladů a v určených a řádně odůvodněných případech až 70 %.

| b) | akcí na spolufinancování programů: nejméně 30 % celkových způsobilých nákladů a v určených a řádně odůvodněných případech až 70 %. |
| --- | --- |

b)

akcí na spolufinancování programů: nejméně 30 % celkových způsobilých nákladů a v určených a řádně odůvodněných případech až 70 %.

3.   Míry financování stanovené v tomto článku se použijí rovněž v případě akcí, u nichž se financování stanoví paušální sazbou, jednotkovými náklady nebo jednorázovou částkou na celou akci nebo její část.

3.   Míry financování stanovené v tomto článku se použijí rovněž v případě akcí, u nichž se financování stanoví paušální sazbou, jednotkovými náklady nebo jednorázovou částkou na celou akci nebo její část.

Pozměňovací návrh 91

Pozměňovací návrh 91

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 31

Článek 31

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 31 | Článek 31 |
| Nepřímé náklady | Nepřímé náklady |
| 1.   Nepřímé způsobilé náklady se stanoví s použitím paušální sazby ve výši 25 % celkových přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky, finanční podpory třetím stranám a veškerých jednotkových nákladů nebo jednorázových částek, které zahrnují nepřímé náklady. | 1.   Nepřímé způsobilé náklady se stanoví s použitím paušální sazby ve výši 25 % celkových přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky, finanční podpory třetím stranám a veškerých jednotkových nákladů nebo jednorázových částek, které zahrnují nepřímé náklady. |
| Tam, kde je to vhodné, se nepřímé náklady zahrnuté do jednotkových nákladů nebo jednorázových částek vypočítají s použitím paušální sazby stanovené v odstavci 1, s výjimkou jednotkových nákladů na interně fakturované zboží a služby, které se vypočítají na základě skutečných nákladů v souladu s obvyklým postupem účtování nákladů příjemce. | Tam, kde je to vhodné, se nepřímé náklady zahrnuté do jednotkových nákladů nebo jednorázových částek vypočítají s použitím paušální sazby stanovené v odstavci 1, s výjimkou jednotkových nákladů na interně fakturované zboží a služby, které se vypočítají na základě skutečných nákladů s přihlédnutím
  ke klíčům pro přidělování v
   souladu s obvyklým postupem účtování nákladů příjemce. |
| 2.   Pokud je to však uvedeno v pracovním programu, lze nepřímé náklady vykázat ve formě jednorázové částky nebo jednotkových nákladů. | 2.   Pokud je to však uvedeno v pracovním programu, lze nepřímé náklady vykázat ve formě jednorázové částky nebo jednotkových nákladů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 31

Článek 31

Nepřímé náklady

Nepřímé náklady

1.   Nepřímé způsobilé náklady se stanoví s použitím paušální sazby ve výši 25 % celkových přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky, finanční podpory třetím stranám a veškerých jednotkových nákladů nebo jednorázových částek, které zahrnují nepřímé náklady.

1.   Nepřímé způsobilé náklady se stanoví s použitím paušální sazby ve výši 25 % celkových přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky, finanční podpory třetím stranám a veškerých jednotkových nákladů nebo jednorázových částek, které zahrnují nepřímé náklady.

Tam, kde je to vhodné, se nepřímé náklady zahrnuté do jednotkových nákladů nebo jednorázových částek vypočítají s použitím paušální sazby stanovené v odstavci 1, s výjimkou jednotkových nákladů na interně fakturované zboží a služby, které se vypočítají na základě skutečných nákladů v souladu s obvyklým postupem účtování nákladů příjemce.

Tam, kde je to vhodné, se nepřímé náklady zahrnuté do jednotkových nákladů nebo jednorázových částek vypočítají s použitím paušální sazby stanovené v odstavci 1, s výjimkou jednotkových nákladů na interně fakturované zboží a služby, které se vypočítají na základě skutečných nákladů s přihlédnutím
  ke klíčům pro přidělování v
   souladu s obvyklým postupem účtování nákladů příjemce.

ke klíčům pro přidělování v

2.   Pokud je to však uvedeno v pracovním programu, lze nepřímé náklady vykázat ve formě jednorázové částky nebo jednotkových nákladů.

2.   Pokud je to však uvedeno v pracovním programu, lze nepřímé náklady vykázat ve formě jednorázové částky nebo jednotkových nákladů.

Pozměňovací návrh 92

Pozměňovací návrh 92

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 32

Článek 32

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 32 | Článek 32 |
| Způsobilé náklady | Způsobilé náklady |
| 1.   Kromě kritérií stanovených v článku 197 finančního nařízení jsou náklady na zaměstnance v případě příjemců s odměňováním na základě projektu způsobilé k úhradě až do výše odměny, jaká je dané osobě vyplácena za práci na podobných projektech financovaných z vnitrostátních programů. | 1.   Kromě kritérií stanovených v článku 197 finančního nařízení jsou náklady na zaměstnance v případě příjemců s odměňováním na základě projektu způsobilé k úhradě až do výše odměny, jaká je dané osobě vyplácena za práci na podobných projektech financovaných z vnitrostátních programů.
  Pouze po dobu trvání tohoto programu dosahují v členských státech, které jsou způsobilé pro rozšiřující opatření, způsobilé hodinové náklady na zaměstnance až 1,25 násobku vnitrostátní výše hodinové mzdy uplatňované na projekty financované podle vnitrostátních programů. |
| Odměňováním na základě projektu se rozumí odměna, která je spojena s účastí osoby na projektech, je součástí běžné praxe příjemce v oblasti odměňování a vyplácí se konzistentním způsobem. | Odměňováním na základě projektu se rozumí odměna, která je spojena s účastí osoby na projektech, je součástí běžné praxe příjemce v oblasti odměňování a vyplácí se konzistentním způsobem. |
| 2.   Odchylně od čl. 190 odst. 1 finančního nařízení jsou náklady na zdroje poskytnuté třetími stranami prostřednictvím věcných příspěvků způsobilé, a to až do výše přímých způsobilých nákladů třetí strany. | 2.   Odchylně od čl. 190 odst. 1 finančního nařízení jsou náklady na zdroje poskytnuté třetími stranami prostřednictvím věcných příspěvků způsobilé, a to až do výše přímých způsobilých nákladů třetí strany. |
| 3.   Odchylně od článku 192 finančního nařízení se příjmy plynoucí z využívání výsledků nepovažují za příjmy z akce. | 3.   Odchylně od článku 192 finančního nařízení se příjmy plynoucí z využívání výsledků nepovažují za příjmy z akce. |
| | 3a.
     
  Příjemci musejí využít své obvyklé účetní postupy pro stanovení a vykázání nákladů vzniklých v souvislosti s akcí. Komise může stanovit omezený počet doplňkových podmínek způsobilosti, aby zajistila řádné řízení grantu. Komise nesmí odmítnout postupy účtování, jestliže se jejich výsledky neliší od jejích vlastních a pokud zajišťují tutéž úroveň ochrany finančních zájmů Unie. |
| 4.   Odchylně od čl. 203 odst. 4 finančního nařízení je při vyplacení zůstatku povinné osvědčení o finančních výkazech, jestliže částka požadovaná jako skutečné náklady a jednotkové náklady vypočtené v souladu s obvyklými účetními postupy je rovna 325 000 EUR nebo vyšší. | 4.   Odchylně od čl. 203 odst. 4 finančního nařízení je při vyplacení zůstatku povinné osvědčení o finančních výkazech, jestliže částka požadovaná jako skutečné náklady a jednotkové náklady vypočtené v souladu s obvyklými účetními postupy je rovna 325 000 EUR nebo vyšší. |
| | Osvědčení o finančních výkazech může vydat příslušný a nezávislý veřejný úředník, jehož příslušné vnitrostátní orgány zmocnily k provádění auditu příjemce, nebo nezávislý auditor způsobilý k provádění povinných auditů účetních dokladů v souladu se směrnicí 2006/43/ES34. |
| | 4a.
     
  Pro akce „Marie Curie- Skłodowska“ v oblasti odborné přípravy a mobility odchylně od čl. 186 odst. 1 finančního nařízení a výlučně v případě mateřské nebo rodičovské dovolené v průběhu grantu může být maximální výše grantu navýšena o příspěvky, které výzkumnému pracovníkovi v této souvislosti náleží. |
| | 4b.
     
  Způsobilými náklady jsou náklady vzniklé odpovědným řízením údajů z výzkumu podle zásad „dohledatelnosti“, „dostupnosti“, „interoperability“ a „znovupoužitelnosti“ (FAIR). |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 32

Článek 32

Způsobilé náklady

Způsobilé náklady

1.   Kromě kritérií stanovených v článku 197 finančního nařízení jsou náklady na zaměstnance v případě příjemců s odměňováním na základě projektu způsobilé k úhradě až do výše odměny, jaká je dané osobě vyplácena za práci na podobných projektech financovaných z vnitrostátních programů.

1.   Kromě kritérií stanovených v článku 197 finančního nařízení jsou náklady na zaměstnance v případě příjemců s odměňováním na základě projektu způsobilé k úhradě až do výše odměny, jaká je dané osobě vyplácena za práci na podobných projektech financovaných z vnitrostátních programů.
  Pouze po dobu trvání tohoto programu dosahují v členských státech, které jsou způsobilé pro rozšiřující opatření, způsobilé hodinové náklady na zaměstnance až 1,25 násobku vnitrostátní výše hodinové mzdy uplatňované na projekty financované podle vnitrostátních programů.

Odměňováním na základě projektu se rozumí odměna, která je spojena s účastí osoby na projektech, je součástí běžné praxe příjemce v oblasti odměňování a vyplácí se konzistentním způsobem.

Odměňováním na základě projektu se rozumí odměna, která je spojena s účastí osoby na projektech, je součástí běžné praxe příjemce v oblasti odměňování a vyplácí se konzistentním způsobem.

2.   Odchylně od čl. 190 odst. 1 finančního nařízení jsou náklady na zdroje poskytnuté třetími stranami prostřednictvím věcných příspěvků způsobilé, a to až do výše přímých způsobilých nákladů třetí strany.

2.   Odchylně od čl. 190 odst. 1 finančního nařízení jsou náklady na zdroje poskytnuté třetími stranami prostřednictvím věcných příspěvků způsobilé, a to až do výše přímých způsobilých nákladů třetí strany.

3.   Odchylně od článku 192 finančního nařízení se příjmy plynoucí z využívání výsledků nepovažují za příjmy z akce.

3.   Odchylně od článku 192 finančního nařízení se příjmy plynoucí z využívání výsledků nepovažují za příjmy z akce.

3a.
     
  Příjemci musejí využít své obvyklé účetní postupy pro stanovení a vykázání nákladů vzniklých v souvislosti s akcí. Komise může stanovit omezený počet doplňkových podmínek způsobilosti, aby zajistila řádné řízení grantu. Komise nesmí odmítnout postupy účtování, jestliže se jejich výsledky neliší od jejích vlastních a pokud zajišťují tutéž úroveň ochrany finančních zájmů Unie.

4.   Odchylně od čl. 203 odst. 4 finančního nařízení je při vyplacení zůstatku povinné osvědčení o finančních výkazech, jestliže částka požadovaná jako skutečné náklady a jednotkové náklady vypočtené v souladu s obvyklými účetními postupy je rovna 325 000 EUR nebo vyšší.

4.   Odchylně od čl. 203 odst. 4 finančního nařízení je při vyplacení zůstatku povinné osvědčení o finančních výkazech, jestliže částka požadovaná jako skutečné náklady a jednotkové náklady vypočtené v souladu s obvyklými účetními postupy je rovna 325 000 EUR nebo vyšší.

Osvědčení o finančních výkazech může vydat příslušný a nezávislý veřejný úředník, jehož příslušné vnitrostátní orgány zmocnily k provádění auditu příjemce, nebo nezávislý auditor způsobilý k provádění povinných auditů účetních dokladů v souladu se směrnicí 2006/43/ES34.

Osvědčení o finančních výkazech může vydat příslušný a nezávislý veřejný úředník, jehož příslušné vnitrostátní orgány zmocnily k provádění auditu příjemce, nebo nezávislý auditor způsobilý k provádění povinných auditů účetních dokladů v souladu se směrnicí 2006/43/ES34.

4a.
     
  Pro akce „Marie Curie- Skłodowska“ v oblasti odborné přípravy a mobility odchylně od čl. 186 odst. 1 finančního nařízení a výlučně v případě mateřské nebo rodičovské dovolené v průběhu grantu může být maximální výše grantu navýšena o příspěvky, které výzkumnému pracovníkovi v této souvislosti náleží.

4b.
     
  Způsobilými náklady jsou náklady vzniklé odpovědným řízením údajů z výzkumu podle zásad „dohledatelnosti“, „dostupnosti“, „interoperability“ a „znovupoužitelnosti“ (FAIR).

Pozměňovací návrh 93

Pozměňovací návrh 93

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 33

Článek 33

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 33 | Článek 33 |
| Vzájemný pojišťovací mechanismus | Vzájemný pojišťovací mechanismus |
| 1.   Zřizuje se vzájemný pojišťovací mechanismus (dále jen „mechanismus“), který nahradí fond zřízený v souladu s článkem 38 nařízení Rady (
  ES
  ) č. 1290/2013 a stane se jeho nástupcem. Mechanismus kryje riziko spojené s nenavrácením částek, které dluží příjemci: | 1.   Zřizuje se vzájemný pojišťovací mechanismus (dále jen „mechanismus“), který nahradí fond zřízený v souladu s článkem 38 nařízení Rady (
  EU
  ) č. 1290/2013 a stane se jeho nástupcem. Mechanismus kryje riziko spojené s nenavrácením částek, které dluží příjemci: |
| a) | Komisi na základě rozhodnutí č. 1982/2006/ES, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 33

Článek 33

Vzájemný pojišťovací mechanismus

Vzájemný pojišťovací mechanismus

1.   Zřizuje se vzájemný pojišťovací mechanismus (dále jen „mechanismus“), který nahradí fond zřízený v souladu s článkem 38 nařízení Rady (
  ES
  ) č. 1290/2013 a stane se jeho nástupcem. Mechanismus kryje riziko spojené s nenavrácením částek, které dluží příjemci:

1.   Zřizuje se vzájemný pojišťovací mechanismus (dále jen „mechanismus“), který nahradí fond zřízený v souladu s článkem 38 nařízení Rady (
  EU
  ) č. 1290/2013 a stane se jeho nástupcem. Mechanismus kryje riziko spojené s nenavrácením částek, které dluží příjemci:

a)

Komisi na základě rozhodnutí č. 1982/2006/ES,

| a) | Komisi na základě rozhodnutí č. 1982/2006/ES, |
| --- | --- |

a)

Komisi na základě rozhodnutí č. 1982/2006/ES,

| b) | Komisi a institucím Unie v rámci programu „Horizont 2020“, |
| --- | --- |

b)

Komisi a institucím Unie v rámci programu „Horizont 2020“,

| b) | Komisi a institucím Unie v rámci programu „Horizont 2020“, |
| --- | --- |

b)

Komisi a institucím Unie v rámci programu „Horizont 2020“,

| c) | Komisi a financujícím subjektům v rámci tohoto programu. |
| --- | --- |

c)

Komisi a financujícím subjektům v rámci tohoto programu.

| c) | Komisi a financujícím subjektům v rámci tohoto programu. |
| --- | --- |

c)

Komisi a financujícím subjektům v rámci tohoto programu.

Krytí rizika týkající se financujících orgánů uvedených v prvním pododstavci písm. c) může být prováděno prostřednictvím nepřímého systému krytí stanoveného v příslušné dohodě a s přihlédnutím k povaze financujícího subjektu.

Krytí rizika týkající se financujících orgánů uvedených v prvním pododstavci písm. c) může být prováděno prostřednictvím nepřímého systému krytí stanoveného v příslušné dohodě a s přihlédnutím k povaze financujícího subjektu.

2.   Mechanismus je řízen Unií, která je zastoupena Komisí jednající jako výkonný orgán. Komise stanoví konkrétní pravidla fungování fondu.

2.   Mechanismus je řízen Unií, která je zastoupena Komisí jednající jako výkonný orgán. Komise stanoví konkrétní pravidla fungování fondu.

3.   Příjemci poskytnou příspěvek ve výši 5 % z prostředků Unie na akci. Na základě
  pravidelných
  hodnocení může Komise tento příspěvek navýšit až na 8 % nebo snížit na méně než 5 %. Příspěvek příjemců do mechanismu může být odečten z počáteční předběžné platby a zaplacen do fondu jménem příjemců.

3.   Příjemci poskytnou příspěvek ve výši 5 % z prostředků Unie na akci. Na základě
  transparentních, každoročně prováděných
  hodnocení může Komise tento příspěvek navýšit až na 8 % nebo snížit na méně než 5 %. Příspěvek příjemců do mechanismu může být odečten z počáteční předběžné platby a zaplacen do fondu jménem příjemců.

4.   Příspěvek příjemců se navrátí při výplatě zůstatku.

4.   Příspěvek příjemců se navrátí při výplatě zůstatku.

5.   Veškeré finanční výnosy plynoucí z mechanismu se vloží do mechanismu. V případě, že výnos je nedostatečný, mechanismus nezasahuje a Komise nebo financující subjekt zpětně získá dlužné částky přímo od příjemců nebo třetích stran.

5.   Veškeré finanční výnosy plynoucí z mechanismu se vloží do mechanismu. V případě, že výnos je nedostatečný, mechanismus nezasahuje a Komise nebo financující subjekt zpětně získá dlužné částky přímo od příjemců nebo třetích stran.

6.   Takto získané částky představují účelově vázané příjmy mechanismu ve smyslu čl. 21 odst. 4 finančního nařízení. Po dokončení všech grantů, jejichž riziko mechanismus přímo či nepřímo pokrývá, získá případný zůstatek Komise a zahrne jej do rozpočtu Unie
  , s výhradou rozhodnutí legislativního orgánu
  .

6.   Takto získané částky představují účelově vázané příjmy mechanismu ve smyslu čl. 21 odst. 4 finančního nařízení. Po dokončení všech grantů, jejichž riziko mechanismus přímo či nepřímo pokrývá, získá případný zůstatek Komise a zahrne jej do rozpočtu Unie.

7.   Mechanismus může být otevřen příjemcům jakéhokoli jiného přímo řízeného programu Unie. Komise přijme postupy pro účast příjemců jiných programů.

7.   Mechanismus může být rozšířen i pro příjemce jakéhokoli jiného přímo řízeného programu Unie. Komise přijme postupy pro účast příjemců jiných programů.

Pozměňovací návrh 94

Pozměňovací návrh 94

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 34

Článek 34

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 34 | Článek 34 |
| Vlastnictví a ochrana výsledků | Vlastnictví a ochrana výsledků |
| 1.   Příjemci vlastní výsledky, které vytvářejí. Zajistí, aby veškerá práva jejich zaměstnanců nebo jiných stran ve vztahu k výsledkům mohla být vykonávána způsobem, který je slučitelný s povinnostmi příjemců podle podmínek stanovených v grantové dohodě. | 1.   Příjemci vlastní výsledky, které vytvářejí. Zajistí, aby veškerá práva jejich zaměstnanců nebo jiných stran ve vztahu k výsledkům mohla být vykonávána způsobem, který je slučitelný s povinnostmi příjemců podle podmínek stanovených v grantové dohodě. |
| Výsledky jsou společným vlastnictvím dvou nebo více příjemců, pokud: | Výsledky jsou společným vlastnictvím dvou nebo více příjemců, pokud: |
| a) | je společně vytvořili a |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 34

Článek 34

Vlastnictví a ochrana výsledků

Vlastnictví a ochrana výsledků

1.   Příjemci vlastní výsledky, které vytvářejí. Zajistí, aby veškerá práva jejich zaměstnanců nebo jiných stran ve vztahu k výsledkům mohla být vykonávána způsobem, který je slučitelný s povinnostmi příjemců podle podmínek stanovených v grantové dohodě.

1.   Příjemci vlastní výsledky, které vytvářejí. Zajistí, aby veškerá práva jejich zaměstnanců nebo jiných stran ve vztahu k výsledkům mohla být vykonávána způsobem, který je slučitelný s povinnostmi příjemců podle podmínek stanovených v grantové dohodě.

Výsledky jsou společným vlastnictvím dvou nebo více příjemců, pokud:

Výsledky jsou společným vlastnictvím dvou nebo více příjemců, pokud:

a)

je společně vytvořili a

| a) | je společně vytvořili a |
| --- | --- |

a)

je společně vytvořili a

| b) | nelze: |
| --- | --- |

b)

nelze:

| b) | nelze: |
| --- | --- |

b)

nelze:

| | i) | určit podíl jednotlivých příjemců na těchto společných výsledcích |
| --- | --- | --- |

i)

určit podíl jednotlivých příjemců na těchto společných výsledcích

| | i) | určit podíl jednotlivých příjemců na těchto společných výsledcích |
| --- | --- | --- |

i)

určit podíl jednotlivých příjemců na těchto společných výsledcích

| | nebo |
| --- | --- |

nebo

| | nebo |
| --- | --- |

nebo

| | ii) | oddělit je při podání žádosti o ochranu, jejím získání nebo udržování. |
| --- | --- | --- |

ii)

oddělit je při podání žádosti o ochranu, jejím získání nebo udržování.

| | ii) | oddělit je při podání žádosti o ochranu, jejím získání nebo udržování. |
| --- | --- | --- |

ii)

oddělit je při podání žádosti o ochranu, jejím získání nebo udržování.

Spoluvlastníci se písemně dohodnou na rozdělení a podmínkách výkonu svého společného vlastnictví. Není-li dohodnuto jinak, každý spoluvlastník může udílet nevýhradní licence třetím stranám, aby využívaly společně vlastněné výsledky (bez práva udělovat sublicence), pokud ostatní spoluvlastníci obdrží předběžné oznámení a spravedlivou a přiměřenou odměnu. Spoluvlastníci se mohou písemně dohodnout, že použijí jiný režim než spoluvlastnictví.

Spoluvlastníci se písemně dohodnou na rozdělení a podmínkách výkonu svého společného vlastnictví. Není-li
  dohodou o konsorciu a/nebo dohodou o společném vlastnictví
  dohodnuto jinak, každý spoluvlastník může udílet nevýhradní licence třetím stranám, aby využívaly společně vlastněné výsledky (bez práva udělovat sublicence), pokud ostatní spoluvlastníci obdrží předběžné oznámení a spravedlivou a přiměřenou odměnu. Spoluvlastníci se mohou písemně dohodnout, že použijí jiný režim než spoluvlastnictví.

dohodou o konsorciu a/nebo dohodou o společném vlastnictví

2.   Příjemci, kteří získali financování z prostředků Unie, své výsledky přiměřeně chrání, je-li ochrana možná a odůvodněná, s přihlédnutím ke všem relevantním skutečnostem, včetně vyhlídek na komerční využití. Při rozhodování o ochraně příjemci zohlední oprávněné zájmy ostatních příjemců v rámci akce.

2.   Příjemci, kteří získali financování z prostředků Unie, své výsledky přiměřeně chrání, je-li ochrana možná a odůvodněná, s přihlédnutím ke všem relevantním skutečnostem, včetně vyhlídek na komerční využití
  , a dalším oprávněným zájmům, jako jsou pravidla ochrany údajů, práva duševního vlastnictví a bezpečnostní pravidla, spolu s hospodářskou konkurenceschopností Unie na světové úrovni
  . Při rozhodování o ochraně příjemci zohlední oprávněné zájmy ostatních příjemců v rámci akce.

Pozměňovací návrh 95

Pozměňovací návrh 95

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 35

Článek 35

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 35 | Článek 35 |
| Využívání a šíření výsledků | Využívání a šíření výsledků |
| 1.   Příjemci, kteří získali financování z prostředků Unie, vynaloží veškeré úsilí k využití svých výsledků, a to zejména v Unii. Využívání může probíhat přímo ze strany příjemců nebo nepřímo, zejména prostřednictvím převodu a udělování licencí na výsledky v souladu s článkem 36. | 1.   Příjemci, kteří získali financování z prostředků Unie, vynaloží veškeré úsilí k využití svých výsledků, a to zejména v Unii. Využívání může probíhat přímo ze strany příjemců nebo nepřímo, zejména prostřednictvím převodu a udělování licencí na výsledky v souladu s článkem 36. |
| Pracovní program může stanovit další povinnosti týkající se využívání. | Pracovní program může stanovit další povinnosti týkající se využívání. |
| Pokud přes veškerou snahu ze strany příjemce o přímé či nepřímé využití výsledků nedojde k žádnému využití ve stanovené lhůtě, jež je uvedena v grantové dohodě,
  použije příjemce vhodnou on-line platformu uvedenou v grantové
  dohodě s 
  cílem nalézt zúčastněné strany, které by tyto výsledky využily
  . Je-li to odůvodněno na základě žádosti příjemce, může se od této povinnosti upustit. | Pokud přes veškerou snahu ze strany příjemce o přímé či nepřímé využití výsledků nedojde k žádnému využití ve stanovené lhůtě, jež je uvedena v grantové dohodě a v 
  plánu týkajícím se využívání a šíření výsledků, mohou být po
  dohodě s 
  příjemci činnosti související s využíváním výsledků převedeny na jinou stranu
  . Je-li to odůvodněno na základě žádosti příjemce, může se od této povinnosti upustit. |
| 2.   S výhradou omezení z důvodu ochrany duševního vlastnictví, bezpečnostních pravidel nebo oprávněných zájmů
  musí příjemci své výsledky co nejdříve šířit
  . | 2.   
  Příjemci musí své výsledky šířit co nejdříve, a to v otevřeném formátu,
  s výhradou omezení z důvodu ochrany duševního vlastnictví, bezpečnostních pravidel nebo oprávněných zájmů. |
| Pracovní program může stanovit další povinnosti týkající se šíření. | Pracovní program může stanovit další povinnosti týkající se šíření
  při současném zabezpečení hospodářských a vědeckých zájmů Unie
  . |
| 3.   Příjemci zajistí, že se uplatní otevřený přístup k vědeckým publikacím za podmínek stanovených v grantové dohodě. Příjemci zejména zajistí, že oni nebo autoři si ponechají dostatečná práva duševního vlastnictví ke splnění požadavků na otevřený přístup. | 3.   Příjemci zajistí, že se uplatní otevřený přístup k vědeckým publikacím za podmínek stanovených v grantové dohodě. Příjemci zejména zajistí, že oni nebo autoři si ponechají dostatečná práva duševního vlastnictví ke splnění požadavků
  FAIR
  na otevřený přístup. |
| Otevřený přístup
  k údajům z výzkumu
  je
  podle
  podmínek stanovených v grantové dohodě obecným pravidlem, avšak v
   odůvodněných případech se uplatní výjimky, přičemž se zohlední oprávněné zájmy příjemců a veškerá další omezení, jako jsou pravidla ochrany údajů, bezpečnostní pravidla nebo práva duševního vlastnictví. | Pokud jde o šíření údajů z výzkumu, stanoví grantová dohoda v souvislosti s otevřeným přístupem
  k údajům z výzkumu
  podle zásady FAIR a jejich ochranou podmínky, za nichž bude poskytnut spravedlivý přístup k těmto výsledkům, přičemž budou zajištěny rozsáhlé a jednoduché výjimky v souladu se zásadou „co nejotevřenější, uzavřené podle potřeby“.
   V odůvodněných případech se uplatní výjimky, přičemž se zohlední oprávněné zájmy příjemců a veškerá další omezení, jako jsou pravidla ochrany údajů,
  soukromí, důvěrnosti,
  bezpečnostní pravidla
  , obchodní tajemství, oprávněné obchodní zájmy
  nebo práva duševního vlastnictví
  či vnější konkurenceschopnost Unie
  . |
| Pracovní program může stanovit další
  povinnosti
  ohledně dodržování postupů otevřené vědy. | Pracovní program může stanovit další
  pobídky
  ohledně dodržování postupů otevřené vědy. |
| 4.   Příjemci spravují veškeré údaje z výzkumu v souladu s podmínkami stanovenými v grantové dohodě a stanoví plán pro správu dat. | 4.   Příjemci spravují veškeré údaje
  vytvořené v rámci akce Horizont Evropa
  z výzkumu v souladu s podmínkami stanovenými v grantové dohodě a stanoví plán pro správu dat. |
| Pracovní program může
  stanovit další povinnosti
  používat pro ukládání údajů z výzkumu a poskytování přístupu k nim evropský cloud pro otevřenou vědu. | Pracovní program může
  dále podporovat
  používat pro ukládání údajů z výzkumu a poskytování přístupu k nim evropský cloud pro otevřenou vědu. |
| 5.   Příjemci, kteří mají v úmyslu šířit své výsledky, musí předem informovat ostatní příjemce v rámci akce. Kterýkoliv další příjemce může vznést námitku, pokud je schopen prokázat, že toto zamýšlené šíření by významně poškodilo jeho oprávněné zájmy ve vztahu k jeho výsledkům nebo stávajícím znalostem. V takovém případě nesmí k šíření dojít, dokud nebyly podniknuty náležité kroky k ochraně těchto oprávněných zájmů. | 5.   Příjemci, kteří mají v úmyslu šířit své výsledky, musí předem informovat ostatní příjemce v rámci akce. Kterýkoliv další příjemce může vznést námitku, pokud je schopen prokázat, že toto zamýšlené šíření by významně poškodilo jeho oprávněné zájmy ve vztahu k jeho výsledkům nebo stávajícím znalostem. V takovém případě nesmí k šíření dojít, dokud nebyly podniknuty náležité kroky k ochraně těchto oprávněných zájmů. |
| 6.   Není-li v pracovním programu stanoveno jinak, musí návrhy obsahovat plán pro využívání a šíření výsledků. V případě, že očekávané využití zahrnuje vývoj, vytvoření, výrobu a uvádění na trh výrobku či postupu nebo vytváření a poskytování služby, musí plán obsahovat strategii pro toto využití. V případě, že se v plánu uvádí využití především v nepřidružených třetích zemích, právní subjekty
  vysvětlí
  , jak je takovéto využití stále v zájmu Unie. | 6.   Není-li v pracovním programu stanoveno jinak, musí návrhy obsahovat plán pro využívání a šíření výsledků. V případě, že očekávané využití zahrnuje vývoj, vytvoření, výrobu a uvádění na trh výrobku či postupu nebo vytváření a poskytování služby, musí plán obsahovat strategii pro toto využití. V případě, že se v plánu uvádí využití především v nepřidružených třetích zemích, právní subjekty
  odůvodní
  , jak je takovéto využití stále v zájmu Unie. |
| Příjemci plán v průběhu akce a 
  po jejím skončení dále rozvíjejí
  . | Příjemci
  mohou
  plán v průběhu akce
  dále rozvíjet, a to i zapojením veřejnosti a vědeckým vzděláváním
  . |
| 7.   Pro účely monitorování a šíření ze strany Komise nebo financujícího subjektu poskytnou příjemci veškeré požadované informace týkající se využívání a šíření jejich výsledků. Tyto informace se s výhradou oprávněných zájmů příjemců zpřístupní veřejnosti. | 7.   Pro účely monitorování a šíření ze strany Komise nebo financujícího subjektu poskytnou příjemci veškeré
  nezbytné
  požadované informace týkající se využívání a šíření jejich výsledků v 
  souladu s grantovou dohodou
  . Tyto informace se s výhradou oprávněných zájmů příjemců zpřístupní veřejnosti. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 35

Článek 35

Využívání a šíření výsledků

Využívání a šíření výsledků

1.   Příjemci, kteří získali financování z prostředků Unie, vynaloží veškeré úsilí k využití svých výsledků, a to zejména v Unii. Využívání může probíhat přímo ze strany příjemců nebo nepřímo, zejména prostřednictvím převodu a udělování licencí na výsledky v souladu s článkem 36.

1.   Příjemci, kteří získali financování z prostředků Unie, vynaloží veškeré úsilí k využití svých výsledků, a to zejména v Unii. Využívání může probíhat přímo ze strany příjemců nebo nepřímo, zejména prostřednictvím převodu a udělování licencí na výsledky v souladu s článkem 36.

Pracovní program může stanovit další povinnosti týkající se využívání.

Pracovní program může stanovit další povinnosti týkající se využívání.

Pokud přes veškerou snahu ze strany příjemce o přímé či nepřímé využití výsledků nedojde k žádnému využití ve stanovené lhůtě, jež je uvedena v grantové dohodě,
  použije příjemce vhodnou on-line platformu uvedenou v grantové
  dohodě s 
  cílem nalézt zúčastněné strany, které by tyto výsledky využily
  . Je-li to odůvodněno na základě žádosti příjemce, může se od této povinnosti upustit.

použije příjemce vhodnou on-line platformu uvedenou v grantové

cílem nalézt zúčastněné strany, které by tyto výsledky využily

Pokud přes veškerou snahu ze strany příjemce o přímé či nepřímé využití výsledků nedojde k žádnému využití ve stanovené lhůtě, jež je uvedena v grantové dohodě a v 
  plánu týkajícím se využívání a šíření výsledků, mohou být po
  dohodě s 
  příjemci činnosti související s využíváním výsledků převedeny na jinou stranu
  . Je-li to odůvodněno na základě žádosti příjemce, může se od této povinnosti upustit.

plánu týkajícím se využívání a šíření výsledků, mohou být po

příjemci činnosti související s využíváním výsledků převedeny na jinou stranu

2.   S výhradou omezení z důvodu ochrany duševního vlastnictví, bezpečnostních pravidel nebo oprávněných zájmů
  musí příjemci své výsledky co nejdříve šířit
  .

2.   
  Příjemci musí své výsledky šířit co nejdříve, a to v otevřeném formátu,
  s výhradou omezení z důvodu ochrany duševního vlastnictví, bezpečnostních pravidel nebo oprávněných zájmů.

Pracovní program může stanovit další povinnosti týkající se šíření.

Pracovní program může stanovit další povinnosti týkající se šíření
  při současném zabezpečení hospodářských a vědeckých zájmů Unie
  .

při současném zabezpečení hospodářských a vědeckých zájmů Unie

3.   Příjemci zajistí, že se uplatní otevřený přístup k vědeckým publikacím za podmínek stanovených v grantové dohodě. Příjemci zejména zajistí, že oni nebo autoři si ponechají dostatečná práva duševního vlastnictví ke splnění požadavků na otevřený přístup.

3.   Příjemci zajistí, že se uplatní otevřený přístup k vědeckým publikacím za podmínek stanovených v grantové dohodě. Příjemci zejména zajistí, že oni nebo autoři si ponechají dostatečná práva duševního vlastnictví ke splnění požadavků
  FAIR
  na otevřený přístup.

Otevřený přístup
  k údajům z výzkumu
  je
  podle
  podmínek stanovených v grantové dohodě obecným pravidlem, avšak v
   odůvodněných případech se uplatní výjimky, přičemž se zohlední oprávněné zájmy příjemců a veškerá další omezení, jako jsou pravidla ochrany údajů, bezpečnostní pravidla nebo práva duševního vlastnictví.

Otevřený přístup

je

podmínek stanovených v grantové dohodě obecným pravidlem, avšak v

Pokud jde o šíření údajů z výzkumu, stanoví grantová dohoda v souvislosti s otevřeným přístupem
  k údajům z výzkumu
  podle zásady FAIR a jejich ochranou podmínky, za nichž bude poskytnut spravedlivý přístup k těmto výsledkům, přičemž budou zajištěny rozsáhlé a jednoduché výjimky v souladu se zásadou „co nejotevřenější, uzavřené podle potřeby“.
   V odůvodněných případech se uplatní výjimky, přičemž se zohlední oprávněné zájmy příjemců a veškerá další omezení, jako jsou pravidla ochrany údajů,
  soukromí, důvěrnosti,
  bezpečnostní pravidla
  , obchodní tajemství, oprávněné obchodní zájmy
  nebo práva duševního vlastnictví
  či vnější konkurenceschopnost Unie
  .

Pokud jde o šíření údajů z výzkumu, stanoví grantová dohoda v souvislosti s otevřeným přístupem

podle zásady FAIR a jejich ochranou podmínky, za nichž bude poskytnut spravedlivý přístup k těmto výsledkům, přičemž budou zajištěny rozsáhlé a jednoduché výjimky v souladu se zásadou „co nejotevřenější, uzavřené podle potřeby“.

soukromí, důvěrnosti,

, obchodní tajemství, oprávněné obchodní zájmy

či vnější konkurenceschopnost Unie

Pracovní program může stanovit další
  povinnosti
  ohledně dodržování postupů otevřené vědy.

povinnosti

Pracovní program může stanovit další
  pobídky
  ohledně dodržování postupů otevřené vědy.

pobídky

4.   Příjemci spravují veškeré údaje z výzkumu v souladu s podmínkami stanovenými v grantové dohodě a stanoví plán pro správu dat.

4.   Příjemci spravují veškeré údaje
  vytvořené v rámci akce Horizont Evropa
  z výzkumu v souladu s podmínkami stanovenými v grantové dohodě a stanoví plán pro správu dat.

Pracovní program může
  stanovit další povinnosti
  používat pro ukládání údajů z výzkumu a poskytování přístupu k nim evropský cloud pro otevřenou vědu.

stanovit další povinnosti

Pracovní program může
  dále podporovat
  používat pro ukládání údajů z výzkumu a poskytování přístupu k nim evropský cloud pro otevřenou vědu.

dále podporovat

5.   Příjemci, kteří mají v úmyslu šířit své výsledky, musí předem informovat ostatní příjemce v rámci akce. Kterýkoliv další příjemce může vznést námitku, pokud je schopen prokázat, že toto zamýšlené šíření by významně poškodilo jeho oprávněné zájmy ve vztahu k jeho výsledkům nebo stávajícím znalostem. V takovém případě nesmí k šíření dojít, dokud nebyly podniknuty náležité kroky k ochraně těchto oprávněných zájmů.

5.   Příjemci, kteří mají v úmyslu šířit své výsledky, musí předem informovat ostatní příjemce v rámci akce. Kterýkoliv další příjemce může vznést námitku, pokud je schopen prokázat, že toto zamýšlené šíření by významně poškodilo jeho oprávněné zájmy ve vztahu k jeho výsledkům nebo stávajícím znalostem. V takovém případě nesmí k šíření dojít, dokud nebyly podniknuty náležité kroky k ochraně těchto oprávněných zájmů.

6.   Není-li v pracovním programu stanoveno jinak, musí návrhy obsahovat plán pro využívání a šíření výsledků. V případě, že očekávané využití zahrnuje vývoj, vytvoření, výrobu a uvádění na trh výrobku či postupu nebo vytváření a poskytování služby, musí plán obsahovat strategii pro toto využití. V případě, že se v plánu uvádí využití především v nepřidružených třetích zemích, právní subjekty
  vysvětlí
  , jak je takovéto využití stále v zájmu Unie.

6.   Není-li v pracovním programu stanoveno jinak, musí návrhy obsahovat plán pro využívání a šíření výsledků. V případě, že očekávané využití zahrnuje vývoj, vytvoření, výrobu a uvádění na trh výrobku či postupu nebo vytváření a poskytování služby, musí plán obsahovat strategii pro toto využití. V případě, že se v plánu uvádí využití především v nepřidružených třetích zemích, právní subjekty
  odůvodní
  , jak je takovéto využití stále v zájmu Unie.

Příjemci plán v průběhu akce a 
  po jejím skončení dále rozvíjejí
  .

po jejím skončení dále rozvíjejí

Příjemci
  mohou
  plán v průběhu akce
  dále rozvíjet, a to i zapojením veřejnosti a vědeckým vzděláváním
  .

mohou

dále rozvíjet, a to i zapojením veřejnosti a vědeckým vzděláváním

7.   Pro účely monitorování a šíření ze strany Komise nebo financujícího subjektu poskytnou příjemci veškeré požadované informace týkající se využívání a šíření jejich výsledků. Tyto informace se s výhradou oprávněných zájmů příjemců zpřístupní veřejnosti.

7.   Pro účely monitorování a šíření ze strany Komise nebo financujícího subjektu poskytnou příjemci veškeré
  nezbytné
  požadované informace týkající se využívání a šíření jejich výsledků v 
  souladu s grantovou dohodou
  . Tyto informace se s výhradou oprávněných zájmů příjemců zpřístupní veřejnosti.

Pozměňovací návrh 96

Pozměňovací návrh 96

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 36

Článek 36

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 36 | Článek 36 |
| Převod vlastnictví a udělování licencí | Převod vlastnictví a udělování licencí |
| 1.   Příjemci jsou oprávněni převést vlastnictví svých výsledků. Zajistí, že se jejich povinnosti budou vztahovat i na nového vlastníka a že nový vlastník bude povinen je při případném dalším převodu přenést na svého nástupce. | 1.   Příjemci jsou oprávněni převést vlastnictví svých výsledků. Zajistí, že se jejich povinnosti budou vztahovat i na nového vlastníka a že nový vlastník bude povinen je při případném dalším převodu přenést na svého nástupce. |
| 2.   Není-li pro konkrétně určené třetí strany písemně dohodnuto jinak nebo není-li to podle platného práva možné, musí příjemci, kteří mají v úmyslu převést vlastnictví výsledků, předem informovat každého dalšího příjemce, který k výsledkům stále má přístupová práva. Toto oznámení musí obsahovat dostatečné informace o novém vlastníku, aby daný příjemce mohl posoudit dopad převodu na svá přístupová práva. | 2.   Není-li pro konkrétně určené třetí strany a 
  pro jejich přidružené subjekty
  písemně dohodnuto jinak nebo není-li to podle platného práva možné, musí příjemci, kteří mají v úmyslu převést vlastnictví výsledků, předem informovat každého dalšího příjemce, který k výsledkům stále má přístupová práva. Toto oznámení musí obsahovat dostatečné informace o novém vlastníku, aby daný příjemce mohl posoudit dopad převodu na svá přístupová práva. |
| Není-li pro konkrétně určené třetí strany písemně dohodnuto jinak, příjemce může vznést proti převodu námitku, pokud je schopen prokázat, že převod by nepříznivě ovlivnil jeho přístupová práva. V takovém případě se převod neuskuteční, dokud mezi dotyčnými příjemci nedojde k dohodě. | Není-li pro konkrétně určené třetí strany a 
  pro jejich přidružené subjekty
  písemně dohodnuto jinak, příjemce může vznést proti převodu námitku, pokud je schopen prokázat, že převod by nepříznivě ovlivnil jeho přístupová práva. V takovém případě se převod neuskuteční, dokud mezi dotyčnými příjemci nedojde k dohodě.
  Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty. |
| 3.   Příjemci mohou udělovat licence ke svým výsledkům nebo jinak poskytovat právo na jejich využívání, pokud to nemá vliv na plnění jejich povinností. | 3.   Příjemci mohou udělovat licence ke svým výsledkům nebo jinak poskytovat právo na jejich využívání, pokud to nemá vliv na plnění jejich povinností. |
| 4.   V odůvodněných případech grantová dohoda stanoví právo na vznesení námitky proti převodu vlastnictví výsledků nebo udělení výhradní licence k výsledkům, pokud: | 4.   V odůvodněných případech grantová dohoda stanoví
  Komisi
  právo na vznesení námitky proti převodu vlastnictví výsledků nebo udělení výhradní licence k výsledkům, pokud: |
| a) | příjemci vytvářející výsledky obdrželi financování z prostředků Unie; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 36

Článek 36

Převod vlastnictví a udělování licencí

Převod vlastnictví a udělování licencí

1.   Příjemci jsou oprávněni převést vlastnictví svých výsledků. Zajistí, že se jejich povinnosti budou vztahovat i na nového vlastníka a že nový vlastník bude povinen je při případném dalším převodu přenést na svého nástupce.

1.   Příjemci jsou oprávněni převést vlastnictví svých výsledků. Zajistí, že se jejich povinnosti budou vztahovat i na nového vlastníka a že nový vlastník bude povinen je při případném dalším převodu přenést na svého nástupce.

2.   Není-li pro konkrétně určené třetí strany písemně dohodnuto jinak nebo není-li to podle platného práva možné, musí příjemci, kteří mají v úmyslu převést vlastnictví výsledků, předem informovat každého dalšího příjemce, který k výsledkům stále má přístupová práva. Toto oznámení musí obsahovat dostatečné informace o novém vlastníku, aby daný příjemce mohl posoudit dopad převodu na svá přístupová práva.

2.   Není-li pro konkrétně určené třetí strany a 
  pro jejich přidružené subjekty
  písemně dohodnuto jinak nebo není-li to podle platného práva možné, musí příjemci, kteří mají v úmyslu převést vlastnictví výsledků, předem informovat každého dalšího příjemce, který k výsledkům stále má přístupová práva. Toto oznámení musí obsahovat dostatečné informace o novém vlastníku, aby daný příjemce mohl posoudit dopad převodu na svá přístupová práva.

Není-li pro konkrétně určené třetí strany písemně dohodnuto jinak, příjemce může vznést proti převodu námitku, pokud je schopen prokázat, že převod by nepříznivě ovlivnil jeho přístupová práva. V takovém případě se převod neuskuteční, dokud mezi dotyčnými příjemci nedojde k dohodě.

Není-li pro konkrétně určené třetí strany a 
  pro jejich přidružené subjekty
  písemně dohodnuto jinak, příjemce může vznést proti převodu námitku, pokud je schopen prokázat, že převod by nepříznivě ovlivnil jeho přístupová práva. V takovém případě se převod neuskuteční, dokud mezi dotyčnými příjemci nedojde k dohodě.
  Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.

pro jejich přidružené subjekty

Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.

3.   Příjemci mohou udělovat licence ke svým výsledkům nebo jinak poskytovat právo na jejich využívání, pokud to nemá vliv na plnění jejich povinností.

3.   Příjemci mohou udělovat licence ke svým výsledkům nebo jinak poskytovat právo na jejich využívání, pokud to nemá vliv na plnění jejich povinností.

4.   V odůvodněných případech grantová dohoda stanoví právo na vznesení námitky proti převodu vlastnictví výsledků nebo udělení výhradní licence k výsledkům, pokud:

4.   V odůvodněných případech grantová dohoda stanoví
  Komisi
  právo na vznesení námitky proti převodu vlastnictví výsledků nebo udělení výhradní licence k výsledkům, pokud:

a)

příjemci vytvářející výsledky obdrželi financování z prostředků Unie;

| a) | příjemci vytvářející výsledky obdrželi financování z prostředků Unie; |
| --- | --- |

a)

příjemci vytvářející výsledky obdrželi financování z prostředků Unie;

| b) | jedná se o převod vlastnictví nebo udělení licence právnímu subjektu, který je usazený v třetí zemi, a |
| --- | --- |

b)

jedná se o převod vlastnictví nebo udělení licence právnímu subjektu, který je usazený v třetí zemi, a

| b) | jedná se o převod vlastnictví nebo udělení licence právnímu subjektu, který je usazený v třetí zemi, a |
| --- | --- |

b)

jedná se o převod vlastnictví nebo udělení licence právnímu subjektu, který je usazený v třetí zemi, a

| c) | převod vlastnictví nebo udělení licence není v souladu se zájmy Unie. |
| --- | --- |

c)

převod vlastnictví nebo udělení licence není v souladu se zájmy Unie.

| c) | převod vlastnictví nebo udělení licence není v souladu se zájmy Unie. |
| --- | --- |

c)

převod vlastnictví nebo udělení licence není v souladu se zájmy Unie.

Je třeba podporovat dohody o převodu technologií.

Je třeba podporovat dohody o převodu technologií.

Pokud se uplatňuje právo na vznesení námitky, musí příjemce podat předběžné oznámení. Práva na vznesení námitky se lze písemně vzdát, pokud jde o převody nebo granty konkrétně určeným právním subjektům, jsou-li zavedena opatření chránící zájmy Unie.

Pokud se uplatňuje právo na vznesení námitky, musí příjemce podat předběžné oznámení. Práva na vznesení námitky se lze písemně vzdát, pokud jde o převody nebo granty konkrétně určeným právním subjektům, jsou-li zavedena opatření chránící zájmy Unie.

Pozměňovací návrh 97

Pozměňovací návrh 97

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 37

Článek 37

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 37 | Článek 37 |
| Přístupová práva | Přístupová práva |
| 1.   Platí tyto zásady pro přístupová práva: | 1.   Platí tyto zásady pro přístupová práva: |
| a) | žádost o výkon přístupových práv nebo vzdání se přístupových práv musí být učiněny písemně; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 37

Článek 37

Přístupová práva

Přístupová práva

1.   Platí tyto zásady pro přístupová práva:

1.   Platí tyto zásady pro přístupová práva:

a)

žádost o výkon přístupových práv nebo vzdání se přístupových práv musí být učiněny písemně;

| a) | žádost o výkon přístupových práv nebo vzdání se přístupových práv musí být učiněny písemně; |
| --- | --- |

a)

žádost o výkon přístupových práv nebo vzdání se přístupových práv musí být učiněny písemně;

| b) | není-li s poskytovatelem dohodnuto jinak, přístupová práva nezahrnují právo udělovat sublicence; |
| --- | --- |

b)

není-li s poskytovatelem dohodnuto jinak, přístupová práva nezahrnují právo udělovat sublicence;

| b) | není-li s poskytovatelem dohodnuto jinak, přístupová práva nezahrnují právo udělovat sublicence; |
| --- | --- |

b)

není-li s poskytovatelem dohodnuto jinak, přístupová práva nezahrnují právo udělovat sublicence;

| c) | před přistoupením ke grantové dohodě se příjemci vzájemně informují o jakýchkoli omezeních v poskytování přístupu k jejich stávajícím znalostem; |
| --- | --- |

c)

před přistoupením ke grantové dohodě se příjemci vzájemně informují o jakýchkoli omezeních v poskytování přístupu k jejich stávajícím znalostem;

| c) | před přistoupením ke grantové dohodě se příjemci vzájemně informují o jakýchkoli omezeních v poskytování přístupu k jejich stávajícím znalostem; |
| --- | --- |

c)

před přistoupením ke grantové dohodě se příjemci vzájemně informují o jakýchkoli omezeních v poskytování přístupu k jejich stávajícím znalostem;

| d) | jestliže se příjemce již akce neúčastní, neovlivní to jeho povinnosti poskytovat přístup; |
| --- | --- |

d)

jestliže se příjemce již akce neúčastní, neovlivní to jeho povinnosti poskytovat přístup;

| d) | jestliže se příjemce již akce neúčastní, neovlivní to jeho povinnosti poskytovat přístup; |
| --- | --- |

d)

jestliže se příjemce již akce neúčastní, neovlivní to jeho povinnosti poskytovat přístup;

| e) | jestliže příjemce neplní své povinnosti, příjemci se mohou dohodnout, že již nebude mít přístupová práva. |
| --- | --- |

e)

jestliže příjemce neplní své povinnosti, příjemci se mohou dohodnout, že již nebude mít přístupová práva.

| e) | jestliže příjemce neplní své povinnosti, příjemci se mohou dohodnout, že již nebude mít přístupová práva. |
| --- | --- |

e)

jestliže příjemce neplní své povinnosti, příjemci se mohou dohodnout, že již nebude mít přístupová práva.

2.   Příjemci udělí přístup ke:

2.   Příjemci udělí přístup ke:

| a) | svým výsledkům kterémukoli dalšímu příjemci v rámci akce, který je potřebuje k provádění svých vlastních úkolů, a to bezplatně; |
| --- | --- |

a)

svým výsledkům kterémukoli dalšímu příjemci v rámci akce, který je potřebuje k provádění svých vlastních úkolů, a to bezplatně;

| a) | svým výsledkům kterémukoli dalšímu příjemci v rámci akce, který je potřebuje k provádění svých vlastních úkolů, a to bezplatně; |
| --- | --- |

a)

svým výsledkům kterémukoli dalšímu příjemci v rámci akce, který je potřebuje k provádění svých vlastních úkolů, a to bezplatně;

| b) | svým stávajícím znalostem kterémukoli dalšímu příjemci v rámci akce, který je potřebuje k provádění svých vlastních úkolů, s výhradou omezení uvedených v odst. 1 písm. c); tento přístup se udělí bezplatně, pokud se příjemci před přistoupením ke grantové dohodě nedohodli jinak; |
| --- | --- |

b)

svým stávajícím znalostem kterémukoli dalšímu příjemci v rámci akce, který je potřebuje k provádění svých vlastních úkolů, s výhradou omezení uvedených v odst. 1 písm. c); tento přístup se udělí bezplatně, pokud se příjemci před přistoupením ke grantové dohodě nedohodli jinak;

| b) | svým stávajícím znalostem kterémukoli dalšímu příjemci v rámci akce, který je potřebuje k provádění svých vlastních úkolů, s výhradou omezení uvedených v odst. 1 písm. c); tento přístup se udělí bezplatně, pokud se příjemci před přistoupením ke grantové dohodě nedohodli jinak; |
| --- | --- |

b)

svým stávajícím znalostem kterémukoli dalšímu příjemci v rámci akce, který je potřebuje k provádění svých vlastních úkolů, s výhradou omezení uvedených v odst. 1 písm. c); tento přístup se udělí bezplatně, pokud se příjemci před přistoupením ke grantové dohodě nedohodli jinak;

| c) | svým výsledkům a s výhradou omezení uvedených v odst. 1 písm. c) i ke svým stávajícím znalostem kterémukoli dalšímu příjemci v rámci akce, který je potřebuje pro využití svých vlastních výsledků; tento přístup se udělí za spravedlivých a přiměřených podmínek, které budou dohodnuty. |
| --- | --- |

c)

svým výsledkům a s výhradou omezení uvedených v odst. 1 písm. c) i ke svým stávajícím znalostem kterémukoli dalšímu příjemci v rámci akce, který je potřebuje pro využití svých vlastních výsledků; tento přístup se udělí za spravedlivých a přiměřených podmínek, které budou dohodnuty.

| c) | svým výsledkům a s výhradou omezení uvedených v odst. 1 písm. c) i ke svým stávajícím znalostem kterémukoli dalšímu příjemci v rámci akce, který je potřebuje pro využití svých vlastních výsledků; tento přístup se udělí za spravedlivých a přiměřených podmínek, které budou dohodnuty. |
| --- | --- |

c)

svým výsledkům a s výhradou omezení uvedených v odst. 1 písm. c) i ke svým stávajícím znalostem kterémukoli dalšímu příjemci v rámci akce, který je potřebuje pro využití svých vlastních výsledků; tento přístup se udělí za spravedlivých a přiměřených podmínek, které budou dohodnuty.

| 3. | Nedohodnou-li se příjemci jinak, poskytnou rovněž přístup ke svým výsledkům a s výhradou omezení uvedených v odst. 1 písm. c) i ke svým stávajícím znalostem právnímu subjektu, který: |
| --- | --- |

3.

Nedohodnou-li se příjemci jinak, poskytnou rovněž přístup ke svým výsledkům a s výhradou omezení uvedených v odst. 1 písm. c) i ke svým stávajícím znalostem právnímu subjektu, který:

3.   Nedohodnou-li se příjemci jinak, poskytnou rovněž přístup ke svým výsledkům a s výhradou omezení uvedených v odst. 1 písm. c) i ke svým stávajícím znalostem právnímu subjektu, který:

| a) | je usazen v některém členském státě nebo přidružené zemi; |
| --- | --- |

a)

je usazen v některém členském státě nebo přidružené zemi;

| a) | je usazen v některém členském státě nebo přidružené zemi; |
| --- | --- |

a)

je usazen v některém členském státě nebo přidružené zemi;

| b) | je pod přímou či nepřímou kontrolou jiného příjemce, nebo je pod stejnou přímou či nepřímou kontrolou jako tento příjemce, nebo přímo či nepřímo kontroluje tohoto příjemce a |
| --- | --- |

b)

je pod přímou či nepřímou kontrolou jiného příjemce, nebo je pod stejnou přímou či nepřímou kontrolou jako tento příjemce, nebo přímo či nepřímo kontroluje tohoto příjemce a

| b) | je pod přímou či nepřímou kontrolou jiného příjemce, nebo je pod stejnou přímou či nepřímou kontrolou jako tento příjemce, nebo přímo či nepřímo kontroluje tohoto příjemce a |
| --- | --- |

b)

je pod přímou či nepřímou kontrolou jiného příjemce, nebo je pod stejnou přímou či nepřímou kontrolou jako tento příjemce, nebo přímo či nepřímo kontroluje tohoto příjemce a

| c) | potřebuje tento přístup pro využití výsledků tohoto příjemce. |
| --- | --- |

c)

potřebuje tento přístup pro využití výsledků tohoto příjemce.

| c) | potřebuje tento přístup pro využití výsledků tohoto příjemce. |
| --- | --- |

c)

potřebuje tento přístup pro využití výsledků tohoto příjemce.

Přístup se udělí za spravedlivých a přiměřených podmínek, které budou dohodnuty.

Přístup se udělí za spravedlivých a přiměřených podmínek, které budou dohodnuty.

4.   Žádost o přístup pro účely využívání lze podat do jednoho roku od ukončení akce, pokud se příjemci nedohodnou na jiné lhůtě.

4.   Žádost o přístup pro účely využívání lze podat do jednoho roku od ukončení akce, pokud se příjemci nedohodnou na jiné lhůtě.

5.   Příjemci, kteří obdrželi financování z prostředků Unie, poskytnou bezplatně přístup ke svým výsledkům orgánům, institucím či jiným subjektům Unie za účelem tvorby, provádění a monitorování politik nebo programů Unie. Přístup je omezen na neobchodní a nekonkurenční použití.

5.   Příjemci, kteří obdrželi financování z prostředků Unie, poskytnou bezplatně přístup ke svým výsledkům orgánům, institucím či jiným subjektům Unie za účelem tvorby, provádění a monitorování politik nebo programů Unie. Přístup je omezen na neobchodní a nekonkurenční použití
  , přičemž se zohlední oprávněné zájmy příjemců
  .

Tato přístupová práva se nevztahují na stávající znalosti účastníka.

Tato přístupová práva se nevztahují na stávající znalosti účastníka.

V případě akcí v rámci klastru „
  Inkluzivní a
   bezpečná společnost“, oblast intervence „Ochrana a bezpečnost“, poskytnou příjemci, kteří obdrželi financování z prostředků Unie, bezplatně přístup ke svým výsledkům rovněž vnitrostátním orgánům členských států za účelem tvorby, provádění a monitorování jejich politik a programů v této oblasti. Přístup je omezen na neobchodní a nekonkurenční použití a uděluje se na základě dvoustranné dohody vymezující zvláštní podmínky s cílem zajistit, že tato práva budou použita pouze k zamýšlenému účelu a že budou stanoveny odpovídající povinnosti týkající se důvěrnosti. Dožadující členský stát, orgán, instituce či jiný subjekt Unie podá oznámení o této žádosti všem členským státům.

Inkluzivní a

V případě akcí v rámci klastru „Bezpečná společnost“, oblast intervence „Ochrana a bezpečnost“, poskytnou příjemci, kteří obdrželi financování z prostředků Unie, bezplatně přístup ke svým výsledkům rovněž vnitrostátním orgánům členských států za účelem tvorby, provádění a monitorování jejich politik a programů v této oblasti. Přístup je omezen na neobchodní a nekonkurenční použití a uděluje se na základě dvoustranné dohody vymezující zvláštní podmínky s cílem zajistit, že tato práva budou použita pouze k zamýšlenému účelu a že budou stanoveny odpovídající povinnosti týkající se důvěrnosti. Dožadující členský stát, orgán, instituce či jiný subjekt Unie podá oznámení o této žádosti všem členským státům.

6.   Pracovní program může stanovit další přístupová práva.

6.   Pracovní program může v 
  příslušných případech
  stanovit další přístupová práva.

Pozměňovací návrh 98

Pozměňovací návrh 98

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 38

Článek 38

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 38 | Článek 38 |
| Zvláštní ustanovení o využívání a šíření výsledků | Zvláštní ustanovení o využívání a šíření výsledků |
| Pro akce ERV, akce týkající se odborné přípravy a mobility, zadávání zakázek v předobchodní fázi, zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, akce na spolufinancování programů a koordinační a podpůrné akce mohou platit zvláštní pravidla
  týkající se vlastnictví
  , využívání a šíření výsledků, převodu vlastnictví a udělování licencí, jakož i přístupových práv. | Pro akce ERV,
  akce EIT,
  akce týkající se odborné přípravy a mobility, zadávání zakázek v předobchodní fázi, zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, akce na spolufinancování programů a koordinační a podpůrné akce mohou platit zvláštní pravidla, využívání a šíření výsledků, převodu vlastnictví a udělování licencí, jakož i přístupových práv. |
| Tato zvláštní pravidla nemění povinnosti týkající se otevřeného přístupu. | Tato zvláštní pravidla nemění povinnosti a 
  zásady
  týkající se otevřeného přístupu
  uvedené v článku 10
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 38

Článek 38

Zvláštní ustanovení o využívání a šíření výsledků

Zvláštní ustanovení o využívání a šíření výsledků

Pro akce ERV, akce týkající se odborné přípravy a mobility, zadávání zakázek v předobchodní fázi, zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, akce na spolufinancování programů a koordinační a podpůrné akce mohou platit zvláštní pravidla
  týkající se vlastnictví
  , využívání a šíření výsledků, převodu vlastnictví a udělování licencí, jakož i přístupových práv.

týkající se vlastnictví

Pro akce ERV,
  akce EIT,
  akce týkající se odborné přípravy a mobility, zadávání zakázek v předobchodní fázi, zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, akce na spolufinancování programů a koordinační a podpůrné akce mohou platit zvláštní pravidla, využívání a šíření výsledků, převodu vlastnictví a udělování licencí, jakož i přístupových práv.

akce EIT,

Tato zvláštní pravidla nemění povinnosti týkající se otevřeného přístupu.

Tato zvláštní pravidla nemění povinnosti a 
  zásady
  týkající se otevřeného přístupu
  uvedené v článku 10
  .

zásady

uvedené v článku 10

Pozměňovací návrh 99

Pozměňovací návrh 99

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 39

Článek 39

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 39 | Článek 39 |
| Ceny | Ceny |
| 1.   Není-li v této kapitole uvedeno jinak, ceny v rámci programu se udělují a spravují v souladu s hlavou IX finančního nařízení. | 1.   Není-li v této kapitole uvedeno jinak, ceny v rámci programu se udělují a spravují v souladu s hlavou IX finančního nařízení. |
| 2.   Soutěže se může zúčastnit kterýkoli právní subjekt bez ohledu na místo svého usazení, není-li v pracovním programu nebo pravidlech soutěže uvedeno jinak. | 2.   Soutěže se může zúčastnit kterýkoli právní subjekt bez ohledu na místo svého usazení, není-li v pracovním programu nebo pravidlech soutěže uvedeno jinak. |
| 3.   Komise nebo financující subjekt mohou organizovat ceny s: | 3.   Komise nebo financující subjekt mohou
  v příslušných případech
  organizovat ceny s: |
| a) | ostatními orgány Unie; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 39

Článek 39

Ceny

Ceny

1.   Není-li v této kapitole uvedeno jinak, ceny v rámci programu se udělují a spravují v souladu s hlavou IX finančního nařízení.

1.   Není-li v této kapitole uvedeno jinak, ceny v rámci programu se udělují a spravují v souladu s hlavou IX finančního nařízení.

2.   Soutěže se může zúčastnit kterýkoli právní subjekt bez ohledu na místo svého usazení, není-li v pracovním programu nebo pravidlech soutěže uvedeno jinak.

2.   Soutěže se může zúčastnit kterýkoli právní subjekt bez ohledu na místo svého usazení, není-li v pracovním programu nebo pravidlech soutěže uvedeno jinak.

3.   Komise nebo financující subjekt mohou organizovat ceny s:

3.   Komise nebo financující subjekt mohou
  v příslušných případech
  organizovat ceny s:

a)

ostatními orgány Unie;

| a) | ostatními orgány Unie; |
| --- | --- |

a)

ostatními orgány Unie;

| b) | třetími zeměmi, včetně jejich vědeckých a technických organizací či agentur; |
| --- | --- |

b)

třetími zeměmi, včetně jejich vědeckých a technických organizací či agentur;

| b) | třetími zeměmi, včetně jejich vědeckých a technických organizací či agentur; |
| --- | --- |

b)

třetími zeměmi, včetně jejich vědeckých a technických organizací či agentur;

| c) | mezinárodními organizacemi; nebo |
| --- | --- |

c)

mezinárodními organizacemi; nebo

| c) | mezinárodními organizacemi; nebo |
| --- | --- |

c)

mezinárodními organizacemi; nebo

| d) | neziskovými právními subjekty. |
| --- | --- |

d)

neziskovými právními subjekty.

| d) | neziskovými právními subjekty. |
| --- | --- |

d)

neziskovými právními subjekty.

4.   Pracovní program nebo pravidla soutěže
  mohou obsahovat
  povinnosti týkající se komunikace a využívání a šíření výsledků.

4.   Pracovní program nebo pravidla soutěže
  obsahují
  povinnosti týkající se komunikace
  , vlastnictví, přístupových práv,
  využívání a šíření výsledků
  , včetně ustanovení o udělování licencí
  .

Pozměňovací návrh 100

Pozměňovací návrh 100

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 42

Článek 42

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 42 | Článek 42 |
| Kombinované financování z programu Horizont Evropa a ERI | Kombinované financování z programu Horizont Evropa a ERI |
| 1.   Na složky kombinovaného financování z programu Horizont Evropa nebo ERI tvořené grantem a vratnou zálohou se vztahují články 30 až 33. | 1.   Na složky kombinovaného financování z programu Horizont Evropa nebo ERI tvořené grantem a vratnou zálohou se vztahují články 30 až 33. |
| 2.   Kombinované financování ERI se provádí v souladu s článkem 43. Podporu v rámci kombinovaného financování ERI lze poskytnout až do doby, kdy je možné akci financovat jako operaci kombinování zdrojů nebo jako finanční a investiční operaci, jež je plně kryta zárukou EU v rámci programu InvestEU. Odchylně od článku 209 finančního nařízení se při poskytnutí kombinovaného financování ERI nepoužijí podmínky stanovené v odstavci 2, a zejména v písmenech a) a d). | 2.   Kombinované financování ERI se provádí v souladu s článkem 43. Podporu v rámci kombinovaného financování ERI lze poskytnout
  na rizikové projekty
  až do doby, kdy je možné akci financovat jako operaci kombinování zdrojů nebo jako finanční a investiční operaci, jež je plně kryta zárukou EU v rámci programu InvestEU. Odchylně od článku 209 finančního nařízení se při poskytnutí kombinovaného financování ERI nepoužijí podmínky stanovené v odstavci 2, a zejména v písmenech a) a d). |
| 3.   Kombinované financování z programu Horizont Evropa lze poskytnout na spolufinancování programu, stanoví-li společný program členských států a přidružených zemí použití finančních nástrojů na podporu vybraných akcí. Hodnocení a výběr těchto akcí se provádí v souladu s články 19, 20,
  23,
  24, 25
  a
   26. Způsoby provádění kombinovaného financování z programu Horizont Evropa jsou v souladu s článkem 29 a obdobně s čl. 43 odst. 9 a s dodatečnými podmínkami vymezenými v pracovním programu. | 3.   Kombinované financování z programu Horizont Evropa lze poskytnout na spolufinancování programu, stanoví-li společný program členských států a přidružených zemí použití finančních nástrojů na podporu vybraných akcí. Hodnocení a výběr těchto akcí se provádí v souladu s články 
  11,
  19, 20, 24, 25, 26
  , 42a a 43
  . Způsoby provádění kombinovaného financování z programu Horizont Evropa jsou v souladu s článkem 29 a obdobně s čl. 43 odst. 9 a s dodatečnými a odůvodněnými podmínkami vymezenými v pracovním programu. |
| 4.   Zpětné úhrady včetně vrácených záloh a příjmů v rámci kombinovaného financování z programu Horizont Evropa a ERI se považují za vnitřní účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 3 písm. f) a čl. 21 odst. 4 finančního nařízení. | 4.   Zpětné úhrady včetně vrácených záloh a příjmů v rámci kombinovaného financování z programu Horizont Evropa a ERI se považují za vnitřní účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 3 písm. f) a čl. 21 odst. 4 finančního nařízení. |
| 5.   Kombinované financování z programu Horizont Evropa a ERI se poskytuje tak, aby
  nedocházelo k
   narušení hospodářské soutěže. | 5.   Kombinované financování z programu Horizont Evropa a ERI se poskytuje tak, aby
  podporovalo konkurenceschopnost Unie a současně zamezilo
  narušení hospodářské soutěže. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 42

Článek 42

Kombinované financování z programu Horizont Evropa a ERI

Kombinované financování z programu Horizont Evropa a ERI

1.   Na složky kombinovaného financování z programu Horizont Evropa nebo ERI tvořené grantem a vratnou zálohou se vztahují články 30 až 33.

1.   Na složky kombinovaného financování z programu Horizont Evropa nebo ERI tvořené grantem a vratnou zálohou se vztahují články 30 až 33.

2.   Kombinované financování ERI se provádí v souladu s článkem 43. Podporu v rámci kombinovaného financování ERI lze poskytnout až do doby, kdy je možné akci financovat jako operaci kombinování zdrojů nebo jako finanční a investiční operaci, jež je plně kryta zárukou EU v rámci programu InvestEU. Odchylně od článku 209 finančního nařízení se při poskytnutí kombinovaného financování ERI nepoužijí podmínky stanovené v odstavci 2, a zejména v písmenech a) a d).

2.   Kombinované financování ERI se provádí v souladu s článkem 43. Podporu v rámci kombinovaného financování ERI lze poskytnout
  na rizikové projekty
  až do doby, kdy je možné akci financovat jako operaci kombinování zdrojů nebo jako finanční a investiční operaci, jež je plně kryta zárukou EU v rámci programu InvestEU. Odchylně od článku 209 finančního nařízení se při poskytnutí kombinovaného financování ERI nepoužijí podmínky stanovené v odstavci 2, a zejména v písmenech a) a d).

3.   Kombinované financování z programu Horizont Evropa lze poskytnout na spolufinancování programu, stanoví-li společný program členských států a přidružených zemí použití finančních nástrojů na podporu vybraných akcí. Hodnocení a výběr těchto akcí se provádí v souladu s články 19, 20,
  23,
  24, 25
  a
   26. Způsoby provádění kombinovaného financování z programu Horizont Evropa jsou v souladu s článkem 29 a obdobně s čl. 43 odst. 9 a s dodatečnými podmínkami vymezenými v pracovním programu.

3.   Kombinované financování z programu Horizont Evropa lze poskytnout na spolufinancování programu, stanoví-li společný program členských států a přidružených zemí použití finančních nástrojů na podporu vybraných akcí. Hodnocení a výběr těchto akcí se provádí v souladu s články 
  11,
  19, 20, 24, 25, 26
  , 42a a 43
  . Způsoby provádění kombinovaného financování z programu Horizont Evropa jsou v souladu s článkem 29 a obdobně s čl. 43 odst. 9 a s dodatečnými a odůvodněnými podmínkami vymezenými v pracovním programu.

4.   Zpětné úhrady včetně vrácených záloh a příjmů v rámci kombinovaného financování z programu Horizont Evropa a ERI se považují za vnitřní účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 3 písm. f) a čl. 21 odst. 4 finančního nařízení.

4.   Zpětné úhrady včetně vrácených záloh a příjmů v rámci kombinovaného financování z programu Horizont Evropa a ERI se považují za vnitřní účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 3 písm. f) a čl. 21 odst. 4 finančního nařízení.

5.   Kombinované financování z programu Horizont Evropa a ERI se poskytuje tak, aby
  nedocházelo k
   narušení hospodářské soutěže.

5.   Kombinované financování z programu Horizont Evropa a ERI se poskytuje tak, aby
  podporovalo konkurenceschopnost Unie a současně zamezilo
  narušení hospodářské soutěže.

Pozměňovací návrh 101

Pozměňovací návrh 101

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 42 a (nový)

Článek 42 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 42a |
| | Pathfinder |
| | 1.
     
  Pathfinder bude poskytovat granty vysoce rizikovým, špičkovým projektům, jejichž cílem je rozvíjet strategickou nezávislost Unie, pokud jde o potenciálně radikální inovativní technologie budoucnosti a nové příležitosti na trhu. Pathfinder bude zpočátku poskytovat podporu nejranější fáze vědeckého a technologického výzkumu a vývoje včetně ověřování koncepce a prototypů pro validaci technologie. |
| | Pathfinder bude prováděn především prostřednictvím otevřené výzvy k předkládání návrhů z praxe s pravidelným datem uzávěrky každý rok a poskytne také konkurenční výzvy ke stanovení klíčových strategických cílů

   (1a)

  vyžadujících silně technické a razantní myšlení. Přeskupení vybraných projektů do portfolií podle tematické oblasti nebo cíle umožní stanovit kritickou míru úsilí, zavést strategickou nezávislost na úrovni EU v oblasti technologií a vytvořit multidisciplinární výzkumné společenství. |
| | 2.
     
  Přechodové činnosti v rámci nástroje Pathfinder jsou prováděny s cílem pomoci inovátorům nalézt cestu k rozvoji obchodu v Unii, např. demonstrace a studie proveditelnosti pro posouzení možných obchodních scénářů, a podpořit vytváření osamostatněných podniků a startupů. |
| | a) | zahájení a obsah výzev k podávání návrhů se stanoví s ohledem na cíle a rozpočet stanovené v pracovním programu v souvislosti s dotyčným portfoliem akcí; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 42a

Článek 42a

Pathfinder

Pathfinder

1.
     
  Pathfinder bude poskytovat granty vysoce rizikovým, špičkovým projektům, jejichž cílem je rozvíjet strategickou nezávislost Unie, pokud jde o potenciálně radikální inovativní technologie budoucnosti a nové příležitosti na trhu. Pathfinder bude zpočátku poskytovat podporu nejranější fáze vědeckého a technologického výzkumu a vývoje včetně ověřování koncepce a prototypů pro validaci technologie.

Pathfinder bude prováděn především prostřednictvím otevřené výzvy k předkládání návrhů z praxe s pravidelným datem uzávěrky každý rok a poskytne také konkurenční výzvy ke stanovení klíčových strategických cílů

   (1a)

  vyžadujících silně technické a razantní myšlení. Přeskupení vybraných projektů do portfolií podle tematické oblasti nebo cíle umožní stanovit kritickou míru úsilí, zavést strategickou nezávislost na úrovni EU v oblasti technologií a vytvořit multidisciplinární výzkumné společenství.

Pathfinder bude prováděn především prostřednictvím otevřené výzvy k předkládání návrhů z praxe s pravidelným datem uzávěrky každý rok a poskytne také konkurenční výzvy ke stanovení klíčových strategických cílů

1a

vyžadujících silně technické a razantní myšlení. Přeskupení vybraných projektů do portfolií podle tematické oblasti nebo cíle umožní stanovit kritickou míru úsilí, zavést strategickou nezávislost na úrovni EU v oblasti technologií a vytvořit multidisciplinární výzkumné společenství.

2.
     
  Přechodové činnosti v rámci nástroje Pathfinder jsou prováděny s cílem pomoci inovátorům nalézt cestu k rozvoji obchodu v Unii, např. demonstrace a studie proveditelnosti pro posouzení možných obchodních scénářů, a podpořit vytváření osamostatněných podniků a startupů.

a)

a)

zahájení a obsah výzev k podávání návrhů se stanoví s ohledem na cíle a rozpočet stanovené v pracovním programu v souvislosti s dotyčným portfoliem akcí;

zahájení a obsah výzev k podávání návrhů se stanoví s ohledem na cíle a rozpočet stanovené v pracovním programu v souvislosti s dotyčným portfoliem akcí;

| b) | granty na pevnou částkou nepřesahující 50 000 EUR mohou být poskytnuty bez výzvy k podávání návrhů pouze na takové činnosti, které jsou již financovány z nástroje Pathfinder, s cílem provést naléhavé koordinační a podpůrné akce pro posílení společenství příjemců portfolia nebo posouzení možných osamostatněných podniků či potenciálních inovací vytvářejících tržní příležitosti. |
| --- | --- |

b)

b)

granty na pevnou částkou nepřesahující 50 000 EUR mohou být poskytnuty bez výzvy k podávání návrhů pouze na takové činnosti, které jsou již financovány z nástroje Pathfinder, s cílem provést naléhavé koordinační a podpůrné akce pro posílení společenství příjemců portfolia nebo posouzení možných osamostatněných podniků či potenciálních inovací vytvářejících tržní příležitosti.

granty na pevnou částkou nepřesahující 50 000 EUR mohou být poskytnuty bez výzvy k podávání návrhů pouze na takové činnosti, které jsou již financovány z nástroje Pathfinder, s cílem provést naléhavé koordinační a podpůrné akce pro posílení společenství příjemců portfolia nebo posouzení možných osamostatněných podniků či potenciálních inovací vytvářejících tržní příležitosti.

3.
     
  Na ERI Pathfinder se uplatní kritéria pro zadání stanovená v článku 25.

Pozměňovací návrh 102

Pozměňovací návrh 102

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 43

Článek 43

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 43 | Článek 43 |
| Nástroj
  ERI
  Accelerator | Nástroj Accelerator |
| 1.   Příjemcem v rámci nástroje ERI Accelerator je právní subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi, který splňuje podmínky pro označení jako startup, malý nebo střední podnik nebo společnost se střední tržní kapitalizací. Návrh může předložit příjemce nebo jedna či více fyzických osob nebo právních subjektů, jež mají v úmyslu tohoto příjemce zřídit nebo podporovat. | 1.   Příjemcem v rámci nástroje ERI Accelerator je právní subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi, který splňuje podmínky pro označení jako startup,
  scale-up,
  malý nebo střední podnik nebo společnost se střední tržní kapitalizací. Návrh může předložit příjemce nebo jedna či více fyzických osob nebo právních subjektů, jež mají v úmyslu tohoto příjemce zřídit nebo podporovat. |
| 2.   Na všechny formy příspěvku Unie poskytovaného v rámci kombinovaného financování ERI se vztahuje jediné rozhodnutí o udělení, kterým se poskytuje financování. | 2.   Na všechny formy příspěvku Unie poskytovaného v rámci kombinovaného financování ERI se vztahuje jediné rozhodnutí o udělení, kterým se poskytuje financování. |
| 3.   Návrhy hodnotí s ohledem na jejich individuální přínos nezávislí odborníci a jejich výběr probíhá v rámci roční otevřené výzvy s datem uzávěrky na základě článků 24 až 26 v souladu s odstavcem 4. | 3.   Návrhy hodnotí s ohledem na jejich individuální přínos nezávislí odborníci a jejich výběr probíhá v rámci roční otevřené výzvy s datem uzávěrky na základě článků 24 až 26 v souladu s odstavcem 4. |
| 4.   Kritéria pro udělení jsou následující: | 4.   Kritéria pro udělení jsou následující: |
| — | excelence, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 43

Článek 43

Nástroj
  ERI
  Accelerator

ERI

Nástroj Accelerator

1.   Příjemcem v rámci nástroje ERI Accelerator je právní subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi, který splňuje podmínky pro označení jako startup, malý nebo střední podnik nebo společnost se střední tržní kapitalizací. Návrh může předložit příjemce nebo jedna či více fyzických osob nebo právních subjektů, jež mají v úmyslu tohoto příjemce zřídit nebo podporovat.

1.   Příjemcem v rámci nástroje ERI Accelerator je právní subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi, který splňuje podmínky pro označení jako startup,
  scale-up,
  malý nebo střední podnik nebo společnost se střední tržní kapitalizací. Návrh může předložit příjemce nebo jedna či více fyzických osob nebo právních subjektů, jež mají v úmyslu tohoto příjemce zřídit nebo podporovat.

2.   Na všechny formy příspěvku Unie poskytovaného v rámci kombinovaného financování ERI se vztahuje jediné rozhodnutí o udělení, kterým se poskytuje financování.

2.   Na všechny formy příspěvku Unie poskytovaného v rámci kombinovaného financování ERI se vztahuje jediné rozhodnutí o udělení, kterým se poskytuje financování.

3.   Návrhy hodnotí s ohledem na jejich individuální přínos nezávislí odborníci a jejich výběr probíhá v rámci roční otevřené výzvy s datem uzávěrky na základě článků 24 až 26 v souladu s odstavcem 4.

3.   Návrhy hodnotí s ohledem na jejich individuální přínos nezávislí odborníci a jejich výběr probíhá v rámci roční otevřené výzvy s datem uzávěrky na základě článků 24 až 26 v souladu s odstavcem 4.

4.   Kritéria pro udělení jsou následující:

4.   Kritéria pro udělení jsou následující:

—

excelence,

| — | excelence, |
| --- | --- |

—

excelence,

| — | dopad, |
| --- | --- |

—

dopad,

| — | dopad a 
  přidaná hodnota EU
  , |
| --- | --- |

—

dopad a 
  přidaná hodnota EU
  ,

přidaná hodnota EU

| — | rizikovost akce a potřeba podpory Unie. |
| --- | --- |

—

rizikovost akce a potřeba podpory Unie.

| — | rizikovost akce a potřeba podpory Unie. |
| --- | --- |

—

rizikovost akce a potřeba podpory Unie.

5.   Se souhlasem dotčených žadatelů mohou Komise nebo financující subjekty, jež provádí program Horizont Evropa, předložit přímo k hodnocení podle posledního hodnoticího kritéria návrh akce týkající se inovací a uvádění na trh, který již splňuje první dvě kritéria, s výhradou těchto kumulativních podmínek:

5.   Se souhlasem dotčených žadatelů mohou Komise nebo financující subjekty, jež provádí program Horizont Evropa
  včetně EIT znalostních a inovačních společenství
  , předložit přímo k hodnocení podle posledního hodnoticího kritéria návrh akce týkající se inovací a uvádění na trh
  , zejména v Unii,
  který již splňuje první dvě kritéria, s výhradou těchto kumulativních podmínek:

| — | návrh vychází z jiné akce financované z programu Horizont 2020 či tohoto programu nebo z vnitrostátního programu, který je
  podobný nástroji ERI Pathfinder a je jako takový
  uznán Komisí, |
| --- | --- |

—

návrh vychází z jiné akce financované z programu Horizont 2020 či tohoto programu nebo z vnitrostátního programu, který je
  podobný nástroji ERI Pathfinder a je jako takový
  uznán Komisí,

podobný nástroji ERI Pathfinder a je jako takový

| — | návrh vychází z jiné akce financované z programu Horizont 2020 či tohoto programu nebo z vnitrostátního programu, který je uznán Komisí
  jako návrh splňující požadavky ERI
  , |
| --- | --- |

—

návrh vychází z jiné akce financované z programu Horizont 2020 či tohoto programu nebo z vnitrostátního programu, který je uznán Komisí
  jako návrh splňující požadavky ERI
  ,

jako návrh splňující požadavky ERI

| — | návrh je založen na předchozím přezkumu projektu, který posoudil excelenci a dopad návrhu, a podléhá podmínkám a postupům, jež jsou dále upřesněny v pracovním programu. |
| --- | --- |

—

návrh je založen na předchozím přezkumu projektu, který posoudil excelenci a dopad návrhu, a podléhá podmínkám a postupům, jež jsou dále upřesněny v pracovním programu.

| — | návrh je založen na předchozím přezkumu projektu, který posoudil excelenci a dopad návrhu, a podléhá podmínkám a postupům, jež jsou dále upřesněny v pracovním programu. |
| --- | --- |

—

návrh je založen na předchozím přezkumu projektu, který posoudil excelenci a dopad návrhu, a podléhá podmínkám a postupům, jež jsou dále upřesněny v pracovním programu.

6.   Pečeť excelence lze udělit při splnění těchto kumulativních podmínek:

6.   Pečeť excelence lze udělit při splnění těchto kumulativních podmínek:

| — | příjemcem je startup nebo malý nebo střední podnik, |
| --- | --- |

—

příjemcem je startup nebo malý nebo střední podnik,

| — | příjemcem je startup nebo malý nebo střední podnik, |
| --- | --- |

—

příjemcem je startup nebo malý nebo střední podnik,

| — | návrh byl způsobilý a splnil použitelné prahové hodnoty u prvních dvou kritérií pro udělení uvedených v odstavci 4, |
| --- | --- |

—

návrh byl způsobilý a splnil použitelné prahové hodnoty u prvních dvou kritérií pro udělení uvedených v odstavci 4,

| — | návrh byl způsobilý a splnil použitelné prahové hodnoty u prvních dvou kritérií pro udělení uvedených v odstavci 4, |
| --- | --- |

—

návrh byl způsobilý a splnil použitelné prahové hodnoty u prvních dvou kritérií pro udělení uvedených v odstavci 4,

| — | na činnosti, které by byly způsobilé v rámci inovační akce. |
| --- | --- |

—

na činnosti, které by byly způsobilé v rámci inovační akce.

| — | na činnosti, které by byly způsobilé v rámci inovační akce. |
| --- | --- |

—

na činnosti, které by byly způsobilé v rámci inovační akce.

7.   Projde-li návrh úspěšně hodnocením, navrhnou nezávislí odborníci na základě souvisejícího rizika a zdrojů a času, jež jsou zapotřebí pro uvedení inovace na trh, příslušné kombinované financování ERI.

7.   Projde-li návrh úspěšně hodnocením, navrhnou nezávislí odborníci na základě souvisejícího rizika a zdrojů a času, jež jsou zapotřebí pro uvedení inovace na trh, příslušné kombinované financování ERI.

Komise může návrh vybraný nezávislými odborníky z opodstatněných důvodů – včetně důvodů týkajících se
  souladu
  s cíli politik Unie – zamítnout.

souladu

Komise může návrh vybraný nezávislými odborníky z opodstatněných důvodů – včetně důvodů týkajících se
  nesouladu
  s cíli politik Unie – zamítnout.

nesouladu

8.   Složka kombinovaného financování tvořená grantem nebo vratnou zálohou nepřekročí 70 % nákladů na vybranou inovační akci.

8.   Složka kombinovaného financování tvořená grantem nebo vratnou zálohou nepřekročí 70 % nákladů na vybranou inovační akci.

9.   Způsoby provádění složek kombinovaného financování ERI tvořených vlastním kapitálem a vratnou podporou se upřesní v rozhodnutí [zvláštní program].

9.   Způsoby provádění složek kombinovaného financování ERI tvořených vlastním kapitálem a vratnou podporou se upřesní v rozhodnutí [zvláštní program].

10.   Smlouva pro vybranou akci stanoví konkrétní milníky a odpovídající předběžné financování a splátkové platby v rámci kombinovaného financování ERI.

10.   Smlouva pro vybranou akci stanoví konkrétní
  měřitelné
  milníky a odpovídající předběžné financování a splátkové platby v rámci kombinovaného financování ERI.

Činnosti související s inovační akcí lze zahájit a první platbu předběžného financování grantu nebo vratné zálohy lze uhradit dříve, než se uplatní jiné složky poskytnutého kombinovaného financování ERI. Tyto složky financování se uplatní pod podmínkou, že je dosaženo konkrétních milníků stanovených ve smlouvě.

Činnosti související s inovační akcí lze zahájit a první platbu předběžného financování grantu nebo vratné zálohy lze uhradit dříve, než se uplatní jiné složky poskytnutého kombinovaného financování ERI. Tyto složky financování se uplatní pod podmínkou, že je dosaženo konkrétních milníků stanovených ve smlouvě.

11.   V souladu se smlouvou se akce pozastaví, pozmění nebo ukončí, nejsou-li milníky splněny. Ukončena může být i v případě, že nelze dosáhnout očekávaného uvedení na trh.

11.   V souladu se smlouvou se akce pozastaví, pozmění nebo ukončí, nejsou-li
  měřitelné
  milníky splněny. Ukončena může být i v případě, že nelze dosáhnout očekávaného uvedení na trh
  zejména v Unii
  .

Komise může pod podmínkou přezkumu projektu nezávislými externími odborníky rozhodnout o zvýšení kombinovaného financování ERI.

Komise může pod podmínkou přezkumu projektu nezávislými externími odborníky rozhodnout o zvýšení kombinovaného financování ERI.

Pozměňovací návrh 103

Pozměňovací návrh 103

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 43 a (nový)

Článek 43 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 43a




  Malé a střední podniky a přírůstkové inovace




  Kromě nástrojů v rámci ERI je také třeba zřídit a centrálně uplatňovat zvláštní nástroj pro malé a střední podniky na přírůstkové inovace, který bude podporovat granty s jediným příjemcem na činnosti v oblasti výzkumu a inovací v rámci všech klastrů, a to způsobem zdola nahoru prostřednictvím časově neomezené výzvy k předkládání návrhů uzpůsobené potřebám malých a středních podniků. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 43a

Malé a střední podniky a přírůstkové inovace

Kromě nástrojů v rámci ERI je také třeba zřídit a centrálně uplatňovat zvláštní nástroj pro malé a střední podniky na přírůstkové inovace, který bude podporovat granty s jediným příjemcem na činnosti v oblasti výzkumu a inovací v rámci všech klastrů, a to způsobem zdola nahoru prostřednictvím časově neomezené výzvy k předkládání návrhů uzpůsobené potřebám malých a středních podniků.

Pozměňovací návrh 104

Pozměňovací návrh 104

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 44

Článek 44

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 44 | Článek 44 |
| Jmenování externích odborníků | Jmenování
  nezávislých
  externích odborníků |
| 1.   Odchylně od čl. 237 odst. 3 finančního nařízení mohou být externí odborníci v 
  odůvodněných případech
  vybíráni bez výzvy k vyjádření zájmu,
  provádí-li se
  výběr transparentním způsobem. | 1.   Odchylně od čl. 237 odst.3 finančního nařízení mohou být
  nezávislí
  externí odborníci
  výjimečně
  vybíráni bez výzvy k vyjádření zájmu,
  avšak pouze v případě, že výzva k vyjádření zájmu nevyústila v určení vhodných externích odborníků,
  .
  Výběr externích odborníků bez výzvy k vyjádření zájmu musí být řádně odůvodněn a
   výběr
  se provádí
  transparentním způsobem.
  Tito odborníci musí prokázat svou nezávislost a schopnost podporovat cíle programu Horizont Evropa. |
| | 1a.
     
  Nezávislí externí odborníci se vyberou podle jejich dovedností, zkušeností a znalostí vhodných ke splnění úkolů, kterými jsou pověřeni. Při jmenování nezávislých externích odborníků usiluje Komise či financující subjekt Unie o vyvážené zastoupení a složení skupiny odborníků a hodnotících skupin z hlediska specializací, geografického prostředí, pohlaví a druhu organizace, kterou zastupují. |
| 2.   V souladu s čl. 237 odst. 2 a 3 finančního nařízení jsou externí odborníci odměňováni na základě standardních podmínek. V 
  odůvodněných případech může být poskytnuta odměna v přiměřené výši nad rámec standardních podmínek na základě příslušných tržních standardů, zejména pokud jde o konkrétní odborníky na vysoké úrovni. | 2.   V souladu s čl. 237 odst. 2 a 3 finančního nařízení jsou
  nezávislí
  externí odborníci odměňováni na základě standardních podmínek. |
| 3.   Kromě ustanovení čl. 38 odst. 2 a 3 finančního nařízení platí, že alespoň jednou ročně se na internetových stránkách Komise nebo financujícího subjektu zveřejňují jména osobně jmenovaných externích odborníků, kteří hodnotí žádosti o granty, spolu s oblastmi jejich odbornosti. Tyto informace se shromažďují, zpracovávají a zveřejňují v souladu s pravidly EU pro ochranu údajů. | 3.   Kromě ustanovení čl. 38 odst. 2 a 3 finančního nařízení platí, že alespoň jednou ročně se na internetových stránkách Komise nebo financujícího subjektu zveřejňují jména osobně jmenovaných
  nezávislých
  externích odborníků, kteří hodnotí žádosti o granty, spolu s oblastmi jejich odbornosti. Tyto informace se shromažďují, zpracovávají a zveřejňují v souladu s pravidly EU pro ochranu údajů. |
| | 3a.
     
  Komise nebo příslušný financující subjekt zajistí, že odborník, který se ocitne ve střetu zájmů ve věci, v níž má podat odborný posudek, danou věc nehodnotí, ani v ní neposkytuje poradenství či pomoc. |
| | 3b.
     
  Pro každou činnost v oblasti hodnocení bude zajištěn odpovídající počet nezávislých odborníků, aby se zaručila kvalita hodnocení. |
| | 3c.
     
  O výši odměny všech nezávislých a externích odborníků jsou Evropský parlament a Rada každoročně informovány. Odměna je hrazena z administrativních výdajů programu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 44

Článek 44

Jmenování externích odborníků

Jmenování
  nezávislých
  externích odborníků

nezávislých

1.   Odchylně od čl. 237 odst. 3 finančního nařízení mohou být externí odborníci v 
  odůvodněných případech
  vybíráni bez výzvy k vyjádření zájmu,
  provádí-li se
  výběr transparentním způsobem.

1.   Odchylně od čl. 237 odst.3 finančního nařízení mohou být
  nezávislí
  externí odborníci
  výjimečně
  vybíráni bez výzvy k vyjádření zájmu,
  avšak pouze v případě, že výzva k vyjádření zájmu nevyústila v určení vhodných externích odborníků,
  .
  Výběr externích odborníků bez výzvy k vyjádření zájmu musí být řádně odůvodněn a
   výběr
  se provádí
  transparentním způsobem.
  Tito odborníci musí prokázat svou nezávislost a schopnost podporovat cíle programu Horizont Evropa.

1a.
     
  Nezávislí externí odborníci se vyberou podle jejich dovedností, zkušeností a znalostí vhodných ke splnění úkolů, kterými jsou pověřeni. Při jmenování nezávislých externích odborníků usiluje Komise či financující subjekt Unie o vyvážené zastoupení a složení skupiny odborníků a hodnotících skupin z hlediska specializací, geografického prostředí, pohlaví a druhu organizace, kterou zastupují.

2.   V souladu s čl. 237 odst. 2 a 3 finančního nařízení jsou externí odborníci odměňováni na základě standardních podmínek. V 
  odůvodněných případech může být poskytnuta odměna v přiměřené výši nad rámec standardních podmínek na základě příslušných tržních standardů, zejména pokud jde o konkrétní odborníky na vysoké úrovni.

2.   V souladu s čl. 237 odst. 2 a 3 finančního nařízení jsou
  nezávislí
  externí odborníci odměňováni na základě standardních podmínek.

3.   Kromě ustanovení čl. 38 odst. 2 a 3 finančního nařízení platí, že alespoň jednou ročně se na internetových stránkách Komise nebo financujícího subjektu zveřejňují jména osobně jmenovaných externích odborníků, kteří hodnotí žádosti o granty, spolu s oblastmi jejich odbornosti. Tyto informace se shromažďují, zpracovávají a zveřejňují v souladu s pravidly EU pro ochranu údajů.

3.   Kromě ustanovení čl. 38 odst. 2 a 3 finančního nařízení platí, že alespoň jednou ročně se na internetových stránkách Komise nebo financujícího subjektu zveřejňují jména osobně jmenovaných
  nezávislých
  externích odborníků, kteří hodnotí žádosti o granty, spolu s oblastmi jejich odbornosti. Tyto informace se shromažďují, zpracovávají a zveřejňují v souladu s pravidly EU pro ochranu údajů.

3a.
     
  Komise nebo příslušný financující subjekt zajistí, že odborník, který se ocitne ve střetu zájmů ve věci, v níž má podat odborný posudek, danou věc nehodnotí, ani v ní neposkytuje poradenství či pomoc.

3b.
     
  Pro každou činnost v oblasti hodnocení bude zajištěn odpovídající počet nezávislých odborníků, aby se zaručila kvalita hodnocení.

3c.
     
  O výši odměny všech nezávislých a externích odborníků jsou Evropský parlament a Rada každoročně informovány. Odměna je hrazena z administrativních výdajů programu.

Pozměňovací návrh 105

Pozměňovací návrh 105

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 45

Článek 45

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 45 | Článek 45 |
| Monitorování a vykazování | Monitorování a vykazování |
| | 1.
     
  Komise každoročně sleduje provádění programu Horizont Evropa a jeho zvláštního programu, jakož i činností EIT. Výroční monitorovací zprávy obsahují: |
| 1.
     Ukazatele pro
  vykazování pokroku dosaženého při
  plnění cílů
  programu
  stanovených v článku 3 jsou na základě způsobů dosahování dopadů stanoveny v příloze V. | i) | ukazatele pro plnění cílů stanovených v článku 3
  , které
  jsou na základě způsobů dosahování dopadů stanoveny v příloze V; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 45

Článek 45

Monitorování a vykazování

Monitorování a vykazování

1.
     
  Komise každoročně sleduje provádění programu Horizont Evropa a jeho zvláštního programu, jakož i činností EIT. Výroční monitorovací zprávy obsahují:

1.
     Ukazatele pro
  vykazování pokroku dosaženého při
  plnění cílů
  programu
  stanovených v článku 3 jsou na základě způsobů dosahování dopadů stanoveny v příloze V.

i)

i)

ukazatele pro plnění cílů stanovených v článku 3
  , které
  jsou na základě způsobů dosahování dopadů stanoveny v příloze V;

, které

| ii) | informace o provádění zásad financování a průřezových otázkách stanovených zejména v článku 6a, jako je úroveň začlenění sociálních a humanitních věd, poměr mezi nižší a vyšší úrovní technologické připravenosti v kooperativním výzkumu, zapojení zemí s rozšiřující účastí, seznam zemí s rozšiřující účastí aktualizovaný v pracovních programech, pokrok při snižování rozdílů v oblasti výzkumu, vývoje a inovací, zeměpisné pokrytí v projektech kooperativního výzkumu, mzdy výzkumných pracovníků, používání dvoufázového postupu předkládání a hodnocení návrhů, používání přezkumu hodnocení a míru stížností, úroveň začlenění oblasti klimatu a související výdaje, účast malých a středních podniků včetně srovnání s podobnými vnitrostátními nástroji pro malé a střední podniky, zapojení soukromého sektoru, pokrok v oblasti rovnosti žen a mužů, pečeti excelence, partnerství soukromého a veřejného sektoru a aktivační účinek doplňkového financování ze soukromých a veřejných zdrojů, doplňkové a kumulativní financování z ostatních fondů Unie, zejména součinnost s programy uvedenými v příloze IV, používání výzkumných infrastruktur podporovaných jinými unijními programy financování, rychlá cesta k výzkumu a inovacím, míra a dopad mezinárodní spolupráce, i pokud jde zásadu vzájemnosti, zapojení občanů a občanské společnosti na vnitrostátní a unijní úrovni; |
| --- | --- |

ii)

ii)

informace o provádění zásad financování a průřezových otázkách stanovených zejména v článku 6a, jako je úroveň začlenění sociálních a humanitních věd, poměr mezi nižší a vyšší úrovní technologické připravenosti v kooperativním výzkumu, zapojení zemí s rozšiřující účastí, seznam zemí s rozšiřující účastí aktualizovaný v pracovních programech, pokrok při snižování rozdílů v oblasti výzkumu, vývoje a inovací, zeměpisné pokrytí v projektech kooperativního výzkumu, mzdy výzkumných pracovníků, používání dvoufázového postupu předkládání a hodnocení návrhů, používání přezkumu hodnocení a míru stížností, úroveň začlenění oblasti klimatu a související výdaje, účast malých a středních podniků včetně srovnání s podobnými vnitrostátními nástroji pro malé a střední podniky, zapojení soukromého sektoru, pokrok v oblasti rovnosti žen a mužů, pečeti excelence, partnerství soukromého a veřejného sektoru a aktivační účinek doplňkového financování ze soukromých a veřejných zdrojů, doplňkové a kumulativní financování z ostatních fondů Unie, zejména součinnost s programy uvedenými v příloze IV, používání výzkumných infrastruktur podporovaných jinými unijními programy financování, rychlá cesta k výzkumu a inovacím, míra a dopad mezinárodní spolupráce, i pokud jde zásadu vzájemnosti, zapojení občanů a občanské společnosti na vnitrostátní a unijní úrovni;

informace o provádění zásad financování a průřezových otázkách stanovených zejména v článku 6a, jako je úroveň začlenění sociálních a humanitních věd, poměr mezi nižší a vyšší úrovní technologické připravenosti v kooperativním výzkumu, zapojení zemí s rozšiřující účastí, seznam zemí s rozšiřující účastí aktualizovaný v pracovních programech, pokrok při snižování rozdílů v oblasti výzkumu, vývoje a inovací, zeměpisné pokrytí v projektech kooperativního výzkumu, mzdy výzkumných pracovníků, používání dvoufázového postupu předkládání a hodnocení návrhů, používání přezkumu hodnocení a míru stížností, úroveň začlenění oblasti klimatu a související výdaje, účast malých a středních podniků včetně srovnání s podobnými vnitrostátními nástroji pro malé a střední podniky, zapojení soukromého sektoru, pokrok v oblasti rovnosti žen a mužů, pečeti excelence, partnerství soukromého a veřejného sektoru a aktivační účinek doplňkového financování ze soukromých a veřejných zdrojů, doplňkové a kumulativní financování z ostatních fondů Unie, zejména součinnost s programy uvedenými v příloze IV, používání výzkumných infrastruktur podporovaných jinými unijními programy financování, rychlá cesta k výzkumu a inovacím, míra a dopad mezinárodní spolupráce, i pokud jde zásadu vzájemnosti, zapojení občanů a občanské společnosti na vnitrostátní a unijní úrovni;

| iii) | úrovně výdajů podle oblastí intervence, jak je uvedeno v příloze I, a průřezové otázky v rámci programu a EIT, které umožní analýzu portfolia, s cílem posílit transparentnost těchto údajů, by také měly být veřejně dostupné a přístupné na webových stránkách Komise v souladu s poslední aktualizací; |
| --- | --- |

iii)

iii)

úrovně výdajů podle oblastí intervence, jak je uvedeno v příloze I, a průřezové otázky v rámci programu a EIT, které umožní analýzu portfolia, s cílem posílit transparentnost těchto údajů, by také měly být veřejně dostupné a přístupné na webových stránkách Komise v souladu s poslední aktualizací;

úrovně výdajů podle oblastí intervence, jak je uvedeno v příloze I, a průřezové otázky v rámci programu a EIT, které umožní analýzu portfolia, s cílem posílit transparentnost těchto údajů, by také měly být veřejně dostupné a přístupné na webových stránkách Komise v souladu s poslední aktualizací;

| iv) | úrovně nadměrného podávání návrhů, zejména počet návrhů na rozpočtovou položku a na oblast intervence, jejich průměrný výsledek, podíl návrhů nad a pod prahovou hodnotou. |
| --- | --- |

iv)

iv)

úrovně nadměrného podávání návrhů, zejména počet návrhů na rozpočtovou položku a na oblast intervence, jejich průměrný výsledek, podíl návrhů nad a pod prahovou hodnotou.

úrovně nadměrného podávání návrhů, zejména počet návrhů na rozpočtovou položku a na oblast intervence, jejich průměrný výsledek, podíl návrhů nad a pod prahovou hodnotou.

2.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50, pokud jde o změny přílohy V za účelem doplnění nebo změny ukazatelů způsobů dosahování dopadů, je-li to považováno za nezbytné, a stanovení referenčních úrovní a cílů.

2.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50, pokud jde o změny přílohy V za účelem doplnění nebo změny ukazatelů způsobů dosahování dopadů, je-li to považováno za nezbytné, a stanovení referenčních úrovní a cílů.

3.   Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho výsledků byly shromažďovány účinně, efektivně a včas.
  Za tímto účelem se příjemcům finančních prostředků Unie a (případně) členským státům uloží přiměřené požadavky na vykazování.

3.   Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho výsledků byly shromažďovány účinně, efektivně a včas
  , aniž by se zvyšovala administrativní zátěž pro příjemce
  .
  Zejména údaje týkající se projektů financovaných v rámci ERV, evropských partnerství, misí, ERI a EIT budou zahrnuty do stejné databáze jako akce financované přímo programem (např. databáze E-corda)
  .

3a.
     
  Kvantitativní údaje v co nejvyšší míře doplní kvantitativní analýza, kterou provede Komise nebo unijní či vnitrostátní financující subjekty.

Pozměňovací návrh 106

Pozměňovací návrh 106

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 46

Článek 46

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 46 | Článek 46 |
| Informace, komunikace, publicita a šíření a využívání výsledků | Informace, komunikace, publicita a šíření a využívání výsledků |
| 1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ a zajišťují viditelnost těchto prostředků (zejména při propagaci opatření a jejich výsledků) tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti. | 1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ a zajišťují viditelnost těchto prostředků (zejména při propagaci opatření a jejich výsledků
  , včetně cen
  ) tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti. |
| 2.   Komise provádí k programu a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně.
  Finanční zdroje vyčleněné na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku 3
  . | 2.   Komise provádí k programu a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně.
  Zejména členským státům a příjemcům poskytne včasné a podrobné informace
  . |
| 3.   Komise rovněž zavede strategii šíření a využívání výsledků za účelem zvýšení dostupnosti a šíření výsledků a znalostí v oblasti výzkumu a inovací vytvořených v rámci programu, aby se urychlilo využívání výsledků se zaměřením na pronikání na trh a posílil se dopad programu. Finanční zdroje vyčleněné na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, jakož i k činnostem týkajícím se informací, komunikace, publicity a šíření a využívání výsledků, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku 3. | 3.   Komise rovněž zavede strategii šíření a využívání výsledků za účelem zvýšení dostupnosti a šíření výsledků a znalostí v oblasti výzkumu a inovací vytvořených v rámci programu, aby se urychlilo využívání výsledků se zaměřením na pronikání na trh
  , zejména v rámci Unie,
  a posílil se dopad programu. Finanční zdroje vyčleněné na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, jakož i k činnostem týkajícím se informací, komunikace, publicity a šíření a využívání výsledků, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku 3. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 46

Článek 46

Informace, komunikace, publicita a šíření a využívání výsledků

Informace, komunikace, publicita a šíření a využívání výsledků

1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ a zajišťují viditelnost těchto prostředků (zejména při propagaci opatření a jejich výsledků) tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti.

1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ a zajišťují viditelnost těchto prostředků (zejména při propagaci opatření a jejich výsledků
  , včetně cen
  ) tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti.

2.   Komise provádí k programu a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně.
  Finanční zdroje vyčleněné na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku 3
  .

2.   Komise provádí k programu a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně.
  Zejména členským státům a příjemcům poskytne včasné a podrobné informace
  .

3.   Komise rovněž zavede strategii šíření a využívání výsledků za účelem zvýšení dostupnosti a šíření výsledků a znalostí v oblasti výzkumu a inovací vytvořených v rámci programu, aby se urychlilo využívání výsledků se zaměřením na pronikání na trh a posílil se dopad programu. Finanční zdroje vyčleněné na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, jakož i k činnostem týkajícím se informací, komunikace, publicity a šíření a využívání výsledků, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku 3.

3.   Komise rovněž zavede strategii šíření a využívání výsledků za účelem zvýšení dostupnosti a šíření výsledků a znalostí v oblasti výzkumu a inovací vytvořených v rámci programu, aby se urychlilo využívání výsledků se zaměřením na pronikání na trh
  , zejména v rámci Unie,
  a posílil se dopad programu. Finanční zdroje vyčleněné na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, jakož i k činnostem týkajícím se informací, komunikace, publicity a šíření a využívání výsledků, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku 3.

Pozměňovací návrh 107

Pozměňovací návrh 107

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 47

Článek 47

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 47 | Článek 47 |
| Hodnocení programu | Hodnocení programu |
| 1.   Hodnocení programu se provádějí včas tak, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu týkajícího se programu, následného programu i dalších iniciativ relevantních pro výzkum a inovace. | 1.   Hodnocení programu se provádějí včas a 
  zveřejňují
  tak, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu týkajícího se programu, následného programu i dalších iniciativ relevantních pro výzkum a inovace. |
| | 1a.
     
  Ještě než bude přijato rozhodnutí o vytvoření nových misích nebo o přesměrování, ukončení či pokračování misí či navýšení jejich rozpočtu, musí být mise do 31. prosince 2022 plně vyhodnoceny. Výsledky hodnocení misí budou zveřejněny a budou obsahovat, mimo jiné, analýzu jejich výběru, řízení, zaměření a výkonnosti. |
| 2.   Průběžné hodnocení programu se provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do
  čtyř
  let od začátku provádění programu. Zahrnuje posouzení dlouhodobého dopadu předchozích rámcových programů a představuje základ pro případnou úpravu provádění programu. | 2.   Průběžné hodnocení programu se provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do
  tří
  let od začátku provádění programu. Zahrnuje
  analýzu portfolia a
   posouzení dlouhodobého dopadu předchozích rámcových programů a představuje základ pro případnou úpravu provádění programu
  a/nebo jeho přezkum
  .
  Posoudí účinnost, efektivitu, relevanci, soudržnost, aktivační účinek, doplňkovost s ostatními unijními a vnitrostátními programy financování výzkumu, vývoje a inovací a přidanou hodnotu Unie. Zejména je třeba posoudit dopad převedených prostředků z jiných programů Unie. |
| 3.   Na konci provádění programu, avšak nejpozději do
  čtyř
  let po skončení období uvedeného v článku 1 dokončí Komise závěrečné hodnocení programu. Zahrnuje posouzení dlouhodobého dopadu předchozích rámcových programů. | 3.   Na konci provádění programu, avšak nejpozději do
  tří
  let po skončení období uvedeného v článku 1 dokončí Komise závěrečné hodnocení programu. Zahrnuje posouzení dlouhodobého dopadu předchozích rámcových programů. |
| 4.   Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. | 4.   Komise
  zveřejní a rozšíří výsledky a
   závěry hodnocení spolu se svými připomínkami a 
  předloží je
  Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 47

Článek 47

Hodnocení programu

Hodnocení programu

1.   Hodnocení programu se provádějí včas tak, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu týkajícího se programu, následného programu i dalších iniciativ relevantních pro výzkum a inovace.

1.   Hodnocení programu se provádějí včas a 
  zveřejňují
  tak, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu týkajícího se programu, následného programu i dalších iniciativ relevantních pro výzkum a inovace.

1a.
     
  Ještě než bude přijato rozhodnutí o vytvoření nových misích nebo o přesměrování, ukončení či pokračování misí či navýšení jejich rozpočtu, musí být mise do 31. prosince 2022 plně vyhodnoceny. Výsledky hodnocení misí budou zveřejněny a budou obsahovat, mimo jiné, analýzu jejich výběru, řízení, zaměření a výkonnosti.

2.   Průběžné hodnocení programu se provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do
  čtyř
  let od začátku provádění programu. Zahrnuje posouzení dlouhodobého dopadu předchozích rámcových programů a představuje základ pro případnou úpravu provádění programu.

2.   Průběžné hodnocení programu se provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do
  tří
  let od začátku provádění programu. Zahrnuje
  analýzu portfolia a
   posouzení dlouhodobého dopadu předchozích rámcových programů a představuje základ pro případnou úpravu provádění programu
  a/nebo jeho přezkum
  .
  Posoudí účinnost, efektivitu, relevanci, soudržnost, aktivační účinek, doplňkovost s ostatními unijními a vnitrostátními programy financování výzkumu, vývoje a inovací a přidanou hodnotu Unie. Zejména je třeba posoudit dopad převedených prostředků z jiných programů Unie.

3.   Na konci provádění programu, avšak nejpozději do
  čtyř
  let po skončení období uvedeného v článku 1 dokončí Komise závěrečné hodnocení programu. Zahrnuje posouzení dlouhodobého dopadu předchozích rámcových programů.

3.   Na konci provádění programu, avšak nejpozději do
  tří
  let po skončení období uvedeného v článku 1 dokončí Komise závěrečné hodnocení programu. Zahrnuje posouzení dlouhodobého dopadu předchozích rámcových programů.

4.   Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

4.   Komise
  zveřejní a rozšíří výsledky a
   závěry hodnocení spolu se svými připomínkami a 
  předloží je
  Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

Pozměňovací návrh 108

Pozměňovací návrh 108

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 48

Článek 48

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 48 | Článek 48 |
| Audity | Audity |
| 1.   Systém kontroly programu zajistí přiměřenou rovnováhu mezi důvěrou a kontrolou s přihlédnutím k administrativním a jiným nákladům na kontroly na všech úrovních, a to zejména pro příjemce. | 1.   Systém kontroly programu zajistí přiměřenou rovnováhu mezi důvěrou a kontrolou s přihlédnutím k administrativním a jiným nákladům na kontroly na všech úrovních, a to zejména pro příjemce.
  Pravidla auditu jsou jasná, jednotná a soudržná v celém programu. |
| 2.   Strategie auditu programu vychází z finančního auditu reprezentativního vzorku výdajů v rámci programu jako celku. Tento reprezentativní vzorek se doplní výběrem založeným na posouzení rizik, která souvisejí s výdaji. Akce, které přijímají společné financování z různých programů Unie, se podrobují auditu pouze jednou, přičemž jsou pokryty všechny dotčené programy a jejich příslušná platná pravidla. | 2.   Strategie auditu programu vychází z finančního auditu reprezentativního vzorku výdajů v rámci programu jako celku. Tento reprezentativní vzorek se doplní výběrem založeným na posouzení rizik, která souvisejí s výdaji. Akce, které přijímají společné financování z různých programů Unie, se podrobují auditu pouze jednou, přičemž jsou pokryty všechny dotčené programy a jejich příslušná platná pravidla. |
| 3.   Komise nebo financující subjekt se mohou kromě toho spoléhat na kombinované přezkumy systémů na úrovni příjemců. Tyto kombinované přezkumy jsou volitelné pro určité druhy příjemců a spočívají v auditu systémů a procesů, který je doplněn o audit operací, provedeném příslušným nezávislým auditorem způsobilým k provádění povinných auditů účetních dokladů v souladu se směrnicí 2006/43/ES (34). Komise nebo financující subjekt je mohou použít ke stanovení celkové jistoty ohledně řádného finančního řízení výdajů a k posouzení úrovně auditů ex post a osvědčení o finančních výkazech. | 3.   Komise nebo financující subjekt se mohou kromě toho spoléhat na kombinované přezkumy systémů na úrovni příjemců. Tyto kombinované přezkumy jsou volitelné pro určité druhy příjemců a spočívají v auditu systémů a procesů, který je doplněn o audit operací, provedeném příslušným nezávislým auditorem způsobilým k provádění povinných auditů účetních dokladů v souladu se směrnicí 2006/43/ES (34). Komise nebo financující subjekt je mohou použít ke stanovení celkové jistoty ohledně řádného finančního řízení výdajů a k posouzení
  způsobilosti nárokovaných nákladů a
   úrovně auditů ex post a osvědčení o finančních výkazech. |
| 4.   V souladu s článkem 127 finančního nařízení se
  mohou
  Komise nebo financující subjekt
  spoléhat
  na audity týkající se použití příspěvků Unie prováděné jinými osobami nebo subjekty včetně těch, jež nebyly pověřeny orgány či institucemi Unie. | 4.   V souladu s článkem 127 finančního nařízení se Komise nebo financující subjekt
  spoléhají
  na audity týkající se použití příspěvků Unie prováděné jinými
  certifikovanými
  osobami nebo subjekty včetně těch, jež nebyly pověřeny orgány či institucemi Unie. |
| 5.   Audit může být proveden až dva roky po
  platbě zůstatku
  . | 5.   Audit může být proveden až dva roky po
  datu ukončení projektu
  . |
| | 5a.
     
  Komise zveřejní pokyny pro audit vypracované ve spolupráci s Evropským účetním dvorem. Auditoři v zájmu právní jistoty zajistí transparentnost jimi provedených auditů a také spolehlivý a jednotný výklad pravidel pro audit po celou dobu trvání programu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 48

Článek 48

Audity

Audity

1.   Systém kontroly programu zajistí přiměřenou rovnováhu mezi důvěrou a kontrolou s přihlédnutím k administrativním a jiným nákladům na kontroly na všech úrovních, a to zejména pro příjemce.

1.   Systém kontroly programu zajistí přiměřenou rovnováhu mezi důvěrou a kontrolou s přihlédnutím k administrativním a jiným nákladům na kontroly na všech úrovních, a to zejména pro příjemce.
  Pravidla auditu jsou jasná, jednotná a soudržná v celém programu.

2.   Strategie auditu programu vychází z finančního auditu reprezentativního vzorku výdajů v rámci programu jako celku. Tento reprezentativní vzorek se doplní výběrem založeným na posouzení rizik, která souvisejí s výdaji. Akce, které přijímají společné financování z různých programů Unie, se podrobují auditu pouze jednou, přičemž jsou pokryty všechny dotčené programy a jejich příslušná platná pravidla.

2.   Strategie auditu programu vychází z finančního auditu reprezentativního vzorku výdajů v rámci programu jako celku. Tento reprezentativní vzorek se doplní výběrem založeným na posouzení rizik, která souvisejí s výdaji. Akce, které přijímají společné financování z různých programů Unie, se podrobují auditu pouze jednou, přičemž jsou pokryty všechny dotčené programy a jejich příslušná platná pravidla.

3.   Komise nebo financující subjekt se mohou kromě toho spoléhat na kombinované přezkumy systémů na úrovni příjemců. Tyto kombinované přezkumy jsou volitelné pro určité druhy příjemců a spočívají v auditu systémů a procesů, který je doplněn o audit operací, provedeném příslušným nezávislým auditorem způsobilým k provádění povinných auditů účetních dokladů v souladu se směrnicí 2006/43/ES (34). Komise nebo financující subjekt je mohou použít ke stanovení celkové jistoty ohledně řádného finančního řízení výdajů a k posouzení úrovně auditů ex post a osvědčení o finančních výkazech.

3.   Komise nebo financující subjekt se mohou kromě toho spoléhat na kombinované přezkumy systémů na úrovni příjemců. Tyto kombinované přezkumy jsou volitelné pro určité druhy příjemců a spočívají v auditu systémů a procesů, který je doplněn o audit operací, provedeném příslušným nezávislým auditorem způsobilým k provádění povinných auditů účetních dokladů v souladu se směrnicí 2006/43/ES (34). Komise nebo financující subjekt je mohou použít ke stanovení celkové jistoty ohledně řádného finančního řízení výdajů a k posouzení
  způsobilosti nárokovaných nákladů a
   úrovně auditů ex post a osvědčení o finančních výkazech.

4.   V souladu s článkem 127 finančního nařízení se
  mohou
  Komise nebo financující subjekt
  spoléhat
  na audity týkající se použití příspěvků Unie prováděné jinými osobami nebo subjekty včetně těch, jež nebyly pověřeny orgány či institucemi Unie.

4.   V souladu s článkem 127 finančního nařízení se Komise nebo financující subjekt
  spoléhají
  na audity týkající se použití příspěvků Unie prováděné jinými
  certifikovanými
  osobami nebo subjekty včetně těch, jež nebyly pověřeny orgány či institucemi Unie.

5.   Audit může být proveden až dva roky po
  platbě zůstatku
  .

5.   Audit může být proveden až dva roky po
  datu ukončení projektu
  .

5a.
     
  Komise zveřejní pokyny pro audit vypracované ve spolupráci s Evropským účetním dvorem. Auditoři v zájmu právní jistoty zajistí transparentnost jimi provedených auditů a také spolehlivý a jednotný výklad pravidel pro audit po celou dobu trvání programu.

Pozměňovací návrh 109

Pozměňovací návrh 109

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha I – bod 1 – návětí

Příloha I – bod 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (1) | Pilíř I „Otevřená věda“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

(1)

Pilíř I „Otevřená věda“

| (1) | Pilíř I „
  Vynikající a
   otevřená věda“ |
| --- | --- |

(1)

Pilíř I „
  Vynikající a
   otevřená věda“

Vynikající a

Pozměňovací návrh 110

Pozměňovací návrh 110

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha I – bod 1 – odst. 1 – písm. a – návětí

Příloha I – bod 1 – odst. 1 – písm. a – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | Evropská rada pro výzkum: Poskytne atraktivní a pružné financování, aby jednotliví talentovaní a tvůrčí výzkumní pracovníci a jejich týmy mohli využít těch nejslibnějších cest na hranicích vědy, a to na základě soutěže v rámci celé Unie. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

Evropská rada pro výzkum: Poskytne atraktivní a pružné financování, aby jednotliví talentovaní a tvůrčí výzkumní pracovníci a jejich týmy mohli využít těch nejslibnějších cest na hranicích vědy, a to na základě soutěže v rámci celé Unie.

| a) | Evropská rada pro výzkum: Poskytne atraktivní a pružné financování, aby jednotliví talentovaní a tvůrčí výzkumní pracovníci
  , především pak mladí výzkumní pracovníci,
  a jejich týmy mohli využít těch nejslibnějších cest na hranicích vědy, a to na základě soutěže v rámci celé Unie. |
| --- | --- |

a)

Evropská rada pro výzkum: Poskytne atraktivní a pružné financování, aby jednotliví talentovaní a tvůrčí výzkumní pracovníci
  , především pak mladí výzkumní pracovníci,
  a jejich týmy mohli využít těch nejslibnějších cest na hranicích vědy, a to na základě soutěže v rámci celé Unie.

, především pak mladí výzkumní pracovníci,

Pozměňovací návrh 111

Pozměňovací návrh 111

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha I – bod 1 – odst. 1 – písm. b – návětí

Příloha I – bod 1 – odst. 1 – písm. b – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | Akce „Marie Curie-Skłodowska“ Umožní výzkumným pracovníkům získat nové znalosti a dovednosti prostřednictvím mobility a konfrontace napříč hranicemi, odvětvími a obory a nabídne strukturované a optimalizované institucionální a vnitrostátní systémy pro nábor, odbornou přípravu a profesní rozvoj; akce Marie Skłodowska-Curie takto přispěje k položení základů evropského prostředí pro špičkový výzkum, přispěje k podpoře vytváření pracovních míst, růstu a investic a řešení současných i budoucích společenských výzev. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

Akce „Marie Curie-Skłodowska“ Umožní výzkumným pracovníkům získat nové znalosti a dovednosti prostřednictvím mobility a konfrontace napříč hranicemi, odvětvími a obory a nabídne strukturované a optimalizované institucionální a vnitrostátní systémy pro nábor, odbornou přípravu a profesní rozvoj; akce Marie Skłodowska-Curie takto přispěje k položení základů evropského prostředí pro špičkový výzkum, přispěje k podpoře vytváření pracovních míst, růstu a investic a řešení současných i budoucích společenských výzev.

| b) | Akce „Marie Curie-Skłodowska“ Umožní výzkumným pracovníkům získat nové znalosti a dovednosti prostřednictvím mobility a konfrontace napříč hranicemi, odvětvími a obory a nabídne strukturované a optimalizované institucionální a vnitrostátní systémy pro nábor, odbornou přípravu a profesní rozvoj; akce Marie Skłodowska-Curie takto přispěje k položení základů evropského prostředí pro špičkový výzkum v 
  celé Evropě
  , přispěje k podpoře vytváření pracovních míst, růstu a investic a řešení současných i budoucích společenských výzev. |
| --- | --- |

b)

Akce „Marie Curie-Skłodowska“ Umožní výzkumným pracovníkům získat nové znalosti a dovednosti prostřednictvím mobility a konfrontace napříč hranicemi, odvětvími a obory a nabídne strukturované a optimalizované institucionální a vnitrostátní systémy pro nábor, odbornou přípravu a profesní rozvoj; akce Marie Skłodowska-Curie takto přispěje k položení základů evropského prostředí pro špičkový výzkum v 
  celé Evropě
  , přispěje k podpoře vytváření pracovních míst, růstu a investic a řešení současných i budoucích společenských výzev.

celé Evropě

Pozměňovací návrh 112

Pozměňovací návrh 112

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha I – bod 1 – odst. 1 – písm. b – pododstavec 1

Příloha I – bod 1 – odst. 1 – písm. b – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Oblasti působnosti: Rozvíjení excelence prostřednictvím přeshraniční mobility výzkumných pracovníků napříč odvětvími a obory; podpora nových dovedností prostřednictvím vynikající odborné přípravy výzkumných pracovníků; posilování
  lidského kapitálu
  a rozvoje dovedností v rámci
  evropského
  výzkumného prostoru; zlepšení a usnadnění součinnosti a podpora informování veřejnosti. | Oblasti působnosti: Rozvíjení excelence prostřednictvím přeshraniční mobility výzkumných pracovníků napříč odvětvími a obory; podpora nových dovedností prostřednictvím vynikající odborné přípravy výzkumných pracovníků; posilování
  lidských zdrojů
  a rozvoje dovedností v rámci
  Evropského
  výzkumného prostoru; zlepšení a usnadnění součinnosti a podpora informování veřejnosti. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Oblasti působnosti: Rozvíjení excelence prostřednictvím přeshraniční mobility výzkumných pracovníků napříč odvětvími a obory; podpora nových dovedností prostřednictvím vynikající odborné přípravy výzkumných pracovníků; posilování
  lidského kapitálu
  a rozvoje dovedností v rámci
  evropského
  výzkumného prostoru; zlepšení a usnadnění součinnosti a podpora informování veřejnosti.

lidského kapitálu

evropského

Oblasti působnosti: Rozvíjení excelence prostřednictvím přeshraniční mobility výzkumných pracovníků napříč odvětvími a obory; podpora nových dovedností prostřednictvím vynikající odborné přípravy výzkumných pracovníků; posilování
  lidských zdrojů
  a rozvoje dovedností v rámci
  Evropského
  výzkumného prostoru; zlepšení a usnadnění součinnosti a podpora informování veřejnosti.

lidských zdrojů

Evropského

Pozměňovací návrh 113

Pozměňovací návrh 113

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha I – bod 2 – návětí

Příloha I – bod 2 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (2) | Pilíř II „Globální výzvy a průmyslová konkurenceschopnost“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

(2)

Pilíř II „Globální výzvy a průmyslová konkurenceschopnost“

| (2) | Pilíř II „Globální výzvy a 
  evropská
  průmyslová konkurenceschopnost“ |
| --- | --- |

(2)

Pilíř II „Globální výzvy a 
  evropská
  průmyslová konkurenceschopnost“

evropská

Pozměňovací návrh 114

Pozměňovací návrh 114

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha I – bod 2 – odst. 2

Příloha I – bod 2 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Aby se maximalizoval dopad na flexibilitu a synergie, budou výzkumné a inovační činnosti rozděleny do 
  pěti
  klastrů, které budou jednotlivě i společně podněcovat k mezioborové a meziodvětvové, přeshraniční a mezinárodní spolupráci napříč politikami. | Aby se maximalizoval dopad na flexibilitu a synergie, budou výzkumné a inovační činnosti rozděleny do 
  šesti
  klastrů,
  jež jsou vzájemně propojené celoevropskou výzkumnou infrastrukturou a
   které budou jednotlivě i společně podněcovat k mezioborové a meziodvětvové, přeshraniční a mezinárodní spolupráci napříč politikami.
  Všech šest klastrů také bude prostřednictvím grantů způsobem zdola nahoru podporovat inovace u malých a středních podniků. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Aby se maximalizoval dopad na flexibilitu a synergie, budou výzkumné a inovační činnosti rozděleny do 
  pěti
  klastrů, které budou jednotlivě i společně podněcovat k mezioborové a meziodvětvové, přeshraniční a mezinárodní spolupráci napříč politikami.

pěti

Aby se maximalizoval dopad na flexibilitu a synergie, budou výzkumné a inovační činnosti rozděleny do 
  šesti
  klastrů,
  jež jsou vzájemně propojené celoevropskou výzkumnou infrastrukturou a
   které budou jednotlivě i společně podněcovat k mezioborové a meziodvětvové, přeshraniční a mezinárodní spolupráci napříč politikami.
  Všech šest klastrů také bude prostřednictvím grantů způsobem zdola nahoru podporovat inovace u malých a středních podniků.

šesti

jež jsou vzájemně propojené celoevropskou výzkumnou infrastrukturou a

Všech šest klastrů také bude prostřednictvím grantů způsobem zdola nahoru podporovat inovace u malých a středních podniků.

Pozměňovací návrh 115

Pozměňovací návrh 115

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha I – bod 2 – odst. 4 – písm. a – návětí

Příloha I – bod 2 – odst. 4 – písm. a – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | Klastr „Zdraví“: Zlepšování a ochrana zdraví občanů všech věkových kategorií vytvářením inovativních řešení k prevenci, stanovení diagnózy, monitorování, léčbě a vyléčení nemocí; snižování zdravotních rizik, ochrana a podpora dobrého zdravotního stavu obyvatel; utvářet veřejné systémy zdravotní péče, tak aby byly efektivnější, spravedlivé a udržitelné; podpořit a umožnit účast a samostatnou péči pacientů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

Klastr „Zdraví“: Zlepšování a ochrana zdraví občanů všech věkových kategorií vytvářením inovativních řešení k prevenci, stanovení diagnózy, monitorování, léčbě a vyléčení nemocí; snižování zdravotních rizik, ochrana a podpora dobrého zdravotního stavu obyvatel; utvářet veřejné systémy zdravotní péče, tak aby byly efektivnější, spravedlivé a udržitelné; podpořit a umožnit účast a samostatnou péči pacientů.

| a) | Klastr „Zdraví“: Zlepšování a ochrana zdraví občanů všech věkových kategorií vytvářením inovativních řešení k prevenci, stanovení diagnózy, monitorování, léčbě a vyléčení nemocí a 
  vývoj zdravotnických technologií
  ; snižování zdravotních rizik, ochrana a podpora dobrého zdravotního stavu obyvatel; utvářet veřejné systémy zdravotní péče, tak aby byly efektivnější, spravedlivé a udržitelné; podpořit a umožnit účast a samostatnou péči pacientů. |
| --- | --- |

a)

Klastr „Zdraví“: Zlepšování a ochrana zdraví občanů všech věkových kategorií vytvářením inovativních řešení k prevenci, stanovení diagnózy, monitorování, léčbě a vyléčení nemocí a 
  vývoj zdravotnických technologií
  ; snižování zdravotních rizik, ochrana a podpora dobrého zdravotního stavu obyvatel; utvářet veřejné systémy zdravotní péče, tak aby byly efektivnější, spravedlivé a udržitelné; podpořit a umožnit účast a samostatnou péči pacientů.

vývoj zdravotnických technologií

Pozměňovací návrh 116

Pozměňovací návrh 116

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha I – bod 2 – odst. 4 – písm. b – návětí

Příloha I – bod 2 – odst. 4 – písm. b – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | Klastr „Inkluzivní a 
  bezpečná
  společnost“: Posilování evropských demokratických hodnot, mimo jiné právního státu a základních práv, zachování našeho kulturního dědictví a podpora socioekonomické transformace, která podporuje začlenění a růst a 
  současně reaguje na výzvy vyplývající z přetrvávajících bezpečnostních hrozeb
  , včetně
  kyberkriminality, jakož i přírodních katastrof a katastrof způsobených člověkem
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

Klastr „Inkluzivní a 
  bezpečná
  společnost“: Posilování evropských demokratických hodnot, mimo jiné právního státu a základních práv, zachování našeho kulturního dědictví a podpora socioekonomické transformace, která podporuje začlenění a růst a 
  současně reaguje na výzvy vyplývající z přetrvávajících bezpečnostních hrozeb
  , včetně
  kyberkriminality, jakož i přírodních katastrof a katastrof způsobených člověkem
  .

bezpečná

současně reaguje na výzvy vyplývající z přetrvávajících bezpečnostních hrozeb

kyberkriminality, jakož i přírodních katastrof a katastrof způsobených člověkem

| b) | Klastr „Inkluzivní a 
  tvůrčí
  společnost“; Posilování evropských demokratických hodnot, mimo jiné právního státu a základních práv, zachování našeho kulturního dědictví
  , zkoumání potenciálu kulturních a kreativních odvětví
  a podpora socioekonomické transformace, která podporuje začlenění a růst, včetně
  řízení migrace a integrace migrantů
  . |
| --- | --- |

b)

Klastr „Inkluzivní a 
  tvůrčí
  společnost“; Posilování evropských demokratických hodnot, mimo jiné právního státu a základních práv, zachování našeho kulturního dědictví
  , zkoumání potenciálu kulturních a kreativních odvětví
  a podpora socioekonomické transformace, která podporuje začlenění a růst, včetně
  řízení migrace a integrace migrantů
  .

tvůrčí

, zkoumání potenciálu kulturních a kreativních odvětví

řízení migrace a integrace migrantů

Pozměňovací návrh 117

Pozměňovací návrh 117

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha I – bod 2 – odst. 4 – písm. b – pododstavec 1

Příloha I – bod 2 – odst. 4 – písm. b – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Oblasti působnosti: demokracie;
  kulturní dědictví
  ; socioekonomická transformace;
  společnost odolná vůči katastrofám; ochrana a bezpečnost; kybernetická bezpečnost. | Oblasti působnosti: demokracie;
  kultura a tvořivost
  ; socioekonomická a 
  kulturní
  transformace;
  společenské a humanitní vědy. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Oblasti působnosti: demokracie;
  kulturní dědictví
  ; socioekonomická transformace;
  společnost odolná vůči katastrofám; ochrana a bezpečnost; kybernetická bezpečnost.

kulturní dědictví

společnost odolná vůči katastrofám; ochrana a bezpečnost; kybernetická bezpečnost.

Oblasti působnosti: demokracie;
  kultura a tvořivost
  ; socioekonomická a 
  kulturní
  transformace;
  společenské a humanitní vědy.

kultura a tvořivost

kulturní

společenské a humanitní vědy.

Pozměňovací návrh 118

Pozměňovací návrh 118

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha I – bod 2 – odst. 4 – písm. c – pododstavec 1

Příloha I – bod 2 – odst. 4 – písm. c – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Oblasti působnosti: Výrobní technologie; digitální technologie; pokročilé materiály; umělá inteligence a robotika; internet příští generace; vysoce výkonná výpočetní technika a data velkého objemu; oběhový průmysl; nízkouhlíkový a ekologický průmysl; výzkum vesmíru. | Oblasti působnosti: Výrobní technologie; digitální technologie; pokročilé materiály; umělá inteligence a robotika; internet příští generace;
  kvantové technologie;
  vysoce výkonná výpočetní technika a data velkého objemu; oběhový průmysl; nízkouhlíkový a ekologický průmysl; výzkum vesmíru. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Oblasti působnosti: Výrobní technologie; digitální technologie; pokročilé materiály; umělá inteligence a robotika; internet příští generace; vysoce výkonná výpočetní technika a data velkého objemu; oběhový průmysl; nízkouhlíkový a ekologický průmysl; výzkum vesmíru.

Oblasti působnosti: Výrobní technologie; digitální technologie; pokročilé materiály; umělá inteligence a robotika; internet příští generace;
  kvantové technologie;
  vysoce výkonná výpočetní technika a data velkého objemu; oběhový průmysl; nízkouhlíkový a ekologický průmysl; výzkum vesmíru.

kvantové technologie;

Pozměňovací návrh 119

Pozměňovací návrh 119

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha I – bod 2 – odst. 4 – písm. c a (nové)

Příloha I – bod 2 – odst. 4 – písm. c a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ca) | Klastr „Bezpečná společnost“: Reaguje na výzvy vyplývající z přetrvávajících bezpečnostních hrozeb, včetně kyberkriminality, jakož i přírodních katastrof a katastrof způsobených člověkem.



  Oblasti působnosti: Organizovaná trestná činnost; terorismus, extremismus, radikalizace a politicky motivované násilí; řízení ochrany hranic; kybernetická bezpečnost, soukromí, ochrana údajů; ochrana kritických infrastruktur a zlepšování reakce na katastrofy; pirátství a padělání výrobků; podpora vnějších bezpečnostních politik Unie, a to i prostřednictvím předcházení konfliktů a budování míru; podpora koordinace, spolupráce a součinnosti. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ca)

ca)

Klastr „Bezpečná společnost“: Reaguje na výzvy vyplývající z přetrvávajících bezpečnostních hrozeb, včetně kyberkriminality, jakož i přírodních katastrof a katastrof způsobených člověkem.

Klastr „Bezpečná společnost“: Reaguje na výzvy vyplývající z přetrvávajících bezpečnostních hrozeb, včetně kyberkriminality, jakož i přírodních katastrof a katastrof způsobených člověkem.

Oblasti působnosti: Organizovaná trestná činnost; terorismus, extremismus, radikalizace a politicky motivované násilí; řízení ochrany hranic; kybernetická bezpečnost, soukromí, ochrana údajů; ochrana kritických infrastruktur a zlepšování reakce na katastrofy; pirátství a padělání výrobků; podpora vnějších bezpečnostních politik Unie, a to i prostřednictvím předcházení konfliktů a budování míru; podpora koordinace, spolupráce a součinnosti.

Pozměňovací návrh 120

Pozměňovací návrh 120

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha I – bod 2 – odst. 4 – písm. d – návětí

Příloha I – bod 2 – odst. 4 – písm. d – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | Klastr „Klima, energetika a mobilita“: Boj proti změně klimatu prostřednictvím lepšího porozumění příčinám, vývoji, rizikům, dopadu a příležitostem a opatření, jež učiní odvětví energetiky a dopravy efektivnější a konkurenceschopnější, promyšlenější, bezpečnější a odolnější a šetrnější k životnímu prostředí a ke klimatu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

d)

Klastr „Klima, energetika a mobilita“: Boj proti změně klimatu prostřednictvím lepšího porozumění příčinám, vývoji, rizikům, dopadu a příležitostem a opatření, jež učiní odvětví energetiky a dopravy efektivnější a konkurenceschopnější, promyšlenější, bezpečnější a odolnější a šetrnější k životnímu prostředí a ke klimatu.

| d) | Klastr „Klima, energetika a mobilita“: Boj proti změně klimatu prostřednictvím lepšího porozumění příčinám, vývoji, rizikům, dopadu a příležitostem a opatření, jež učiní odvětví energetiky a dopravy efektivnější a konkurenceschopnější, promyšlenější, bezpečnější a odolnější a šetrnější k životnímu prostředí a ke klimatu
  ; podpora využívání energie z obnovitelných zdrojů a změna chování
  . |
| --- | --- |

d)

Klastr „Klima, energetika a mobilita“: Boj proti změně klimatu prostřednictvím lepšího porozumění příčinám, vývoji, rizikům, dopadu a příležitostem a opatření, jež učiní odvětví energetiky a dopravy efektivnější a konkurenceschopnější, promyšlenější, bezpečnější a odolnější a šetrnější k životnímu prostředí a ke klimatu
  ; podpora využívání energie z obnovitelných zdrojů a změna chování
  .

; podpora využívání energie z obnovitelných zdrojů a změna chování

Pozměňovací návrh 121

Pozměňovací návrh 121

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha I – bod 2 – odst. 4 – písm. d – pododstavec 1

Příloha I – bod 2 – odst. 4 – písm. d – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Oblasti působnosti: Věda a řešení v oblasti klimatu; dodávky energie; energetické systémy a sítě; budovy a průmyslová zařízení v oblasti transformace energetiky; obce a města; průmyslová konkurenceschopnost v dopravě; čistá doprava a mobilita; inteligentní mobilita; skladování energie. | Oblasti působnosti: Věda a řešení v oblasti klimatu; dodávky energie; energetické systémy a sítě; budovy v 
  oblasti transformace energetiky
  ; průmyslová zařízení v oblasti transformace energetiky;
  uhelné regiony v procesu transformace;
  obce a města; průmyslová konkurenceschopnost v dopravě; čistá doprava a mobilita; inteligentní mobilita; skladování energie. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Oblasti působnosti: Věda a řešení v oblasti klimatu; dodávky energie; energetické systémy a sítě; budovy a průmyslová zařízení v oblasti transformace energetiky; obce a města; průmyslová konkurenceschopnost v dopravě; čistá doprava a mobilita; inteligentní mobilita; skladování energie.

Oblasti působnosti: Věda a řešení v oblasti klimatu; dodávky energie; energetické systémy a sítě; budovy v 
  oblasti transformace energetiky
  ; průmyslová zařízení v oblasti transformace energetiky;
  uhelné regiony v procesu transformace;
  obce a města; průmyslová konkurenceschopnost v dopravě; čistá doprava a mobilita; inteligentní mobilita; skladování energie.

oblasti transformace energetiky

uhelné regiony v procesu transformace;

Pozměňovací návrh 122

Pozměňovací návrh 122

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha I – bod 2 – odst. 4 – písm. e – návětí

Příloha I – bod 2 – odst. 4 – písm. e – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| e) | Klastr „Potraviny a přírodní zdroje“: Ochrana, obnova a udržitelné řízení a využívání přírodních a biologických pozemních a mořských zdrojů s cílem řešit problematiku zabezpečení potravin a výživy a přechod na nízkouhlíkové oběhové hospodářství účinně využívající zdroje. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

e)

Klastr „Potraviny a přírodní zdroje“: Ochrana, obnova a udržitelné řízení a využívání přírodních a biologických pozemních a mořských zdrojů s cílem řešit problematiku zabezpečení potravin a výživy a přechod na nízkouhlíkové oběhové hospodářství účinně využívající zdroje.

| e) | Klastr „Potraviny, přírodní zdroje a 
  zemědělství
  “: Ochrana, obnova a udržitelné řízení a využívání přírodních a biologických pozemních
  , vodních
  a mořských zdrojů s cílem řešit problematiku zabezpečení potravin a výživy a přechod na nízkouhlíkové oběhové hospodářství účinně využívající zdroje. |
| --- | --- |

e)

Klastr „Potraviny, přírodní zdroje a 
  zemědělství
  “: Ochrana, obnova a udržitelné řízení a využívání přírodních a biologických pozemních
  , vodních
  a mořských zdrojů s cílem řešit problematiku zabezpečení potravin a výživy a přechod na nízkouhlíkové oběhové hospodářství účinně využívající zdroje.

zemědělství

, vodních

Pozměňovací návrh 123

Pozměňovací návrh 123

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha I – bod 2 – odst. 4 – písm. e – pododstavec 1

Příloha I – bod 2 – odst. 4 – písm. e – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Oblasti působnosti: Pozorování životního prostředí; biologická rozmanitost a přírodní kapitál; zemědělství, lesnictví a venkovské oblasti; moře a oceány; potravinové systémy; inovační systémy založené na biotechnologiích; oběhové systémy. | Oblasti působnosti: Pozorování životního prostředí; biologická rozmanitost a přírodní kapitál; zemědělství, lesnictví a venkovské oblasti; moře, oceány
  , vnitrozemské vody a modrá ekonomika
  ; potravinové systémy; inovační systémy založené na biotechnologiích; oběhové systémy. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Oblasti působnosti: Pozorování životního prostředí; biologická rozmanitost a přírodní kapitál; zemědělství, lesnictví a venkovské oblasti; moře a oceány; potravinové systémy; inovační systémy založené na biotechnologiích; oběhové systémy.

Oblasti působnosti: Pozorování životního prostředí; biologická rozmanitost a přírodní kapitál; zemědělství, lesnictví a venkovské oblasti; moře, oceány
  , vnitrozemské vody a modrá ekonomika
  ; potravinové systémy; inovační systémy založené na biotechnologiích; oběhové systémy.

, vnitrozemské vody a modrá ekonomika

Pozměňovací návrh 124

Pozměňovací návrh 124

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha I – bod 2 – odst. 4 – písm. f – pododstavec 1

Příloha I – bod 2 – odst. 4 – písm. f – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Oblasti působnosti: Ochrana zdraví;
  odolnost a bezpečnost
  ; digitalizace a průmysl; klima, energetika a mobilita; potraviny a přírodní zdroje; podpora fungování vnitřního trhu a správy ekonomických záležitostí v Unii; podpora členských států při provádění právních předpisů a vypracování strategií inteligentní specializace; analytické nástroje a metody pro tvorbu politik; řízení znalostí; přenos znalostí a technologií; podpora vědy pro politické platformy. | Oblasti působnosti: Ochrana zdraví;
  inkluzivní a kreativní společnost; bezpečná společnost
  ; digitalizace, průmysl a 
  vesmír
  ; klima, energetika a mobilita; potraviny a přírodní zdroje; podpora fungování vnitřního trhu a správy ekonomických záležitostí v Unii; podpora členských států při provádění právních předpisů a vypracování strategií inteligentní specializace; analytické nástroje a metody pro tvorbu politik; řízení znalostí; přenos znalostí a technologií; podpora vědy pro politické platformy. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Oblasti působnosti: Ochrana zdraví;
  odolnost a bezpečnost
  ; digitalizace a průmysl; klima, energetika a mobilita; potraviny a přírodní zdroje; podpora fungování vnitřního trhu a správy ekonomických záležitostí v Unii; podpora členských států při provádění právních předpisů a vypracování strategií inteligentní specializace; analytické nástroje a metody pro tvorbu politik; řízení znalostí; přenos znalostí a technologií; podpora vědy pro politické platformy.

odolnost a bezpečnost

Oblasti působnosti: Ochrana zdraví;
  inkluzivní a kreativní společnost; bezpečná společnost
  ; digitalizace, průmysl a 
  vesmír
  ; klima, energetika a mobilita; potraviny a přírodní zdroje; podpora fungování vnitřního trhu a správy ekonomických záležitostí v Unii; podpora členských států při provádění právních předpisů a vypracování strategií inteligentní specializace; analytické nástroje a metody pro tvorbu politik; řízení znalostí; přenos znalostí a technologií; podpora vědy pro politické platformy.

inkluzivní a kreativní společnost; bezpečná společnost

vesmír

Pozměňovací návrh 125

Pozměňovací návrh 125

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha I – bod 3 – návětí

Příloha I – bod 3 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (3) | Pilíř III „
  Otevřené inovace
  “ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

(3)

Pilíř III „
  Otevřené inovace
  “

Otevřené inovace

| (3) | Pilíř III „
  Inovativní Evropa
  “ |
| --- | --- |

(3)

Pilíř III „
  Inovativní Evropa
  “

Inovativní Evropa

Pozměňovací návrh 126

Pozměňovací návrh 126

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha I – bod 3 – odst. 1 – návětí

Příloha I – bod 3 – odst. 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Prostřednictvím následujících činností posílí tento pilíř v souladu s článkem 4 všechny formy inovací, včetně průlomových inovací a posílí uvádění inovativních řešení na trh. Přispěje také k dosažení ostatních specifických cílů programu, jak je uvedeno v článku 3. | Prostřednictvím následujících činností posílí tento pilíř v souladu s článkem 4 všechny formy inovací, včetně průlomových
  technologických a sociálních
  inovací a posílí uvádění inovativních řešení na trh
  , zejména ze strany startupů a malých a středních podniků spolupracujících s výzkumnými institucemi
  . Přispěje také k dosažení ostatních specifických cílů programu, jak je uvedeno v článku 3. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Prostřednictvím následujících činností posílí tento pilíř v souladu s článkem 4 všechny formy inovací, včetně průlomových inovací a posílí uvádění inovativních řešení na trh. Přispěje také k dosažení ostatních specifických cílů programu, jak je uvedeno v článku 3.

Prostřednictvím následujících činností posílí tento pilíř v souladu s článkem 4 všechny formy inovací, včetně průlomových
  technologických a sociálních
  inovací a posílí uvádění inovativních řešení na trh
  , zejména ze strany startupů a malých a středních podniků spolupracujících s výzkumnými institucemi
  . Přispěje také k dosažení ostatních specifických cílů programu, jak je uvedeno v článku 3.

technologických a sociálních

, zejména ze strany startupů a malých a středních podniků spolupracujících s výzkumnými institucemi

Pozměňovací návrh 127

Pozměňovací návrh 127

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha I – bod 4 – odst. 1

Příloha I – bod 4 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Prostřednictvím následujících činností optimalizuje tato část v souladu s článkem 4 provádění programu pro větší dopad v rámci posíleného
  evropského
  výzkumného prostoru. Podpoří také k dosažení ostatních specifických cílů programu, jak je uvedeno v článku 3. Tato část, která je základem celého programu, podpoří činnosti, které přispívají k Evropě více založené na znalostech a inovacích, respektující rovnost žen a mužů a vystavené celosvětové konkurenci, přičemž napomůže optimalizaci silných stránek a potenciálu jednotlivých členských států v celé Evropě v rámci dobře fungujícího
  evropského
  výzkumného prostoru (EVP), v němž volně cirkulují znalosti a vysoce kvalifikované pracovní síly, v němž se výsledky výzkumu a inovací těší porozumění a důvěry ze strany informovaných občanů a jsou přínosem pro společnost jako celek a v němž se politika EU, zejména politika v oblasti výzkumu a inovací opírá o vysoce kvalitní vědecké poznatky. | Prostřednictvím následujících činností optimalizuje tato část v souladu s článkem 4 provádění programu pro větší dopad a 
  přitažlivost
  v rámci posíleného
  Evropského
  výzkumného prostoru. Podpoří také k dosažení ostatních specifických cílů programu, jak je uvedeno v článku 3. Tato část, která je základem celého programu, podpoří činnosti, které přispívají k 
  přilákání talentovaných lidí do Unie a zamezení odlivu mozků
  .
  Rovněž přispěje k
   Evropě více založené na znalostech a inovacích, respektující rovnost žen a mužů a vystavené celosvětové konkurenci, přičemž napomůže optimalizaci silných stránek a potenciálu jednotlivých členských států v celé Evropě v rámci dobře fungujícího
  Evropského
  výzkumného prostoru (EVP), v němž volně
  vyváženým způsobem
  cirkulují znalosti a vysoce kvalifikované pracovní síly, v němž se výsledky výzkumu a inovací těší porozumění a důvěry ze strany informovaných občanů a jsou přínosem pro společnost jako celek a v němž se politika EU, zejména politika v oblasti výzkumu a inovací opírá o vysoce kvalitní vědecké poznatky. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Prostřednictvím následujících činností optimalizuje tato část v souladu s článkem 4 provádění programu pro větší dopad v rámci posíleného
  evropského
  výzkumného prostoru. Podpoří také k dosažení ostatních specifických cílů programu, jak je uvedeno v článku 3. Tato část, která je základem celého programu, podpoří činnosti, které přispívají k Evropě více založené na znalostech a inovacích, respektující rovnost žen a mužů a vystavené celosvětové konkurenci, přičemž napomůže optimalizaci silných stránek a potenciálu jednotlivých členských států v celé Evropě v rámci dobře fungujícího
  evropského
  výzkumného prostoru (EVP), v němž volně cirkulují znalosti a vysoce kvalifikované pracovní síly, v němž se výsledky výzkumu a inovací těší porozumění a důvěry ze strany informovaných občanů a jsou přínosem pro společnost jako celek a v němž se politika EU, zejména politika v oblasti výzkumu a inovací opírá o vysoce kvalitní vědecké poznatky.

evropského

evropského

Prostřednictvím následujících činností optimalizuje tato část v souladu s článkem 4 provádění programu pro větší dopad a 
  přitažlivost
  v rámci posíleného
  Evropského
  výzkumného prostoru. Podpoří také k dosažení ostatních specifických cílů programu, jak je uvedeno v článku 3. Tato část, která je základem celého programu, podpoří činnosti, které přispívají k 
  přilákání talentovaných lidí do Unie a zamezení odlivu mozků
  .
  Rovněž přispěje k
   Evropě více založené na znalostech a inovacích, respektující rovnost žen a mužů a vystavené celosvětové konkurenci, přičemž napomůže optimalizaci silných stránek a potenciálu jednotlivých členských států v celé Evropě v rámci dobře fungujícího
  Evropského
  výzkumného prostoru (EVP), v němž volně
  vyváženým způsobem
  cirkulují znalosti a vysoce kvalifikované pracovní síly, v němž se výsledky výzkumu a inovací těší porozumění a důvěry ze strany informovaných občanů a jsou přínosem pro společnost jako celek a v němž se politika EU, zejména politika v oblasti výzkumu a inovací opírá o vysoce kvalitní vědecké poznatky.

přitažlivost

Evropského

přilákání talentovaných lidí do Unie a zamezení odlivu mozků

Rovněž přispěje k

Evropského

vyváženým způsobem

Pozměňovací návrh 128

Pozměňovací návrh 128

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha I – bod 4 – odst. 2

Příloha I – bod 4 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Oblasti působnosti: Sdílení excelence; reforma a zlepšování evropského systému výzkumu a inovací. | Oblasti působnosti:
  Šíření
  excelence a 
  rozšiřování účasti prostřednictvím spolupráce, vytváření partnerství (twinning) a iniciativ specializovaných vědeckých míst Evropského výzkumného prostoru, programu COST, iniciativ excelence a rozšiřujících stipendií;
  reforma a zlepšování evropského systému výzkumu a inovací. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Oblasti působnosti: Sdílení excelence; reforma a zlepšování evropského systému výzkumu a inovací.

Oblasti působnosti:
  Šíření
  excelence a 
  rozšiřování účasti prostřednictvím spolupráce, vytváření partnerství (twinning) a iniciativ specializovaných vědeckých míst Evropského výzkumného prostoru, programu COST, iniciativ excelence a rozšiřujících stipendií;
  reforma a zlepšování evropského systému výzkumu a inovací.

Šíření

rozšiřování účasti prostřednictvím spolupráce, vytváření partnerství (twinning) a iniciativ specializovaných vědeckých míst Evropského výzkumného prostoru, programu COST, iniciativ excelence a rozšiřujících stipendií;

Pozměňovací návrh 129

Pozměňovací návrh 129

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha II – odst. 2 – odrážka 1

Příloha II – odst. 2 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Akce v oblasti výzkumu a inovací: akce sestávající především z činností, jejichž cílem je vytvořit nové znalosti a/nebo prověřit proveditelnost nové nebo zdokonalené technologie, produktu, postupu, služby nebo řešení. Takovými činnostmi mohou být základní a aplikovaný výzkum, vývoj a integrace technologií, testování a ověřování prototypu malého rozsahu v laboratoři nebo v simulovaném prostředí; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Akce v oblasti výzkumu a inovací: akce sestávající především z činností, jejichž cílem je vytvořit nové znalosti a/nebo prověřit proveditelnost nové nebo zdokonalené technologie, produktu, postupu, služby nebo řešení. Takovými činnostmi mohou být základní a aplikovaný výzkum, vývoj a integrace technologií, testování a ověřování prototypu malého rozsahu v laboratoři nebo v simulovaném prostředí;

| — | Akce v oblasti výzkumu a inovací: akce sestávající především z činností, jejichž cílem je vytvořit nové znalosti a/nebo prověřit proveditelnost nové nebo zdokonalené technologie, produktu, postupu, služby nebo řešení. Takovými činnostmi mohou být základní a aplikovaný výzkum, vývoj a integrace technologií, testování a ověřování prototypu malého rozsahu v laboratoři nebo v simulovaném prostředí.
  Rychlá cesta k výzkumu a inovacím bude uplatňována u zvoleného počtu společných akcí v oblasti výzkumu a inovací. |
| --- | --- |

—

Akce v oblasti výzkumu a inovací: akce sestávající především z činností, jejichž cílem je vytvořit nové znalosti a/nebo prověřit proveditelnost nové nebo zdokonalené technologie, produktu, postupu, služby nebo řešení. Takovými činnostmi mohou být základní a aplikovaný výzkum, vývoj a integrace technologií, testování a ověřování prototypu malého rozsahu v laboratoři nebo v simulovaném prostředí.
  Rychlá cesta k výzkumu a inovacím bude uplatňována u zvoleného počtu společných akcí v oblasti výzkumu a inovací.

Rychlá cesta k výzkumu a inovacím bude uplatňována u zvoleného počtu společných akcí v oblasti výzkumu a inovací.

Pozměňovací návrh 130

Pozměňovací návrh 130

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha II – odst. 2 – odrážka 6

Příloha II – odst. 2 – odrážka 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Akce na spolufinancování programů: akce zajišťující spolufinancování programu činností zaváděného a/nebo prováděného subjekty, které řídí a/nebo financují programy v oblasti výzkumu a inovací a nejsou financujícími subjekty Unie. Tento program činností může podporovat vytváření kontaktů a koordinaci, výzkum, inovace, pilotní akce a opatření v oblasti inovací a tržního využití, odborné přípravy a mobility, jakož i zvyšování povědomí a komunikaci, šíření a využívání nebo jejich kombinaci přímo prováděné uvedenými subjekty nebo třetími stranami, jimž může poskytnout veškerou příslušnou finanční podporu, například granty, ceny, zadávání veřejných zakázek, jakož i kombinované financování z programu Horizont Evropa. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Akce na spolufinancování programů: akce zajišťující spolufinancování programu činností zaváděného a/nebo prováděného subjekty, které řídí a/nebo financují programy v oblasti výzkumu a inovací a nejsou financujícími subjekty Unie. Tento program činností může podporovat vytváření kontaktů a koordinaci, výzkum, inovace, pilotní akce a opatření v oblasti inovací a tržního využití, odborné přípravy a mobility, jakož i zvyšování povědomí a komunikaci, šíření a využívání nebo jejich kombinaci přímo prováděné uvedenými subjekty nebo třetími stranami, jimž může poskytnout veškerou příslušnou finanční podporu, například granty, ceny, zadávání veřejných zakázek, jakož i kombinované financování z programu Horizont Evropa.

| — | Akce na spolufinancování programů: akce zajišťující spolufinancování programu činností zaváděného a/nebo prováděného subjekty, které řídí a/nebo financují programy v oblasti výzkumu a inovací a nejsou financujícími subjekty Unie. Tento program činností může podporovat
  vzájemné propojení,
  vytváření kontaktů a koordinaci, výzkum, inovace, pilotní akce a opatření v oblasti inovací a tržního využití, odborné přípravy a mobility, jakož i zvyšování povědomí a komunikaci, šíření a využívání nebo jejich kombinaci přímo prováděné uvedenými subjekty nebo třetími stranami, jimž může poskytnout veškerou příslušnou finanční podporu, například granty, ceny, zadávání veřejných zakázek, jakož i kombinované financování z programu Horizont Evropa. |
| --- | --- |

—

Akce na spolufinancování programů: akce zajišťující spolufinancování programu činností zaváděného a/nebo prováděného subjekty, které řídí a/nebo financují programy v oblasti výzkumu a inovací a nejsou financujícími subjekty Unie. Tento program činností může podporovat
  vzájemné propojení,
  vytváření kontaktů a koordinaci, výzkum, inovace, pilotní akce a opatření v oblasti inovací a tržního využití, odborné přípravy a mobility, jakož i zvyšování povědomí a komunikaci, šíření a využívání nebo jejich kombinaci přímo prováděné uvedenými subjekty nebo třetími stranami, jimž může poskytnout veškerou příslušnou finanční podporu, například granty, ceny, zadávání veřejných zakázek, jakož i kombinované financování z programu Horizont Evropa.

vzájemné propojení,

Pozměňovací návrh 131

Pozměňovací návrh 131

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha III – odst. 1 – bod 1 – písm. a – návětí

Příloha III – odst. 1 – bod 1 – písm. a – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | Důkazy o tom, že evropské partnerství je účinnější při dosahování souvisejících cílů programu, zejména při zajišťování jasných výsledků
  pro EU a
   její občany především s ohledem na globální výzvy a cíle v oblasti výzkumu a inovací, že zajišťuje konkurenceschopnost EU a přispívá k posilování evropského výzkumného a inovačního prostoru a mezinárodních závazků. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

Důkazy o tom, že evropské partnerství je účinnější při dosahování souvisejících cílů programu, zejména při zajišťování jasných výsledků
  pro EU a
   její občany především s ohledem na globální výzvy a cíle v oblasti výzkumu a inovací, že zajišťuje konkurenceschopnost EU a přispívá k posilování evropského výzkumného a inovačního prostoru a mezinárodních závazků.

pro EU a

| a) | Důkazy o tom, že evropské partnerství je účinnější při dosahování souvisejících cílů programu, zejména při zajišťování jasných výsledků
  napříč Unií a pro
  její občany především s ohledem na globální výzvy a cíle v oblasti výzkumu a inovací, že zajišťuje konkurenceschopnost
  , udržitelnost
  EU a přispívá k posilování evropského výzkumného a inovačního prostoru a mezinárodních závazků. |
| --- | --- |

a)

Důkazy o tom, že evropské partnerství je účinnější při dosahování souvisejících cílů programu, zejména při zajišťování jasných výsledků
  napříč Unií a pro
  její občany především s ohledem na globální výzvy a cíle v oblasti výzkumu a inovací, že zajišťuje konkurenceschopnost
  , udržitelnost
  EU a přispívá k posilování evropského výzkumného a inovačního prostoru a mezinárodních závazků.

napříč Unií a pro

, udržitelnost

Pozměňovací návrh 132

Pozměňovací návrh 132

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha III – odst. 1 – bod 1 – písm. b

Příloha III – odst. 1 – bod 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | Soudržnost a součinnost
  Evropského
  partnerství v rámci výzkumného a inovačního prostředí EU; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

Soudržnost a součinnost
  Evropského
  partnerství v rámci výzkumného a inovačního prostředí EU;

Evropského

| b) | Soudržnost a součinnost
  evropských
  partnerství v rámci výzkumného a inovačního prostředí EU
  , včetně vnitrostátních a regionálních strategií. |
| --- | --- |

b)

Soudržnost a součinnost
  evropských
  partnerství v rámci výzkumného a inovačního prostředí EU
  , včetně vnitrostátních a regionálních strategií.

evropských

, včetně vnitrostátních a regionálních strategií.

Pozměňovací návrh 133

Pozměňovací návrh 133

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha III– odst. 1 – bod 1 – písm. c

Příloha III– odst. 1 – bod 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | Transparentnost a otevřenost
  evropského
  partnerství, pokud jde o vymezení priorit a cílů, a zapojení partnerů a zúčastněných stran z různých odvětví, v případě potřeby včetně mezinárodních partnerů; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

Transparentnost a otevřenost
  evropského
  partnerství, pokud jde o vymezení priorit a cílů, a zapojení partnerů a zúčastněných stran z různých odvětví, v případě potřeby včetně mezinárodních partnerů;

evropského

| c) | Transparentnost a otevřenost
  evropských
  partnerství, pokud jde o vymezení priorit a cílů,
  jakož i jejich řízení a
   zapojení partnerů a zúčastněných stran z různých odvětví a 
  prostředí
  , v případě potřeby včetně mezinárodních partnerů. |
| --- | --- |

c)

Transparentnost a otevřenost
  evropských
  partnerství, pokud jde o vymezení priorit a cílů,
  jakož i jejich řízení a
   zapojení partnerů a zúčastněných stran z různých odvětví a 
  prostředí
  , v případě potřeby včetně mezinárodních partnerů.

evropských

jakož i jejich řízení a

prostředí

Pozměňovací návrh 134

Pozměňovací návrh 134

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha III– odst. 1 – bod 1 – písm. d– odrážka 1

Příloha III– odst. 1 – bod 1 – písm. d– odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | identifikaci měřitelných očekávaných výsledků, výstupů a dopadů v konkrétních časových rámcích včetně klíčové hospodářské hodnoty pro
  Evropu
  ; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

identifikaci měřitelných očekávaných výsledků, výstupů a dopadů v konkrétních časových rámcích včetně klíčové hospodářské hodnoty pro
  Evropu
  ;

Evropu

| — | identifikaci měřitelných očekávaných výsledků, výstupů a dopadů v konkrétních časových rámcích včetně klíčové hospodářské hodnoty pro
  EU
  ; |
| --- | --- |

—

identifikaci měřitelných očekávaných výsledků, výstupů a dopadů v konkrétních časových rámcích včetně klíčové hospodářské hodnoty pro
  EU
  ;

EU

Pozměňovací návrh 135

Pozměňovací návrh 135

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha III– odst. 1 – bod 1 – písm. d– odrážka 2

Příloha III– odst. 1 – bod 1 – písm. d– odrážka 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | prokázání očekávaných kvalitativních a kvantitativních pákových efektů; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

prokázání očekávaných kvalitativních a kvantitativních pákových efektů;

| — | prokázání
  silných
  očekávaných kvalitativních a kvantitativních pákových efektů; |
| --- | --- |

—

prokázání
  silných
  očekávaných kvalitativních a kvantitativních pákových efektů;

silných

Pozměňovací návrh 136

Pozměňovací návrh 136

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha III– odst. 1 – bod 1 – písm. d– odrážka 3

Příloha III– odst. 1 – bod 1 – písm. d– odrážka 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | přístupy zajišťující pružnost provádění a schopnost přizpůsobení měnící se politické situaci
  nebo
  potřebám trhu nebo vědeckému pokroku; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

přístupy zajišťující pružnost provádění a schopnost přizpůsobení měnící se politické situaci
  nebo
  potřebám trhu nebo vědeckému pokroku;

nebo

| — | přístupy zajišťující pružnost provádění a schopnost přizpůsobení měnící se politické
  , společenské
  situaci
  a/nebo
  potřebám trhu nebo vědeckému pokroku; |
| --- | --- |

—

přístupy zajišťující pružnost provádění a schopnost přizpůsobení měnící se politické
  , společenské
  situaci
  a/nebo
  potřebám trhu nebo vědeckému pokroku;

, společenské

a/nebo

Pozměňovací návrh 137

Pozměňovací návrh 137

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha III– odst. 1 – bod 1 – písm. e– pododstavec 1

Příloha III– odst. 1 – bod 1 – písm. e– pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| V případě institucionalizovaných evropských
  partnerstvích
  budou finanční a/nebo věcné příspěvky od jiných partnerů než Unie činit 50 % až 75 % celkových rozpočtových závazků evropského partnerství.
  Každé institucionalizované partnerství bude disponovat jistým podílem příspěvků od jiných partnerů než Unie ve formě finančních příspěvků. | V případě institucionalizovaných evropských
  partnerství
  budou finanční a/nebo věcné příspěvky od jiných partnerů než Unie činit v 
  případě partnerství Unie a soukromých partnerů nejméně
  50 % a v 
  případě partnerství zahrnující také členské státy
  až 75 % celkových rozpočtových závazků evropského partnerství. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

V případě institucionalizovaných evropských
  partnerstvích
  budou finanční a/nebo věcné příspěvky od jiných partnerů než Unie činit 50 % až 75 % celkových rozpočtových závazků evropského partnerství.
  Každé institucionalizované partnerství bude disponovat jistým podílem příspěvků od jiných partnerů než Unie ve formě finančních příspěvků.

partnerstvích

Každé institucionalizované partnerství bude disponovat jistým podílem příspěvků od jiných partnerů než Unie ve formě finančních příspěvků.

V případě institucionalizovaných evropských
  partnerství
  budou finanční a/nebo věcné příspěvky od jiných partnerů než Unie činit v 
  případě partnerství Unie a soukromých partnerů nejméně
  50 % a v 
  případě partnerství zahrnující také členské státy
  až 75 % celkových rozpočtových závazků evropského partnerství.

partnerství

případě partnerství Unie a soukromých partnerů nejméně

případě partnerství zahrnující také členské státy

Pozměňovací návrh 138

Pozměňovací návrh 138

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha III – odst. 1 – bod 1 – písm. e a (nové)

Příloha III – odst. 1 – bod 1 – písm. e a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ea) | Po dohodě s regionálními orgány bude EFRR přijímán jako částečný národní příspěvek na akce na spolufinancování programů s účastí členských států. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ea)

ea)

Po dohodě s regionálními orgány bude EFRR přijímán jako částečný národní příspěvek na akce na spolufinancování programů s účastí členských států.

Po dohodě s regionálními orgány bude EFRR přijímán jako částečný národní příspěvek na akce na spolufinancování programů s účastí členských států.

Pozměňovací návrh 139

Pozměňovací návrh 139

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha III– odst. 1 – bod 2 – písm. c

Příloha III– odst. 1 – bod 2 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | Koordinace a/nebo společné činnosti s dalšími příslušnými iniciativami v oblasti výzkumu a inovací s cílem
  zajistit
  efektivní součinnost; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

Koordinace a/nebo společné činnosti s dalšími příslušnými iniciativami v oblasti výzkumu a inovací s cílem
  zajistit
  efektivní součinnost;

zajistit

| c) | Koordinace a/nebo společné činnosti s dalšími příslušnými iniciativami v oblasti výzkumu a inovací s cílem
  zabezpečit optimální úroveň vzájemných propojení a zajistit
  efektivní součinnost. |
| --- | --- |

c)

Koordinace a/nebo společné činnosti s dalšími příslušnými iniciativami v oblasti výzkumu a inovací s cílem
  zabezpečit optimální úroveň vzájemných propojení a zajistit
  efektivní součinnost.

zabezpečit optimální úroveň vzájemných propojení a zajistit

Pozměňovací návrh 140

Pozměňovací návrh 140

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha III– odst. 1 – bod 2 – písm. d

Příloha III– odst. 1 – bod 2 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | Právně závazné závazky, zejména pokud jde o finanční příspěvky od jednotlivých partnerů po celou dobu trvání iniciativy; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

d)

Právně závazné závazky, zejména pokud jde o finanční příspěvky od jednotlivých partnerů po celou dobu trvání iniciativy;

| d) | Právně závazné závazky, zejména pokud jde o 
  věcné a/nebo
  finanční příspěvky od jednotlivých partnerů po celou dobu trvání iniciativy. |
| --- | --- |

d)

Právně závazné závazky, zejména pokud jde o 
  věcné a/nebo
  finanční příspěvky od jednotlivých partnerů po celou dobu trvání iniciativy.

věcné a/nebo

Pozměňovací návrh 141

Pozměňovací návrh 141

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha III– odst. 1 – bod 3 – písm. a

Příloha III– odst. 1 – bod 3 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | Systém sledování v souladu s požadavky stanovenými v článku 45 za účelem sledování pokroku v dosahování konkrétních politických cílů, výsledků a klíčových ukazatelů výkonnosti umožňujících průběžné posouzení dosažených výsledků, dopadů a potenciálních potřeb pro nápravná opatření; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

Systém sledování v souladu s požadavky stanovenými v článku 45 za účelem sledování pokroku v dosahování konkrétních politických cílů, výsledků a klíčových ukazatelů výkonnosti umožňujících průběžné posouzení dosažených výsledků, dopadů a potenciálních potřeb pro nápravná opatření;

| a) | Systém sledování v souladu s požadavky stanovenými v článku 45 za účelem sledování pokroku v dosahování konkrétních politických cílů
  pro daný program
  , výsledků a klíčových ukazatelů výkonnosti umožňujících průběžné posouzení dosažených výsledků, dopadů a potenciálních potřeb pro nápravná opatření. |
| --- | --- |

a)

Systém sledování v souladu s požadavky stanovenými v článku 45 za účelem sledování pokroku v dosahování konkrétních politických cílů
  pro daný program
  , výsledků a klíčových ukazatelů výkonnosti umožňujících průběžné posouzení dosažených výsledků, dopadů a potenciálních potřeb pro nápravná opatření.

pro daný program

Pozměňovací návrh 142

Pozměňovací návrh 142

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha III – odst. 1 – bod 4 – písm. b

Příloha III – odst. 1 – bod 4 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | Vhodná opatření k zajištění postupného ukončení v souladu s dohodnutými podmínkami a lhůtami, aniž je dotčeno případné další nadnárodní financování z vnitrostátních programů nebo jiných programů Unie. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

Vhodná opatření k zajištění postupného ukončení v souladu s dohodnutými podmínkami a lhůtami, aniž je dotčeno případné další nadnárodní financování z vnitrostátních programů nebo jiných programů Unie.

| b) | V případě neobnovení,
  vhodná opatření k zajištění postupného ukončení v souladu s dohodnutými
  lhůtami a
   podmínkami
  dohodnutými s právně vázanými partnery
  , aniž je dotčeno případné další nadnárodní financování z vnitrostátních programů nebo jiných programů Unie a 
  aniž jsou dotčeny soukromé investice a probíhající projekty
  . |
| --- | --- |

b)

V případě neobnovení,
  vhodná opatření k zajištění postupného ukončení v souladu s dohodnutými
  lhůtami a
   podmínkami
  dohodnutými s právně vázanými partnery
  , aniž je dotčeno případné další nadnárodní financování z vnitrostátních programů nebo jiných programů Unie a 
  aniž jsou dotčeny soukromé investice a probíhající projekty
  .

V případě neobnovení,

lhůtami a

dohodnutými s právně vázanými partnery

aniž jsou dotčeny soukromé investice a probíhající projekty

Pozměňovací návrh 143

Pozměňovací návrh 143

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha IV – bod 1 – písm. b

Příloha IV – bod 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | SZP zajistila nejlepší využití výsledků výzkumu a inovací a podpořila využívání, provádění a zavádění inovačních řešení, včetně těch, jež vzešla z projektů financovaných rámcovým programem pro výzkum a inovace a z evropského inovačního partnerství pro „produktivitu a udržitelnost zemědělství“; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

SZP zajistila nejlepší využití výsledků výzkumu a inovací a podpořila využívání, provádění a zavádění inovačních řešení, včetně těch, jež vzešla z projektů financovaných rámcovým programem pro výzkum a inovace a z evropského inovačního partnerství pro „produktivitu a udržitelnost zemědělství“;

| b) | SZP zajistila nejlepší využití výsledků výzkumu a inovací a podpořila využívání, provádění a zavádění inovačních řešení, včetně těch, jež vzešla z projektů financovaných rámcovým programem pro výzkum a inovace, z evropského inovačního partnerství pro „produktivitu a udržitelnost zemědělství“
  a příslušných znalostních a inovačních společenství EIT
  ; |
| --- | --- |

b)

SZP zajistila nejlepší využití výsledků výzkumu a inovací a podpořila využívání, provádění a zavádění inovačních řešení, včetně těch, jež vzešla z projektů financovaných rámcovým programem pro výzkum a inovace, z evropského inovačního partnerství pro „produktivitu a udržitelnost zemědělství“
  a příslušných znalostních a inovačních společenství EIT
  ;

a příslušných znalostních a inovačních společenství EIT

Pozměňovací návrh 144

Pozměňovací návrh 144

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha IV – bod 2 – písm. b

Příloha IV – bod 2 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | ENRF podporoval nástup nových technologií a inovativních produktů, procesů a služeb, zejména těch, které vzešly z uskutečňování programu v oblasti mořské a námořní politiky; ENRF rovněž podporoval sběr údajů o půdě, přičemž zpracováním údajů se budou šířit příslušné akce podpořené v rámci programu, jež zase přispějí k provádění společné rybářské politiky, námořní politiky EU
  a
   mezinárodní správy oceánů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

ENRF podporoval nástup nových technologií a inovativních produktů, procesů a služeb, zejména těch, které vzešly z uskutečňování programu v oblasti mořské a námořní politiky; ENRF rovněž podporoval sběr údajů o půdě, přičemž zpracováním údajů se budou šířit příslušné akce podpořené v rámci programu, jež zase přispějí k provádění společné rybářské politiky, námořní politiky EU
  a
   mezinárodní správy oceánů.

a

| b) | ENRF podporoval nástup nových technologií a inovativních produktů, procesů a služeb, zejména těch, které vzešly z uskutečňování programu v oblasti mořské a námořní politiky; ENRF rovněž podporoval sběr údajů o půdě, přičemž zpracováním údajů se budou šířit příslušné akce podpořené v rámci programu, jež zase přispějí k provádění společné rybářské politiky, námořní politiky EU, mezinárodní správy oceánů
  a mezinárodních závazků
  . |
| --- | --- |

b)

ENRF podporoval nástup nových technologií a inovativních produktů, procesů a služeb, zejména těch, které vzešly z uskutečňování programu v oblasti mořské a námořní politiky; ENRF rovněž podporoval sběr údajů o půdě, přičemž zpracováním údajů se budou šířit příslušné akce podpořené v rámci programu, jež zase přispějí k provádění společné rybářské politiky, námořní politiky EU, mezinárodní správy oceánů
  a mezinárodních závazků
  .

a mezinárodních závazků

Pozměňovací návrh 145

Pozměňovací návrh 145

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha IV – bod 3 – písm. a

Příloha IV – bod 3 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | opatření v rámci kombinovaného financování z EFRR a programu byla využita na podporu činností vytvářejících most mezi strategiemi pro inteligentní specializaci a mezinárodní excelencí v oblasti výzkumu a inovací, včetně společných meziregionálních/nadnárodních programů a celoevropských výzkumných infrastruktur s cílem posílit
  evropský
  výzkumný prostor; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

opatření v rámci kombinovaného financování z EFRR a programu byla využita na podporu činností vytvářejících most mezi strategiemi pro inteligentní specializaci a mezinárodní excelencí v oblasti výzkumu a inovací, včetně společných meziregionálních/nadnárodních programů a celoevropských výzkumných infrastruktur s cílem posílit
  evropský
  výzkumný prostor;

evropský

| a) | opatření v rámci kombinovaného financování z EFRR a programu
  Horizont Evropa
  byla využita na podporu činností vytvářejících most mezi
  regionálními operačními programy,
  strategiemi pro inteligentní specializaci a mezinárodní excelencí v oblasti výzkumu a inovací, včetně společných meziregionálních/nadnárodních programů a celoevropských výzkumných infrastruktur s cílem posílit
  Evropský
  výzkumný prostor; |
| --- | --- |

a)

opatření v rámci kombinovaného financování z EFRR a programu
  Horizont Evropa
  byla využita na podporu činností vytvářejících most mezi
  regionálními operačními programy,
  strategiemi pro inteligentní specializaci a mezinárodní excelencí v oblasti výzkumu a inovací, včetně společných meziregionálních/nadnárodních programů a celoevropských výzkumných infrastruktur s cílem posílit
  Evropský
  výzkumný prostor;

Horizont Evropa

regionálními operačními programy,

Evropský

Pozměňovací návrh 146

Pozměňovací návrh 146

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha IV – bod 3 – písm. a a (nové)

Příloha IV – bod 3 – písm. a a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | aa) | finanční zdroje z EFRR mohou být dobrovolně převedeny na podporu činností v rámci programu, zejména pečeti excelence; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

aa)

aa)

finanční zdroje z EFRR mohou být dobrovolně převedeny na podporu činností v rámci programu, zejména pečeti excelence;

finanční zdroje z EFRR mohou být dobrovolně převedeny na podporu činností v rámci programu, zejména pečeti excelence;

Pozměňovací návrh 147

Pozměňovací návrh 147

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha IV – bod 3 – písm. b a (nové)

Příloha IV – bod 3 – písm. b a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ba) | stávající regionální ekosystémy, sítě platformy a regionální strategie jsou posíleny. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ba)

ba)

stávající regionální ekosystémy, sítě platformy a regionální strategie jsou posíleny.

stávající regionální ekosystémy, sítě platformy a regionální strategie jsou posíleny.

Pozměňovací návrh 148

Pozměňovací návrh 148

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha IV – bod 4 – písm. b

Příloha IV – bod 4 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | opatření týkající se kombinovaného financování z ESF+ mohla být využita k podpoře činností na podporu rozvoje lidského kapitálu v oblasti výzkumu a inovací s cílem posílit
  evropský
  výzkumný prostor; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

opatření týkající se kombinovaného financování z ESF+ mohla být využita k podpoře činností na podporu rozvoje lidského kapitálu v oblasti výzkumu a inovací s cílem posílit
  evropský
  výzkumný prostor;

evropský

| b) | opatření týkající se kombinovaného financování z ESF+ mohla být
  na dobrovolném základě
  využita k podpoře činností v 
  rámci programu
  na podporu rozvoje lidského kapitálu v oblasti výzkumu a inovací s cílem posílit
  Evropský
  výzkumný prostor; |
| --- | --- |

b)

opatření týkající se kombinovaného financování z ESF+ mohla být
  na dobrovolném základě
  využita k podpoře činností v 
  rámci programu
  na podporu rozvoje lidského kapitálu v oblasti výzkumu a inovací s cílem posílit
  Evropský
  výzkumný prostor;

na dobrovolném základě

rámci programu

Evropský

Pozměňovací návrh 149

Pozměňovací návrh 149

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha IV – bod 6 – písm. b

Příloha IV – bod 6 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | výzkumné a inovační potřeby týkající se digitálních aspektů byly zjišťovány a stanovovány v rámci strategického výzkumu a plánování inovací v rámci programu; k tomu patří výzkum a inovace v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti, které kombinují digitální technologie s dalšími základními technologiemi a netechnologickými inovacemi; podpora rozšiřování podniků zavádějících průlomové inovace (z nichž mnohé budou kombinovat digitální technologie s fyzickými); začleňování digitálních technologií napříč všemi akcemi pilíře „Globální výzvy a průmyslová konkurenceschopnost“; podpora digitálních výzkumných infrastruktur; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

výzkumné a inovační potřeby týkající se digitálních aspektů byly zjišťovány a stanovovány v rámci strategického výzkumu a plánování inovací v rámci programu; k tomu patří výzkum a inovace v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti, které kombinují digitální technologie s dalšími základními technologiemi a netechnologickými inovacemi; podpora rozšiřování podniků zavádějících průlomové inovace (z nichž mnohé budou kombinovat digitální technologie s fyzickými); začleňování digitálních technologií napříč všemi akcemi pilíře „Globální výzvy a průmyslová konkurenceschopnost“; podpora digitálních výzkumných infrastruktur;

| b) | výzkumné a inovační potřeby týkající se digitálních aspektů byly zjišťovány a stanovovány v rámci strategického výzkumu a plánování inovací v rámci programu; k tomu patří výzkum a inovace v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti,
  technologie distribuované účetní knihy, kvantových technologií,
  které kombinují digitální technologie s dalšími základními technologiemi a netechnologickými inovacemi; podpora rozšiřování podniků zavádějících průlomové inovace (z nichž mnohé budou kombinovat digitální technologie s fyzickými); začleňování digitálních technologií napříč všemi akcemi pilíře „Globální výzvy a 
  evropská
  průmyslová konkurenceschopnost“; podpora digitálních výzkumných infrastruktur; |
| --- | --- |

b)

výzkumné a inovační potřeby týkající se digitálních aspektů byly zjišťovány a stanovovány v rámci strategického výzkumu a plánování inovací v rámci programu; k tomu patří výzkum a inovace v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti,
  technologie distribuované účetní knihy, kvantových technologií,
  které kombinují digitální technologie s dalšími základními technologiemi a netechnologickými inovacemi; podpora rozšiřování podniků zavádějících průlomové inovace (z nichž mnohé budou kombinovat digitální technologie s fyzickými); začleňování digitálních technologií napříč všemi akcemi pilíře „Globální výzvy a 
  evropská
  průmyslová konkurenceschopnost“; podpora digitálních výzkumných infrastruktur;

technologie distribuované účetní knihy, kvantových technologií,

evropská

Pozměňovací návrh 150

Pozměňovací návrh 150

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha IV – bod 6 – písm. c

Příloha IV – bod 6 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | se program Digitální Evropa zaměřoval na rozsáhlé budování digitálních kapacit a infrastruktur v oblastech vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti a pokročilých digitálních dovedností s cílem širokého uplatnění a zavádění stávajících kritických nebo testovaných inovativních digitálních řešení v rámci EU v oblastech veřejného zájmu (jako je zdravotnictví, veřejná správa, spravedlnost a vzdělávání) nebo selhání trhu (např. digitalizace podniků, zvláště malých a středních podniků); aby se program Digitální Evropa prováděl zejména prostřednictvím společného zadávání veřejných zakázek s členskými státy umožňujících koordinované a strategické investice do digitálních kapacit, které mají být sdíleny v celé Evropě, jakož i do celoevropských akcí, které podporují interoperabilitu a normalizaci jako součást rozvoje jednotného digitálního trhu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

se program Digitální Evropa zaměřoval na rozsáhlé budování digitálních kapacit a infrastruktur v oblastech vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti a pokročilých digitálních dovedností s cílem širokého uplatnění a zavádění stávajících kritických nebo testovaných inovativních digitálních řešení v rámci EU v oblastech veřejného zájmu (jako je zdravotnictví, veřejná správa, spravedlnost a vzdělávání) nebo selhání trhu (např. digitalizace podniků, zvláště malých a středních podniků); aby se program Digitální Evropa prováděl zejména prostřednictvím společného zadávání veřejných zakázek s členskými státy umožňujících koordinované a strategické investice do digitálních kapacit, které mají být sdíleny v celé Evropě, jakož i do celoevropských akcí, které podporují interoperabilitu a normalizaci jako součást rozvoje jednotného digitálního trhu;

| c) | se program Digitální Evropa zaměřoval na rozsáhlé budování digitálních kapacit a infrastruktur v oblastech vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti
  , technologie distribuované účetní knihy, kvantových technologií
  a pokročilých digitálních dovedností s cílem širokého uplatnění a zavádění stávajících kritických nebo testovaných inovativních digitálních řešení v rámci EU v oblastech veřejného zájmu (jako je zdravotnictví, veřejná správa, spravedlnost a vzdělávání) nebo selhání trhu (např. digitalizace podniků, zvláště malých a středních podniků); aby se program Digitální Evropa prováděl zejména prostřednictvím společného zadávání veřejných zakázek s členskými státy umožňujících koordinované a strategické investice do digitálních kapacit, které mají být sdíleny v celé Evropě, jakož i do celoevropských akcí, které podporují interoperabilitu a normalizaci jako součást rozvoje jednotného digitálního trhu; |
| --- | --- |

c)

se program Digitální Evropa zaměřoval na rozsáhlé budování digitálních kapacit a infrastruktur v oblastech vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti
  , technologie distribuované účetní knihy, kvantových technologií
  a pokročilých digitálních dovedností s cílem širokého uplatnění a zavádění stávajících kritických nebo testovaných inovativních digitálních řešení v rámci EU v oblastech veřejného zájmu (jako je zdravotnictví, veřejná správa, spravedlnost a vzdělávání) nebo selhání trhu (např. digitalizace podniků, zvláště malých a středních podniků); aby se program Digitální Evropa prováděl zejména prostřednictvím společného zadávání veřejných zakázek s členskými státy umožňujících koordinované a strategické investice do digitálních kapacit, které mají být sdíleny v celé Evropě, jakož i do celoevropských akcí, které podporují interoperabilitu a normalizaci jako součást rozvoje jednotného digitálního trhu;

, technologie distribuované účetní knihy, kvantových technologií

Pozměňovací návrh 151

Pozměňovací návrh 151

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha IV – bod 6 – písm. f

Příloha IV – bod 6 – písm. f

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| f) | iniciativy programu pro rozvoj dovedností a vzdělávacích programů pro získání kompetencí, včetně těch nabízených v centrech společného umístění znalostního a inovačního společenství
  pro digitální oblast
  Evropského inovačního a technologického institutu byly doplněny budováním kapacit v oblasti pokročilých digitálních dovedností v rámci programu Digitální Evropa; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

f)

iniciativy programu pro rozvoj dovedností a vzdělávacích programů pro získání kompetencí, včetně těch nabízených v centrech společného umístění znalostního a inovačního společenství
  pro digitální oblast
  Evropského inovačního a technologického institutu byly doplněny budováním kapacit v oblasti pokročilých digitálních dovedností v rámci programu Digitální Evropa;

pro digitální oblast

| f) | iniciativy programu pro rozvoj dovedností a vzdělávacích programů pro získání kompetencí, včetně těch nabízených v centrech společného umístění znalostního a inovačního společenství Evropského inovačního a technologického institutu byly doplněny budováním kapacit v oblasti pokročilých digitálních dovedností v rámci programu Digitální Evropa; |
| --- | --- |

f)

iniciativy programu pro rozvoj dovedností a vzdělávacích programů pro získání kompetencí, včetně těch nabízených v centrech společného umístění znalostního a inovačního společenství Evropského inovačního a technologického institutu byly doplněny budováním kapacit v oblasti pokročilých digitálních dovedností v rámci programu Digitální Evropa;

Pozměňovací návrh 152

Pozměňovací návrh 152

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha IV – bod 7 – písm. a

Příloha IV – bod 7 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | program pro jednotný trh řešil selhání trhu, která se týkají malých a středních podniků, a podporoval podnikatelské prostředí a vytváření a růst podniků; jakož aby existovala plná doplňkovost mezi programem pro jednotný trh a akcemi budoucí Evropské rady pro inovace zaměřenými na inovativní podniky, mimo jiné v oblasti podpůrných služeb pro malé a střední podniky zejména tam, kde trh nenabízí životaschopné financování; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

program pro jednotný trh řešil selhání trhu, která se týkají malých a středních podniků, a podporoval podnikatelské prostředí a vytváření a růst podniků; jakož aby existovala plná doplňkovost mezi programem pro jednotný trh a akcemi budoucí Evropské rady pro inovace zaměřenými na inovativní podniky, mimo jiné v oblasti podpůrných služeb pro malé a střední podniky zejména tam, kde trh nenabízí životaschopné financování;

| a) | program pro jednotný trh řešil selhání trhu, která se týkají malých a středních podniků, a podporoval podnikatelské prostředí a vytváření a růst podniků; jakož aby existovala plná doplňkovost mezi programem pro jednotný trh a akcemi
  jak EIT, tak
  budoucí Evropské rady pro inovace zaměřenými na inovativní podniky, mimo jiné v oblasti podpůrných služeb pro malé a střední podniky zejména tam, kde trh nenabízí životaschopné financování; |
| --- | --- |

a)

program pro jednotný trh řešil selhání trhu, která se týkají malých a středních podniků, a podporoval podnikatelské prostředí a vytváření a růst podniků; jakož aby existovala plná doplňkovost mezi programem pro jednotný trh a akcemi
  jak EIT, tak
  budoucí Evropské rady pro inovace zaměřenými na inovativní podniky, mimo jiné v oblasti podpůrných služeb pro malé a střední podniky zejména tam, kde trh nenabízí životaschopné financování;

jak EIT, tak

Pozměňovací návrh 153

Pozměňovací návrh 153

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha IV – bod 7 – písm. b

Příloha IV – bod 7 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | sítě Enterprise Europe Network, jako jiné stávající struktury na podporu malých a středních podniků (např. vnitrostátní kontaktní místa, agentury pro inovace) nabízely v rámci Evropské rady pro inovace podpůrné služby. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

sítě Enterprise Europe Network, jako jiné stávající struktury na podporu malých a středních podniků (např. vnitrostátní kontaktní místa, agentury pro inovace) nabízely v rámci Evropské rady pro inovace podpůrné služby.

| b) | sítě Enterprise Europe Network, jako jiné stávající struktury na podporu malých a středních podniků (např. vnitrostátní kontaktní místa, agentury pro inovace
  , centrum pro digitální inovace, centrum kompetencí, certifikované podnikatelské inkubátory
  ) nabízely v rámci
  programu Horizont Evropa, včetně
  Evropské rady pro inovace, podpůrné služby. |
| --- | --- |

b)

sítě Enterprise Europe Network, jako jiné stávající struktury na podporu malých a středních podniků (např. vnitrostátní kontaktní místa, agentury pro inovace
  , centrum pro digitální inovace, centrum kompetencí, certifikované podnikatelské inkubátory
  ) nabízely v rámci
  programu Horizont Evropa, včetně
  Evropské rady pro inovace, podpůrné služby.

, centrum pro digitální inovace, centrum kompetencí, certifikované podnikatelské inkubátory

programu Horizont Evropa, včetně

Pozměňovací návrh 154

Pozměňovací návrh 154

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha IV – bod 8 – odst. 1

Příloha IV – bod 8 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| výzkumné a inovační potřeby čelit environmentálním, klimatickým a energetickým výzvám v rámci EU byly zjišťovány a stanovovány v rámci strategického výzkumu a během procesu plánování inovací v rámci programu; program LIFE i nadále působil jako katalyzátor provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí, změny klimatu a příslušné energetické politiky, včetně přejímání a uplatňování výsledků výzkumu a inovací z programu a pomáhal při jejich uplatnění na vnitrostátní a meziregionální úrovni, kde mohou pomoci řešit problémy spojené s životním prostředím, změnou klimatu nebo otázky přechodu na čistou energii; program LIFE i nadále podněcoval k součinnosti s tímto programem přiznáváním bonusu při hodnocení návrhů, které obsahují využití výsledků programu; standardní akční projekty LIFE podpořily vývoj, testování nebo předvádění vhodných technologií nebo metodik pro provádění politiky EU v oblasti životního prostředí a změny klimatu, které mohou být následně nasazeny ve velkém měřítku, financované z jiných zdrojů, včetně tohoto programu; Evropská rada pro inovace v rámci programu mohla podporovat rozšíření a komercializaci nových průlomových myšlenek, které mohou vzejít z provádění projektů programu LIFE. | výzkumné a inovační potřeby čelit environmentálním, klimatickým a energetickým výzvám v rámci EU byly zjišťovány a stanovovány v rámci strategického výzkumu a během procesu plánování inovací v rámci programu; program LIFE i nadále působil jako katalyzátor provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí, změny klimatu a příslušné energetické politiky, včetně přejímání a uplatňování výsledků výzkumu a inovací z programu a pomáhal při jejich uplatnění na vnitrostátní a meziregionální úrovni, kde mohou pomoci řešit problémy spojené s životním prostředím, změnou klimatu nebo otázky přechodu na čistou energii; program LIFE i nadále podněcoval k součinnosti s tímto programem přiznáváním bonusu při hodnocení návrhů, které obsahují využití výsledků programu; standardní akční projekty LIFE podpořily vývoj, testování nebo předvádění vhodných technologií nebo metodik pro provádění politiky EU v oblasti životního prostředí a změny klimatu, které mohou být následně nasazeny ve velkém měřítku, financované z jiných zdrojů, včetně tohoto programu;
  Jak EIT, tak budoucí
  Evropská rada pro inovace mohou podporovat rozšíření a komercializaci nových průlomových myšlenek, které mohou vzejít z provádění projektů programu LIFE. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

výzkumné a inovační potřeby čelit environmentálním, klimatickým a energetickým výzvám v rámci EU byly zjišťovány a stanovovány v rámci strategického výzkumu a během procesu plánování inovací v rámci programu; program LIFE i nadále působil jako katalyzátor provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí, změny klimatu a příslušné energetické politiky, včetně přejímání a uplatňování výsledků výzkumu a inovací z programu a pomáhal při jejich uplatnění na vnitrostátní a meziregionální úrovni, kde mohou pomoci řešit problémy spojené s životním prostředím, změnou klimatu nebo otázky přechodu na čistou energii; program LIFE i nadále podněcoval k součinnosti s tímto programem přiznáváním bonusu při hodnocení návrhů, které obsahují využití výsledků programu; standardní akční projekty LIFE podpořily vývoj, testování nebo předvádění vhodných technologií nebo metodik pro provádění politiky EU v oblasti životního prostředí a změny klimatu, které mohou být následně nasazeny ve velkém měřítku, financované z jiných zdrojů, včetně tohoto programu; Evropská rada pro inovace v rámci programu mohla podporovat rozšíření a komercializaci nových průlomových myšlenek, které mohou vzejít z provádění projektů programu LIFE.

výzkumné a inovační potřeby čelit environmentálním, klimatickým a energetickým výzvám v rámci EU byly zjišťovány a stanovovány v rámci strategického výzkumu a během procesu plánování inovací v rámci programu; program LIFE i nadále působil jako katalyzátor provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí, změny klimatu a příslušné energetické politiky, včetně přejímání a uplatňování výsledků výzkumu a inovací z programu a pomáhal při jejich uplatnění na vnitrostátní a meziregionální úrovni, kde mohou pomoci řešit problémy spojené s životním prostředím, změnou klimatu nebo otázky přechodu na čistou energii; program LIFE i nadále podněcoval k součinnosti s tímto programem přiznáváním bonusu při hodnocení návrhů, které obsahují využití výsledků programu; standardní akční projekty LIFE podpořily vývoj, testování nebo předvádění vhodných technologií nebo metodik pro provádění politiky EU v oblasti životního prostředí a změny klimatu, které mohou být následně nasazeny ve velkém měřítku, financované z jiných zdrojů, včetně tohoto programu;
  Jak EIT, tak budoucí
  Evropská rada pro inovace mohou podporovat rozšíření a komercializaci nových průlomových myšlenek, které mohou vzejít z provádění projektů programu LIFE.

Jak EIT, tak budoucí

Pozměňovací návrh 155

Pozměňovací návrh 155

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha IV – bod 9 – písm. a

Příloha IV – bod 9 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | kombinované prostředky z programu a programu Erasmus byly využity na podporu činností zaměřených na posílení a modernizaci evropských vysokoškolských institucí; program doplnil podporu programu Erasmus pro iniciativu Evropské univerzity, především její výzkumný rozměr v rámci rozvoje nových, společných a integrovaných dlouhodobých a udržitelných strategií pro vzdělávání, výzkum a inovace, který bude založen na mezioborovém a meziodvětvovém přístupu, aby se znalostní trojúhelník stal skutečností a impulsem k hospodářskému růstu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

kombinované prostředky z programu a programu Erasmus byly využity na podporu činností zaměřených na posílení a modernizaci evropských vysokoškolských institucí; program doplnil podporu programu Erasmus pro iniciativu Evropské univerzity, především její výzkumný rozměr v rámci rozvoje nových, společných a integrovaných dlouhodobých a udržitelných strategií pro vzdělávání, výzkum a inovace, který bude založen na mezioborovém a meziodvětvovém přístupu, aby se znalostní trojúhelník stal skutečností a impulsem k hospodářskému růstu;

| a) | kombinované prostředky z programu a programu Erasmus byly využity na podporu činností zaměřených na posílení a modernizaci evropských vysokoškolských institucí; program doplnil podporu programu Erasmus pro iniciativu Evropské univerzity, především její výzkumný rozměr v rámci rozvoje nových, společných a integrovaných dlouhodobých a udržitelných strategií pro vzdělávání, výzkum a inovace, který bude založen na mezioborovém a meziodvětvovém přístupu, aby se znalostní trojúhelník stal skutečností a impulsem k hospodářskému růstu;
  vzdělávací činnosti EIT mohou být jednak inspirací pro iniciativu Evropské univerzity a jednak s touto iniciativou mohou být propojeny; |
| --- | --- |

a)

kombinované prostředky z programu a programu Erasmus byly využity na podporu činností zaměřených na posílení a modernizaci evropských vysokoškolských institucí; program doplnil podporu programu Erasmus pro iniciativu Evropské univerzity, především její výzkumný rozměr v rámci rozvoje nových, společných a integrovaných dlouhodobých a udržitelných strategií pro vzdělávání, výzkum a inovace, který bude založen na mezioborovém a meziodvětvovém přístupu, aby se znalostní trojúhelník stal skutečností a impulsem k hospodářskému růstu;
  vzdělávací činnosti EIT mohou být jednak inspirací pro iniciativu Evropské univerzity a jednak s touto iniciativou mohou být propojeny;

vzdělávací činnosti EIT mohou být jednak inspirací pro iniciativu Evropské univerzity a jednak s touto iniciativou mohou být propojeny;

Pozměňovací návrh 156

Pozměňovací návrh 156

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha IV – bod 13 – písm. b

Příloha IV – bod 13 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | finanční nástroje pro výzkum a inovace a malé a střední podniky byly sloučeny v rámci fondu InvestEU, zejména prostřednictvím specializovaného nástroje věnovaného výzkumu a inovacím a produktů zaváděných v rámci specializovaného nástroje pro malé a střední podniky zaměřených na inovativní podniky, čímž by tak přispěl k plnění cílů programu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

finanční nástroje pro výzkum a inovace a malé a střední podniky byly sloučeny v rámci fondu InvestEU, zejména prostřednictvím specializovaného nástroje věnovaného výzkumu a inovacím a produktů zaváděných v rámci specializovaného nástroje pro malé a střední podniky zaměřených na inovativní podniky, čímž by tak přispěl k plnění cílů programu.

| b) | finanční nástroje pro výzkum a inovace a malé a střední podniky byly sloučeny v rámci fondu InvestEU, zejména prostřednictvím specializovaného nástroje věnovaného výzkumu a inovacím a produktů zaváděných v rámci specializovaného nástroje pro malé a střední podniky zaměřených na inovativní podniky, čímž by tak přispěl k plnění cílů programu.
  Mezi fondem InvestEU a programem Horizont Evropa budou vytvořeny silné doplňující vazby. |
| --- | --- |

b)

finanční nástroje pro výzkum a inovace a malé a střední podniky byly sloučeny v rámci fondu InvestEU, zejména prostřednictvím specializovaného nástroje věnovaného výzkumu a inovacím a produktů zaváděných v rámci specializovaného nástroje pro malé a střední podniky zaměřených na inovativní podniky, čímž by tak přispěl k plnění cílů programu.
  Mezi fondem InvestEU a programem Horizont Evropa budou vytvořeny silné doplňující vazby.

Mezi fondem InvestEU a programem Horizont Evropa budou vytvořeny silné doplňující vazby.

Pozměňovací návrh 157

Pozměňovací návrh 157

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha IV – bod 14 – písm. a

Příloha IV – bod 14 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | se fond pro inovace zvlášť zaměřil na inovace v nízkouhlíkových technologiích a procesech, včetně environmentálně bezpečného zachycování a využívání uhlíku, jež významně přispívá ke zmírňování změny klimatu, a také produkty nahrazující produkty náročné na uhlík a aby pomohl podpořit tvorbu a fungování projektů, jejichž cílem je environmentálně bezpečné zachycování a geologické ukládání CO2, a na inovativní technologie pro energie z obnovitelných zdrojů a skladování energie; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

se fond pro inovace zvlášť zaměřil na inovace v nízkouhlíkových technologiích a procesech, včetně environmentálně bezpečného zachycování a využívání uhlíku, jež významně přispívá ke zmírňování změny klimatu, a také produkty nahrazující produkty náročné na uhlík a aby pomohl podpořit tvorbu a fungování projektů, jejichž cílem je environmentálně bezpečné zachycování a geologické ukládání CO2, a na inovativní technologie pro energie z obnovitelných zdrojů a skladování energie;

2

| a) | se fond pro inovace zvlášť zaměřil na inovace v nízkouhlíkových technologiích a procesech, včetně environmentálně bezpečného zachycování a využívání uhlíku, jež významně přispívá ke zmírňování změny klimatu, a také produkty nahrazující produkty náročné na uhlík a aby pomohl podpořit tvorbu a fungování projektů, jejichž cílem je environmentálně bezpečné zachycování a geologické ukládání CO2, a na inovativní technologie pro energie z obnovitelných zdrojů a skladování energie;
  bude vytvořen vhodný rámec, aby bylo možné vytvořit pobídky k prodeji ekologičtějších výrobků s udržitelnou přidanou hodnotou pro zákazníka / konečné uživatele; |
| --- | --- |

a)

se fond pro inovace zvlášť zaměřil na inovace v nízkouhlíkových technologiích a procesech, včetně environmentálně bezpečného zachycování a využívání uhlíku, jež významně přispívá ke zmírňování změny klimatu, a také produkty nahrazující produkty náročné na uhlík a aby pomohl podpořit tvorbu a fungování projektů, jejichž cílem je environmentálně bezpečné zachycování a geologické ukládání CO2, a na inovativní technologie pro energie z obnovitelných zdrojů a skladování energie;
  bude vytvořen vhodný rámec, aby bylo možné vytvořit pobídky k prodeji ekologičtějších výrobků s udržitelnou přidanou hodnotou pro zákazníka / konečné uživatele;

2

bude vytvořen vhodný rámec, aby bylo možné vytvořit pobídky k prodeji ekologičtějších výrobků s udržitelnou přidanou hodnotou pro zákazníka / konečné uživatele;

Pozměňovací návrh 158

Pozměňovací návrh 158

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha IV – bod 14 – písm. b

Příloha IV – bod 14 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | program financoval vývoj a demonstraci technologií schopných napomoci dosažení cílů EU v oblasti snižování emisí uhlíku, energetiky a průmyslové transformace, zejména v pilíři II programu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

program financoval vývoj a demonstraci technologií schopných napomoci dosažení cílů EU v oblasti snižování emisí uhlíku, energetiky a průmyslové transformace, zejména v pilíři II programu;

| b) | program financoval vývoj, demonstraci a 
  uplatnění
  technologií
  , včetně průlomových řešení,
  schopných napomoci dosažení cílů EU v oblasti
  nízkouhlíkového hospodářství
  , energetiky a průmyslové transformace
  Unie
  , zejména v pilíři II programu
  a prostřednictvím EIT
  ; |
| --- | --- |

b)

program financoval vývoj, demonstraci a 
  uplatnění
  technologií
  , včetně průlomových řešení,
  schopných napomoci dosažení cílů EU v oblasti
  nízkouhlíkového hospodářství
  , energetiky a průmyslové transformace
  Unie
  , zejména v pilíři II programu
  a prostřednictvím EIT
  ;

uplatnění

, včetně průlomových řešení,

nízkouhlíkového hospodářství

Unie

a prostřednictvím EIT

Pozměňovací návrh 159

Pozměňovací návrh 159

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha IV – bod 14 – písm. c

Příloha IV – bod 14 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | s výhradou splnění svých kritérií výběru a udělení grantu mohl fond pro inovace podpořit fázi demonstrace způsobilých projektů
  , které obdržely
  podporu z rámcových programů pro výzkum a inovace. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

s výhradou splnění svých kritérií výběru a udělení grantu mohl fond pro inovace podpořit fázi demonstrace způsobilých projektů
  , které obdržely
  podporu z rámcových programů pro výzkum a inovace.

, které obdržely

| c) | s výhradou splnění svých kritérií výběru a udělení grantu mohl fond pro inovace podpořit fázi demonstrace způsobilých projektů
  . Projekty, jež obdrží podporu z fondu pro inovace, mohou být způsobilé pro
  podporu z rámcových programů pro výzkum a inovace
  , a naopak
  .
  Aby doplnil program Horizont Evropa, může se fond pro inovace zaměřit na inovace, které jsou blíže trhu, tím, že bude přispívat k podstatnému a rychlému snižování emisí CO2. Mezi fondem pro inovace a programem Horizont Evropa budou vytvořeny silné doplňující vazby. |
| --- | --- |

c)

s výhradou splnění svých kritérií výběru a udělení grantu mohl fond pro inovace podpořit fázi demonstrace způsobilých projektů
  . Projekty, jež obdrží podporu z fondu pro inovace, mohou být způsobilé pro
  podporu z rámcových programů pro výzkum a inovace
  , a naopak
  .
  Aby doplnil program Horizont Evropa, může se fond pro inovace zaměřit na inovace, které jsou blíže trhu, tím, že bude přispívat k podstatnému a rychlému snižování emisí CO2. Mezi fondem pro inovace a programem Horizont Evropa budou vytvořeny silné doplňující vazby.

. Projekty, jež obdrží podporu z fondu pro inovace, mohou být způsobilé pro

, a naopak

Aby doplnil program Horizont Evropa, může se fond pro inovace zaměřit na inovace, které jsou blíže trhu, tím, že bude přispívat k podstatnému a rychlému snižování emisí CO2

Pozměňovací návrh 160

Pozměňovací návrh 160

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha IV – bod 16

Příloha IV – bod 16

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 16. | Součinnost s Evropským obranným fondem bude
  přínosem pro civilní a obranný výzkum
  .
  Vyloučí se tak zbytečná duplicita
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

16.

Součinnost s Evropským obranným fondem bude
  přínosem pro civilní a obranný výzkum
  .
  Vyloučí se tak zbytečná duplicita
  .

přínosem pro civilní a obranný výzkum

Vyloučí se tak zbytečná duplicita

| 16. | Potenciální
  součinnost s Evropským obranným fondem bude
  přispívat k předcházení
  duplicity. |
| --- | --- |

16.

Potenciální
  součinnost s Evropským obranným fondem bude
  přispívat k předcházení
  duplicity.

Potenciální

přispívat k předcházení

Pozměňovací návrh 161

Pozměňovací návrh 161

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha IV – bod 16 a (nový)

Příloha IV – bod 16 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 16a. | Součinnost s programem Kreativní Evropa bude podporovat konkurenceschopnost a inovace, přispívat k hospodářskému a sociálnímu růstu a prosazovat efektivní využívání veřejných prostředků. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

16a.

16a.

Součinnost s programem Kreativní Evropa bude podporovat konkurenceschopnost a inovace, přispívat k hospodářskému a sociálnímu růstu a prosazovat efektivní využívání veřejných prostředků.

Pozměňovací návrh 162

Pozměňovací návrh 162

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha IV – bod 16 b (nový)

Příloha IV – bod 16 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 16b. | Lze plánovat součinnost s jakýmikoli významnými projekty společného evropského zájmu (IPCEI). |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

16b.

16b.

Lze plánovat součinnost s jakýmikoli významnými projekty společného evropského zájmu (IPCEI).

Pozměňovací návrh 163

Pozměňovací návrh 163

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha V – odst. 1

Příloha V – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Způsoby dosahování dopadů a související klíčové ukazatele způsobů dosahování dopadů strukturují sledování míry, v jaké rámcový program dosahuje svých cílů. Způsoby
  dosahování
  dopadů
  jsou závislé na čase
  ,
  a člení se tak
  na krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé.
  Ukazatele způsobů dosahování dopadů slouží k vykazování pokroku dosaženého u každého z typů dopadů výzkumu a inovací na úrovni rámcového programu.
  Jednotlivé části programu se v různé míře a prostřednictvím různých mechanismů podílejí na tvorbě těchto ukazatelů. Ke sledování jednotlivých částí programu lze případně použít další ukazatele. | Způsoby dosahování dopadů a související klíčové ukazatele způsobů dosahování dopadů strukturují sledování míry, v jaké rámcový program dosahuje svých cílů
  , jak stanoví článek 3
  .
  Tyto
  způsoby
  odrážejí čtyři doplňkové kategorie
  dopadů
  s ohledem na nelineární povahu investic v oblasti výzkumu a inovací: vědecké, společenské, hospodářské a na Evropský výzkumný prostor. U každé z těchto kategorií dopadů budou uplatněny zástupné ukazatele pro sledování pokroku, jež se budou členit na
  krátkodobé, střednědobé a dlouhodobější
  a budou příslušně rozčleněny a rozlišovat mezi členskými státy a přidruženými zeměmi
  . Jednotlivé části programu se v různé míře a prostřednictvím různých mechanismů podílejí na tvorbě těchto ukazatelů. Ke sledování jednotlivých částí programu lze případně použít další ukazatele. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Způsoby dosahování dopadů a související klíčové ukazatele způsobů dosahování dopadů strukturují sledování míry, v jaké rámcový program dosahuje svých cílů. Způsoby
  dosahování
  dopadů
  jsou závislé na čase
  ,
  a člení se tak
  na krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé.
  Ukazatele způsobů dosahování dopadů slouží k vykazování pokroku dosaženého u každého z typů dopadů výzkumu a inovací na úrovni rámcového programu.
  Jednotlivé části programu se v různé míře a prostřednictvím různých mechanismů podílejí na tvorbě těchto ukazatelů. Ke sledování jednotlivých částí programu lze případně použít další ukazatele.

dosahování

jsou závislé na čase

a člení se tak

Ukazatele způsobů dosahování dopadů slouží k vykazování pokroku dosaženého u každého z typů dopadů výzkumu a inovací na úrovni rámcového programu.

Způsoby dosahování dopadů a související klíčové ukazatele způsobů dosahování dopadů strukturují sledování míry, v jaké rámcový program dosahuje svých cílů
  , jak stanoví článek 3
  .
  Tyto
  způsoby
  odrážejí čtyři doplňkové kategorie
  dopadů
  s ohledem na nelineární povahu investic v oblasti výzkumu a inovací: vědecké, společenské, hospodářské a na Evropský výzkumný prostor. U každé z těchto kategorií dopadů budou uplatněny zástupné ukazatele pro sledování pokroku, jež se budou členit na
  krátkodobé, střednědobé a dlouhodobější
  a budou příslušně rozčleněny a rozlišovat mezi členskými státy a přidruženými zeměmi
  . Jednotlivé části programu se v různé míře a prostřednictvím různých mechanismů podílejí na tvorbě těchto ukazatelů. Ke sledování jednotlivých částí programu lze případně použít další ukazatele.

, jak stanoví článek 3

Tyto

odrážejí čtyři doplňkové kategorie

s ohledem na nelineární povahu investic v oblasti výzkumu a inovací: vědecké, společenské, hospodářské a na Evropský výzkumný prostor. U každé z těchto kategorií dopadů budou uplatněny zástupné ukazatele pro sledování pokroku, jež se budou členit na

a budou příslušně rozčleněny a rozlišovat mezi členskými státy a přidruženými zeměmi

Pozměňovací návrh 164

Pozměňovací návrh 164

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha V – odst. 2

Příloha V – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Mikrodata skrývající se za klíčovými ukazateli způsobů dosahování dopadů budou u všech částí programu a všech prováděcích mechanismů shromažďována centrálně a jednotně a na přiměřené úrovni granularity dat s minimálními požadavky na příjemce, pokud jde o podávání zpráv. | Mikrodata skrývající se za klíčovými ukazateli způsobů dosahování dopadů budou u všech částí programu a všech prováděcích mechanismů shromažďována centrálně a jednotně a na přiměřené úrovni granularity dat s minimálními požadavky na příjemce, pokud jde o podávání zpráv.
  Empirické důkazy a ukazatele musejí být v co nejvyšší míře doplněny kvalitativní analýzou. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Mikrodata skrývající se za klíčovými ukazateli způsobů dosahování dopadů budou u všech částí programu a všech prováděcích mechanismů shromažďována centrálně a jednotně a na přiměřené úrovni granularity dat s minimálními požadavky na příjemce, pokud jde o podávání zpráv.

Mikrodata skrývající se za klíčovými ukazateli způsobů dosahování dopadů budou u všech částí programu a všech prováděcích mechanismů shromažďována centrálně a jednotně a na přiměřené úrovni granularity dat s minimálními požadavky na příjemce, pokud jde o podávání zpráv.
  Empirické důkazy a ukazatele musejí být v co nejvyšší míře doplněny kvalitativní analýzou.

Empirické důkazy a ukazatele musejí být v co nejvyšší míře doplněny kvalitativní analýzou.

Pozměňovací návrh 165

Pozměňovací návrh 165

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha V – odst. 4

Příloha V – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Očekává se, že program bude mít společenský dopad ve formě řešení politických priorit EU prostřednictvím výzkumu a inovací, přínosů a výsledků prostřednictvím misí v oblasti výzkumu a inovací a ve formě širšího zavádění inovací ve společnosti. Pokrok k dosažení těchto dopadů bude sledován prostřednictvím zástupných ukazatelů stanovených podél osy těchto třech klíčových způsobů dosahování dopadů. | Očekává se, že program bude mít společenský dopad ve formě řešení
  globálních výzev definovaných v pilíři II včetně cílů udržitelného rozvoje OSN, jakož i
   politických priorit a 
  závazků
  EU prostřednictvím výzkumu a inovací, přínosů a výsledků prostřednictvím misí v oblasti výzkumu a inovací a ve formě širšího zavádění inovací ve společnosti
  , čímž bude v konečném důsledku přínosem pro blahobyt lidí
  . Pokrok k dosažení těchto dopadů bude sledován prostřednictvím zástupných ukazatelů stanovených podél osy těchto třech klíčových způsobů dosahování dopadů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Očekává se, že program bude mít společenský dopad ve formě řešení politických priorit EU prostřednictvím výzkumu a inovací, přínosů a výsledků prostřednictvím misí v oblasti výzkumu a inovací a ve formě širšího zavádění inovací ve společnosti. Pokrok k dosažení těchto dopadů bude sledován prostřednictvím zástupných ukazatelů stanovených podél osy těchto třech klíčových způsobů dosahování dopadů.

Očekává se, že program bude mít společenský dopad ve formě řešení
  globálních výzev definovaných v pilíři II včetně cílů udržitelného rozvoje OSN, jakož i
   politických priorit a 
  závazků
  EU prostřednictvím výzkumu a inovací, přínosů a výsledků prostřednictvím misí v oblasti výzkumu a inovací a ve formě širšího zavádění inovací ve společnosti
  , čímž bude v konečném důsledku přínosem pro blahobyt lidí
  . Pokrok k dosažení těchto dopadů bude sledován prostřednictvím zástupných ukazatelů stanovených podél osy těchto třech klíčových způsobů dosahování dopadů.

globálních výzev definovaných v pilíři II včetně cílů udržitelného rozvoje OSN, jakož i

závazků

, čímž bude v konečném důsledku přínosem pro blahobyt lidí

Pozměňovací návrh 166

Pozměňovací návrh 166

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha V – tabulka 2

Příloha V – tabulka 2

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

| Dopady ve společnosti | Krátkodobé | Střednědobé | Dlouhodobé |
| --- | --- | --- | --- |
| Řešení politických priorit EU prostřednictvím výzkumu a inovací | Výstupy –
  počet a podíl výstupů zaměřených na řešení konkrétních politických priorit EU | Řešení –
  počet a podíl inovací a vědeckých výsledků zaměřených na řešení konkrétních politických priorit EU | Přínosy –
  odhadovaný souhrnný dopad v důsledku využití výsledků podpořených rámcovým programem, pokud jde o zvládání konkrétních politických priorit EU,
  včetně příspěvku
  k celému životnímu cyklu tvorby politik a právních předpisů |
| Přínos a dopady vzešlé z misí v oblasti výzkumu a inovací | Výstupy misí v oblasti výzkumu a inovací –
  výstupy konkrétních misí v oblasti výzkumu a inovací | Výsledky misí v oblasti výzkumu a inovací –
  výsledky konkrétních misí v oblasti výzkumu a inovací | Dosažené cíle misí v oblasti výzkumu a inovací –
  dosažené cíle konkrétních misí v oblasti výzkumu a inovací |
| Širší zavádění inovací ve společnosti | Společná tvorba –
  počet a podíl projektů rámcového programu, v jejichž rámci to byli občané EU a koneční uživatelé, kdo přispěl ke společné tvorbě obsahu výzkumu a inovací | Zapojení –
  počet a podíl příjemců rámcového programu disponujících mechanismem pro zapojení občanů a konečných uživatelů po ukončení projektu rámcového programu | Zavádění výzkumu a inovací ve společnosti –
  zavádění a veřejná působnost
  společně vytvořených
  vědeckých výsledků a inovativních řešení |

Dopady ve společnosti

Krátkodobé

Střednědobé

Dlouhodobé

Řešení politických priorit EU prostřednictvím výzkumu a inovací

Výstupy –

počet a podíl výstupů zaměřených na řešení konkrétních politických priorit EU

Řešení –

počet a podíl inovací a vědeckých výsledků zaměřených na řešení konkrétních politických priorit EU

Přínosy –

odhadovaný souhrnný dopad v důsledku využití výsledků podpořených rámcovým programem, pokud jde o zvládání konkrétních politických priorit EU,
  včetně příspěvku
  k celému životnímu cyklu tvorby politik a právních předpisů

včetně příspěvku

Přínos a dopady vzešlé z misí v oblasti výzkumu a inovací

Výstupy misí v oblasti výzkumu a inovací –

výstupy konkrétních misí v oblasti výzkumu a inovací

Výsledky misí v oblasti výzkumu a inovací –

výsledky konkrétních misí v oblasti výzkumu a inovací

Dosažené cíle misí v oblasti výzkumu a inovací –

dosažené cíle konkrétních misí v oblasti výzkumu a inovací

Širší zavádění inovací ve společnosti

Společná tvorba –

počet a podíl projektů rámcového programu, v jejichž rámci to byli občané EU a koneční uživatelé, kdo přispěl ke společné tvorbě obsahu výzkumu a inovací

Zapojení –

počet a podíl příjemců rámcového programu disponujících mechanismem pro zapojení občanů a konečných uživatelů po ukončení projektu rámcového programu

Zavádění výzkumu a inovací ve společnosti –

zavádění a veřejná působnost
  společně vytvořených
  vědeckých výsledků a inovativních řešení

společně vytvořených

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

| Dopady ve společnosti | Krátkodobé | Střednědobé | Dlouhodobé |
| --- | --- | --- | --- |
| Řešení
  cílů programu Horizont Evropa a
   politických priorit EU prostřednictvím výzkumu a inovací | Výstupy –
  počet a podíl výstupů zaměřených na řešení konkrétních
  cílů programu Horizont Evropa a
   politických priorit EU | Řešení –
  počet a podíl inovací a vědeckých výsledků zaměřených na řešení konkrétních
  cílů programu Horizont Evropa a
   politických priorit EU | Přínosy –
  odhadovaný souhrnný dopad v důsledku využití výsledků podpořených rámcovým programem, pokud jde o zvládání konkrétních
  cílů programu Horizont Evropa a
   politických priorit EU,
  příspěvek
  k celému životnímu cyklu tvorby politik a právních předpisů |
| Přínos a dopady vzešlé z misí a 
  partnerství v
   oblasti výzkumu a inovací | Výstupy misí v oblasti výzkumu a inovací –
  výstupy konkrétních misí a 
  partnerství v
   oblasti výzkumu a inovací | Výsledky misí v oblasti výzkumu a inovací –
  výsledky konkrétních misí a 
  partnerství v
   oblasti výzkumu a inovací | Dosažené cíle misí v oblasti výzkumu a inovací –
  dosažené cíle konkrétních misí a 
  partnerství v
   oblasti výzkumu a inovací |
| Plnění závazku Unie v oblasti klimatu | Projekty a výstupy –




  Počet a poměrná část projektů a výstupů podstatných z hlediska klimatu (podle misí, partnerství a rozpočtových položek programu) | Inovace z projektu rámcového programu podstatného z hlediska klimatu –




  Počet inovací z projektu rámcového programu podstatného z hlediska klimatu, včetně z udělených práv duševního vlastnictví | Společenský a hospodářský dopad projektů podstatných z hlediska klimatu –




  odhadovaný souhrnný dopad v důsledku využití výsledků podpořených rámcovým programem na plnění dlouhodobých závazků EU v oblasti klimatu a energetiky v rámci Pařížské dohody




  Hospodářské, společenské a environmentální náklady a přínosy projektů podstatných z hlediska klimatu








  — | zavádění inovativních řešení na zmírňování dopadů a přizpůsobení se klimatu vyplývajících z projektů rámcového programu |

Dopady ve společnosti

Krátkodobé

Střednědobé

Dlouhodobé

Řešení
  cílů programu Horizont Evropa a
   politických priorit EU prostřednictvím výzkumu a inovací

cílů programu Horizont Evropa a

Výstupy –

počet a podíl výstupů zaměřených na řešení konkrétních
  cílů programu Horizont Evropa a
   politických priorit EU

cílů programu Horizont Evropa a

Řešení –

počet a podíl inovací a vědeckých výsledků zaměřených na řešení konkrétních
  cílů programu Horizont Evropa a
   politických priorit EU

cílů programu Horizont Evropa a

Přínosy –

odhadovaný souhrnný dopad v důsledku využití výsledků podpořených rámcovým programem, pokud jde o zvládání konkrétních
  cílů programu Horizont Evropa a
   politických priorit EU,
  příspěvek
  k celému životnímu cyklu tvorby politik a právních předpisů

cílů programu Horizont Evropa a

příspěvek

Přínos a dopady vzešlé z misí a 
  partnerství v
   oblasti výzkumu a inovací

partnerství v

Výstupy misí v oblasti výzkumu a inovací –

výstupy konkrétních misí a 
  partnerství v
   oblasti výzkumu a inovací

partnerství v

Výsledky misí v oblasti výzkumu a inovací –

výsledky konkrétních misí a 
  partnerství v
   oblasti výzkumu a inovací

partnerství v

Dosažené cíle misí v oblasti výzkumu a inovací –

dosažené cíle konkrétních misí a 
  partnerství v
   oblasti výzkumu a inovací

partnerství v

Plnění závazku Unie v oblasti klimatu

Plnění závazku Unie v oblasti klimatu

Projekty a výstupy –

Projekty a výstupy –

Počet a poměrná část projektů a výstupů podstatných z hlediska klimatu (podle misí, partnerství a rozpočtových položek programu)

Počet a poměrná část projektů a výstupů podstatných z hlediska klimatu (podle misí, partnerství a rozpočtových položek programu)

Inovace z projektu rámcového programu podstatného z hlediska klimatu –

Inovace z projektu rámcového programu podstatného z hlediska klimatu –

Počet inovací z projektu rámcového programu podstatného z hlediska klimatu, včetně z udělených práv duševního vlastnictví

Počet inovací z projektu rámcového programu podstatného z hlediska klimatu, včetně z udělených práv duševního vlastnictví

Společenský a hospodářský dopad projektů podstatných z hlediska klimatu –

Společenský a hospodářský dopad projektů podstatných z hlediska klimatu –

odhadovaný souhrnný dopad v důsledku využití výsledků podpořených rámcovým programem na plnění dlouhodobých závazků EU v oblasti klimatu a energetiky v rámci Pařížské dohody

odhadovaný souhrnný dopad v důsledku využití výsledků podpořených rámcovým programem na plnění dlouhodobých závazků EU v oblasti klimatu a energetiky v rámci Pařížské dohody

Hospodářské, společenské a environmentální náklady a přínosy projektů podstatných z hlediska klimatu

Hospodářské, společenské a environmentální náklady a přínosy projektů podstatných z hlediska klimatu

—

zavádění inovativních řešení na zmírňování dopadů a přizpůsobení se klimatu vyplývajících z projektů rámcového programu

zavádění inovativních řešení na zmírňování dopadů a přizpůsobení se klimatu vyplývajících z projektů rámcového programu

| — | odhadovaný souhrnný dopad v důsledku využití těchto řešení na pracovní místa a zakládání nových společností, hospodářský růst, čistou energii, zdraví a dobré životní podmínky (včetně kvality ovzduší, půdy a vody) |
| --- | --- |

—

odhadovaný souhrnný dopad v důsledku využití těchto řešení na pracovní místa a zakládání nových společností, hospodářský růst, čistou energii, zdraví a dobré životní podmínky (včetně kvality ovzduší, půdy a vody)

odhadovaný souhrnný dopad v důsledku využití těchto řešení na pracovní místa a zakládání nových společností, hospodářský růst, čistou energii, zdraví a dobré životní podmínky (včetně kvality ovzduší, půdy a vody)

Širší zavádění
  výzkumu a
   inovací ve společnosti
  , v členských státech

výzkumu a

, v členských státech

Společná tvorba –

počet a podíl projektů rámcového programu, v jejichž rámci to byli občané EU a koneční uživatelé, kdo přispěl ke společné tvorbě obsahu výzkumu a inovací

Zapojení –

počet a podíl příjemců rámcového programu disponujících mechanismem pro zapojení občanů a konečných uživatelů po ukončení projektu rámcového programu

Zavádění výzkumu a inovací ve společnosti –

přístup
  , zavádění a veřejná působnost vědeckých výsledků a inovativních řešení
  rámcového programu

přístup

rámcového programu

Pozměňovací návrh 167

Pozměňovací návrh 167

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha V – odst. 5

Příloha V – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Očekávané dopady tohoto programu v oblasti hospodářství a inovací budou spočívat v tom, že ovlivní vznik a růst podniků, povede k vytváření přímých i nepřímých pracovních míst a k posílení investic do výzkumu a inovací. Pokrok k dosažení těchto dopadů bude sledován prostřednictvím zástupných ukazatelů stanovených podél osy těchto tří klíčových způsobů dosahování dopadů. | Očekávané dopady tohoto programu v oblasti hospodářství a inovací
  , zejména v rámci Unie,
  budou spočívat v tom, že ovlivní vznik a růst podniků
  , zejména malých a středních podniků
  , povede k vytváření přímých i nepřímých pracovních míst
  , zejména v rámci Unie,
  a k posílení investic do výzkumu a inovací. Pokrok k dosažení těchto dopadů bude sledován prostřednictvím zástupných ukazatelů stanovených podél osy těchto tří klíčových způsobů dosahování dopadů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Očekávané dopady tohoto programu v oblasti hospodářství a inovací budou spočívat v tom, že ovlivní vznik a růst podniků, povede k vytváření přímých i nepřímých pracovních míst a k posílení investic do výzkumu a inovací. Pokrok k dosažení těchto dopadů bude sledován prostřednictvím zástupných ukazatelů stanovených podél osy těchto tří klíčových způsobů dosahování dopadů.

Očekávané dopady tohoto programu v oblasti hospodářství a inovací
  , zejména v rámci Unie,
  budou spočívat v tom, že ovlivní vznik a růst podniků
  , zejména malých a středních podniků
  , povede k vytváření přímých i nepřímých pracovních míst
  , zejména v rámci Unie,
  a k posílení investic do výzkumu a inovací. Pokrok k dosažení těchto dopadů bude sledován prostřednictvím zástupných ukazatelů stanovených podél osy těchto tří klíčových způsobů dosahování dopadů.

, zejména v rámci Unie,

, zejména malých a středních podniků

, zejména v rámci Unie,

Pozměňovací návrh 168

Pozměňovací návrh 168

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha V – tabulka 3

Příloha V – tabulka 3

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

| Dopady v oblasti hospodářství a inovací | Krátkodobé | Střednědobé | Dlouhodobé |
| --- | --- | --- | --- |
| Vytváření růstu založeného na inovacích | Výstupy v podobě inovací –
  počet inovativních produktů, procesů nebo postupů vytvořených na základě rámcového programu (podle druhu inovace) a přihlášek práv duševního vlastnictví | Inovace –
  počet inovací dosažených na základě projektů rámcového programu (podle druhu inovace) a udělených práv duševního vlastnictví | Hospodářský růst






  — | vznik, růst a tržní podíl podniků, které vytvořily inovace během rámcového programu |

Dopady v oblasti hospodářství a inovací

Krátkodobé

Střednědobé

Dlouhodobé

Vytváření růstu založeného na inovacích

Výstupy v podobě inovací –

počet inovativních produktů, procesů nebo postupů vytvořených na základě rámcového programu (podle druhu inovace) a přihlášek práv duševního vlastnictví

Inovace –

počet inovací dosažených na základě projektů rámcového programu (podle druhu inovace) a udělených práv duševního vlastnictví

Hospodářský růst

—

vznik, růst a tržní podíl podniků, které vytvořily inovace během rámcového programu

Vytvoření více a kvalitnějších pracovních míst

Podporovaná pracovní místa –

počet pracovních míst na plný úvazek a zachovaných pracovních míst u příjemců za účelem provedení projektu rámcového programu (podle druhu pracovní činnosti)

Zachovaná pracovní místa –

navýšení počtu pracovních míst na plný úvazek u příjemců po ukončení projektu rámcového programu (podle druhu pracovní činnosti)

Celkový počet pracovních míst –

počet přímých či nepřímých pracovních míst vytvořených nebo zachovaných díky šíření výsledků rámcového programu (podle druhu pracovní činnosti)

Posílení investic v oblasti výzkumu a inovací

Společné investice –

výše veřejných a soukromých investic, k nimž došlo díky počátečním investicím rámcového programu

Rozšíření –

výše veřejných a soukromých investic vynaložených na využití a rozšíření výsledků rámcového programu

Příspěvek ke splnění cíle 3 % –

pokrok EU směrem k dosažení cíle 3 % HDP v důsledku provedení rámcového programu

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

| Dopady v oblasti hospodářství a inovací | Krátkodobé | Střednědobé | Dlouhodobé |
| --- | --- | --- | --- |
| Vytváření růstu založeného na inovacích v 
  Unii | Výstupy v podobě inovací –
  počet inovativních produktů, procesů nebo postupů vytvořených na základě rámcového programu (podle druhu inovace) a přihlášek práv duševního vlastnictví
  ve všech zúčastněných zemích | Inovace –
  počet inovací dosažených na základě projektů rámcového programu (podle druhu inovace
  a podle země
  ) a udělených práv duševního vlastnictví


  Malé a střední podniky




  Malé a střední podniky zavádějící produktové nebo procesní inovace díky financování z rámcového programu vyjádřené jako % malých a středních podniků financovaných z rámcového programu




  Normy a standardy




  Počet norem a standardů vzniklých v důsledku projektů rámcového programu vyvinuté v EU | Hospodářský růst






  — | vznik, růst a tržní podíl podniků, které vytvořily inovace během rámcového programu
  v Unii i mimo ni |

Dopady v oblasti hospodářství a inovací

Krátkodobé

Střednědobé

Dlouhodobé

Vytváření růstu založeného na inovacích v 
  Unii

Unii

Výstupy v podobě inovací –

počet inovativních produktů, procesů nebo postupů vytvořených na základě rámcového programu (podle druhu inovace) a přihlášek práv duševního vlastnictví
  ve všech zúčastněných zemích

ve všech zúčastněných zemích

Inovace –

počet inovací dosažených na základě projektů rámcového programu (podle druhu inovace
  a podle země
  ) a udělených práv duševního vlastnictví

a podle země

Malé a střední podniky

Malé a střední podniky

Malé a střední podniky zavádějící produktové nebo procesní inovace díky financování z rámcového programu vyjádřené jako % malých a středních podniků financovaných z rámcového programu

Malé a střední podniky zavádějící produktové nebo procesní inovace díky financování z rámcového programu vyjádřené jako % malých a středních podniků financovaných z rámcového programu

Normy a standardy

Normy a standardy

Počet norem a standardů vzniklých v důsledku projektů rámcového programu vyvinuté v EU

Počet norem a standardů vzniklých v důsledku projektů rámcového programu vyvinuté v EU

Hospodářský růst

—

vznik, růst a tržní podíl podniků, které vytvořily inovace během rámcového programu
  v Unii i mimo ni

v Unii i mimo ni

Řešení propasti existující v Unii mezi činnostmi v oblasti výzkumu a vývoje a trhem

Řešení propasti existující v Unii mezi činnostmi v oblasti výzkumu a vývoje a trhem

Využívání výsledků výzkumu, vývoje a inovací

Využívání výsledků výzkumu, vývoje a inovací

Podíl výsledků rámcových programů s komerčním využitím v Unii či mimo ni v závislosti na dotčeném odvětví

Podíl výsledků rámcových programů s komerčním využitím v Unii či mimo ni v závislosti na dotčeném odvětví

Analýza využití výsledků v Unii či mimo ni

Analýza využití výsledků v Unii či mimo ni

Důvody, proč (bývalí) účastníci rámcového programu využívají výzkum a vývoj mimo Unii

Důvody, proč (bývalí) účastníci rámcového programu využívají výzkum a vývoj mimo Unii

Vytvoření více a kvalitnějších pracovních míst

Podporovaná pracovní místa –

pro každou zúčastněnou zemi
  počet pracovních míst na plný úvazek a zachovaných pracovních míst u příjemců za účelem provedení projektu rámcového programu (podle druhu pracovní činnosti)

pro každou zúčastněnou zemi

Zachovaná pracovní místa –

pro každou zúčastněnou zemi
  navýšení počtu pracovních míst na plný úvazek u příjemců po ukončení projektu rámcového programu (podle druhu pracovní činnosti)

pro každou zúčastněnou zemi

Celkový počet pracovních míst

| — | počet přímých či nepřímých pracovních míst vytvořených nebo zachovaných
  či převedených mimo Unii
  díky šíření výsledků rámcového programu (podle druhu pracovní činnosti) |
| --- | --- |

—

počet přímých či nepřímých pracovních míst vytvořených nebo zachovaných
  či převedených mimo Unii
  díky šíření výsledků rámcového programu (podle druhu pracovní činnosti)

či převedených mimo Unii

| — | počet přímých a nepřímých pracovních míst vytvořených v odvětvích s intenzivním využitím znalostí na zúčastněnou zemi |
| --- | --- |

—

počet přímých a nepřímých pracovních míst vytvořených v odvětvích s intenzivním využitím znalostí na zúčastněnou zemi

počet přímých a nepřímých pracovních míst vytvořených v odvětvích s intenzivním využitím znalostí na zúčastněnou zemi

Posílení investic v oblasti výzkumu a inovací

Společné investice –

výše veřejných a soukromých investic, k nimž došlo díky počátečním investicím rámcového programu

Rozšíření –

výše veřejných a soukromých investic vynaložených na využití a rozšíření výsledků rámcového programu

Příspěvek ke splnění cíle 3 % –

pokrok EU směrem k dosažení cíle 3 % HDP v důsledku provedení rámcového programu

Pozměňovací návrh 169

Pozměňovací návrh 169

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha V – podnadpis 4 a (nový)

Příloha V – podnadpis 4 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Ukazatele způsobů dosahování dopadu Evropského výzkumného prostoru |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Ukazatele způsobů dosahování dopadu Evropského výzkumného prostoru

Ukazatele způsobů dosahování dopadu Evropského výzkumného prostoru

Pozměňovací návrh 170

Pozměňovací návrh 170

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha V – tabulka 3 a (nová)

Příloha V – tabulka 3 a (nová)

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

| Dopady v oblasti Evropského hospodářského dopadu | Krátkodobé | Střednědobé | Dlouhodobé |
| --- | --- | --- | --- |
| Přilákat a udržet talentované lidi v Unii | Mobilita financovaná z rámcového programu




  Mobilita výzkumných pracovníků a inovátorů směrem dovnitř i ven, v Unii i mimo ni, podle zemí | Internacionalizace financovaná z rámcového programu








  — | vývoj a podíl zahraničních výzkumných pracovníků a inovátorů usazených ve všech zemích Evropského výzkumného prostoru |

Dopady v oblasti Evropského hospodářského dopadu

Dopady v oblasti Evropského hospodářského dopadu

Krátkodobé

Krátkodobé

Střednědobé

Střednědobé

Dlouhodobé

Dlouhodobé

Přilákat a udržet talentované lidi v Unii

Přilákat a udržet talentované lidi v Unii

Mobilita financovaná z rámcového programu

Mobilita financovaná z rámcového programu

Mobilita výzkumných pracovníků a inovátorů směrem dovnitř i ven, v Unii i mimo ni, podle zemí

Mobilita výzkumných pracovníků a inovátorů směrem dovnitř i ven, v Unii i mimo ni, podle zemí

Internacionalizace financovaná z rámcového programu

Internacionalizace financovaná z rámcového programu

—

vývoj a podíl zahraničních výzkumných pracovníků a inovátorů usazených ve všech zemích Evropského výzkumného prostoru

vývoj a podíl zahraničních výzkumných pracovníků a inovátorů usazených ve všech zemích Evropského výzkumného prostoru

| — | vývoj konektivity a činností v rámci sítí výzkumných institucí, včetně propojení veřejného a soukromého sektoru |
| --- | --- |

—

vývoj konektivity a činností v rámci sítí výzkumných institucí, včetně propojení veřejného a soukromého sektoru

vývoj konektivity a činností v rámci sítí výzkumných institucí, včetně propojení veřejného a soukromého sektoru

Atraktivní systémy výzkumu a inovací

Atraktivní systémy výzkumu a inovací

| — | zahraniční investice do inovativních činností v Unii |
| --- | --- |

—

zahraniční investice do inovativních činností v Unii

zahraniční investice do inovativních činností v Unii

| — | počet patentů v zúčastněných zemích |
| --- | --- |

—

počet patentů v zúčastněných zemích

počet patentů v zúčastněných zemích

| — | příjmy z licencí udělených v zahraničí |
| --- | --- |

—

příjmy z licencí udělených v zahraničí

příjmy z licencí udělených v zahraničí

Šíření excelence a rozšiřování účasti

Šíření excelence a rozšiřování účasti

Účast na rámcových programech

Účast na rámcových programech

| — | Podíl koordinátorů a účastníků ze zemí s rozšiřující účastí podle části programu a podle nástroje |
| --- | --- |

—

Podíl koordinátorů a účastníků ze zemí s rozšiřující účastí podle části programu a podle nástroje

Podíl koordinátorů a účastníků ze zemí s rozšiřující účastí podle části programu a podle nástroje

| — | podíl hodnotitelů a členů řídicích rad včetně zemí s rozšiřující účastí a v regionech, které jsou z hlediska výzkumu a inovací méně výkonné |
| --- | --- |

—

podíl hodnotitelů a členů řídicích rad včetně zemí s rozšiřující účastí a v regionech, které jsou z hlediska výzkumu a inovací méně výkonné

podíl hodnotitelů a členů řídicích rad včetně zemí s rozšiřující účastí a v regionech, které jsou z hlediska výzkumu a inovací méně výkonné

Vytváření a modernizace oblastí excelence

Vytváření a modernizace oblastí excelence

Vynikající ekosystémy výzkumu a inovací, včetně zemí, které jsou z hlediska výzkumu a inovací méně výkonné, ale stávají se ve své zemi centrem a hybatelem změny

Vynikající ekosystémy výzkumu a inovací, včetně zemí, které jsou z hlediska výzkumu a inovací méně výkonné, ale stávají se ve své zemi centrem a hybatelem změny

Rozdíl ve výzkumu a vývoji

Rozdíl ve výzkumu a vývoji

Zeměpisná koncentrace

Zeměpisná koncentrace

| — | míra úspěšnosti |
| --- | --- |

—

míra úspěšnosti

míra úspěšnosti

| — | využití výzkumných infrastruktur financovaných Unií ve všech zemích Evropského hospodářského prostoru |
| --- | --- |

—

využití výzkumných infrastruktur financovaných Unií ve všech zemích Evropského hospodářského prostoru

využití výzkumných infrastruktur financovaných Unií ve všech zemích Evropského hospodářského prostoru

Strategické plánování programů financování EU

Strategické plánování programů financování EU

Součinnost a interakce mezi rámcovým programem a strategiemi pro inteligentní specializaci

Součinnost a interakce mezi rámcovým programem a strategiemi pro inteligentní specializaci

Posilování vnitrostátních systémů v oblasti výzkumu a vývoje

Posilování vnitrostátních systémů v oblasti výzkumu a vývoje

| — | zvyšování financování vysoce kvalitního, nezávislého a konkurenceschopného výzkumu a systémů profesního hodnocení |
| --- | --- |

—

zvyšování financování vysoce kvalitního, nezávislého a konkurenceschopného výzkumu a systémů profesního hodnocení

zvyšování financování vysoce kvalitního, nezávislého a konkurenceschopného výzkumu a systémů profesního hodnocení

| — | zvyšování soukromých a státních veřejných výdajů na výzkum a inovace |
| --- | --- |

—

zvyšování soukromých a státních veřejných výdajů na výzkum a inovace

zvyšování soukromých a státních veřejných výdajů na výzkum a inovace

---

(1)  Věc byla vrácena příslušnému výboru pro účely interinstitucionálních jednání podle čl. 59 odst. 4 čtvrtého pododstavce (A8-0401/2018).

1

13

(14)  
  Viz například Komisí předložený návrh nařízení, kterým se stanoví rámec pro prověřování přímých zahraničních investic do Evropské unie (COM(2017)0487).

14

Viz například Komisí předložený návrh nařízení, kterým se stanoví rámec pro prověřování přímých zahraničních investic do Evropské unie (COM(2017)0487).

15

(15)  ...

15

(1a)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 294/2008 ze dne 11. března 2008 (Úř. věst. L 97, 9.4.2008, s. 1) ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1292/2013 ze dne 11. prosince 2013 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 174).

1a

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 294/2008 ze dne 11. března 2008 (Úř. věst. L 97, 9.4.2008, s. 1) ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1292/2013 ze dne 11. prosince 2013 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 174).

(1b)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU).

1b

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU).

16

(16)  ...

16

(23)  Rozhodnutí Rady 2013/755/EU ze dne 25. listopadu 2013 o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (Úř. věst. L 344, 19.12.2013, s. 1).

23

(23)  Rozhodnutí Rady 2013/755/EU ze dne 25. listopadu 2013 o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (Úř. věst. L 344, 19.12.2013, s. 1).

23

(24)  Úř. věst. C 205, 19.7.2013, s. 9.

24

(24)  Úř. věst. C 205, 19.7.2013, s. 9.

24

25

25

(26)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006.

26

(26)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006.

26

(26a)  
  Komise může ve svých pracovních programech přezkoumat a v případě potřeby aktualizovat seznam zemí s rozšiřující účastí.

26a

Komise může ve svých pracovních programech přezkoumat a v případě potřeby aktualizovat seznam zemí s rozšiřující účastí.

27

27

(28)  OJ ....

28

(28)  OJ ....

28

(29)  ...

29

(29)  ...

29

(31)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).

31

(32)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243).

32

(33)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (Úř. věst. L 216, 20.8.2009, s. 76).

33

(31)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).

31

(32)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243).

32

(33)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (Úř. věst. L 216, 20.8.2009, s. 76).

33

(1a)  
  Ty by mohly zahrnovat témata, jako jsou umělá inteligence, kvantové technologie, biologická kontrola nebo druhá generace digitálního replikování fyzických objektů, nebo jakákoli jiná témata identifikovaná v kontextu strategického programování Horizont Evropa (též s programy členských států v rámci sítí).

1a

Ty by mohly zahrnovat témata, jako jsou umělá inteligence, kvantové technologie, biologická kontrola nebo druhá generace digitálního replikování fyzických objektů, nebo jakákoli jiná témata identifikovaná v kontextu strategického programování Horizont Evropa (též s programy členských států v rámci sítí).

(34)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES ze dne 17. května 2006 o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrek, o změně směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a o zrušení směrnice Rady 84/253/EHS (Úř. věst. L 157, 9.6.2006, s. 87).

34

(34)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES ze dne 17. května 2006 o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrek, o změně směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a o zrušení směrnice Rady 84/253/EHS (Úř. věst. L 157, 9.6.2006, s. 87).

34

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/459 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/459

---

P8_TA(2018)0510

Program, kterým se provádí program Horizont Evropa ***I

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 12. prosince 2018 k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení zvláštního programu, kterým se provádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa (COM(2018)0436 – C8-0253/2018 – 2018/0225(COD)) (1)

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2020/C 388/40)

Pozměňovací návrh 1

Návrh rozhodnutí

Právní východisko 5 a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | s ohledem na zprávu Evropského parlamentu o posouzení provádění programu Horizont 2020 vzhledem k jeho průběžnému hodnocení a návrhu devátého rámcového programu |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

s ohledem na zprávu Evropského parlamentu o posouzení provádění programu Horizont 2020 vzhledem k jeho průběžnému hodnocení a návrhu devátého rámcového programu

Pozměňovací návrh 2

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (3) | Za účelem zajištění jednotných podmínek pro provádění zvláštního programu by měly být Komisi svěřeny
  prováděcí
  pravomoci k přijímání pracovních programů pro provádění zvláštního programu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (4). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3)

Za účelem zajištění jednotných podmínek pro provádění zvláštního programu by měly být Komisi svěřeny
  prováděcí
  pravomoci k přijímání pracovních programů pro provádění zvláštního programu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (4).

| (3) | Za účelem zajištění jednotných podmínek pro provádění zvláštního programu by měly být Komisi svěřeny
  přenesené
  pravomoci k 
  přijetí strategických plánů pro výzkum a inovace a také prováděcí pravomoci k
   přijímání pracovních programů pro provádění zvláštního programu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (4). |
| --- | --- |

(3)

Za účelem zajištění jednotných podmínek pro provádění zvláštního programu by měly být Komisi svěřeny
  přenesené
  pravomoci k 
  přijetí strategických plánů pro výzkum a inovace a také prováděcí pravomoci k
   přijímání pracovních programů pro provádění zvláštního programu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (4).

Pozměňovací návrh 3

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (5) | S ohledem na význam boje proti změnám klimatu v souladu se závazky Unie k provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN tento zvláštní program přispěje k začlenění opatření v oblasti klimatu a k dosažení celkového cíle, aby 25 % výdajů z rozpočtu EU šlo na podporu cílů v oblasti klimatu. Předpokládá se, že opatření v rámci tohoto zvláštního programu přispějí 35 % celkového finančního krytí zvláštního programu k cílům v oblasti klimatu. Během přípravy a provádění zvláštního programu budou identifikována relevantní opatření, která budou znovu posouzena během příslušných hodnocení a přezkumů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5)

S ohledem na význam boje proti změnám klimatu v souladu se závazky Unie k provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN tento zvláštní program přispěje k začlenění opatření v oblasti klimatu a k dosažení celkového cíle, aby 25 % výdajů z rozpočtu EU šlo na podporu cílů v oblasti klimatu. Předpokládá se, že opatření v rámci tohoto zvláštního programu přispějí 35 % celkového finančního krytí zvláštního programu k cílům v oblasti klimatu. Během přípravy a provádění zvláštního programu budou identifikována relevantní opatření, která budou znovu posouzena během příslušných hodnocení a přezkumů.

| (5) | S ohledem na význam boje proti změnám klimatu v souladu se závazky Unie k provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN tento zvláštní program přispěje k začlenění opatření v oblasti klimatu a k dosažení celkového cíle, aby 25 % výdajů z rozpočtu EU šlo na podporu cílů v oblasti klimatu. Předpokládá se, že opatření v rámci tohoto zvláštního programu přispějí
  nejméně
  35 % celkového finančního krytí zvláštního programu k cílům
  EU a případně závazkům
  v oblasti klimatu. Během přípravy a provádění zvláštního programu budou identifikována relevantní opatření, která budou
  monitorována, oznámena a
  znovu posouzena během příslušných hodnocení a přezkumů. |
| --- | --- |

(5)

S ohledem na význam boje proti změnám klimatu v souladu se závazky Unie k provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN tento zvláštní program přispěje k začlenění opatření v oblasti klimatu a k dosažení celkového cíle, aby 25 % výdajů z rozpočtu EU šlo na podporu cílů v oblasti klimatu. Předpokládá se, že opatření v rámci tohoto zvláštního programu přispějí
  nejméně
  35 % celkového finančního krytí zvláštního programu k cílům
  EU a případně závazkům
  v oblasti klimatu. Během přípravy a provádění zvláštního programu budou identifikována relevantní opatření, která budou
  monitorována, oznámena a
  znovu posouzena během příslušných hodnocení a přezkumů.

Pozměňovací návrh 4

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | Opatření v rámci zvláštního programu by měla být využívána k tomu, aby
  přiměřeně
  řešila
  selhání trhu nebo suboptimální investiční situace
  ,
  aniž by zdvojovala
  nebo
  vytlačovala soukromé financování
  , a 
  měla by mít jasnou evropskou přidanou hodnotu
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6)

Opatření v rámci zvláštního programu by měla být využívána k tomu, aby
  přiměřeně
  řešila
  selhání trhu nebo suboptimální investiční situace
  ,
  aniž by zdvojovala
  nebo
  vytlačovala soukromé financování
  , a 
  měla by mít jasnou evropskou přidanou hodnotu
  .

| (6) | Opatření v rámci zvláštního programu by měla být využívána k tomu, aby
  posilovala, rozšiřovala a rozvíjela excelenci vědecké a technologické základny Unie,
  řešila
  velké globální výzvy, posilovala vedoucí postavení Unie v průmyslu, zvyšovala kvalitu života v Unii a podporovala investice
  ,
  řešila selhání trhu
  nebo
  suboptimální investiční situace
  , a 
  využívala dodatečné financování, spíše než aby vytlačovala soukromé financování
  . |
| --- | --- |

(6)

Opatření v rámci zvláštního programu by měla být využívána k tomu, aby
  posilovala, rozšiřovala a rozvíjela excelenci vědecké a technologické základny Unie,
  řešila
  velké globální výzvy, posilovala vedoucí postavení Unie v průmyslu, zvyšovala kvalitu života v Unii a podporovala investice
  ,
  řešila selhání trhu
  nebo
  suboptimální investiční situace
  , a 
  využívala dodatečné financování, spíše než aby vytlačovala soukromé financování
  .

Pozměňovací návrh 5

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 6 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (6a) | Rovnost žen a mužů je prioritou politiky EU a klíčovou sociální výzvou (cíl udržitelného rozvoje OSN č. 5). Cíl rovnosti žen a mužů ve společnosti má navíc zásadní význam pro sociální a průmyslové přeměny, které vyžadují ostatní cíle udržitelného rozvoje. Do celého programu by tudíž měly být vhodně zahrnuty generové aspekty a měl by se také požadovat konkrétní výzkum v oblasti rovnosti žen a mužů s cílem podporovat provádění a navrhování lepší politiky EU zaměřené na rovnost žen a mužů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6a)

Rovnost žen a mužů je prioritou politiky EU a klíčovou sociální výzvou (cíl udržitelného rozvoje OSN č. 5). Cíl rovnosti žen a mužů ve společnosti má navíc zásadní význam pro sociální a průmyslové přeměny, které vyžadují ostatní cíle udržitelného rozvoje. Do celého programu by tudíž měly být vhodně zahrnuty generové aspekty a měl by se také požadovat konkrétní výzkum v oblasti rovnosti žen a mužů s cílem podporovat provádění a navrhování lepší politiky EU zaměřené na rovnost žen a mužů.

Pozměňovací návrh 6

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 6 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (6b) | Zvláštní program by měl být prováděn transparentním, participativním a strategickým způsoben ve snaze o zapojení zúčastněných subjektů a občanské společnosti. Zastoupení zúčastněných subjektů a zapojení občanské společnosti by mělo být vyvážené tak, aby zahrnovalo různá prostředí. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6b)

Zvláštní program by měl být prováděn transparentním, participativním a strategickým způsoben ve snaze o zapojení zúčastněných subjektů a občanské společnosti. Zastoupení zúčastněných subjektů a zapojení občanské společnosti by mělo být vyvážené tak, aby zahrnovalo různá prostředí.

Pozměňovací návrh 7

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (7) | Vzhledem k významnému příspěvku, který by výzkum a inovace měly přinést při řešení problémů v oblasti potravin, zemědělství, rozvoji venkova a v bioekonomice, a za účelem využití odpovídajících příležitostí ve výzkumu a inovacích v těsném spolupůsobení se společnou zemědělskou politikou budou relevantní opatření v rámci zvláštního programu na období 2021–2027 podpořena částkou 10 miliard EUR pro klastr „Potraviny a 
  přírodní zdroje“
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7)

Vzhledem k významnému příspěvku, který by výzkum a inovace měly přinést při řešení problémů v oblasti potravin, zemědělství, rozvoji venkova a v bioekonomice, a za účelem využití odpovídajících příležitostí ve výzkumu a inovacích v těsném spolupůsobení se společnou zemědělskou politikou budou relevantní opatření v rámci zvláštního programu na období 2021–2027 podpořena částkou 10 miliard EUR pro klastr „Potraviny a 
  přírodní zdroje“
  .

| (7) | Vzhledem k významnému příspěvku, který by výzkum a inovace měly přinést při řešení problémů v oblasti potravin, zemědělství, rozvoji venkova a v bioekonomice,
  s cílem zajistit jejich větší udržitelnost
  a za účelem využití odpovídajících příležitostí ve výzkumu a inovacích v těsném spolupůsobení se společnou zemědělskou politikou budou relevantní opatření v rámci zvláštního programu na období 2021–2027 podpořena částkou 10 miliard EUR pro
  specializovaný
  klastr „Potraviny
  , přírodní zdroje
  a 
  zemědělství“
  . |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k významnému příspěvku, který by výzkum a inovace měly přinést při řešení problémů v oblasti potravin, zemědělství, rozvoji venkova a v bioekonomice,
  s cílem zajistit jejich větší udržitelnost
  a za účelem využití odpovídajících příležitostí ve výzkumu a inovacích v těsném spolupůsobení se společnou zemědělskou politikou budou relevantní opatření v rámci zvláštního programu na období 2021–2027 podpořena částkou 10 miliard EUR pro
  specializovaný
  klastr „Potraviny
  , přírodní zdroje
  a 
  zemědělství“
  .

Pozměňovací návrh 8

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 7 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (7a) | Evropská kulturní a tvůrčí odvětví staví mosty mezi uměním, kulturou, podnikáním a technologií. Kulturní dědictví je nedílnou součástí evropské soudržnosti a podporuje propojení mezi tradicí a inovací. Prioritou programu bude zachování kulturního dědictví a rozvoj tvůrčích řešení, zvláště v oblasti digitalizace. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7a)

Evropská kulturní a tvůrčí odvětví staví mosty mezi uměním, kulturou, podnikáním a technologií. Kulturní dědictví je nedílnou součástí evropské soudržnosti a podporuje propojení mezi tradicí a inovací. Prioritou programu bude zachování kulturního dědictví a rozvoj tvůrčích řešení, zvláště v oblasti digitalizace.

Pozměňovací návrh 9

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (8) | Dokončení jednotného digitálního trhu a rostoucí příležitosti ze sbližování digitálních a fyzických technologií vyžadují zvýšení investic. Program Horizont Evropa k tomuto úsilí přispěje
  významným zvýšením výdajů na hlavní činnosti digitálního výzkumu a inovací ve srovnání
  s 
  rámcovým programem pro výzkum a inovace Horizont 2020

   (6)

  . To by mělo
  zajistit, aby Evropa zůstala na čele globálního výzkumu a inovací v digitální oblasti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8)

Dokončení jednotného digitálního trhu a rostoucí příležitosti ze sbližování digitálních a fyzických technologií vyžadují zvýšení investic. Program Horizont Evropa k tomuto úsilí přispěje
  významným zvýšením výdajů na hlavní činnosti digitálního výzkumu a inovací ve srovnání
  s 
  rámcovým programem pro výzkum a inovace Horizont 2020

   (6)

  . To by mělo
  zajistit, aby Evropa zůstala na čele globálního výzkumu a inovací v digitální oblasti.

| (8) | Dokončení jednotného digitálního trhu a rostoucí příležitosti ze sbližování digitálních a fyzických technologií vyžadují zvýšení investic. Program Horizont Evropa k tomuto úsilí přispěje
  specializovaným klastrem
  s 
  cílem
  zajistit, aby Evropa zůstala na čele globálního výzkumu a inovací v digitální oblasti. |
| --- | --- |

(8)

Dokončení jednotného digitálního trhu a rostoucí příležitosti ze sbližování digitálních a fyzických technologií vyžadují zvýšení investic. Program Horizont Evropa k tomuto úsilí přispěje
  specializovaným klastrem
  s 
  cílem
  zajistit, aby Evropa zůstala na čele globálního výzkumu a inovací v digitální oblasti.

Pozměňovací návrh 10

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 8 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (8a) | S ohledem na důležitost lépe informovat širší publikum o přidané hodnotě a dopadu opatření EU by Komise měla zvýšit své úsilí zaměřené na viditelnost programu Horizont Evropa. Podobně by měli příjemci zajistit viditelnost svých výsledků dosažených pomocí financování EU. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8a)

S ohledem na důležitost lépe informovat širší publikum o přidané hodnotě a dopadu opatření EU by Komise měla zvýšit své úsilí zaměřené na viditelnost programu Horizont Evropa. Podobně by měli příjemci zajistit viditelnost svých výsledků dosažených pomocí financování EU.

Pozměňovací návrh 11

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 9

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (9) | Formy financování a metody provádění podle tohoto rozhodnutí se vybírají na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěž a očekávané riziko nesouladu. Co se týče grantů, je třeba zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a stupnic jednotkových nákladů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9)

Formy financování a metody provádění podle tohoto rozhodnutí se vybírají na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěž a očekávané riziko nesouladu. Co se týče grantů, je třeba zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a stupnic jednotkových nákladů.

vypouští se

Pozměňovací návrh 12

Návrh rozhodnutí

Článek 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 2 | Článek 2 |
| Operační cíle | Operační cíle |
| 1.   Zvláštní program přispívá k dosažení obecných a konkrétních cílů stanovených v článku 3 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast. | 1.   Zvláštní program přispívá k dosažení obecných a konkrétních cílů stanovených v článku 3 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast. |
| 2.   Zvláštní program má tyto operační cíle: | 2.   Zvláštní program má tyto operační cíle: |
| a) | posílení
  a šíření excelence; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Článek 2

Článek 2

Operační cíle

Operační cíle

1.   Zvláštní program přispívá k dosažení obecných a konkrétních cílů stanovených v článku 3 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast.

1.   Zvláštní program přispívá k dosažení obecných a konkrétních cílů stanovených v článku 3 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast.

2.   Zvláštní program má tyto operační cíle:

2.   Zvláštní program má tyto operační cíle:

a)

posílení
  a šíření excelence;

posílení

| a) | upevnění a rozšíření evropské vědecké a technologické základny a posílení
  a šíření excelence; |
| --- | --- |

a)

upevnění a rozšíření evropské vědecké a technologické základny a posílení
  a šíření excelence;

upevnění a rozšíření evropské vědecké a technologické základny a posílení

| b) | zvýšení spolupráce napříč odvětvími a obory; |
| --- | --- |

b)

zvýšení spolupráce napříč odvětvími a obory;

| b) | zvýšení spolupráce napříč odvětvími a obory; |
| --- | --- |

b)

zvýšení spolupráce napříč odvětvími a obory;

| c) | propojení
  a
   rozvoj výzkumných infrastruktur v celém Evropském výzkumném prostoru; |
| --- | --- |

c)

propojení
  a
   rozvoj výzkumných infrastruktur v celém Evropském výzkumném prostoru;

a

| c) | propojení, rozvoj
  a umožnění široké, mimo jiné virtuální, dostupnosti
  výzkumných infrastruktur v celém Evropském výzkumném prostoru; |
| --- | --- |

c)

propojení, rozvoj
  a umožnění široké, mimo jiné virtuální, dostupnosti
  výzkumných infrastruktur v celém Evropském výzkumném prostoru;

a umožnění široké, mimo jiné virtuální, dostupnosti

| d) | posílení mezinárodní spolupráce; |
| --- | --- |

d)

posílení mezinárodní spolupráce;

| d) | posílení mezinárodní spolupráce
  ve vědě a technice s cílem podpořit excelenci Unie
  ; |
| --- | --- |

d)

posílení mezinárodní spolupráce
  ve vědě a technice s cílem podpořit excelenci Unie
  ;

ve vědě a technice s cílem podpořit excelenci Unie

| e) | přilákání, výcvik a udržení výzkumných pracovníků a inovátorů
  v Evropském výzkumném prostoru
  , včetně využití mobility výzkumných pracovníků; |
| --- | --- |

e)

přilákání, výcvik a udržení výzkumných pracovníků a inovátorů
  v Evropském výzkumném prostoru
  , včetně využití mobility výzkumných pracovníků;

v Evropském výzkumném prostoru

| e) | přilákání, výcvik a udržení výzkumných pracovníků a inovátorů
  z EU i ze zahraničí
  , včetně využití mobility výzkumných pracovníků
  s cílem dosáhnout toho, aby Evropský výzkumný prostor byl nejlepší a nejvíce konkurenceschopný na světě
  ; |
| --- | --- |

e)

přilákání, výcvik a udržení výzkumných pracovníků a inovátorů
  z EU i ze zahraničí
  , včetně využití mobility výzkumných pracovníků
  s cílem dosáhnout toho, aby Evropský výzkumný prostor byl nejlepší a nejvíce konkurenceschopný na světě
  ;

z EU i ze zahraničí

s cílem dosáhnout toho, aby Evropský výzkumný prostor byl nejlepší a nejvíce konkurenceschopný na světě

| f) | podpora otevřené vědy a 
  zajištění viditelnosti pro veřejnost a
   otevřený přístup k výsledkům; |
| --- | --- |

f)

podpora otevřené vědy a 
  zajištění viditelnosti pro veřejnost a
   otevřený přístup k výsledkům;

zajištění viditelnosti pro veřejnost a

| f) | podpora otevřené vědy a otevřený přístup k výsledkům; |
| --- | --- |

f)

podpora otevřené vědy a otevřený přístup k výsledkům;

| g) | aktivní šíření a využívání výsledků, zejména pro tvorbu politik; |
| --- | --- |

g)

aktivní šíření a využívání výsledků, zejména pro tvorbu politik;

| g) | aktivní šíření a využívání výsledků, zejména pro tvorbu politik; |
| --- | --- |

g)

aktivní šíření a využívání výsledků, zejména pro tvorbu politik;

| h) | podpora provádění politických priorit Unie; |
| --- | --- |

h)

podpora provádění politických priorit Unie;

| h) | podpora provádění politických priorit
  a cílů
  Unie; |
| --- | --- |

h)

podpora provádění politických priorit
  a cílů
  Unie;

a cílů

| i) | posílení vazby mezi výzkumem
  a
   inovacemi a dalšími politikami, včetně cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

i)

posílení vazby mezi výzkumem
  a
   inovacemi a dalšími politikami, včetně cílů udržitelného rozvoje;

a

| i) | posílení vazby mezi výzkumem, inovacemi
  , vzděláváním
  a dalšími politikami, včetně cílů udržitelného rozvoje
  a Pařížské dohody
  ; |
| --- | --- |

i)

posílení vazby mezi výzkumem, inovacemi
  , vzděláváním
  a dalšími politikami, včetně cílů udržitelného rozvoje
  a Pařížské dohody
  ;

, vzděláváním

a Pařížské dohody

| j) | prostřednictvím misí v oblasti výzkumu a inovací splnění ambiciózních cílů ve stanoveném časovém rámci; |
| --- | --- |

j)

prostřednictvím misí v oblasti výzkumu a inovací splnění ambiciózních cílů ve stanoveném časovém rámci;

| j) | prostřednictvím misí v oblasti výzkumu a inovací splnění ambiciózních cílů ve stanoveném časovém rámci; |
| --- | --- |

j)

prostřednictvím misí v oblasti výzkumu a inovací splnění ambiciózních cílů ve stanoveném časovém rámci;

| k) | zapojení občanů a 
  konečných uživatelů
  do procesů spolunavrhování a spoluvytváření; |
| --- | --- |

k)

zapojení občanů a 
  konečných uživatelů
  do procesů spolunavrhování a spoluvytváření;

konečných uživatelů

| k) | zapojení
  příslušných zúčastněných subjektů z oblasti výzkumu a inovací, včetně
  občanů
  , akademické obce, výzkumných organizací
  a 
  průmyslu
  do procesů spolunavrhování a spoluvytváření; |
| --- | --- |

k)

zapojení
  příslušných zúčastněných subjektů z oblasti výzkumu a inovací, včetně
  občanů
  , akademické obce, výzkumných organizací
  a 
  průmyslu
  do procesů spolunavrhování a spoluvytváření;

příslušných zúčastněných subjektů z oblasti výzkumu a inovací, včetně

, akademické obce, výzkumných organizací

průmyslu

| l) | zlepšení komunikace ve vědě; |
| --- | --- |

l)

zlepšení komunikace ve vědě;

| l) | zlepšení komunikace ve vědě; |
| --- | --- |

l)

zlepšení komunikace ve vědě;

| m) | urychlení
  transformace průmyslu; |
| --- | --- |

m)

urychlení
  transformace průmyslu;

urychlení

| m) | řízení
  transformace průmyslu
  v EU s cílem uvolnit potenciál evropských strategických odvětví, jako jsou klíčové základní technologie
  ; |
| --- | --- |

m)

řízení
  transformace průmyslu
  v EU s cílem uvolnit potenciál evropských strategických odvětví, jako jsou klíčové základní technologie
  ;

řízení

v EU s cílem uvolnit potenciál evropských strategických odvětví, jako jsou klíčové základní technologie

| n) | zlepšování dovedností pro inovace; |
| --- | --- |

n)

zlepšování dovedností pro inovace;

| n) | zlepšování dovedností
  pomocí odborné přípravy a podporou kreativity
  pro
  výzkum a
  inovace; |
| --- | --- |

n)

zlepšování dovedností
  pomocí odborné přípravy a podporou kreativity
  pro
  výzkum a
  inovace;

pomocí odborné přípravy a podporou kreativity

výzkum a

| o) | podnícení vytváření a růstu inovativních společností, zejména
  malých
  a středních podniků; |
| --- | --- |

o)

podnícení vytváření a růstu inovativních společností, zejména
  malých
  a středních podniků;

malých

| o) | podnícení vytváření a růstu inovativních společností, zejména
  začínajících podniků
  a 
  malých a
  středních podniků; |
| --- | --- |

o)

podnícení vytváření a růstu inovativních společností, zejména
  začínajících podniků
  a 
  malých a
  středních podniků;

začínajících podniků

malých a

| p) | zlepšení přístupu k rizikovému financování, zejména v případech, kdy trh neposkytuje životaschopné financování. |
| --- | --- |

p)

zlepšení přístupu k rizikovému financování, zejména v případech, kdy trh neposkytuje životaschopné financování.

| p) | zlepšení přístupu k rizikovému financování,
  mimo jiné prostřednictvím součinnosti s programem InvestEU
  zejména v případech, kdy trh neposkytuje životaschopné financování. |
| --- | --- |

p)

zlepšení přístupu k rizikovému financování,
  mimo jiné prostřednictvím součinnosti s programem InvestEU
  zejména v případech, kdy trh neposkytuje životaschopné financování.

mimo jiné prostřednictvím součinnosti s programem InvestEU

| pa) | posílení začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a integraci genderového rozměru do výzkumu a inovací; |
| --- | --- |

pa)

pa)

posílení začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a integraci genderového rozměru do výzkumu a inovací;

posílení začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a integraci genderového rozměru do výzkumu a inovací;

| pb) | maximalizace vědeckého, technologického, společenského a ekonomického dopadu. |
| --- | --- |

pb)

pb)

maximalizace vědeckého, technologického, společenského a ekonomického dopadu.

maximalizace vědeckého, technologického, společenského a ekonomického dopadu.

3.   V rámci cílů uvedených v odstavci 2 lze zohlednit nové a nepředvídané potřeby, které vyvstanou během doby provádění zvláštního programu. Může jít v řádně odůvodněných případech například o reakce na nově vznikající příležitosti, krize a hrozby, jakož i na potřeby týkající se tvorby nových politik Unie.

3.   V rámci cílů uvedených v odstavci 2 lze zohlednit nové a nepředvídané potřeby, které vyvstanou během doby provádění zvláštního programu. Může jít v řádně odůvodněných případech například o reakce na nově vznikající příležitosti, krize a hrozby, jakož i na potřeby týkající se tvorby nových politik Unie.

Pozměňovací návrh 13

Pozměňovací návrh 13

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Článek 3

Článek 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 3 | Článek 3 |
| Struktura | Struktura |
| 1.   V souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast se zvláštní program skládá z těchto částí: | 1.   V souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast se zvláštní program skládá z těchto částí: |
| 1) | Pilíř I 
  „Otevřená
  věda“ obsahující tyto komponenty: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 3

Článek 3

Struktura

Struktura

1.   V souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast se zvláštní program skládá z těchto částí:

1.   V souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast se zvláštní program skládá z těchto částí:

1)

Pilíř I 
  „Otevřená
  věda“ obsahující tyto komponenty:

„Otevřená

| 1) | Pilíř I 
  „Vynikající a otevřená
  věda“ obsahující tyto komponenty: |
| --- | --- |

1)

Pilíř I 
  „Vynikající a otevřená
  věda“ obsahující tyto komponenty:

„Vynikající a otevřená

| | a) | Evropskou radu pro výzkum popsanou v příloze I pilíři I oddíle 1; |
| --- | --- | --- |

a)

Evropskou radu pro výzkum popsanou v příloze I pilíři I oddíle 1;

| | a) | Evropskou radu pro výzkum popsanou v příloze I pilíři I oddíle 1; |
| --- | --- | --- |

a)

Evropskou radu pro výzkum popsanou v příloze I pilíři I oddíle 1;

| | b) | akce „Marie Curie-Skłodowska“ (MSCA) popsané v příloze I pilíři I oddíle 2; |
| --- | --- | --- |

b)

akce „Marie Curie-Skłodowska“ (MSCA) popsané v příloze I pilíři I oddíle 2;

| | b) | akce „Marie Curie-Skłodowska“ (MSCA) popsané v příloze I pilíři I oddíle 2; |
| --- | --- | --- |

b)

akce „Marie Curie-Skłodowska“ (MSCA) popsané v příloze I pilíři I oddíle 2;

| | c) | výzkumné infrastruktury popsané v příloze I pilíři I oddíle 3; |
| --- | --- | --- |

c)

výzkumné infrastruktury popsané v příloze I pilíři I oddíle 3;

| | c) | výzkumné infrastruktury popsané v příloze I pilíři I oddíle 3; |
| --- | --- | --- |

c)

výzkumné infrastruktury popsané v příloze I pilíři I oddíle 3;

| 2) | Pilíř II „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“
  obsahující tyto komponenty: |
| --- | --- |

2)

Pilíř II „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“
  obsahující tyto komponenty:

obsahující tyto komponenty:

| 2) | Pilíř II „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“;
  včetně nástroje pro malé a střední podniky založeného na grantech s jedním příjemcem, jak je popsán v článku 43a nařízení a v příloze I zvláštního programu; |
| --- | --- |

2)

Pilíř II „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“;
  včetně nástroje pro malé a střední podniky založeného na grantech s jedním příjemcem, jak je popsán v článku 43a nařízení a v příloze I zvláštního programu;

evropského

včetně nástroje pro malé a střední podniky založeného na grantech s jedním příjemcem, jak je popsán v článku 43a nařízení a v příloze I zvláštního programu;

| | a) | klastr „Zdraví“ popsaný v příloze I pilíři II oddíle 1; |
| --- | --- | --- |

a)

klastr „Zdraví“ popsaný v příloze I pilíři II oddíle 1;

| | a) | klastr „Zdraví“ popsaný v příloze I pilíři II oddíle 1; |
| --- | --- | --- |

a)

klastr „Zdraví“ popsaný v příloze I pilíři II oddíle 1;

| | b) | klastr „Inkluzivní a 
  bezpečná
  společnost“ popsaný v příloze I pilíři II oddíle 2; |
| --- | --- | --- |

b)

klastr „Inkluzivní a 
  bezpečná
  společnost“ popsaný v příloze I pilíři II oddíle 2;

bezpečná

| | b) | klastr „Inkluzivní a 
  kreativní
  společnost“ popsaný v příloze I pilíři II oddíle 2; |
| --- | --- | --- |

b)

klastr „Inkluzivní a 
  kreativní
  společnost“ popsaný v příloze I pilíři II oddíle 2;

kreativní

| | ba) | klastr „Bezpečná společnost“; |
| --- | --- | --- |

ba)

ba)

klastr „Bezpečná společnost“;

klastr „Bezpečná společnost“;

| | c) | klastr „Digitální oblast a 
  průmysl“
  popsaný v příloze I pilíři II oddíle 3; |
| --- | --- | --- |

c)

klastr „Digitální oblast a 
  průmysl“
  popsaný v příloze I pilíři II oddíle 3;

průmysl“

| | c) | klastr „Digitální oblast
  , průmysl
  a 
  vesmír“
  popsaný v příloze I pilíři II oddíle 3; |
| --- | --- | --- |

c)

klastr „Digitální oblast
  , průmysl
  a 
  vesmír“
  popsaný v příloze I pilíři II oddíle 3;

, průmysl

vesmír“

| | d) | klastr „Klima, energetika a mobilita“ popsaný v příloze I pilíři II oddíle 4; |
| --- | --- | --- |

d)

klastr „Klima, energetika a mobilita“ popsaný v příloze I pilíři II oddíle 4;

| | d) | klastr „Klima, energetika a mobilita“ popsaný v příloze I pilíři II oddíle 4; |
| --- | --- | --- |

d)

klastr „Klima, energetika a mobilita“ popsaný v příloze I pilíři II oddíle 4;

| | e) | klastr „Potraviny a 
  přírodní zdroje“
  popsaný v příloze I pilíři II oddíle 5; |
| --- | --- | --- |

e)

klastr „Potraviny a 
  přírodní zdroje“
  popsaný v příloze I pilíři II oddíle 5;

přírodní zdroje“

| | e) | klastr „Potraviny
  , přírodní zdroje
  a 
  zemdědělství“
  popsaný v příloze I pilíři II oddíle 5; |
| --- | --- | --- |

e)

klastr „Potraviny
  , přírodní zdroje
  a 
  zemdědělství“
  popsaný v příloze I pilíři II oddíle 5;

, přírodní zdroje

zemdědělství“

| | f) | nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska (JRC) popsané v příloze I pilíři II oddíle 6; |
| --- | --- | --- |

f)

nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska (JRC) popsané v příloze I pilíři II oddíle 6;

| | f) | nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska (JRC) popsané v příloze I pilíři II oddíle 6; |
| --- | --- | --- |

f)

nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska (JRC) popsané v příloze I pilíři II oddíle 6;

| 3) | Pilíř III 
  „Otevřené inovace“
  obsahující tyto komponenty: |
| --- | --- |

3)

Pilíř III 
  „Otevřené inovace“
  obsahující tyto komponenty:

„Otevřené inovace“

| 3) | Pilíř III 
  „Inovativní Evropa“
  obsahující tyto komponenty: |
| --- | --- |

3)

Pilíř III 
  „Inovativní Evropa“
  obsahující tyto komponenty:

„Inovativní Evropa“

| | a) | Evropskou radu pro inovace (ERI) popsanou v příloze I pilíři III oddíle 1; |
| --- | --- | --- |

a)

Evropskou radu pro inovace (ERI) popsanou v příloze I pilíři III oddíle 1;

| | a) | Evropskou radu pro inovace (ERI) popsanou v příloze I pilíři III oddíle 1;
  včetně evropských inovačních ekosystémů popsaných v příloze I pilíři III oddíle 2; |
| --- | --- | --- |

a)

Evropskou radu pro inovace (ERI) popsanou v příloze I pilíři III oddíle 1;
  včetně evropských inovačních ekosystémů popsaných v příloze I pilíři III oddíle 2;

včetně evropských inovačních ekosystémů popsaných v příloze I pilíři III oddíle 2;

| | b) | evropské inovační ekosystémy popsané v příloze I pilíři III oddíle 2; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

evropské inovační ekosystémy popsané v příloze I pilíři III oddíle 2;

evropské inovační ekosystémy popsané v příloze I pilíři III oddíle 2;

| | vypouští se |
| --- | --- |

vypouští se

vypouští se

| | c) | Evropský inovační a technologický institut (EIT) popsaný v příloze I pilíři III oddíle 3; |
| --- | --- | --- |

c)

c)

Evropský inovační a technologický institut (EIT) popsaný v příloze I pilíři III oddíle 3;

| | b) | Evropský inovační a technologický institut (EIT) popsaný v příloze I pilíři III oddíle 3; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

Evropský inovační a technologický institut (EIT) popsaný v příloze I pilíři III oddíle 3;

| 4) | Část „Posílení Evropského výzkumného prostoru“ obsahující tyto komponenty: |
| --- | --- |

4)

Část „Posílení Evropského výzkumného prostoru“ obsahující tyto komponenty:

| 4) | Část „Posílení Evropského výzkumného prostoru“ obsahující tyto komponenty: |
| --- | --- |

4)

Část „Posílení Evropského výzkumného prostoru“ obsahující tyto komponenty:

| | a) | sdílení
  excelence popsané v příloze I části „Posílení Evropského výzkumného prostoru“ oddíle 1; |
| --- | --- | --- |

a)

sdílení
  excelence popsané v příloze I části „Posílení Evropského výzkumného prostoru“ oddíle 1;

sdílení

| | a) | šíření
  excelence
  a rozšiřování účasti
  popsané v příloze I části „Posílení Evropského výzkumného prostoru“ oddíle 1; |
| --- | --- | --- |

a)

šíření
  excelence
  a rozšiřování účasti
  popsané v příloze I části „Posílení Evropského výzkumného prostoru“ oddíle 1;

šíření

a rozšiřování účasti

| | b) | reforma a zlepšení evropského systému výzkumu a inovací popsané v příloze I části „Posílení Evropského výzkumného prostoru“ oddíle 2; |
| --- | --- | --- |

b)

reforma a zlepšení evropského systému výzkumu a inovací popsané v příloze I části „Posílení Evropského výzkumného prostoru“ oddíle 2;

| | b) | reforma a zlepšení evropského systému výzkumu a inovací popsané v příloze I části „Posílení Evropského výzkumného prostoru“ oddíle 2; |
| --- | --- | --- |

b)

reforma a zlepšení evropského systému výzkumu a inovací popsané v příloze I části „Posílení Evropského výzkumného prostoru“ oddíle 2;

2.   Činnosti, které mají být prováděny v rámci částí uvedených v odstavci 1, jsou uvedeny v příloze I.

2.   Činnosti, které mají být prováděny v rámci částí uvedených v odstavci 1, jsou uvedeny v příloze I.

Pozměňovací návrh 14

Pozměňovací návrh 14

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Článek 4

Článek 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 4 | Článek 4 |
| Rozpočet | Rozpočet |
| 1.   V souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast činí finanční krytí pro provádění zvláštního programu na období 2021–2027 94 100 000 000  EUR v 
  současných cenách
  . | 1.   V souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast činí finanční krytí pro provádění zvláštního programu na období 2021–2027 120 000 000 000 EUR v 
  cenách roku 2018
  . |
| 2.   Částka uvedená v odstavci 1 tohoto článku je rozdělena mezi šest komponent uvedených v čl. 3 odst. 1 tohoto rozhodnutí v souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast. Použijí se ujednání čl. 9 odst. 3 až 8 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast. | 2.   Částka uvedená v odstavci 1 tohoto článku je rozdělena mezi šest komponent uvedených v čl. 3 odst. 1 tohoto rozhodnutí v souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast. Použijí se ujednání čl. 9 odst. 3 až 8 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 4

Článek 4

Rozpočet

Rozpočet

1.   V souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast činí finanční krytí pro provádění zvláštního programu na období 2021–2027 94 100 000 000  EUR v 
  současných cenách
  .

1.   V souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast činí finanční krytí pro provádění zvláštního programu na období 2021–2027 120 000 000 000 EUR v 
  cenách roku 2018
  .

2.   Částka uvedená v odstavci 1 tohoto článku je rozdělena mezi šest komponent uvedených v čl. 3 odst. 1 tohoto rozhodnutí v souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast. Použijí se ujednání čl. 9 odst. 3 až 8 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast.

2.   Částka uvedená v odstavci 1 tohoto článku je rozdělena mezi šest komponent uvedených v čl. 3 odst. 1 tohoto rozhodnutí v souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast. Použijí se ujednání čl. 9 odst. 3 až 8 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast.

Pozměňovací návrh 15

Pozměňovací návrh 15

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Článek 5

Článek 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 5 | Článek 5 |
| Mise | Mise |
| 1.   Pro každou misi
  může být
  zřízen výbor pro mise. Je
  složena
  z 
  přibližně
  15 osob na vysoké úrovni, včetně zástupců
  příslušných konečných uživatelů
  . Výbor pro mise poskytuje poradenství týkající se těchto záležitostí: | 1.   Pro každou misi
  je
  zřízen výbor pro mise
  pro společné navrhování a řízení provádění
  . Je
  složen
  z 15
  až 20 nezávislých
  osob na vysoké úrovni, včetně zástupců
  z oblasti výzkumu a inovací z různých odvětví a oborů, akademické obce, výzkumných a technologických organizací, průmyslových podniků všech velikostí, vnitrostátních a regionálních orgánů a organizací občanské společnosti. Členy výboru pro mise jmenuje Komise na základě nezávislého a transparentního postupu, včetně otevřené výzvy pro vyjádření zájmu
  . Výbor pro mise poskytuje poradenství týkající se těchto záležitostí: |
| a) | obsahu pracovních programů a jejich revize podle potřeb pro dosažení cílů mise
  , v příslušných případech ve společném návrhu se zúčastněnými stranami a veřejností
  ; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 5

Článek 5

Mise

Mise

1.   Pro každou misi
  může být
  zřízen výbor pro mise. Je
  složena
  z 
  přibližně
  15 osob na vysoké úrovni, včetně zástupců
  příslušných konečných uživatelů
  . Výbor pro mise poskytuje poradenství týkající se těchto záležitostí:

1.   Pro každou misi
  je
  zřízen výbor pro mise
  pro společné navrhování a řízení provádění
  . Je
  složen
  z 15
  až 20 nezávislých
  osob na vysoké úrovni, včetně zástupců
  z oblasti výzkumu a inovací z různých odvětví a oborů, akademické obce, výzkumných a technologických organizací, průmyslových podniků všech velikostí, vnitrostátních a regionálních orgánů a organizací občanské společnosti. Členy výboru pro mise jmenuje Komise na základě nezávislého a transparentního postupu, včetně otevřené výzvy pro vyjádření zájmu
  . Výbor pro mise poskytuje poradenství týkající se těchto záležitostí:

a)

obsahu pracovních programů a jejich revize podle potřeb pro dosažení cílů mise
  , v příslušných případech ve společném návrhu se zúčastněnými stranami a veřejností
  ;

, v příslušných případech ve společném návrhu se zúčastněnými stranami a veřejností

| a) | obsahu
  příslušných
  pracovních programů a jejich revize podle potřeb pro dosažení cílů mise; |
| --- | --- |

a)

obsahu
  příslušných
  pracovních programů a jejich revize podle potřeb pro dosažení cílů mise;

příslušných

| b) | opatření na úpravu, nebo v příslušných případech ukončení, na základě posouzení provádění mise; |
| --- | --- |

b)

opatření na úpravu, nebo v příslušných případech ukončení, na základě posouzení provádění mise;

| b) | opatření na úpravu, nebo v příslušných případech ukončení, na základě posouzení provádění mise; |
| --- | --- |

b)

opatření na úpravu, nebo v příslušných případech ukončení, na základě posouzení provádění mise;

| c) | výběru odborných hodnotitelů, instruktáže odborných hodnotitelů a kritérií hodnocení a jejich vah; |
| --- | --- |

c)

výběru odborných hodnotitelů, instruktáže odborných hodnotitelů a kritérií hodnocení a jejich vah;

| c) | výběru
  odborných hodnotitelů, prevenci střetu zájmů
  odborných hodnotitelů, instruktáže odborných hodnotitelů a kritérií hodnocení a jejich vah
  , kromě standardních kritérií, konkrétně „excelence“
  ;
  dopad; kvalita a efektivita provádění“. |
| --- | --- |

c)

výběru
  odborných hodnotitelů, prevenci střetu zájmů
  odborných hodnotitelů, instruktáže odborných hodnotitelů a kritérií hodnocení a jejich vah
  , kromě standardních kritérií, konkrétně „excelence“
  ;
  dopad; kvalita a efektivita provádění“.

odborných hodnotitelů, prevenci střetu zájmů

, kromě standardních kritérií, konkrétně „excelence“

dopad; kvalita a efektivita provádění“.

| d) | rámcových podmínek, které pomohou dosáhnout cílů mise; |
| --- | --- |

d)

rámcových podmínek, které pomohou dosáhnout cílů mise;

| d) | rámcových podmínek, které pomohou dosáhnout cílů mise
  v souladu s prioritami Unie
  ; |
| --- | --- |

d)

rámcových podmínek, které pomohou dosáhnout cílů mise
  v souladu s prioritami Unie
  ;

v souladu s prioritami Unie

| e) | komunikace. |
| --- | --- |

e)

komunikace.

| e) | komunikace. |
| --- | --- |

e)

komunikace.

| ea) | jasných a měřitelných cílů a možných výsledků misí; |
| --- | --- |

ea)

ea)

jasných a měřitelných cílů a možných výsledků misí;

jasných a měřitelných cílů a možných výsledků misí;

| eb) | hodnocení sociálního dopadu a obchodního potenciálu mise; |
| --- | --- |

eb)

eb)

hodnocení sociálního dopadu a obchodního potenciálu mise;

hodnocení sociálního dopadu a obchodního potenciálu mise;

2.   V pracovním programu uvedeném v článku 11
  mohou být
  stanovena zvláštní ustanovení s cílem umožnit účinný a flexibilní portfoliový přístup.

2.   V pracovním programu uvedeném v článku 11
  jsou
  stanovena zvláštní ustanovení s cílem umožnit účinný a flexibilní portfoliový přístup.

2a.
     
  Obsah misí, podrobnosti jejich provádění, včetně rozsahu, ukazatelů, měřitelných cílů a milníků, odhadovaného rozpočtu a součinnosti s jinými fondy Unie a vazby na evropská partnerství jsou definovány ve strategických plánech výzkumu a inovací, jak je nastíněno v příloze I tohoto rozhodnutí.

2b.
     
  Mise se provádějí prostřednictvím otevřených výzev v rámci pracovních programů příslušných klastrů, vyzývajících k předložení návrhů projektů, které přispívají k misi a které se nacházejí v jedné nebo několika z intervenčních oblastí klastrů.

Pozměňovací návrh 16

Pozměňovací návrh 16

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Článek 6

Článek 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 6 | Článek 6 |
| Evropská rada pro výzkum | Evropská rada pro výzkum |
| 1.   Komise zřídí Evropskou radu pro výzkum („ERV“) pro provádění opatření v rámci pilíře I 
  „Otevřená
  věda“, která se týkají ERV. Evropská rada pro výzkum je následníkem Evropské rady pro výzkum, která byla zřízena rozhodnutím C(2013)1895 (7). | 1.   Komise zřídí Evropskou radu pro výzkum („ERV“) pro provádění opatření v rámci pilíře I 
  „Vynikající a otevřená
  věda“, která se týkají ERV. Evropská rada pro výzkum je následníkem Evropské rady pro výzkum, která byla zřízena rozhodnutím C(2013)1895 (7). |
| 2.   Evropská rada pro výzkum je složena z nezávislé vědecké rady podle článku 7 a specializované prováděcí struktury podle článku 8. | 2.   Evropská rada pro výzkum je složena z nezávislé vědecké rady podle článku 7 a specializované prováděcí struktury podle článku 8. |
| 3.   Evropská rada pro výzkum má předsedu, který je vybrán ze zkušených a mezinárodně uznávaných vědců. | 3.   Evropská rada pro výzkum má předsedu, který je vybrán ze zkušených a mezinárodně uznávaných vědců. |
| Předsedu jmenuje Komise na základě transparentního přijímacího řízení za účasti nezávislého specializovaného vyhledávacího výboru, a to na funkční období omezené na čtyři roky, které může být jednou prodlouženo. Přijímací řízení a vybraný kandidát musí být schváleni vědeckou radou. | Předsedu jmenuje Komise na základě transparentního přijímacího řízení za účasti nezávislého specializovaného vyhledávacího výboru, a to na funkční období omezené na čtyři roky, které může být jednou prodlouženo. Přijímací řízení a vybraný kandidát musí být schváleni vědeckou radou. |
| Předseda předsedá vědecké radě, zajišťuje její vedení a kontakt se specializovanou prováděcí strukturou a zastupuje ji ve světě vědy. | Předseda předsedá vědecké radě, zajišťuje její vedení a kontakt se specializovanou prováděcí strukturou a zastupuje ji ve světě vědy. |
| 4.   Evropská rada pro výzkum působí podle zásad vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti, účelnosti, transparentnosti a odpovědnosti. Zajišťuje kontinuitu s akcemi Evropské rady pro výzkum prováděnými podle rozhodnutí .../ES. | 4.   Evropská rada pro výzkum působí podle zásad vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti, účelnosti, transparentnosti a odpovědnosti. Zajišťuje kontinuitu s akcemi Evropské rady pro výzkum prováděnými podle rozhodnutí .../ES. |
| 5.   Činnosti Evropské rady pro výzkum podporují výzkum prováděný ve všech oblastech jednotlivými a nadnárodními týmy, které spolu soutěží na evropské úrovni. | 5.   Činnosti Evropské rady pro výzkum podporují výzkum prováděný ve všech oblastech jednotlivými a nadnárodními týmy, které spolu soutěží na evropské úrovni.
  Podpora inovací, například prostřednictvím režimu ověřování koncepcí, by měla pokračovat s cílem podpořit rychlejší převádění nových objevů do komerčně nebo společensky hodnotných výrobků, procesů a služeb. S cílem přispět k tomuto záměru mohou být k ověření koncepce vybráni vynikající uchazeči programu ERV, kteří splnili prahové hodnoty, ale nemohli získat financování vzhledem k nedostatku zdrojů. |
| | 5a.
     
  Pečeť excelence se uděluje účastníku programu ERV ověřování koncepce, pokud je návrh způsobilý, splnil příslušné prahové hodnoty a nemohl být financován. |
| 6.   Komise zaručí samostatnost a bezúhonnost Evropské rady pro výzkum a zajistí řádné plnění úkolů jí svěřených. | 6.   Komise zaručí samostatnost a bezúhonnost Evropské rady pro výzkum a zajistí řádné plnění úkolů jí svěřených. |
| Komise zaručí, aby provádění akcí Evropské rady pro výzkum bylo v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 4 tohoto článku a rovněž s celkovou strategií Evropské rady pro výzkum podle čl. 7 odst. 2 písm. a) vypracovanou vědeckou radou. | Komise zaručí, aby provádění akcí Evropské rady pro výzkum bylo v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 4 tohoto článku a rovněž s celkovou strategií Evropské rady pro výzkum podle čl. 7 odst. 2 písm. a) vypracovanou vědeckou radou. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 6

Článek 6

Evropská rada pro výzkum

Evropská rada pro výzkum

1.   Komise zřídí Evropskou radu pro výzkum („ERV“) pro provádění opatření v rámci pilíře I 
  „Otevřená
  věda“, která se týkají ERV. Evropská rada pro výzkum je následníkem Evropské rady pro výzkum, která byla zřízena rozhodnutím C(2013)1895 (7).

1.   Komise zřídí Evropskou radu pro výzkum („ERV“) pro provádění opatření v rámci pilíře I 
  „Vynikající a otevřená
  věda“, která se týkají ERV. Evropská rada pro výzkum je následníkem Evropské rady pro výzkum, která byla zřízena rozhodnutím C(2013)1895 (7).

2.   Evropská rada pro výzkum je složena z nezávislé vědecké rady podle článku 7 a specializované prováděcí struktury podle článku 8.

2.   Evropská rada pro výzkum je složena z nezávislé vědecké rady podle článku 7 a specializované prováděcí struktury podle článku 8.

3.   Evropská rada pro výzkum má předsedu, který je vybrán ze zkušených a mezinárodně uznávaných vědců.

3.   Evropská rada pro výzkum má předsedu, který je vybrán ze zkušených a mezinárodně uznávaných vědců.

Předsedu jmenuje Komise na základě transparentního přijímacího řízení za účasti nezávislého specializovaného vyhledávacího výboru, a to na funkční období omezené na čtyři roky, které může být jednou prodlouženo. Přijímací řízení a vybraný kandidát musí být schváleni vědeckou radou.

Předsedu jmenuje Komise na základě transparentního přijímacího řízení za účasti nezávislého specializovaného vyhledávacího výboru, a to na funkční období omezené na čtyři roky, které může být jednou prodlouženo. Přijímací řízení a vybraný kandidát musí být schváleni vědeckou radou.

Předseda předsedá vědecké radě, zajišťuje její vedení a kontakt se specializovanou prováděcí strukturou a zastupuje ji ve světě vědy.

Předseda předsedá vědecké radě, zajišťuje její vedení a kontakt se specializovanou prováděcí strukturou a zastupuje ji ve světě vědy.

4.   Evropská rada pro výzkum působí podle zásad vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti, účelnosti, transparentnosti a odpovědnosti. Zajišťuje kontinuitu s akcemi Evropské rady pro výzkum prováděnými podle rozhodnutí .../ES.

4.   Evropská rada pro výzkum působí podle zásad vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti, účelnosti, transparentnosti a odpovědnosti. Zajišťuje kontinuitu s akcemi Evropské rady pro výzkum prováděnými podle rozhodnutí .../ES.

5.   Činnosti Evropské rady pro výzkum podporují výzkum prováděný ve všech oblastech jednotlivými a nadnárodními týmy, které spolu soutěží na evropské úrovni.

5.   Činnosti Evropské rady pro výzkum podporují výzkum prováděný ve všech oblastech jednotlivými a nadnárodními týmy, které spolu soutěží na evropské úrovni.
  Podpora inovací, například prostřednictvím režimu ověřování koncepcí, by měla pokračovat s cílem podpořit rychlejší převádění nových objevů do komerčně nebo společensky hodnotných výrobků, procesů a služeb. S cílem přispět k tomuto záměru mohou být k ověření koncepce vybráni vynikající uchazeči programu ERV, kteří splnili prahové hodnoty, ale nemohli získat financování vzhledem k nedostatku zdrojů.

5a.
     
  Pečeť excelence se uděluje účastníku programu ERV ověřování koncepce, pokud je návrh způsobilý, splnil příslušné prahové hodnoty a nemohl být financován.

6.   Komise zaručí samostatnost a bezúhonnost Evropské rady pro výzkum a zajistí řádné plnění úkolů jí svěřených.

6.   Komise zaručí samostatnost a bezúhonnost Evropské rady pro výzkum a zajistí řádné plnění úkolů jí svěřených.

Komise zaručí, aby provádění akcí Evropské rady pro výzkum bylo v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 4 tohoto článku a rovněž s celkovou strategií Evropské rady pro výzkum podle čl. 7 odst. 2 písm. a) vypracovanou vědeckou radou.

Komise zaručí, aby provádění akcí Evropské rady pro výzkum bylo v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 4 tohoto článku a rovněž s celkovou strategií Evropské rady pro výzkum podle čl. 7 odst. 2 písm. a) vypracovanou vědeckou radou.

Pozměňovací návrh 17

Pozměňovací návrh 17

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Článek 7

Článek 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 7 | Článek 7 |
| Vědecká rada Evropské rady pro výzkum | Vědecká rada Evropské rady pro výzkum |
| 1.   Vědecká rada je složena z nejuznávanějších vědců, inženýrů a akademických pracovníků
  obou pohlaví a různých věkových skupin
  s odpovídajícími odbornými znalostmi zajišťujícími rozmanitost výzkumných oblastí a jednajícími za svou osobu a nezávisle na cizích zájmech. | 1.   Vědecká rada je složena z nejuznávanějších vědců, inženýrů a akademických pracovníků s odpovídajícími odbornými znalostmi zajišťujícími rozmanitost výzkumných oblastí a jednajícími za svou osobu a nezávisle na cizích zájmech. |
| Členy vědecké rady jmenuje Komise na základě nezávislého a transparentního postupu pro jejich určení, na němž se dohodne s vědeckou radou, po konzultaci s vědeckou obcí a předložení zprávy Evropskému parlamentu a Radě. | Členy vědecké rady jmenuje Komise na základě nezávislého a transparentního postupu pro jejich určení, na němž se dohodne s vědeckou radou, po konzultaci s vědeckou obcí a předložení zprávy Evropskému parlamentu a Radě. |
| Jejich funkční období je omezeno na čtyři roky a může být jednou prodlouženo, a to na základě rotačního systému zajišťujícího kontinuitu práce vědecké rady. | Jejich funkční období je omezeno na čtyři roky a může být jednou prodlouženo, a to na základě rotačního systému zajišťujícího kontinuitu práce vědecké rady. |
| 2.   Vědecká rada vypracuje: | 2.   Vědecká rada vypracuje: |
| a) | celkovou strategii pro Evropskou radu pro výzkum; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 7

Článek 7

Vědecká rada Evropské rady pro výzkum

Vědecká rada Evropské rady pro výzkum

1.   Vědecká rada je složena z nejuznávanějších vědců, inženýrů a akademických pracovníků
  obou pohlaví a různých věkových skupin
  s odpovídajícími odbornými znalostmi zajišťujícími rozmanitost výzkumných oblastí a jednajícími za svou osobu a nezávisle na cizích zájmech.

1.   Vědecká rada je složena z nejuznávanějších vědců, inženýrů a akademických pracovníků s odpovídajícími odbornými znalostmi zajišťujícími rozmanitost výzkumných oblastí a jednajícími za svou osobu a nezávisle na cizích zájmech.

Členy vědecké rady jmenuje Komise na základě nezávislého a transparentního postupu pro jejich určení, na němž se dohodne s vědeckou radou, po konzultaci s vědeckou obcí a předložení zprávy Evropskému parlamentu a Radě.

Členy vědecké rady jmenuje Komise na základě nezávislého a transparentního postupu pro jejich určení, na němž se dohodne s vědeckou radou, po konzultaci s vědeckou obcí a předložení zprávy Evropskému parlamentu a Radě.

Jejich funkční období je omezeno na čtyři roky a může být jednou prodlouženo, a to na základě rotačního systému zajišťujícího kontinuitu práce vědecké rady.

Jejich funkční období je omezeno na čtyři roky a může být jednou prodlouženo, a to na základě rotačního systému zajišťujícího kontinuitu práce vědecké rady.

2.   Vědecká rada vypracuje:

2.   Vědecká rada vypracuje:

a)

celkovou strategii pro Evropskou radu pro výzkum;

| a) | celkovou strategii pro Evropskou radu pro výzkum; |
| --- | --- |

a)

celkovou strategii pro Evropskou radu pro výzkum;

| b) | pracovní program pro provádění činností Evropské rady pro výzkum; |
| --- | --- |

b)

pracovní program pro provádění činností Evropské rady pro výzkum;

| b) | pracovní program pro provádění činností Evropské rady pro výzkum; |
| --- | --- |

b)

pracovní program pro provádění činností Evropské rady pro výzkum;

| c) | metody a postupy pro vzájemná hodnocení a hodnocení návrhů, na jejichž základě budou určeny návrhy, jež budou financovány; |
| --- | --- |

c)

metody a postupy pro vzájemná hodnocení a hodnocení návrhů, na jejichž základě budou určeny návrhy, jež budou financovány;

| c) | metody a postupy pro vzájemná hodnocení a hodnocení návrhů, na jejichž základě budou určeny návrhy, jež budou financovány; |
| --- | --- |

c)

metody a postupy pro vzájemná hodnocení a hodnocení návrhů, na jejichž základě budou určeny návrhy, jež budou financovány;

| d) | své stanovisko k jakékoli záležitosti, která může z vědeckého hlediska rozšířit úspěchy a zvýšit dopad Evropské rady pro výzkum a kvalitu prováděného výzkumu; |
| --- | --- |

d)

své stanovisko k jakékoli záležitosti, která může z vědeckého hlediska rozšířit úspěchy a zvýšit dopad Evropské rady pro výzkum a kvalitu prováděného výzkumu;

| d) | své stanovisko k jakékoli záležitosti, která může z vědeckého hlediska rozšířit úspěchy a zvýšit dopad Evropské rady pro výzkum a kvalitu prováděného výzkumu; |
| --- | --- |

d)

své stanovisko k jakékoli záležitosti, která může z vědeckého hlediska rozšířit úspěchy a zvýšit dopad Evropské rady pro výzkum a kvalitu prováděného výzkumu;

| e) | kodex chování, který mimo jiné upraví předcházení střetu zájmů. |
| --- | --- |

e)

e)

kodex chování, který mimo jiné upraví předcházení střetu zájmů.

kodex chování, který mimo jiné upraví předcházení střetu zájmů.

Komise se
  odchýlí
  od stanovisek vědecké rady podle prvního pododstavce písm. a), c)
  , d)
  a 
  e
  ) pouze tehdy, pokud se domnívá, že nebyla dodržena ustanovení tohoto rozhodnutí. V takovém případě přijme Komise opatření s cílem zachovat kontinuitu provádění zvláštního programu a dosažení jeho cílů, objasní body, v nichž se odchyluje od stanovisek vědecké rady, a řádně je zdůvodní.

odchýlí

, d)

e

Komise
  zavede kodex chování, který bude mimo jiné řešit předcházení střetu zájmů a odchýlení
  se od stanovisek vědecké rady podle prvního pododstavce písm. a), c) a 
  d
  ) pouze tehdy, pokud se domnívá, že nebyla dodržena ustanovení tohoto rozhodnutí. V takovém případě přijme Komise opatření s cílem zachovat kontinuitu provádění zvláštního programu a dosažení jeho cílů, objasní body, v nichž se odchyluje od stanovisek vědecké rady, a řádně je zdůvodní.

zavede kodex chování, který bude mimo jiné řešit předcházení střetu zájmů a odchýlení

d

3.   Vědecká rada jedná podle mandátu uvedeného v pilíři I přílohy I oddíle 1.

3.   Vědecká rada jedná podle mandátu uvedeného v pilíři I přílohy I oddíle 1.

4.   Vědecká rada jedná výlučně v zájmu dosažení cílů ERV podle zásad stanovených v článku 6. Jedná bezúhonně a poctivě a pracuje efektivně a s nejvyšší možnou transparentností.

4.   Vědecká rada jedná výlučně v zájmu dosažení cílů ERV podle zásad stanovených v článku 6. Jedná
  naprosto nezávisle,
  bezúhonně a poctivě a pracuje efektivně a s nejvyšší možnou transparentností
  a otevřeností maximalizuje příspěvek ERV k dosažení cílů politiky EU v oblasti výzkumu a inovací a zejména cílů programu Horizont Evropa
  .

Pozměňovací návrh 18

Pozměňovací návrh 18

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Článek 9

Článek 9

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 9 | Článek 9 |
| Evropská rada pro inovace | Evropská rada pro inovace |
| 1.   Komise zřídí Evropskou radu pro inovace (
  „ERI“
  )
  pro provádění opatření
  v 
  rámci pilíře III „Otevřené inovace“, která se týkají ERI. ERI působí podle těchto zásad: zaměření na průlomové a přelomové inovace, samostatnost, schopnost přijmout riziko, účinnost, účelnost, transparentnost a odpovědnost. | 1.   Komise zřídí Evropskou radu pro inovace (
  ERI
  ) v 
  souladu s článkem 7
  a
  ) nařízení
  . |
| | 1a.
     
  ERI bude zabudována do dvou nástrojů, Pathfinder a Accelerator, jak je popsáno v příloze I tohoto rozhodnutí. Nástroje ERI se budou nepřetržitě hodnotit s cílem systémově podporovat inovaci. |
| | 1b.
     
  V případě potřeby budou cíle a kroky ERI propojeny s jinými částmi programu i s jinými fondy členských států a Unie, zejména EIT a InvestEU. |
| 2.   Součástí ERI je výbor na vysoké úrovni („výbor ERI“) uvedený v článku 10 . | 2.   Součástí ERI je výbor na vysoké úrovni („výbor ERI“) uvedený v článku 10 . |
| 3.   Komise zajistí, aby provádění ERI bylo: | 3.   Komise zajistí, aby provádění ERI bylo: |
| a) | v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 1 tohoto článku s náležitým zohledněním stanoviska výboru ERI k celkové strategii pro ERI podle čl. 10 odst. 1 písm. a) a |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 9

Článek 9

Evropská rada pro inovace

Evropská rada pro inovace

1.   Komise zřídí Evropskou radu pro inovace (
  „ERI“
  )
  pro provádění opatření
  v 
  rámci pilíře III „Otevřené inovace“, která se týkají ERI. ERI působí podle těchto zásad: zaměření na průlomové a přelomové inovace, samostatnost, schopnost přijmout riziko, účinnost, účelnost, transparentnost a odpovědnost.

1.   Komise zřídí Evropskou radu pro inovace (
  ERI
  ) v 
  souladu s článkem 7
  a
  ) nařízení
  .

1a.
     
  ERI bude zabudována do dvou nástrojů, Pathfinder a Accelerator, jak je popsáno v příloze I tohoto rozhodnutí. Nástroje ERI se budou nepřetržitě hodnotit s cílem systémově podporovat inovaci.

1b.
     
  V případě potřeby budou cíle a kroky ERI propojeny s jinými částmi programu i s jinými fondy členských států a Unie, zejména EIT a InvestEU.

2.   Součástí ERI je výbor na vysoké úrovni („výbor ERI“) uvedený v článku 10 .

2.   Součástí ERI je výbor na vysoké úrovni („výbor ERI“) uvedený v článku 10 .

3.   Komise zajistí, aby provádění ERI bylo:

3.   Komise zajistí, aby provádění ERI bylo:

a)

v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 1 tohoto článku s náležitým zohledněním stanoviska výboru ERI k celkové strategii pro ERI podle čl. 10 odst. 1 písm. a) a

| a) | v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 1 tohoto článku s náležitým zohledněním stanoviska výboru ERI k celkové strategii pro ERI podle čl. 10 odst. 1 písm. a) a |
| --- | --- |

a)

v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 1 tohoto článku s náležitým zohledněním stanoviska výboru ERI k celkové strategii pro ERI podle čl. 10 odst. 1 písm. a) a

| b) | nevedlo k narušení hospodářské soutěže v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

b)

nevedlo k narušení hospodářské soutěže v rozporu se společným zájmem.

| b) | nevedlo k narušení hospodářské soutěže v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

b)

nevedlo k narušení hospodářské soutěže v rozporu se společným zájmem.

4.   Pro účely řízení kombinovaného financování ERI použije Komise nepřímé řízení, nebo v případech, kdy to není možné, může zřídit zvláštní účelovou jednotku. Komise se bude snažit zajistit účast dalších veřejných a soukromých investorů. Tam, kde to není v počáteční fázi možné, bude zvláštní účelová jednotka strukturována takovým způsobem, aby mohla přilákat další veřejné nebo soukromé investory pro zvýšení pákového efektu příspěvku Unie.

4.   Pro účely řízení kombinovaného financování ERI použije Komise nepřímé řízení, nebo v případech, kdy to není možné, může zřídit zvláštní účelovou jednotku. Komise se bude snažit zajistit účast dalších veřejných a soukromých investorů. Tam, kde to není v počáteční fázi možné, bude zvláštní účelová jednotka strukturována takovým způsobem, aby mohla přilákat další veřejné nebo soukromé investory pro zvýšení pákového efektu příspěvku Unie.

4a.
     
  Komise zajistí spolupráci mezi ERI a EIT, zejména prostřednictvím znalostních a inovačních společenství.

Pozměňovací návrh 19

Pozměňovací návrh 19

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Článek 10

Článek 10

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 10 | Článek 10 |
| Výbor ERI | Výbor ERI |
| 1.   Výbor ERI poskytuje Komisi poradenství týkající se těchto záležitostí: | 1.   Výbor ERI poskytuje Komisi poradenství týkající se těchto záležitostí: |
| a) | celkové strategie pro komponentu ERI v rámci pilíře III
  „Otevřené inovace“
  ; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 10

Článek 10

Výbor ERI

Výbor ERI

1.   Výbor ERI poskytuje Komisi poradenství týkající se těchto záležitostí:

1.   Výbor ERI poskytuje Komisi poradenství týkající se těchto záležitostí:

a)

celkové strategie pro komponentu ERI v rámci pilíře III
  „Otevřené inovace“
  ;

„Otevřené inovace“

| a) | celkové strategie pro komponentu ERI v rámci pilíře III
  „Inovativní Evropa“
  ; |
| --- | --- |

a)

celkové strategie pro komponentu ERI v rámci pilíře III
  „Inovativní Evropa“
  ;

„Inovativní Evropa“

| b) | pracovního programu pro provádění akcí ERI; |
| --- | --- |

b)

pracovního programu pro provádění akcí ERI;

| b) | pracovního programu pro provádění akcí ERI; |
| --- | --- |

b)

pracovního programu pro provádění akcí ERI;

| c) | kritérií pro hodnocení inovativnosti a rizikového profilu návrhů a vhodné rovnováhy mezi granty, vlastním kapitálem a jinými formami financování pro nástroj Accelerator ERI; |
| --- | --- |

c)

kritérií pro hodnocení inovativnosti a rizikového profilu návrhů a vhodné rovnováhy mezi granty, vlastním kapitálem a jinými formami financování pro nástroj Accelerator ERI;

| c) | kritérií pro hodnocení inovativnosti a rizikového profilu návrhů a vhodné rovnováhy mezi granty, vlastním kapitálem a jinými formami financování pro nástroj Accelerator ERI; |
| --- | --- |

c)

kritérií pro hodnocení inovativnosti a rizikového profilu návrhů a vhodné rovnováhy mezi granty, vlastním kapitálem a jinými formami financování pro nástroj Accelerator ERI;

| d) | identifikace strategického portfoloia projektů; |
| --- | --- |

d)

identifikace strategického portfoloia projektů;

| d) | identifikace strategického portfoloia projektů; |
| --- | --- |

d)

identifikace strategického portfoloia projektů;

| e) | profilu správců programů. |
| --- | --- |

e)

profilu správců programů.

| e) | profilu správců programů. |
| --- | --- |

e)

profilu správců programů.

| ea) | systematického a trvalého procesu vyhodnocování kroků ERI; |
| --- | --- |

ea)

ea)

systematického a trvalého procesu vyhodnocování kroků ERI;

systematického a trvalého procesu vyhodnocování kroků ERI;

2.   Výbor ERI může na vyžádání poskytnout Komisi doporučení týkající se těchto záležitostí:

2.   Výbor ERI může na vyžádání
  , popřípadě v koordinaci s řídicím výborem EIT,
  poskytnout Komisi doporučení týkající se těchto záležitostí:

| a) | jakékoli záležitosti, která z pohledu inovací může zlepšit a podpořit inovační ekosystémy v celé Evropě, dosažení a dopad cílů komponenty ERI a kapacitu inovativních společností představit svá řešení; |
| --- | --- |

a)

jakékoli záležitosti, která z pohledu inovací může zlepšit a podpořit inovační ekosystémy v celé Evropě, dosažení a dopad cílů komponenty ERI a kapacitu inovativních společností představit svá řešení;

| a) | jakékoli záležitosti, která z pohledu inovací může zlepšit a podpořit inovační ekosystémy v celé Evropě, dosažení a dopad cílů komponenty ERI a kapacitu inovativních společností představit svá řešení; |
| --- | --- |

a)

jakékoli záležitosti, která z pohledu inovací může zlepšit a podpořit inovační ekosystémy v celé Evropě, dosažení a dopad cílů komponenty ERI a kapacitu inovativních společností představit svá řešení;

| b) | ve spolupráci s příslušnými útvary Komise identifikace případných regulatorních překážek, s kterými se potýkají podnikatelé, zejména ti, kterým byla udělena podpora v rámci komponenty ERI; |
| --- | --- |

b)

ve spolupráci s příslušnými útvary Komise identifikace případných regulatorních překážek, s kterými se potýkají podnikatelé, zejména ti, kterým byla udělena podpora v rámci komponenty ERI;

| b) | ve spolupráci s příslušnými útvary Komise
  a EIT
  identifikace případných regulatorních překážek, s kterými se potýkají podnikatelé, zejména ti, kterým byla udělena podpora v rámci komponenty ERI; |
| --- | --- |

b)

ve spolupráci s příslušnými útvary Komise
  a EIT
  identifikace případných regulatorních překážek, s kterými se potýkají podnikatelé, zejména ti, kterým byla udělena podpora v rámci komponenty ERI;

a EIT

| c) | trendů u nově vznikajících technologií z portfolia ERI, aby bylo informováno plánování v jiných částech zvláštního programu; |
| --- | --- |

c)

trendů u nově vznikajících technologií z portfolia ERI, aby bylo informováno plánování v jiných částech zvláštního programu;

| c) | trendů u nově vznikajících technologií z portfolia ERI, aby bylo informováno plánování v jiných částech zvláštního programu; |
| --- | --- |

c)

trendů u nově vznikajících technologií z portfolia ERI, aby bylo informováno plánování v jiných částech zvláštního programu;

| d) | identifikace
  specifických problémů, u kterých je zapotřebí doporučení výboru ERI. |
| --- | --- |

d)

identifikace
  specifických problémů, u kterých je zapotřebí doporučení výboru ERI.

identifikace

| d) | identifikace
  specifických problémů, u kterých je zapotřebí doporučení výboru ERI. |
| --- | --- |

d)

identifikace
  specifických problémů, u kterých je zapotřebí doporučení výboru ERI.

identifikace

Výbor ERI jedná v zájmu dosažení cílů
  komponenty ERI
  . Jedná bezúhonně a poctivě a pracuje efektivně a 
  transparentně
  .

komponenty ERI

transparentně

Výbor ERI jedná v zájmu dosažení cílů
  ERI s přihlédnutím k průmyslové strategii EU, její konkurenceschopnosti a ke globálním výzvám
  . Jedná bezúhonně a poctivě a pracuje efektivně
  , transparentně
  a 
  otevřeně a brání narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu
  .

ERI s přihlédnutím k průmyslové strategii EU, její konkurenceschopnosti a ke globálním výzvám

, transparentně

otevřeně a brání narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu

Výbor ERI jedná podle mandátu uvedeného v pilíři III přílohy I oddíle 1.

Výbor ERI jedná podle mandátu uvedeného v pilíři III přílohy I oddíle 1.

3.   Výbor ERI je složen z 15 až 20 osob na vysoké úrovni z různých částí evropského inovačního ekosystému, včetně podnikatelů
  , zástupců vedení
  společností, investorů
  a
   výzkumných pracovníků. Přispívá k informačním aktivitám, přičemž členové výboru ERI usilují o zvýšení prestiže značky ERI.

3.   Výbor ERI je složen z 15 až 20 
  nezávislých
  osob na vysoké úrovni z různých částí evropského
  výzkumného a
  inovačního ekosystému, včetně podnikatelů
  ze
  společností
  všech velikostí, ekonomů
  , investorů, výzkumných pracovníků
  a akademických odborníků v oboru politiky inovací
  . Přispívá k informačním aktivitám, přičemž členové výboru ERI usilují o zvýšení prestiže značky ERI.

Členové výboru ERI jsou jmenováni Komisí na základě otevřené výzvy k předkládání návrhů kandidátů, nebo k vyjádření zájmu, nebo obojího podle toho, co Komise považuje za vhodnější, a s přihlédnutím k potřebě vyváženosti mezi odbornými znalostmi, pohlavími, věkovými skupinami a geografickým rozložením.

Členové výboru ERI jsou jmenováni Komisí na základě otevřené výzvy k předkládání návrhů kandidátů, nebo k vyjádření zájmu, nebo obojího podle toho, co Komise považuje za vhodnější, a s přihlédnutím k potřebě vyváženosti mezi odbornými znalostmi, pohlavími, věkovými skupinami a geografickým rozložením.

Jejich funkční období je omezeno na
  dva
  roky a může být
  dvakrát
  prodlouženo na základě etapového systému jmenování (
  členové jsou jmenováni
  každé dva roky).

dva

dvakrát

členové jsou jmenováni

Jejich funkční období je omezeno na
  tři
  roky a může být
  jednou
  prodlouženo na základě etapového systému jmenování (
  polovina členů se obmění
  každé dva roky)

tři

jednou

polovina členů se obmění

4.   Výbor ERI má předsedu, kterého jmenuje Komise na základě transparentního přijímacího řízení. Předseda musí být vysoce postavený
  veřejný
  činitel s 
  vazbami na oblast
  inovací.

4.   Výbor ERI má předsedu, kterého jmenuje Komise na základě transparentního přijímacího řízení. Předseda musí být vysoce postavený činitel s 
  prokázanými odbornými znalostmi v oblasti výzkumu a
  inovací.

Předseda je jmenován na funkční období omezené na
  čtyři
  roky, které může být jednou prodlouženo.

čtyři

Předseda je jmenován na funkční období omezené na
  tři
  roky, které může být jednou prodlouženo.

tři

Předseda předsedá výboru ERI, připravuje jeho zasedání, přiděluje úkoly členům a může zřizovat specializované podskupiny, zejména k identifikaci nových technologických trendů z portfolia ERI. Předseda propaguje ERI, působí jako partner v dialogu při jednání s Komisí a reprezentuje ERI ve světě inovací. Komise
  může
  předsedovi při výkonu jeho povinností
  poskytovat
  administrativní podporu.

může

poskytovat

Předseda předsedá výboru ERI, připravuje jeho zasedání, přiděluje úkoly členům a může zřizovat specializované podskupiny, zejména k identifikaci nových technologických trendů z portfolia ERI. Předseda propaguje ERI,
  její úlohu při dosahování cílů programu a cílů EU v oblasti výzkumu a inovací,
  působí jako partner v dialogu při jednání s Komisí a reprezentuje ERI ve světě
  výzkumu a
  inovací. Komise předsedovi při výkonu jeho povinností
  poskytuje
  administrativní podporu.

její úlohu při dosahování cílů programu a cílů EU v oblasti výzkumu a inovací,

výzkumu a

poskytuje

5.   Komise zpracuje kodex chování, který mimo jiné upraví předcházení střetu zájmů.
  Předpokládá se, že
  členové výboru ERI při nástupu do funkce kodex chování
  přijmou
  .

5.   Komise zpracuje kodex chování, který mimo jiné upraví předcházení střetu zájmů. Členové výboru ERI
  musí
  při nástupu do funkce kodex chování
  přijmout
  .

Pozměňovací návrh 20

Pozměňovací návrh 20

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Článek 11

Článek 11

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 11 | Článek 11 |
| Pracovní programy | Strategické plánování a
  pracovní programy |
| | -1.
     
  Provádění zvláštního programu se opírá o zvláštní plány výzkumu a inovací, které se zpracovávají každé dva roky, prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 6 nařízení a podle transparentního, inkluzivního a strategického víceletého postupu plánování činností v oblasti výzkumu a inovací, zejména pro pilíř „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“. Povinné mnohostranné konzultace s vnitrostátními orgány, Evropským parlamentem a zástupci zúčastněných subjektů z oblasti výzkumu, vývoje a inovací, včetně občanské společnosti, o prioritách a vhodných typech opatření a forem provádění, včetně misí a evropských partnerství, zajistí nezbytné interdisciplinární a meziodvětvové perspektivy a sladění s dalšími příslušnými existujícími iniciativami na úrovni Unie, na vnitrostátní a regionální úrovni. To přispěje k využití dalšího soukromého a veřejného financování, což posílí evropský výzkumný prostor, jak je uvedeno v příloze I tohoto rozhodnutí. |
| 1.   
  Program
  se provádí prostřednictvím pracovních programů uvedených v článku 110 finančního nařízení.
  Ty se připravují po procesu strategického plánování popsaném v příloze I tohoto rozhodnutí. | 1.   
  Podle strategického plánu výzkumu a inovací
  se
  program
  provádí prostřednictvím pracovních programů uvedených v článku 110 finančního nařízení. |
| Pracovní programy v příslušných případech stanoví celkovou částku vyčleněnou pro operace kombinování zdrojů. | Pracovní programy v příslušných případech stanoví celkovou částku vyčleněnou pro operace kombinování zdrojů. |
| 2.   Komise přijme samostatné pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů pro provádění akcí v rámci následujících komponent dle čl. 3 odst. 1 tohoto rozhodnutí: | 2.   Komise přijme samostatné pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů pro provádění akcí v rámci následujících komponent dle čl. 3 odst. 1 tohoto rozhodnutí: |
| a) | ERV, kde pracovní program stanoví vědecká rada podle čl. 7 odst. 2 písm. b) v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 12 odst. 3. Komise se od pracovního programu stanoveného vědeckou radou odchýlí pouze tehdy, pokud se domnívá, že tento pracovní program není v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí. V takovém případě přijme Komise pracovní program prostřednictvím prováděcího aktu přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 4. Toto opatření Komise řádně zdůvodní; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 11

Článek 11

Pracovní programy

Strategické plánování a
  pracovní programy

Strategické plánování a

-1.
     
  Provádění zvláštního programu se opírá o zvláštní plány výzkumu a inovací, které se zpracovávají každé dva roky, prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 6 nařízení a podle transparentního, inkluzivního a strategického víceletého postupu plánování činností v oblasti výzkumu a inovací, zejména pro pilíř „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“. Povinné mnohostranné konzultace s vnitrostátními orgány, Evropským parlamentem a zástupci zúčastněných subjektů z oblasti výzkumu, vývoje a inovací, včetně občanské společnosti, o prioritách a vhodných typech opatření a forem provádění, včetně misí a evropských partnerství, zajistí nezbytné interdisciplinární a meziodvětvové perspektivy a sladění s dalšími příslušnými existujícími iniciativami na úrovni Unie, na vnitrostátní a regionální úrovni. To přispěje k využití dalšího soukromého a veřejného financování, což posílí evropský výzkumný prostor, jak je uvedeno v příloze I tohoto rozhodnutí.

1.   
  Program
  se provádí prostřednictvím pracovních programů uvedených v článku 110 finančního nařízení.
  Ty se připravují po procesu strategického plánování popsaném v příloze I tohoto rozhodnutí.

1.   
  Podle strategického plánu výzkumu a inovací
  se
  program
  provádí prostřednictvím pracovních programů uvedených v článku 110 finančního nařízení.

Pracovní programy v příslušných případech stanoví celkovou částku vyčleněnou pro operace kombinování zdrojů.

Pracovní programy v příslušných případech stanoví celkovou částku vyčleněnou pro operace kombinování zdrojů.

2.   Komise přijme samostatné pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů pro provádění akcí v rámci následujících komponent dle čl. 3 odst. 1 tohoto rozhodnutí:

2.   Komise přijme samostatné pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů pro provádění akcí v rámci následujících komponent dle čl. 3 odst. 1 tohoto rozhodnutí:

a)

ERV, kde pracovní program stanoví vědecká rada podle čl. 7 odst. 2 písm. b) v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 12 odst. 3. Komise se od pracovního programu stanoveného vědeckou radou odchýlí pouze tehdy, pokud se domnívá, že tento pracovní program není v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí. V takovém případě přijme Komise pracovní program prostřednictvím prováděcího aktu přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 4. Toto opatření Komise řádně zdůvodní;

| a) | ERV, kde pracovní program stanoví vědecká rada podle čl. 7 odst. 2 písm. b) v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 12 odst. 3. Komise se od pracovního programu stanoveného vědeckou radou odchýlí pouze tehdy, pokud se domnívá, že tento pracovní program není v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí. V takovém případě přijme Komise pracovní program prostřednictvím prováděcího aktu přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 4. Toto opatření Komise řádně zdůvodní; |
| --- | --- |

a)

ERV, kde pracovní program stanoví vědecká rada podle čl. 7 odst. 2 písm. b) v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 12 odst. 3. Komise se od pracovního programu stanoveného vědeckou radou odchýlí pouze tehdy, pokud se domnívá, že tento pracovní program není v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí. V takovém případě přijme Komise pracovní program prostřednictvím prováděcího aktu přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 4. Toto opatření Komise řádně zdůvodní;

| b) | všech klastrů v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“, MSCA, výzkumných infrastruktur, podpory inovačních ekosystémů,
  sdílení
  excelence a reformy a zlepšení evropského systému výzkumu a inovací, v souladu s přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 4; |
| --- | --- |

b)

všech klastrů v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“, MSCA, výzkumných infrastruktur, podpory inovačních ekosystémů,
  sdílení
  excelence a reformy a zlepšení evropského systému výzkumu a inovací, v souladu s přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 4;

sdílení

| b) | všech klastrů v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“, MSCA, výzkumných infrastruktur, podpory
  evropských
  inovačních ekosystémů,
  šíření
  excelence a 
  rozšiřování účasti,
  reformy a zlepšení evropského systému výzkumu a inovací, v souladu s přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 4; |
| --- | --- |

b)

všech klastrů v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“, MSCA, výzkumných infrastruktur, podpory
  evropských
  inovačních ekosystémů,
  šíření
  excelence a 
  rozšiřování účasti,
  reformy a zlepšení evropského systému výzkumu a inovací, v souladu s přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 4;

evropského

evropských

šíření

rozšiřování účasti,

| c) | ERI, kde se pracovní program připraví na základě doporučení výboru ERI podle čl. 10 odst. 1 písm. b) v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 12 odst. 4. |
| --- | --- |

c)

ERI, kde se pracovní program připraví na základě doporučení výboru ERI podle čl. 10 odst. 1 písm. b) v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 12 odst. 4.

| c) | ERI, kde se pracovní program připraví na základě doporučení výboru ERI podle čl. 10 odst. 1 písm. b) v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 12 odst. 4. |
| --- | --- |

c)

ERI, kde se pracovní program připraví na základě doporučení výboru ERI podle čl. 10 odst. 1 písm. b) v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 12 odst. 4.

| d) | JRC, kde víceletý pracovní program přihlíží ke stanovisku správní rady Společného výzkumného střediska uvedené v rozhodnutí 96/282/Euratom. |
| --- | --- |

d)

JRC, kde víceletý pracovní program přihlíží ke stanovisku správní rady Společného výzkumného střediska uvedené v rozhodnutí 96/282/Euratom.

| d) | JRC, kde víceletý pracovní program přihlíží ke stanovisku správní rady Společného výzkumného střediska uvedené v rozhodnutí 96/282/Euratom. |
| --- | --- |

d)

JRC, kde víceletý pracovní program přihlíží ke stanovisku správní rady Společného výzkumného střediska uvedené v rozhodnutí 96/282/Euratom.

3.   Kromě požadavku uvedeného v článku 110 finančního nařízení pracovní programy uvedené v odstavci 2 tohoto článku v příslušných případech obsahují:

3.   Kromě požadavku uvedeného v článku 110 finančního nařízení pracovní programy uvedené v odstavci 2 tohoto článku v příslušných případech obsahují:

| a) | uvedení částky
  přidělené
  na každou akci
  a
   misi a orientační harmonogram provedení; |
| --- | --- |

a)

uvedení částky
  přidělené
  na každou akci
  a
   misi a orientační harmonogram provedení;

přidělené

a

| a) | uvedení částky
  a rozpočtový podíl ve vztahu k programu přidělený
  na každou akci, misi a 
  evropské partnerství a
   orientační harmonogram provedení; |
| --- | --- |

a)

uvedení částky
  a rozpočtový podíl ve vztahu k programu přidělený
  na každou akci, misi a 
  evropské partnerství a
   orientační harmonogram provedení;

a rozpočtový podíl ve vztahu k programu přidělený

evropské partnerství a

| b) | u grantů priority, kritéria pro výběr a udělení a relativní váhu jednotlivých hodnotících kritérií a maximální míru financování celkových způsobilých nákladů; |
| --- | --- |

b)

u grantů priority, kritéria pro výběr a udělení a relativní váhu jednotlivých hodnotících kritérií a maximální míru financování celkových způsobilých nákladů;

| b) | u grantů priority, kritéria pro výběr a udělení a relativní váhu jednotlivých hodnotících kritérií a maximální míru financování celkových způsobilých nákladů; |
| --- | --- |

b)

u grantů priority, kritéria pro výběr a udělení a relativní váhu jednotlivých hodnotících kritérií a maximální míru financování celkových způsobilých nákladů;

| c) | částku přidělenou na kombinované financování v souladu s články 41 až 43 nařízení (EU) .../... o rámcovém ucelenější a pravidlech pro účast; |
| --- | --- |

c)

částku přidělenou na kombinované financování v souladu s články 41 až 43 nařízení (EU) .../... o rámcovém ucelenější a pravidlech pro účast;

| c) | částku přidělenou na kombinované financování v souladu s články 41 až 43 nařízení (EU) .../... o rámcovém ucelenější a pravidlech pro účast; |
| --- | --- |

c)

částku přidělenou na kombinované financování v souladu s články 41 až 43 nařízení (EU) .../... o rámcovém ucelenější a pravidlech pro účast;

| d) | veškeré další povinnosti příjemců v souladu s články 35 a 37 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast. |
| --- | --- |

d)

veškeré další povinnosti příjemců v souladu s články 35 a 37 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast.

| d) | veškeré další povinnosti příjemců v souladu s články 35 a 37 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast. |
| --- | --- |

d)

veškeré další povinnosti příjemců v souladu s články 35 a 37 nařízení (EU) .../... o rámcovém programu a pravidlech pro účast.

Pozměňovací návrh 21

Pozměňovací návrh 21

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Článek 12 a (nový)

Článek 12 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 12a |
| | Řídící výbor pro otázky zdraví |
| | 1.
     
  Komise zřídí řídící výbor pro zdraví pro provádění opatření v rámci pilíře II „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“, která se týkají oblasti „Zdraví“. |
| | 2.
     
  Řídící výbor pro zdraví je složen z 15 až 20 vysoce postavených osob z různých oborů a činností v oblasti výzkumu, inovací, veřejného zdraví a dobrých životních podmínek obyvatel. |
| | 3.
     
  Řídící výbor pro zdraví se zaměřuje na tyto zásady: koordinace a součinnost mezi unijními a vnitrostátními zdravotními programy a také mezi klastrem „Zdraví“ a dalšími součástmi programu Horizont Evropa, včetně misí a partnerství. Výbor podporuje zapojení pacientů a společnosti poskytováním vědeckého poradenství a doporučení. Opatření by měla prosazovat hodnotově orientovaný zdravotnický výzkum a lepší zdravotní řešení a snížit nerovnosti v oblasti zdraví. |
| | 4.
     
  Řídící výbor pro otázky zdraví přispěje ke: |
| | a) | strategii pro klastr „Zdraví“; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 12a

Článek 12a

Řídící výbor pro otázky zdraví

Řídící výbor pro otázky zdraví

1.
     
  Komise zřídí řídící výbor pro zdraví pro provádění opatření v rámci pilíře II „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“, která se týkají oblasti „Zdraví“.

2.
     
  Řídící výbor pro zdraví je složen z 15 až 20 vysoce postavených osob z různých oborů a činností v oblasti výzkumu, inovací, veřejného zdraví a dobrých životních podmínek obyvatel.

3.
     
  Řídící výbor pro zdraví se zaměřuje na tyto zásady: koordinace a součinnost mezi unijními a vnitrostátními zdravotními programy a také mezi klastrem „Zdraví“ a dalšími součástmi programu Horizont Evropa, včetně misí a partnerství. Výbor podporuje zapojení pacientů a společnosti poskytováním vědeckého poradenství a doporučení. Opatření by měla prosazovat hodnotově orientovaný zdravotnický výzkum a lepší zdravotní řešení a snížit nerovnosti v oblasti zdraví.

4.
     
  Řídící výbor pro otázky zdraví přispěje ke:

a)

a)

strategii pro klastr „Zdraví“;

strategii pro klastr „Zdraví“;

| b) | plánu řízení koordinace a spolupráce mezi zdravotnickými programy, souvisejícími pilíři, jako jsou ERI, ERV, jakož i v rámci strategických partnerství a strukturálních fondů EU. Tento plán zajistí větší zviditelnění a koordinaci stávajících finančních mechanismů přidělených na výzkum ve zdravotnictví, řídí koordinaci a spolupráci a vytvoří pracovní programy a mise týkající se zdraví; |
| --- | --- |

b)

b)

plánu řízení koordinace a spolupráce mezi zdravotnickými programy, souvisejícími pilíři, jako jsou ERI, ERV, jakož i v rámci strategických partnerství a strukturálních fondů EU. Tento plán zajistí větší zviditelnění a koordinaci stávajících finančních mechanismů přidělených na výzkum ve zdravotnictví, řídí koordinaci a spolupráci a vytvoří pracovní programy a mise týkající se zdraví;

plánu řízení koordinace a spolupráce mezi zdravotnickými programy, souvisejícími pilíři, jako jsou ERI, ERV, jakož i v rámci strategických partnerství a strukturálních fondů EU. Tento plán zajistí větší zviditelnění a koordinaci stávajících finančních mechanismů přidělených na výzkum ve zdravotnictví, řídí koordinaci a spolupráci a vytvoří pracovní programy a mise týkající se zdraví;

| c) | metodám a postupům pro navrhování, výběr a realizaci misí v oblasti zdraví, |
| --- | --- |

c)

c)

metodám a postupům pro navrhování, výběr a realizaci misí v oblasti zdraví,

metodám a postupům pro navrhování, výběr a realizaci misí v oblasti zdraví,

| d) | zajišťuje účast občanů a zapojení do rozhodovacího procesu „zdola nahoru“, |
| --- | --- |

d)

d)

zajišťuje účast občanů a zapojení do rozhodovacího procesu „zdola nahoru“,

zajišťuje účast občanů a zapojení do rozhodovacího procesu „zdola nahoru“,

| e) | podporuje udržitelnost strategií a mechanismů financování umožňujících dlouhodobé projekty a ambiciózní mise; |
| --- | --- |

e)

e)

podporuje udržitelnost strategií a mechanismů financování umožňujících dlouhodobé projekty a ambiciózní mise;

podporuje udržitelnost strategií a mechanismů financování umožňujících dlouhodobé projekty a ambiciózní mise;

| f) | zajišťuje plodnou nadnárodní spolupráci v oblasti výzkumu, která maximalizuje evropský potenciál a přenáší výsledky do zdravotnických systémů; |
| --- | --- |

f)

f)

zajišťuje plodnou nadnárodní spolupráci v oblasti výzkumu, která maximalizuje evropský potenciál a přenáší výsledky do zdravotnických systémů;

zajišťuje plodnou nadnárodní spolupráci v oblasti výzkumu, která maximalizuje evropský potenciál a přenáší výsledky do zdravotnických systémů;

| g) | posiluje uplatnění mnohooborového výzkumu mezi oblastmi nemocí, v nichž existují společné prvky, a tím omezuje zdvojování činnosti a izolovaný výzkum; |
| --- | --- |

g)

g)

posiluje uplatnění mnohooborového výzkumu mezi oblastmi nemocí, v nichž existují společné prvky, a tím omezuje zdvojování činnosti a izolovaný výzkum;

posiluje uplatnění mnohooborového výzkumu mezi oblastmi nemocí, v nichž existují společné prvky, a tím omezuje zdvojování činnosti a izolovaný výzkum;

| h) | zvyšuje viditelnost programu Horizont Evropa a jeho přínos pro občany EU, řeší roztříštěnost odpovědnosti za vědu a výzkum v rámci řídících orgánů EU, zjednodušuje stávající mechanismy financování. |
| --- | --- |

h)

h)

zvyšuje viditelnost programu Horizont Evropa a jeho přínos pro občany EU, řeší roztříštěnost odpovědnosti za vědu a výzkum v rámci řídících orgánů EU, zjednodušuje stávající mechanismy financování.

zvyšuje viditelnost programu Horizont Evropa a jeho přínos pro občany EU, řeší roztříštěnost odpovědnosti za vědu a výzkum v rámci řídících orgánů EU, zjednodušuje stávající mechanismy financování.

5.
     
  Řídící výbor pro zdraví poskytuje komplexní výzkumnou strategii a řízení při přípravě pracovních programů a misí souvisejících se zdravím jako doplnění specializovaného Výboru pro mise.

6.
     
  Řídící výbor pro otázky zdraví je vědecky orientovanou nezávislou skupinou zúčastněných stran, která je složena ze subjektů působících v biolékařském výzkumu a inovacích a dalších relevantních odvětvích výzkumu a průmyslu, s výrazným zapojením zástupců pacientů a občanů.

7.
     
  Členové řídícího výboru pro otázky zdraví jsou jmenováni Komisí na základě otevřené výzvy k předkládání návrhů kandidátů, nebo k vyjádření zájmu, nebo obojího podle toho, co je vhodnější, a s přihlédnutím k potřebě vyváženosti mezi odbornými znalostmi, pohlavími, věkovými skupinami a geografickým rozložením. Jejich funkční období je omezeno na dva roky a může být dvakrát prodlouženo na základě etapového systému jmenování (členové jsou jmenováni každé dva roky).

8.
     
  Řídící výbor pro zdraví má předsedu, kterého jmenuje Komise na základě transparentního přijímacího řízení. Předsedou je vysoce postavený veřejný činitel s vazbami na výzkum v oblasti zdraví.

9.
     
  Činnosti a výsledek výboru budou přezkoumány a informace o nich bude obsažena v průběžném hodnocení programu, kde budou určena opatření za účelem prodloužení, uzpůsobení nebo ukončení činnosti skupiny v závislosti na přezkumu.

Pozměňovací návrh 22

Pozměňovací návrh 22

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – Činnosti programu

Příloha I – Činnosti programu

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| ČINNOSTI PROGRAMU | ČINNOSTI PROGRAMU |
| Při provádění programu se použijí následující činnosti. | Při provádění programu se použijí následující činnosti. |
| Strategické plánování | Strategické plánování |
| Integrované plnění programových cílů
  programu Horizont Evropa
  bude zajištěno prostřednictvím víceletého
  strategického plánování.
  Díky tomuto
  plánování
  se
  pozornost zaměří na
  celkový
  dopad programu a soudržnost jeho jednotlivých pilířů, jakož i na součinnost s ostatními programy EU a na podporu poskytovanou dalším politikám EU
  nebo z těchto politik získanou
  . | Provádění
  programu Horizont Evropa
  se řídí inkluzivním a transparentním postupem
  strategického plánování
  výzkumných a inovačních činností financovaných z programu
  .
  Proces strategického
  plánování
  je určen k plnění programových cílů programu Horizont Evropa pomocí stanovení priorit financování.
  Pozornost
  se
  zaměří na dopad programu a soudržnost jeho jednotlivých pilířů, jakož i na součinnost s ostatními programy EU a na podporu poskytovanou dalším politikám EU. |
| | Proces strategického plánování a přijímání strategického plánu výzkumu a inovací prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci zvýší pochopení a pocit zodpovědnosti širší veřejnosti za cíl programu a umožní spolutvůrcům právních předpisů, zúčastněným stranám a členským státům, aby byli plně informováni o zamýšlených iniciativách. Proces strategického plánování pomůže rozvíjet a provádět politiku v příslušných dotčených oblastech na úrovni EU, jakož i doplňující politiky v členských státech, a zároveň zajistí, aby program Horizont Evropa s odpovídajícími zdroji odrážel a podporoval hlavní cíle evropské politiky. Umožní zjednodušení prostředí pro financování, vyloučí zdvojování činností a překryvy mezi možnostmi financování, přičemž využije další soukromé a veřejné financování a podpoří rychlejší šíření a využívání výsledků výzkumu a inovací. |
| | Systematický přístup k výzkumu a inovacím napříč obory, odvětvími a oblastmi politiky umožní řešit společenské a ekonomické výzvy a vytvářet znalosti, případně povede ke vzniku nových konkurenceschopných a udržitelných podniků a průmyslových odvětví a sociálních a technických inovací, podpoří hospodářskou soutěž, podnítí soukromé investice a zachová rovné podmínky na vnitřním trhu. |
| Strategické
  plánování podpoří intenzivní zapojení občanů a organizací občanské společnosti ve
  všech fázích
  výzkumu a 
  inovací
  , společnou tvorbu znalostí a účinné prosazování rovnosti žen a mužů včetně začlenění genderového rozměru do
  obsahu
  výzkumu a inovací
  a zajistí
  a podpoří dodržování nejvyšších norem v oblasti etiky a integrity. | Proces strategického
  plánování podpoří intenzivní zapojení občanů a organizací občanské společnosti ve výzkumu a 
  inovacích
  , společnou tvorbu znalostí a účinné prosazování rovnosti žen a mužů včetně začlenění genderového rozměru do výzkumu a inovací a podpoří dodržování nejvyšších norem v oblasti etiky a integrity. |
| Bude zahrnovat rozsáhlé konzultace a dialogy
  s členskými státy,
  v příslušných případech
  s Evropským parlamentem a s různými zúčastněnými stranami
  o prioritách
  včetně misí v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ a o vhodných typech
  akcí
  , které by se měly použít, zejména evropských partnerstvích. | V reakci na tyto cíle Komise zahájí otevřenou konzultační fázi
  s členskými státy, s Evropským parlamentem a s různými zúčastněnými stranami
  , mimo jiné včetně vědecké obce, výzkumných a technických organizací, průmyslu a organizací občanské společnosti. Konzultace pokryje strategické priority programu
  včetně misí v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“ a o vhodných typech
  nástrojů
  , které by se měly použít, zejména evropských partnerstvích.
  Výsledky konzultace budou zveřejněny na speciální internetové stránce, která by měla také uvádět podrobnosti o obsahu a procesu, které definují strategické plánování. |
| | Pokud jde o evropská partnerství, strategický plán výzkumu a inovací nastíní a uvede důvody pro vytvoření, sloučení a ukončování evropských partnerství. Pro pokračování po roce 2020 by se měly zvážit uznané společné technologické iniciativy a smluvní partnerství veřejného a soukromého sektoru vzhledem k jejich přidané hodnotě, s níž přinášejí společenský a hospodářský dopad, využívají soukromé investice a přispívají k součinnosti fondů |
| | Stávající a potenciální nová znalostní a inovační společenství budou popsána v legislativním návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o agendě strategických inovací EIT, v souladu se strategickým plánem výzkumu a inovací. Vytváření nových znalostních a inovačních společenství by však mělo podléhat dostatečnému financování, které by umožnilo stávajícím znalostním a inovačním společenstvím rozvíjet ekosystémy, budovat partnerství a účinně sledovat a provádět své ambiciózní cíle. |
| | Z programu budou nadále podporovány „Stěžejní iniciativy FET“ podporované z programu Horizont 2020. Jelikož se značně podobají misím, další „stěžejní iniciativy FET“ mohou být podporovány z tohoto rámcového programu jako mise zaměřené na budoucí a vznikající technologie. Mise by měly posílit aspekty spolupráce programu a doplnit stávající evropská partnerství, která by mohla působit jako podpůrné pilíře pro zavádění misí. Součástí misí budou technologické a společenské prvky a budou také definovány v úzké spolupráci s příslušnými GŘ. Postup strategického plánování určí mise podle článku 7 nařízení a článku 5 tohoto rozhodnutí. |
| Na základě těchto rozsáhlých konzultací budou v rámci strategického plánování určeny společné cíle a společné oblasti činností, například oblasti partnerství (navrhovaný právní základ stanoví pouze nástroje a kritéria, jimiž se bude řídit jejich použití) a oblasti misí. | |
| Strategické plánování pomůže rozvíjet a provádět politiku v relevantních dotčených oblastech na úrovni EU, jakož i doplňující politiky a politické přístupy v členských státech. V procesu strategického plánování se zohlední politické priority EU, aby se zvýšil příspěvek výzkumu a inovací k uskutečňování politiky. Rovněž se vezmou v úvahu prognostické činnosti, studie a další vědecké důkazy a zohlední se stávající relevantní iniciativy na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni. | |
| Strategické plánování
  bude podporovat součinnost
  mezi programem Horizont Evropa a 
  jinými
  programy Unie
  , včetně programu Euratom, čímž se stane referenčním bodem pro výzkum
  a 
  inovace ve všech souvisejících programech v rámci celého rozpočtu i nefinančních nástrojů
  EU
  . Tím
  se
  také podpoří rychlejší šíření a využívání výsledků výzkumu
  a 
  inovací a předejde se zdvojování úsilí a překrývání mezi možnostmi financování. Strategické plánování
  poskytne rámec pro propojení akcí přímého výzkumu Společného výzkumného střediska a jiných činností podporovaných z programu, včetně využívání výsledků na podporu politiky. | Strategické plánování
  zjistí existující propojení
  mezi programem Horizont Evropa a 
  dalšími
  programy Unie
  a nabídne možnosti součinnosti mezi fondy EU, regionálními
  a 
  vnitrostátními fondy. Aby přispěl k plnění politických priorit a cílů
  EU
  , stane
  se
  program Horizont Evropa referenčním bodem pro výzkum
  a 
  inovace ve všech souvisejících programech v rámci celého rozpočtu EU.
  Poskytne
  také
  rámec pro propojení akcí přímého výzkumu Společného výzkumného střediska a jiných činností podporovaných z programu, včetně využívání výsledků na podporu politiky. |
| Strategický plán stanoví víceletou strategii pro splnění obsahu pracovního programu (jak stanoví článek 11), ale zároveň ponechá dostatečnou flexibilitu, aby bylo možné rychle reagovat na nečekané příležitosti a krize. Jelikož program Horizont Evropa je sedmiletým programem, mohou se hospodářské, společenské a politické souvislosti, v jejichž rámci bude působit, během doby jeho trvání podstatně změnit. Program Horizont Evropa musí být schopen se těmto změnám rychle přizpůsobit. Bude proto existovat možnost v řádně odůvodněných případech zahrnout podporu pro činnosti nad rámec níže uvedených popisů za účelem zohlednění významného vývoje, nepředvídaných událostí, politických potřeb nebo krizových situací, například v reakci na vážné zdravotní hrozby způsobené kupříkladu epidemiemi. | |
| Při provádění programu Horizont Evropa bude zvláštní pozornost věnována zajištění vyváženého a širokého přístupu k výzkumu a inovacím, což se neomezuje pouze na vývoj nových výrobních postupů a služeb na základě vědeckých a technických znalostí a průlomových objevů, nýbrž zahrnuje rovněž využívání stávajících technologií v nových aplikacích, soustavné zlepšování a netechnologické a sociální inovace. Systematický přístup k výzkumu a inovacím napříč disciplínami, odvětvími a politikami umožní řešit vytyčené výzvy a povede ke vzniku nových konkurenceschopných podniků a průmyslových odvětví, podpoří hospodářskou soutěž, podnítí soukromé investice a zachovává rovné podmínky na vnitřním trhu. | |
| V případě pilířů „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ a „Otevřené inovace“ budou výzkum a inovace doplňovat činnosti, které se uskutečňují blízko konečných uživatelů a trhu, jako jsou demonstrace, pilotní projekty nebo ověření koncepce, avšak s vyloučením komercializačních činností překračujících fázi výzkumu a inovací. To bude zahrnovat také podporu činností na straně poptávky, které pomáhají urychlit zavádění a šíření široké škály inovací. Důraz bude kladen na nepreskriptivní výzvy k předkládání návrhů. | |
| V pilíři „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“, který staví na zkušenostech z programu Horizont 2020, budou do všech klastrů, včetně specifických a specializovaných činností, plně začleněny společenské a humanitní vědy. Podobně budou činnosti zahrnující mořský a námořní výzkum a inovace prováděny strategickým a integrovaným způsobem v souladu s integrovanou námořní politikou, společnou rybářskou politikou a mezinárodními závazky EU. | |
| Z tohoto programu budou nadále podporovány „Stěžejní iniciativy FET“ podporované z programu Horizont 2020. Jelikož se značně podobají misím, budou další případné „stěžejní iniciativy FET“ podporovány z tohoto rámcového programu jako mise zaměřené na budoucí a vznikající technologie. | |
| Dialogy na téma vědeckotechnické spolupráce s mezinárodními partnery EU a politické dialogy s hlavními světovými regiony významně přispějí k systematickému vyhledávání příležitostí pro spolupráci, což v kombinaci s rozlišováním podle jednotlivých zemí a regionů podpoří stanovování priorit. | |
| Evropský inovační a technologický institut (EIT) se svým zaměřením na inovační ekosystémy přirozeně zapadá do pilíře Otevřené inovace programu Horizont Evropa, avšak plánování znalostních a inovačních společenství EIT bude prostřednictvím procesu strategického plánování sladěno s pilířem „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“. | |
| | Urychlení výzkumu a inovací |
| | Program Horizont Evropa poskytne příjemcům možnost ucházet se o financování rychleji v případech stanovených v pracovním programu všech klastrů, ERI a „šíření excelence“, při pokrytí výzkumných a inovačních činností. Na základě úspěchu stávajícího nástroje „Rychlá cesta k inovacím“ v programu Horizont 2020 bude mít tento přístup logiku řízení zdola nahoru na základě nepřetržitě otevřených výzev a doby na udělení grantu nepřesahující šest měsíců. V části „šíření excelence“ bude tento přístup podporovat méně rozvinuté země EU v rychlejším a zdola nahoru řízeném přístupu k finančním prostředkům. Tato modalita se uplatní na nejméně 15 % rozpočtu programu. |
| Šíření výsledků a komunikace | Šíření výsledků a komunikace |
| Program Horizont Evropa poskytne specializovanou podporu, pokud jde o otevřený přístup k vědeckým publikacím, archivům znalostí a jiným zdrojům dat. Budou podporovány akce na šíření výsledků a znalostí, též prostřednictvím spolupráce s jinými programy EU, včetně vytváření klastrů a balíčků výsledků a dat v jazycích a formátech pro cílové skupiny a sítě pro občany, průmysl, orgány veřejné správy,
  akademickou
  obec, organizace občanské společnosti a tvůrce politik. Pro tyto účely může program Horizont Evropa využívat pokročilé technologie a analytické nástroje. | Program Horizont Evropa poskytne specializovanou podporu, pokud jde o otevřený přístup k vědeckým publikacím, archivům znalostí a jiným zdrojům dat. Budou podporovány akce na šíření výsledků a znalostí, též prostřednictvím spolupráce s jinými programy EU, včetně vytváření klastrů a balíčků výsledků a dat v jazycích a formátech pro cílové skupiny a sítě pro občany, průmysl, orgány veřejné správy,
  vědeckou
  obec, organizace občanské společnosti a tvůrce politik. Pro tyto účely může program Horizont Evropa využívat pokročilé technologie a analytické nástroje. |
| Bude zajištěna vhodná podpora mechanismů pro sdělování programu potenciálním uchazečům (např. národních kontaktních míst). | Bude zajištěna vhodná podpora mechanismů pro sdělování programu potenciálním uchazečům (např. národních kontaktních míst). |
| Komise bude také v souvislosti s programem Horizont Evropa provádět informační a komunikační činnosti na propagaci toho, že výsledky byly získány za přispění financování z EU. Snahou bude také zvýšit povědomí veřejnosti o důležitosti výzkumu a inovací a širším dopadu a významu výzkumu a inovací financovaných z EU, např. prostřednictvím publikací, mediálních vztahů, akcí, archivů znalostí, databází, vícekanálových platforem, webových stránek nebo cíleného používání sociálních médií. Program Horizont Evropa bude také poskytovat příjemcům podporu k tomu, aby komunikovali o své práci a jejích dopadech na společnost jako celek. | Komise bude také v souvislosti s programem Horizont Evropa provádět informační a komunikační činnosti na propagaci toho, že výsledky byly získány za přispění financování z EU. Snahou bude také zvýšit povědomí veřejnosti o důležitosti výzkumu a inovací a širším dopadu a významu výzkumu a inovací financovaných z EU, např. prostřednictvím publikací, mediálních vztahů, akcí, archivů znalostí, databází, vícekanálových platforem, webových stránek nebo cíleného používání sociálních médií. Program Horizont Evropa bude také poskytovat příjemcům podporu k tomu, aby komunikovali o své práci a jejích dopadech na společnost jako celek. |
| Využívání výsledků a uvádění na trh | Využívání výsledků a uvádění na trh |
| Komise zavede komplexní opatření k využívání výsledků programu Horizont Evropa a získaných znalostí. Tím se urychlí využívání výsledků směrem k uvádění na trh a posílí dopad programu. | Komise zavede komplexní opatření k využívání výsledků programu Horizont Evropa a získaných znalostí
  , která zahrnou také podporu standardizace
  . Tím se urychlí využívání výsledků směrem k uvádění na trh a posílí dopad programu. |
| Komise bude systematicky zjišťovat a zaznamenávat výsledky výzkumných a inovačních činností v rámci programu a nediskriminačním způsobem přenášet nebo šířit tyto výsledky a získané znalosti do výrobních odvětví a podniků všech velikostí, do veřejné správy,
  akademické sféry
  , organizací občanské společnosti a mezi tvůrce politik s cílem maximalizovat evropskou přidanou hodnotu programu. | Komise bude systematicky zjišťovat a zaznamenávat výsledky výzkumných a inovačních činností v rámci programu a nediskriminačním způsobem přenášet nebo šířit tyto výsledky a získané znalosti do výrobních odvětví a podniků všech velikostí, do veřejné správy,
  vědecké obce
  , organizací občanské společnosti a mezi tvůrce politik s cílem maximalizovat evropskou přidanou hodnotu programu.
  Bude zaveden specifický postup monitorování pro novou Evropskou radu pro inovace (ERI). |
| Mezinárodní spolupráce | Mezinárodní spolupráce |
| Většího dopadu bude dosaženo díky sladění akcí s ostatními národy a regiony na světě v rámci mezinárodní spolupráce bezprecedentního měřítka. Vzhledem k oboustrannému prospěchu bude nedílnou součástí inciativ na podporu akcí EU zaměřených na udržitelnost, posílení excelence v oblasti výzkumu a inovací a konkurenceschopnost také výzva partnerům z celého světa, aby se k úsilí EU připojili. | Většího dopadu bude dosaženo díky sladění akcí s ostatními národy a regiony na světě v rámci mezinárodní spolupráce bezprecedentního měřítka. Vzhledem k oboustrannému prospěchu bude nedílnou součástí inciativ na podporu akcí EU zaměřených na udržitelnost, posílení excelence v oblasti výzkumu a inovací a konkurenceschopnost také výzva partnerům z celého světa,
  včetně vědecké obce, průmyslu, organizací občanské společnosti, vlád a nevládních organizací,
  aby se k úsilí EU připojili.
  Přenos znalostí, sdílení kapacit a infrastruktury mezi partnery na mezinárodní úrovni bude stimulovat sdílené přístupy a předpisy, které přinesou všem stranám součinný obchod. |
| Mezinárodní společné akce zajistí účinné řešení globálních společenských výzev a dosažení cílů udržitelného rozvoje, přístup k nejlepším světovým talentům, odborným znalostem a zdrojům a k širší nabídce inovativních řešení a poptávce po nich. | Mezinárodní společné akce zajistí účinné řešení globálních společenských výzev a dosažení cílů udržitelného rozvoje, přístup k nejlepším světovým talentům, odborným znalostem a zdrojům a k širší nabídce inovativních řešení a poptávce po nich.
  Mezinárodní spolupráce a součinnost bude navržena na základě společných cílů. Evropským výzkumným pracovníkům to usnadní spolupráci s nejlepšími výzkumnými pracovníky v jejich oboru. |
| Pracovní metody pro hodnocení | Pracovní metody pro hodnocení |
| Základem pro zapojení všech zúčastněných stran, komunit a zájmů do programu a předpokladem pro udržení excelence a relevance financovaných činností je využití kvalitních a nezávislých odborných znalostí v procesu hodnocení. | Základem pro zapojení všech zúčastněných stran, komunit a zájmů do programu a předpokladem pro udržení excelence a relevance financovaných činností je využití kvalitních a nezávislých odborných znalostí v procesu hodnocení. |
| Komise nebo financující subjekt zajistí nestrannost procesu a vyloučení střetů zájmů podle článku 61 finančního nařízení. | Komise nebo financující subjekt zajistí nestrannost procesu a vyloučení střetů zájmů podle článku 61 finančního nařízení. |
| Výjimečně,
  odůvodňuje-li to požadavek týkající se jmenování nejlepších dostupných odborníků a/nebo omezený počet kvalifikovaných odborníků, mohou nezávislí odborníci, kteří jsou nápomocni hodnotícímu výboru nebo jeho členy, hodnotit návrhy, u kterých prohlásí, že na nich mají potenciální zájem. V takovém případě Komise nebo financující subjekt přijmou všechna nezbytná nápravná opatření, aby zajistily integritu procesu hodnocení. Proces hodnocení bude odpovídajícím způsobem veden a jeho součástí bude fáze zahrnující interakci mezi různými odborníky. Při určování návrhů k financování vezme hodnotící výbor v potaz zvláštní okolnosti. | Odůvodňuje-li to požadavek týkající se jmenování nejlepších dostupných odborníků a/nebo omezený počet kvalifikovaných odborníků, mohou nezávislí odborníci, kteří jsou nápomocni hodnotícímu výboru nebo jeho členy, hodnotit návrhy, u kterých prohlásí, že na nich mají potenciální zájem. V takovém případě Komise nebo financující subjekt přijmou všechna nezbytná nápravná opatření, aby zajistily integritu procesu hodnocení
  , také pokud jde o střety zájmů
  . Proces hodnocení bude odpovídajícím způsobem veden a jeho součástí bude fáze zahrnující interakci mezi různými odborníky.
  O využívání tohoto procesu se bude informovat ve výroční zprávě o monitorování programu.
  Při určování návrhů k financování vezme hodnotící výbor v potaz zvláštní okolnosti. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ČINNOSTI PROGRAMU

ČINNOSTI PROGRAMU

Při provádění programu se použijí následující činnosti.

Při provádění programu se použijí následující činnosti.

Strategické plánování

Strategické plánování

Integrované plnění programových cílů
  programu Horizont Evropa
  bude zajištěno prostřednictvím víceletého
  strategického plánování.
  Díky tomuto
  plánování
  se
  pozornost zaměří na
  celkový
  dopad programu a soudržnost jeho jednotlivých pilířů, jakož i na součinnost s ostatními programy EU a na podporu poskytovanou dalším politikám EU
  nebo z těchto politik získanou
  .

Integrované plnění programových cílů

bude zajištěno prostřednictvím víceletého

Díky tomuto

se

celkový

nebo z těchto politik získanou

Provádění
  programu Horizont Evropa
  se řídí inkluzivním a transparentním postupem
  strategického plánování
  výzkumných a inovačních činností financovaných z programu
  .
  Proces strategického
  plánování
  je určen k plnění programových cílů programu Horizont Evropa pomocí stanovení priorit financování.
  Pozornost
  se
  zaměří na dopad programu a soudržnost jeho jednotlivých pilířů, jakož i na součinnost s ostatními programy EU a na podporu poskytovanou dalším politikám EU.

Provádění

se řídí inkluzivním a transparentním postupem

výzkumných a inovačních činností financovaných z programu

Proces strategického

je určen k plnění programových cílů programu Horizont Evropa pomocí stanovení priorit financování.

se

Proces strategického plánování a přijímání strategického plánu výzkumu a inovací prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci zvýší pochopení a pocit zodpovědnosti širší veřejnosti za cíl programu a umožní spolutvůrcům právních předpisů, zúčastněným stranám a členským státům, aby byli plně informováni o zamýšlených iniciativách. Proces strategického plánování pomůže rozvíjet a provádět politiku v příslušných dotčených oblastech na úrovni EU, jakož i doplňující politiky v členských státech, a zároveň zajistí, aby program Horizont Evropa s odpovídajícími zdroji odrážel a podporoval hlavní cíle evropské politiky. Umožní zjednodušení prostředí pro financování, vyloučí zdvojování činností a překryvy mezi možnostmi financování, přičemž využije další soukromé a veřejné financování a podpoří rychlejší šíření a využívání výsledků výzkumu a inovací.

Proces strategického plánování a přijímání strategického plánu výzkumu a inovací prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci zvýší pochopení a pocit zodpovědnosti širší veřejnosti za cíl programu a umožní spolutvůrcům právních předpisů, zúčastněným stranám a členským státům, aby byli plně informováni o zamýšlených iniciativách. Proces strategického plánování pomůže rozvíjet a provádět politiku v příslušných dotčených oblastech na úrovni EU, jakož i doplňující politiky v členských státech, a zároveň zajistí, aby program Horizont Evropa s odpovídajícími zdroji odrážel a podporoval hlavní cíle evropské politiky. Umožní zjednodušení prostředí pro financování, vyloučí zdvojování činností a překryvy mezi možnostmi financování, přičemž využije další soukromé a veřejné financování a podpoří rychlejší šíření a využívání výsledků výzkumu a inovací.

Systematický přístup k výzkumu a inovacím napříč obory, odvětvími a oblastmi politiky umožní řešit společenské a ekonomické výzvy a vytvářet znalosti, případně povede ke vzniku nových konkurenceschopných a udržitelných podniků a průmyslových odvětví a sociálních a technických inovací, podpoří hospodářskou soutěž, podnítí soukromé investice a zachová rovné podmínky na vnitřním trhu.

Systematický přístup k výzkumu a inovacím napříč obory, odvětvími a oblastmi politiky umožní řešit společenské a ekonomické výzvy a vytvářet znalosti, případně povede ke vzniku nových konkurenceschopných a udržitelných podniků a průmyslových odvětví a sociálních a technických inovací, podpoří hospodářskou soutěž, podnítí soukromé investice a zachová rovné podmínky na vnitřním trhu.

Strategické
  plánování podpoří intenzivní zapojení občanů a organizací občanské společnosti ve
  všech fázích
  výzkumu a 
  inovací
  , společnou tvorbu znalostí a účinné prosazování rovnosti žen a mužů včetně začlenění genderového rozměru do
  obsahu
  výzkumu a inovací
  a zajistí
  a podpoří dodržování nejvyšších norem v oblasti etiky a integrity.

Strategické

všech fázích

inovací

obsahu

a zajistí

Proces strategického
  plánování podpoří intenzivní zapojení občanů a organizací občanské společnosti ve výzkumu a 
  inovacích
  , společnou tvorbu znalostí a účinné prosazování rovnosti žen a mužů včetně začlenění genderového rozměru do výzkumu a inovací a podpoří dodržování nejvyšších norem v oblasti etiky a integrity.

Proces strategického

inovacích

Bude zahrnovat rozsáhlé konzultace a dialogy
  s členskými státy,
  v příslušných případech
  s Evropským parlamentem a s různými zúčastněnými stranami
  o prioritách
  včetně misí v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ a o vhodných typech
  akcí
  , které by se měly použít, zejména evropských partnerstvích.

Bude zahrnovat rozsáhlé konzultace a dialogy

v příslušných případech

o prioritách

akcí

V reakci na tyto cíle Komise zahájí otevřenou konzultační fázi
  s členskými státy, s Evropským parlamentem a s různými zúčastněnými stranami
  , mimo jiné včetně vědecké obce, výzkumných a technických organizací, průmyslu a organizací občanské společnosti. Konzultace pokryje strategické priority programu
  včetně misí v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“ a o vhodných typech
  nástrojů
  , které by se měly použít, zejména evropských partnerstvích.
  Výsledky konzultace budou zveřejněny na speciální internetové stránce, která by měla také uvádět podrobnosti o obsahu a procesu, které definují strategické plánování.

V reakci na tyto cíle Komise zahájí otevřenou konzultační fázi

, mimo jiné včetně vědecké obce, výzkumných a technických organizací, průmyslu a organizací občanské společnosti. Konzultace pokryje strategické priority programu

evropského

nástrojů

Výsledky konzultace budou zveřejněny na speciální internetové stránce, která by měla také uvádět podrobnosti o obsahu a procesu, které definují strategické plánování.

Pokud jde o evropská partnerství, strategický plán výzkumu a inovací nastíní a uvede důvody pro vytvoření, sloučení a ukončování evropských partnerství. Pro pokračování po roce 2020 by se měly zvážit uznané společné technologické iniciativy a smluvní partnerství veřejného a soukromého sektoru vzhledem k jejich přidané hodnotě, s níž přinášejí společenský a hospodářský dopad, využívají soukromé investice a přispívají k součinnosti fondů

Pokud jde o evropská partnerství, strategický plán výzkumu a inovací nastíní a uvede důvody pro vytvoření, sloučení a ukončování evropských partnerství. Pro pokračování po roce 2020 by se měly zvážit uznané společné technologické iniciativy a smluvní partnerství veřejného a soukromého sektoru vzhledem k jejich přidané hodnotě, s níž přinášejí společenský a hospodářský dopad, využívají soukromé investice a přispívají k součinnosti fondů

Stávající a potenciální nová znalostní a inovační společenství budou popsána v legislativním návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o agendě strategických inovací EIT, v souladu se strategickým plánem výzkumu a inovací. Vytváření nových znalostních a inovačních společenství by však mělo podléhat dostatečnému financování, které by umožnilo stávajícím znalostním a inovačním společenstvím rozvíjet ekosystémy, budovat partnerství a účinně sledovat a provádět své ambiciózní cíle.

Stávající a potenciální nová znalostní a inovační společenství budou popsána v legislativním návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o agendě strategických inovací EIT, v souladu se strategickým plánem výzkumu a inovací. Vytváření nových znalostních a inovačních společenství by však mělo podléhat dostatečnému financování, které by umožnilo stávajícím znalostním a inovačním společenstvím rozvíjet ekosystémy, budovat partnerství a účinně sledovat a provádět své ambiciózní cíle.

Z programu budou nadále podporovány „Stěžejní iniciativy FET“ podporované z programu Horizont 2020. Jelikož se značně podobají misím, další „stěžejní iniciativy FET“ mohou být podporovány z tohoto rámcového programu jako mise zaměřené na budoucí a vznikající technologie. Mise by měly posílit aspekty spolupráce programu a doplnit stávající evropská partnerství, která by mohla působit jako podpůrné pilíře pro zavádění misí. Součástí misí budou technologické a společenské prvky a budou také definovány v úzké spolupráci s příslušnými GŘ. Postup strategického plánování určí mise podle článku 7 nařízení a článku 5 tohoto rozhodnutí.

Z programu budou nadále podporovány „Stěžejní iniciativy FET“ podporované z programu Horizont 2020. Jelikož se značně podobají misím, další „stěžejní iniciativy FET“ mohou být podporovány z tohoto rámcového programu jako mise zaměřené na budoucí a vznikající technologie. Mise by měly posílit aspekty spolupráce programu a doplnit stávající evropská partnerství, která by mohla působit jako podpůrné pilíře pro zavádění misí. Součástí misí budou technologické a společenské prvky a budou také definovány v úzké spolupráci s příslušnými GŘ. Postup strategického plánování určí mise podle článku 7 nařízení a článku 5 tohoto rozhodnutí.

Na základě těchto rozsáhlých konzultací budou v rámci strategického plánování určeny společné cíle a společné oblasti činností, například oblasti partnerství (navrhovaný právní základ stanoví pouze nástroje a kritéria, jimiž se bude řídit jejich použití) a oblasti misí.

Na základě těchto rozsáhlých konzultací budou v rámci strategického plánování určeny společné cíle a společné oblasti činností, například oblasti partnerství (navrhovaný právní základ stanoví pouze nástroje a kritéria, jimiž se bude řídit jejich použití) a oblasti misí.

Strategické plánování pomůže rozvíjet a provádět politiku v relevantních dotčených oblastech na úrovni EU, jakož i doplňující politiky a politické přístupy v členských státech. V procesu strategického plánování se zohlední politické priority EU, aby se zvýšil příspěvek výzkumu a inovací k uskutečňování politiky. Rovněž se vezmou v úvahu prognostické činnosti, studie a další vědecké důkazy a zohlední se stávající relevantní iniciativy na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni.

Strategické plánování pomůže rozvíjet a provádět politiku v relevantních dotčených oblastech na úrovni EU, jakož i doplňující politiky a politické přístupy v členských státech. V procesu strategického plánování se zohlední politické priority EU, aby se zvýšil příspěvek výzkumu a inovací k uskutečňování politiky. Rovněž se vezmou v úvahu prognostické činnosti, studie a další vědecké důkazy a zohlední se stávající relevantní iniciativy na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni.

Strategické plánování
  bude podporovat součinnost
  mezi programem Horizont Evropa a 
  jinými
  programy Unie
  , včetně programu Euratom, čímž se stane referenčním bodem pro výzkum
  a 
  inovace ve všech souvisejících programech v rámci celého rozpočtu i nefinančních nástrojů
  EU
  . Tím
  se
  také podpoří rychlejší šíření a využívání výsledků výzkumu
  a 
  inovací a předejde se zdvojování úsilí a překrývání mezi možnostmi financování. Strategické plánování
  poskytne rámec pro propojení akcí přímého výzkumu Společného výzkumného střediska a jiných činností podporovaných z programu, včetně využívání výsledků na podporu politiky.

bude podporovat součinnost

jinými

, včetně programu Euratom, čímž se stane referenčním bodem pro výzkum

inovace ve všech souvisejících programech v rámci celého rozpočtu i nefinančních nástrojů

. Tím

také podpoří rychlejší šíření a využívání výsledků výzkumu

inovací a předejde se zdvojování úsilí a překrývání mezi možnostmi financování. Strategické plánování

Strategické plánování
  zjistí existující propojení
  mezi programem Horizont Evropa a 
  dalšími
  programy Unie
  a nabídne možnosti součinnosti mezi fondy EU, regionálními
  a 
  vnitrostátními fondy. Aby přispěl k plnění politických priorit a cílů
  EU
  , stane
  se
  program Horizont Evropa referenčním bodem pro výzkum
  a 
  inovace ve všech souvisejících programech v rámci celého rozpočtu EU.
  Poskytne
  také
  rámec pro propojení akcí přímého výzkumu Společného výzkumného střediska a jiných činností podporovaných z programu, včetně využívání výsledků na podporu politiky.

zjistí existující propojení

dalšími

a nabídne možnosti součinnosti mezi fondy EU, regionálními

vnitrostátními fondy. Aby přispěl k plnění politických priorit a cílů

, stane

program Horizont Evropa referenčním bodem pro výzkum

inovace ve všech souvisejících programech v rámci celého rozpočtu EU.

také

Strategický plán stanoví víceletou strategii pro splnění obsahu pracovního programu (jak stanoví článek 11), ale zároveň ponechá dostatečnou flexibilitu, aby bylo možné rychle reagovat na nečekané příležitosti a krize. Jelikož program Horizont Evropa je sedmiletým programem, mohou se hospodářské, společenské a politické souvislosti, v jejichž rámci bude působit, během doby jeho trvání podstatně změnit. Program Horizont Evropa musí být schopen se těmto změnám rychle přizpůsobit. Bude proto existovat možnost v řádně odůvodněných případech zahrnout podporu pro činnosti nad rámec níže uvedených popisů za účelem zohlednění významného vývoje, nepředvídaných událostí, politických potřeb nebo krizových situací, například v reakci na vážné zdravotní hrozby způsobené kupříkladu epidemiemi.

Strategický plán stanoví víceletou strategii pro splnění obsahu pracovního programu (jak stanoví článek 11), ale zároveň ponechá dostatečnou flexibilitu, aby bylo možné rychle reagovat na nečekané příležitosti a krize. Jelikož program Horizont Evropa je sedmiletým programem, mohou se hospodářské, společenské a politické souvislosti, v jejichž rámci bude působit, během doby jeho trvání podstatně změnit. Program Horizont Evropa musí být schopen se těmto změnám rychle přizpůsobit. Bude proto existovat možnost v řádně odůvodněných případech zahrnout podporu pro činnosti nad rámec níže uvedených popisů za účelem zohlednění významného vývoje, nepředvídaných událostí, politických potřeb nebo krizových situací, například v reakci na vážné zdravotní hrozby způsobené kupříkladu epidemiemi.

Při provádění programu Horizont Evropa bude zvláštní pozornost věnována zajištění vyváženého a širokého přístupu k výzkumu a inovacím, což se neomezuje pouze na vývoj nových výrobních postupů a služeb na základě vědeckých a technických znalostí a průlomových objevů, nýbrž zahrnuje rovněž využívání stávajících technologií v nových aplikacích, soustavné zlepšování a netechnologické a sociální inovace. Systematický přístup k výzkumu a inovacím napříč disciplínami, odvětvími a politikami umožní řešit vytyčené výzvy a povede ke vzniku nových konkurenceschopných podniků a průmyslových odvětví, podpoří hospodářskou soutěž, podnítí soukromé investice a zachovává rovné podmínky na vnitřním trhu.

Při provádění programu Horizont Evropa bude zvláštní pozornost věnována zajištění vyváženého a širokého přístupu k výzkumu a inovacím, což se neomezuje pouze na vývoj nových výrobních postupů a služeb na základě vědeckých a technických znalostí a průlomových objevů, nýbrž zahrnuje rovněž využívání stávajících technologií v nových aplikacích, soustavné zlepšování a netechnologické a sociální inovace. Systematický přístup k výzkumu a inovacím napříč disciplínami, odvětvími a politikami umožní řešit vytyčené výzvy a povede ke vzniku nových konkurenceschopných podniků a průmyslových odvětví, podpoří hospodářskou soutěž, podnítí soukromé investice a zachovává rovné podmínky na vnitřním trhu.

V případě pilířů „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ a „Otevřené inovace“ budou výzkum a inovace doplňovat činnosti, které se uskutečňují blízko konečných uživatelů a trhu, jako jsou demonstrace, pilotní projekty nebo ověření koncepce, avšak s vyloučením komercializačních činností překračujících fázi výzkumu a inovací. To bude zahrnovat také podporu činností na straně poptávky, které pomáhají urychlit zavádění a šíření široké škály inovací. Důraz bude kladen na nepreskriptivní výzvy k předkládání návrhů.

V případě pilířů „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ a „Otevřené inovace“ budou výzkum a inovace doplňovat činnosti, které se uskutečňují blízko konečných uživatelů a trhu, jako jsou demonstrace, pilotní projekty nebo ověření koncepce, avšak s vyloučením komercializačních činností překračujících fázi výzkumu a inovací. To bude zahrnovat také podporu činností na straně poptávky, které pomáhají urychlit zavádění a šíření široké škály inovací. Důraz bude kladen na nepreskriptivní výzvy k předkládání návrhů.

V pilíři „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“, který staví na zkušenostech z programu Horizont 2020, budou do všech klastrů, včetně specifických a specializovaných činností, plně začleněny společenské a humanitní vědy. Podobně budou činnosti zahrnující mořský a námořní výzkum a inovace prováděny strategickým a integrovaným způsobem v souladu s integrovanou námořní politikou, společnou rybářskou politikou a mezinárodními závazky EU.

V pilíři „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“, který staví na zkušenostech z programu Horizont 2020, budou do všech klastrů, včetně specifických a specializovaných činností, plně začleněny společenské a humanitní vědy. Podobně budou činnosti zahrnující mořský a námořní výzkum a inovace prováděny strategickým a integrovaným způsobem v souladu s integrovanou námořní politikou, společnou rybářskou politikou a mezinárodními závazky EU.

Z tohoto programu budou nadále podporovány „Stěžejní iniciativy FET“ podporované z programu Horizont 2020. Jelikož se značně podobají misím, budou další případné „stěžejní iniciativy FET“ podporovány z tohoto rámcového programu jako mise zaměřené na budoucí a vznikající technologie.

Z tohoto programu budou nadále podporovány „Stěžejní iniciativy FET“ podporované z programu Horizont 2020. Jelikož se značně podobají misím, budou další případné „stěžejní iniciativy FET“ podporovány z tohoto rámcového programu jako mise zaměřené na budoucí a vznikající technologie.

Dialogy na téma vědeckotechnické spolupráce s mezinárodními partnery EU a politické dialogy s hlavními světovými regiony významně přispějí k systematickému vyhledávání příležitostí pro spolupráci, což v kombinaci s rozlišováním podle jednotlivých zemí a regionů podpoří stanovování priorit.

Dialogy na téma vědeckotechnické spolupráce s mezinárodními partnery EU a politické dialogy s hlavními světovými regiony významně přispějí k systematickému vyhledávání příležitostí pro spolupráci, což v kombinaci s rozlišováním podle jednotlivých zemí a regionů podpoří stanovování priorit.

Evropský inovační a technologický institut (EIT) se svým zaměřením na inovační ekosystémy přirozeně zapadá do pilíře Otevřené inovace programu Horizont Evropa, avšak plánování znalostních a inovačních společenství EIT bude prostřednictvím procesu strategického plánování sladěno s pilířem „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“.

Evropský inovační a technologický institut (EIT) se svým zaměřením na inovační ekosystémy přirozeně zapadá do pilíře Otevřené inovace programu Horizont Evropa, avšak plánování znalostních a inovačních společenství EIT bude prostřednictvím procesu strategického plánování sladěno s pilířem „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“.

Urychlení výzkumu a inovací

Urychlení výzkumu a inovací

Program Horizont Evropa poskytne příjemcům možnost ucházet se o financování rychleji v případech stanovených v pracovním programu všech klastrů, ERI a „šíření excelence“, při pokrytí výzkumných a inovačních činností. Na základě úspěchu stávajícího nástroje „Rychlá cesta k inovacím“ v programu Horizont 2020 bude mít tento přístup logiku řízení zdola nahoru na základě nepřetržitě otevřených výzev a doby na udělení grantu nepřesahující šest měsíců. V části „šíření excelence“ bude tento přístup podporovat méně rozvinuté země EU v rychlejším a zdola nahoru řízeném přístupu k finančním prostředkům. Tato modalita se uplatní na nejméně 15 % rozpočtu programu.

Program Horizont Evropa poskytne příjemcům možnost ucházet se o financování rychleji v případech stanovených v pracovním programu všech klastrů, ERI a „šíření excelence“, při pokrytí výzkumných a inovačních činností. Na základě úspěchu stávajícího nástroje „Rychlá cesta k inovacím“ v programu Horizont 2020 bude mít tento přístup logiku řízení zdola nahoru na základě nepřetržitě otevřených výzev a doby na udělení grantu nepřesahující šest měsíců. V části „šíření excelence“ bude tento přístup podporovat méně rozvinuté země EU v rychlejším a zdola nahoru řízeném přístupu k finančním prostředkům. Tato modalita se uplatní na nejméně 15 % rozpočtu programu.

Šíření výsledků a komunikace

Šíření výsledků a komunikace

Program Horizont Evropa poskytne specializovanou podporu, pokud jde o otevřený přístup k vědeckým publikacím, archivům znalostí a jiným zdrojům dat. Budou podporovány akce na šíření výsledků a znalostí, též prostřednictvím spolupráce s jinými programy EU, včetně vytváření klastrů a balíčků výsledků a dat v jazycích a formátech pro cílové skupiny a sítě pro občany, průmysl, orgány veřejné správy,
  akademickou
  obec, organizace občanské společnosti a tvůrce politik. Pro tyto účely může program Horizont Evropa využívat pokročilé technologie a analytické nástroje.

akademickou

Program Horizont Evropa poskytne specializovanou podporu, pokud jde o otevřený přístup k vědeckým publikacím, archivům znalostí a jiným zdrojům dat. Budou podporovány akce na šíření výsledků a znalostí, též prostřednictvím spolupráce s jinými programy EU, včetně vytváření klastrů a balíčků výsledků a dat v jazycích a formátech pro cílové skupiny a sítě pro občany, průmysl, orgány veřejné správy,
  vědeckou
  obec, organizace občanské společnosti a tvůrce politik. Pro tyto účely může program Horizont Evropa využívat pokročilé technologie a analytické nástroje.

vědeckou

Bude zajištěna vhodná podpora mechanismů pro sdělování programu potenciálním uchazečům (např. národních kontaktních míst).

Bude zajištěna vhodná podpora mechanismů pro sdělování programu potenciálním uchazečům (např. národních kontaktních míst).

Komise bude také v souvislosti s programem Horizont Evropa provádět informační a komunikační činnosti na propagaci toho, že výsledky byly získány za přispění financování z EU. Snahou bude také zvýšit povědomí veřejnosti o důležitosti výzkumu a inovací a širším dopadu a významu výzkumu a inovací financovaných z EU, např. prostřednictvím publikací, mediálních vztahů, akcí, archivů znalostí, databází, vícekanálových platforem, webových stránek nebo cíleného používání sociálních médií. Program Horizont Evropa bude také poskytovat příjemcům podporu k tomu, aby komunikovali o své práci a jejích dopadech na společnost jako celek.

Komise bude také v souvislosti s programem Horizont Evropa provádět informační a komunikační činnosti na propagaci toho, že výsledky byly získány za přispění financování z EU. Snahou bude také zvýšit povědomí veřejnosti o důležitosti výzkumu a inovací a širším dopadu a významu výzkumu a inovací financovaných z EU, např. prostřednictvím publikací, mediálních vztahů, akcí, archivů znalostí, databází, vícekanálových platforem, webových stránek nebo cíleného používání sociálních médií. Program Horizont Evropa bude také poskytovat příjemcům podporu k tomu, aby komunikovali o své práci a jejích dopadech na společnost jako celek.

Využívání výsledků a uvádění na trh

Využívání výsledků a uvádění na trh

Komise zavede komplexní opatření k využívání výsledků programu Horizont Evropa a získaných znalostí. Tím se urychlí využívání výsledků směrem k uvádění na trh a posílí dopad programu.

Komise zavede komplexní opatření k využívání výsledků programu Horizont Evropa a získaných znalostí
  , která zahrnou také podporu standardizace
  . Tím se urychlí využívání výsledků směrem k uvádění na trh a posílí dopad programu.

, která zahrnou také podporu standardizace

Komise bude systematicky zjišťovat a zaznamenávat výsledky výzkumných a inovačních činností v rámci programu a nediskriminačním způsobem přenášet nebo šířit tyto výsledky a získané znalosti do výrobních odvětví a podniků všech velikostí, do veřejné správy,
  akademické sféry
  , organizací občanské společnosti a mezi tvůrce politik s cílem maximalizovat evropskou přidanou hodnotu programu.

akademické sféry

Komise bude systematicky zjišťovat a zaznamenávat výsledky výzkumných a inovačních činností v rámci programu a nediskriminačním způsobem přenášet nebo šířit tyto výsledky a získané znalosti do výrobních odvětví a podniků všech velikostí, do veřejné správy,
  vědecké obce
  , organizací občanské společnosti a mezi tvůrce politik s cílem maximalizovat evropskou přidanou hodnotu programu.
  Bude zaveden specifický postup monitorování pro novou Evropskou radu pro inovace (ERI).

vědecké obce

Bude zaveden specifický postup monitorování pro novou Evropskou radu pro inovace (ERI).

Mezinárodní spolupráce

Mezinárodní spolupráce

Většího dopadu bude dosaženo díky sladění akcí s ostatními národy a regiony na světě v rámci mezinárodní spolupráce bezprecedentního měřítka. Vzhledem k oboustrannému prospěchu bude nedílnou součástí inciativ na podporu akcí EU zaměřených na udržitelnost, posílení excelence v oblasti výzkumu a inovací a konkurenceschopnost také výzva partnerům z celého světa, aby se k úsilí EU připojili.

Většího dopadu bude dosaženo díky sladění akcí s ostatními národy a regiony na světě v rámci mezinárodní spolupráce bezprecedentního měřítka. Vzhledem k oboustrannému prospěchu bude nedílnou součástí inciativ na podporu akcí EU zaměřených na udržitelnost, posílení excelence v oblasti výzkumu a inovací a konkurenceschopnost také výzva partnerům z celého světa,
  včetně vědecké obce, průmyslu, organizací občanské společnosti, vlád a nevládních organizací,
  aby se k úsilí EU připojili.
  Přenos znalostí, sdílení kapacit a infrastruktury mezi partnery na mezinárodní úrovni bude stimulovat sdílené přístupy a předpisy, které přinesou všem stranám součinný obchod.

včetně vědecké obce, průmyslu, organizací občanské společnosti, vlád a nevládních organizací,

Přenos znalostí, sdílení kapacit a infrastruktury mezi partnery na mezinárodní úrovni bude stimulovat sdílené přístupy a předpisy, které přinesou všem stranám součinný obchod.

Mezinárodní společné akce zajistí účinné řešení globálních společenských výzev a dosažení cílů udržitelného rozvoje, přístup k nejlepším světovým talentům, odborným znalostem a zdrojům a k širší nabídce inovativních řešení a poptávce po nich.

Mezinárodní společné akce zajistí účinné řešení globálních společenských výzev a dosažení cílů udržitelného rozvoje, přístup k nejlepším světovým talentům, odborným znalostem a zdrojům a k širší nabídce inovativních řešení a poptávce po nich.
  Mezinárodní spolupráce a součinnost bude navržena na základě společných cílů. Evropským výzkumným pracovníkům to usnadní spolupráci s nejlepšími výzkumnými pracovníky v jejich oboru.

Mezinárodní spolupráce a součinnost bude navržena na základě společných cílů. Evropským výzkumným pracovníkům to usnadní spolupráci s nejlepšími výzkumnými pracovníky v jejich oboru.

Pracovní metody pro hodnocení

Pracovní metody pro hodnocení

Základem pro zapojení všech zúčastněných stran, komunit a zájmů do programu a předpokladem pro udržení excelence a relevance financovaných činností je využití kvalitních a nezávislých odborných znalostí v procesu hodnocení.

Základem pro zapojení všech zúčastněných stran, komunit a zájmů do programu a předpokladem pro udržení excelence a relevance financovaných činností je využití kvalitních a nezávislých odborných znalostí v procesu hodnocení.

Komise nebo financující subjekt zajistí nestrannost procesu a vyloučení střetů zájmů podle článku 61 finančního nařízení.

Komise nebo financující subjekt zajistí nestrannost procesu a vyloučení střetů zájmů podle článku 61 finančního nařízení.

Výjimečně,
  odůvodňuje-li to požadavek týkající se jmenování nejlepších dostupných odborníků a/nebo omezený počet kvalifikovaných odborníků, mohou nezávislí odborníci, kteří jsou nápomocni hodnotícímu výboru nebo jeho členy, hodnotit návrhy, u kterých prohlásí, že na nich mají potenciální zájem. V takovém případě Komise nebo financující subjekt přijmou všechna nezbytná nápravná opatření, aby zajistily integritu procesu hodnocení. Proces hodnocení bude odpovídajícím způsobem veden a jeho součástí bude fáze zahrnující interakci mezi různými odborníky. Při určování návrhů k financování vezme hodnotící výbor v potaz zvláštní okolnosti.

Výjimečně,

Odůvodňuje-li to požadavek týkající se jmenování nejlepších dostupných odborníků a/nebo omezený počet kvalifikovaných odborníků, mohou nezávislí odborníci, kteří jsou nápomocni hodnotícímu výboru nebo jeho členy, hodnotit návrhy, u kterých prohlásí, že na nich mají potenciální zájem. V takovém případě Komise nebo financující subjekt přijmou všechna nezbytná nápravná opatření, aby zajistily integritu procesu hodnocení
  , také pokud jde o střety zájmů
  . Proces hodnocení bude odpovídajícím způsobem veden a jeho součástí bude fáze zahrnující interakci mezi různými odborníky.
  O využívání tohoto procesu se bude informovat ve výroční zprávě o monitorování programu.
  Při určování návrhů k financování vezme hodnotící výbor v potaz zvláštní okolnosti.

, také pokud jde o střety zájmů

O využívání tohoto procesu se bude informovat ve výroční zprávě o monitorování programu.

Pozměňovací návrh 23

Pozměňovací návrh 23

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř I

Příloha I – pilíř I

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| I | OTEVŘENÁ
  VĚDA |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

I

OTEVŘENÁ
  VĚDA

OTEVŘENÁ

| I | VYNIKAJÍCI A OTEVŘENÁ
  VĚDA |
| --- | --- |

I

VYNIKAJÍCI A OTEVŘENÁ
  VĚDA

VYNIKAJÍCI A OTEVŘENÁ

Jádrem ekonomického, sociálního a kulturního pokroku ve všech jeho formách je
  hledání průlomových objevů v chápání a získávání znalostí, dostupnost k tomu nezbytných zařízení světové úrovně, včetně fyzických a 
  znalostních
  infrastruktur pro výzkum a inovace a prostředků k otevřenému šíření a sdílení znalostí, a odpovídající přísun vynikajících výzkumných pracovníků.

Jádrem ekonomického, sociálního a kulturního pokroku ve všech jeho formách je

znalostních

Hledání průlomových objevů v chápání a získávání znalostí, dostupnost k tomu nezbytných zařízení světové úrovně, včetně fyzických a 
  elektronických
  infrastruktur pro výzkum a inovace a prostředků k otevřenému šíření a sdílení znalostí, a odpovídající přísun vynikajících výzkumných pracovníků
  a inovátorů. je jádrem ekonomického, sociálního a kulturního pokroku ve všech jeho formách
  .

elektronických

a inovátorů. je jádrem ekonomického, sociálního a kulturního pokroku ve všech jeho formách

Otevřená a vynikající věda je neoddělitelně spjata s dosahováním inovací na nejvyšší světové úrovni. Posun paradigmat ve sféře vědy a techniky je považován za klíčový motor růstu
  produktivity
  , konkurenceschopnosti, bohatství
  , udržitelného rozvoje
  a sociálního pokroku. Tyto posuny paradigmat historicky obvykle vycházely z vědecké základny veřejného sektoru, předtím než položily základy zcela nových průmyslových odvětví a sektorů.

produktivity

, udržitelného rozvoje

Otevřená a vynikající věda je neoddělitelně spjata s dosahováním inovací na nejvyšší světové úrovni. Posun paradigmat ve sféře vědy a techniky je považován za klíčový motor
  produktivity, udržitelného a inkluzivního
  růstu
  a rozvoje
  , konkurenceschopnosti, bohatství a sociálního pokroku. Tyto posuny paradigmat historicky obvykle vycházely z vědecké základny veřejného sektoru, předtím než položily základy zcela nových průmyslových odvětví a sektorů.

produktivity, udržitelného a inkluzivního

a rozvoje

Veřejné investice do výzkumu, zejména prostřednictvím univerzit a veřejných výzkumných institucí a výzkumných zařízení, se často zaměřují na dlouhodobý výzkum s vyšším rizikem a doplňují činnosti soukromého sektoru. Kromě toho vytváří
  dovednosti
  , know-how a zkušenosti, nové vědecké nástroje a metodiky a budují sítě, kterými se přenáší nejnovější poznatky.

dovednosti

Veřejné investice do výzkumu, zejména prostřednictvím univerzit a veřejných výzkumných institucí a výzkumných zařízení, se často zaměřují na dlouhodobý výzkum s vyšším rizikem a doplňují činnosti soukromého sektoru. Kromě toho vytváří
  vysoce kvalifikované lidské zdroje
  , know-how a zkušenosti, nové vědecké nástroje a metodiky a budují sítě, kterými se přenáší nejnovější poznatky.

vysoce kvalifikované lidské zdroje

Evropská věda a výzkumní pracovníci vždy stáli a stále stojí v mnoha oblastech v popředí. Není to stav, který bychom mohli brát za samozřejmost. Existuje mnoho důkazů, které dokládají, jak s rostoucím tempem výzkumu roste i počet zemí, které usilují o vedoucí pozici. K tradičně konkurujícím zemím, jako jsou Spojené státy americké, se nyní přidávají nové hospodářské velmoci, jako je Čína a Indie, zejména z nově industrializovaných částí světa a ze všech zemí, kde si vlády uvědomují různorodou a obrovskou návratnost, kterou investice do výzkumu přináší.

Evropská věda a výzkumní pracovníci vždy stáli a stále stojí v mnoha oblastech v popředí. Není to stav, který bychom mohli brát za samozřejmost. Existuje mnoho důkazů, které dokládají, jak s rostoucím tempem výzkumu roste i počet zemí, které usilují o vedoucí pozici. K tradičně konkurujícím zemím, jako jsou Spojené státy americké, se nyní přidávají nové hospodářské velmoci, jako je Čína a Indie, zejména z nově industrializovaných částí světa a ze všech zemí, kde si vlády uvědomují různorodou a obrovskou návratnost, kterou investice do výzkumu přináší.

Pozměňovací návrh 24

Pozměňovací návrh 24

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř I – bod 1 – bod 1.1

Příloha I – pilíř I – bod 1 – bod 1.1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.1. | Zdůvodnění |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.1.

Zdůvodnění

| 1.1. | Zdůvodnění |
| --- | --- |

1.1.

Zdůvodnění

Ačkoli
  EU i nadále produkuje nejvíce vědeckých publikací na světě
  , jedná se v zásadě o „masovou produkci“ znalostí s relativně málo centry excelence (vzhledem k její velikosti), která by vynikala na celosvětové úrovni, a s rozsáhlými oblastmi průměrných a slabých výkonů
  . V porovnání s USA a nyní do určité míry i 
  s Čínou se zdá, že
  EU
  stále
  sleduje tzv. „model distribuované excelence“, ve kterém jsou zdroje rozděleny mezi mnoho výzkumných pracovníků a institucí. Další
  výzvu představuje skutečnost
  , že v mnoha zemích EU
  veřejný sektor stále neposkytuje
  dostatečně atraktivní podmínky pro ty nejlepší výzkumné pracovníky. Tyto faktory prohlubují relativní nepřitažlivost Evropy v celosvětové soutěži o vědecké talenty.

Ačkoli

, jedná se v zásadě o „masovou produkci“ znalostí s relativně málo centry excelence (vzhledem k její velikosti), která by vynikala na celosvětové úrovni, a s rozsáhlými oblastmi průměrných a slabých výkonů

s Čínou se zdá, že

stále

výzvu představuje skutečnost

veřejný sektor stále neposkytuje

EU i nadále produkuje nejvíce vědeckých publikací na světě. V porovnání s USA a nyní do určité míry i 
  s Čínou
  EU sleduje tzv. „model distribuované excelence“, ve kterém jsou zdroje rozděleny mezi mnoho výzkumných pracovníků a institucí. Další
  výzvou je
  , že v mnoha zemích EU
  investice veřejného sektoru do výzkumu nedosahují jakkoli přijatelné úrovně a nejsou tak poskytovány
  dostatečně atraktivní podmínky pro ty nejlepší výzkumné pracovníky. Tyto faktory prohlubují relativní nepřitažlivost Evropy v celosvětové soutěži o vědecké talenty.

s Čínou

výzvou je

investice veřejného sektoru do výzkumu nedosahují jakkoli přijatelné úrovně a nejsou tak poskytovány

Globální situace ve výzkumu se vyvíjí dramatickým tempem a v důsledku rostoucího počtu rozvíjejících se zemí, zejména Číny, které rozšiřují svoji vědeckou produkci, se stává stále více multipolární. Takže zatímco v roce 2000 stály EU a Spojené státy americké za téměř dvěma třetinami světových výdajů na výzkum a vývoj, do roku 2013 tento podíl klesl na méně než polovinu.

Globální situace ve výzkumu se vyvíjí dramatickým tempem a v důsledku rostoucího počtu rozvíjejících se zemí, zejména Číny, které rozšiřují svoji vědeckou produkci, se stává stále více multipolární. Takže zatímco v roce 2000 stály EU a Spojené státy americké za téměř dvěma třetinami světových výdajů na výzkum a vývoj, do roku 2013 tento podíl klesl na méně než polovinu.
  Evropský srovnávací přehled inovací za rok 2018 mimoto potvrdil, že veřejné a soukromé výdaje na výzkum a vývoj v celé EU zůstávají pod úrovněmi z roku 2010 a nedosahují dlouhodobého cíle věnovat 3 % HDP na činnosti v oblasti výzkumu a vývoje.

Evropský srovnávací přehled inovací za rok 2018 mimoto potvrdil, že veřejné a soukromé výdaje na výzkum a vývoj v celé EU zůstávají pod úrovněmi z roku 2010 a nedosahují dlouhodobého cíle věnovat 3 % HDP na činnosti v oblasti výzkumu a vývoje.

Evropská rada pro výzkum (ERV) podporuje nejlepší výzkumné pracovníky flexibilním a dlouhodobým financováním, aby se mohli věnovat průlomovému výzkumu, který je vysoce ziskový a současně vysoce rizikový. Funguje samostatně a je vedená nezávislou vědeckou radou, která je složena z nejuznávanějších vědců, inženýrů a akademických pracovníků s odpovídajícími odbornými znalostmi a rozmanitým původem. ERV je schopna čerpat z rozsáhlejšího zdroje talentů a nápadů, než by mohl jakýkoli vnitrostátní systém, a posiluje
  excelenci
  způsobem, kdy spolu soutěží ti nejlepší výzkumní pracovníci a ty nejlepší nápady.

excelenci

Evropská rada pro výzkum (ERV) podporuje nejlepší výzkumné pracovníky
  , včetně mladých výzkumných pracovníků,
  flexibilním a dlouhodobým financováním, aby se mohli věnovat průlomovému výzkumu, který je vysoce ziskový a současně vysoce rizikový. Funguje samostatně a je vedená nezávislou
  a genderově i oborově vyváženou
  vědeckou radou, která je složena z nejuznávanějších vědců, inženýrů a akademických pracovníků s odpovídajícími odbornými znalostmi a rozmanitým původem. ERV je schopna čerpat z rozsáhlejšího zdroje talentů a nápadů, než by mohl jakýkoli vnitrostátní systém, a posiluje
  vynikající výzkum ve všech oblastech vědy
  způsobem, kdy spolu soutěží ti nejlepší výzkumní pracovníci a ty nejlepší nápady.

, včetně mladých výzkumných pracovníků,

a genderově i oborově vyváženou

vynikající výzkum ve všech oblastech vědy

Hraniční výzkum financovaný ERV má podstatný přímý dopad v podobě pokroku na hranicích znalostí a otevírá cestu k novým a často nečekaným vědeckým a 
  technickým
  výsledkům a novým oblastem výzkumu. To pak dává vzniknout zcela novým myšlenkám, které jsou hybnou silou inovací a obchodní vynalézavosti a řeší společenské výzvy. ERV má také významný strukturální dopad, neboť vytváří silný tlak na zvyšování kvality evropského výzkumného systému, a to v mnohem větší šíři a rozsahu, než jaké představují výzkumní pracovníci a akce, které přímo financuje. Akce a výzkumní pracovníci financovaní ERV stanovují inspirativní cíl pro hraniční výzkum v Evropě, zvyšují jeho viditelnost a činí jej přitažlivějším pro nejlepší výzkumné pracovníky na celosvětové úrovni jakožto možné pracoviště a místo spolupráce. Prestiž být hostitelem držitelů grantů ERV vytváří soutěž mezi evropskými vysokými školami a výzkumnými organizacemi, pokud jde o to nabídnout nejlákavější podmínky pro nejlepší výzkumné pracovníky, a nepřímo jim pomáhá posoudit své relativní silné a slabé stránky a uskutečnit reformy.

technickým

Hraniční výzkum financovaný ERV má podstatný přímý dopad v podobě pokroku na hranicích znalostí a otevírá cestu k novým a často nečekaným vědeckým
  , technickým
  a 
  společenským
  výsledkům a novým oblastem výzkumu. To pak dává vzniknout zcela novým myšlenkám, které jsou hybnou silou inovací a obchodní vynalézavosti a řeší společenské výzvy. ERV má také významný strukturální dopad, neboť vytváří silný tlak na zvyšování kvality evropského výzkumného systému, a to v mnohem větší šíři a rozsahu, než jaké představují výzkumní pracovníci a akce, které přímo financuje. Akce a výzkumní pracovníci financovaní ERV stanovují inspirativní cíl pro hraniční výzkum v Evropě, zvyšují jeho viditelnost a činí jej přitažlivějším pro nejlepší výzkumné pracovníky na celosvětové úrovni jakožto možné pracoviště a místo spolupráce. Prestiž být hostitelem držitelů grantů ERV vytváří soutěž mezi evropskými vysokými školami a výzkumnými organizacemi, pokud jde o to nabídnout nejlákavější podmínky pro nejlepší výzkumné pracovníky, a nepřímo jim pomáhá posoudit své relativní silné a slabé stránky a uskutečnit reformy.

, technickým

společenským

Propast mezi výkonností výzkumu v USA a zemích EU se za posledních 10 let od založení ERV zmenšila. ERV financuje relativně malé procento veškerého evropského výzkumu, ale dosahuje tím nepoměrně vysokého vědeckého vlivu. Průměrné množství citovaných publikací z výzkumu podporovaného ERV je srovnatelné s nejprestižnějšími světovými výzkumnými univerzitami. Výkonnost výzkumu ERV je extrémně vysoká v porovnání s největšími světovými poskytovateli prostředků pro výzkum. ERV financuje velkou část hraničního výzkumu v mnoha oblastech výzkumu, které dosahují nejvyššího počtu citací, a to včetně rychle vznikajících oblastí. Ačkoli se financování ERV zaměřuje na hraniční výzkum, přineslo již značný počet patentů.

Propast mezi výkonností výzkumu v USA a zemích EU se za posledních 10 let od založení ERV zmenšila. ERV financuje relativně malé procento veškerého evropského výzkumu, ale dosahuje tím nepoměrně vysokého vědeckého vlivu. Průměrné množství citovaných publikací z výzkumu podporovaného ERV je srovnatelné s nejprestižnějšími světovými výzkumnými univerzitami. Výkonnost výzkumu ERV je extrémně vysoká v porovnání s největšími světovými poskytovateli prostředků pro výzkum. ERV financuje velkou část hraničního výzkumu v mnoha oblastech výzkumu, které dosahují nejvyššího počtu citací, a to včetně rychle vznikajících oblastí. Ačkoli se financování ERV zaměřuje na hraniční výzkum, přineslo již značný počet patentů.

Existují tedy jasné důkazy, že ERV prostřednictvím svých výzev přitahuje a financuje vynikající výzkumné pracovníky a že akce ERV produkují značný počet světově nejvýznamnějších výsledků výzkumu s vysokým dopadem v nově vznikajících oblastech, což vede k průlomovým objevům a výraznému pokroku. Práce příjemců grantů ERV
  je
  také
  vysoce
  interdisciplinární a příjemci grantů ERV spolupracují na mezinárodní úrovni a publikují své výsledky otevřeně napříč všemi oblastmi výzkumu, včetně sociálních a humanitních věd.

je

vysoce

Existují tedy jasné důkazy, že ERV prostřednictvím svých výzev přitahuje a financuje vynikající výzkumné pracovníky a že akce ERV produkují značný počet světově nejvýznamnějších výsledků výzkumu s vysokým dopadem v nově vznikajících oblastech, což vede k průlomovým objevům a výraznému pokroku. Práce příjemců grantů ERV
  pravděpodobně
  také
  bude stále více
  interdisciplinární a příjemci grantů ERV spolupracují na mezinárodní úrovni a publikují své výsledky otevřeně napříč všemi oblastmi výzkumu, včetně sociálních a humanitních věd.

pravděpodobně

bude stále více

Kromě toho již teď existují důkazy o dlouhodobějším dopadu grantů ERV na kariéru, na přípravu vysoce kvalifikovaných
  postdoktorandů
  a 
  doktorandů
  , na zvyšování globální viditelnosti a prestiže evropského výzkumu a na vnitrostátní výzkumné systémy díky silnému srovnávacímu efektu. Tento efekt je obzvláště cenný v evropském modelu distribuované excelence, protože status financování ERV může nahradit jiné ukazatele a sloužit jako
  přesnější
  ukazatel kvality výzkumu než uznání vycházející z postavení institucí. Ambiciózní jedinci, instituce, regiony a země tak mají možnost chopit se iniciativy a rozšiřovat výzkumné profily, ve kterých jsou nejsilnější.

postdoktorandů

doktorandů

přesnější

Kromě toho již teď existují důkazy o dlouhodobějším dopadu grantů ERV na kariéru, na přípravu vysoce kvalifikovaných
  výzkumných pracovníků
  a 
  držitelů doktorského nebo vyššího titulu
  , na zvyšování globální viditelnosti a prestiže evropského výzkumu a na vnitrostátní výzkumné systémy díky silnému srovnávacímu efektu. Tento efekt je obzvláště cenný v evropském modelu distribuované excelence, protože status financování ERV může nahradit jiné ukazatele a sloužit jako
  spolehlivý
  ukazatel kvality výzkumu než uznání vycházející z postavení institucí. Ambiciózní jedinci, instituce, regiony a země tak mají možnost chopit se iniciativy a rozšiřovat výzkumné profily, ve kterých jsou nejsilnější.

výzkumných pracovníků

držitelů doktorského nebo vyššího titulu

spolehlivý

Pozměňovací návrh 25

Pozměňovací návrh 25

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř I – bod 1 – bod 1.2 – bod 1.2.1

Příloha I – pilíř I – bod 1 – bod 1.2 – bod 1.2.1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.2. | Oblasti intervence |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.2.

Oblasti intervence

| 1.2. | Oblasti intervence |
| --- | --- |

1.2.

Oblasti intervence

| 1.2.1. | Hraniční věda |
| --- | --- |

1.2.1.

Hraniční věda

| 1.2.1. | Hraniční věda |
| --- | --- |

1.2.1.

Hraniční věda

Od výzkumu financovaného Evropskou radou pro výzkum se očekává, že posune hranice poznání, přinese vědecké publikace špičkové kvality a povede k výsledkům s 
  vysokým
  potenciálním společenským a 
  ekonomickým
  dopadem, přičemž ERV stanoví jasný a inspirativní cíl pro hraniční výzkum v celé EU, Evropě a na mezinárodní scéně. Ve snaze učinit z EU atraktivnější prostředí pro nejlepší světové vědce se ERV zaměří na měřitelné zlepšení podílu EU na horním 1 % nejcitovanějších publikací na světě a na podstatné zvýšení počtu vynikajících mimoevropských výzkumných pracovníků, které financuje. Financování ERV se poskytuje podle níže uvedených zavedených zásad. Jediným kritériem, podle kterého se udělují granty ERV, je vědecká excelence. ERV funguje „zdola nahoru“ bez předem určených priorit.

vysokým

ekonomickým

Od výzkumu financovaného Evropskou radou pro výzkum se očekává, že posune hranice poznání, přinese vědecké publikace špičkové kvality a povede k výsledkům s potenciálním 
  vysokým
  společenským
  , ekonomickým
  a 
  environmentálním
  dopadem, přičemž ERV stanoví jasný a inspirativní cíl pro hraniční výzkum v celé EU, Evropě a na mezinárodní scéně. Ve snaze učinit z EU atraktivnější prostředí pro nejlepší světové vědce se ERV zaměří na měřitelné zlepšení podílu EU na horním 1 % nejcitovanějších publikací na světě a na podstatné zvýšení počtu vynikajících mimoevropských výzkumných pracovníků, které financuje. Financování ERV se poskytuje podle níže uvedených zavedených zásad. Jediným kritériem, podle kterého se udělují granty ERV, je vědecká excelence. ERV funguje „zdola nahoru“ bez předem určených priorit.

vysokým

, ekonomickým

environmentálním

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | Dlouhodobé financování na podporu vynikajících badatelů a jejich výzkumných týmů, aby mohli provádět průlomový výzkum s vysokou mírou rizika i přínosů, |
| --- | --- |

—

Dlouhodobé financování na podporu vynikajících badatelů a jejich výzkumných týmů, aby mohli provádět průlomový výzkum s vysokou mírou rizika i přínosů,

| — | Dlouhodobé financování na podporu vynikajících badatelů a jejich výzkumných týmů, aby mohli provádět průlomový výzkum s vysokou mírou rizika i přínosů, |
| --- | --- |

—

Dlouhodobé financování na podporu vynikajících badatelů a jejich výzkumných týmů, aby mohli provádět průlomový výzkum s vysokou mírou rizika i přínosů,

| — | pomoc začínajícím výzkumným pracovníkům s vynikajícími nápady, když se osamostatňují a sestavují svůj vlastní výzkumný tým nebo program, |
| --- | --- |

—

pomoc začínajícím výzkumným pracovníkům s vynikajícími nápady, když se osamostatňují a sestavují svůj vlastní výzkumný tým nebo program,

| — | pomoc začínajícím výzkumným pracovníkům s vynikajícími nápady, když se osamostatňují a sestavují svůj vlastní výzkumný tým nebo program, |
| --- | --- |

—

pomoc začínajícím výzkumným pracovníkům s vynikajícími nápady, když se osamostatňují a sestavují svůj vlastní výzkumný tým nebo program,

| — | nové způsoby práce ve vědeckém světě, které mají potenciál přinášet průlomové výsledky a uvolňovat potenciál financovaného výzkumu v oblasti obchodních a sociálních inovací, |
| --- | --- |

—

nové způsoby práce ve vědeckém světě, které mají potenciál přinášet průlomové výsledky a uvolňovat potenciál financovaného výzkumu v oblasti obchodních a sociálních inovací,

| — | nové způsoby práce ve vědeckém světě, které mají potenciál přinášet průlomové výsledky a uvolňovat potenciál financovaného výzkumu v oblasti obchodních a sociálních inovací, |
| --- | --- |

—

nové způsoby práce ve vědeckém světě, které mají potenciál přinášet průlomové výsledky a uvolňovat potenciál financovaného výzkumu v oblasti obchodních a sociálních inovací,

| — | sdílení zkušeností a osvědčených postupů s regionálními a vnitrostátními agenturami financujícími výzkum za účelem propagace podpory vynikajících výzkumných pracovníků, |
| --- | --- |

—

sdílení zkušeností a osvědčených postupů s regionálními a vnitrostátními agenturami financujícími výzkum za účelem propagace podpory vynikajících výzkumných pracovníků,

| — | sdílení zkušeností a osvědčených postupů s regionálními a vnitrostátními agenturami financujícími výzkum
  i s ostatními orgány Unie
  za účelem propagace podpory vynikajících výzkumných pracovníků, |
| --- | --- |

—

sdílení zkušeností a osvědčených postupů s regionálními a vnitrostátními agenturami financujícími výzkum
  i s ostatními orgány Unie
  za účelem propagace podpory vynikajících výzkumných pracovníků,

i s ostatními orgány Unie

| — | zviditelňování programů ERV. |
| --- | --- |

—

zviditelňování programů ERV.

| — | zviditelňování programů ERV. |
| --- | --- |

—

zviditelňování programů ERV.

Pozměňovací návrh 26

Pozměňovací návrh 26

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř I – bod 1 – bod 1.3 – bod 1.3.1 – odst. 2 – bod 2 – odrážka 4

Příloha I – pilíř I – bod 1 – bod 1.3 – bod 1.3.1 – odst. 2 – bod 2 – odrážka 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | kontroluje a posuzuje
  dosažené výsledky ERV a kvalitu a dopad výzkumu financovaného ERV a 
  vydává
  doporučení pro nápravné či budoucí akce, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

kontroluje a posuzuje
  dosažené výsledky ERV a kvalitu a dopad výzkumu financovaného ERV a 
  vydává
  doporučení pro nápravné či budoucí akce,

kontroluje a posuzuje

vydává

| — | pravidelně předkládá k externí kontrole a posouzení
  dosažené výsledky ERV a kvalitu a dopad výzkumu financovaného ERV a 
  podle toho přijímá
   doporučení
  a vypracovává pokyny
  pro nápravné či budoucí akce, |
| --- | --- |

—

pravidelně předkládá k externí kontrole a posouzení
  dosažené výsledky ERV a kvalitu a dopad výzkumu financovaného ERV a 
  podle toho přijímá
   doporučení
  a vypracovává pokyny
  pro nápravné či budoucí akce,

pravidelně předkládá k externí kontrole a posouzení

podle toho přijímá

a vypracovává pokyny

Pozměňovací návrh 27

Pozměňovací návrh 27

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř I – bod 2 – bod 2.1

Příloha I – pilíř I – bod 2 – bod 2.1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.1. | Zdůvodnění |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.1.

Zdůvodnění

| 2.1. | Zdůvodnění |
| --- | --- |

2.1.

Zdůvodnění

Evropa potřebuje vysoce
  kvalifikovanou
  a 
  odolnou základnu lidského kapitálu
  ve výzkumu a inovacích, která se dokáže snadno přizpůsobit budoucím výzvám, například velkým demografickým změnám v Evropě, a hledat jejich udržitelná řešení. Aby bylo dosaženo excelence, musí být výzkumní pracovníci mobilní, spolupracovat a šířit znalosti v různých zemích, oborech a disciplínách, a mít správnou kombinaci znalostí a dovedností, aby mohli řešit společenské výzvy a podporovat inovace.

kvalifikovanou

odolnou základnu lidského kapitálu

Evropa potřebuje vysoce
  kvalifikované
  a 
  odolné lidské zdroje
  ve výzkumu a inovacích, která se dokáže snadno přizpůsobit
  současným i
  budoucím výzvám, například velkým demografickým změnám v Evropě, a hledat jejich udržitelná řešení. Aby bylo dosaženo excelence, musí být výzkumní pracovníci mobilní
  , mít přístup k nejkvalitnější infrastruktuře v mnoha oblastech
  , spolupracovat a šířit znalosti v různých zemích, oborech a disciplínách, a mít správnou kombinaci znalostí a dovedností, aby mohli řešit společenské výzvy a podporovat inovace.

kvalifikované

odolné lidské zdroje

současným i

, mít přístup k nejkvalitnější infrastruktuře v mnoha oblastech

Evropa je vědeckou velmocí s přibližně 1,8  milionu výzkumných pracovníků pracujících na tisícovkách univerzit, ve výzkumných centrech a předních světových společnostech. Odhaduje se však, že do roku 2027 bude EU muset vyškolit a zaměstnat minimálně milion nových výzkumných pracovníků, aby dosáhla cílů stanovených pro vyšší investice do výzkumu a vývoje. Tato potřeba je obzvláště palčivá v neakademickém sektoru. EU se musí více snažit přilákat ke kariéře ve výzkumu více mladých žen a mužů, přilákat výzkumné pracovníky z třetích zemí, udržet si své vlastní výzkumné pracovníky a znovu zapojit evropské výzkumné pracovníky pracující jinde ve světě do práce v Evropě. Kromě toho se za účelem rozsáhlejšího šíření excelence musí v Evropském výzkumném prostoru dále zlepšovat podmínky, ve kterých výzkumní pracovníci působí. V tomto ohledu jsou zapotřebí užší vazby, zejména s Evropským prostorem vzdělávání, Evropským fondem pro regionální rozvoj (EFRR) a Evropským sociálním fondem (ESF+).

Evropa je vědeckou velmocí s přibližně 1,8  milionu výzkumných pracovníků pracujících na tisícovkách univerzit, ve výzkumných centrech a předních světových společnostech. Odhaduje se však, že do roku 2027 bude EU muset vyškolit a zaměstnat minimálně milion nových výzkumných pracovníků, aby dosáhla cílů stanovených pro vyšší investice do výzkumu a vývoje. Tato potřeba je obzvláště palčivá v neakademickém sektoru.

EU se musí více snažit přilákat ke kariéře ve výzkumu více mladých žen a mužů, přilákat výzkumné pracovníky z třetích zemí, udržet si své vlastní výzkumné pracovníky a znovu zapojit evropské výzkumné pracovníky pracující jinde ve světě do práce v Evropě.

Aby bylo těchto cílů dosaženo, je třeba věnovat pozornost také systémům poskytujícím větší flexibilitu výzkumným pracovníkům obou pohlaví, aby se zajistila rovnováha pracovního a soukromého života.

Aby bylo těchto cílů dosaženo, je třeba věnovat pozornost také systémům poskytujícím větší flexibilitu výzkumným pracovníkům obou pohlaví, aby se zajistila rovnováha pracovního a soukromého života.

Programy mobility by měly také zajistit efektivní rovné příležitosti a zahrnout konkrétní opatření na odstranění překážek stojících v cestě mobilitě výzkumných pracovníků, zejména pracovnic.

Programy mobility by měly také zajistit efektivní rovné příležitosti a zahrnout konkrétní opatření na odstranění překážek stojících v cestě mobilitě výzkumných pracovníků, zejména pracovnic.

Kromě toho se za účelem
  zajištění součinnosti
  a rozsáhlejšího šíření excelence bude
  nadále uplatňovat pečeť excelence na výzvy v rámci MSCA a musí se
  v Evropském výzkumném prostoru dále zlepšovat podmínky, ve kterých výzkumní pracovníci působí. V tomto ohledu jsou zapotřebí užší vazby, zejména s Evropským prostorem vzdělávání, Evropským fondem pro regionální rozvoj (EFRR) a Evropským sociálním fondem (ESF+).

zajištění součinnosti

nadále uplatňovat pečeť excelence na výzvy v rámci MSCA a musí se

Tyto výzvy lze vzhledem k jejich systémové povaze a potřebě nadnárodního úsilí nejlépe řešit na úrovni EU.

Tyto výzvy lze vzhledem k jejich systémové povaze a potřebě nadnárodního úsilí nejlépe řešit na úrovni EU.

Akce „Marie Curie-Skłodowska“ se zaměřují na vynikající výzkum, který funguje zcela zdola nahoru, a jsou otevřeny všem oblastem výzkumu a inovací od základního výzkumu až po uvádění na trh a inovační služby. To zahrnuje oblasti výzkumu popsané ve Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom). Vyvstanou-li zvláštní potřeby a budou-li k dispozici další zdroje financování, mohou se akce „Marie Curie-Skłodowska“ zaměřit na určité
  činnosti
  v rámci specifických výzev (včetně identifikovaných misí), typech výzkumných a inovačních institucí nebo zeměpisných lokalitách s cílem reagovat na vývoj evropských požadavků, pokud jde o dovednosti, odbornou přípravu v oblasti výzkumu, profesní rozvoj a sdílení znalostí.

činnosti

Akce „Marie Curie-Skłodowska“ se zaměřují na vynikající výzkum, který funguje zcela zdola nahoru, a jsou otevřeny všem oblastem výzkumu a inovací od základního výzkumu až po uvádění na trh a inovační služby. To zahrnuje oblasti výzkumu popsané ve Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom). Vyvstanou-li zvláštní potřeby a budou-li k dispozici další zdroje financování, mohou se akce „Marie Curie-Skłodowska“ zaměřit na určité
  typy činností
  v rámci specifických výzev (včetně identifikovaných misí),
  a určitých
  typech výzkumných a inovačních institucí nebo zeměpisných lokalitách s cílem reagovat na vývoj evropských požadavků, pokud jde o dovednosti, odbornou přípravu v oblasti výzkumu, profesní rozvoj a sdílení znalostí.

typy činností

a určitých

Akce „Marie Curie-Skłodowska“ jsou
  hlavním nástrojem
  na úrovni EU pro přilákání výzkumných pracovníků z třetích zemí do Evropy, čímž významně přispívají ke globální spolupráci v oblasti výzkumu a inovací. Důkazy ukazují, že akce „Marie Curie-Skłodowska“ mají nejen pozitivní dopad na jednotlivce a organizace a na systémové úrovni, ale také přináší průlomové výsledky výzkumu s vysokým dopadem a zároveň významně přispívají k řešení společenských i strategických výzev. Dlouhodobé investice do lidí se vyplácí, důkazem čehož je počet nositelů Nobelovy ceny, kteří byli stipendisty nebo vedoucími v rámci akcí „Marie Curie-Skłodowska“.

hlavním nástrojem

Akce „Marie Curie-Skłodowska“ jsou
  spolu s ERV hlavními nástroji
  na úrovni EU pro přilákání výzkumných pracovníků z třetích zemí do Evropy, čímž významně přispívají ke globální spolupráci v oblasti výzkumu a inovací. Důkazy ukazují, že akce „Marie Curie-Skłodowska“ mají nejen pozitivní dopad na jednotlivce a organizace a na systémové úrovni, ale také přináší průlomové výsledky výzkumu s vysokým dopadem a zároveň významně přispívají k řešení společenských i strategických výzev. Dlouhodobé investice do lidí se vyplácí, důkazem čehož je počet nositelů Nobelovy ceny, kteří byli stipendisty nebo vedoucími v rámci akcí „Marie Curie-Skłodowska“.

spolu s ERV hlavními nástroji

Díky globální hospodářské soutěži v oblasti výzkumu mezi vědci a hostujícími organizacemi z akademického i neakademického sektoru a díky vytvoření a sdílení vysoce kvalitních znalostí napříč zeměmi, obory a disciplínami přispívají akce „Marie Curie-Skłodowska“ zejména k cílům agendy „Růst, zaměstnanost a investice“, globální strategii EU a cílům OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

Díky globální hospodářské soutěži v oblasti výzkumu mezi vědci a hostujícími organizacemi z akademického i neakademického sektoru a díky vytvoření a sdílení vysoce kvalitních znalostí napříč zeměmi, obory a disciplínami přispívají akce „Marie Curie-Skłodowska“ zejména k cílům agendy „Růst, zaměstnanost a investice“, globální strategii EU a cílům OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

Akce „Marie Curie-Skłodowska“ pomáhají učinit Evropský výzkumný prostor efektivnější, konkurenceschopnější a atraktivnější v globálním měřítku. Toho lze dosáhnout, když se zaměří pozornost na novou generaci vysoce kvalifikovaných výzkumných pracovníků a poskytne podpora novým talentům z EU i mimo ni, když se podpoří šíření nových znalostí a myšlenek a jejich uplatňování v politikách EU, hospodářství a společnosti, mimo jiné prostřednictvím lepších opatření pro vědeckou komunikaci a informování veřejnosti, když se usnadní spolupráce mezi organizacemi provádějícími výzkum a když se dosáhne zjevného dopadu na strukturalizaci Evropského výzkumného prostoru, poskytnou argumenty pro otevřený pracovní trh a stanoví se normy pro kvalitní odbornou přípravu, atraktivní pracovní podmínky a otevřený proces přijímání pro všechny výzkumné pracovníky.

Akce „Marie Curie-Skłodowska“ pomáhají učinit Evropský výzkumný prostor efektivnější, konkurenceschopnější a atraktivnější v globálním měřítku. Toho lze dosáhnout, když se zaměří pozornost na novou generaci vysoce kvalifikovaných výzkumných pracovníků a poskytne podpora novým talentům z EU i mimo ni, když se podpoří šíření nových znalostí a myšlenek a jejich uplatňování v politikách EU, hospodářství a společnosti, mimo jiné prostřednictvím lepších opatření pro vědeckou komunikaci a informování veřejnosti, když se usnadní spolupráce mezi organizacemi provádějícími výzkum a když se dosáhne zjevného dopadu na strukturalizaci Evropského výzkumného prostoru, poskytnou argumenty pro otevřený pracovní trh a stanoví se normy pro kvalitní odbornou přípravu, atraktivní pracovní podmínky a otevřený
  a transparentní
  proces přijímání pro všechny výzkumné pracovníky.

a transparentní

Pozměňovací návrh 28

Pozměňovací návrh 28

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř I – bod 2 – bod 2.2 – bod 2.2.2 – odst. 1

Příloha I – pilíř I – bod 2 – bod 2.2 – bod 2.2.2 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Evropská unie potřebuje silnou, odolnou a tvůrčí základnu lidských zdrojů se správnou kombinací schopností, která odpovídá budoucím potřebám pracovního trhu, aby mohla inovovat a převádět znalosti a nápady na výrobky a služby v zájmu hospodářských a sociálních přínosů. Toho lze dosáhnout odbornou přípravou výzkumných pracovníků, aby dále rozvíjeli své základní výzkumné kompetence
  a
   zdokonalovali své přenositelné dovednosti, jako je tvůrčí a podnikatelské myšlení. Budou tak schopni čelit aktuálním a budoucím globálním výzvám a zlepšovat své kariérní vyhlídky a inovační potenciál. | Evropská unie potřebuje silnou, odolnou a tvůrčí základnu lidských zdrojů se správnou kombinací schopností, která odpovídá budoucím potřebám pracovního trhu, aby mohla inovovat a převádět znalosti a nápady na výrobky a služby v zájmu
  vědeckých,
  hospodářských a sociálních přínosů. Toho lze dosáhnout odbornou přípravou výzkumných pracovníků, aby dále rozvíjeli své základní výzkumné kompetence, zdokonalovali své přenositelné dovednosti, jako je tvůrčí a podnikatelské myšlení
  , tedy aby mimo jiné porozuměli výhodám, které přinášejí standardy, když se uvádějí na trh nové výrobky a služby
  . Budou tak schopni čelit aktuálním a budoucím globálním výzvám a zlepšovat své kariérní vyhlídky a inovační potenciál.
  Toho lze dosáhnout případně v rámci doplnění se vzdělávacími činnostmi Evropského inovačního a technologického institutu |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Evropská unie potřebuje silnou, odolnou a tvůrčí základnu lidských zdrojů se správnou kombinací schopností, která odpovídá budoucím potřebám pracovního trhu, aby mohla inovovat a převádět znalosti a nápady na výrobky a služby v zájmu hospodářských a sociálních přínosů. Toho lze dosáhnout odbornou přípravou výzkumných pracovníků, aby dále rozvíjeli své základní výzkumné kompetence
  a
   zdokonalovali své přenositelné dovednosti, jako je tvůrčí a podnikatelské myšlení. Budou tak schopni čelit aktuálním a budoucím globálním výzvám a zlepšovat své kariérní vyhlídky a inovační potenciál.

a

Evropská unie potřebuje silnou, odolnou a tvůrčí základnu lidských zdrojů se správnou kombinací schopností, která odpovídá budoucím potřebám pracovního trhu, aby mohla inovovat a převádět znalosti a nápady na výrobky a služby v zájmu
  vědeckých,
  hospodářských a sociálních přínosů. Toho lze dosáhnout odbornou přípravou výzkumných pracovníků, aby dále rozvíjeli své základní výzkumné kompetence, zdokonalovali své přenositelné dovednosti, jako je tvůrčí a podnikatelské myšlení
  , tedy aby mimo jiné porozuměli výhodám, které přinášejí standardy, když se uvádějí na trh nové výrobky a služby
  . Budou tak schopni čelit aktuálním a budoucím globálním výzvám a zlepšovat své kariérní vyhlídky a inovační potenciál.
  Toho lze dosáhnout případně v rámci doplnění se vzdělávacími činnostmi Evropského inovačního a technologického institutu

vědeckých,

, tedy aby mimo jiné porozuměli výhodám, které přinášejí standardy, když se uvádějí na trh nové výrobky a služby

Toho lze dosáhnout případně v rámci doplnění se vzdělávacími činnostmi Evropského inovačního a technologického institutu

Pozměňovací návrh 29

Pozměňovací návrh 29

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř I – bod 2 – bod 2.2 – bod 2.2.3

Příloha I – pilíř I – bod 2 – bod 2.2 – bod 2.2.3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Posilování
  lidského kapitálu
  a rozvoje dovedností v rámci Evropského výzkumného prostoru |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.2.3.

Posilování
  lidského kapitálu
  a rozvoje dovedností v rámci Evropského výzkumného prostoru

lidského kapitálu

| 2.2.3. | Posilování
  lidských zdrojů
  a rozvoje dovedností v rámci Evropského výzkumného prostoru |
| --- | --- |

2.2.3.

Posilování
  lidských zdrojů
  a rozvoje dovedností v rámci Evropského výzkumného prostoru

lidských zdrojů

Aby bylo možné podporovat excelenci, propagovat spolupráci mezi organizacemi provádějícími výzkum a vytvářet pozitivní strukturální účinek, je třeba, aby byly standardy vysoce kvalitní odborné přípravy, dobré pracovní podmínky a efektivní profesní rozvoj výzkumných pracovníků více rozšířeny v celém Evropském výzkumném prostoru. Pomůže to modernizovat nebo pozvednout programy a systémy odborné přípravy v oblasti výzkumu a zvýšit celosvětovou atraktivitu institucí.

Aby bylo možné podporovat excelenci, propagovat spolupráci mezi organizacemi provádějícími výzkum a vytvářet pozitivní strukturální účinek, je třeba, aby byly standardy vysoce kvalitní odborné přípravy, dobré pracovní podmínky a efektivní profesní rozvoj výzkumných pracovníků více rozšířeny v celém Evropském výzkumném prostoru. Pomůže to modernizovat nebo pozvednout programy a systémy odborné přípravy v oblasti výzkumu a zvýšit celosvětovou atraktivitu institucí
  , rozvinutou ve spolupráci s ostatními částmi programu Horizont Evropa
  .

, rozvinutou ve spolupráci s ostatními částmi programu Horizont Evropa

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | Programy odborné přípravy na podporu excelence a šíření osvědčených postupů mezi institucemi a systémy výzkumu a inovací, |
| --- | --- |

—

Programy odborné přípravy na podporu excelence a šíření osvědčených postupů mezi institucemi a systémy výzkumu a inovací,

| — | Programy odborné přípravy na podporu excelence a šíření osvědčených postupů mezi institucemi a systémy výzkumu a inovací, |
| --- | --- |

—

Programy odborné přípravy na podporu excelence a šíření osvědčených postupů mezi institucemi a systémy výzkumu a inovací,

| — | spolupráce a produkce a šíření znalostí v rámci EU a s třetími zeměmi |
| --- | --- |

—

spolupráce a produkce a šíření znalostí v rámci EU a s třetími zeměmi

| — | spolupráce a produkce a šíření znalostí v rámci EU a s třetími zeměmi |
| --- | --- |

—

spolupráce a produkce a šíření znalostí v rámci EU a s třetími zeměmi

Pozměňovací návrh 30

Pozměňovací návrh 30

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř I – bod 2 – bod 2.2 – bod 2.2.5

Příloha I – pilíř I – bod 2 – bod 2.2 – bod 2.2.5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.2.5. | Podpora informování veřejnosti |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.2.5.

Podpora informování veřejnosti

| 2.2.5. | Podpora informování veřejnosti |
| --- | --- |

2.2.5.

Podpora informování veřejnosti

V celé EU i mimo ni je třeba zvýšit povědomí o činnostech programu a uznání výzkumných pracovníků v očích veřejnosti, aby se zvýšil globální profil akcí „Marie Curie-Skłodowska“ a zajistilo lepší chápání dopadu práce výzkumných pracovníků na každodenní život občanů a aby byli mladí lidé motivováni k nastoupení profesní dráhy ve výzkumu. Toho lze dosáhnout lepším šířením a využíváním znalostí a praktických poznatků.

V celé EU i mimo ni je třeba zvýšit povědomí o činnostech programu a uznání výzkumných pracovníků v očích veřejnosti, aby se zvýšil globální profil akcí „Marie Curie-Skłodowska“ a zajistilo lepší chápání dopadu práce výzkumných pracovníků na každodenní život občanů a aby byli mladí lidé
  , zvláště ženy,
  motivováni k nastoupení profesní dráhy ve výzkumu. Toho lze dosáhnout lepším šířením a využíváním znalostí a praktických poznatků.

, zvláště ženy,

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | Osvětové iniciativy s cílem podněcovat zájem o kariéru ve výzkumu, zejména mezi mladými lidmi, |
| --- | --- |

—

Osvětové iniciativy s cílem podněcovat zájem o kariéru ve výzkumu, zejména mezi mladými lidmi,

| — | Osvětové iniciativy s cílem podněcovat zájem o kariéru ve výzkumu, zejména mezi mladými lidmi, |
| --- | --- |

—

Osvětové iniciativy s cílem podněcovat zájem o kariéru ve výzkumu, zejména mezi mladými lidmi,

| — | propagační akce na zvýšení globálního profilu a viditelnosti akcí „Marie Curie-Skłodowska“ a povědomí o nich, |
| --- | --- |

—

propagační akce na zvýšení globálního profilu a viditelnosti akcí „Marie Curie-Skłodowska“ a povědomí o nich,

| — | propagační akce na zvýšení globálního profilu a viditelnosti akcí „Marie Curie-Skłodowska“ a povědomí o nich, |
| --- | --- |

—

propagační akce na zvýšení globálního profilu a viditelnosti akcí „Marie Curie-Skłodowska“ a povědomí o nich,

| — | šíření a seskupování znalostí prostřednictvím spolupráce napříč projekty a jiných činností k vytváření sítí, například v podobě služby pro absolventy. |
| --- | --- |

—

šíření a seskupování znalostí prostřednictvím spolupráce napříč projekty a jiných činností k vytváření sítí, například v podobě služby pro absolventy.

| — | šíření a seskupování znalostí prostřednictvím spolupráce napříč projekty a jiných činností k vytváření sítí, například v podobě služby pro absolventy
  a národních kontaktních míst
  . |
| --- | --- |

—

šíření a seskupování znalostí prostřednictvím spolupráce napříč projekty a jiných činností k vytváření sítí, například v podobě služby pro absolventy
  a národních kontaktních míst
  .

a národních kontaktních míst

Pozměňovací návrh 31

Pozměňovací návrh 31

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř I – bod 3 – bod 3.1

Příloha I – pilíř I – bod 3 – bod 3.1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.1. | Zdůvodnění |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.1.

Zdůvodnění

| 3.1. | Zdůvodnění |
| --- | --- |

3.1.

Zdůvodnění

Nejmodernější výzkumné infrastruktury nabízí výzkumným a inovačním komunitám klíčové služby a hrají základní roli v posouvání hranic znalostí. Podpora výzkumných infrastruktur na úrovni EU
  pomáhá
  zmírnit v mnoha případech běžnou realitu roztříštěných vnitrostátních výzkumných infrastruktur a 
  malých oblastí
  vědecké excelence a 
  řeší nízkou
  cirkulaci znalostí.

pomáhá

malých oblastí

řeší nízkou

Nejmodernější výzkumné infrastruktury nabízí výzkumným a inovačním komunitám klíčové služby a hrají základní roli v posouvání hranic znalostí. Podpora
  všech typů
  výzkumných infrastruktur
  , včetně malých a středně velkých infrastruktur a infrastruktur financovaných z Evropského fondu pro regionální rozvoj, pomáhá
  na úrovni EU zmírnit v mnoha případech běžnou realitu roztříštěných vnitrostátních
  a regionálních
  výzkumných infrastruktur
  , které doplňují
  a 
  modernizují malé oblasti
  vědecké excelence a 
  zvyšují
  cirkulaci znalostí.

všech typů

, včetně malých a středně velkých infrastruktur a infrastruktur financovaných z Evropského fondu pro regionální rozvoj, pomáhá

a regionálních

, které doplňují

modernizují malé oblasti

zvyšují

Celkovým cílem je vybavit Evropu udržitelnými výzkumnými infrastrukturami světové třídy, jež budou otevřené a přístupné všem výzkumným pracovníkům v Evropě i mimo ni, kteří budou plně využívat jejich potenciál pro vědecký pokrok a inovace. Klíčovými cíli je snížit fragmentaci výzkumného a inovačního ekosystému, zabránit zdvojování vynaloženého úsilí a lépe koordinovat rozvoj
  a využití výzkumných infrastruktur.
  Stěžejní je podpora otevřeného přístupu k výzkumným infrastrukturám pro všechny evropské výzkumné pracovníky, jakož i lepší přístup k digitálním výzkumným zdrojům prostřednictvím evropského cloudu pro otevřenou vědu, přičemž je třeba konkrétně řešit aktuálně neoptimální přijetí zásad otevřené vědy a otevřených dat. Stejně tak musí EU řešit rychle rostoucí intenzitu celosvětové soutěže o vědecké talenty tím, že bude lákat výzkumné pracovníky z třetích zemí, aby pracovali s evropskými výzkumnými infrastrukturami světové úrovně. Dalším velkým cílem je zvýšení konkurenceschopnosti evropského průmyslu, podpora klíčových technologií a služeb relevantních pro výzkumné infrastruktury a jejich uživatele, a tím zlepšení podmínek pro dodávání inovativních řešení.

a využití výzkumných infrastruktur.

Celkovým cílem je vybavit Evropu udržitelnými výzkumnými infrastrukturami světové třídy, jež budou otevřené a přístupné všem výzkumným pracovníkům
  a inovátorům
  v Evropě i mimo ni, kteří budou plně využívat jejich potenciál pro vědecký pokrok a inovace. Klíčovými cíli je snížit fragmentaci výzkumného a inovačního ekosystému,
  zajistit neustálou modernizaci,
  zabránit zdvojování vynaloženého úsilí a lépe koordinovat rozvoj, 
  využití
  a 
  dostupnost výzkumných infrastruktur
  .

a inovátorům

zajistit neustálou modernizaci,

využití

dostupnost výzkumných infrastruktur

Stěžejní je
  také
  podpora otevřeného přístupu k výzkumným infrastrukturám pro všechny evropské výzkumné pracovníky, jakož i lepší přístup k digitálním výzkumným zdrojům prostřednictvím evropského cloudu pro otevřenou vědu, přičemž je třeba konkrétně řešit aktuálně neoptimální přijetí zásad otevřené vědy a otevřených dat. Stejně tak musí EU řešit rychle rostoucí intenzitu celosvětové soutěže o vědecké talenty tím, že bude lákat výzkumné pracovníky z třetích zemí, aby pracovali s evropskými výzkumnými infrastrukturami světové úrovně. Dalším velkým cílem je zvýšení konkurenceschopnosti evropského průmyslu, podpora klíčových technologií a služeb relevantních pro výzkumné infrastruktury a jejich uživatele, a tím zlepšení podmínek pro dodávání
  a využívání
  inovativních řešení.

také

a využívání

Předchozí rámcové programy významně přispěly k účinnějšímu a efektivnějšímu využívání vnitrostátních infrastruktur a spolu s Evropským strategickým fórem pro výzkumné infrastruktury vyvinuly jednotný a strategický přístup k tvorbě politik v otázkách celoevropských výzkumných infrastruktur. Tento strategický přístup přinesl evidentní výhody, mimo jiné snížení zdvojování vynaloženého úsilí, celkově efektivnější využívání zdrojů a standardizaci procesů a postupů.

Předchozí rámcové programy významně přispěly k účinnějšímu a efektivnějšímu využívání vnitrostátních infrastruktur a 
  k odstranění překážek nadnárodního přístupu, a
   spolu s Evropským strategickým fórem pro výzkumné infrastruktury vyvinuly jednotný a strategický přístup k tvorbě politik v otázkách celoevropských výzkumných infrastruktur. Tento strategický přístup přinesl evidentní výhody, mimo jiné snížení zdvojování vynaloženého úsilí, celkově efektivnější využívání zdrojů a standardizaci
  a harmonizaci
  procesů a postupů.
  Prioritou v tomto okruhu bude také posílení a otevření stávajících vynikajících sítí výzkumu a inovací a případně vytváření nových.

k odstranění překážek nadnárodního přístupu, a

a harmonizaci

Prioritou v tomto okruhu bude také posílení a otevření stávajících vynikajících sítí výzkumu a inovací a případně vytváření nových.

Činnosti podporované EU přinesou přidanou hodnotu těmito způsoby: konsolidací a optimalizací stávajících výzkumných infrastruktur společně s úsilím o rozvoj nových infrastruktur, zřízením evropského cloudu pro otevřenou vědu jakožto efektivního škálovatelného a udržitelného prostředí pro výzkum založený na datech, propojením vnitrostátních a regionálních výzkumných a vzdělávacích sítí společně s rozšířením a zajištěním bezpečnosti vysokokapacitní síťové infrastruktury pro velká množství dat a přístup k digitálním zdrojům napříč státními hranicemi a hranicemi domén, překonáváním překážek, které nejlepším výzkumným týmům brání v přístupu k nejlepším službám výzkumných infrastruktur v EU, a podporou inovačního potenciálu výzkumných infrastruktur se zaměřením na technologický rozvoj a společné inovace a na širší využívání výzkumných infrastruktur ze strany průmyslu.

Činnosti podporované EU přinesou přidanou hodnotu těmito způsoby: konsolidací a optimalizací stávajících výzkumných infrastruktur
  , včetně elektronických infrastruktur,
  společně s úsilím o rozvoj nových infrastruktur, zřízením evropského cloudu pro otevřenou vědu jakožto efektivního škálovatelného a udržitelného prostředí pro výzkum založený na datech, propojením vnitrostátních a regionálních výzkumných a vzdělávacích sítí společně s rozšířením a zajištěním bezpečnosti vysokokapacitní síťové infrastruktury pro velká množství dat a přístup k digitálním zdrojům napříč státními hranicemi a hranicemi domén, překonáváním překážek, které nejlepším výzkumným týmům brání v přístupu k nejlepším službám výzkumných infrastruktur v EU, a podporou inovačního potenciálu výzkumných infrastruktur se zaměřením na technologický rozvoj a společné inovace a na širší využívání výzkumných infrastruktur ze strany průmyslu.

, včetně elektronických infrastruktur,

Je třeba posílit mezinárodní rozměr výzkumných infrastruktur EU, čehož lze dosáhnout podporou intenzivnější spolupráce s mezinárodními partnery a mezinárodní účasti v evropských výzkumných infrastrukturách, která bude přínosná pro všechny.

Je třeba posílit mezinárodní rozměr výzkumných infrastruktur EU, čehož lze dosáhnout podporou intenzivnější spolupráce
  , přístupu a konektivity
  s mezinárodními partnery a mezinárodní účasti v evropských výzkumných infrastrukturách, která bude přínosná pro všechny.

, přístupu a konektivity

Činnosti přispějí k různým cílům udržitelného rozvoje, jako jsou: cíl č. 3 – zdraví a kvalitní život, cíl č. 7 – čistá a dostupná energie, cíl č. 9 – průmysl, inovace a infrastruktura, cíl č. 13 – opatření v oblasti klimatu.

Činnosti přispějí k různým cílům udržitelného rozvoje, jako jsou: cíl č. 3 – zdraví a kvalitní život, cíl č. 7 – čistá a dostupná energie, cíl č. 9 – průmysl, inovace a infrastruktura, cíl č. 13 – opatření v oblasti klimatu.

Pozměňovací návrh 32

Pozměňovací návrh 32

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř I – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.1

Příloha I – pilíř I – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Konsolidace oblasti evropských výzkumných infrastruktur |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.2.1.

Konsolidace oblasti evropských výzkumných infrastruktur

| 3.2.1. | Konsolidace oblasti evropských výzkumných infrastruktur |
| --- | --- |

3.2.1.

Konsolidace oblasti evropských výzkumných infrastruktur

K zajištění vedoucí pozice v hraničním výzkumu, vytváření a využívání znalostí a konkurenceschopnosti průmyslových odvětví je pro EU klíčovým faktorem zřízení, provoz a dlouhodobá udržitelnost výzkumných infrastruktur
  , jak to
  identifikovalo Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury.

, jak to

K zajištění vedoucí pozice v hraničním výzkumu, vytváření a využívání znalostí a konkurenceschopnosti průmyslových odvětví je pro EU klíčovým faktorem zřízení, provoz a dlouhodobá udržitelnost výzkumných infrastruktur
  včetně těch, které
  identifikovalo Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury
  , a také maximalizace jejich zapojení do vynikajících projektů programu Horizont Evropa
  .

včetně těch, které

, a také maximalizace jejich zapojení do vynikajících projektů programu Horizont Evropa

Efektivním a komplexním kanálem pro poskytování služeb výzkumných infrastruktur by se měl stát evropský cloud pro otevřenou vědu, který by měl evropským výzkumným komunitám
  nabídnout datové služby
  nové generace pro získávání, ukládání, zpracování (např. analýzy, simulace, vizualizace) a sdílení vědeckých dat velkého objemu. Evropský cloud pro otevřenou vědu by měl také výzkumným pracovníkům v Evropě poskytnout
  přístup k většině
  dat generovaných a shromážděných výzkumnými
  infrastrukturami
  , a také k vysoce výkonné výpočetní technice a prostředkům s exa-kapacitou nasazeným v rámci evropské datové infrastruktury (EDI) (13)

nabídnout datové služby

přístup k většině

infrastrukturami

13

Efektivním a komplexním kanálem pro poskytování služeb výzkumných infrastruktur by se měl stát evropský cloud pro otevřenou vědu, který by měl evropským výzkumným komunitám
  umožnit rozvoj datových služeb
  nové generace pro získávání, ukládání, zpracování (např. analýzy, simulace, vizualizace) a sdílení vědeckých dat velkého objemu. Evropský cloud pro otevřenou vědu by měl také výzkumným pracovníkům v Evropě poskytnout
  služby podporující uchovávání a zpracovávání většiny
  dat generovaných a shromážděných výzkumnými
  pracovníky uvnitř i mimo výzkumných infrastruktur
  , a také
  by měl umožnit přístup
  k vysoce výkonné výpočetní technice a prostředkům s exa-kapacitou nasazeným v rámci evropské datové infrastruktury (EDI) (13).

umožnit rozvoj datových služeb

služby podporující uchovávání a zpracovávání většiny

pracovníky uvnitř i mimo výzkumných infrastruktur

by měl umožnit přístup

13

Celoevropská výzkumná a vzdělávací síť propojí výzkumné infrastruktury a výzkumné zdroje a umožní k nim vzdálený přístup, a to tím, že zajistí vzájemné propojení univerzit, výzkumných institucí a výzkumných a inovačních komunit na úrovni EU, jakož i mezinárodní napojení na ostatní partnerské sítě na celém světě.

Celoevropská výzkumná a vzdělávací síť propojí výzkumné infrastruktury a výzkumné zdroje a umožní k nim vzdálený přístup, a to tím, že zajistí vzájemné propojení univerzit, výzkumných institucí a výzkumných a inovačních komunit na úrovni EU, jakož i mezinárodní napojení na ostatní partnerské sítě na celém světě.

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | Životní cyklus celoevropských výzkumných infrastruktur prostřednictvím návrhu nových výzkumných infrastruktur; jejich přípravná a prováděcí fáze, provoz v počátečních fázích se vzájemným doplňováním z jiných zdrojů financování a konsolidace a optimalizace ekosystému výzkumných infrastruktur na základě sledování ukazatelů Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury a usnadnění dohod o službách, vývoje, slučování a vyřazování celoevropských výzkumných infrastruktur, |
| --- | --- |

—

Životní cyklus celoevropských výzkumných infrastruktur prostřednictvím návrhu nových výzkumných infrastruktur; jejich přípravná a prováděcí fáze, provoz v počátečních fázích se vzájemným doplňováním z jiných zdrojů financování a konsolidace a optimalizace ekosystému výzkumných infrastruktur na základě sledování ukazatelů Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury a usnadnění dohod o službách, vývoje, slučování a vyřazování celoevropských výzkumných infrastruktur,

| — | Životní cyklus celoevropských výzkumných infrastruktur prostřednictvím návrhu nových výzkumných infrastruktur; jejich přípravná a prováděcí fáze, provoz v počátečních fázích se vzájemným doplňováním z jiných zdrojů financování a konsolidace a optimalizace ekosystému výzkumných infrastruktur na základě sledování ukazatelů Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury a usnadnění dohod o službách, vývoje, slučování a vyřazování celoevropských výzkumných infrastruktur, |
| --- | --- |

—

Životní cyklus celoevropských výzkumných infrastruktur prostřednictvím návrhu nových výzkumných infrastruktur; jejich přípravná a prováděcí fáze, provoz v počátečních fázích se vzájemným doplňováním z jiných zdrojů financování a konsolidace a optimalizace ekosystému výzkumných infrastruktur na základě sledování ukazatelů Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury a usnadnění dohod o službách, vývoje, slučování a vyřazování celoevropských výzkumných infrastruktur,

| — | evropský cloud pro otevřenou vědu, včetně: škálovatelnosti a udržitelnosti přístupového kanálu; efektivního sdružování evropských, vnitrostátních, regionálních a institucionálních zdrojů; technického a politického vývoje v reakci na nové výzkumné potřeby a požadavky (např. používání souborů citlivých údajů, ochrana soukromí již od návrhu); interoperability a dodržování zásad FAIR; široké uživatelské základny, |
| --- | --- |

—

evropský cloud pro otevřenou vědu, včetně: škálovatelnosti a udržitelnosti přístupového kanálu; efektivního sdružování evropských, vnitrostátních, regionálních a institucionálních zdrojů; technického a politického vývoje v reakci na nové výzkumné potřeby a požadavky (např. používání souborů citlivých údajů, ochrana soukromí již od návrhu); interoperability a dodržování zásad FAIR; široké uživatelské základny,

| — | evropský cloud pro otevřenou vědu, včetně: škálovatelnosti a udržitelnosti přístupového kanálu; efektivního sdružování evropských, vnitrostátních, regionálních a institucionálních zdrojů; technického a politického vývoje v reakci na nové výzkumné potřeby a požadavky (např. používání souborů citlivých údajů, ochrana soukromí již od návrhu); interoperability a dodržování zásad FAIR; široké uživatelské základny, |
| --- | --- |

—

evropský cloud pro otevřenou vědu, včetně: škálovatelnosti a udržitelnosti přístupového kanálu; efektivního sdružování evropských, vnitrostátních, regionálních a institucionálních zdrojů; technického a politického vývoje v reakci na nové výzkumné potřeby a požadavky (např. používání souborů citlivých údajů, ochrana soukromí již od návrhu); interoperability a dodržování zásad FAIR; široké uživatelské základny,

| — | celoevropská výzkumná a vzdělávací síť, o kterou se opírá evropský cloud pro otevřenou vědu a evropská datová infrastruktura a která umožňuje poskytování služeb vysoce výkonné výpočetní techniky a datových služeb v cloudovém prostředí, které dokáže zvládnout extrémně velké datové soubory a výpočetní procesy. |
| --- | --- |

—

celoevropská výzkumná a vzdělávací síť, o kterou se opírá evropský cloud pro otevřenou vědu a evropská datová infrastruktura a která umožňuje poskytování služeb vysoce výkonné výpočetní techniky a datových služeb v cloudovém prostředí, které dokáže zvládnout extrémně velké datové soubory a výpočetní procesy.

| — | celoevropská výzkumná a vzdělávací síť, o kterou se opírá evropský cloud pro otevřenou vědu a evropská datová infrastruktura a která umožňuje poskytování služeb vysoce výkonné výpočetní techniky a datových služeb v cloudovém prostředí, které dokáže zvládnout extrémně velké datové soubory a výpočetní procesy. |
| --- | --- |

—

celoevropská výzkumná a vzdělávací síť, o kterou se opírá evropský cloud pro otevřenou vědu a evropská datová infrastruktura a která umožňuje poskytování služeb vysoce výkonné výpočetní techniky a datových služeb v cloudovém prostředí, které dokáže zvládnout extrémně velké datové soubory a výpočetní procesy.

Pozměňovací návrh 33

Pozměňovací návrh 33

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř I – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.2

Příloha I – pilíř I – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.2.2. | Otevření, integrace a propojování výzkumných infrastruktur |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.2.2.

Otevření, integrace a propojování výzkumných infrastruktur

| 3.2.2. | Otevření, integrace a propojování výzkumných infrastruktur |
| --- | --- |

3.2.2.

Otevření, integrace a propojování výzkumných infrastruktur

Situace v oblasti výzkumu se výrazně zlepší, pokud se všem výzkumným pracovníkům v EU zajistí otevřený přístup ke klíčovým mezinárodním, vnitrostátním a regionálním výzkumným infrastrukturám a případně integrace služeb těchto infrastruktur, aby se pomocí inovačních akcí harmonizovaly podmínky přístupu, zlepšilo a rozšířilo poskytování služeb a podporovala společná strategie rozvoje pro technologicky vyspělé komponenty a pokročilé služby.

Situace v oblasti výzkumu se výrazně zlepší, pokud se všem výzkumným pracovníkům
  a inovátorům
  v EU zajistí otevřený přístup ke klíčovým mezinárodním, vnitrostátním a regionálním výzkumným infrastrukturám a případně integrace služeb těchto infrastruktur, aby se pomocí inovačních akcí harmonizovaly podmínky přístupu, zlepšilo a rozšířilo poskytování služeb a podporovala společná strategie rozvoje pro technologicky vyspělé komponenty a pokročilé služby.

a inovátorům

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | Sítě, které spojují vnitrostátní a regionální poskytovatele finančních prostředků pro výzkumné infrastruktury za účelem společného financování mezinárodního přístupu výzkumných pracovníků, |
| --- | --- |

—

Sítě, které spojují vnitrostátní a regionální poskytovatele finančních prostředků pro výzkumné infrastruktury za účelem společného financování mezinárodního přístupu výzkumných pracovníků,

| — | Sítě, které spojují vnitrostátní a regionální poskytovatele finančních prostředků pro výzkumné infrastruktury za účelem společného financování mezinárodního přístupu výzkumných pracovníků, |
| --- | --- |

—

Sítě, které spojují vnitrostátní a regionální poskytovatele finančních prostředků pro výzkumné infrastruktury za účelem společného financování mezinárodního přístupu výzkumných pracovníků,

| — | sítě celounijních, vnitrostátních a regionálních výzkumných infrastruktur,
  které řeší globální výzvy
  , pokud jde o poskytnutí přístupu výzkumným pracovníkům a harmonizaci a zlepšování služeb poskytovaných těmito infrastrukturami, |
| --- | --- |

—

sítě celounijních, vnitrostátních a regionálních výzkumných infrastruktur,
  které řeší globální výzvy
  , pokud jde o poskytnutí přístupu výzkumným pracovníkům a harmonizaci a zlepšování služeb poskytovaných těmito infrastrukturami,

které řeší globální výzvy

| — | sítě celounijních, vnitrostátních a regionálních výzkumných infrastruktur,
  včetně malých a středních infrastruktur
  , pokud jde o poskytnutí přístupu výzkumným pracovníkům a harmonizaci a zlepšování služeb poskytovaných těmito infrastrukturami, |
| --- | --- |

—

sítě celounijních, vnitrostátních a regionálních výzkumných infrastruktur,
  včetně malých a středních infrastruktur
  , pokud jde o poskytnutí přístupu výzkumným pracovníkům a harmonizaci a zlepšování služeb poskytovaných těmito infrastrukturami,

včetně malých a středních infrastruktur

| — | integrované sítě výzkumných infrastruktur sloužících pro vývoj a provádění společné strategie/plánu pro technologický rozvoj, který je nezbytný pro zlepšování jejich služeb prostřednictvím partnerství s průmyslem; technologicky vyspělé komponenty v oblastech, jako jsou vědecké přístroje; podpora využívání výzkumných infrastruktur průmyslem, např. jako pokusná zkušební zařízení. |
| --- | --- |

—

integrované sítě výzkumných infrastruktur sloužících pro vývoj a provádění společné strategie/plánu pro technologický rozvoj, který je nezbytný pro zlepšování jejich služeb prostřednictvím partnerství s průmyslem; technologicky vyspělé komponenty v oblastech, jako jsou vědecké přístroje; podpora využívání výzkumných infrastruktur průmyslem, např. jako pokusná zkušební zařízení.

| — | integrované sítě výzkumných infrastruktur sloužících pro vývoj a provádění společné strategie/plánu pro technologický rozvoj, který je nezbytný pro zlepšování jejich služeb prostřednictvím partnerství s průmyslem; technologicky vyspělé komponenty v oblastech, jako jsou vědecké přístroje; podpora využívání výzkumných infrastruktur průmyslem, např. jako pokusná zkušební zařízení. |
| --- | --- |

—

integrované sítě výzkumných infrastruktur sloužících pro vývoj a provádění společné strategie/plánu pro technologický rozvoj, který je nezbytný pro zlepšování jejich služeb prostřednictvím partnerství s průmyslem; technologicky vyspělé komponenty v oblastech, jako jsou vědecké přístroje; podpora využívání výzkumných infrastruktur průmyslem, např. jako pokusná zkušební zařízení.

Pozměňovací návrh 34

Pozměňovací návrh 34

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II

Příloha I – pilíř II

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| GLOBÁLNÍ VÝZVY A KONKURENCESCHOPNOST PRŮMYSLU | GLOBÁLNÍ VÝZVY A KONKURENCESCHOPNOST
  EVROPSKÉHO
  PRŮMYSLU |
| Mnohé výzvy, kterým čelí EU,
  jsou
  rovněž globální. Problémy jsou značně rozsáhlé a složité a k nalezení řešení je třeba vynaložit úměrně velké
  množství peněz, zdrojů
  a úsilí. Přesně to jsou oblasti, kde musí EU spolupracovat: inteligentně, flexibilně a společně pro blaho našich občanů. | V propojeném světě jsou
  mnohé výzvy, kterým čelí EU, rovněž globální. Problémy jsou značně rozsáhlé a složité a k nalezení řešení je třeba vynaložit úměrně velké
  finanční a lidské zdroje
  a úsilí. Přesně to jsou oblasti, kde musí EU spolupracovat: inteligentně, flexibilně a společně pro blaho našich občanů. |
| Většího dopadu lze dosáhnout díky sladění akcí s ostatními státy a regiony na světě v rámci bezprecedentní mezinárodní spolupráce,
  jejíž směr
  vytyčují cíle udržitelného rozvoje a Pařížská dohoda. Vzhledem k oboustrannému prospěchu bude nedílnou součástí výzkumu a inovací pro udržitelnost výzva partnerům z celého světa, aby se ke snahám EU připojili. | Většího dopadu lze dosáhnout díky sladění akcí s ostatními státy a regiony na světě v rámci bezprecedentní mezinárodní spolupráce,
  jak ji
  vytyčují cíle udržitelného rozvoje a Pařížská dohoda. Vzhledem k oboustrannému prospěchu bude nedílnou součástí výzkumu a inovací pro udržitelnost výzva partnerům z celého světa, aby se ke snahám EU připojili. |
| Výzkum a inovace jsou klíčovým motorem udržitelného hospodářského růstu a konkurenceschopnosti průmyslu a budou napomáhat při hledání řešení dnešních problémů, jak co nejrychleji zvrátit negativní a nebezpečný trend, který aktuálně spojuje hospodářský rozvoj, využívání přírodních zdrojů a sociální problémy, a proměnit jej v nové obchodní příležitosti. | Výzkum a inovace jsou klíčovým motorem udržitelného
  rozvoje, včetně
  hospodářského růstu a konkurenceschopnosti průmyslu, a budou napomáhat při hledání řešení dnešních problémů, jak co nejrychleji zvrátit negativní a nebezpečný trend, který aktuálně spojuje hospodářský rozvoj, využívání přírodních zdrojů a sociální problémy, a proměnit jej v 
  pracovní místa a
  nové
  udržitelné
  obchodní příležitosti
  a hospodářský, sociální a environmentální rozvoj
  . |
| Evropská unie
  jakožto
  názorná ukázka toho, jak moderní průmyslová, udržitelně inkluzivní, otevřená a demokratická společnost a ekonomika může fungovat a rozvíjet se
  , bude profitovat jako uživatel a výrobce technologií a průmyslových odvětví
  . Budou podporovány a rozvíjeny rostoucí ekonomicko-environmentálně-sociální příklady udržitelných průmyslových ekonomik budoucnosti, a to v nejrůznějších oblastech: zdraví a dobré životní podmínky pro všechny,
  odolná
  , bezpečná
  a inkluzivní
  společnost, dostupná čistá energie a mobilita, digitalizované hospodářství a společnost, mezioborový a 
  kreativní
  průmysl, kosmická, námořní nebo pozemní řešení, řešení zabezpečování potravin a výživy, udržitelné využívání přírodních zdrojů nebo ochrana klimatu a 
  přizpůsobení se
  jeho
  změnám
  ; všechny tyto oblasti vytvářejí v Evropě bohatství a nabízejí kvalitnější pracovní místa. Klíčová bude transformace průmyslu. | Evropská unie
  bude profitovat jako uživatel a tvůrce znalostí, technologií a průmyslových odvětví. Může sloužit jako
  názorná ukázka toho, jak moderní průmyslová, udržitelně inkluzivní, otevřená a demokratická společnost a ekonomika může fungovat a rozvíjet se. Budou podporovány a rozvíjeny rostoucí ekonomicko-environmentálně-sociální příklady udržitelných průmyslových ekonomik budoucnosti, a to v nejrůznějších oblastech: zdraví a dobré životní podmínky pro všechny,
  inkluzivní a kreativní společnost
  , bezpečná společnost, dostupná čistá energie a mobilita, digitalizované hospodářství a společnost, mezioborový a 
  účinný
  průmysl, kosmická, námořní nebo pozemní řešení, řešení zabezpečování potravin a výživy, udržitelné využívání přírodních zdrojů nebo ochrana klimatu a 
  zmírňování
  jeho
  změn
  ; všechny tyto oblasti vytvářejí v Evropě bohatství a nabízejí kvalitnější pracovní místa. Klíčová bude transformace průmyslu. |
| Výzkum a inovace v rámci tohoto pilíře programu Horizont Evropa jsou seskupeny do integrovaných klastrů činností. Investice spíše než na obory cílí na systémové změny naší společnosti a ekonomiky ve směru k udržitelnosti. Toho se podaří dosáhnout pouze tehdy, když se všichni aktéři ze soukromého i veřejného sektoru zapojí do společného návrhu a vytváření výzkumu a inovací a přivedou dohromady konečné uživatele, vědce, technology, výrobce, inovátory, podniky, vzdělávací instituce, občany a organizace občanské společnosti. Proto není žádný z tematických klastrů určen pro pouze jednu skupinu aktérů. | Výzkum a inovace v rámci tohoto pilíře programu Horizont Evropa jsou seskupeny do integrovaných klastrů činností. Investice spíše než na obory cílí na systémové změny naší společnosti a ekonomiky ve směru k 
  inkluzivnosti a
  udržitelnosti. Toho se podaří dosáhnout pouze tehdy, když se všichni aktéři ze soukromého i veřejného sektoru zapojí do společného návrhu a vytváření výzkumu a inovací a přivedou dohromady konečné uživatele,
  výzkumné pracovníky,
  vědce, technology
  , designérů
  , výrobce, inovátory, podniky, vzdělávací instituce, občany a organizace občanské společnosti. Proto není žádný z tematických klastrů určen pro pouze jednu skupinu aktérů. |
| | Klastry budou podporovat vytváření znalostí ve všech stádiích vývoje, včetně rané fáze výzkumných činností, přičemž je doplní průřezová podpůrná opatření pro ambiciózní, dlouhodobé výzkumné iniciativy velkého rozsahu zaměřené na budoucí a vznikající technologie (stěžejní iniciativy FET), které byly zahájeny v rámci předchozího rámcového programu: Human Brain Project, Graphene, Quantum Technologies a Future Battery Technologies. |
| Klastry budou vyvíjet a aplikovat digitální technologie, klíčové základní technologie a nově vznikající technologie v rámci společné strategie na podporu vedoucího postavení EU v průmyslu. V příslušných případech se k tomu budou využívat kosmická data a služby EU. | Klastry budou
  rovněž
  vyvíjet a aplikovat digitální technologie, klíčové základní technologie a nově vznikající technologie v rámci společné strategie na podporu vedoucího postavení EU v průmyslu. V příslušných případech se k tomu budou využívat kosmická data a služby EU. |
| Bude se podporovat přesun technologií z laboratoře na trh a vývoj aplikací, včetně pilotních linek a demonstrací, a přijímání opatření stimulujících uvádění technologií na trh a intenzivnější zapojení soukromého sektoru. Maximálně se budou využívat synergie s ostatními programy. | Bude se podporovat přesun technologií z laboratoře na trh a vývoj aplikací, včetně pilotních linek a demonstrací, a přijímání opatření stimulujících uvádění technologií na trh a intenzivnější zapojení soukromého sektoru. Maximálně se budou využívat synergie s ostatními
  částmi programu Horizont Evropa, zejména s EIT, a s ostatními
  programy. |
| Klastry podpoří rychlé zavádění jedinečných inovací v EU prostřednictvím široké řady dílčích činností, jako je komunikace, šíření a využívání výsledků, standardizace, podpora netechnických inovací a inovačních realizačních mechanismů a pomoc při utváření společenských, regulačních a tržních podmínek příznivých pro inovace, například dohod o inovacích. Budou zavedena portfolia inovativních řešení vycházejících z výzkumných a inovačních akcí, která budou zacílena na
  veřejné
  a 
  soukromé investory
  i 
  ostatní relevantní programy
  na úrovni EU a vnitrostátní úrovni. | Klastry podpoří rychlé zavádění jedinečných inovací v EU prostřednictvím široké řady dílčích činností, jako je komunikace, šíření a využívání výsledků, standardizace, podpora netechnických inovací a inovačních realizačních mechanismů a pomoc při utváření společenských, regulačních a tržních podmínek příznivých pro inovace, například dohod o inovacích
  , přičemž však budou zkoumat dopady těchto inovací na společnost
  . Budou zavedena portfolia inovativních řešení vycházejících z výzkumných a inovačních akcí, která budou zacílena na
  využití dalších veřejných
  a 
  soukromých investorů
  i 
  ostatních relevantních programů
  na úrovni EU a vnitrostátní úrovni. |
| | Zvláštní pozornost bude věnována podpoře malých a středních podniků prostřednictvím pilíře 2 v kooperativních částech a prostřednictvím zvláštního nástroje pro malé a střední podniky založeného na grantech a jednom příjemci. Do tohoto nástroje pro malé a střední podniky, který bude plně řízen zdola nahoru, v rámci nepřetržitě otevřených výzev s četnými daty uzávěrky, a který bude určen výlučně k přírůstkovým inovacím, převedou klastry náležitou částku. O financování budou moci požádat pouze malé a střední podniky, a to i pokud se jedná o spolupráci nebo zadávání subdodávek. Projekty musí mít jasný evropský rozměr a přispívat k přidané hodnotě EU. |
| | Podpora v rámci nástroje pro malé a střední podniky bude poskytována ve třech fázích, přičemž se bude vycházet z modelu Horizont Evropa: |
| | — | Fáze 1: Posouzení koncepce a proveditelnosti:




  Malé a střední podniky obdrží financování na posouzení vědecké nebo technické proveditelnosti a možného obchodního využití nového nápadu (ověření koncepce) za účelem vývoje inovačního projektu. Pozitivní výsledek tohoto posouzení, v rámci kterého je důležitou otázkou propojení mezi tématy projektů a potřebami potenciálních uživatelů/odběratelů, umožní financování v rámci následující fáze (fází). |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

GLOBÁLNÍ VÝZVY A KONKURENCESCHOPNOST PRŮMYSLU

GLOBÁLNÍ VÝZVY A KONKURENCESCHOPNOST
  EVROPSKÉHO
  PRŮMYSLU

EVROPSKÉHO

Mnohé výzvy, kterým čelí EU,
  jsou
  rovněž globální. Problémy jsou značně rozsáhlé a složité a k nalezení řešení je třeba vynaložit úměrně velké
  množství peněz, zdrojů
  a úsilí. Přesně to jsou oblasti, kde musí EU spolupracovat: inteligentně, flexibilně a společně pro blaho našich občanů.

jsou

množství peněz, zdrojů

V propojeném světě jsou
  mnohé výzvy, kterým čelí EU, rovněž globální. Problémy jsou značně rozsáhlé a složité a k nalezení řešení je třeba vynaložit úměrně velké
  finanční a lidské zdroje
  a úsilí. Přesně to jsou oblasti, kde musí EU spolupracovat: inteligentně, flexibilně a společně pro blaho našich občanů.

V propojeném světě jsou

finanční a lidské zdroje

Většího dopadu lze dosáhnout díky sladění akcí s ostatními státy a regiony na světě v rámci bezprecedentní mezinárodní spolupráce,
  jejíž směr
  vytyčují cíle udržitelného rozvoje a Pařížská dohoda. Vzhledem k oboustrannému prospěchu bude nedílnou součástí výzkumu a inovací pro udržitelnost výzva partnerům z celého světa, aby se ke snahám EU připojili.

jejíž směr

Většího dopadu lze dosáhnout díky sladění akcí s ostatními státy a regiony na světě v rámci bezprecedentní mezinárodní spolupráce,
  jak ji
  vytyčují cíle udržitelného rozvoje a Pařížská dohoda. Vzhledem k oboustrannému prospěchu bude nedílnou součástí výzkumu a inovací pro udržitelnost výzva partnerům z celého světa, aby se ke snahám EU připojili.

jak ji

Výzkum a inovace jsou klíčovým motorem udržitelného hospodářského růstu a konkurenceschopnosti průmyslu a budou napomáhat při hledání řešení dnešních problémů, jak co nejrychleji zvrátit negativní a nebezpečný trend, který aktuálně spojuje hospodářský rozvoj, využívání přírodních zdrojů a sociální problémy, a proměnit jej v nové obchodní příležitosti.

Výzkum a inovace jsou klíčovým motorem udržitelného
  rozvoje, včetně
  hospodářského růstu a konkurenceschopnosti průmyslu, a budou napomáhat při hledání řešení dnešních problémů, jak co nejrychleji zvrátit negativní a nebezpečný trend, který aktuálně spojuje hospodářský rozvoj, využívání přírodních zdrojů a sociální problémy, a proměnit jej v 
  pracovní místa a
  nové
  udržitelné
  obchodní příležitosti
  a hospodářský, sociální a environmentální rozvoj
  .

rozvoje, včetně

pracovní místa a

udržitelné

a hospodářský, sociální a environmentální rozvoj

Evropská unie
  jakožto
  názorná ukázka toho, jak moderní průmyslová, udržitelně inkluzivní, otevřená a demokratická společnost a ekonomika může fungovat a rozvíjet se
  , bude profitovat jako uživatel a výrobce technologií a průmyslových odvětví
  . Budou podporovány a rozvíjeny rostoucí ekonomicko-environmentálně-sociální příklady udržitelných průmyslových ekonomik budoucnosti, a to v nejrůznějších oblastech: zdraví a dobré životní podmínky pro všechny,
  odolná
  , bezpečná
  a inkluzivní
  společnost, dostupná čistá energie a mobilita, digitalizované hospodářství a společnost, mezioborový a 
  kreativní
  průmysl, kosmická, námořní nebo pozemní řešení, řešení zabezpečování potravin a výživy, udržitelné využívání přírodních zdrojů nebo ochrana klimatu a 
  přizpůsobení se
  jeho
  změnám
  ; všechny tyto oblasti vytvářejí v Evropě bohatství a nabízejí kvalitnější pracovní místa. Klíčová bude transformace průmyslu.

jakožto

, bude profitovat jako uživatel a výrobce technologií a průmyslových odvětví

odolná

a inkluzivní

kreativní

přizpůsobení se

změnám

Evropská unie
  bude profitovat jako uživatel a tvůrce znalostí, technologií a průmyslových odvětví. Může sloužit jako
  názorná ukázka toho, jak moderní průmyslová, udržitelně inkluzivní, otevřená a demokratická společnost a ekonomika může fungovat a rozvíjet se. Budou podporovány a rozvíjeny rostoucí ekonomicko-environmentálně-sociální příklady udržitelných průmyslových ekonomik budoucnosti, a to v nejrůznějších oblastech: zdraví a dobré životní podmínky pro všechny,
  inkluzivní a kreativní společnost
  , bezpečná společnost, dostupná čistá energie a mobilita, digitalizované hospodářství a společnost, mezioborový a 
  účinný
  průmysl, kosmická, námořní nebo pozemní řešení, řešení zabezpečování potravin a výživy, udržitelné využívání přírodních zdrojů nebo ochrana klimatu a 
  zmírňování
  jeho
  změn
  ; všechny tyto oblasti vytvářejí v Evropě bohatství a nabízejí kvalitnější pracovní místa. Klíčová bude transformace průmyslu.

bude profitovat jako uživatel a tvůrce znalostí, technologií a průmyslových odvětví. Může sloužit jako

inkluzivní a kreativní společnost

účinný

zmírňování

změn

Výzkum a inovace v rámci tohoto pilíře programu Horizont Evropa jsou seskupeny do integrovaných klastrů činností. Investice spíše než na obory cílí na systémové změny naší společnosti a ekonomiky ve směru k udržitelnosti. Toho se podaří dosáhnout pouze tehdy, když se všichni aktéři ze soukromého i veřejného sektoru zapojí do společného návrhu a vytváření výzkumu a inovací a přivedou dohromady konečné uživatele, vědce, technology, výrobce, inovátory, podniky, vzdělávací instituce, občany a organizace občanské společnosti. Proto není žádný z tematických klastrů určen pro pouze jednu skupinu aktérů.

Výzkum a inovace v rámci tohoto pilíře programu Horizont Evropa jsou seskupeny do integrovaných klastrů činností. Investice spíše než na obory cílí na systémové změny naší společnosti a ekonomiky ve směru k 
  inkluzivnosti a
  udržitelnosti. Toho se podaří dosáhnout pouze tehdy, když se všichni aktéři ze soukromého i veřejného sektoru zapojí do společného návrhu a vytváření výzkumu a inovací a přivedou dohromady konečné uživatele,
  výzkumné pracovníky,
  vědce, technology
  , designérů
  , výrobce, inovátory, podniky, vzdělávací instituce, občany a organizace občanské společnosti. Proto není žádný z tematických klastrů určen pro pouze jednu skupinu aktérů.

inkluzivnosti a

výzkumné pracovníky,

, designérů

Klastry budou podporovat vytváření znalostí ve všech stádiích vývoje, včetně rané fáze výzkumných činností, přičemž je doplní průřezová podpůrná opatření pro ambiciózní, dlouhodobé výzkumné iniciativy velkého rozsahu zaměřené na budoucí a vznikající technologie (stěžejní iniciativy FET), které byly zahájeny v rámci předchozího rámcového programu: Human Brain Project, Graphene, Quantum Technologies a Future Battery Technologies.

Klastry budou podporovat vytváření znalostí ve všech stádiích vývoje, včetně rané fáze výzkumných činností, přičemž je doplní průřezová podpůrná opatření pro ambiciózní, dlouhodobé výzkumné iniciativy velkého rozsahu zaměřené na budoucí a vznikající technologie (stěžejní iniciativy FET), které byly zahájeny v rámci předchozího rámcového programu: Human Brain Project, Graphene, Quantum Technologies a Future Battery Technologies.

Klastry budou vyvíjet a aplikovat digitální technologie, klíčové základní technologie a nově vznikající technologie v rámci společné strategie na podporu vedoucího postavení EU v průmyslu. V příslušných případech se k tomu budou využívat kosmická data a služby EU.

Klastry budou
  rovněž
  vyvíjet a aplikovat digitální technologie, klíčové základní technologie a nově vznikající technologie v rámci společné strategie na podporu vedoucího postavení EU v průmyslu. V příslušných případech se k tomu budou využívat kosmická data a služby EU.

rovněž

Bude se podporovat přesun technologií z laboratoře na trh a vývoj aplikací, včetně pilotních linek a demonstrací, a přijímání opatření stimulujících uvádění technologií na trh a intenzivnější zapojení soukromého sektoru. Maximálně se budou využívat synergie s ostatními programy.

Bude se podporovat přesun technologií z laboratoře na trh a vývoj aplikací, včetně pilotních linek a demonstrací, a přijímání opatření stimulujících uvádění technologií na trh a intenzivnější zapojení soukromého sektoru. Maximálně se budou využívat synergie s ostatními
  částmi programu Horizont Evropa, zejména s EIT, a s ostatními
  programy.

částmi programu Horizont Evropa, zejména s EIT, a s ostatními

Klastry podpoří rychlé zavádění jedinečných inovací v EU prostřednictvím široké řady dílčích činností, jako je komunikace, šíření a využívání výsledků, standardizace, podpora netechnických inovací a inovačních realizačních mechanismů a pomoc při utváření společenských, regulačních a tržních podmínek příznivých pro inovace, například dohod o inovacích. Budou zavedena portfolia inovativních řešení vycházejících z výzkumných a inovačních akcí, která budou zacílena na
  veřejné
  a 
  soukromé investory
  i 
  ostatní relevantní programy
  na úrovni EU a vnitrostátní úrovni.

veřejné

soukromé investory

ostatní relevantní programy

Klastry podpoří rychlé zavádění jedinečných inovací v EU prostřednictvím široké řady dílčích činností, jako je komunikace, šíření a využívání výsledků, standardizace, podpora netechnických inovací a inovačních realizačních mechanismů a pomoc při utváření společenských, regulačních a tržních podmínek příznivých pro inovace, například dohod o inovacích
  , přičemž však budou zkoumat dopady těchto inovací na společnost
  . Budou zavedena portfolia inovativních řešení vycházejících z výzkumných a inovačních akcí, která budou zacílena na
  využití dalších veřejných
  a 
  soukromých investorů
  i 
  ostatních relevantních programů
  na úrovni EU a vnitrostátní úrovni.

, přičemž však budou zkoumat dopady těchto inovací na společnost

využití dalších veřejných

soukromých investorů

ostatních relevantních programů

Zvláštní pozornost bude věnována podpoře malých a středních podniků prostřednictvím pilíře 2 v kooperativních částech a prostřednictvím zvláštního nástroje pro malé a střední podniky založeného na grantech a jednom příjemci. Do tohoto nástroje pro malé a střední podniky, který bude plně řízen zdola nahoru, v rámci nepřetržitě otevřených výzev s četnými daty uzávěrky, a který bude určen výlučně k přírůstkovým inovacím, převedou klastry náležitou částku. O financování budou moci požádat pouze malé a střední podniky, a to i pokud se jedná o spolupráci nebo zadávání subdodávek. Projekty musí mít jasný evropský rozměr a přispívat k přidané hodnotě EU.

Zvláštní pozornost bude věnována podpoře malých a středních podniků prostřednictvím pilíře 2 v kooperativních částech a prostřednictvím zvláštního nástroje pro malé a střední podniky založeného na grantech a jednom příjemci. Do tohoto nástroje pro malé a střední podniky, který bude plně řízen zdola nahoru, v rámci nepřetržitě otevřených výzev s četnými daty uzávěrky, a který bude určen výlučně k přírůstkovým inovacím, převedou klastry náležitou částku. O financování budou moci požádat pouze malé a střední podniky, a to i pokud se jedná o spolupráci nebo zadávání subdodávek. Projekty musí mít jasný evropský rozměr a přispívat k přidané hodnotě EU.

Podpora v rámci nástroje pro malé a střední podniky bude poskytována ve třech fázích, přičemž se bude vycházet z modelu Horizont Evropa:

Podpora v rámci nástroje pro malé a střední podniky bude poskytována ve třech fázích, přičemž se bude vycházet z modelu Horizont Evropa:

—

Fáze 1: Posouzení koncepce a proveditelnosti:

Fáze 1: Posouzení koncepce a proveditelnosti:

Malé a střední podniky obdrží financování na posouzení vědecké nebo technické proveditelnosti a možného obchodního využití nového nápadu (ověření koncepce) za účelem vývoje inovačního projektu. Pozitivní výsledek tohoto posouzení, v rámci kterého je důležitou otázkou propojení mezi tématy projektů a potřebami potenciálních uživatelů/odběratelů, umožní financování v rámci následující fáze (fází).

Malé a střední podniky obdrží financování na posouzení vědecké nebo technické proveditelnosti a možného obchodního využití nového nápadu (ověření koncepce) za účelem vývoje inovačního projektu. Pozitivní výsledek tohoto posouzení, v rámci kterého je důležitou otázkou propojení mezi tématy projektů a potřebami potenciálních uživatelů/odběratelů, umožní financování v rámci následující fáze (fází).

| — | Fáze 2: Výzkum a vývoj, demonstrace, tržní replikace:




  Bude podporován výzkum a vývoj se zvláštním zaměřením na demonstrace (testování, prototyp, studie týkající se rozšíření, návrh, pilotní inovativní procesy, výrobky a služby, validace, ověření výkonnosti atd.) a tržní replikaci podporující zapojení koncových uživatelů a potenciálních klientů, přičemž bude řádná pozornost věnována koncepci inovačního voucheru. Inovační vouchery podpoří účast mladých podnikatelů. |
| --- | --- |

—

Fáze 2: Výzkum a vývoj, demonstrace, tržní replikace:

Fáze 2: Výzkum a vývoj, demonstrace, tržní replikace:

Bude podporován výzkum a vývoj se zvláštním zaměřením na demonstrace (testování, prototyp, studie týkající se rozšíření, návrh, pilotní inovativní procesy, výrobky a služby, validace, ověření výkonnosti atd.) a tržní replikaci podporující zapojení koncových uživatelů a potenciálních klientů, přičemž bude řádná pozornost věnována koncepci inovačního voucheru. Inovační vouchery podpoří účast mladých podnikatelů.

Bude podporován výzkum a vývoj se zvláštním zaměřením na demonstrace (testování, prototyp, studie týkající se rozšíření, návrh, pilotní inovativní procesy, výrobky a služby, validace, ověření výkonnosti atd.) a tržní replikaci podporující zapojení koncových uživatelů a potenciálních klientů, přičemž bude řádná pozornost věnována koncepci inovačního voucheru. Inovační vouchery podpoří účast mladých podnikatelů.

| — | Fáze 3: Obchodní využití:




  Tato fáze nebude kromě podpůrných činností poskytovat jiné přímé financování, usiluje však o usnadnění přístupu k soukromému kapitálu a prostředí, které umožňuje inovace. Počítat se bude s propojením s ERI a InvestEU. Malé a střední podniky budou využívat rovněž podpůrná opatření jako vytváření sítí, odborná příprava, vedení a poradenství. Tato fáze může být dále spojena s opatřeními, která podporují zadávání zakázek v předobchodní fázi a zadávání inovativních řešení. |
| --- | --- |

—

Fáze 3: Obchodní využití:

Fáze 3: Obchodní využití:

Tato fáze nebude kromě podpůrných činností poskytovat jiné přímé financování, usiluje však o usnadnění přístupu k soukromému kapitálu a prostředí, které umožňuje inovace. Počítat se bude s propojením s ERI a InvestEU. Malé a střední podniky budou využívat rovněž podpůrná opatření jako vytváření sítí, odborná příprava, vedení a poradenství. Tato fáze může být dále spojena s opatřeními, která podporují zadávání zakázek v předobchodní fázi a zadávání inovativních řešení.

Tato fáze nebude kromě podpůrných činností poskytovat jiné přímé financování, usiluje však o usnadnění přístupu k soukromému kapitálu a prostředí, které umožňuje inovace. Počítat se bude s propojením s ERI a InvestEU. Malé a střední podniky budou využívat rovněž podpůrná opatření jako vytváření sítí, odborná příprava, vedení a poradenství. Tato fáze může být dále spojena s opatřeními, která podporují zadávání zakázek v předobchodní fázi a zadávání inovativních řešení.

Pozměňovací návrh 35

Pozměňovací návrh 35

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 1 – bod 1.1

Příloha I – pilíř II – bod 1 – bod 1.1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.1. | Zdůvodnění |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.1.

Zdůvodnění

| 1.1. | Zdůvodnění |
| --- | --- |

1.1.

Zdůvodnění

Evropský pilíř sociálních práv zajišťuje všem právo na včasný přístup k dostupné a kvalitní preventivní a léčebné zdravotní péči. To potvrzuje závazek EU k rozvojovým cílům OSN, které vyzývají k zajištění všeobecné zdravotní péče pro všechny lidi všech věkových skupin do roku 2030, aby nikdo nezůstal stranou, a k vymýcení úmrtí, kterým lze předcházet.

Evropský pilíř sociálních práv zajišťuje všem právo na včasný přístup k dostupné a kvalitní preventivní a léčebné zdravotní péči. To potvrzuje závazek EU k rozvojovým cílům OSN, které vyzývají k zajištění všeobecné zdravotní péče pro všechny lidi všech věkových skupin do roku 2030, aby nikdo nezůstal stranou, a k vymýcení úmrtí, kterým lze předcházet.

Zdravá populace má zásadní význam pro stabilní, udržitelnou a inkluzivní společnost a zlepšení zdraví je klíčem pro snižování chudoby, podporu sociálního pokroku a prosperity a zvyšování hospodářského růstu. Podle OECD je 10 % zlepšení střední délky života spojeno se zvýšením hospodářského růstu o 0,3 –0,4  % ročně. Střední délka života v EU se od jejího založení zvýšila o 12 let v důsledku obrovských zlepšení v kvalitě života, vzdělávání
  , zdraví
  a 
  zdravotní péče
  . V roce 2015 byla celková střední délka života v EU při narození 80,6  roku a celosvětově 71,4  roku. V minulých letech se v EU v průměru zvyšovala o 3 měsíce ročně.

, zdraví

zdravotní péče

Zdravá populace má zásadní význam pro stabilní, udržitelnou a inkluzivní společnost a zlepšení zdraví je klíčem pro snižování chudoby, podporu sociálního pokroku a prosperity a zvyšování hospodářského růstu. Podle OECD je 10 % zlepšení střední délky života spojeno se zvýšením hospodářského růstu o 0,3 –0,4  % ročně. Střední délka života v EU se od jejího založení zvýšila o 12 let v důsledku obrovských zlepšení v kvalitě života,
  mimo jiné v oblasti
  vzdělávání a 
  zdraví
  . V roce 2015 byla celková střední délka života v EU při narození 80,6  roku a celosvětově 71,4  roku. V minulých letech se v EU v průměru zvyšovala o 3 měsíce ročně.

mimo jiné v oblasti

zdraví

Výzkum v oblasti zdraví
  , inovační výzkum a inovace
  významnou měrou přispěly k těmto výsledkům, ale i ke zlepšení produktivity a kvality v odvětví zdraví a zdravotní péče
  . EU však nadále čelí novým, nově vznikajícím nebo přetrvávajícím výzvám, které ohrožují její občany
  a 
  veřejné zdraví, udržitelnost systémů zdravotní péče a sociální ochrany
  a 
  konkurenceschopnost jejího odvětví zdraví a zdravotní péče
  .
  K největším výzvám
  v oblasti zdraví
  v EU patří: nedostatek efektivní propagace zdraví a prevence nemocí; nárůst nepřenosných nemocí; šíření antimikrobiální rezistence a výskyt epidemií infekčních nemocí; narůstající znečištění životního prostředí; přetrvávající nerovnosti v oblasti zdraví mezi zeměmi i uvnitř nich a mající neúměrný dopad na lidi
  ,
  kteří jsou znevýhodněni nebo ve zranitelné životní fázi; detekce
  ,
  pochopení, kontrola, prevence
  a 
  zmírňování rizik pro
  zdraví
  v rychle se měnícím společenském, městském a přírodním prostředí; rostoucí náklady na systémy zdravotní péče v Evropě
  a 
  postupné zavádění přístupů personalizované medicíny a digitalizace
  v 
  oblasti zdraví a zdravotní péče a zvyšující
  se
  tlak na evropské odvětví zdraví a zdravotní péče, aby nadále dokázalo konkurovat novým globálním hráčům v rozvíjení zdravotních inovací a jejich prostřednictvím
  .

, inovační výzkum a inovace

. EU však nadále čelí novým, nově vznikajícím nebo přetrvávajícím výzvám, které ohrožují její občany

veřejné zdraví, udržitelnost systémů zdravotní péče a sociální ochrany

konkurenceschopnost jejího odvětví zdraví a zdravotní péče

K největším výzvám

v EU patří: nedostatek efektivní propagace zdraví a prevence nemocí; nárůst nepřenosných nemocí; šíření antimikrobiální rezistence a výskyt epidemií infekčních nemocí; narůstající znečištění životního prostředí; přetrvávající nerovnosti v oblasti zdraví mezi zeměmi i uvnitř nich a mající neúměrný dopad na lidi

kteří jsou znevýhodněni nebo ve zranitelné životní fázi; detekce

pochopení, kontrola, prevence

zmírňování rizik pro

v rychle se měnícím společenském, městském a přírodním prostředí; rostoucí náklady na systémy zdravotní péče v Evropě

postupné zavádění přístupů personalizované medicíny a digitalizace

oblasti zdraví a zdravotní péče a zvyšující

tlak na evropské odvětví zdraví a zdravotní péče, aby nadále dokázalo konkurovat novým globálním hráčům v rozvíjení zdravotních inovací a jejich prostřednictvím

Výzkum
  a inovace
  v oblasti zdraví významnou měrou přispěly k těmto výsledkům, ale i ke zlepšení produktivity a kvality v odvětví zdraví a zdravotní péče a 
  k vytvoření znalostní základny pro zdravější populaci
  a 
  kvalitnější péči o nemocné
  .
  Výzkum v oblasti zdraví má zvláštní povahu, protože úzce propojuje výzkum, péči o pacienty a zdraví občanů s inovacemi a probíhá v multidisciplinárním prostředí se složitou regulací.

a inovace

k vytvoření znalostní základny pro zdravější populaci

kvalitnější péči o nemocné

Výzkum v oblasti zdraví má zvláštní povahu, protože úzce propojuje výzkum, péči o pacienty a zdraví občanů s inovacemi a probíhá v multidisciplinárním prostředí se složitou regulací.

EU však nadále čelí novým, nově vznikajícím nebo přetrvávajícím výzvám, které ohrožují její občany a veřejné zdraví, udržitelnost systémů zdravotní péče a sociální ochrany a konkurenceschopnost jejího odvětví zdraví a zdravotní péče. K největším výzvám v oblasti zdraví v EU patří: zvýšený výskyt rakoviny; nedostatek efektivní propagace zdraví a prevence nemocí; nárůst nepřenosných nemocí; šíření antimikrobiální rezistence a výskyt epidemií infekčních nemocí; narůstající znečištění životního prostředí; přetrvávající nerovnosti v oblasti zdraví mezi zeměmi i uvnitř nich a mající neúměrný dopad na lidi, kteří jsou znevýhodněni nebo ve zranitelné životní fázi; včasná detekce, pochopení, kontrola, prevence a zmírňování rizik pro zdraví v rychle se měnícím společenském, městském a přírodním prostředí; zvyšování počtu roků prožitých ve zdraví; vysoké náklady některých inovativních zdravotnických nástrojů a technologií pro konečné spotřebitele; rostoucí náklady na systémy zdravotní péče v Evropě a postupné zavádění přístupů přesné lékařské péče, včetně příslušného výzkumu, a digitalizace v oblasti zdraví a zdravotní péče a zvyšující se tlak na evropské odvětví zdraví a zdravotní péče, aby nadále dokázalo konkurovat novým globálním hráčům v rozvíjení zdravotních inovací a jejich prostřednictvím.

EU však nadále čelí novým, nově vznikajícím nebo přetrvávajícím výzvám, které ohrožují její občany a veřejné zdraví, udržitelnost systémů zdravotní péče a sociální ochrany a konkurenceschopnost jejího odvětví zdraví a zdravotní péče. K největším výzvám v oblasti zdraví v EU patří: zvýšený výskyt rakoviny; nedostatek efektivní propagace zdraví a prevence nemocí; nárůst nepřenosných nemocí; šíření antimikrobiální rezistence a výskyt epidemií infekčních nemocí; narůstající znečištění životního prostředí; přetrvávající nerovnosti v oblasti zdraví mezi zeměmi i uvnitř nich a mající neúměrný dopad na lidi, kteří jsou znevýhodněni nebo ve zranitelné životní fázi; včasná detekce, pochopení, kontrola, prevence a zmírňování rizik pro zdraví v rychle se měnícím společenském, městském a přírodním prostředí; zvyšování počtu roků prožitých ve zdraví; vysoké náklady některých inovativních zdravotnických nástrojů a technologií pro konečné spotřebitele; rostoucí náklady na systémy zdravotní péče v Evropě a postupné zavádění přístupů přesné lékařské péče, včetně příslušného výzkumu, a digitalizace v oblasti zdraví a zdravotní péče a zvyšující se tlak na evropské odvětví zdraví a zdravotní péče, aby nadále dokázalo konkurovat novým globálním hráčům v rozvíjení zdravotních inovací a jejich prostřednictvím.

Řešení v oblasti digitálního zdravotnictví vytváří spoustu příležitostí k řešení problémů spojených s pečovatelskými službami a dalších nově se objevujících problémů stárnoucí společnosti. Mezi výzvy patří i plné využití postupného zavádění příležitostí, které nabízí digitalizace v oblasti zdraví a zdravotní péče, aniž by bylo ohroženo právo na soukromí a ochranu osobních údajů. Vyvíjí se digitální zařízení a software, jež mají uskutečňovat diagnózu a léčbu a usnadnit samoléčbu nemocí, včetně těch chronických. Digitální technologie se čím dál více používají rovněž v lékařské odborné přípravě a vzdělávání a také umožňují pacientům a dalším spotřebitelům v oblasti zdravotnictví přístup k informacím o zdravotním stavu, jejich sdílení a vytváření.

Řešení v oblasti digitálního zdravotnictví vytváří spoustu příležitostí k řešení problémů spojených s pečovatelskými službami a dalších nově se objevujících problémů stárnoucí společnosti. Mezi výzvy patří i plné využití postupného zavádění příležitostí, které nabízí digitalizace v oblasti zdraví a zdravotní péče, aniž by bylo ohroženo právo na soukromí a ochranu osobních údajů. Vyvíjí se digitální zařízení a software, jež mají uskutečňovat diagnózu a léčbu a usnadnit samoléčbu nemocí, včetně těch chronických. Digitální technologie se čím dál více používají rovněž v lékařské odborné přípravě a vzdělávání a také umožňují pacientům a dalším spotřebitelům v oblasti zdravotnictví přístup k informacím o zdravotním stavu, jejich sdílení a vytváření.

Tyto
  výzvy ve zdravotnictví jsou ze své podstaty komplexní, vzájemně propojené a globální a vyžadují multidisciplinární, mezioborovou a nadnárodní spolupráci.
  Výzkumné
  a 
  inovační činnosti
  vybudují úzké vazby mezi objevy, klinickým, epidemiologickým, environmentálním a socioekonomickým výzkumem a regulačními vědami. Budou využívat kombinované dovednosti akademické obce a průmyslu a podporovat jejich spolupráci se zdravotnickými službami, pacienty, tvůrci politik a občany s cílem zvýšit účinek veřejného financování a zajistit přenos výsledků do klinické praxe i do systémů zdravotní péče. Budou podporovat strategickou spolupráci na úrovni EU a na mezinárodní úrovni, aby mohly spojit odborné znalosti, kapacity a zdroje potřebné k dosažení úspor z rozsahu, sortimentu a rychlosti a ke sdílení očekávaných přínosů a finančních rizik.

Tyto

Výzkumné

inovační činnosti

Dnešní
  výzvy ve zdravotnictví jsou ze své podstaty komplexní, vzájemně propojené a globální a vyžadují multidisciplinární, mezioborovou
  , translační
  a nadnárodní spolupráci
  , a to i se zeměmi s nízkými a středními příjmy
  .
  Výzkum
  a 
  inovace
  vybudují úzké vazby mezi objevy, klinickým, epidemiologickým
  , etickým
  , environmentálním a socioekonomickým výzkumem a regulačními vědami. Budou využívat kombinované dovednosti akademické obce a průmyslu a podporovat jejich spolupráci se zdravotnickými službami, pacienty, tvůrci politik
  , organizacemi občanské společnosti
  a občany s cílem zvýšit účinek veřejného financování a zajistit přenos výsledků do klinické praxe i do systémů zdravotní péče. Budou podporovat strategickou spolupráci na úrovni EU a na mezinárodní úrovni, aby mohly spojit odborné znalosti, kapacity a zdroje potřebné k dosažení úspor z rozsahu, sortimentu a rychlosti a ke sdílení očekávaných přínosů a finančních rizik.
  Studie a výzkum v rámci tohoto klastru musí zohledňovat genderové hledisko a rozdíly mezi pohlavími.

Dnešní

, translační

, a to i se zeměmi s nízkými a středními příjmy

Výzkum

inovace

, etickým

, organizacemi občanské společnosti

Studie a výzkum v rámci tohoto klastru musí zohledňovat genderové hledisko a rozdíly mezi pohlavími.

Výzkumné a inovační činnosti v souvislosti s touto globální výzvou budou rozvíjet znalostní základnu, budovat výzkumnou a inovační kapacitu a pracovat na řešeních potřebných pro efektivnější propagaci zdraví a pro prevenci, léčbu a vyléčení nemocí. Zlepšení výsledků v oblasti zdraví pak povede k prodloužení střední délky života,
  ke
  zdravému aktivnímu životnímu stylu
  a
   produktivitě lidí v produktivním věku a k udržitelným systémům v oblasti zdraví a zdravotní péče.

ke

a

Výzkumné a inovační činnosti v souvislosti s touto globální výzvou budou rozvíjet
  lidské zdroje a
  znalostní základnu, budovat výzkumnou a inovační kapacitu a pracovat na řešeních potřebných pro efektivnější propagaci zdraví a pro prevenci, léčbu a vyléčení nemocí. Zlepšení výsledků v oblasti zdraví pak povede k prodloužení střední délky života,
  k celkově
  zdravému
  a
  aktivnímu životnímu stylu, produktivitě lidí v produktivním věku a k udržitelným systémům v oblasti zdraví a zdravotní péče.
  Inovace v oblasti metod rychlé diagnostiky a nových antibiotik mohou zabránit rozvoji antimikrobiální rezistence a budou tedy podporovány.

lidské zdroje a

k celkově

a

Inovace v oblasti metod rychlé diagnostiky a nových antibiotik mohou zabránit rozvoji antimikrobiální rezistence a budou tedy podporovány.

Řešení velkých výzev v oblasti zdraví přispěje k politickým cílům a strategiím EU, konkrétně k evropskému pilíři sociálních práv, jednotnému digitálnímu trhu EU, směrnici EU o přeshraniční zdravotní péči a evropskému akčnímu plánu „Jedno zdraví“ proti antimikrobiální rezistenci a k provádění příslušných regulačních rámců EU. Kromě toho to podpoří závazek EU k Agendě OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a dalším agendám v kontextu ostatních organizací OSN a mezinárodních iniciativ, kam patří i globální strategie a akční plány Světové zdravotnické organizace (WHO).

Řešení velkých výzev v oblasti zdraví přispěje k politickým cílům a strategiím EU, konkrétně k evropskému pilíři sociálních práv, jednotnému digitálnímu trhu EU, směrnici EU o přeshraniční zdravotní péči a evropskému akčnímu plánu „Jedno zdraví“ proti antimikrobiální rezistenci a k provádění příslušných regulačních rámců EU. Kromě toho to podpoří závazek EU k Agendě OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a dalším agendám v kontextu ostatních organizací OSN a mezinárodních iniciativ, kam patří i globální strategie a akční plány Světové zdravotnické organizace (WHO).

Skupina na vysoké úrovni bude podporovat naplňování těchto cílů, zejména formou řídicího výboru pro zdraví. Měla by zajišťovat koordinaci s ostatními výzkumnými programy v jednotlivých členských státech a součinnost mezi zdravotním klastrem a ostatními částmi programu Horizont Evropa, včetně misí a partnerství. Bude to vědecký orgán a bude zahrnovat všechny příslušné zúčastněné subjekty, přičemž se výrazně zapojí společnost, občané a pacienti. Jejím úkolem bude řízení/poradenství při vytváření pracovních programů a misí v oblasti zdraví.

Skupina na vysoké úrovni bude podporovat naplňování těchto cílů, zejména formou řídicího výboru pro zdraví. Měla by zajišťovat koordinaci s ostatními výzkumnými programy v jednotlivých členských státech a součinnost mezi zdravotním klastrem a ostatními částmi programu Horizont Evropa, včetně misí a partnerství. Bude to vědecký orgán a bude zahrnovat všechny příslušné zúčastněné subjekty, přičemž se výrazně zapojí společnost, občané a pacienti. Jejím úkolem bude řízení/poradenství při vytváření pracovních programů a misí v oblasti zdraví.

Činnosti přímo přispějí zejména k následujícím cílům udržitelného rozvoje: cíl č. 3 – zdraví a kvalitní život, cíl č. 13 – opatření v oblasti klimatu.

Činnosti přímo přispějí zejména k následujícím cílům udržitelného rozvoje: cíl č. 3 – zdraví a kvalitní život, cíl č. 13 – opatření v oblasti klimatu
  a nepřímo k cíli č. 1 – konec chudoby, cíli č. 5 – rovnost žen a mužů, cíli č. 6 – čistá voda a hygienická zařízení, cíli č. 10 – méně nerovností
  .

a nepřímo k cíli č. 1 – konec chudoby, cíli č. 5 – rovnost žen a mužů, cíli č. 6 – čistá voda a hygienická zařízení, cíli č. 10 – méně nerovností

Pozměňovací návrh 36

Pozměňovací návrh 36

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 1 – bod 1.2 – bod 1.2.1

Příloha I – pilíř II – bod 1 – bod 1.2 – bod 1.2.1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.2.1. | Celoživotní zdraví |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.2.1.

Celoživotní zdraví

| 1.2.1. | Celoživotní zdraví |
| --- | --- |

1.2.1.

Celoživotní zdraví

Lidé ve zranitelné životní fázi (narození, rané dětství, dětství, dospívání, těhotenství, dospělost a pozdní dospělost), včetně lidí se zdravotním postižením nebo zraněním, mají specifické zdravotní potřeby, které vyžadují lepší pochopení a řešení na míru. To umožní snížit nerovnosti související se zdravím a zlepšit výsledky zdravotní péče ve prospěch aktivního a zdravého stárnutí v průběhu celého života, zejména díky zdravému startu do života, který snižuje riziko mentálních a fyzických onemocnění v pozdějším věku.

Lidé ve zranitelné životní fázi (narození, rané dětství, dětství, dospívání, těhotenství, dospělost a pozdní dospělost), včetně lidí se zdravotním postižením
  , zvláštními potřebami
  nebo zraněním, mají specifické zdravotní potřeby, které vyžadují lepší pochopení a řešení na míru. To umožní snížit nerovnosti související se zdravím a zlepšit výsledky zdravotní péče ve prospěch aktivního a zdravého stárnutí v průběhu celého života, zejména díky zdravému startu do života, který snižuje riziko mentálních a fyzických onemocnění v pozdějším věku.

, zvláštními potřebami

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | Raný vývoj
  a proces stárnutí v průběhu celého života, |
| --- | --- |

—

Raný vývoj
  a proces stárnutí v průběhu celého života,

Raný vývoj

| — | Onemocnění související s věkem
  a proces stárnutí v průběhu celého života, |
| --- | --- |

—

Onemocnění související s věkem
  a proces stárnutí v průběhu celého života,

Onemocnění související s věkem

| — | zdraví matek, otců, kojenců a dětí a úloha rodičů, |
| --- | --- |

—

zdraví matek, otců, kojenců a dětí a úloha rodičů,

| — | zdraví matek, otců, kojenců a dětí
  , včetně úmrtnosti matek a dětí při porodu,
  a úloha rodičů, |
| --- | --- |

—

zdraví matek, otců, kojenců a dětí
  , včetně úmrtnosti matek a dětí při porodu,
  a úloha rodičů,

, včetně úmrtnosti matek a dětí při porodu,

| — | zdravotní potřeby a dlouhodobé důsledky související s vysokou úmrtností a dlouhodobou nemocností, zejména pokud jde o děti, |
| --- | --- |

—

zdravotní potřeby a dlouhodobé důsledky související s vysokou úmrtností a dlouhodobou nemocností, zejména pokud jde o děti,

zdravotní potřeby a dlouhodobé důsledky související s vysokou úmrtností a dlouhodobou nemocností, zejména pokud jde o děti,

| — | zdravotní potřeby dospívajících, |
| --- | --- |

—

zdravotní potřeby dospívajících,

| — | zdravotní potřeby dospívajících,
  včetně dobrého psychického stavu, |
| --- | --- |

—

zdravotní potřeby dospívajících,
  včetně dobrého psychického stavu,

včetně dobrého psychického stavu,

| — | zdravotní
  následky postižení a zranění, |
| --- | --- |

—

zdravotní
  následky postižení a zranění,

zdravotní

| — | etiologie zdravotních postižení a zdravotní
  následky postižení a zranění, |
| --- | --- |

—

etiologie zdravotních postižení a zdravotní
  následky postižení a zranění,

etiologie zdravotních postižení a zdravotní

| — | nezávislý a aktivní život pro starší osoby a/nebo osoby se zdravotním postižením, |
| --- | --- |

—

nezávislý a aktivní život pro starší osoby a/nebo osoby se zdravotním postižením,

| — | nezávislý a aktivní život pro starší osoby a/nebo osoby se zdravotním postižením, |
| --- | --- |

—

nezávislý a aktivní život pro starší osoby a/nebo osoby se zdravotním postižením,

| — | zdravotnické vzdělávání a digitální zdravotnická gramotnost. |
| --- | --- |

—

zdravotnické vzdělávání a digitální zdravotnická gramotnost.

| — | zdravotnické vzdělávání a digitální zdravotnická gramotnost, |
| --- | --- |

—

zdravotnické vzdělávání a digitální zdravotnická gramotnost,

| — | regenerace starých nebo poškozených orgánů a tkání, |
| --- | --- |

—

regenerace starých nebo poškozených orgánů a tkání,

regenerace starých nebo poškozených orgánů a tkání,

| — | angiogeneze, arteriální patologie, ischemická choroba srdeční a strukturální patologie srdce a biomarkery a genetika kardiovaskulárních onemocnění, |
| --- | --- |

—

angiogeneze, arteriální patologie, ischemická choroba srdeční a strukturální patologie srdce a biomarkery a genetika kardiovaskulárních onemocnění,

angiogeneze, arteriální patologie, ischemická choroba srdeční a strukturální patologie srdce a biomarkery a genetika kardiovaskulárních onemocnění,

| — | léčba chronických onemocnění. |
| --- | --- |

—

léčba chronických onemocnění.

léčba chronických onemocnění.

Pozměňovací návrhy 37, 276 a 277

Pozměňovací návrhy 37, 276 a 277

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 1 – bod 1.2 – bod 1.2.2

Příloha I – pilíř II – bod 1 – bod 1.2 – bod 1.2.2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.2.2. | Environmentální a sociální faktory ovlivňující zdraví |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.2.2.

Environmentální a sociální faktory ovlivňující zdraví

| 1.2.2. | Environmentální a sociální faktory ovlivňující zdraví |
| --- | --- |

1.2.2.

Environmentální a sociální faktory ovlivňující zdraví

Lepší pochopení pozitivních a rizikových faktorů ovlivňujících zdraví, které jsou dány sociálním, ekonomickým a fyzickým prostředím v každodenním životě lidí a na pracovišti, včetně zdravotního dopadu digitalizace, znečištění,
  klimatických změn
  a dalších environmentálních aspektů
  pomůže identifikovat
  a 
  zmírňovat rizika
  a 
  hrozby
  pro zdraví,
  snižovat
  úmrtí a nemoci vzniklé expozicí chemickým látkám a znečištěním životního prostředí,
  podporovat zdravá
  ,
  odolná
  ,
  udržitelná
  a environmentálně
  šetrná
  prostředí pro život a práci,
  podporovat zdravý životní styl
  a 
  spotřební
  chování a 
  rozvíjet spravedlivou
  , inkluzivní a 
  důvěryhodnou společnost
  .

klimatických změn

pomůže identifikovat

zmírňovat rizika

hrozby

snižovat

podporovat zdravá

odolná

udržitelná

šetrná

podporovat zdravý životní styl

spotřební

rozvíjet spravedlivou

důvěryhodnou společnost

Lepší pochopení pozitivních a rizikových faktorů ovlivňujících zdraví, které jsou dány sociálním, ekonomickým a fyzickým prostředím v každodenním životě lidí a na pracovišti, včetně zdravotního dopadu digitalizace, znečištění,
  rychlé urbanizace, změny klimatu
  a dalších
  vnitrostátních i nadnárodních
  environmentálních aspektů
  přispěje k identifikaci, prevenci
  a 
  zmírňování rizik
  a 
  hrozeb
  pro zdraví,
  k identifikaci a snižování
  úmrtí a nemoci vzniklé expozicí chemickým látkám a znečištěním životního prostředí,
  k podpoře bezpečných
  ,
  zdravých
  ,
  odolných, udržitelných
  a environmentálně
  šetrných
  prostředí pro život a práci,
  k podpoře zdravého životního stylu
  a 
  spotřebního
  chování a 
  k rozvíjení spravedlivé
  , inkluzivní a 
  důvěryhodné společnosti
  .

rychlé urbanizace, změny klimatu

vnitrostátních i nadnárodních

přispěje k identifikaci, prevenci

zmírňování rizik

hrozeb

k identifikaci a snižování

k podpoře bezpečných

zdravých

odolných, udržitelných

šetrných

k podpoře zdravého životního stylu

spotřebního

k rozvíjení spravedlivé

důvěryhodné společnosti

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | Technologie
  pro posuzování rizik, expozic a zdravotních dopadů, pokud jde o chemické látky, znečišťující látky a další zátěžové faktory včetně těch, které souvisí s klimatem a životním prostředím, a kombinované účinky více zátěžových faktorů, |
| --- | --- |

—

Technologie
  pro posuzování rizik, expozic a zdravotních dopadů, pokud jde o chemické látky, znečišťující látky a další zátěžové faktory včetně těch, které souvisí s klimatem a životním prostředím, a kombinované účinky více zátěžových faktorů,

Technologie

| — | Bezpečné a účinné technologie a metody
  pro posuzování rizik, expozic a zdravotních dopadů, pokud jde o chemické látky, znečišťující látky a další zátěžové faktory včetně těch, které souvisí s klimatem a životním prostředím, a kombinované účinky více zátěžových faktorů, |
| --- | --- |

—

Bezpečné a účinné technologie a metody
  pro posuzování rizik, expozic a zdravotních dopadů, pokud jde o chemické látky, znečišťující látky a další zátěžové faktory včetně těch, které souvisí s klimatem a životním prostředím, a kombinované účinky více zátěžových faktorů,

Bezpečné a účinné technologie a metody

| — | faktory související s životním prostředím a povoláním
  a
  sociální a behaviorální faktory mající dopad na fyzické a mentální zdraví
  a
   životní podmínky lidí a jejich interakce, se zvláštní pozorností věnovanou zranitelným a znevýhodněným osobám, |
| --- | --- |

—

faktory související s životním prostředím a povoláním
  a
  sociální a behaviorální faktory mající dopad na fyzické a mentální zdraví
  a
   životní podmínky lidí a jejich interakce, se zvláštní pozorností věnovanou zranitelným a znevýhodněným osobám,

a

a

| — | faktory související s životním prostředím
  , včetně zastavěného prostředí (návrh
  a 
  konstrukce),
  povoláním
  , ekonomické, politické,
  sociální a behaviorální faktory mající dopad na fyzické a mentální zdraví, životní podmínky lidí a 
  jejich produktivitu a
  jejich interakce, se zvláštní pozorností věnovanou zranitelným a znevýhodněným osobám
  a osobám se zdravotním postižením nebo zhoršením podmínek
  , |
| --- | --- |

—

faktory související s životním prostředím
  , včetně zastavěného prostředí (návrh
  a 
  konstrukce),
  povoláním
  , ekonomické, politické,
  sociální a behaviorální faktory mající dopad na fyzické a mentální zdraví, životní podmínky lidí a 
  jejich produktivitu a
  jejich interakce, se zvláštní pozorností věnovanou zranitelným a znevýhodněným osobám
  a osobám se zdravotním postižením nebo zhoršením podmínek
  ,

, včetně zastavěného prostředí (návrh

konstrukce),

, ekonomické, politické,

jejich produktivitu a

a osobám se zdravotním postižením nebo zhoršením podmínek

| — | posouzení a řízení rizik a komunikace, podporované vylepšenými nástroji pro rozhodování na základě důkazů, včetně alternativ ke zkouškám na zvířatech, |
| --- | --- |

—

posouzení a řízení rizik a komunikace, podporované vylepšenými nástroji pro rozhodování na základě důkazů, včetně alternativ ke zkouškám na zvířatech,

| — | posouzení a řízení rizik a komunikace,
  včetně sdílení informací,
  podporované vylepšenými nástroji pro rozhodování na základě důkazů, včetně alternativ ke zkouškám na zvířatech, |
| --- | --- |

—

posouzení a řízení rizik a komunikace,
  včetně sdílení informací,
  podporované vylepšenými nástroji pro rozhodování na základě důkazů, včetně alternativ ke zkouškám na zvířatech,

včetně sdílení informací,

| — | kapacity a infrastruktury pro shromažďování, sdílení a kombinování dat o všech faktorech ovlivňujících zdraví, jako jsou expozice, zdraví a onemocnění na úrovni EU a na mezinárodní úrovni, |
| --- | --- |

—

kapacity a infrastruktury pro shromažďování, sdílení a kombinování dat o všech faktorech ovlivňujících zdraví, jako jsou expozice, zdraví a onemocnění na úrovni EU a na mezinárodní úrovni,

| — | kapacity a infrastruktury pro shromažďování, sdílení a kombinování dat o všech faktorech ovlivňujících zdraví, jako jsou expozice, zdraví a onemocnění na úrovni EU a na mezinárodní úrovni, |
| --- | --- |

—

kapacity a infrastruktury pro shromažďování, sdílení a kombinování dat o všech faktorech ovlivňujících zdraví, jako jsou expozice, zdraví a onemocnění na úrovni EU a na mezinárodní úrovni,

| — | podpora zdraví a intervence v rámci primární prevence. |
| --- | --- |

—

podpora zdraví a intervence v rámci primární prevence.

| — | podpora zdraví a intervence v rámci primární prevence, |
| --- | --- |

—

podpora zdraví a intervence v rámci primární prevence,

| — | výzkum opatření s cílem plánovat, provádět a monitorovat rehabilitaci v průběhu celého života, |
| --- | --- |

—

výzkum opatření s cílem plánovat, provádět a monitorovat rehabilitaci v průběhu celého života,

výzkum opatření s cílem plánovat, provádět a monitorovat rehabilitaci v průběhu celého života,

| — | výzkum opatření s cílem plánovat a provádět rané individuální rehabilitační programy pro děti se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

—

výzkum opatření s cílem plánovat a provádět rané individuální rehabilitační programy pro děti se zdravotním postižením.

výzkum opatření s cílem plánovat a provádět rané individuální rehabilitační programy pro děti se zdravotním postižením.

Pozměňovací návrh 38

Pozměňovací návrh 38

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 1 – bod 1.2 – bod 1.2.3

Příloha I – pilíř II – bod 1 – bod 1.2 – bod 1.2.3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.2.3. | Nepřenosná a vzácná onemocnění |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.2.3.

Nepřenosná a vzácná onemocnění

| 1.2.3. | Nepřenosná a vzácná onemocnění |
| --- | --- |

1.2.3.

Nepřenosná a vzácná onemocnění

Nepřenosná onemocnění včetně vzácných nemocí představují velkou výzvu pro zdraví a společnost a vyžadují efektivnější přístupy v prevenci, léčbě a vyléčení, jakož i přístupy
  založené na personalizované medicíně
  .

založené na personalizované medicíně

Nepřenosná onemocnění včetně vzácných nemocí představují velkou výzvu pro zdraví a společnost a vyžadují efektivnější přístupy v prevenci,
  diagnostice,
  léčbě a vyléčení, jakož i přístupy
  přesné lékařské péče
  .

diagnostice,

přesné lékařské péče

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | Diagnostika umožňující rychleji a přesněji stanovit diagnózu a přizpůsobit léčbu pacientovi, |
| --- | --- |

—

Diagnostika umožňující rychleji a přesněji stanovit diagnózu a přizpůsobit léčbu pacientovi,

| — | Diagnostika umožňující rychleji a přesněji stanovit diagnózu a 
  včas
  přizpůsobit léčbu pacientovi, |
| --- | --- |

—

Diagnostika umožňující rychleji a přesněji stanovit diagnózu a 
  včas
  přizpůsobit léčbu pacientovi,

včas

| — | infrastruktura a schopnosti pro využití potenciálu rozvoje genomické medicíny v běžné klinické praxi, |
| --- | --- |

—

infrastruktura a schopnosti pro využití potenciálu rozvoje genomické medicíny v běžné klinické praxi,

infrastruktura a schopnosti pro využití potenciálu rozvoje genomické medicíny v běžné klinické praxi,

| — | preventivní a screeningové programy, |
| --- | --- |

—

preventivní a screeningové programy,

| — | preventivní a screeningové programy, |
| --- | --- |

—

preventivní a screeningové programy,

| — | integrovaná řešení pro sledování vlastního zdraví, podporu zdraví, prevenci nemocí a zvládání chronických stavů a multimorbidity, |
| --- | --- |

—

integrovaná řešení pro sledování vlastního zdraví, podporu zdraví, prevenci nemocí a zvládání chronických stavů a multimorbidity,

| — | integrovaná řešení pro sledování vlastního zdraví, podporu zdraví, prevenci nemocí a zvládání chronických stavů a multimorbidity, |
| --- | --- |

—

integrovaná řešení pro sledování vlastního zdraví, podporu zdraví, prevenci nemocí a zvládání chronických stavů a multimorbidity,

| — | léčba nebo
  péče, včetně farmakologické i nefarmakologické léčby, |
| --- | --- |

—

léčba nebo
  péče, včetně farmakologické i nefarmakologické léčby,

léčba nebo

| — | bezpečná, účinná a cenově dostupná léčba,
  péče
  nebo jiné terapeutické strategie
  , včetně farmakologické i nefarmakologické léčby, |
| --- | --- |

—

bezpečná, účinná a cenově dostupná léčba,
  péče
  nebo jiné terapeutické strategie
  , včetně farmakologické i nefarmakologické léčby,

bezpečná, účinná a cenově dostupná léčba,

nebo jiné terapeutické strategie

| — | paliativní péče, |
| --- | --- |

—

paliativní péče,

| — | paliativní péče, |
| --- | --- |

—

paliativní péče,

| — | kolaborativní výzkum v oblasti molekulární, strukturální a buněčné biologie, experimentální způsoby léčby, genetika, genomika a environmentální základy rakoviny u lidí, |
| --- | --- |

—

kolaborativní výzkum v oblasti molekulární, strukturální a buněčné biologie, experimentální způsoby léčby, genetika, genomika a environmentální základy rakoviny u lidí,

kolaborativní výzkum v oblasti molekulární, strukturální a buněčné biologie, experimentální způsoby léčby, genetika, genomika a environmentální základy rakoviny u lidí,

| — | genomická hranice, epidemiologie, bioinformatika, patologie a výzvy přesné lékařské péče v případě vzácných onemocnění, neurodegenerativních onemocnění a onkologie, |
| --- | --- |

—

genomická hranice, epidemiologie, bioinformatika, patologie a výzvy přesné lékařské péče v případě vzácných onemocnění, neurodegenerativních onemocnění a onkologie,

genomická hranice, epidemiologie, bioinformatika, patologie a výzvy přesné lékařské péče v případě vzácných onemocnění, neurodegenerativních onemocnění a onkologie,

| — | oblasti mimořádně nenaplněné klinické potřeby, jako jsou vzácná nádorová onemocnění, včetně rakoviny u dětí; |
| --- | --- |

—

oblasti mimořádně nenaplněné klinické potřeby, jako jsou vzácná nádorová onemocnění, včetně rakoviny u dětí;

oblasti mimořádně nenaplněné klinické potřeby, jako jsou vzácná nádorová onemocnění, včetně rakoviny u dětí;

| — | posouzení komparativní účinnosti intervencí a řešení, |
| --- | --- |

—

posouzení komparativní účinnosti intervencí a řešení,

| — | posouzení komparativní účinnosti intervencí a řešení, |
| --- | --- |

—

posouzení komparativní účinnosti intervencí a řešení,

| — | implementační výzkum s cílem zintenzivnit intervence v oblasti zdraví a podpořit jejich přenos do politik a systémů v oblasti zdraví. |
| --- | --- |

—

implementační výzkum s cílem zintenzivnit intervence v oblasti zdraví a podpořit jejich přenos do politik a systémů v oblasti zdraví.

| — | implementační výzkum s cílem zintenzivnit intervence v oblasti zdraví a podpořit jejich přenos do politik a systémů v oblasti zdraví. |
| --- | --- |

—

implementační výzkum s cílem zintenzivnit intervence v oblasti zdraví a podpořit jejich přenos do politik a systémů v oblasti zdraví.

Pozměňovací návrh 39

Pozměňovací návrh 39

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 1 – bod 1.2 – bod 1.2.4

Příloha I – pilíř II – bod 1 – bod 1.2 – bod 1.2.4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.2.4. | Infekční onemocnění |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.2.4.

Infekční onemocnění

| 1.2.4. | Infekční onemocnění |
| --- | --- |

1.2.4.

Infekční onemocnění

Hlavní výzvou pro veřejné zdraví, která si žádá efektivní mezinárodní spolupráci na úrovni EU i na globální úrovni, je ochrana obyvatel před přeshraničními zdravotními hrozbami. To bude zahrnovat prevenci, připravenost, včasnou detekci, léčbu a vyléčení infekčních onemocnění a také řešení antimikrobiální rezistence v rámci přístupu „jedno zdraví“.

Hlavní výzvou pro veřejné zdraví, která si žádá efektivní mezinárodní spolupráci na úrovni EU i na globální úrovni, je ochrana obyvatel před
  přenosnými nemocemi a
  přeshraničními zdravotními hrozbami. To bude zahrnovat prevenci, připravenost, včasnou detekci, léčbu a vyléčení infekčních onemocnění a také řešení antimikrobiální rezistence v rámci přístupu „jedno zdraví“.
  Pokračující šíření bakterií rezistentních vůči antimikrobiálním látkám, včetně superbakterií, bude mít stejně tak značně nepříznivý dopad na hospodářství a životní prostředí. Prevence jejich vzniku a šíření bude rovněž jednou z priorit v rámci této části. Světová zdravotnická organizace navíc sestavila seznam opomíjených nemocí, na jejichž výzkum a inovace neposkytuje soukromý sektor kvůli omezeným obchodním pobídkám dostatečné investice. K řešení problematiky těchto s chudobou souvisejících a opomíjených nemocí je zapotřebí ambicióznějších veřejných investic.

přenosnými nemocemi a

Pokračující šíření bakterií rezistentních vůči antimikrobiálním látkám, včetně superbakterií, bude mít stejně tak značně nepříznivý dopad na hospodářství a životní prostředí. Prevence jejich vzniku a šíření bude rovněž jednou z priorit v rámci této části. Světová zdravotnická organizace navíc sestavila seznam opomíjených nemocí, na jejichž výzkum a inovace neposkytuje soukromý sektor kvůli omezeným obchodním pobídkám dostatečné investice. K řešení problematiky těchto s chudobou souvisejících a opomíjených nemocí je zapotřebí ambicióznějších veřejných investic.

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | Faktory způsobující výskyt nebo opětovný výskyt infekčních onemocnění a jejich šíření, včetně přenosu ze zvířat na člověka (zoonóza) nebo z jiných částí životního prostředí (voda, půda, rostliny, potrava) na člověka, |
| --- | --- |

—

Faktory způsobující výskyt nebo opětovný výskyt infekčních onemocnění a jejich šíření, včetně přenosu ze zvířat na člověka (zoonóza) nebo z jiných částí životního prostředí (voda, půda, rostliny, potrava) na člověka,

| — | Faktory způsobující výskyt nebo opětovný výskyt infekčních onemocnění a jejich šíření, včetně přenosu ze zvířat na člověka (zoonóza) nebo z jiných částí životního prostředí (voda, půda, rostliny, potrava) na člověka,
  a zavádění empirických preventivních řešení, která přenos minimalizují, |
| --- | --- |

—

Faktory způsobující výskyt nebo opětovný výskyt infekčních onemocnění a jejich šíření, včetně přenosu ze zvířat na člověka (zoonóza) nebo z jiných částí životního prostředí (voda, půda, rostliny, potrava) na člověka,
  a zavádění empirických preventivních řešení, která přenos minimalizují,

a zavádění empirických preventivních řešení, která přenos minimalizují,

| — | předvídání, včasná detekce a sledování infekčních onemocnění, včetně patogenů rezistentních vůči antimikrobiálním látkám, infekcí spojených s poskytováním zdravotní péče a faktorů souvisejících s životním prostředím, |
| --- | --- |

—

předvídání, včasná detekce a sledování infekčních onemocnění, včetně patogenů rezistentních vůči antimikrobiálním látkám, infekcí spojených s poskytováním zdravotní péče a faktorů souvisejících s životním prostředím,

| — | předvídání, včasná detekce a sledování infekčních onemocnění, včetně patogenů rezistentních vůči antimikrobiálním látkám, infekcí spojených s poskytováním zdravotní péče a faktorů souvisejících s životním prostředím, |
| --- | --- |

—

předvídání, včasná detekce a sledování infekčních onemocnění, včetně patogenů rezistentních vůči antimikrobiálním látkám, infekcí spojených s poskytováním zdravotní péče a faktorů souvisejících s životním prostředím,

| — | vakcinace
  , diagnostika, léčba a 
  vyléčení
  infekčních onemocnění včetně
  komorbidit
  a 
  koinfekcí
  , |
| --- | --- |

—

vakcinace
  , diagnostika, léčba a 
  vyléčení
  infekčních onemocnění včetně
  komorbidit
  a 
  koinfekcí
  ,

vakcinace

vyléčení

komorbidit

koinfekcí

| — | vhodná
  ,
  bezpečná a účinná
  diagnostika,
  lékařské technologie,
  léčba a 
  vakcinace pro prevenci a profylaxi
  infekčních onemocnění, včetně
  výzkumu
  a 
  objevů nových očkovacích látek
  ,
  pokročilých technologií pro imunizaci a regulačních věd; |
| --- | --- |

—

vhodná
  ,
  bezpečná a účinná
  diagnostika,
  lékařské technologie,
  léčba a 
  vakcinace pro prevenci a profylaxi
  infekčních onemocnění, včetně
  výzkumu
  a 
  objevů nových očkovacích látek
  ,
  pokročilých technologií pro imunizaci a regulačních věd;

vhodná

bezpečná a účinná

lékařské technologie,

vakcinace pro prevenci a profylaxi

výzkumu

objevů nových očkovacích látek

pokročilých technologií pro imunizaci a regulačních věd;

| — | účinná opatření a strategie v oblasti připravenosti a reakce na krizové situace související se zdravím a zotavení z nich, se zapojením komunit, |
| --- | --- |

—

účinná opatření a strategie v oblasti připravenosti a reakce na krizové situace související se zdravím a zotavení z nich, se zapojením komunit,

| — | účinná opatření a strategie v oblasti připravenosti a reakce na krizové situace související se zdravím a zotavení z nich, se zapojením komunit, |
| --- | --- |

—

účinná opatření a strategie v oblasti připravenosti a reakce na krizové situace související se zdravím a zotavení z nich, se zapojením komunit,

| — | překážky zavádění a přenosu lékařských intervencí do klinické praxe a do systému zdravotní péče, |
| --- | --- |

—

překážky zavádění a přenosu lékařských intervencí do klinické praxe a do systému zdravotní péče,

| — | překážky zavádění a přenosu lékařských intervencí do klinické praxe a do systému zdravotní péče, |
| --- | --- |

—

překážky zavádění a přenosu lékařských intervencí do klinické praxe a do systému zdravotní péče,

| — | přeshraniční aspekty infekčních onemocnění a specifické výzvy v zemích s nízkými a středními příjmy, například tropické nemoci. |
| --- | --- |

—

přeshraniční aspekty infekčních onemocnění a specifické výzvy v zemích s nízkými a středními příjmy, například tropické nemoci.

| — | přeshraniční aspekty infekčních onemocnění a specifické výzvy v zemích s nízkými a středními příjmy, například
  opomíjené
  tropické nemoci
  , AIDS, tuberkulóza a malárie. Vývoj nových metod léčby infekčních onemocnění, které zmírní antimikrobiální rezistenci. |
| --- | --- |

—

přeshraniční aspekty infekčních onemocnění a specifické výzvy v zemích s nízkými a středními příjmy, například
  opomíjené
  tropické nemoci
  , AIDS, tuberkulóza a malárie. Vývoj nových metod léčby infekčních onemocnění, které zmírní antimikrobiální rezistenci.

opomíjené

, AIDS, tuberkulóza a malárie. Vývoj nových metod léčby infekčních onemocnění, které zmírní antimikrobiální rezistenci.

Pozměňovací návrh 40

Pozměňovací návrh 40

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 1 – bod 1.2 – bod 1.2.5

Příloha I – pilíř II – bod 1 – bod 1.2 – bod 1.2.5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.2.5. | Nástroje, technologie a digitální řešení v oblasti zdraví a zdravotní péče |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.2.5.

Nástroje, technologie a digitální řešení v oblasti zdraví a zdravotní péče

| 1.2.5. | Nástroje, technologie a digitální řešení v oblasti zdraví a zdravotní péče |
| --- | --- |

1.2.5.

Nástroje, technologie a digitální řešení v oblasti zdraví a zdravotní péče

Zdravotnické technologie a nástroje jsou klíčové pro veřejné zdraví a velkou měrou přispěly k důležitým zlepšením, kterých bylo v EU dosaženo v oblasti kvality života, zdraví a zdravotní péče. Klíčovou strategickou výzvou je tudíž navrhnout, vyvinout, realizovat a zavést vhodné, důvěryhodné, bezpečné a nákladově efektivní nástroje a technologie pro zdraví a zdravotní péči s náležitým ohledem na potřeby lidí se zdravotním postižením a stárnoucí společnost. To zahrnuje umělou inteligenci a jiné digitální technologie, které nabízejí značné zlepšení oproti stávajícím možnostem, jakož i stimulaci konkurenceschopného a udržitelného průmyslu souvisejícího se zdravím, který vytváří pracovní místa vysoké hodnoty. Evropský průmysl související se zdravím je jedním z klíčových hospodářských odvětví v EU, které představuje 3 % HDP a zaměstnává 1,5  milionu lidí.

Zdravotnické technologie a nástroje jsou klíčové pro veřejné zdraví a velkou měrou přispěly k důležitým zlepšením, kterých bylo v EU dosaženo v oblasti kvality života, zdraví a zdravotní péče. Klíčovou strategickou výzvou je tudíž navrhnout, vyvinout, realizovat a zavést vhodné, důvěryhodné, bezpečné a nákladově efektivní nástroje a technologie pro zdraví a zdravotní péči s náležitým ohledem na potřeby lidí se zdravotním postižením a stárnoucí společnost. To zahrnuje
  klíčové základní technologie,
  umělou inteligenci
  , robotiku, data velkého objemu, kvantovou technologii
  a jiné digitální
  nástroje a
  technologie, které nabízejí značné zlepšení oproti stávajícím možnostem, jakož i stimulaci konkurenceschopného a udržitelného průmyslu souvisejícího se zdravím, který vytváří pracovní místa vysoké hodnoty. Evropský průmysl související se zdravím je jedním z klíčových hospodářských odvětví v EU, které představuje 3 % HDP a zaměstnává 1,5  milionu lidí.

klíčové základní technologie,

, robotiku, data velkého objemu, kvantovou technologii

nástroje a

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | Nástroje a technologie pro aplikace napříč zdravotním spektrem a pro jakoukoli relevantní lékařskou indikaci, včetně funkčních poškození, |
| --- | --- |

—

Nástroje a technologie pro aplikace napříč zdravotním spektrem a pro jakoukoli relevantní lékařskou indikaci, včetně funkčních poškození,

| — | Nástroje a technologie pro aplikace napříč zdravotním spektrem
  , včetně výroby zdravotnických technologií,
  a pro jakoukoli relevantní lékařskou indikaci, včetně funkčních poškození, |
| --- | --- |

—

Nástroje a technologie pro aplikace napříč zdravotním spektrem
  , včetně výroby zdravotnických technologií,
  a pro jakoukoli relevantní lékařskou indikaci, včetně funkčních poškození,

, včetně výroby zdravotnických technologií,

| — | umělá inteligence a robotika pro zdravotnické technologie a nástroje, |
| --- | --- |

—

umělá inteligence a robotika pro zdravotnické technologie a nástroje,

umělá inteligence a robotika pro zdravotnické technologie a nástroje,

| — | integrované nástroje, technologie a digitální řešení pro lidské zdraví, včetně mobilních řešení a zdravotní péče na dálku, |
| --- | --- |

—

integrované nástroje, technologie a digitální řešení pro lidské zdraví, včetně mobilních řešení a zdravotní péče na dálku,

| — | integrované nástroje, technologie a digitální řešení pro lidské zdraví, včetně mobilních řešení a zdravotní péče na dálku, |
| --- | --- |

—

integrované nástroje, technologie a digitální řešení pro lidské zdraví, včetně mobilních řešení a zdravotní péče na dálku,

| — | individualizované přístupy digitálního zdravotnictví založené na digitálním replikování fyzických objektů, přesné počítačové modely klíčových biologických procesů v lidském těle založené na datech, které umožňují určit nejlepší individuální terapie, zdravotní prevence a opatření na udržení zdraví, |
| --- | --- |

—

individualizované přístupy digitálního zdravotnictví založené na digitálním replikování fyzických objektů, přesné počítačové modely klíčových biologických procesů v lidském těle založené na datech, které umožňují určit nejlepší individuální terapie, zdravotní prevence a opatření na udržení zdraví,

individualizované přístupy digitálního zdravotnictví založené na digitálním replikování fyzických objektů, přesné počítačové modely klíčových biologických procesů v lidském těle založené na datech, které umožňují určit nejlepší individuální terapie, zdravotní prevence a opatření na udržení zdraví,

| — | pilotní projekty, rozsáhlé nasazení, optimalizace a inovativní zadávání veřejných zakázek, pokud jde o technologie a nástroje pro zdraví a zdravotní péči v reálných podmínkách, včetně klinických hodnocení a implementačního výzkumu, |
| --- | --- |

—

pilotní projekty, rozsáhlé nasazení, optimalizace a inovativní zadávání veřejných zakázek, pokud jde o technologie a nástroje pro zdraví a zdravotní péči v reálných podmínkách, včetně klinických hodnocení a implementačního výzkumu,

| — | pilotní projekty, rozsáhlé nasazení, optimalizace a inovativní zadávání veřejných zakázek, pokud jde o technologie a nástroje pro zdraví a zdravotní péči v reálných podmínkách, včetně klinických hodnocení a implementačního výzkumu, |
| --- | --- |

—

pilotní projekty, rozsáhlé nasazení, optimalizace a inovativní zadávání veřejných zakázek, pokud jde o technologie a nástroje pro zdraví a zdravotní péči v reálných podmínkách, včetně klinických hodnocení a implementačního výzkumu,

| — | inovativní procesy a služby pro rozvoj, výrobu a rychlé dodávání nástrojů
  a
   technologií
  pro zdraví
  a zdravotní péči, |
| --- | --- |

—

inovativní procesy a služby pro rozvoj, výrobu a rychlé dodávání nástrojů
  a
   technologií
  pro zdraví
  a zdravotní péči,

a

pro zdraví

| — | inovativní procesy a služby pro rozvoj, výrobu a rychlé dodávání nástrojů, technologií
  , léčiv
  a 
  vakcín pro
  zdravotní péči, |
| --- | --- |

—

inovativní procesy a služby pro rozvoj, výrobu a rychlé dodávání nástrojů, technologií
  , léčiv
  a 
  vakcín pro
  zdravotní péči,

, léčiv

vakcín pro

| — | bezpečné, účinné a kvalitní nástroje a technologie pro zdraví a zdravotní péči a jejich etický, právní a sociální dopad, |
| --- | --- |

—

bezpečné, účinné a kvalitní nástroje a technologie pro zdraví a zdravotní péči a jejich etický, právní a sociální dopad,

| — | bezpečné, účinné a kvalitní nástroje a technologie pro zdraví a zdravotní péči a jejich etický, právní a sociální dopad, |
| --- | --- |

—

bezpečné, účinné a kvalitní nástroje a technologie pro zdraví a zdravotní péči a jejich etický, právní a sociální dopad,

| — | regulační věda pro zdravotnické technologie a nástroje. |
| --- | --- |

—

regulační věda pro zdravotnické technologie a nástroje.

| — | regulační věda pro zdravotnické technologie a nástroje, |
| --- | --- |

—

regulační věda pro zdravotnické technologie a nástroje,

| — | nástroje, technologie a digitální řešení ke zvýšení bezpečnosti lékařských rozhodnutí. |
| --- | --- |

—

nástroje, technologie a digitální řešení ke zvýšení bezpečnosti lékařských rozhodnutí.

nástroje, technologie a digitální řešení ke zvýšení bezpečnosti lékařských rozhodnutí.

Pozměňovací návrh 41

Pozměňovací návrh 41

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 1 – bod 1.2 – bod 1.2.6

Příloha I – pilíř II – bod 1 – bod 1.2 – bod 1.2.6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.2.6. | Systémy zdravotní péče |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.2.6.

Systémy zdravotní péče

| 1.2.6. | Systémy zdravotní péče |
| --- | --- |

1.2.6.

Systémy zdravotní péče

Systémy zdravotní péče jsou klíčovým aktivem sociálních systémů EU a v roce 2017 na ně připadalo 24 milionů zaměstnanců v odvětví zdravotní a sociální péče. Je hlavní prioritou zařídit, aby byly systémy zdravotní péče dostupné, nákladově efektivní, odolné, udržitelné a důvěryhodné, jakož i snižovat nerovnosti, mimo jiné uvolněním potenciálu digitálních inovací a inovací založených na datech, které staví na otevřených evropských datových infrastrukturách a zajistí lepší zdravotní péči zaměřenou na člověka. To posune kupředu digitalizaci v oblasti zdraví a zdravotní péče.

Systémy zdravotní péče jsou klíčovým aktivem sociálních systémů EU a v roce 2017 na ně připadalo 24 milionů zaměstnanců v odvětví zdravotní a sociální péče. Je hlavní prioritou zařídit, aby byly systémy zdravotní péče dostupné, nákladově efektivní, odolné, udržitelné a důvěryhodné, jakož i snižovat nerovnosti, mimo jiné uvolněním potenciálu digitálních inovací a inovací založených na datech, které staví na otevřených evropských datových infrastrukturách a zajistí lepší zdravotní péči zaměřenou na člověka. To posune kupředu digitalizaci v oblasti zdraví a zdravotní péče.
  Budoucí infrastruktura by se měla spoléhat na bezpečná úložiště, a tedy i zavádění sítí páté generace, podmínky pro rozvoj internetu věcí a vysoce výkonná výpočetní střediska.

Budoucí infrastruktura by se měla spoléhat na bezpečná úložiště, a tedy i zavádění sítí páté generace, podmínky pro rozvoj internetu věcí a vysoce výkonná výpočetní střediska.

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | Reformy veřejných politik a systémů zdravotní péče v Evropě i mimo ni, |
| --- | --- |

—

Reformy veřejných politik a systémů zdravotní péče v Evropě i mimo ni,

| — | Reformy veřejných politik a systémů zdravotní péče v Evropě i mimo ni, |
| --- | --- |

—

Reformy veřejných politik a systémů zdravotní péče v Evropě i mimo ni,

| — | nové modely a přístupy ke zdraví a zdravotní péči a jejich přenositelnost nebo adaptace z jedné země/regionu do jiné, |
| --- | --- |

—

nové modely a přístupy ke zdraví a zdravotní péči a jejich přenositelnost nebo adaptace z jedné země/regionu do jiné,

| — | nové modely a přístupy ke zdraví a zdravotní péči a jejich přenositelnost nebo adaptace z jedné země/regionu do jiné, |
| --- | --- |

—

nové modely a přístupy ke zdraví a zdravotní péči a jejich přenositelnost nebo adaptace z jedné země/regionu do jiné,

| — | zlepšování hodnocení zdravotnických technologií, |
| --- | --- |

—

zlepšování hodnocení zdravotnických technologií,

| — | zlepšování hodnocení zdravotnických technologií, |
| --- | --- |

—

zlepšování hodnocení zdravotnických technologií,

| — | vývoj nerovností v oblasti zdraví a účinná politická odpověď, |
| --- | --- |

—

vývoj nerovností v oblasti zdraví a účinná politická odpověď,

| — | vývoj nerovností v oblasti zdraví a účinná politická odpověď, |
| --- | --- |

—

vývoj nerovností v oblasti zdraví a účinná politická odpověď,

| — | budoucí pracovní síla v oblasti zdraví a její potřeby, |
| --- | --- |

—

budoucí pracovní síla v oblasti zdraví a její potřeby,

| — | budoucí pracovní síla v oblasti zdraví a její potřeby, |
| --- | --- |

—

budoucí pracovní síla v oblasti zdraví a její potřeby,

| — | vytváření systémů specializovaného odborného vzdělávání zdravotnických pracovníků, školení a rozvíjení technického know-how a nových způsobů práce na základě inovací v elektronickém zdravotnictví; |
| --- | --- |

—

vytváření systémů specializovaného odborného vzdělávání zdravotnických pracovníků, školení a rozvíjení technického know-how a nových způsobů práce na základě inovací v elektronickém zdravotnictví;

vytváření systémů specializovaného odborného vzdělávání zdravotnických pracovníků, školení a rozvíjení technického know-how a nových způsobů práce na základě inovací v elektronickém zdravotnictví;

| — | zlepšování
  včasných
  informací souvisejících se zdravím a používání zdravotních údajů, včetně elektronických zdravotních záznamů, s patřičnou pozorností věnovanou bezpečnosti, soukromí, interoperabilitě, normám, srovnatelnosti a integritě, |
| --- | --- |

—

zlepšování
  včasných
  informací souvisejících se zdravím a používání zdravotních údajů, včetně elektronických zdravotních záznamů, s patřičnou pozorností věnovanou bezpečnosti, soukromí, interoperabilitě, normám, srovnatelnosti a integritě,

včasných

| — | zlepšování
  včasného poskytování a kvality
  informací souvisejících se zdravím a 
  také infrastruktury pro účinné shromažďování a
  používání zdravotních údajů, včetně elektronických zdravotních záznamů, s patřičnou pozorností věnovanou bezpečnosti, soukromí, interoperabilitě, normám, srovnatelnosti a integritě,
  informace související se zdravím a používání zdravotních údajů, včetně elektronických zdravotních záznamů, s patřičnou pozorností věnovanou bezpečnosti, důvěře, soukromí, interoperabilitě, normám, srovnatelnosti a integritě, |
| --- | --- |

—

zlepšování
  včasného poskytování a kvality
  informací souvisejících se zdravím a 
  také infrastruktury pro účinné shromažďování a
  používání zdravotních údajů, včetně elektronických zdravotních záznamů, s patřičnou pozorností věnovanou bezpečnosti, soukromí, interoperabilitě, normám, srovnatelnosti a integritě,
  informace související se zdravím a používání zdravotních údajů, včetně elektronických zdravotních záznamů, s patřičnou pozorností věnovanou bezpečnosti, důvěře, soukromí, interoperabilitě, normám, srovnatelnosti a integritě,

včasného poskytování a kvality

také infrastruktury pro účinné shromažďování a

informace související se zdravím a používání zdravotních údajů, včetně elektronických zdravotních záznamů, s patřičnou pozorností věnovanou bezpečnosti, důvěře, soukromí, interoperabilitě, normám, srovnatelnosti a integritě,

| — | odolnost systémů zdravotní péče při vstřebávání dopadů krizí a přijímání přelomových inovací, |
| --- | --- |

—

odolnost systémů zdravotní péče při vstřebávání dopadů krizí a přijímání přelomových inovací,

| — | odolnost systémů zdravotní péče při vstřebávání dopadů krizí a přijímání přelomových inovací, |
| --- | --- |

—

odolnost systémů zdravotní péče při vstřebávání dopadů krizí a přijímání přelomových inovací,

| — | řešení pro posílení účasti občanů a pacientů, sledování vlastního zdraví a komunikaci s odborníky ve zdravotnických a sociálních službách s cílem poskytovat integrovanější péči a přístup zaměřený na uživatele, |
| --- | --- |

—

řešení pro posílení účasti občanů a pacientů, sledování vlastního zdraví a komunikaci s odborníky ve zdravotnických a sociálních službách s cílem poskytovat integrovanější péči a přístup zaměřený na uživatele,

| — | řešení pro posílení účasti občanů a pacientů, sledování vlastního zdraví a komunikaci s odborníky ve zdravotnických a sociálních službách s cílem poskytovat integrovanější péči a přístup zaměřený na uživatele, |
| --- | --- |

—

řešení pro posílení účasti občanů a pacientů, sledování vlastního zdraví a komunikaci s odborníky ve zdravotnických a sociálních službách s cílem poskytovat integrovanější péči a přístup zaměřený na uživatele,

| — | data, informace, znalosti a osvědčené postupy z výzkumu v oblasti systémů zdravotní péče na úrovni EU a celosvětově. |
| --- | --- |

—

data, informace, znalosti a osvědčené postupy z výzkumu v oblasti systémů zdravotní péče na úrovni EU a celosvětově.

| — | data, informace, znalosti a osvědčené postupy z výzkumu v oblasti systémů zdravotní péče na úrovni EU a celosvětově. |
| --- | --- |

—

data, informace, znalosti a osvědčené postupy z výzkumu v oblasti systémů zdravotní péče na úrovni EU a celosvětově.

Pozměňovací návrh 42

Pozměňovací návrh 42

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 2 – návětí

Příloha I – pilíř II – bod 2 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2. | KLASTR „INKLUZIVNÍ A 
  BEZPEČNÁ
  SPOLEČNOST“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.

KLASTR „INKLUZIVNÍ A 
  BEZPEČNÁ
  SPOLEČNOST“

BEZPEČNÁ

| 2. | KLASTR „INKLUZIVNÍ A 
  KREATIVNÍ
  SPOLEČNOST“ |
| --- | --- |

2.

KLASTR „INKLUZIVNÍ A 
  KREATIVNÍ
  SPOLEČNOST“

KREATIVNÍ

Pozměňovací návrh 43

Pozměňovací návrh 43

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 2 – bod 2.1

Příloha I – pilíř II – bod 2 – bod 2.1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.1. | Zdůvodnění |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.1.

Zdůvodnění

| 2.1. | Zdůvodnění |
| --- | --- |

2.1.

Zdůvodnění

EU představuje jedinečný způsob spojení hospodářského růstu a sociálních politik s vysokou mírou sociálního začlenění, sdílenými demokratickými hodnotami, lidskými právy, rovností žen a mužů a bohatou rozmanitostí. Tento model se neustále vyvíjí a musí se potýkat s výzvami, jako jsou mimo jiné
  globalizace a technologická změna. Evropa dále musí reagovat na výzvy pramenící z přetrvávajících bezpečnostních hrozeb. Teroristické útoky a radikalizace spolu s počítačovými útoky a hybridními hrozbami dávají vzniknout velkým obavám o bezpečnost a zvyšují napětí ve společnosti.

globalizace a technologická změna. Evropa dále musí reagovat na výzvy pramenící z přetrvávajících bezpečnostních hrozeb. Teroristické útoky a radikalizace spolu s počítačovými útoky a hybridními hrozbami dávají vzniknout velkým obavám o bezpečnost a zvyšují napětí ve společnosti.

EU představuje jedinečný způsob spojení
  prosperity,
  hospodářského růstu a 
  udržitelných
  sociálních politik s vysokou mírou sociálního začlenění, sdílenými demokratickými hodnotami, lidskými právy, rovností žen a mužů a bohatou rozmanitostí. Tento model se neustále vyvíjí a musí se potýkat s výzvami, jako jsou mimo jiné
  digitalizace, globalizace
  a 
  technologický vývoj
  .

prosperity,

udržitelných

digitalizace, globalizace

technologický vývoj

EU musí prosazovat model inkluzivního a udržitelného růstu a zároveň sklízet plody technologického pokroku, zvyšovat důvěru v demokratickou správu a prosazovat její inovaci, bojovat s nerovnostmi, nezaměstnaností, marginalizací, diskriminací a radikalizací, zaručovat dodržování lidských práv, podporovat kulturní rozmanitost a evropské kulturní dědictví a prostřednictvím sociálních inovací posilovat postavení občanů. Nadále zůstane prioritou také řízení migrace a integrace migrantů.
  Výzkum a inovace ve společenských a humanitních vědách mají fundamentální význam pro reakci na tyto výzvy a plnění cílů EU.

Výzkum a inovace ve společenských a humanitních vědách mají fundamentální význam pro reakci na tyto výzvy a plnění cílů EU.

EU musí prosazovat model inkluzivního a udržitelného růstu a zároveň sklízet plody technologického pokroku, zvyšovat důvěru v demokratickou správu a prosazovat její inovaci, bojovat s nerovnostmi, nezaměstnaností, marginalizací, diskriminací a radikalizací, zaručovat dodržování lidských práv, podporovat kulturní rozmanitost a evropské kulturní dědictví a prostřednictvím sociálních inovací posilovat postavení občanů. Nadále zůstane prioritou také řízení migrace a integrace migrantů.

Výzkum a inovace ve společenských a humanitních vědách a v kulturním a kreativním odvětví mají fundamentální význam pro reakci na tyto výzvy a plnění cílů EU. Tato odvětví vzhledem ke svému širokému záběru, velikosti a dopadu na dnešní digitální transformaci významně přispívají k našemu hospodářství. Jelikož vzájemné vztahy mezi společenskými a technologickými inovacemi jsou složité a jen zřídka přímočaré, je třeba dále zkoumat, a to i prostřednictvím průřezového a víceoborového výzkumu, vývoj všech druhů inovací a činností, jejichž provádění je financováno s cílem podpořit jejich účinný rozvoj v budoucnosti.

Výzkum a inovace ve společenských a humanitních vědách a v kulturním a kreativním odvětví mají fundamentální význam pro reakci na tyto výzvy a plnění cílů EU. Tato odvětví vzhledem ke svému širokému záběru, velikosti a dopadu na dnešní digitální transformaci významně přispívají k našemu hospodářství. Jelikož vzájemné vztahy mezi společenskými a technologickými inovacemi jsou složité a jen zřídka přímočaré, je třeba dále zkoumat, a to i prostřednictvím průřezového a víceoborového výzkumu, vývoj všech druhů inovací a činností, jejichž provádění je financováno s cílem podpořit jejich účinný rozvoj v budoucnosti.

Evropské občany, státní instituce a hospodářství je třeba chránit před přetrvávajícími hrozbami organizovaného zločinu, včetně obchodu se zbraněmi, drogami a lidmi. Klíčové je také posílení ochrany a bezpečnosti prostřednictvím lepší správy hranic. S postupující digitalizací hospodářství a společnosti je na vzestupu počítačová kriminalita a diverzifikují se rizika s ní spojená. Aby Evropa ochránila demokratickou a hospodářskou stabilitu, musí nadále vynakládat úsilí na zlepšení kybernetické bezpečnosti, digitálního soukromí a ochrany osobních údajů a bojovat s šířením nepravdivých a škodlivých informací. A konečně je zapotřebí další úsilí, aby se omezil dopad extrémních povětrnostních jevů, které jsou stále intenzivnější v důsledku klimatických změn, na život a živobytí; jde například o záplavy, bouře nebo sucha způsobující lesní požáry, degradaci půdy a jiné přírodní katastrofy, např. zemětřesení. Katastrofy, ať už přírodní nebo způsobené člověkem, mohou ohrozit důležité funkce společnosti, jako je zdravotní péče, dodávky energie a správa věcí veřejných.

Evropské občany, státní instituce a hospodářství je třeba chránit před přetrvávajícími hrozbami organizovaného zločinu, včetně obchodu se zbraněmi, drogami a lidmi. Klíčové je také posílení ochrany a bezpečnosti prostřednictvím lepší správy hranic. S postupující digitalizací hospodářství a společnosti je na vzestupu počítačová kriminalita a diverzifikují se rizika s ní spojená. Aby Evropa ochránila demokratickou a hospodářskou stabilitu, musí nadále vynakládat úsilí na zlepšení kybernetické bezpečnosti, digitálního soukromí a ochrany osobních údajů a bojovat s šířením nepravdivých a škodlivých informací. A konečně je zapotřebí další úsilí, aby se omezil dopad extrémních povětrnostních jevů, které jsou stále intenzivnější v důsledku klimatických změn, na život a živobytí; jde například o záplavy, bouře nebo sucha způsobující lesní požáry, degradaci půdy a jiné přírodní katastrofy, např. zemětřesení. Katastrofy, ať už přírodní nebo způsobené člověkem, mohou ohrozit důležité funkce společnosti, jako je zdravotní péče, dodávky energie a správa věcí veřejných.

Závažnost, složitost a nadnárodní charakter těchto výzev si žádá akci EU na více úrovních. Řešení takto závažných sociálních, politických, kulturních a ekonomických problémů a bezpečnostních výzev pouze na vnitrostátní úrovni by sebou neslo riziko neefektivního využívání zdrojů, roztříštěného přístupu a nejednotných standardů znalostí a kapacity.

Závažnost, složitost a nadnárodní charakter těchto výzev si žádá akci EU na více úrovních. Řešení takto závažných sociálních, politických, kulturních a ekonomických problémů a bezpečnostních výzev pouze na vnitrostátní úrovni by sebou neslo riziko neefektivního využívání zdrojů, roztříštěného přístupu a nejednotných standardů znalostí a kapacity.

Součástí širší komplexní reakce EU na bezpečnostní hrozby je výzkum v oblasti bezpečnosti. Přispívá k procesu budování kapacit tím, že umožňuje, aby v budoucnu byly dostupné technologie a aplikace, které zaplní kapacitní mezery, na něž poukazují tvůrci politik a odborníci z praxe. Již teď představuje financování výzkumu prostřednictvím rámcového programu EU přibližně 50 % celkového veřejného financování výzkumu v oblasti bezpečnosti v EU. Plně se využijí dostupné nástroje, včetně evropského kosmického programu (Galileo a EGNOS, Copernicus, získávání poznatků o situaci ve vesmíru a družicová komunikace v rámci státní správy). Usiluje se o součinnost s činnostmi podporovanými obranným výzkumem financovaným EU, aniž by docházelo ke zdvojování financování. Přeshraniční spolupráce přispívá k rozvoji jednotného evropského trhu v oblasti bezpečnosti a ke zlepšování výkonnosti odvětví, což posiluje autonomii EU.

Součástí širší komplexní reakce EU na bezpečnostní hrozby je výzkum v oblasti bezpečnosti. Přispívá k procesu budování kapacit tím, že umožňuje, aby v budoucnu byly dostupné technologie a aplikace, které zaplní kapacitní mezery, na něž poukazují tvůrci politik a odborníci z praxe. Již teď představuje financování výzkumu prostřednictvím rámcového programu EU přibližně 50 % celkového veřejného financování výzkumu v oblasti bezpečnosti v EU. Plně se využijí dostupné nástroje, včetně evropského kosmického programu (Galileo a EGNOS, Copernicus, získávání poznatků o situaci ve vesmíru a družicová komunikace v rámci státní správy). Usiluje se o součinnost s činnostmi podporovanými obranným výzkumem financovaným EU, aniž by docházelo ke zdvojování financování. Přeshraniční spolupráce přispívá k rozvoji jednotného evropského trhu v oblasti bezpečnosti a ke zlepšování výkonnosti odvětví, což posiluje autonomii EU.

Výzkumné a inovační činnosti v rámci této globální výzvy budou celkově sladěny s prioritami Komise v těchto oblastech: demokratická změna; růst, zaměstnanost a investice; spravedlnost a základní práva; migrace; hlubší a spravedlivější evropská měnová unie; jednotný digitální trh. V návaznosti na závazky Římské agendy budou usilovat o „sociální Evropu“ a „Unii, která zachovává naše kulturní dědictví a podporuje kulturní rozmanitost.“ Podpoří také evropský pilíř sociálních práv
  a globální pakt o bezpečné, řízené a legální migraci. Výzkum v oblasti bezpečnosti navazuje na závazek Římské agendy usilovat o „bezpečnou a chráněnou Evropu“ a napomáhá k vytvoření skutečné a účinné bezpečnostní unie. Budou využity součinnosti s programem Spravedlnost a programem Práva a hodnoty, které podporují činnosti v oblasti přístupu ke spravedlnosti, práv obětí, rovnosti žen a mužů, nediskriminace, ochrany osobních údajů a prosazování evropského občanství.

a globální pakt o bezpečné, řízené a legální migraci. Výzkum v oblasti bezpečnosti navazuje na závazek Římské agendy usilovat o „bezpečnou a chráněnou Evropu“ a napomáhá k vytvoření skutečné a účinné bezpečnostní unie. Budou využity součinnosti s programem Spravedlnost a programem Práva a hodnoty, které podporují činnosti v oblasti přístupu ke spravedlnosti, práv obětí, rovnosti žen a mužů, nediskriminace, ochrany osobních údajů a prosazování evropského občanství.

Výzkumné a inovační činnosti v rámci této globální výzvy budou celkově sladěny s prioritami Komise v těchto oblastech: demokratická změna; růst, zaměstnanost a investice; spravedlnost a základní práva; migrace; hlubší a spravedlivější evropská měnová unie; jednotný digitální trh. V návaznosti na závazky Římské agendy budou usilovat o „sociální Evropu“ a „Unii, která zachovává naše kulturní dědictví a podporuje kulturní rozmanitost.“ Podpoří také evropský pilíř sociálních práv.

Činnosti přímo přispějí zejména k následujícím cílům udržitelného rozvoje: cíl č. 1 – konec chudoby, cíl č. 4 – kvalitní vzdělávání, cíl – důstojná práce a hospodářský růst, cíl č. 9 – průmysl, inovace a infrastruktura, cíl č. 10 – méně nerovností, cíl č. 11 – udržitelná města a obce, cíl č. 16 – mír, spravedlnost a silné instituce.

Činnosti přímo přispějí zejména k následujícím cílům udržitelného rozvoje: cíl č. 1 – konec chudoby, cíl č. 4 – kvalitní vzdělávání,
  cíl č. 5 – rovnost žen a mužů, cíl č. 8
   – důstojná práce a hospodářský růst, cíl č. 9 – průmysl, inovace a infrastruktura, cíl č. 10 – méně nerovností, cíl č. 11 – udržitelná města a obce, cíl č. 
  12 – odpovědná spotřeba a výroba, cíl č.
  16 – mír, spravedlnost a silné instituce
  , cíl č. 17 – partnerství pro dosažení cílů
  .

cíl č. 5 – rovnost žen a mužů, cíl č. 8

12 – odpovědná spotřeba a výroba, cíl č.

, cíl č. 17 – partnerství pro dosažení cílů

Pozměňovací návrh 44

Pozměňovací návrh 44

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 2 – bod 2.2 – bod 2.2.1 – odst. 2

Příloha I – pilíř II – bod 2 – bod 2.2 – bod 2.2.1 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Hlavní rysy | Hlavní rysy |
| — | Historie, vývoj a efektivnost demokracií na různých úrovních a v různých podobách; aspekty digitalizace a účinky komunikace na sociálních sítích a úloha vzdělávání
  a
   politik zaměřených na mladé lidi jakožto základní kameny demokratického občanství, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Hlavní rysy

Hlavní rysy

—

Historie, vývoj a efektivnost demokracií na různých úrovních a v různých podobách; aspekty digitalizace a účinky komunikace na sociálních sítích a úloha vzdělávání
  a
   politik zaměřených na mladé lidi jakožto základní kameny demokratického občanství,

a

| — | Historie, vývoj a efektivnost demokracií na různých úrovních a v různých podobách
  , jako jsou hnutí pro dialog mezi kulturami, spolupráci mezi národy a mír mezi náboženstvími
  ; aspekty digitalizace
  včetně mediální a digitální gramotnosti
  a účinky komunikace na sociálních sítích a úloha vzdělávání, politik zaměřených na mladé lidi
  a kulturní účasti
  jakožto základní kameny demokratického občanství, |
| --- | --- |

—

Historie, vývoj a efektivnost demokracií na různých úrovních a v různých podobách
  , jako jsou hnutí pro dialog mezi kulturami, spolupráci mezi národy a mír mezi náboženstvími
  ; aspekty digitalizace
  včetně mediální a digitální gramotnosti
  a účinky komunikace na sociálních sítích a úloha vzdělávání, politik zaměřených na mladé lidi
  a kulturní účasti
  jakožto základní kameny demokratického občanství,

, jako jsou hnutí pro dialog mezi kulturami, spolupráci mezi národy a mír mezi náboženstvími

včetně mediální a digitální gramotnosti

a kulturní účasti

| — | inovativní přístupy k podpoře transparentnosti, schopnosti reagovat, odpovědnosti, efektivity a legitimity demokratické správy věcí veřejných při plném dodržování základních práv a zásad právního státu, |
| --- | --- |

—

inovativní přístupy k podpoře transparentnosti, schopnosti reagovat, odpovědnosti, efektivity a legitimity demokratické správy věcí veřejných při plném dodržování základních práv a zásad právního státu,

| — | inovativní přístupy k podpoře transparentnosti, schopnosti reagovat, odpovědnosti, efektivity a legitimity demokratické správy věcí veřejných
  , včetně boje proti korupci,
  při plném dodržování základních
  a lidských
  práv a zásad právního státu, |
| --- | --- |

—

inovativní přístupy k podpoře transparentnosti, schopnosti reagovat, odpovědnosti, efektivity a legitimity demokratické správy věcí veřejných
  , včetně boje proti korupci,
  při plném dodržování základních
  a lidských
  práv a zásad právního státu,

, včetně boje proti korupci,

a lidských

| — | dopad technologií na individuální životní styl a jednání; |
| --- | --- |

—

dopad technologií na individuální životní styl a jednání;

dopad technologií na individuální životní styl a jednání;

| — | strategie pro řešení populismu, extremismu, radikalizace a terorismu a pro zapojení nespokojených občanů a lidí na okraji společnosti, |
| --- | --- |

—

strategie pro řešení populismu, extremismu, radikalizace a terorismu a pro zapojení nespokojených občanů a lidí na okraji společnosti,

| — | strategie pro řešení populismu, extremismu, radikalizace
  , diskriminace
  a 
  nenávistných projevů,
  terorismu a pro
  aktivní
  zapojení
  a posílení
  nespokojených
  a zranitelných
  občanů a lidí na okraji společnosti, |
| --- | --- |

—

strategie pro řešení populismu, extremismu, radikalizace
  , diskriminace
  a 
  nenávistných projevů,
  terorismu a pro
  aktivní
  zapojení
  a posílení
  nespokojených
  a zranitelných
  občanů a lidí na okraji společnosti,

, diskriminace

nenávistných projevů,

aktivní

a posílení

a zranitelných

| — | nové přístupy k řešení spojitosti mezi migrací a xenofobií a příčiny migrace, |
| --- | --- |

—

nové přístupy k řešení spojitosti mezi migrací a xenofobií a příčiny migrace,

nové přístupy k řešení spojitosti mezi migrací a xenofobií a příčiny migrace,

| — | lepší pochopení úlohy standardů novinářské práce a obsahu vytvářeného uživateli v hyperpropojené společnosti a vývoj nástrojů pro boj proti dezinformacím, |
| --- | --- |

—

lepší pochopení úlohy standardů novinářské práce a obsahu vytvářeného uživateli v hyperpropojené společnosti a vývoj nástrojů pro boj proti dezinformacím,

| — | lepší pochopení úlohy standardů novinářské práce a obsahu vytvářeného uživateli v hyperpropojené společnosti a vývoj nástrojů pro boj proti dezinformacím, |
| --- | --- |

—

lepší pochopení úlohy standardů novinářské práce a obsahu vytvářeného uživateli v hyperpropojené společnosti a vývoj nástrojů pro boj proti dezinformacím,

| — | role multikulturního občanství a identity ve vztahu k demokratickému občanství a politické angažovanosti, |
| --- | --- |

—

role multikulturního občanství a identity ve vztahu k demokratickému občanství a politické angažovanosti,

| — | role multikulturního občanství a identity ve vztahu k demokratickému občanství a politické angažovanosti, |
| --- | --- |

—

role multikulturního občanství a identity ve vztahu k demokratickému občanství a politické angažovanosti,

| — | dopad technického a vědeckého pokroku včetně dat velkého objemu, online sociálních sítí a umělé inteligence na demokracii, |
| --- | --- |

—

dopad technického a vědeckého pokroku včetně dat velkého objemu, online sociálních sítí a umělé inteligence na demokracii,

| — | dopad technického a vědeckého pokroku včetně dat velkého objemu, online sociálních sítí a umělé inteligence na demokracii, |
| --- | --- |

—

dopad technického a vědeckého pokroku včetně dat velkého objemu, online sociálních sítí a umělé inteligence na demokracii,

| — | poradní a participativní demokracie a aktivní a inkluzivní občanství včetně digitálního rozměru, |
| --- | --- |

—

poradní a participativní demokracie a aktivní a inkluzivní občanství včetně digitálního rozměru,

| — | poradní a participativní demokracie a aktivní a inkluzivní občanství včetně digitálního rozměru, |
| --- | --- |

—

poradní a participativní demokracie a aktivní a inkluzivní občanství včetně digitálního rozměru,

| — | dopad ekonomických a sociálních nerovností na politickou účast a demokracii, demonstrace dokládající, jak odstraňování nerovností a boj se všemi formami diskriminace, včetně nerovnosti žen a mužů, pomáhá udržovat demokracii. |
| --- | --- |

—

dopad ekonomických a sociálních nerovností na politickou účast a demokracii, demonstrace dokládající, jak odstraňování nerovností a boj se všemi formami diskriminace, včetně nerovnosti žen a mužů, pomáhá udržovat demokracii.

| — | dopad ekonomických a sociálních nerovností na politickou účast a demokracii, demonstrace dokládající, jak odstraňování nerovností a boj se všemi formami diskriminace, včetně nerovnosti žen a mužů, pomáhá udržovat demokracii, |
| --- | --- |

—

dopad ekonomických a sociálních nerovností na politickou účast a demokracii, demonstrace dokládající, jak odstraňování nerovností a boj se všemi formami diskriminace, včetně nerovnosti žen a mužů, pomáhá udržovat demokracii,

| — | nové přístupy k vědecké diplomacii. |
| --- | --- |

—

nové přístupy k vědecké diplomacii.

nové přístupy k vědecké diplomacii.

Pozměňovací návrh 45

Pozměňovací návrh 45

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 2 – bod 2.2 – bod 2.2.2 – návětí

Příloha I – pilíř II – bod 2 – bod 2.2 – bod 2.2.2 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.2.2. | Kulturní dědictví |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.2.2.

Kulturní dědictví

| 2.2.2. | Kultura a kreativita |
| --- | --- |

2.2.2.

Kultura a kreativita

Pozměňovací návrh 46

Pozměňovací návrh 46

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 2 – bod 2.2 – bod 2.2.2

Příloha I – pilíř II – bod 2 – bod 2.2 – bod 2.2.2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.2.2. | Kulturní dědictví |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.2.2.

Kulturní dědictví

| 2.2.2. | Kulturní dědictví |
| --- | --- |

2.2.2.

Kulturní dědictví

Evropské kulturní a kreativní odvětví staví most mezi uměním, kulturou, podnikáním a technologií. Dále, zejména v oblasti digitalizace, hrají kulturní a kreativní odvětví klíčovou úlohu při reindustrializaci Evropy, jsou hnacím motorem růstu a jejich strategická pozice jim ve venkovských i městských oblastech umožňuje šíření inovací do dalších odvětví, jako je cestovní ruch, maloobchod, média a digitální technologie a inženýrství. V programu Horizont Evropa budou kreativita a design průřezovými prvky, které budou začleněny do projektů v celém programu s cílem podporovat nové technologie, obchodní modely a pravomoci a přetvářet tvůrčí a mezioborová řešení v ekonomickou a sociální hodnotu.

Evropské kulturní a kreativní odvětví staví most mezi uměním, kulturou, podnikáním a technologií. Dále, zejména v oblasti digitalizace, hrají kulturní a kreativní odvětví klíčovou úlohu při reindustrializaci Evropy, jsou hnacím motorem růstu a jejich strategická pozice jim ve venkovských i městských oblastech umožňuje šíření inovací do dalších odvětví, jako je cestovní ruch, maloobchod, média a digitální technologie a inženýrství. V programu Horizont Evropa budou kreativita a design průřezovými prvky, které budou začleněny do projektů v celém programu s cílem podporovat nové technologie, obchodní modely a pravomoci a přetvářet tvůrčí a mezioborová řešení v ekonomickou a sociální hodnotu.

Kulturní dědictví je nedílnou součástí
  našich životů
  ,
  má význam pro společenství
  ,
  skupiny
  a 
  společnosti
  a 
  dává
  pocit sounáležitosti. Je to most mezi minulostí a budoucností našich společností. Je hnací silou lokálních ekonomik a mocným zdrojem inspirace pro kreativní a kulturní odvětví. Klíčovými výzvami pro tuto i budoucí generaci je zpřístupnění, uchování, ochrana a obnova, interpretace a využití plného potenciálu našeho kulturního dědictví. Kulturní dědictví je velkým přínosem a inspirací pro umění, tradiční řemesla i kulturní,
  podnikatelská
  a 
  kreativní
  odvětví, která jsou hnacím motorem udržitelného hospodářského růstu, vytváření nových pracovních míst a zahraničního obchodu.

našich životů

má význam pro společenství

skupiny

společnosti

dává

podnikatelská

kreativní

Kulturní dědictví je nedílnou součástí
  kulturního a kreativního odvětví. Kulturní dědictví jsou stopy a projevy minulosti
  ,
  které dávají jednotlivým společenstvím
  ,
  skupinám
  a 
  společnostem charakteristický význam
  a pocit sounáležitosti
  a jsou jimi využívány
  . Je to most mezi minulostí a budoucností našich společností. Je hnací silou lokálních ekonomik a mocným zdrojem inspirace pro kreativní a kulturní odvětví. Klíčovými výzvami pro tuto i budoucí generaci je zpřístupnění, uchování, ochrana a obnova, interpretace a využití plného potenciálu našeho kulturního dědictví. Kulturní dědictví je velkým přínosem a inspirací pro umění, tradiční řemesla i kulturní,
  kreativní
  a 
  podnikatelská
  odvětví, která jsou hnacím motorem udržitelného hospodářského růstu, vytváření nových pracovních míst a zahraničního obchodu.

kulturního a kreativního odvětví. Kulturní dědictví jsou stopy a projevy minulosti

které dávají jednotlivým společenstvím

skupinám

společnostem charakteristický význam

a jsou jimi využívány

kreativní

podnikatelská

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | Studie a vědy zaměřené na kulturní dědictví, využívající nejmodernější technologie včetně digitálních, |
| --- | --- |

—

Studie a vědy zaměřené na kulturní dědictví, využívající nejmodernější technologie včetně digitálních,

| — | Studie a vědy zaměřené na kulturní dědictví, využívající nejmodernější technologie včetně digitálních, |
| --- | --- |

—

Studie a vědy zaměřené na kulturní dědictví, využívající nejmodernější technologie včetně digitálních,

| — | přístup ke kulturnímu dědictví a jeho sdílení pomocí inovativních vzorců a způsobů použití a participativních modelů správy, |
| --- | --- |

—

přístup ke kulturnímu dědictví a jeho sdílení pomocí inovativních vzorců a způsobů použití a participativních modelů správy,

| — | přístup ke kulturnímu dědictví a jeho sdílení
  a příslušným informacím
  pomocí inovativních vzorců a způsobů použití a participativních modelů správy, |
| --- | --- |

—

přístup ke kulturnímu dědictví a jeho sdílení
  a příslušným informacím
  pomocí inovativních vzorců a způsobů použití a participativních modelů správy,

a příslušným informacím

| — | propojení kulturního dědictví se vznikajícími kreativními odvětvími, |
| --- | --- |

—

propojení kulturního dědictví se vznikajícími kreativními odvětvími,

| — | propojení kulturního dědictví se vznikajícími kreativními odvětvími, |
| --- | --- |

—

propojení kulturního dědictví se vznikajícími kreativními odvětvími,

| — | přínos kulturního dědictví k udržitelnému rozvoji skrze uchování, ochranu a regeneraci kulturní krajiny, kdy EU může sloužit jako laboratoř pro inovace opírající se o dědictví a kulturní cestovní ruch, |
| --- | --- |

—

přínos kulturního dědictví k udržitelnému rozvoji skrze uchování, ochranu a regeneraci kulturní krajiny, kdy EU může sloužit jako laboratoř pro inovace opírající se o dědictví a kulturní cestovní ruch,

| — | přínos kulturního dědictví k udržitelnému rozvoji skrze uchování, ochranu a regeneraci kulturní krajiny, kdy EU může sloužit jako laboratoř pro inovace opírající se o dědictví a kulturní cestovní ruch, |
| --- | --- |

—

přínos kulturního dědictví k udržitelnému rozvoji skrze uchování, ochranu a regeneraci kulturní krajiny, kdy EU může sloužit jako laboratoř pro inovace opírající se o dědictví a kulturní cestovní ruch,

| — | uchování, ochrana, rozšiřování a restaurování kulturního dědictví a 
  jazyků
  s využitím nejmodernějších technologií včetně digitálních, |
| --- | --- |

—

uchování, ochrana, rozšiřování a restaurování kulturního dědictví a 
  jazyků
  s využitím nejmodernějších technologií včetně digitálních,

jazyků

| — | uchování, ochrana, rozšiřování a restaurování kulturního dědictví
  , jazyků
  a 
  tradičních dovedností a řemesel
  s využitím nejmodernějších technologií včetně digitálních, |
| --- | --- |

—

uchování, ochrana, rozšiřování a restaurování kulturního dědictví
  , jazyků
  a 
  tradičních dovedností a řemesel
  s využitím nejmodernějších technologií včetně digitálních,

, jazyků

tradičních dovedností a řemesel

| — | vliv
  tradic,
  vzorců chování
  , vnímání a přesvědčení
  na
  hodnoty
  a pocit sounáležitosti. |
| --- | --- |

—

vliv
  tradic,
  vzorců chování
  , vnímání a přesvědčení
  na
  hodnoty
  a pocit sounáležitosti.

vliv

vzorců chování

na

a pocit sounáležitosti.

| — | význam pluralitních a rozmanitých
  tradic,
  zvyklostí
  , vnímání a přesvědčení
  pro
  hodnoty
  při rozvíjení komunit, |
| --- | --- |

—

význam pluralitních a rozmanitých
  tradic,
  zvyklostí
  , vnímání a přesvědčení
  pro
  hodnoty
  při rozvíjení komunit,

význam pluralitních a rozmanitých

zvyklostí

pro

při rozvíjení komunit,

| — | zřízení cloudu „Kulturní dědictví“, prostoru pro spolupráci v oblasti výzkumu a inovací, s cílem zajistit dostupnost kulturního dědictví prostřednictvím nových technologií a podpořit a usnadnit přenos know-how a dovedností, poskytnout příležitost k vytváření jednotlivých pracovních skupin a projektových struktur a vytvořit tak evropský kulturní protějšek ke komerčně řízeným cloudovým službám. Tomu bude předcházet posouzení dopadu. |
| --- | --- |

—

zřízení cloudu „Kulturní dědictví“, prostoru pro spolupráci v oblasti výzkumu a inovací, s cílem zajistit dostupnost kulturního dědictví prostřednictvím nových technologií a podpořit a usnadnit přenos know-how a dovedností, poskytnout příležitost k vytváření jednotlivých pracovních skupin a projektových struktur a vytvořit tak evropský kulturní protějšek ke komerčně řízeným cloudovým službám. Tomu bude předcházet posouzení dopadu.

zřízení cloudu „Kulturní dědictví“, prostoru pro spolupráci v oblasti výzkumu a inovací, s cílem zajistit dostupnost kulturního dědictví prostřednictvím nových technologií a podpořit a usnadnit přenos know-how a dovedností, poskytnout příležitost k vytváření jednotlivých pracovních skupin a projektových struktur a vytvořit tak evropský kulturní protějšek ke komerčně řízeným cloudovým službám. Tomu bude předcházet posouzení dopadu.

Pozměňovací návrh 47

Pozměňovací návrh 47

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 2 – bod 2.2 – bod 2.2.3

Příloha I – pilíř II – bod 2 – bod 2.2 – bod 2.2.3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Socioekonomická
  transformace |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.2.3.

Socioekonomická
  transformace

Socioekonomická

| 2.2.3. | Sociální, kulturní a ekonomická
  transformace |
| --- | --- |

2.2.3.

Sociální, kulturní a ekonomická
  transformace

Sociální, kulturní a ekonomická

Evropské společnosti prochází hlubokou
  socioekonomickou
  transformací, především v důsledku globalizace a technologických inovací. Zároveň se ve většině evropských zemí zvyšuje příjmová nerovnost (14). Jsou zapotřebí politiky zaměřené do budoucna, které budou prosazovat inkluzivní růst a odstraňování nerovností, podporovat produktivitu (včetně pokroku v jejím měření) a lidský kapitál, řešit výzvy v oblasti migrace a integrace a podporovat mezigenerační solidaritu a sociální mobilitu. Pro spravedlivější a prosperující budoucnost jsou zapotřebí systémy vzdělávání a odborné přípravy.

socioekonomickou

14

Evropské společnosti prochází hlubokou
  sociální, kulturní a ekonomickou
  transformací, především v důsledku globalizace a technologických inovací. Zároveň se ve většině evropských zemí zvyšuje příjmová nerovnost (14). Jsou zapotřebí politiky zaměřené do budoucna, které budou prosazovat inkluzivní růst a odstraňování nerovností, podporovat produktivitu (včetně pokroku v jejím měření) a lidský kapitál,
  zlepšovat život občanů a jejich pracovní podmínky,
  řešit výzvy v oblasti migrace a integrace a podporovat mezigenerační solidaritu a sociální mobilitu
  a kulturní integraci
  . Pro spravedlivější a prosperující budoucnost jsou zapotřebí
  dostupné, inovativní a vysoce kvalitní
  systémy vzdělávání a odborné přípravy
  podporující začlenění
  .

sociální, kulturní a ekonomickou

14

zlepšovat život občanů a jejich pracovní podmínky,

a kulturní integraci

dostupné, inovativní a vysoce kvalitní

podporující začlenění

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | Znalostní základna poskytující poradenství v otázkách investic a politik, zejména v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, a podporující dovednosti s vysokou přidanou hodnotou, produktivitu, sociální mobilitu, růst, sociální inovace a vytváření pracovních míst; úloha vzdělávání a odborné přípravy při řešení nerovností, |
| --- | --- |

—

Znalostní základna poskytující poradenství v otázkách investic a politik, zejména v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, a podporující dovednosti s vysokou přidanou hodnotou, produktivitu, sociální mobilitu, růst, sociální inovace a vytváření pracovních míst; úloha vzdělávání a odborné přípravy při řešení nerovností,

| — | Znalostní základna poskytující poradenství v otázkách investic a politik, zejména v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, a podporující dovednosti s vysokou přidanou hodnotou, produktivitu, sociální mobilitu, růst, sociální inovace a vytváření pracovních míst; úloha vzdělávání a odborné přípravy při řešení nerovností, |
| --- | --- |

—

Znalostní základna poskytující poradenství v otázkách investic a politik, zejména v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, a podporující dovednosti s vysokou přidanou hodnotou, produktivitu, sociální mobilitu, růst, sociální inovace a vytváření pracovních míst; úloha vzdělávání a odborné přípravy při řešení nerovností,

| — | mezioborový vědecký výzkum, který bude kombinovat hospodářský, kulturní a sociální dopad technologické změny, |
| --- | --- |

—

mezioborový vědecký výzkum, který bude kombinovat hospodářský, kulturní a sociální dopad technologické změny,

mezioborový vědecký výzkum, který bude kombinovat hospodářský, kulturní a sociální dopad technologické změny,

| — | sociální udržitelnost, která jde nad rámec ukazatelů založených pouze na HDP, obzvláště nové ekonomické a obchodní modely a nové finanční technologie, |
| --- | --- |

—

sociální udržitelnost, která jde nad rámec ukazatelů založených pouze na HDP, obzvláště nové ekonomické a obchodní modely a nové finanční technologie,

| — | sociální udržitelnost, která jde nad rámec ukazatelů založených pouze na HDP, obzvláště nové ekonomické a obchodní modely
  , jako jsou sociální ekonomika
  a nové finanční technologie; |
| --- | --- |

—

sociální udržitelnost, která jde nad rámec ukazatelů založených pouze na HDP, obzvláště nové ekonomické a obchodní modely
  , jako jsou sociální ekonomika
  a nové finanční technologie;

, jako jsou sociální ekonomika

| — | statistické a jiné ekonomické nástroje pro lepší pochopení růstu a inovací v kontextu pomalého zvyšování produktivity, |
| --- | --- |

—

statistické a jiné ekonomické nástroje pro lepší pochopení růstu a inovací v kontextu pomalého zvyšování produktivity,

| — | statistické a jiné ekonomické
  a kvantitativní
  nástroje pro lepší pochopení
  udržitelného
  růstu a inovací v kontextu pomalého zvyšování produktivity, |
| --- | --- |

—

statistické a jiné ekonomické
  a kvantitativní
  nástroje pro lepší pochopení
  udržitelného
  růstu a inovací v kontextu pomalého zvyšování produktivity,

a kvantitativní

udržitelného

| — | nové typy práce, úloha práce, trendy a změny na trzích práce a v příjmech v současných společnostech a jejich dopad na rozdělení příjmu, rovné zacházení včetně rovnosti žen a mužů a sociální začlenění, |
| --- | --- |

—

nové typy práce, úloha práce, trendy a změny na trzích práce a v příjmech v současných společnostech a jejich dopad na rozdělení příjmu, rovné zacházení včetně rovnosti žen a mužů a sociální začlenění,

| — | nové typy práce, úloha práce, trendy a změny na trzích práce a v příjmech v současných společnostech a jejich dopad na rozdělení příjmu, rovné zacházení včetně rovnosti žen a mužů a sociální začlenění, |
| --- | --- |

—

nové typy práce, úloha práce, trendy a změny na trzích práce a v příjmech v současných společnostech a jejich dopad na rozdělení příjmu, rovné zacházení včetně rovnosti žen a mužů a sociální začlenění,

| — | systémy daní a dávek spolu s politikami v oblasti sociálního zabezpečení a sociálních investic usilující o odstranění nerovností a řešení negativních dopadů techniky, demografie a rozmanitosti, |
| --- | --- |

—

systémy daní a dávek spolu s politikami v oblasti sociálního zabezpečení a sociálních investic usilující o odstranění nerovností a řešení negativních dopadů techniky, demografie a rozmanitosti,

| — | systémy daní a dávek spolu s politikami v oblasti sociálního zabezpečení a sociálních investic
  , daňových rájů a daňové spravedlnosti
  usilující o odstranění nerovností a řešení negativních dopadů techniky, demografie a rozmanitosti, |
| --- | --- |

—

systémy daní a dávek spolu s politikami v oblasti sociálního zabezpečení a sociálních investic
  , daňových rájů a daňové spravedlnosti
  usilující o odstranění nerovností a řešení negativních dopadů techniky, demografie a rozmanitosti,

, daňových rájů a daňové spravedlnosti

| — | strategie zaměřené na řešení demografické změny, problém urbanizace versus odliv obyvatel z venkovských oblastí, řešení socioekonomického vyloučení a zlepšení kvality života ve venkovských oblastech, mimo jiné prostřednictvím špičkových technologií a digitálních řešení, |
| --- | --- |

—

strategie zaměřené na řešení demografické změny, problém urbanizace versus odliv obyvatel z venkovských oblastí, řešení socioekonomického vyloučení a zlepšení kvality života ve venkovských oblastech, mimo jiné prostřednictvím špičkových technologií a digitálních řešení,

strategie zaměřené na řešení demografické změny, problém urbanizace versus odliv obyvatel z venkovských oblastí, řešení socioekonomického vyloučení a zlepšení kvality života ve venkovských oblastech, mimo jiné prostřednictvím špičkových technologií a digitálních řešení,

| — | mobilita lidí v globálním a lokálním kontextu pro lepší řízení migrace a začleňování migrantů a uprchlíků; dodržování mezinárodních závazků a lidských práv; širší a lepší přístup ke kvalitnímu vzdělávání, odborné přípravě a podpůrným službám, aktivní a inkluzivní občanství, obzvláště pro zranitelné skupiny lidí, |
| --- | --- |

—

mobilita lidí v globálním a lokálním kontextu pro lepší řízení migrace a začleňování migrantů a uprchlíků; dodržování mezinárodních závazků a lidských práv; širší a lepší přístup ke kvalitnímu vzdělávání, odborné přípravě a podpůrným službám, aktivní a inkluzivní občanství, obzvláště pro zranitelné skupiny lidí,

| — | mobilita lidí v globálním a lokálním kontextu pro lepší řízení migrace a začleňování migrantů a uprchlíků; dodržování mezinárodních závazků a lidských práv; širší a lepší přístup ke kvalitnímu vzdělávání, odborné přípravě a podpůrným službám, aktivní a inkluzivní občanství, obzvláště pro zranitelné skupiny lidí, |
| --- | --- |

—

mobilita lidí v globálním a lokálním kontextu pro lepší řízení migrace a začleňování migrantů a uprchlíků; dodržování mezinárodních závazků a lidských práv; širší a lepší přístup ke kvalitnímu vzdělávání, odborné přípravě a podpůrným službám, aktivní a inkluzivní občanství, obzvláště pro zranitelné skupiny lidí,

| — | systémy vzdělávání a odborné přípravy na podporu a lepší využití digitální transformace EU a na zvládnutí rizik plynoucích z globální propojenosti a technologických inovací, zejména nových online rizik, etických obav, sociálně-ekonomických nerovností a radikálních změn na trhu, |
| --- | --- |

—

systémy vzdělávání a odborné přípravy na podporu a lepší využití digitální transformace EU a na zvládnutí rizik plynoucích z globální propojenosti a technologických inovací, zejména nových online rizik, etických obav, sociálně-ekonomických nerovností a radikálních změn na trhu,

| — | systémy vzdělávání a odborné přípravy na podporu a lepší využití digitální transformace EU a na zvládnutí rizik plynoucích z globální propojenosti a technologických inovací, zejména nových online rizik, etických obav, sociálně-ekonomických nerovností a radikálních změn na trhu, |
| --- | --- |

—

systémy vzdělávání a odborné přípravy na podporu a lepší využití digitální transformace EU a na zvládnutí rizik plynoucích z globální propojenosti a technologických inovací, zejména nových online rizik, etických obav, sociálně-ekonomických nerovností a radikálních změn na trhu,

| — | modernizace orgánů veřejné správy tak, aby splňovaly očekávání občanů, pokud jde o poskytování služeb, transparentnost, přístupnost, otevřenost, odpovědnost a zaměření na uživatele, |
| --- | --- |

—

modernizace orgánů veřejné správy tak, aby splňovaly očekávání občanů, pokud jde o poskytování služeb, transparentnost, přístupnost, otevřenost, odpovědnost a zaměření na uživatele,

| — | modernizace orgánů veřejné správy tak, aby splňovaly očekávání občanů
  a plnily jejich potřeby
  , pokud jde o poskytování služeb, transparentnost, přístupnost, otevřenost, odpovědnost a zaměření na uživatele, |
| --- | --- |

—

modernizace orgánů veřejné správy tak, aby splňovaly očekávání občanů
  a plnily jejich potřeby
  , pokud jde o poskytování služeb, transparentnost, přístupnost, otevřenost, odpovědnost a zaměření na uživatele,

a plnily jejich potřeby

| — | účinnost systémů soudnictví a zlepšení přístupu ke spravedlnosti na základě zásady nezávislosti soudnictví a zásad právního státu, jakož i spravedlivá, účinná a transparentní procesní pravidla v občanských i trestních věcech. |
| --- | --- |

—

účinnost systémů soudnictví a zlepšení přístupu ke spravedlnosti na základě zásady nezávislosti soudnictví a zásad právního státu, jakož i spravedlivá, účinná a transparentní procesní pravidla v občanských i trestních věcech.

| — | účinnost systémů soudnictví a zlepšení přístupu ke spravedlnosti na základě zásady nezávislosti soudnictví a zásad právního státu, jakož i spravedlivá, účinná
  , přístupná
  a transparentní procesní pravidla v občanských i trestních věcech. |
| --- | --- |

—

účinnost systémů soudnictví a zlepšení přístupu ke spravedlnosti na základě zásady nezávislosti soudnictví a zásad právního státu, jakož i spravedlivá, účinná
  , přístupná
  a transparentní procesní pravidla v občanských i trestních věcech.

, přístupná

| — | identifikace stávajících a nově vznikajících genderových rozdílů a potřeb spojených s globálními transformacemi a rozvoj inovačních metod řešení genderových stereotypů a genderových předsudků. |
| --- | --- |

—

identifikace stávajících a nově vznikajících genderových rozdílů a potřeb spojených s globálními transformacemi a rozvoj inovačních metod řešení genderových stereotypů a genderových předsudků.

identifikace stávajících a nově vznikajících genderových rozdílů a potřeb spojených s globálními transformacemi a rozvoj inovačních metod řešení genderových stereotypů a genderových předsudků.

Pozměňovací návrh 48

Pozměňovací návrh 48

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 2 – bod 2.2 – bod 2.2.4

Příloha I – pilíř II – bod 2 – bod 2.2 – bod 2.2.4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.2.4. | Společnost odolná vůči katastrofám |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.2.4.

Společnost odolná vůči katastrofám

| 2.2.4. | Společenské a humanitní vědy |
| --- | --- |

2.2.4.

Společenské a humanitní vědy

Katastrofy mají různé příčiny, ať už přirozené nebo způsobené člověkem, včetně teroristických útoků, jevů spojených s klimatem a jiných extrémních jevů (včetně zvyšování hladiny moří), lesních požárů, dlouhotrvajících veder, záplav, zemětřesení, tsunami a sopečných jevů, vodních krizí, kosmického počasí, průmyslových a dopravních katastrof, chemických, biologických, radiologických a jaderných událostí i řetězení rizik. Cílem je eliminovat nebo omezit ztráty na životech, újmy na zdraví, škody na životním prostředí a hospodářské a majetkové škody způsobené katastrofami, zajistit zabezpečení potravin, jakož i lépe porozumět rizikům vzniku katastrof, možnostem jejich omezení a z katastrof se poučit.

Katastrofy mají různé příčiny, ať už přirozené nebo způsobené člověkem, včetně teroristických útoků, jevů spojených s klimatem a jiných extrémních jevů (včetně zvyšování hladiny moří), lesních požárů, dlouhotrvajících veder, záplav, zemětřesení, tsunami a sopečných jevů, vodních krizí, kosmického počasí, průmyslových a dopravních katastrof, chemických, biologických, radiologických a jaderných událostí i řetězení rizik. Cílem je eliminovat nebo omezit ztráty na životech, újmy na zdraví, škody na životním prostředí a hospodářské a majetkové škody způsobené katastrofami, zajistit zabezpečení potravin, jakož i lépe porozumět rizikům vzniku katastrof, možnostem jejich omezení a z katastrof se poučit.

Výzkum v oblasti společenských a humanitních věd bude začleněn do jednotlivých priorit programu Horizont Evropa, přičemž bude přispívat zejména k základně znalostí pro tvorbu politik na mezinárodní, unijní, vnitrostátní, regionální a místní úrovni. Vedle tohoto začlenění bude poskytována zvláštní podpora v souladu s následujícími hlavními rysy, také v oblasti tvorby politiky.

Výzkum v oblasti společenských a humanitních věd bude začleněn do jednotlivých priorit programu Horizont Evropa, přičemž bude přispívat zejména k základně znalostí pro tvorbu politik na mezinárodní, unijní, vnitrostátní, regionální a místní úrovni. Vedle tohoto začlenění bude poskytována zvláštní podpora v souladu s následujícími hlavními rysy, také v oblasti tvorby politiky.

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | Technologie a kapacity pro záchranáře zasahující při mimořádných událostech v krizových situacích a při katastrofách, |
| --- | --- |

—

Technologie a kapacity pro záchranáře zasahující při mimořádných událostech v krizových situacích a při katastrofách,

Technologie a kapacity pro záchranáře zasahující při mimořádných událostech v krizových situacích a při katastrofách,

| — | schopnost společnosti lépe řídit a snížit riziko vzniku katastrof, též prostřednictvím přírodních řešení a zlepšování prevence, připravenosti a reakce na stávající a nová rizika, |
| --- | --- |

—

schopnost společnosti lépe řídit a snížit riziko vzniku katastrof, též prostřednictvím přírodních řešení a zlepšování prevence, připravenosti a reakce na stávající a nová rizika,

schopnost společnosti lépe řídit a snížit riziko vzniku katastrof, též prostřednictvím přírodních řešení a zlepšování prevence, připravenosti a reakce na stávající a nová rizika,

| — | interoperabilita zařízení a postupů pro usnadnění přeshraniční operativní spolupráce a integrovaný trh EU. |
| --- | --- |

—

interoperabilita zařízení a postupů pro usnadnění přeshraniční operativní spolupráce a integrovaný trh EU.

interoperabilita zařízení a postupů pro usnadnění přeshraniční operativní spolupráce a integrovaný trh EU.

| — | Analýza a rozvoj sociálního, hospodářského a politického začlenění a mezikulturní dynamiky v Evropě a s mezinárodními partnery, |
| --- | --- |

—

Analýza a rozvoj sociálního, hospodářského a politického začlenění a mezikulturní dynamiky v Evropě a s mezinárodními partnery,

Analýza a rozvoj sociálního, hospodářského a politického začlenění a mezikulturní dynamiky v Evropě a s mezinárodními partnery,

| — | lepší pochopení společenských změn v Evropě a jejich dopadu, |
| --- | --- |

—

lepší pochopení společenských změn v Evropě a jejich dopadu,

lepší pochopení společenských změn v Evropě a jejich dopadu,

| — | řešení hlavních výzev, pokud jde o evropské modely sociální soudržnosti, imigraci, integraci, demografickou změnu, stárnutí, zdravotní postižení, vzdělávání, chudobu a sociální vyloučení, |
| --- | --- |

—

řešení hlavních výzev, pokud jde o evropské modely sociální soudržnosti, imigraci, integraci, demografickou změnu, stárnutí, zdravotní postižení, vzdělávání, chudobu a sociální vyloučení,

řešení hlavních výzev, pokud jde o evropské modely sociální soudržnosti, imigraci, integraci, demografickou změnu, stárnutí, zdravotní postižení, vzdělávání, chudobu a sociální vyloučení,

| — | podpora výzkumu zaměřeného na pochopení identity a pocitu sounáležitosti v různých společenstvích, regionech a národech. |
| --- | --- |

—

podpora výzkumu zaměřeného na pochopení identity a pocitu sounáležitosti v různých společenstvích, regionech a národech.

podpora výzkumu zaměřeného na pochopení identity a pocitu sounáležitosti v různých společenstvích, regionech a národech.

Pozměňovací návrh 49

Pozměňovací návrh 49

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 2 – bod 2.2 – bod 2.2.5

Příloha I – pilíř II – bod 2 – bod 2.2 – bod 2.2.5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.2.5. | Ochrana a bezpečnost |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

2.2.5.

2.2.5.

Ochrana a bezpečnost

vypouští se

vypouští se

Je třeba chránit občany před bezpečnostními hrozbami plynoucími z trestné činnosti, včetně terorismu a hybridních hrozeb, a na tyto hrozby reagovat; chránit lidi, veřejné prostory a kritickou infrastrukturu před fyzickými útoky (včetně CBRN-E) i kybernetickými útoky; bojovat proti terorismu a radikalizaci, včetně pochopení teroristického myšlení a přesvědčení a jejich potírání; předcházet závažné trestné činnosti a potírat ji, včetně počítačové a organizované trestné činnosti; podporovat oběti; sledovat finanční toky z trestné činnosti; podporovat využívání dat pro účely prosazování práva a k zajištění ochrany osobních údajů v rámci činností v oblasti prosazování práva; podporovat správu vzdušných, pozemních a námořních hranic EU, pokud jde o pohyb osob a zboží. Stěžejní je udržovat flexibilitu, aby bylo možné rychle reagovat na nové bezpečnostní problémy, které mohou vzniknout.

Je třeba chránit občany před bezpečnostními hrozbami plynoucími z trestné činnosti, včetně terorismu a hybridních hrozeb, a na tyto hrozby reagovat; chránit lidi, veřejné prostory a kritickou infrastrukturu před fyzickými útoky (včetně CBRN-E) i kybernetickými útoky; bojovat proti terorismu a radikalizaci, včetně pochopení teroristického myšlení a přesvědčení a jejich potírání; předcházet závažné trestné činnosti a potírat ji, včetně počítačové a organizované trestné činnosti; podporovat oběti; sledovat finanční toky z trestné činnosti; podporovat využívání dat pro účely prosazování práva a k zajištění ochrany osobních údajů v rámci činností v oblasti prosazování práva; podporovat správu vzdušných, pozemních a námořních hranic EU, pokud jde o pohyb osob a zboží. Stěžejní je udržovat flexibilitu, aby bylo možné rychle reagovat na nové bezpečnostní problémy, které mohou vzniknout.

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | Inovativní přístupy a technologie pro odborníky v oblasti bezpečnosti (např. policii, pohraniční a pobřežní stráž, celní úřady), zdravotníky, provozovatele infrastruktury a osoby spravující otevřené prostory, |
| --- | --- |

—

Inovativní přístupy a technologie pro odborníky v oblasti bezpečnosti (např. policii, pohraniční a pobřežní stráž, celní úřady), zdravotníky, provozovatele infrastruktury a osoby spravující otevřené prostory,

Inovativní přístupy a technologie pro odborníky v oblasti bezpečnosti (např. policii, pohraniční a pobřežní stráž, celní úřady), zdravotníky, provozovatele infrastruktury a osoby spravující otevřené prostory,

| — | lidský a sociální rozměr kriminality a násilné radikalizace ve vztahu k osobám, které se takového chování dopouští nebo potenciálně mohou dopouštět, a k osobám, které jím jsou zasaženy nebo potenciálně zasaženy, |
| --- | --- |

—

lidský a sociální rozměr kriminality a násilné radikalizace ve vztahu k osobám, které se takového chování dopouští nebo potenciálně mohou dopouštět, a k osobám, které jím jsou zasaženy nebo potenciálně zasaženy,

lidský a sociální rozměr kriminality a násilné radikalizace ve vztahu k osobám, které se takového chování dopouští nebo potenciálně mohou dopouštět, a k osobám, které jím jsou zasaženy nebo potenciálně zasaženy,

| — | způsob myšlení občanů, veřejných orgánů a průmyslu, který předchází vzniku nových bezpečnostních rizik a snižuje existující rizika, včetně rizik plynoucích z nových technologií, jako je umělá inteligence, |
| --- | --- |

—

způsob myšlení občanů, veřejných orgánů a průmyslu, který předchází vzniku nových bezpečnostních rizik a snižuje existující rizika, včetně rizik plynoucích z nových technologií, jako je umělá inteligence,

způsob myšlení občanů, veřejných orgánů a průmyslu, který předchází vzniku nových bezpečnostních rizik a snižuje existující rizika, včetně rizik plynoucích z nových technologií, jako je umělá inteligence,

| — | boj s dezinformacemi a falešnými zprávami s důsledky pro bezpečnost, |
| --- | --- |

—

boj s dezinformacemi a falešnými zprávami s důsledky pro bezpečnost,

boj s dezinformacemi a falešnými zprávami s důsledky pro bezpečnost,

| — | interoperabilita zařízení a postupů k usnadnění přeshraniční a meziagenturní operativní spolupráce a rozvoj integrovaného trhu EU, |
| --- | --- |

—

interoperabilita zařízení a postupů k usnadnění přeshraniční a meziagenturní operativní spolupráce a rozvoj integrovaného trhu EU,

interoperabilita zařízení a postupů k usnadnění přeshraniční a meziagenturní operativní spolupráce a rozvoj integrovaného trhu EU,

| — | zajištění ochrany osobních údajů v rámci činností v oblasti prosazování práva, zejména s ohledem na rychlý vývoj techniky. |
| --- | --- |

—

zajištění ochrany osobních údajů v rámci činností v oblasti prosazování práva, zejména s ohledem na rychlý vývoj techniky.

zajištění ochrany osobních údajů v rámci činností v oblasti prosazování práva, zejména s ohledem na rychlý vývoj techniky.

Pozměňovací návrh 50

Pozměňovací návrh 50

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 2 – bod 2.2 – bod 2.2.6

Příloha I – pilíř II – bod 2 – bod 2.2 – bod 2.2.6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.2.6. | Kybernetická bezpečnost |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

2.2.6.

2.2.6.

Kybernetická bezpečnost

vypouští se

vypouští se

Nekalé kybernetické činnosti ohrožují nejen naše ekonomiky, ale také samotné fungování našich demokracií, naše svobody a naše hodnoty. Kybernetické hrozby mají často povahu trestné činnosti motivované ziskem, pohnutky však mohou být i politické a strategické. Naše budoucí bezpečnost a prosperita závisí na lepší schopnosti chránit EU před kybernetickými hrozbami. Digitální transformace vyžaduje podstatné zlepšení kybernetické bezpečnosti, aby byla zajištěna ochrana obrovského množství zařízení internetu věcí, která budou podle očekávání připojena k internetu, včetně zařízení, která řídí rozvodné sítě, automobily a dopravní sítě, nemocnice, finance, veřejné instituce, továrny a domácnosti. Evropa si musí vybudovat odolnost vůči kybernetickým útokům a efektivně je odvracet.

Nekalé kybernetické činnosti ohrožují nejen naše ekonomiky, ale také samotné fungování našich demokracií, naše svobody a naše hodnoty. Kybernetické hrozby mají často povahu trestné činnosti motivované ziskem, pohnutky však mohou být i politické a strategické. Naše budoucí bezpečnost a prosperita závisí na lepší schopnosti chránit EU před kybernetickými hrozbami. Digitální transformace vyžaduje podstatné zlepšení kybernetické bezpečnosti, aby byla zajištěna ochrana obrovského množství zařízení internetu věcí, která budou podle očekávání připojena k internetu, včetně zařízení, která řídí rozvodné sítě, automobily a dopravní sítě, nemocnice, finance, veřejné instituce, továrny a domácnosti. Evropa si musí vybudovat odolnost vůči kybernetickým útokům a efektivně je odvracet.

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | Technologie v celém digitálním hodnotovém řetězci (od zabezpečených komponent po kryptografii a samoopravitelný software a sítě), |
| --- | --- |

—

Technologie v celém digitálním hodnotovém řetězci (od zabezpečených komponent po kryptografii a samoopravitelný software a sítě),

Technologie v celém digitálním hodnotovém řetězci (od zabezpečených komponent po kryptografii a samoopravitelný software a sítě),

| — | technologie k řešení aktuálních hrozeb v oblasti kybernetické bezpečnosti, které předvídají budoucí výzvy a udržují konkurenceschopnost odvětví, |
| --- | --- |

—

technologie k řešení aktuálních hrozeb v oblasti kybernetické bezpečnosti, které předvídají budoucí výzvy a udržují konkurenceschopnost odvětví,

technologie k řešení aktuálních hrozeb v oblasti kybernetické bezpečnosti, které předvídají budoucí výzvy a udržují konkurenceschopnost odvětví,

| — | evropská síť odborné způsobilosti a středisko kompetence pro kybernetickou bezpečnost. |
| --- | --- |

—

evropská síť odborné způsobilosti a středisko kompetence pro kybernetickou bezpečnost.

evropská síť odborné způsobilosti a středisko kompetence pro kybernetickou bezpečnost.

Pozměňovací návrh 51

Pozměňovací návrh 51

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 2 a (nový)

Příloha I – pilíř II – bod 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2a. | KLASTR „BEZPEČNÁ SPOLEČNOST“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2a.

2a.

KLASTR „BEZPEČNÁ SPOLEČNOST“

| 2a. | 1 Zdůvodnění |
| --- | --- |

2a.

2a.

1 Zdůvodnění

V kontextu proměn a rostoucí celosvětové vzájemné závislosti a hrozeb jsou pro zajištění bezpečnosti v Evropě naprosto nezbytné výzkum a inovace.

V kontextu proměn a rostoucí celosvětové vzájemné závislosti a hrozeb jsou pro zajištění bezpečnosti v Evropě naprosto nezbytné výzkum a inovace.

I přes to, že Evropa je bez rozsáhlých vojenských agresí, je nyní potřeba reagovat na výzvy vyplývající z nových bezpečnostních hrozeb. Teroristické útoky různého druhu a násilná radikalizace spolu s počítačovými útoky a hybridními hrozbami dávají vzniknout velkým obavám o bezpečnost a zvyšují napětí ve společnosti. EU musí tyto výzvy řešit a zajistit veřejnou bezpečnost při zachování svobody jednotlivce a základních práv.

I přes to, že Evropa je bez rozsáhlých vojenských agresí, je nyní potřeba reagovat na výzvy vyplývající z nových bezpečnostních hrozeb. Teroristické útoky různého druhu a násilná radikalizace spolu s počítačovými útoky a hybridními hrozbami dávají vzniknout velkým obavám o bezpečnost a zvyšují napětí ve společnosti. EU musí tyto výzvy řešit a zajistit veřejnou bezpečnost při zachování svobody jednotlivce a základních práv.

Součástí širšího úsilí EU o řešení tohoto a dalších problémů je výzkum v oblasti bezpečnosti. Přispívá k procesu budování kapacit tím, že umožňuje, aby v budoucnu byly dostupné technologie a aplikace, které zaplní mezery, na něž poukazují tvůrci politik a koneční uživatelé, zejména orgány veřejné správy.

Součástí širšího úsilí EU o řešení tohoto a dalších problémů je výzkum v oblasti bezpečnosti. Přispívá k procesu budování kapacit tím, že umožňuje, aby v budoucnu byly dostupné technologie a aplikace, které zaplní mezery, na něž poukazují tvůrci politik a koneční uživatelé, zejména orgány veřejné správy.

Takový výzkum a inovace navazuje na závazek Římské agendy usilovat o „bezpečnou a chráněnou Evropu“ a přispívá k vytvoření bezpečnostní unie. Budou využity součinnosti s programem Spravedlnost a programem Práva a hodnoty, které podporují činnosti v oblasti přístupu ke spravedlnosti, práv obětí, rovnosti žen a mužů, nediskriminace, ochrany osobních údajů a prosazování evropského občanství.

Takový výzkum a inovace navazuje na závazek Římské agendy usilovat o „bezpečnou a chráněnou Evropu“ a přispívá k vytvoření bezpečnostní unie. Budou využity součinnosti s programem Spravedlnost a programem Práva a hodnoty, které podporují činnosti v oblasti přístupu ke spravedlnosti, práv obětí, rovnosti žen a mužů, nediskriminace, ochrany osobních údajů a prosazování evropského občanství.

Plně se využijí dostupné nástroje, včetně evropského kosmického programu (Galileo a EGNOS, Copernicus, získávání poznatků o situaci ve vesmíru a družicová komunikace v rámci státní správy).

Plně se využijí dostupné nástroje, včetně evropského kosmického programu (Galileo a EGNOS, Copernicus, získávání poznatků o situaci ve vesmíru a družicová komunikace v rámci státní správy).

Aby Evropa ochránila prosperitu a demokratickou a hospodářskou stabilitu, musí nadále vynakládat úsilí v oblasti výzkumu a inovací na zlepšení kybernetické bezpečnosti, digitálního soukromí a ochrany osobních údajů a bojovat s šířením nepravdivých a škodlivých informací. Terorismus, násilná radikalizace, ideologicky motivované násilí, obchod s kulturními statky, kyberútoky, organizovaný zločin, vyhýbání se daním a ekologická kriminalita a katastrofy, to jsou některé příklady oblastí, které je třeba pod tímto klastrem řešit.

Aby Evropa ochránila prosperitu a demokratickou a hospodářskou stabilitu, musí nadále vynakládat úsilí v oblasti výzkumu a inovací na zlepšení kybernetické bezpečnosti, digitálního soukromí a ochrany osobních údajů a bojovat s šířením nepravdivých a škodlivých informací. Terorismus, násilná radikalizace, ideologicky motivované násilí, obchod s kulturními statky, kyberútoky, organizovaný zločin, vyhýbání se daním a ekologická kriminalita a katastrofy, to jsou některé příklady oblastí, které je třeba pod tímto klastrem řešit.

Aby bylo možno rizika a hrozby předvídat, předcházet jim a řídit je, je třeba věnovat se nejen výzkumu, ale i dále rozvíjet a používat inovační technologie, řešení, prognostické nástroje a znalosti, stimulovat spolupráci mezi poskytovateli a uživateli z řad veřejnosti, nacházet řešení, předcházet zneužívání soukromí a porušování lidských práv a bojovat proti němu a současně zabezpečit osobní práva a svobody evropských občanů.

Aby bylo možno rizika a hrozby předvídat, předcházet jim a řídit je, je třeba věnovat se nejen výzkumu, ale i dále rozvíjet a používat inovační technologie, řešení, prognostické nástroje a znalosti, stimulovat spolupráci mezi poskytovateli a uživateli z řad veřejnosti, nacházet řešení, předcházet zneužívání soukromí a porušování lidských práv a bojovat proti němu a současně zabezpečit osobní práva a svobody evropských občanů.

Aby se zvýšila doplňkovost v oblasti výzkum a inovací, měly by být prosazováno, aby orgány veřejné bezpečnosti vynakládaly větší úsilí o mnohonárodní a mezinárodní výměnu a spolupráci. Je třeba podněcovat orgány veřejné bezpečnosti k účasti na úsilí spojeném s výzkumem a inovacemi v EU, aby tak posílily svou schopnost spolupracovat a komunikovat na všech příslušných úrovních, vyměňovat si údaje, profitovat ze společných norem v oblasti technologií, postupů, vybavení a nejnovějších výsledků v kriminalistických vědních oborech, ve vzdělávání a při podpoře výhod plynoucích z odborných znalostí.

Aby se zvýšila doplňkovost v oblasti výzkum a inovací, měly by být prosazováno, aby orgány veřejné bezpečnosti vynakládaly větší úsilí o mnohonárodní a mezinárodní výměnu a spolupráci. Je třeba podněcovat orgány veřejné bezpečnosti k účasti na úsilí spojeném s výzkumem a inovacemi v EU, aby tak posílily svou schopnost spolupracovat a komunikovat na všech příslušných úrovních, vyměňovat si údaje, profitovat ze společných norem v oblasti technologií, postupů, vybavení a nejnovějších výsledků v kriminalistických vědních oborech, ve vzdělávání a při podpoře výhod plynoucích z odborných znalostí.

Mimoto je třeba vytvořit takové zadávání veřejných zakázek, které bude podporovat prototypy a usnadňovat zkoušení a pořizování inovačních technologií veřejnými subjekty před uvedením na trh.

Mimoto je třeba vytvořit takové zadávání veřejných zakázek, které bude podporovat prototypy a usnadňovat zkoušení a pořizování inovačních technologií veřejnými subjekty před uvedením na trh.

Činnosti přímo přispějí zejména k následujícím cílům udržitelného rozvoje: cíl č. 1 – konec chudoby, cíl č. 4 – kvalitní vzdělávání, cíl – důstojná práce a hospodářský růst, cíl č. 9 – průmysl, inovace a infrastruktura, cíl č. 10 – méně nerovností, cíl č. 11 – udržitelná města a obce, cíl č. 16 – mír, spravedlnost a silné instituce.

Činnosti přímo přispějí zejména k následujícím cílům udržitelného rozvoje: cíl č. 1 – konec chudoby, cíl č. 4 – kvalitní vzdělávání, cíl – důstojná práce a hospodářský růst, cíl č. 9 – průmysl, inovace a infrastruktura, cíl č. 10 – méně nerovností, cíl č. 11 – udržitelná města a obce, cíl č. 16 – mír, spravedlnost a silné instituce.

| 2a.2 | Oblasti intervence |
| --- | --- |

2a.2

2a.2

Oblasti intervence

| 2a.2.1 | Organizovaná trestná činnost; terorismus, extremismus, radikalizace a ideologicky motivované násilí |
| --- | --- |

2a.2.1

2a.2.1

Organizovaná trestná činnost; terorismus, extremismus, radikalizace a ideologicky motivované násilí

Organizovaná trestná činnost, terorismus, extremismus, násilná radikalizace a ideologicky motivované násilí představuje velké riziko pro občany i pro evropskou společnost, evropské hospodářství a demokratickou stabilitu. Škála pachatelů těchto trestných činů sahá od jednotlivců až k vysoce profesionálním zločineckým organizacím působícím i v mezinárodním měřítku. Je třeba, aby výzkum a inovace, a to i pokud jde o humanitní vědy a technologie, odhalily jejich aktivity, předcházely jim a bojovaly proti nim.

Organizovaná trestná činnost, terorismus, extremismus, násilná radikalizace a ideologicky motivované násilí představuje velké riziko pro občany i pro evropskou společnost, evropské hospodářství a demokratickou stabilitu. Škála pachatelů těchto trestných činů sahá od jednotlivců až k vysoce profesionálním zločineckým organizacím působícím i v mezinárodním měřítku. Je třeba, aby výzkum a inovace, a to i pokud jde o humanitní vědy a technologie, odhalily jejich aktivity, předcházely jim a bojovaly proti nim.

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | lidský a sociální rozměr kriminality a násilné radikalizace ve vztahu k osobám, které se takového chování dopouští nebo potenciálně mohou dopouštět, a k osobám, které jím jsou zasaženy nebo potenciálně zasaženy, |
| --- | --- |

—

lidský a sociální rozměr kriminality a násilné radikalizace ve vztahu k osobám, které se takového chování dopouští nebo potenciálně mohou dopouštět, a k osobám, které jím jsou zasaženy nebo potenciálně zasaženy,

lidský a sociální rozměr kriminality a násilné radikalizace ve vztahu k osobám, které se takového chování dopouští nebo potenciálně mohou dopouštět, a k osobám, které jím jsou zasaženy nebo potenciálně zasaženy,

| — | inovační přístupy a technologie pro bezpečnost a konečné uživatele, zejména orgány veřejné bezpečnosti; |
| --- | --- |

—

inovační přístupy a technologie pro bezpečnost a konečné uživatele, zejména orgány veřejné bezpečnosti;

inovační přístupy a technologie pro bezpečnost a konečné uživatele, zejména orgány veřejné bezpečnosti;

| — | technologie a provozní normy na ochranu infrastruktury, otevřených a veřejných prostorů; |
| --- | --- |

—

technologie a provozní normy na ochranu infrastruktury, otevřených a veřejných prostorů;

technologie a provozní normy na ochranu infrastruktury, otevřených a veřejných prostorů;

| — | prognózy, odhalování, prevence a ochrana před pokusy o závažnou a organizovanou trestnou činnost, ideologicky motivovanou radikalizaci, násilí a terorismus a jejich pachateli, včetně podpory pro oběti této činnosti; |
| --- | --- |

—

prognózy, odhalování, prevence a ochrana před pokusy o závažnou a organizovanou trestnou činnost, ideologicky motivovanou radikalizaci, násilí a terorismus a jejich pachateli, včetně podpory pro oběti této činnosti;

prognózy, odhalování, prevence a ochrana před pokusy o závažnou a organizovanou trestnou činnost, ideologicky motivovanou radikalizaci, násilí a terorismus a jejich pachateli, včetně podpory pro oběti této činnosti;

| 2a.2.2 | Řízení ochrany hranic |
| --- | --- |

2a.2.2

2a.2.2

Řízení ochrany hranic

Posílení bezpečnosti a ostrahy v EU vyžaduje výzkum a inovace, které posílí schopnosti v oblasti ochrany a správy hranic. Jedná se mimo jiné o průzkum a sledování (ve vzduchu, na zemi, na moři), stabilní spolupráci a výměnu údajů se zahraničními orgány, včetně možností interoperability s místními, regionálními, vnitrostátními a mezinárodními velitelskými, kontrolními a komunikačními středisky a zavádění řešení na ochranu hranic, reakce na incidenty, odhalování rizik a předcházení trestné činnosti. Zařazen by měl být i výzkum v oblasti prognostického zajišťování bezpečnosti, aplikací včasného varování založených na algoritmech a technologií automatizovaného dohledu využívajících různé druhy čidel, přičemž by se mělo přihlížet k základním právům. Technologie a vybavení by měly přispívat k integritě těch, kteří se přibližují k vnější hranici, zejména po zemi a po moři, současně by však měl být hodnocen jejich dopad a potenciál v oblasti zlepšení úsilí a řešení v oblasti bezpečnosti.

Posílení bezpečnosti a ostrahy v EU vyžaduje výzkum a inovace, které posílí schopnosti v oblasti ochrany a správy hranic. Jedná se mimo jiné o průzkum a sledování (ve vzduchu, na zemi, na moři), stabilní spolupráci a výměnu údajů se zahraničními orgány, včetně možností interoperability s místními, regionálními, vnitrostátními a mezinárodními velitelskými, kontrolními a komunikačními středisky a zavádění řešení na ochranu hranic, reakce na incidenty, odhalování rizik a předcházení trestné činnosti. Zařazen by měl být i výzkum v oblasti prognostického zajišťování bezpečnosti, aplikací včasného varování založených na algoritmech a technologií automatizovaného dohledu využívajících různé druhy čidel, přičemž by se mělo přihlížet k základním právům. Technologie a vybavení by měly přispívat k integritě těch, kteří se přibližují k vnější hranici, zejména po zemi a po moři, současně by však měl být hodnocen jejich dopad a potenciál v oblasti zlepšení úsilí a řešení v oblasti bezpečnosti.

Výzkum by měl podpořit rovněž zlepšení integrované správy evropských hranic, včetně lepší spolupráce s kandidátskými a možnými kandidátskými zeměmi a zeměmi, jichž se týká evropská politika sousedství. Dále bude přispívat k úsilí EU o řízení migrace.

Výzkum by měl podpořit rovněž zlepšení integrované správy evropských hranic, včetně lepší spolupráce s kandidátskými a možnými kandidátskými zeměmi a zeměmi, jichž se týká evropská politika sousedství. Dále bude přispívat k úsilí EU o řízení migrace.

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | odhalování zfalšovaných a jinak zmanipulovaných dokumentů, |
| --- | --- |

—

odhalování zfalšovaných a jinak zmanipulovaných dokumentů,

odhalování zfalšovaných a jinak zmanipulovaných dokumentů,

| — | odhalování ilegální přepravy osob a zboží a obchodování s nimi, |
| --- | --- |

—

odhalování ilegální přepravy osob a zboží a obchodování s nimi,

odhalování ilegální přepravy osob a zboží a obchodování s nimi,

| — | posílení schopnosti reagovat na pohraniční incidenty, |
| --- | --- |

—

posílení schopnosti reagovat na pohraniční incidenty,

posílení schopnosti reagovat na pohraniční incidenty,

| — | modernizace zařízení pro průzkum a dohled v pohraničních oblastech, |
| --- | --- |

—

modernizace zařízení pro průzkum a dohled v pohraničních oblastech,

modernizace zařízení pro průzkum a dohled v pohraničních oblastech,

| — | zlepšení přímé spolupráce bezpečnostních orgánů na obou stranách příslušných pohraničních oblastí s cílem zajistit přeshraniční opatření, která by zaručila nepřetržité stíhání pachatelů a podezřelých osob. |
| --- | --- |

—

zlepšení přímé spolupráce bezpečnostních orgánů na obou stranách příslušných pohraničních oblastí s cílem zajistit přeshraniční opatření, která by zaručila nepřetržité stíhání pachatelů a podezřelých osob.

zlepšení přímé spolupráce bezpečnostních orgánů na obou stranách příslušných pohraničních oblastí s cílem zajistit přeshraniční opatření, která by zaručila nepřetržité stíhání pachatelů a podezřelých osob.

| 2a.2.3 | Kybernetická bezpečnost, soukromí, ochrana údajů |
| --- | --- |

2a.2.3

2a.2.3

Kybernetická bezpečnost, soukromí, ochrana údajů

Naši společnost, občany, stabilní a bezpečné fungování orgánů a institucí veřejné správy, ekonomiku a také samotné fungování evropských demokratických institucí, naši svobodu a hodnoty ohrožují zákeřné a nepřátelské kybernetické aktivity. K incidentům, které postihly orgány veřejné správy, již došlo a je pravděpodobné, že k nim bude docházet stále častěji s tím, jak pokračuje začleňování digitálních a kybernetických aplikací do správních a ekonomických procesů i do soukromého a individuálního využití.

Naši společnost, občany, stabilní a bezpečné fungování orgánů a institucí veřejné správy, ekonomiku a také samotné fungování evropských demokratických institucí, naši svobodu a hodnoty ohrožují zákeřné a nepřátelské kybernetické aktivity. K incidentům, které postihly orgány veřejné správy, již došlo a je pravděpodobné, že k nim bude docházet stále častěji s tím, jak pokračuje začleňování digitálních a kybernetických aplikací do správních a ekonomických procesů i do soukromého a individuálního využití.

Kybernetická kriminalita je na vzestupu, s ní spojená rizika se diverzifikují s tím, jak se ekonomika a společnost dále digitalizují. Aby Evropa ochránila demokratickou a hospodářskou stabilitu, musí nadále usilovat o zlepšení kybernetické bezpečnosti, digitálního soukromí a ochrany osobních údajů a o boj proti šíření nepravdivých a škodlivých informací.

Kybernetická kriminalita je na vzestupu, s ní spojená rizika se diverzifikují s tím, jak se ekonomika a společnost dále digitalizují. Aby Evropa ochránila demokratickou a hospodářskou stabilitu, musí nadále usilovat o zlepšení kybernetické bezpečnosti, digitálního soukromí a ochrany osobních údajů a o boj proti šíření nepravdivých a škodlivých informací.

Budoucí bezpečnost a prosperita závisejí na zlepšujících se schopnostech chránit EU před těmito hrozbami, předcházet zákeřným kybernetickým aktivitám, které často vyžadují úzkou a rychlou přeshraniční spolupráci, odhalovat je a bojovat proti nim. Zejména digitální transformace vyžaduje podstatné zlepšení kybernetické bezpečnosti, aby byla zajištěna ochrana obrovského množství zařízení internetu věcí, která budou podle očekávání připojena k internetu. Evropa proto musí i nadále všemožně usilovat o posílení odolnosti proti kybernetickým útokům a dosažení skutečného odrazujícího účinku.

Budoucí bezpečnost a prosperita závisejí na zlepšujících se schopnostech chránit EU před těmito hrozbami, předcházet zákeřným kybernetickým aktivitám, které často vyžadují úzkou a rychlou přeshraniční spolupráci, odhalovat je a bojovat proti nim. Zejména digitální transformace vyžaduje podstatné zlepšení kybernetické bezpečnosti, aby byla zajištěna ochrana obrovského množství zařízení internetu věcí, která budou podle očekávání připojena k internetu. Evropa proto musí i nadále všemožně usilovat o posílení odolnosti proti kybernetickým útokům a dosažení skutečného odrazujícího účinku.

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | boj proti šíření dezinformací a falešných zpráv s důsledky pro bezpečnost, včetně ochrany volebních záznamů a hodnotících/počítacích systémů a komunikace (bezpečnost voleb); rozvoj schopnosti odhalovat zdroje manipulace při současném zachování svobody projevu a přístupu k informacím. |
| --- | --- |

—

boj proti šíření dezinformací a falešných zpráv s důsledky pro bezpečnost, včetně ochrany volebních záznamů a hodnotících/počítacích systémů a komunikace (bezpečnost voleb); rozvoj schopnosti odhalovat zdroje manipulace při současném zachování svobody projevu a přístupu k informacím.

boj proti šíření dezinformací a falešných zpráv s důsledky pro bezpečnost, včetně ochrany volebních záznamů a hodnotících/počítacích systémů a komunikace (bezpečnost voleb); rozvoj schopnosti odhalovat zdroje manipulace při současném zachování svobody projevu a přístupu k informacím.

| — | rozšiřování technologií na odhalování, prevenci, obranu a boj proti trestné činnosti; |
| --- | --- |

—

rozšiřování technologií na odhalování, prevenci, obranu a boj proti trestné činnosti;

rozšiřování technologií na odhalování, prevenci, obranu a boj proti trestné činnosti;

| — | zdokonalování schopnosti orgánů veřejné správy dešifrovat a dekódovat kybernetické útoky; |
| --- | --- |

—

zdokonalování schopnosti orgánů veřejné správy dešifrovat a dekódovat kybernetické útoky;

zdokonalování schopnosti orgánů veřejné správy dešifrovat a dekódovat kybernetické útoky;

| — | technologie k odhalování a monitorování nelegálních elektronických způsobů plateb a finančních toků; |
| --- | --- |

—

technologie k odhalování a monitorování nelegálních elektronických způsobů plateb a finančních toků;

technologie k odhalování a monitorování nelegálních elektronických způsobů plateb a finančních toků;

| — | zdokonalování vědecké a technologické schopnosti odpovědných orgánů, zejména Evropského policejního úřadu, Evropského centra pro boj proti kyberkriminalitě a Agentury Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací; |
| --- | --- |

—

zdokonalování vědecké a technologické schopnosti odpovědných orgánů, zejména Evropského policejního úřadu, Evropského centra pro boj proti kyberkriminalitě a Agentury Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací;

zdokonalování vědecké a technologické schopnosti odpovědných orgánů, zejména Evropského policejního úřadu, Evropského centra pro boj proti kyberkriminalitě a Agentury Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací;

| — | zajištění ochrany osobních údajů v rámci činností v oblasti prosazování práva, zejména s ohledem na rychlý technologický vývoj; |
| --- | --- |

—

zajištění ochrany osobních údajů v rámci činností v oblasti prosazování práva, zejména s ohledem na rychlý technologický vývoj;

zajištění ochrany osobních údajů v rámci činností v oblasti prosazování práva, zejména s ohledem na rychlý technologický vývoj;

| — | technologie v celém digitálním hodnotovém řetězci (od zabezpečených komponent přes kryptografii, technologie distribuovaných účetních knih, zabezpečení založené na chování a odolný a samoopravitelný software a sítě); |
| --- | --- |

—

technologie v celém digitálním hodnotovém řetězci (od zabezpečených komponent přes kryptografii, technologie distribuovaných účetních knih, zabezpečení založené na chování a odolný a samoopravitelný software a sítě);

technologie v celém digitálním hodnotovém řetězci (od zabezpečených komponent přes kryptografii, technologie distribuovaných účetních knih, zabezpečení založené na chování a odolný a samoopravitelný software a sítě);

| — | vysoce dostupné technologie, metody a osvědčené postupy, které mohou řešit a zmírňovat aktuální hrozby v oblasti kybernetické bezpečnosti, předcházet těmto hrozbám a zotavovat po jejich překonání a které současně předvídají budoucí výzvy a udržují konkurenceschopnost odvětví, včetně zlepšování znalostí a informovanosti, pokud jde o rizika kybernetické bezpečnosti a důsledky; |
| --- | --- |

—

vysoce dostupné technologie, metody a osvědčené postupy, které mohou řešit a zmírňovat aktuální hrozby v oblasti kybernetické bezpečnosti, předcházet těmto hrozbám a zotavovat po jejich překonání a které současně předvídají budoucí výzvy a udržují konkurenceschopnost odvětví, včetně zlepšování znalostí a informovanosti, pokud jde o rizika kybernetické bezpečnosti a důsledky;

vysoce dostupné technologie, metody a osvědčené postupy, které mohou řešit a zmírňovat aktuální hrozby v oblasti kybernetické bezpečnosti, předcházet těmto hrozbám a zotavovat po jejich překonání a které současně předvídají budoucí výzvy a udržují konkurenceschopnost odvětví, včetně zlepšování znalostí a informovanosti, pokud jde o rizika kybernetické bezpečnosti a důsledky;

| — | zlepšení ochrany osobních údajů podporou uživatelsky přívětivých řešení pro zařízení používaná občany a spotřebiteli; |
| --- | --- |

—

zlepšení ochrany osobních údajů podporou uživatelsky přívětivých řešení pro zařízení používaná občany a spotřebiteli;

zlepšení ochrany osobních údajů podporou uživatelsky přívětivých řešení pro zařízení používaná občany a spotřebiteli;

| — | vývoj zabezpečeného softwaru a hardwaru a zkušební zařízení pro testování zabezpečení softwaru a hardwaru; |
| --- | --- |

—

vývoj zabezpečeného softwaru a hardwaru a zkušební zařízení pro testování zabezpečení softwaru a hardwaru;

vývoj zabezpečeného softwaru a hardwaru a zkušební zařízení pro testování zabezpečení softwaru a hardwaru;

| 2a.2.4 | Ochrana kritických infrastruktur a zlepšování reakce na katastrofy |
| --- | --- |

2a.2.4

2a.2.4

Ochrana kritických infrastruktur a zlepšování reakce na katastrofy

Nové technologie, procesy, metody a specializované schopnosti pomohou chránit kritickou infrastrukturu, včetně elektronické infrastruktury, systémy a služby, které mají zásadní význam pro řádné fungování společnosti a ekonomiky, včetně komunikací, dopravy, financí, zdravotnictví, potravin, vody, energie, logistického a dodavatelského řetězce a životního prostředí.

Nové technologie, procesy, metody a specializované schopnosti pomohou chránit kritickou infrastrukturu, včetně elektronické infrastruktury, systémy a služby, které mají zásadní význam pro řádné fungování společnosti a ekonomiky, včetně komunikací, dopravy, financí, zdravotnictví, potravin, vody, energie, logistického a dodavatelského řetězce a životního prostředí.

Katastrofy vznikají z mnoha příčin, ať již přírodních nebo způsobených lidmi, nebo jsou důsledkem zřetězení rizik. Je zapotřebí další úsilí, aby se omezil dopad na život a živobytí. Cílem je zabránit poškození zdraví a životního prostředí a ekonomickým a materiálním škodám nebo tyto škody omezit a zajistit dodávky potravin a léků, bezpečnost a základní komunikační prostředky.

Katastrofy vznikají z mnoha příčin, ať již přírodních nebo způsobených lidmi, nebo jsou důsledkem zřetězení rizik. Je zapotřebí další úsilí, aby se omezil dopad na život a živobytí. Cílem je zabránit poškození zdraví a životního prostředí a ekonomickým a materiálním škodám nebo tyto škody omezit a zajistit dodávky potravin a léků, bezpečnost a základní komunikační prostředky.

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | Technologie a kapacity pro záchranáře zasahující při mimořádných událostech v krizových situacích a při katastrofách, včetně reakce na katastrofy pro oběti a systémů včasného varování; |
| --- | --- |

—

Technologie a kapacity pro záchranáře zasahující při mimořádných událostech v krizových situacích a při katastrofách, včetně reakce na katastrofy pro oběti a systémů včasného varování;

Technologie a kapacity pro záchranáře zasahující při mimořádných událostech v krizových situacích a při katastrofách, včetně reakce na katastrofy pro oběti a systémů včasného varování;

| — | schopnost společnosti lépe řídit a snížit riziko vzniku katastrof, též prostřednictvím přírodních řešení a řešení založených na know-how komunit a zlepšování prevence, připravenosti a reakce na stávající a nová rizika, zlepšování odolnosti těchto různých infrastruktur, mimo jiné prostřednictvím institucionálních, politických a řídicích struktur odolných vůči katastrofám, |
| --- | --- |

—

schopnost společnosti lépe řídit a snížit riziko vzniku katastrof, též prostřednictvím přírodních řešení a řešení založených na know-how komunit a zlepšování prevence, připravenosti a reakce na stávající a nová rizika, zlepšování odolnosti těchto různých infrastruktur, mimo jiné prostřednictvím institucionálních, politických a řídicích struktur odolných vůči katastrofám,

schopnost společnosti lépe řídit a snížit riziko vzniku katastrof, též prostřednictvím přírodních řešení a řešení založených na know-how komunit a zlepšování prevence, připravenosti a reakce na stávající a nová rizika, zlepšování odolnosti těchto různých infrastruktur, mimo jiné prostřednictvím institucionálních, politických a řídicích struktur odolných vůči katastrofám,

| — | posílení pohyblivosti vyhledávací a záchranné techniky, vozidel, dodávek a záchranných složek; |
| --- | --- |

—

posílení pohyblivosti vyhledávací a záchranné techniky, vozidel, dodávek a záchranných složek;

posílení pohyblivosti vyhledávací a záchranné techniky, vozidel, dodávek a záchranných složek;

| — | technologie, vybavení a postupy, které brání vypuknutí pandemií nebo brání jejich šíření, |
| --- | --- |

—

technologie, vybavení a postupy, které brání vypuknutí pandemií nebo brání jejich šíření,

technologie, vybavení a postupy, které brání vypuknutí pandemií nebo brání jejich šíření,

| — | zlepšení víceúrovňových systémů varování veřejnosti, zejména s ohledem na zranitelné osoby; |
| --- | --- |

—

zlepšení víceúrovňových systémů varování veřejnosti, zejména s ohledem na zranitelné osoby;

zlepšení víceúrovňových systémů varování veřejnosti, zejména s ohledem na zranitelné osoby;

| — | zlepšení dostupnosti specializovaných letounů a pozemních vozidel v boji proti rozsáhlým a lesním požárům a zlepšení jejich rychlého nasazení; |
| --- | --- |

—

zlepšení dostupnosti specializovaných letounů a pozemních vozidel v boji proti rozsáhlým a lesním požárům a zlepšení jejich rychlého nasazení;

zlepšení dostupnosti specializovaných letounů a pozemních vozidel v boji proti rozsáhlým a lesním požárům a zlepšení jejich rychlého nasazení;

| 2a.2.5 | Pirátství a padělání výrobků |
| --- | --- |

2a.2.5

2a.2.5

Pirátství a padělání výrobků

Boj proti pirátství a padělání produktů je závažným problémem pro evropské hospodářství, kulturní a kreativní odvětví i pro samotné občany. Tyto nezákonné aktivity způsobují rozsáhlé daňové ztráty, ztráty tržeb a osobních příjmů i ohrožení pracovních míst v Evropě.

Boj proti pirátství a padělání produktů je závažným problémem pro evropské hospodářství, kulturní a kreativní odvětví i pro samotné občany. Tyto nezákonné aktivity způsobují rozsáhlé daňové ztráty, ztráty tržeb a osobních příjmů i ohrožení pracovních míst v Evropě.

Produkty vykazující nedostatky s sebou nesou riziko poškození osob a majetku. Takové dopady je třeba řešit a je třeba hledat řešení, jak se vypořádat s pirátstvím a paděláním produktů, stejně jako prosazovat, aby příslušné orgány veřejné správy předcházely ve vzájemné spolupráci těmto trestným činům a souvisejícím nelegálním činnostem, odhalovaly a vyšetřovaly je a bojovaly proti nim.

Produkty vykazující nedostatky s sebou nesou riziko poškození osob a majetku. Takové dopady je třeba řešit a je třeba hledat řešení, jak se vypořádat s pirátstvím a paděláním produktů, stejně jako prosazovat, aby příslušné orgány veřejné správy předcházely ve vzájemné spolupráci těmto trestným činům a souvisejícím nelegálním činnostem, odhalovaly a vyšetřovaly je a bojovaly proti nim.

Do těchto aktivit by mělo být zahrnuto i úsilí o podporu ochrany duševního vlastnictví.

Do těchto aktivit by mělo být zahrnuto i úsilí o podporu ochrany duševního vlastnictví.

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | podpora technik k identifikaci produktů; |
| --- | --- |

—

podpora technik k identifikaci produktů;

podpora technik k identifikaci produktů;

| — | posílení ochrany originálních komponentů a zboží; |
| --- | --- |

—

posílení ochrany originálních komponentů a zboží;

posílení ochrany originálních komponentů a zboží;

| — | technologie ke kontrole přepravovaných produktů (v reálném čase) a výměna dat mezi výrobci, dopravci, celními orgány a příjemci. |
| --- | --- |

—

technologie ke kontrole přepravovaných produktů (v reálném čase) a výměna dat mezi výrobci, dopravci, celními orgány a příjemci.

technologie ke kontrole přepravovaných produktů (v reálném čase) a výměna dat mezi výrobci, dopravci, celními orgány a příjemci.

| 2a.2.6 | Podpora vnějších bezpečnostních politik Unie předcházením konfliktům a budováním míru |
| --- | --- |

2a.2.6

2a.2.6

Podpora vnějších bezpečnostních politik Unie předcházením konfliktům a budováním míru

Jsou zapotřebí výzkum, nové technologie, schopnosti a řešení na podporu vnějších bezpečnostních politik Unie v oblasti civilních úkolů, od civilní ochrany po humanitární pomoc, správu hranic nebo udržování míru a stabilizaci po krizi, včetně předcházení konfliktům a budování a zprostředkování míru.

Jsou zapotřebí výzkum, nové technologie, schopnosti a řešení na podporu vnějších bezpečnostních politik Unie v oblasti civilních úkolů, od civilní ochrany po humanitární pomoc, správu hranic nebo udržování míru a stabilizaci po krizi, včetně předcházení konfliktům a budování a zprostředkování míru.

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | výzkum zaměřený na řešení konfliktů a obnovení míru a spravedlnosti, včasnou identifikaci faktorů vedoucích ke konfliktu a na dopad restorativních soudních řízení; |
| --- | --- |

—

výzkum zaměřený na řešení konfliktů a obnovení míru a spravedlnosti, včasnou identifikaci faktorů vedoucích ke konfliktu a na dopad restorativních soudních řízení;

výzkum zaměřený na řešení konfliktů a obnovení míru a spravedlnosti, včasnou identifikaci faktorů vedoucích ke konfliktu a na dopad restorativních soudních řízení;

| — | podpora interoperability mezi civilními a vojenskými kapacitami při civilních úkolech sahajících od civilní ochrany po humanitární pomoc, správu hranic nebo udržování míru; |
| --- | --- |

—

podpora interoperability mezi civilními a vojenskými kapacitami při civilních úkolech sahajících od civilní ochrany po humanitární pomoc, správu hranic nebo udržování míru;

podpora interoperability mezi civilními a vojenskými kapacitami při civilních úkolech sahajících od civilní ochrany po humanitární pomoc, správu hranic nebo udržování míru;

| — | technologický rozvoj v oblasti technologií dvojího užití k zaručení interoperability mezi silami civilní ochrany a vojenskými silami a mezi silami v oblasti civilní ochrany působícími po celém světě, jakož i spolehlivost, organizační, právní a etické aspekty, obchodní záležitosti, ochrana důvěrných údajů a integrity informací a sledovatelnost všech operací a zpracování; |
| --- | --- |

—

technologický rozvoj v oblasti technologií dvojího užití k zaručení interoperability mezi silami civilní ochrany a vojenskými silami a mezi silami v oblasti civilní ochrany působícími po celém světě, jakož i spolehlivost, organizační, právní a etické aspekty, obchodní záležitosti, ochrana důvěrných údajů a integrity informací a sledovatelnost všech operací a zpracování;

technologický rozvoj v oblasti technologií dvojího užití k zaručení interoperability mezi silami civilní ochrany a vojenskými silami a mezi silami v oblasti civilní ochrany působícími po celém světě, jakož i spolehlivost, organizační, právní a etické aspekty, obchodní záležitosti, ochrana důvěrných údajů a integrity informací a sledovatelnost všech operací a zpracování;

| — | rozvoj řídících a kontrolních schopností pro civilní mise. |
| --- | --- |

—

rozvoj řídících a kontrolních schopností pro civilní mise.

rozvoj řídících a kontrolních schopností pro civilní mise.

| 2a.2.7 | Podpora koordinace, spolupráce a součinnosti |
| --- | --- |

2a.2.7

2a.2.7

Podpora koordinace, spolupráce a součinnosti

Aby byla zajištěna schopnost zavádět, řídit, kontrolovat a ovládat procesy uvnitř orgánu, je třeba mít moderní technologii a normy. Cílem by mělo být vybavit orgány veřejné správy a nasadit další síly s výměnným vybavením, sjednotit po celé EU standardní operativní postupy, reakce, podávání zpráv a výměnu dat.

Aby byla zajištěna schopnost zavádět, řídit, kontrolovat a ovládat procesy uvnitř orgánu, je třeba mít moderní technologii a normy. Cílem by mělo být vybavit orgány veřejné správy a nasadit další síly s výměnným vybavením, sjednotit po celé EU standardní operativní postupy, reakce, podávání zpráv a výměnu dat.

Pro agentury by měl být vyčleněn odpovídající rozpočet s cílem dále podporovat jejich schopnost účasti, a to i z výzkumu a inovací EU, a s cílem řídit příslušné projekty, vyměňovat si požadavky, výsledky a ambice a spolupracovat a koordinovat úsilí s jinými agenturami a určitými orgány mimo EU, například Protiteroristickou skupinou a Interpolem. Pokud jde o výzkum a inovace související s bezpečností, jsou to především Evropská policejní akademie, Evropská agentura pro bezpečnost letectví, Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí, Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost, Evropská agentura pro námořní bezpečnost, Agentura Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací, Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, Úřad Evropské unie pro duševní vlastnictví, Evropský policejní úřad, Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž a Satelitní středisko Evropské unie.

Pro agentury by měl být vyčleněn odpovídající rozpočet s cílem dále podporovat jejich schopnost účasti, a to i z výzkumu a inovací EU, a s cílem řídit příslušné projekty, vyměňovat si požadavky, výsledky a ambice a spolupracovat a koordinovat úsilí s jinými agenturami a určitými orgány mimo EU, například Protiteroristickou skupinou a Interpolem. Pokud jde o výzkum a inovace související s bezpečností, jsou to především Evropská policejní akademie, Evropská agentura pro bezpečnost letectví, Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí, Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost, Evropská agentura pro námořní bezpečnost, Agentura Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací, Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, Úřad Evropské unie pro duševní vlastnictví, Evropský policejní úřad, Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž a Satelitní středisko Evropské unie.

Pro zlepšení součinnosti s výzkumem EU v oblasti obrany by měly být zavedeny mechanismy výměn a konzultací s orgány přidruženými v rámci výzkumu v oblasti obrany pro civilní účely.

Pro zlepšení součinnosti s výzkumem EU v oblasti obrany by měly být zavedeny mechanismy výměn a konzultací s orgány přidruženými v rámci výzkumu v oblasti obrany pro civilní účely.

Důležitou úlohu budou mít normy, které zajišťují společný rozvoj, produkci a uplatňování, jakož i schopnosti výměny, interoperabilitu a kompatibilitu služeb, postupů, technologií a vybavení.

Důležitou úlohu budou mít normy, které zajišťují společný rozvoj, produkci a uplatňování, jakož i schopnosti výměny, interoperabilitu a kompatibilitu služeb, postupů, technologií a vybavení.

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | technologie a vybavení se základními provozními požadavky, které budou stejným způsobem využívat všechny orgány členských států stejné linie (policie, záchranáři, řízení katastrof, komunikace atd.); |
| --- | --- |

—

technologie a vybavení se základními provozními požadavky, které budou stejným způsobem využívat všechny orgány členských států stejné linie (policie, záchranáři, řízení katastrof, komunikace atd.);

technologie a vybavení se základními provozními požadavky, které budou stejným způsobem využívat všechny orgány členských států stejné linie (policie, záchranáři, řízení katastrof, komunikace atd.);

| — | interoperabilita zařízení a postupů k usnadnění přeshraniční a meziagenturní operativní schopnosti spolupráce. |
| --- | --- |

—

interoperabilita zařízení a postupů k usnadnění přeshraniční a meziagenturní operativní schopnosti spolupráce.

interoperabilita zařízení a postupů k usnadnění přeshraniční a meziagenturní operativní schopnosti spolupráce.

Pozměňovací návrh 52

Pozměňovací návrh 52

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 3 – název bodu

Příloha I – pilíř II – bod 3 – název bodu

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3. | KLASTR „DIGITÁLNÍ OBLAST
  A
  PRŮMYSL“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.

KLASTR „DIGITÁLNÍ OBLAST
  A
  PRŮMYSL“

A

| 3. | KLASTR „DIGITÁLNÍ OBLAST, PRŮMYSL
  A VESMÍR“ |
| --- | --- |

3.

KLASTR „DIGITÁLNÍ OBLAST, PRŮMYSL
  A VESMÍR“

A VESMÍR“

Pozměňovací návrh 53

Pozměňovací návrh 53

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.1

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.1. | Zdůvodnění |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.1.

Zdůvodnění

| 3.1. | Zdůvodnění |
| --- | --- |

3.1.

Zdůvodnění

Aby byla zajištěna konkurenceschopnost průmyslu a kapacita řešit budoucí globální výzvy, musí EU posílit a udržovat své technologické a průmyslové kapacity v klíčových oblastech, o které se opírá transformace naší ekonomiky a společnosti.

Aby byla zajištěna konkurenceschopnost průmyslu a kapacita řešit budoucí globální výzvy, musí EU posílit a udržovat své technologické a průmyslové kapacity v klíčových oblastech, o které se opírá transformace naší ekonomiky a společnosti.

Na průmysl v EU připadá jedno z pěti pracovních míst, dvě třetiny soukromých investic do výzkumu a vývoje a 80 % vývozu EU. Nová vlna inovací, která bude zahrnovat slučování fyzických a digitálních technologií, přinese obrovské příležitosti pro průmysl EU a zlepší kvalitu života občanů EU.

Na průmysl v EU připadá jedno z pěti pracovních míst, dvě třetiny soukromých investic do výzkumu a vývoje a 80 % vývozu EU. Nová vlna inovací, která bude zahrnovat slučování fyzických a digitálních technologií, přinese obrovské příležitosti pro průmysl EU a zlepší kvalitu života občanů EU.

Hlavním hnacím motorem je digitalizace. S tím, jak se digitalizace rychlým tempem šíří napříč všemi obory, jsou pro sílu naší ekonomiky
  a udržitelnost naší společnosti
  zásadní investice do prioritních oblastí, od umělé inteligence přes internet nové generace a vysoce výkonnou výpočetní techniku až po fotoniku
  a
   nanoelektroniku. Investice do IKT, jejich výroba a používání představují hlavní impulz pro hospodářský růst EU; jenom v období 2001 až 2011 vedly k 30 % zvýšení.

a udržitelnost naší společnosti

a

Hlavním hnacím motorem je digitalizace. S tím, jak se digitalizace rychlým tempem šíří napříč všemi obory, jsou pro sílu naší ekonomiky zásadní investice do prioritních oblastí, od umělé inteligence přes internet nové generace a vysoce výkonnou výpočetní techniku až po fotoniku
  , kvantové technologie,
  nanoelektroniku
  a inteligentní údaje
  . Investice do IKT, jejich výroba a používání představují hlavní impulz pro hospodářský růst EU; jenom v období 2001 až 2011 vedly k 30 % zvýšení.

, kvantové technologie,

a inteligentní údaje

Na klíčových základních technologiích (15) stojí spojení digitálního a fyzického světa, které je ústředním tématem této nové globální vlny inovací. Investice do rozvoje, demonstrací a 
  zavádění
  klíčových základních technologií a zajištění
  bezpečných
  ,
  udržitelných
  a 
  dostupných dodávek
  surovin a pokročilých materiálů zajistí Evropské unii strategickou autonomii a pomůže průmyslu EU významně snížit svoji uhlíkovou a environmentální stopu.

15

zavádění

bezpečných

udržitelných

dostupných dodávek

Na klíčových základních technologiích (15) stojí spojení digitálního a fyzického světa, které je ústředním tématem této nové globální vlny inovací. Investice do rozvoje, demonstrací
  , zavádění
  a 
  standardizace
  klíčových základních technologií a zajištění
  bezpečného
  ,
  udržitelného
  a 
  dostupného získávání, využívání
  surovin a pokročilých materiálů
  a hospodaření s nimi
  zajistí Evropské unii strategickou autonomii a pomůže průmyslu EU významně snížit svoji uhlíkovou a environmentální stopu
  , a tudíž i náklady pro společnost z hlediska externalit
  .

15

, zavádění

standardizace

bezpečného

udržitelného

dostupného získávání, využívání

a hospodaření s nimi

, a tudíž i náklady pro společnost z hlediska externalit

V případě potřeby je možné věnovat se
  také
  specifickým budoucím a vznikajícím technologiím
  .

V případě potřeby je možné věnovat se

specifickým budoucím a vznikajícím technologiím

Specifické budoucí a vznikající technologie je
  také
  třeba vnímat jako základ pro další průlomové inovace
  .

Specifické budoucí a vznikající technologie je

třeba vnímat jako základ pro další průlomové inovace

Strategický význam má vesmír; přibližně 10 % HDP EU závisí na využívání kosmických služeb. EU má kosmické odvětví světové úrovně se silným odvětvím výroby družic a dynamickým odvětvím navazujících služeb. Vesmír poskytuje důležité nástroje pro komunikaci, navigaci a dohled a otevírá řadu obchodních příležitostí, zejména v kombinaci s digitálními technologiemi a dalšími zdroji dat. EU musí tyto příležitosti maximálně zužitkovat, a to tak, že plně využije potenciálu svých kosmických programů Copernicus, EGNOS a Galileo a bude chránit kosmické a pozemní infrastruktury před hrozbami
  z vesmíru
  .

z vesmíru

Strategický význam má vesmír; přibližně 10 % HDP EU závisí na využívání kosmických služeb. EU má kosmické odvětví světové úrovně se silným odvětvím výroby družic a dynamickým odvětvím navazujících služeb. Vesmír poskytuje důležité nástroje pro komunikaci, navigaci a dohled a otevírá řadu obchodních příležitostí
  pro výzkum, inovace a obchod
  , zejména v kombinaci s digitálními technologiemi a dalšími zdroji dat. EU musí tyto příležitosti maximálně zužitkovat, a to tak, že plně využije potenciálu svých kosmických programů Copernicus, EGNOS a Galileo
  , podpoří mimo jiné rozvoj navazujících odvětví
  a 
  aplikací pro koncové uživatele a
  bude chránit kosmické a pozemní infrastruktury před hrozbami.

pro výzkum, inovace a obchod

, podpoří mimo jiné rozvoj navazujících odvětví

aplikací pro koncové uživatele a

EU má jedinečnou šanci stát se světovým lídrem a zvýšit svůj podíl na světových trzích tím, že předvede, jak
  se
  digitální transformace, vedoucí postavení v klíčových základních a kosmických technologiích, přechod k nízkouhlíkovému oběhovému hospodářství a 
  konkurenceschopnost mohou navzájem umocňovat prostřednictvím vědecké
  a 
  technické excelence
  .

se

konkurenceschopnost mohou navzájem umocňovat prostřednictvím vědecké

technické excelence

EU má jedinečnou šanci stát se světovým lídrem a zvýšit svůj podíl na světových trzích tím, že předvede, jak digitální transformace, vedoucí postavení v klíčových základních a kosmických technologiích,
  umožní rozvíjet plány na
  přechod k 
  hospodářství s nulovou bilancí emisí skleníkových plynů, včetně nízkouhlíkových technologií, a strategie pro dekarbonizaci, přechod k
  nízkouhlíkovému oběhovému hospodářství
  založenému na biotechnologiích
  a 
  zajistí konkurenceschopnost a pochopení těchto technologií
  a 
  tohoto vývoje ve společnosti
  .

umožní rozvíjet plány na

hospodářství s nulovou bilancí emisí skleníkových plynů, včetně nízkouhlíkových technologií, a strategie pro dekarbonizaci, přechod k

založenému na biotechnologiích

zajistí konkurenceschopnost a pochopení těchto technologií

tohoto vývoje ve společnosti

K tomu, aby se digitalizované, oběhové, nízkouhlíkové a nízkoemisní hospodářství stalo realitou, je nutné podniknout kroky na úrovni EU, a to vzhledem ke složitosti hodnotových řetězců, systémové a multidisciplinární povaze technologií a vysokým nákladům na jejich vývoj a meziodvětvové povaze problémů, které je třeba vyřešit. EU musí zajistit, aby všichni aktéři v průmyslu a společnost jako celek mohli těžit z pokročilých a čistých technologií a digitalizace. Rozvoj technologií sám o sobě nebude stačit. Průmyslově orientované infrastruktury, včetně pilotních linek, pomohou podnikům v EU – zejména malým a středním podnikům – využívat tyto technologie a zlepšit svou inovační výkonnost.

K tomu, aby se digitalizované, oběhové, nízkouhlíkové a nízkoemisní hospodářství stalo realitou, je nutné podniknout kroky na úrovni EU, a to vzhledem ke složitosti hodnotových řetězců, systémové a multidisciplinární povaze technologií a vysokým nákladům na jejich vývoj a meziodvětvové povaze problémů, které je třeba vyřešit. EU musí zajistit, aby všichni aktéři v průmyslu a společnost jako celek mohli těžit z pokročilých a čistých technologií a digitalizace. Rozvoj technologií sám o sobě nebude stačit.
  Nové, udržitelné podnikatelské modely,
  průmyslově orientované infrastruktury, včetně pilotních linek, pomohou podnikům v EU – zejména malým a středním podnikům – využívat tyto technologie a zlepšit svou inovační výkonnost.
  V tomto kontextu hrají důležitou úlohu také kulturní a tvůrčí odvětví jako hnací síla digitální transformace a inovace založené na IKT v Evropě.

Nové, udržitelné podnikatelské modely,

V tomto kontextu hrají důležitou úlohu také kulturní a tvůrčí odvětví jako hnací síla digitální transformace a inovace založené na IKT v Evropě.

Silná angažovanost průmyslu je zásadní pro stanovení priorit a rozvoj programů výzkumu a inovací, zvýšení pákového účinku financování z veřejných zdrojů a zajištění využívání výsledků. Klíčovými podmínkami úspěchu jsou společenské pochopení a přijetí a také nový program dovedností v oblasti průmyslu a standardizace.

Silná angažovanost průmyslu je
  proto
  zásadní pro stanovení priorit a rozvoj programů výzkumu a inovací, zvýšení pákového účinku
  dodatečného
  financování z veřejných
  a soukromých
  zdrojů a zajištění využívání výsledků. Klíčovými podmínkami úspěchu jsou společenské pochopení a přijetí a také nový program dovedností v oblasti průmyslu a standardizace.

proto

dodatečného

a soukromých

Propojení činností v oblasti digitálních, kosmických a klíčových základních technologií a udržitelného zásobování surovinami umožní systematičtější přístup a rychlejší a hlubší digitální a průmyslovou transformaci. Zajistí, že výzkum a inovace v těchto oblastech přispějí k tvorbě a provádění politik EU v oblasti průmyslu, digitalizace, životního prostředí, energetiky a klimatu, oběhového hospodářství, surovin a pokročilých materiálů a vesmíru.

Propojení činností v oblasti digitálních, kosmických a klíčových základních technologií a udržitelného zásobování surovinami umožní systematičtější přístup a rychlejší a hlubší digitální a průmyslovou transformaci. Zajistí, že výzkum a inovace v těchto oblastech přispějí k tvorbě a provádění politik EU v oblasti průmyslu, digitalizace, životního prostředí, energetiky a klimatu,
  mobility,
  oběhového hospodářství, surovin a pokročilých materiálů a vesmíru.

mobility,

Bude zajištěno vzájemné doplňování s činnostmi v rámci programu Digitální Evropa a respektování hranic mezi oběma programy, aby se předešlo překryvům.

Bude zajištěno vzájemné doplňování s činnostmi v rámci programu Digitální Evropa a respektování hranic mezi oběma programy, aby se předešlo překryvům.

Činnosti přímo přispějí zejména k následujícím cílům udržitelného rozvoje: cíl č. 8 – důstojná práce a hospodářský růst, cíl č. 9 – průmysl, inovace a infrastruktura, cíl č. 12 – odpovědná spotřeba a výroba, cíl č. 13 – opatření v oblasti klimatu.

Činnosti přímo přispějí zejména k následujícím cílům udržitelného rozvoje: cíl č. 8 – důstojná práce a hospodářský růst, cíl č. 9 – průmysl, inovace a infrastruktura, cíl č. 12 – odpovědná spotřeba a výroba, cíl č. 13 – opatření v oblasti klimatu.

Pozměňovací návrh 54

Pozměňovací návrh 54

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.1

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Výrobní technologie |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.2.1.

Výrobní technologie

| 3.2.1. | Výrobní technologie |
| --- | --- |

3.2.1.

Výrobní technologie

Klíčovou hnací silou zaměstnanosti a prosperity v EU je výroba, jež produkuje více než tři čtvrtiny celosvětového vývozu EU a poskytuje více než 100 milionů přímých a nepřímých pracovních míst. Klíčovou výzvou pro výrobu v EU je udržet si konkurenceschopnost na celosvětové úrovni prostřednictvím inteligentnějších a 
  individualizovanějších výrobků
  s vysokou přidanou hodnotou
  vyráběných s mnohem nižšími náklady na energii
  . K 
  vytváření přidané hodnoty
  budou nezbytné tvůrčí a kulturní vstupy.

individualizovanějších výrobků

vyráběných s mnohem nižšími náklady na energii

vytváření přidané hodnoty

Klíčovou hnací silou zaměstnanosti a prosperity v EU je výroba, jež produkuje více než tři čtvrtiny celosvětového vývozu EU a poskytuje více než 100 milionů přímých a nepřímých pracovních míst. Klíčovou výzvou pro výrobu v EU je udržet si konkurenceschopnost na celosvětové úrovni prostřednictvím inteligentnějších
  , individualizovanějších výrobků
  a 
  výrobků účinněji využívajících energii a zdroje
  s vysokou přidanou hodnotou
  a nízkou uhlíkovou stopou, které způsobují méně odpadu a znečištění
  . K 
  dosažení těchto cílů
  budou nezbytné tvůrčí a kulturní vstupy,
  stejně jako pohled společenských a humanitních věd na vztah mezi technologií a lidmi
  .

, individualizovanějších výrobků

výrobků účinněji využívajících energii a zdroje

a nízkou uhlíkovou stopou, které způsobují méně odpadu a znečištění

dosažení těchto cílů

stejně jako pohled společenských a humanitních věd na vztah mezi technologií a lidmi

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | Průlomové výrobní technologie, jako je aditivní výroba, průmyslová robotika a systémy výroby se zapojením člověka, podporované též prostřednictvím sítě průmyslově orientovaných infrastruktur EU, |
| --- | --- |

—

Průlomové výrobní technologie, jako je aditivní výroba, průmyslová robotika a systémy výroby se zapojením člověka, podporované též prostřednictvím sítě průmyslově orientovaných infrastruktur EU,

| — | Průlomové výrobní technologie, jako je aditivní výroba,
  modelování, simulace,
  průmyslová
  automatizace a
  robotika a systémy výroby se zapojením člověka, podporované též prostřednictvím sítě průmyslově orientovaných infrastruktur EU, |
| --- | --- |

—

Průlomové výrobní technologie, jako je aditivní výroba,
  modelování, simulace,
  průmyslová
  automatizace a
  robotika a systémy výroby se zapojením člověka, podporované též prostřednictvím sítě průmyslově orientovaných infrastruktur EU,

modelování, simulace,

automatizace a

| — | průlomové inovace s využitím různých základních technologií (např. konvergujících technologií, umělé inteligence, analýzy dat, průmyslové robotiky, biovýroby, technologií pokročilých baterií) napříč hodnotovým řetězcem, |
| --- | --- |

—

průlomové inovace s využitím různých základních technologií (např. konvergujících technologií, umělé inteligence, analýzy dat, průmyslové robotiky, biovýroby, technologií pokročilých baterií) napříč hodnotovým řetězcem,

| — | průlomové inovace s využitím různých základních technologií (např. konvergujících technologií, umělé inteligence, analýzy dat, průmyslové robotiky,
  udržitelné
  biovýroby, technologií pokročilých baterií) napříč hodnotovým řetězcem, |
| --- | --- |

—

průlomové inovace s využitím různých základních technologií (např. konvergujících technologií, umělé inteligence, analýzy dat, průmyslové robotiky,
  udržitelné
  biovýroby, technologií pokročilých baterií) napříč hodnotovým řetězcem,

udržitelné

| — | dovednosti a pracoviště plně přizpůsobené novým technologiím v souladu s evropskými sociálními hodnotami, |
| --- | --- |

—

dovednosti a pracoviště plně přizpůsobené novým technologiím v souladu s evropskými sociálními hodnotami,

| — | dovednosti a pracoviště plně přizpůsobené novým technologiím
  , včetně ergonomických aspektů, které jsou
  v souladu s evropskými sociálními hodnotami
  a potřebami
  , |
| --- | --- |

—

dovednosti a pracoviště plně přizpůsobené novým technologiím
  , včetně ergonomických aspektů, které jsou
  v souladu s evropskými sociálními hodnotami
  a potřebami
  ,

, včetně ergonomických aspektů, které jsou

a potřebami

| — | flexibilní, vysoce přesná, kognitivní výrobní zařízení s nulovou zmetkovostí a nulovým odpadem a inteligentní výrobní systémy, které splňují požadavky zákazníků, |
| --- | --- |

—

flexibilní, vysoce přesná, kognitivní výrobní zařízení s nulovou zmetkovostí a nulovým odpadem a inteligentní výrobní systémy, které splňují požadavky zákazníků,

| — | flexibilní, vysoce přesná, kognitivní výrobní zařízení s nulovou zmetkovostí a nulovým odpadem a inteligentní
  a energeticky účinné
  výrobní systémy, které splňují požadavky zákazníků, |
| --- | --- |

—

flexibilní, vysoce přesná, kognitivní výrobní zařízení s nulovou zmetkovostí a nulovým odpadem a inteligentní
  a energeticky účinné
  výrobní systémy, které splňují požadavky zákazníků,

a energeticky účinné

| — | průlomové inovace v technikách zkoumání stavenišť, pro plně automatizovanou montáž na místě a prefabrikované komponenty. |
| --- | --- |

—

průlomové inovace v technikách zkoumání stavenišť, pro plně automatizovanou montáž na místě a prefabrikované komponenty.

| — | průlomové inovace v technikách zkoumání stavenišť, pro plně automatizovanou montáž na místě a prefabrikované komponenty. |
| --- | --- |

—

průlomové inovace v technikách zkoumání stavenišť, pro plně automatizovanou montáž na místě a prefabrikované komponenty.

Pozměňovací návrh 55

Pozměňovací návrh 55

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.1 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.1 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Pro konkurenceschopnou EU bude nezbytné zachování a autonomní rozvíjení silných konstrukčních a výrobních kapacit v oblasti základních digitálních technologií, jako je mikro- a nanoelektronika, fotonika, software a systémy
  a
   jejich integrace, jakož i pokročilé materiály pro tyto aplikace. | Pro konkurenceschopnou EU bude nezbytné zachování a autonomní rozvíjení silných konstrukčních a výrobních kapacit v oblasti základních digitálních technologií, jako je mikro- a nanoelektronika, fotonika, software a systémy, jejich integrace
  a standardizace
  , jakož i pokročilé materiály pro tyto aplikace.
  Základní klíčové digitální technologie jsou zásadní pro překonání mezery mezi špičkovým výzkumem a inovacemi, které mají potenciál vytvářet trh. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Pro konkurenceschopnou EU bude nezbytné zachování a autonomní rozvíjení silných konstrukčních a výrobních kapacit v oblasti základních digitálních technologií, jako je mikro- a nanoelektronika, fotonika, software a systémy
  a
   jejich integrace, jakož i pokročilé materiály pro tyto aplikace.

a

Pro konkurenceschopnou EU bude nezbytné zachování a autonomní rozvíjení silných konstrukčních a výrobních kapacit v oblasti základních digitálních technologií, jako je mikro- a nanoelektronika, fotonika, software a systémy, jejich integrace
  a standardizace
  , jakož i pokročilé materiály pro tyto aplikace.
  Základní klíčové digitální technologie jsou zásadní pro překonání mezery mezi špičkovým výzkumem a inovacemi, které mají potenciál vytvářet trh.

a standardizace

Základní klíčové digitální technologie jsou zásadní pro překonání mezery mezi špičkovým výzkumem a inovacemi, které mají potenciál vytvářet trh.

Pozměňovací návrh 56

Pozměňovací návrh 56

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.2 – odst. 2

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.2 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Návrhové a výrobní koncepce nanoelektroniky, které odpovídají specifickým požadavkům digitální transformace a globálním výzvám, pokud jde o funkčnost, spotřebu energie a integraci, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Návrhové a výrobní koncepce nanoelektroniky, které odpovídají specifickým požadavkům digitální transformace a globálním výzvám, pokud jde o funkčnost, spotřebu energie a integraci,

| — | Návrhové a výrobní koncepce nanoelektroniky, které odpovídají specifickým požadavkům digitální transformace a globálním výzvám, pokud jde o 
  výkonnost,
  funkčnost,
  sdílení a
  spotřebu energie
  , účinnost
  a integraci, |
| --- | --- |

—

Návrhové a výrobní koncepce nanoelektroniky, které odpovídají specifickým požadavkům digitální transformace a globálním výzvám, pokud jde o 
  výkonnost,
  funkčnost,
  sdílení a
  spotřebu energie
  , účinnost
  a integraci,

výkonnost,

sdílení a

, účinnost

| — | technologie senzorů a jejich kointegrace s výpočetními jednotkami, což je základem internetu věcí, včetně inovativních řešení v oblasti pružných a přizpůsobivých materiálů pro objekty umožňující pohodlnou interakci s člověkem, |
| --- | --- |

—

technologie senzorů a jejich kointegrace s výpočetními jednotkami, což je základem internetu věcí, včetně inovativních řešení v oblasti pružných a přizpůsobivých materiálů pro objekty umožňující pohodlnou interakci s člověkem,

| — | technologie senzorů a jejich kointegrace s výpočetními jednotkami, což je základem internetu věcí, včetně inovativních řešení v oblasti pružných a přizpůsobivých materiálů pro
  bezpečné a spolehlivé
  objekty umožňující pohodlnou interakci s člověkem
  a životním prostředím
  , |
| --- | --- |

—

technologie senzorů a jejich kointegrace s výpočetními jednotkami, což je základem internetu věcí, včetně inovativních řešení v oblasti pružných a přizpůsobivých materiálů pro
  bezpečné a spolehlivé
  objekty umožňující pohodlnou interakci s člověkem
  a životním prostředím
  ,

bezpečné a spolehlivé

a životním prostředím

| — | technologie jako doplňky nebo alternativy k nanoelektronice, jako je neuromorfní výpočetní technika podporující aplikace umělé inteligence nebo integrovaná kvantová výpočetní technika, |
| --- | --- |

—

technologie jako doplňky nebo alternativy k nanoelektronice, jako je neuromorfní výpočetní technika podporující aplikace umělé inteligence nebo integrovaná kvantová výpočetní technika,

| — | technologie jako doplňky nebo alternativy k nanoelektronice, jako je neuromorfní výpočetní technika podporující aplikace umělé inteligence nebo integrovaná kvantová výpočetní technika, |
| --- | --- |

—

technologie jako doplňky nebo alternativy k nanoelektronice, jako je neuromorfní výpočetní technika podporující aplikace umělé inteligence nebo integrovaná kvantová výpočetní technika,

| — | počítačové architektury a nízkopříkonové procesory pro širokou škálu aplikací včetně edge computingu, digitalizace průmyslu, dat velkého objemu a cloud computingu, inteligentní energie a propojeného a automatizovaného řízení, |
| --- | --- |

—

počítačové architektury a nízkopříkonové procesory pro širokou škálu aplikací včetně edge computingu, digitalizace průmyslu, dat velkého objemu a cloud computingu, inteligentní energie a propojeného a automatizovaného řízení,

| — | počítačové architektury a nízkopříkonové procesory pro širokou škálu aplikací včetně edge computingu, digitalizace průmyslu,
  automatizace a robotiky,
  dat velkého objemu a cloud computingu, inteligentní energie a propojeného a automatizovaného řízení, |
| --- | --- |

—

počítačové architektury a nízkopříkonové procesory pro širokou škálu aplikací včetně edge computingu, digitalizace průmyslu,
  automatizace a robotiky,
  dat velkého objemu a cloud computingu, inteligentní energie a propojeného a automatizovaného řízení,

automatizace a robotiky,

| — | návrhy počítačového hardwaru, které poskytnou silné záruky důvěryhodného vykonávání programu, se zabudovanou ochranou soukromí a zabezpečením, pokud jde o vstupní/výstupní data a zpracování instrukcí, |
| --- | --- |

—

návrhy počítačového hardwaru, které poskytnou silné záruky důvěryhodného vykonávání programu, se zabudovanou ochranou soukromí a zabezpečením, pokud jde o vstupní/výstupní data a zpracování instrukcí,

| — | návrhy počítačového hardwaru, které poskytnou silné záruky důvěryhodného vykonávání programu, se zabudovanou ochranou soukromí a zabezpečením, pokud jde o vstupní/výstupní data a zpracování instrukcí, |
| --- | --- |

—

návrhy počítačového hardwaru, které poskytnou silné záruky důvěryhodného vykonávání programu, se zabudovanou ochranou soukromí a zabezpečením, pokud jde o vstupní/výstupní data a zpracování instrukcí,

| — | fotonické technologie umožňující vznik aplikací, které dosahují průlomového pokroku ve funkčnosti a výkonnosti, |
| --- | --- |

—

fotonické technologie umožňující vznik aplikací, které dosahují průlomového pokroku ve funkčnosti a výkonnosti,

| — | fotonické technologie umožňující vznik aplikací, které dosahují průlomového pokroku ve funkčnosti
  , integraci
  a výkonnosti, |
| --- | --- |

—

fotonické technologie umožňující vznik aplikací, které dosahují průlomového pokroku ve funkčnosti
  , integraci
  a výkonnosti,

, integraci

| — | technologie systémového inženýrství k podpoře plně autonomních systémů důvěryhodných aplikací interagujících s fyzickým světem, včetně průmyslových a bezpečnostně kritických oblastí, |
| --- | --- |

—

technologie systémového inženýrství k podpoře plně autonomních systémů důvěryhodných aplikací interagujících s fyzickým světem, včetně průmyslových a bezpečnostně kritických oblastí,

| — | technologie systémového inženýrství k podpoře plně autonomních systémů důvěryhodných aplikací interagujících s fyzickým světem, včetně průmyslových a bezpečnostně kritických oblastí, |
| --- | --- |

—

technologie systémového inženýrství k podpoře plně autonomních systémů důvěryhodných aplikací interagujících s fyzickým světem, včetně průmyslových a bezpečnostně kritických oblastí,

| — | softwarové technologie, které zvyšují kvalitu, bezpečnost a spolehlivost
  softwaru
  spolu se zlepšenou životností, zvyšují produktivitu vývoje a zavádějí do softwaru vestavěnou umělou inteligenci a odolnost, |
| --- | --- |

—

softwarové technologie, které zvyšují kvalitu, bezpečnost a spolehlivost
  softwaru
  spolu se zlepšenou životností, zvyšují produktivitu vývoje a zavádějí do softwaru vestavěnou umělou inteligenci a odolnost,

softwaru

| — | softwarové
  a hardwarové
  technologie, které zvyšují kvalitu, bezpečnost a spolehlivost spolu se zlepšenou životností, zvyšují produktivitu vývoje a 
  interoperabilitu a
  zavádějí do softwaru vestavěnou umělou inteligenci a odolnost, |
| --- | --- |

—

softwarové
  a hardwarové
  technologie, které zvyšují kvalitu, bezpečnost a spolehlivost spolu se zlepšenou životností, zvyšují produktivitu vývoje a 
  interoperabilitu a
  zavádějí do softwaru vestavěnou umělou inteligenci a odolnost,

a hardwarové

interoperabilitu a

| — | vznikající technologie, které rozšiřují digitální technologie a propojují ověření koncepce ve výzkumu s průmyslovou proveditelností pro příslušné trhy. |
| --- | --- |

—

vznikající technologie, které rozšiřují digitální technologie a propojují ověření koncepce ve výzkumu s průmyslovou proveditelností pro příslušné trhy.

| — | vznikající technologie, které rozšiřují digitální technologie a propojují ověření koncepce ve výzkumu s průmyslovou proveditelností pro příslušné trhy; |
| --- | --- |

—

vznikající technologie, které rozšiřují digitální technologie a propojují ověření koncepce ve výzkumu s průmyslovou proveditelností pro příslušné trhy;

| — | digitální technologie pro kulturní a tvůrčí odvětví, včetně audiovizuální oblasti, archivů a knihoven, ediční činnosti, za účelem vývoje nových nástrojů pro vytváření přístupu, využívání a uchování digitálního obsahu. |
| --- | --- |

—

digitální technologie pro kulturní a tvůrčí odvětví, včetně audiovizuální oblasti, archivů a knihoven, ediční činnosti, za účelem vývoje nových nástrojů pro vytváření přístupu, využívání a uchování digitálního obsahu.

digitální technologie pro kulturní a tvůrčí odvětví, včetně audiovizuální oblasti, archivů a knihoven, ediční činnosti, za účelem vývoje nových nástrojů pro vytváření přístupu, využívání a uchování digitálního obsahu.

| — | rozvíjení nových obchodních modelů ekologických inovací a alternativních energeticky účinných přístupů k výrobě, které budou účinně využívat zdroje. |
| --- | --- |

—

rozvíjení nových obchodních modelů ekologických inovací a alternativních energeticky účinných přístupů k výrobě, které budou účinně využívat zdroje.

rozvíjení nových obchodních modelů ekologických inovací a alternativních energeticky účinných přístupů k výrobě, které budou účinně využívat zdroje.

Pozměňovací návrh 57

Pozměňovací návrh 57

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.3 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.3 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| EU je světovým lídrem v oblasti pokročilých materiálů a souvisejících procesů, která představuje 20 % její průmyslové základny a tvoří základ téměř všech hodnotových řetězců v rámci transformace surovin. K tomu, aby EU zůstala konkurenceschopná a uspokojovala potřeby občanů v oblasti udržitelných, bezpečných a pokročilých materiálů, musí zlepšit recyklovatelnost materiálů, snížit uhlíkovou a environmentální stopu a podněcovat meziodvětvové průmyslové inovace tím, že bude podporovat nové aplikace ve všech průmyslových odvětvích. | EU je světovým lídrem v oblasti pokročilých materiálů a souvisejících procesů, která představuje 20 % její průmyslové základny a tvoří základ téměř všech hodnotových řetězců v rámci transformace surovin. K tomu, aby EU zůstala konkurenceschopná a uspokojovala potřeby občanů v oblasti udržitelných, bezpečných a pokročilých materiálů,
  včetně alternativ šetrných k životnímu prostředí,
  musí zlepšit
  trvanlivost, opětovnou využitelnost a
  recyklovatelnost materiálů, snížit uhlíkovou a environmentální stopu a podněcovat meziodvětvové průmyslové inovace tím, že bude podporovat nové aplikace
  a standardizaci
  ve všech průmyslových odvětvích. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

EU je světovým lídrem v oblasti pokročilých materiálů a souvisejících procesů, která představuje 20 % její průmyslové základny a tvoří základ téměř všech hodnotových řetězců v rámci transformace surovin. K tomu, aby EU zůstala konkurenceschopná a uspokojovala potřeby občanů v oblasti udržitelných, bezpečných a pokročilých materiálů, musí zlepšit recyklovatelnost materiálů, snížit uhlíkovou a environmentální stopu a podněcovat meziodvětvové průmyslové inovace tím, že bude podporovat nové aplikace ve všech průmyslových odvětvích.

EU je světovým lídrem v oblasti pokročilých materiálů a souvisejících procesů, která představuje 20 % její průmyslové základny a tvoří základ téměř všech hodnotových řetězců v rámci transformace surovin. K tomu, aby EU zůstala konkurenceschopná a uspokojovala potřeby občanů v oblasti udržitelných, bezpečných a pokročilých materiálů,
  včetně alternativ šetrných k životnímu prostředí,
  musí zlepšit
  trvanlivost, opětovnou využitelnost a
  recyklovatelnost materiálů, snížit uhlíkovou a environmentální stopu a podněcovat meziodvětvové průmyslové inovace tím, že bude podporovat nové aplikace
  a standardizaci
  ve všech průmyslových odvětvích.

včetně alternativ šetrných k životnímu prostředí,

trvanlivost, opětovnou využitelnost a

a standardizaci

Pozměňovací návrh 58

Pozměňovací návrh 58

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.3 – odst. 2

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.3 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Hlavní rysy | Hlavní rysy |
| — | Materiály (včetně plastů, biomateriálů, dvojrozměrných materiálů, inteligentních materiálů a multimateriálů) s novými vlastnostmi a funkcemi, které splňují regulační požadavky (aniž by to vedlo k větším tlakům na životní prostředí během jejich výroby, používání a na konci životnosti), |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Hlavní rysy

Hlavní rysy

—

Materiály (včetně plastů, biomateriálů, dvojrozměrných materiálů, inteligentních materiálů a multimateriálů) s novými vlastnostmi a funkcemi, které splňují regulační požadavky (aniž by to vedlo k větším tlakům na životní prostředí během jejich výroby, používání a na konci životnosti),

| — | Materiály (včetně plastů,
  bioplastů,
  biomateriálů, dvojrozměrných materiálů, inteligentních materiálů a multimateriálů) s novými vlastnostmi a funkcemi, které splňují regulační požadavky (aniž by to vedlo k větším tlakům na životní prostředí
  a negativním externalitám
  během jejich výroby, používání a na konci životnosti), |
| --- | --- |

—

Materiály (včetně plastů,
  bioplastů,
  biomateriálů, dvojrozměrných materiálů, inteligentních materiálů a multimateriálů) s novými vlastnostmi a funkcemi, které splňují regulační požadavky (aniž by to vedlo k větším tlakům na životní prostředí
  a negativním externalitám
  během jejich výroby, používání a na konci životnosti),

bioplastů,

a negativním externalitám

| — | integrované zpracování a výroba materiálů v souladu s přístupem zaměřeným na zákazníka a etickým přístupem, včetně prenormativních činností a hodnocení životního cyklu, získávání a správy surovin, trvanlivosti, opětovné využitelnosti a recyklovatelnosti, bezpečnosti a hodnocení a řízení rizik, |
| --- | --- |

—

integrované zpracování a výroba materiálů v souladu s přístupem zaměřeným na zákazníka a etickým přístupem, včetně prenormativních činností a hodnocení životního cyklu, získávání a správy surovin, trvanlivosti, opětovné využitelnosti a recyklovatelnosti, bezpečnosti a hodnocení a řízení rizik,

| — | integrované zpracování a výroba materiálů v souladu s přístupem zaměřeným na zákazníka a etickým přístupem, včetně prenormativních činností a hodnocení životního cyklu,
  udržitelného
  získávání a správy surovin, trvanlivosti, opětovné využitelnosti a recyklovatelnosti, bezpečnosti a hodnocení a řízení rizik, |
| --- | --- |

—

integrované zpracování a výroba materiálů v souladu s přístupem zaměřeným na zákazníka a etickým přístupem, včetně prenormativních činností a hodnocení životního cyklu,
  udržitelného
  získávání a správy surovin, trvanlivosti, opětovné využitelnosti a recyklovatelnosti, bezpečnosti a hodnocení a řízení rizik,

udržitelného

| — | prostředky k vylepšení materiálů, jako je charakterizace (např. pro zajištění kvality), modelování, pilotní ověřování a zlepšování kvality, |
| --- | --- |

—

prostředky k vylepšení materiálů, jako je charakterizace (např. pro zajištění kvality), modelování, pilotní ověřování a zlepšování kvality,

| — | prostředky k vylepšení materiálů, jako je charakterizace (např. pro zajištění kvality), modelování, pilotní ověřování a zlepšování kvality, |
| --- | --- |

—

prostředky k vylepšení materiálů, jako je charakterizace (např. pro zajištění kvality), modelování, pilotní ověřování a zlepšování kvality,

| — | inovační
  ekosystém
  technologických infrastruktur EU (16) identifikovaných a prioritizovaných po dohodě s členskými státy,
  který
  poskytuje služby k urychlení technologické transformace a uplatnění v průmyslu EU, zejména v malých a středních podnicích, což pokryje všechny klíčové technologie nezbytné pro inovace v oblasti materiálů, |
| --- | --- |

—

inovační
  ekosystém
  technologických infrastruktur EU (16) identifikovaných a prioritizovaných po dohodě s členskými státy,
  který
  poskytuje služby k urychlení technologické transformace a uplatnění v průmyslu EU, zejména v malých a středních podnicích, což pokryje všechny klíčové technologie nezbytné pro inovace v oblasti materiálů,

ekosystém

16

který

| — | inovační
  síť výzkumných a
  technologických infrastruktur EU (16) identifikovaných a prioritizovaných po dohodě s členskými státy
  a s přihlédnutím k plánu Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury (ESFRI)
  ,
  která
  poskytuje služby k urychlení technologické transformace a uplatnění v průmyslu EU, zejména v malých a středních podnicích, což pokryje všechny klíčové technologie nezbytné pro inovace v oblasti materiálů, |
| --- | --- |

—

inovační
  síť výzkumných a
  technologických infrastruktur EU (16) identifikovaných a prioritizovaných po dohodě s členskými státy
  a s přihlédnutím k plánu Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury (ESFRI)
  ,
  která
  poskytuje služby k urychlení technologické transformace a uplatnění v průmyslu EU, zejména v malých a středních podnicích, což pokryje všechny klíčové technologie nezbytné pro inovace v oblasti materiálů,

síť výzkumných a

16

a s přihlédnutím k plánu Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury (ESFRI)

která

| — | analýza budoucích a vznikajících trendů v pokročilých materiálech a dalších klíčových základních technologiích, |
| --- | --- |

—

analýza budoucích a vznikajících trendů v pokročilých materiálech a dalších klíčových základních technologiích,

| — | analýza budoucích a vznikajících trendů v pokročilých materiálech a dalších klíčových základních technologiích, |
| --- | --- |

—

analýza budoucích a vznikajících trendů v pokročilých materiálech a dalších klíčových základních technologiích,

| — | řešení založená na návrhu, architektuře a obecné kreativitě se silným zaměřením na uživatele, která přidávají hodnotu průmyslovým a tvůrčím odvětvím. |
| --- | --- |

—

řešení založená na návrhu, architektuře a obecné kreativitě se silným zaměřením na uživatele, která přidávají hodnotu průmyslovým a tvůrčím odvětvím.

| — | řešení založená na návrhu, architektuře a obecné kreativitě se silným zaměřením na uživatele, která přidávají hodnotu průmyslovým a tvůrčím odvětvím
  , včetně módního průmyslu
  . |
| --- | --- |

—

řešení založená na návrhu, architektuře a obecné kreativitě se silným zaměřením na uživatele, která přidávají hodnotu průmyslovým a tvůrčím odvětvím
  , včetně módního průmyslu
  .

, včetně módního průmyslu

Pozměňovací návrh 59

Pozměňovací návrh 59

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.4 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.4 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Jedním z megatrendů je vybavení jakéhokoli předmětu a zařízení inteligencí. Klíčovým motorem budoucího růstu ekonomiky a produktivity budou výzkumní pracovníci a inovátoři, kteří vyvíjejí umělou inteligenci a poskytují aplikace v oblasti robotiky a dalších oblastech. Mnoho odvětví, včetně zdravotnictví, výroby, stavebnictví a zemědělství, bude tuto klíčovou základní technologii využívat a dále rozvíjet v ostatních částech rámcového programu. Při vývoji je třeba zajistit bezpečnost aplikací založených na umělé inteligenci, posoudit rizika a omezit potenciál ke zneužití a nezamýšlené diskriminaci, například podle pohlaví nebo rasy. Rovněž musí být zajištěno, že umělá inteligence bude vyvíjena v rámci, který respektuje hodnoty EU a Listinu základních práv Evropské unie. | Jedním z megatrendů je vybavení jakéhokoli předmětu a zařízení inteligencí. Klíčovým motorem budoucího růstu ekonomiky a produktivity budou výzkumní pracovníci a inovátoři, kteří vyvíjejí umělou inteligenci a poskytují aplikace v oblasti robotiky a dalších oblastech. Mnoho odvětví, včetně zdravotnictví,
  dopravy,
  výroby, stavebnictví a zemědělství, bude tuto klíčovou základní technologii využívat a dále rozvíjet v ostatních částech rámcového programu. Při vývoji je třeba zajistit bezpečnost aplikací založených na umělé inteligenci, posoudit
  jejich
  rizika a omezit
  jejich
  potenciál ke zneužití a nezamýšlené diskriminaci, například podle pohlaví nebo rasy. Rovněž musí být zajištěno, že umělá inteligence bude vyvíjena v 
  etickém
  rámci, který respektuje hodnoty EU a Listinu základních práv Evropské unie. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Jedním z megatrendů je vybavení jakéhokoli předmětu a zařízení inteligencí. Klíčovým motorem budoucího růstu ekonomiky a produktivity budou výzkumní pracovníci a inovátoři, kteří vyvíjejí umělou inteligenci a poskytují aplikace v oblasti robotiky a dalších oblastech. Mnoho odvětví, včetně zdravotnictví, výroby, stavebnictví a zemědělství, bude tuto klíčovou základní technologii využívat a dále rozvíjet v ostatních částech rámcového programu. Při vývoji je třeba zajistit bezpečnost aplikací založených na umělé inteligenci, posoudit rizika a omezit potenciál ke zneužití a nezamýšlené diskriminaci, například podle pohlaví nebo rasy. Rovněž musí být zajištěno, že umělá inteligence bude vyvíjena v rámci, který respektuje hodnoty EU a Listinu základních práv Evropské unie.

Jedním z megatrendů je vybavení jakéhokoli předmětu a zařízení inteligencí. Klíčovým motorem budoucího růstu ekonomiky a produktivity budou výzkumní pracovníci a inovátoři, kteří vyvíjejí umělou inteligenci a poskytují aplikace v oblasti robotiky a dalších oblastech. Mnoho odvětví, včetně zdravotnictví,
  dopravy,
  výroby, stavebnictví a zemědělství, bude tuto klíčovou základní technologii využívat a dále rozvíjet v ostatních částech rámcového programu. Při vývoji je třeba zajistit bezpečnost aplikací založených na umělé inteligenci, posoudit
  jejich
  rizika a omezit
  jejich
  potenciál ke zneužití a nezamýšlené diskriminaci, například podle pohlaví nebo rasy. Rovněž musí být zajištěno, že umělá inteligence bude vyvíjena v 
  etickém
  rámci, který respektuje hodnoty EU a Listinu základních práv Evropské unie.

dopravy,

jejich

jejich

etickém

Pozměňovací návrh 60

Pozměňovací návrh 60

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.4 – odst. 2 – odrážka 4

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.4 – odst. 2 – odrážka 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | rozvoj a propojení výzkumných kompetencí středisek excelence v oblasti umělé inteligence v celé Evropě, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

rozvoj a propojení výzkumných kompetencí středisek excelence v oblasti umělé inteligence v celé Evropě,

| — | rozvoj a propojení výzkumných
  a inovačních
  kompetencí středisek excelence v oblasti umělé inteligence v celé Evropě, |
| --- | --- |

—

rozvoj a propojení výzkumných
  a inovačních
  kompetencí středisek excelence v oblasti umělé inteligence v celé Evropě,

a inovačních

Pozměňovací návrh 61

Pozměňovací návrh 61

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.5 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.5 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Internet se stal klíčovým prostředkem umožňujícím digitální transformaci všech odvětví naší ekonomiky a společnosti. EU musí hrát vedoucí roli při směřování internetu nové generace k ekosystému zaměřenému na člověka v souladu s našimi sociálními a etickými hodnotami. Investice do technologií a softwaru pro internet nové generace zlepší konkurenceschopnost
  průmyslu
  EU v globální ekonomice. Optimalizace širokého zavádění v celé EU bude vyžadovat rozsáhlou spolupráci mezi zúčastněnými stranami. | Internet se stal klíčovým prostředkem umožňujícím digitální transformaci všech odvětví naší ekonomiky a společnosti. EU musí hrát vedoucí roli při směřování internetu nové generace k ekosystému zaměřenému na člověka
  a při technickém rozvoji směřujícím k dostupným, bezpečným a spolehlivým síťovým službám
  v souladu s našimi sociálními a etickými hodnotami. Investice do technologií a softwaru pro internet nové generace zlepší konkurenceschopnost EU v globální ekonomice. Optimalizace širokého zavádění v celé EU bude vyžadovat rozsáhlou spolupráci mezi zúčastněnými stranami
  a rozvoj evropské a mezinárodní normalizace
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Internet se stal klíčovým prostředkem umožňujícím digitální transformaci všech odvětví naší ekonomiky a společnosti. EU musí hrát vedoucí roli při směřování internetu nové generace k ekosystému zaměřenému na člověka v souladu s našimi sociálními a etickými hodnotami. Investice do technologií a softwaru pro internet nové generace zlepší konkurenceschopnost
  průmyslu
  EU v globální ekonomice. Optimalizace širokého zavádění v celé EU bude vyžadovat rozsáhlou spolupráci mezi zúčastněnými stranami.

průmyslu

Internet se stal klíčovým prostředkem umožňujícím digitální transformaci všech odvětví naší ekonomiky a společnosti. EU musí hrát vedoucí roli při směřování internetu nové generace k ekosystému zaměřenému na člověka
  a při technickém rozvoji směřujícím k dostupným, bezpečným a spolehlivým síťovým službám
  v souladu s našimi sociálními a etickými hodnotami. Investice do technologií a softwaru pro internet nové generace zlepší konkurenceschopnost EU v globální ekonomice. Optimalizace širokého zavádění v celé EU bude vyžadovat rozsáhlou spolupráci mezi zúčastněnými stranami
  a rozvoj evropské a mezinárodní normalizace
  .

a při technickém rozvoji směřujícím k dostupným, bezpečným a spolehlivým síťovým službám

a rozvoj evropské a mezinárodní normalizace

Pozměňovací návrh 62

Pozměňovací návrh 62

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.5 – odst. 2

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.5 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Hlavní rysy | Hlavní rysy |
| — | Technologie a systémy pro důvěryhodné a energeticky účinné infrastruktury inteligentních sítí a služeb (konektivita nad rámec 5G, softwarově definované infrastruktury, internet věcí, cloudové infrastruktury, kognitivní cloudy), které umožňují využívání kapacit v reálném čase, virtualizaci a decentralizované řízení (ultrarychlé a flexibilní rádio, edge computing,
  blockchain
  , sdílené kontexty a znalosti), |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Hlavní rysy

Hlavní rysy

—

Technologie a systémy pro důvěryhodné a energeticky účinné infrastruktury inteligentních sítí a služeb (konektivita nad rámec 5G, softwarově definované infrastruktury, internet věcí, cloudové infrastruktury, kognitivní cloudy), které umožňují využívání kapacit v reálném čase, virtualizaci a decentralizované řízení (ultrarychlé a flexibilní rádio, edge computing,
  blockchain
  , sdílené kontexty a znalosti),

blockchain

| — | Technologie a systémy pro důvěryhodné a energeticky účinné infrastruktury inteligentních sítí a služeb (konektivita nad rámec 5G, softwarově definované infrastruktury, internet věcí, cloudové infrastruktury, kognitivní cloudy), které umožňují využívání kapacit v reálném čase, virtualizaci a decentralizované řízení (ultrarychlé a flexibilní rádio, edge computing,
  technologie založené na kryptografii, distribuované účetní knihy
  , sdílené kontexty a znalosti), |
| --- | --- |

—

Technologie a systémy pro důvěryhodné a energeticky účinné infrastruktury inteligentních sítí a služeb (konektivita nad rámec 5G, softwarově definované infrastruktury, internet věcí, cloudové infrastruktury, kognitivní cloudy), které umožňují využívání kapacit v reálném čase, virtualizaci a decentralizované řízení (ultrarychlé a flexibilní rádio, edge computing,
  technologie založené na kryptografii, distribuované účetní knihy
  , sdílené kontexty a znalosti),

technologie založené na kryptografii, distribuované účetní knihy

| — | aplikace a služby internetu nové generace pro spotřebitele, průmysl a společnost založené na důvěře, interoperabilitě, lepší uživatelské kontrole dat, jazykově transparentním přístupu, nových konceptech multimodálních interakcí, inkluzivním a vysoce personalizovaném přístupu k objektům, informacím a obsahu, včetně imerzních a důvěryhodných médií, sociálních médií a sociálních sítí, |
| --- | --- |

—

aplikace a služby internetu nové generace pro spotřebitele, průmysl a společnost založené na důvěře, interoperabilitě, lepší uživatelské kontrole dat, jazykově transparentním přístupu, nových konceptech multimodálních interakcí, inkluzivním a vysoce personalizovaném přístupu k objektům, informacím a obsahu, včetně imerzních a důvěryhodných médií, sociálních médií a sociálních sítí,

| — | aplikace a služby internetu nové generace pro spotřebitele, průmysl a společnost založené na důvěře, interoperabilitě,
  propojenosti,
  lepší uživatelské kontrole dat, jazykově transparentním přístupu, nových konceptech multimodálních interakcí, inkluzivním a vysoce personalizovaném přístupu k objektům, informacím a obsahu, včetně imerzních a důvěryhodných médií, sociálních médií a sociálních sítí
  jakož i řešení pro bezpečné operace a služby v rámci sdílených infrastruktur; |
| --- | --- |

—

aplikace a služby internetu nové generace pro spotřebitele, průmysl a společnost založené na důvěře, interoperabilitě,
  propojenosti,
  lepší uživatelské kontrole dat, jazykově transparentním přístupu, nových konceptech multimodálních interakcí, inkluzivním a vysoce personalizovaném přístupu k objektům, informacím a obsahu, včetně imerzních a důvěryhodných médií, sociálních médií a sociálních sítí
  jakož i řešení pro bezpečné operace a služby v rámci sdílených infrastruktur;

propojenosti,

jakož i řešení pro bezpečné operace a služby v rámci sdílených infrastruktur;

| — | middleware založený na softwaru, včetně technologií distribuované účetní knihy, který pracuje ve vysoce distribuovaných prostředích, usnadňuje mapování dat a přenos dat přes hybridní infrastruktury s inherentní ochranou osobních údajů a začleňuje umělou inteligenci, analýzu dat, zabezpečení a kontrolu do internetových aplikací a služeb založených na volném pohybu dat a znalostí. |
| --- | --- |

—

middleware založený na softwaru, včetně technologií distribuované účetní knihy, který pracuje ve vysoce distribuovaných prostředích, usnadňuje mapování dat a přenos dat přes hybridní infrastruktury s inherentní ochranou osobních údajů a začleňuje umělou inteligenci, analýzu dat, zabezpečení a kontrolu do internetových aplikací a služeb založených na volném pohybu dat a znalostí.

| — | middleware založený na softwaru, včetně technologií distribuované účetní knihy, který pracuje ve vysoce distribuovaných prostředích, usnadňuje mapování dat a přenos dat přes hybridní infrastruktury s inherentní ochranou osobních údajů a začleňuje umělou inteligenci, analýzu dat, zabezpečení a kontrolu do internetových aplikací a služeb založených na volném pohybu dat a znalostí, |
| --- | --- |

—

middleware založený na softwaru, včetně technologií distribuované účetní knihy, který pracuje ve vysoce distribuovaných prostředích, usnadňuje mapování dat a přenos dat přes hybridní infrastruktury s inherentní ochranou osobních údajů a začleňuje umělou inteligenci, analýzu dat, zabezpečení a kontrolu do internetových aplikací a služeb založených na volném pohybu dat a znalostí,

| — | technologie a nástroje pro systémovou integraci (tzv. systém systémů) určené pro společenské a průmyslové aplikace s cílem zajistit škálovatelnou, účinnou a spolehlivou výkonnost sítě vhodnou pro obrovské nasazení služeb. |
| --- | --- |

—

technologie a nástroje pro systémovou integraci (tzv. systém systémů) určené pro společenské a průmyslové aplikace s cílem zajistit škálovatelnou, účinnou a spolehlivou výkonnost sítě vhodnou pro obrovské nasazení služeb.

technologie a nástroje pro systémovou integraci (tzv. systém systémů) určené pro společenské a průmyslové aplikace s cílem zajistit škálovatelnou, účinnou a spolehlivou výkonnost sítě vhodnou pro obrovské nasazení služeb.

Pozměňovací návrh 63

Pozměňovací návrh 63

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.6 – odst. 2

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.6 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Hlavní rysy | Hlavní rysy |
| — | Vysoce výkonná výpočetní technika (HPC):
  nová
  generace klíčových technologií a systémů s exa- a post-exakapacitou (např. nízkopříkonové mikroprocesory, software, systémová integrace); algoritmy, kódy a aplikace, analytické nástroje a zkušební prostředí; průmyslová pilotní zkušební prostředí a služby; podpora výzkumu a inovací pro infrastrukturu HPC světové úrovně, včetně první hybridní HPC/kvantové výpočetní infrastruktury v EU, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Hlavní rysy

Hlavní rysy

—

Vysoce výkonná výpočetní technika (HPC):
  nová
  generace klíčových technologií a systémů s exa- a post-exakapacitou (např. nízkopříkonové mikroprocesory, software, systémová integrace); algoritmy, kódy a aplikace, analytické nástroje a zkušební prostředí; průmyslová pilotní zkušební prostředí a služby; podpora výzkumu a inovací pro infrastrukturu HPC světové úrovně, včetně první hybridní HPC/kvantové výpočetní infrastruktury v EU,

nová

| — | Vysoce výkonná výpočetní technika (HPC):
  vývoj nové
  generace klíčových technologií a systémů s exa- a post-exakapacitou (např. nízkopříkonové mikroprocesory, software, systémová integrace);
  speciální počítačový hardware,
  algoritmy, kódy a aplikace, analytické nástroje a zkušební prostředí; průmyslová pilotní zkušební prostředí a služby; podpora výzkumu a inovací pro infrastrukturu HPC světové úrovně, včetně první hybridní HPC/kvantové výpočetní infrastruktury v EU, |
| --- | --- |

—

Vysoce výkonná výpočetní technika (HPC):
  vývoj nové
  generace klíčových technologií a systémů s exa- a post-exakapacitou (např. nízkopříkonové mikroprocesory, software, systémová integrace);
  speciální počítačový hardware,
  algoritmy, kódy a aplikace, analytické nástroje a zkušební prostředí; průmyslová pilotní zkušební prostředí a služby; podpora výzkumu a inovací pro infrastrukturu HPC světové úrovně, včetně první hybridní HPC/kvantové výpočetní infrastruktury v EU,

vývoj nové

speciální počítačový hardware,

| — | data velkého objemu: extrémně výkonná analýza dat; „ochrana soukromí již od návrhu“ při analýze osobních a důvěrných dat velkého objemu; technologie pro rozsáhlé datové platformy pro opětovné použití průmyslových, osobních a veřejně přístupných dat; správa dat, interoperabilita a propojovací nástroje; datové aplikace pro globální výzvy, |
| --- | --- |

—

data velkého objemu: extrémně výkonná analýza dat; „ochrana soukromí již od návrhu“ při analýze osobních a důvěrných dat velkého objemu; technologie pro rozsáhlé datové platformy pro opětovné použití průmyslových, osobních a veřejně přístupných dat; správa dat, interoperabilita a propojovací nástroje; datové aplikace pro globální výzvy,

| — | data velkého objemu: extrémně výkonná analýza dat;
  zachování bezpečnosti a integrity,
  „ochrana soukromí již od návrhu“ při analýze osobních a důvěrných dat velkého objemu; technologie pro rozsáhlé datové platformy pro opětovné použití průmyslových, osobních a veřejně přístupných dat; správa dat, interoperabilita a propojovací nástroje; datové aplikace pro globální výzvy, |
| --- | --- |

—

data velkého objemu: extrémně výkonná analýza dat;
  zachování bezpečnosti a integrity,
  „ochrana soukromí již od návrhu“ při analýze osobních a důvěrných dat velkého objemu; technologie pro rozsáhlé datové platformy pro opětovné použití průmyslových, osobních a veřejně přístupných dat; správa dat, interoperabilita a propojovací nástroje; datové aplikace pro globální výzvy,

zachování bezpečnosti a integrity,

| — | snížení uhlíkové stopy procesů IKT, pokud jde o hardware, software, senzory, sítě, ukládání dat a datová centra, včetně standardizovaných hodnocení. |
| --- | --- |

—

snížení uhlíkové stopy procesů IKT, pokud jde o hardware, software, senzory, sítě, ukládání dat a datová centra, včetně standardizovaných hodnocení.

| — | snížení uhlíkové stopy procesů IKT, pokud jde o hardware, software, senzory, sítě, ukládání dat a datová centra, včetně standardizovaných hodnocení. |
| --- | --- |

—

snížení uhlíkové stopy procesů IKT, pokud jde o hardware, software, senzory, sítě, ukládání dat a datová centra, včetně standardizovaných hodnocení.

Pozměňovací návrh 64

Pozměňovací návrh 64

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.6 a (nový)

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.6 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 3.2.6 | a. Kvantové technologie |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.2.6

3.2.6

a. Kvantové technologie

Kvantové technologie využívají obrovské pokroky v naší schopnosti rozpoznat a manipulovat dílčími kvanty (atomy, fotony, elektrony). To by mohlo způsobit revoluci v celém informačním hodnotovém řetězci od softwaru po hardware a od komunikací po vytěžování dat a umělou inteligenci. Evropa je domovem předních světových výzkumných pracovníků v této oblasti a v současné době probíhá závod, jak rychle přenést dosažené vědecké výsledky do aplikací připravených pro trh. Tato klíčová základní technologie bude mít hluboký průřezový dopad, neboť bude poskytovat evropským občanům a průmyslu například zásadně výkonnější výpočetní systémy, které povedou mimo jiné ke spolehlivějšímu zdravotnictví, vylepšeným chemickým látkám a materiálům, optimalizovanému, a tím také udržitelnějšímu využívání zdrojů, účinnějšímu inženýringu, bezpečnějším telekomunikacím a mnoha dalším revolučním aplikacím.

Kvantové technologie využívají obrovské pokroky v naší schopnosti rozpoznat a manipulovat dílčími kvanty (atomy, fotony, elektrony). To by mohlo způsobit revoluci v celém informačním hodnotovém řetězci od softwaru po hardware a od komunikací po vytěžování dat a umělou inteligenci. Evropa je domovem předních světových výzkumných pracovníků v této oblasti a v současné době probíhá závod, jak rychle přenést dosažené vědecké výsledky do aplikací připravených pro trh. Tato klíčová základní technologie bude mít hluboký průřezový dopad, neboť bude poskytovat evropským občanům a průmyslu například zásadně výkonnější výpočetní systémy, které povedou mimo jiné ke spolehlivějšímu zdravotnictví, vylepšeným chemickým látkám a materiálům, optimalizovanému, a tím také udržitelnějšímu využívání zdrojů, účinnějšímu inženýringu, bezpečnějším telekomunikacím a mnoha dalším revolučním aplikacím.

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | kvantové výpočetní systémy a simulace, včetně vývoje různé architektury a fyzických platforem hardwaru a vývoje algoritmů a softwaru, |
| --- | --- |

—

kvantové výpočetní systémy a simulace, včetně vývoje různé architektury a fyzických platforem hardwaru a vývoje algoritmů a softwaru,

kvantové výpočetní systémy a simulace, včetně vývoje různé architektury a fyzických platforem hardwaru a vývoje algoritmů a softwaru,

| — | kvantové sítě pro bezpečný přenos dat a pro sdílení kvantových zdrojů, jak pozemních, tak kosmických, |
| --- | --- |

—

kvantové sítě pro bezpečný přenos dat a pro sdílení kvantových zdrojů, jak pozemních, tak kosmických,

kvantové sítě pro bezpečný přenos dat a pro sdílení kvantových zdrojů, jak pozemních, tak kosmických,

| — | kvantové senzory, zobrazovací systémy a metrologické normy, využívání soudržných kvantových systémů a složitých sítí, |
| --- | --- |

—

kvantové senzory, zobrazovací systémy a metrologické normy, využívání soudržných kvantových systémů a složitých sítí,

kvantové senzory, zobrazovací systémy a metrologické normy, využívání soudržných kvantových systémů a složitých sítí,

| — | zkušební prostředí a uživatelská zařízení pro výše uvedené technologie. |
| --- | --- |

—

zkušební prostředí a uživatelská zařízení pro výše uvedené technologie.

zkušební prostředí a uživatelská zařízení pro výše uvedené technologie.

Pozměňovací návrh 65

Pozměňovací návrh 65

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.7 – odst. 2

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.7 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Primární suroviny budou i nadále hrát důležitou úlohu v oběhovém hospodářství a je třeba věnovat pozornost jejich
  udržitelné
  výrobě. Navíc by však pro oběhové hospodářství měly být navrženy zcela nové materiály, výrobky a procesy. Vybudování oběhového průmyslu bude mít pro Evropu několik výhod: povede k bezpečnému, udržitelnému a cenově dostupnému zásobování surovinami, což ve svém důsledku ochrání průmysl před nedostatkem zdrojů a nestálými cenami. Vytvoří rovněž nové obchodní příležitosti a inovativní a efektivnější způsoby výroby. | Primární suroviny budou i nadále hrát důležitou úlohu v oběhovém hospodářství a je třeba věnovat pozornost
  udržitelnému zajišťování
  jejich
  dodávek a jejich udržitelnému používání a
  výrobě. Navíc by však pro oběhové hospodářství měly být navrženy zcela nové materiály, výrobky a procesy. Vybudování oběhového průmyslu bude mít pro Evropu několik výhod: povede k bezpečnému, udržitelnému a cenově dostupnému zásobování surovinami, což ve svém důsledku ochrání průmysl před nedostatkem zdrojů a nestálými cenami. Vytvoří rovněž nové obchodní příležitosti a inovativní a efektivnější způsoby výroby. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Primární suroviny budou i nadále hrát důležitou úlohu v oběhovém hospodářství a je třeba věnovat pozornost jejich
  udržitelné
  výrobě. Navíc by však pro oběhové hospodářství měly být navrženy zcela nové materiály, výrobky a procesy. Vybudování oběhového průmyslu bude mít pro Evropu několik výhod: povede k bezpečnému, udržitelnému a cenově dostupnému zásobování surovinami, což ve svém důsledku ochrání průmysl před nedostatkem zdrojů a nestálými cenami. Vytvoří rovněž nové obchodní příležitosti a inovativní a efektivnější způsoby výroby.

udržitelné

Primární suroviny budou i nadále hrát důležitou úlohu v oběhovém hospodářství a je třeba věnovat pozornost
  udržitelnému zajišťování
  jejich
  dodávek a jejich udržitelnému používání a
  výrobě. Navíc by však pro oběhové hospodářství měly být navrženy zcela nové materiály, výrobky a procesy. Vybudování oběhového průmyslu bude mít pro Evropu několik výhod: povede k bezpečnému, udržitelnému a cenově dostupnému zásobování surovinami, což ve svém důsledku ochrání průmysl před nedostatkem zdrojů a nestálými cenami. Vytvoří rovněž nové obchodní příležitosti a inovativní a efektivnější způsoby výroby.

udržitelnému zajišťování

dodávek a jejich udržitelnému používání a

Pozměňovací návrh 66

Pozměňovací návrh 66

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.7 – odst. 3

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.7 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Cílem je vyvinout dostupné průlomové inovace a zavést kombinaci pokročilých technologií a procesů tak, aby ze všech zdrojů byla získána maximální hodnota. | Cílem je vyvinout dostupné průlomové inovace a zavést kombinaci pokročilých
  a digitálních
  technologií a procesů tak, aby ze všech zdrojů byla získána maximální hodnota. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Cílem je vyvinout dostupné průlomové inovace a zavést kombinaci pokročilých technologií a procesů tak, aby ze všech zdrojů byla získána maximální hodnota.

Cílem je vyvinout dostupné průlomové inovace a zavést kombinaci pokročilých
  a digitálních
  technologií a procesů tak, aby ze všech zdrojů byla získána maximální hodnota.

a digitálních

Pozměňovací návrh 67

Pozměňovací návrh 67

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.7 – odst. 4

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.7 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Hlavní rysy | Hlavní rysy |
| — | Průmyslová symbióza s toky zdrojů mezi výrobními zařízeními v různých odvětvích a městskými komunitami; procesy a materiály pro přepravu, přeměnu, opětovné použití a skladování zdrojů a spojující zhodnocování vedlejších produktů, odpadů a CO2, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Hlavní rysy

Hlavní rysy

—

Průmyslová symbióza s toky zdrojů mezi výrobními zařízeními v různých odvětvích a městskými komunitami; procesy a materiály pro přepravu, přeměnu, opětovné použití a skladování zdrojů a spojující zhodnocování vedlejších produktů, odpadů a CO2,

| — | Průmyslová symbióza s toky zdrojů mezi výrobními zařízeními v různých odvětvích a městskými komunitami; procesy a materiály pro přepravu, přeměnu, opětovné použití a skladování zdrojů a spojující zhodnocování vedlejších produktů, odpadů a CO2, |
| --- | --- |

—

Průmyslová symbióza s toky zdrojů mezi výrobními zařízeními v různých odvětvích a městskými komunitami; procesy a materiály pro přepravu, přeměnu, opětovné použití a skladování zdrojů a spojující zhodnocování vedlejších produktů, odpadů a CO2,

| — | posuzování životního cyklu a valorizace materiálů a produktových proudů s využitím nových alternativních vstupních materiálů, řízení zdrojů a sledování a třídění materiálů, |
| --- | --- |

—

posuzování životního cyklu a valorizace materiálů a produktových proudů s využitím nových alternativních vstupních materiálů, řízení zdrojů a sledování a třídění materiálů,

| — | posuzování životního cyklu a valorizace materiálů a produktových proudů s využitím nových alternativních vstupních materiálů, řízení zdrojů
  , včetně nových obchodních modelů, automatizace
  a 
  digitálních technologií pro
  sledování a třídění materiálů, |
| --- | --- |

—

posuzování životního cyklu a valorizace materiálů a produktových proudů s využitím nových alternativních vstupních materiálů, řízení zdrojů
  , včetně nových obchodních modelů, automatizace
  a 
  digitálních technologií pro
  sledování a třídění materiálů,

, včetně nových obchodních modelů, automatizace

digitálních technologií pro

| — | produkty
  s prodlouženým životním cyklem, vylepšenou trvanlivostí a 
  modernizovatelností
  a snáze
  opravitelné
  ,
  demontovatelné
  a 
  recyklovatelné
  , |
| --- | --- |

—

produkty
  s prodlouženým životním cyklem, vylepšenou trvanlivostí a 
  modernizovatelností
  a snáze
  opravitelné
  ,
  demontovatelné
  a 
  recyklovatelné
  ,

produkty

modernizovatelností

opravitelné

demontovatelné

recyklovatelné

| — | vývoj a návrh produktů
  s prodlouženým životním cyklem
  a
  vylepšenou trvanlivostí
  , které lze opětovně použít, opravit
  a 
  modernizovat
  a snáze
  přepracovat
  ,
  opravit, demontovat
  a 
  recyklovat
  , |
| --- | --- |

—

vývoj a návrh produktů
  s prodlouženým životním cyklem
  a
  vylepšenou trvanlivostí
  , které lze opětovně použít, opravit
  a 
  modernizovat
  a snáze
  přepracovat
  ,
  opravit, demontovat
  a 
  recyklovat
  ,

vývoj a návrh produktů

a

, které lze opětovně použít, opravit

modernizovat

přepracovat

opravit, demontovat

recyklovat

| — | recyklační průmysl, maximalizace potenciálu a bezpečnosti druhotných materiálů a minimalizace znečištění, degradace kvality a úbytku množství po zpracování, |
| --- | --- |

—

recyklační průmysl, maximalizace potenciálu a bezpečnosti druhotných materiálů a minimalizace znečištění, degradace kvality a úbytku množství po zpracování,

| — | recyklační průmysl, maximalizace potenciálu a bezpečnosti druhotných materiálů a minimalizace znečištění, degradace kvality a úbytku množství po zpracování, |
| --- | --- |

—

recyklační průmysl, maximalizace potenciálu a bezpečnosti druhotných materiálů a minimalizace znečištění, degradace kvality a úbytku množství po zpracování,

| — | eliminace látek vzbuzujících obavy ve fázi výroby a na konci životnosti, bezpečné náhražky a bezpečné a nákladově efektivní výrobní technologie, |
| --- | --- |

—

eliminace látek vzbuzujících obavy ve fázi výroby a na konci životnosti, bezpečné náhražky a bezpečné a nákladově efektivní výrobní technologie,

| — | eliminace látek vzbuzujících obavy ve fázi výroby a na konci životnosti
  a bezpečná manipulace s takovými látkami
  , bezpečné náhražky a bezpečné a nákladově efektivní výrobní technologie, |
| --- | --- |

—

eliminace látek vzbuzujících obavy ve fázi výroby a na konci životnosti
  a bezpečná manipulace s takovými látkami
  , bezpečné náhražky a bezpečné a nákladově efektivní výrobní technologie,

a bezpečná manipulace s takovými látkami

| — | udržitelné dodávky nebo náhrady surovin, včetně kritických surovin, v celém hodnotovém řetězci. |
| --- | --- |

—

udržitelné dodávky nebo náhrady surovin, včetně kritických surovin, v celém hodnotovém řetězci.

| — | udržitelné dodávky nebo
  možnosti
  náhrady surovin, včetně kritických surovin, v celém hodnotovém řetězci. |
| --- | --- |

—

udržitelné dodávky nebo
  možnosti
  náhrady surovin, včetně kritických surovin, v celém hodnotovém řetězci.

možnosti

Pozměňovací návrh 68

Pozměňovací návrh 68

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.8 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.8 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Průmyslová odvětví, včetně energeticky náročných odvětví, přispívají miliony pracovních míst a jejich konkurenceschopnost je klíčem k prosperitě naší společnosti. Odpovídají však za 20 % celosvětových emisí skleníkových plynů a mají velký dopad na životní prostředí (zejména pokud jde o látky znečišťující ovzduší, vodu a půdu). | Průmyslová odvětví, včetně energeticky náročných odvětví, přispívají miliony pracovních míst a jejich konkurenceschopnost je klíčem k prosperitě naší společnosti. Odpovídají však za 20 % celosvětových emisí skleníkových plynů a mají velký dopad na životní prostředí (zejména pokud jde o látky znečišťující ovzduší, vodu a půdu).
  Odvětví, zejména ta, která jsou energeticky náročná, by proto měla dále zvyšovat svou energetickou účinnost, aby dosáhla nárůstu konkurenceschopnosti a snížení poptávky EU po energii. Větší integrace obnovitelných zdrojů energie prostřednictvím vývoje nových průmyslových technologií a postupů využívajících motorový pohon má pro průmyslovou transformaci zásadní význam. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Průmyslová odvětví, včetně energeticky náročných odvětví, přispívají miliony pracovních míst a jejich konkurenceschopnost je klíčem k prosperitě naší společnosti. Odpovídají však za 20 % celosvětových emisí skleníkových plynů a mají velký dopad na životní prostředí (zejména pokud jde o látky znečišťující ovzduší, vodu a půdu).

Průmyslová odvětví, včetně energeticky náročných odvětví, přispívají miliony pracovních míst a jejich konkurenceschopnost je klíčem k prosperitě naší společnosti. Odpovídají však za 20 % celosvětových emisí skleníkových plynů a mají velký dopad na životní prostředí (zejména pokud jde o látky znečišťující ovzduší, vodu a půdu).
  Odvětví, zejména ta, která jsou energeticky náročná, by proto měla dále zvyšovat svou energetickou účinnost, aby dosáhla nárůstu konkurenceschopnosti a snížení poptávky EU po energii. Větší integrace obnovitelných zdrojů energie prostřednictvím vývoje nových průmyslových technologií a postupů využívajících motorový pohon má pro průmyslovou transformaci zásadní význam.

Odvětví, zejména ta, která jsou energeticky náročná, by proto měla dále zvyšovat svou energetickou účinnost, aby dosáhla nárůstu konkurenceschopnosti a snížení poptávky EU po energii. Větší integrace obnovitelných zdrojů energie prostřednictvím vývoje nových průmyslových technologií a postupů využívajících motorový pohon má pro průmyslovou transformaci zásadní význam.

Pozměňovací návrh 69

Pozměňovací návrh 69

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.8 – odst. 2

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.8 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Průlomové technologie k dosažení významného snížení emisí skleníkových plynů a znečišťujících látek, často kombinované s výše uvedenými technologiemi pro
  oběhový průmysl
  , povedou k silným průmyslovým hodnotovým řetězcům, k revolučním změnám výrobních kapacit a ke zlepšení celosvětové konkurenceschopnosti průmyslu, přičemž zároveň významně přispějí k našim cílům v oblasti klimatu a kvality životního prostředí. | Rozsáhlé
  průlomové technologie
  vědeckého a technologického výzkumu
  k dosažení významného snížení emisí skleníkových plynů a znečišťujících látek
  nižší spotřebou energie
  , často
  např.
  kombinované s výše uvedenými technologiemi pro
  oběhové hospodářství a digitální technologie
  , povedou k silným průmyslovým hodnotovým řetězcům, k revolučním změnám výrobních kapacit a ke zlepšení celosvětové konkurenceschopnosti průmyslu, přičemž zároveň významně přispějí k našim cílům v oblasti klimatu a kvality životního prostředí. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Průlomové technologie k dosažení významného snížení emisí skleníkových plynů a znečišťujících látek, často kombinované s výše uvedenými technologiemi pro
  oběhový průmysl
  , povedou k silným průmyslovým hodnotovým řetězcům, k revolučním změnám výrobních kapacit a ke zlepšení celosvětové konkurenceschopnosti průmyslu, přičemž zároveň významně přispějí k našim cílům v oblasti klimatu a kvality životního prostředí.

oběhový průmysl

Rozsáhlé
  průlomové technologie
  vědeckého a technologického výzkumu
  k dosažení významného snížení emisí skleníkových plynů a znečišťujících látek
  nižší spotřebou energie
  , často
  např.
  kombinované s výše uvedenými technologiemi pro
  oběhové hospodářství a digitální technologie
  , povedou k silným průmyslovým hodnotovým řetězcům, k revolučním změnám výrobních kapacit a ke zlepšení celosvětové konkurenceschopnosti průmyslu, přičemž zároveň významně přispějí k našim cílům v oblasti klimatu a kvality životního prostředí.

Rozsáhlé

vědeckého a technologického výzkumu

nižší spotřebou energie

např.

oběhové hospodářství a digitální technologie

Pozměňovací návrh 70

Pozměňovací návrh 70

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.8 – odst. 3

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.8 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Procesní technologie, včetně vytápění a chlazení, digitální nástroje
  a rozsáhlé demonstrační projekty
  týkajících se výkonnosti a účinnosti procesů; podstatné snížení nebo eliminace emisí skleníkových plynů a znečišťujících látek včetně částic z průmyslu, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Procesní technologie, včetně vytápění a chlazení, digitální nástroje
  a rozsáhlé demonstrační projekty
  týkajících se výkonnosti a účinnosti procesů; podstatné snížení nebo eliminace emisí skleníkových plynů a znečišťujících látek včetně částic z průmyslu,

a rozsáhlé demonstrační projekty

| — | Procesní technologie, včetně vytápění a chlazení,
  technologická činidla a
  digitální nástroje
  , zejména v podobě rozsáhlých demonstračních projektů
  týkajících se výkonnosti a účinnosti procesů; podstatné snížení nebo eliminace emisí skleníkových plynů a znečišťujících látek včetně částic z průmyslu, |
| --- | --- |

—

Procesní technologie, včetně vytápění a chlazení,
  technologická činidla a
  digitální nástroje
  , zejména v podobě rozsáhlých demonstračních projektů
  týkajících se výkonnosti a účinnosti procesů; podstatné snížení nebo eliminace emisí skleníkových plynů a znečišťujících látek včetně částic z průmyslu,

technologická činidla a

, zejména v podobě rozsáhlých demonstračních projektů

| — | průmyslové zhodnocení CO2, |
| --- | --- |

—

průmyslové zhodnocení CO2,

| — | průmyslové zhodnocení CO2,
  včetně technologií a řešení ke snížení emisí skleníkových plynů z výroby energie na bázi fosilních paliv prostřednictvím zachytávání a využívání CO2; |
| --- | --- |

—

průmyslové zhodnocení CO2,
  včetně technologií a řešení ke snížení emisí skleníkových plynů z výroby energie na bázi fosilních paliv prostřednictvím zachytávání a využívání CO2;

včetně technologií a řešení ke snížení emisí skleníkových plynů z výroby energie na bázi fosilních paliv prostřednictvím zachytávání a využívání CO2;

| — | přímé zabránění úniku uhlíku za použití elektrolytické výroby vodíku a elektřiny z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

—

přímé zabránění úniku uhlíku za použití elektrolytické výroby vodíku a elektřiny z obnovitelných zdrojů.

přímé zabránění úniku uhlíku za použití elektrolytické výroby vodíku a elektřiny z obnovitelných zdrojů.

| — | elektrifikace a využívání
  nekonvenčních
  zdrojů energie v průmyslových zařízeních
  , výměna energie a zdrojů mezi průmyslovými zařízeními (například prostřednictvím průmyslové symbiózy), |
| --- | --- |

—

elektrifikace a využívání
  nekonvenčních
  zdrojů energie v průmyslových zařízeních
  , výměna energie a zdrojů mezi průmyslovými zařízeními (například prostřednictvím průmyslové symbiózy),

nekonvenčních

, výměna energie a zdrojů mezi průmyslovými zařízeními (například prostřednictvím průmyslové symbiózy),

| — | elektrifikace a využívání
  čistých
  zdrojů energie v průmyslových zařízeních
  s cílem omezit spotřebu fosilních nosičů energie, zejména při energeticky náročných průmyslových procesech. |
| --- | --- |

—

elektrifikace a využívání
  čistých
  zdrojů energie v průmyslových zařízeních
  s cílem omezit spotřebu fosilních nosičů energie, zejména při energeticky náročných průmyslových procesech.

čistých

s cílem omezit spotřebu fosilních nosičů energie, zejména při energeticky náročných průmyslových procesech.

| — | průmyslové výrobky, které vyžadují výrobní procesy s nízkými nebo nulovými emisemi uhlíku
  během celého životního cyklu
  . |
| --- | --- |

—

průmyslové výrobky, které vyžadují výrobní procesy s nízkými nebo nulovými emisemi uhlíku
  během celého životního cyklu
  .

během celého životního cyklu

| — | průmyslové výrobky
  a materiály
  , které vyžadují výrobní procesy s nízkými nebo nulovými emisemi uhlíku. |
| --- | --- |

—

průmyslové výrobky
  a materiály
  , které vyžadují výrobní procesy s nízkými nebo nulovými emisemi uhlíku.

a materiály

Pozměňovací návrh 71

Pozměňovací návrh 71

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.9 – odst. 2

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.9 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| EU bude podporovat součinnost mezi kosmickými technologiemi a klíčovými základními technologiemi (data velkého objemu, pokročilá výroba, robotika a umělá inteligence),
  podněcovat
  prosperující, podnikatelské a konkurenceschopné kosmické odvětví a 
  pomáhat
  zajistit nezávislost v přístupu do vesmíru a jeho využívání bezpečným a zabezpečeným způsobem. Činnosti budou založeny na harmonogramu, zohlední harmonizační proces ESA a příslušné iniciativy členských států a v příslušných případech budou prováděny spolu s agenturou ESA. | EU bude podporovat součinnost mezi kosmickými technologiemi a klíčovými základními technologiemi (data velkého objemu, pokročilá výroba,
  kvantové technologie,
  robotika a umělá inteligence),
  podnítí
  prosperující, podnikatelské a konkurenceschopné kosmické odvětví a 
  pomůže
  zajistit nezávislost v přístupu do vesmíru a jeho využívání bezpečným a zabezpečeným způsobem.
  Předcházející
  činnosti budou založeny na harmonogramu, zohlední harmonizační proces ESA a příslušné iniciativy členských států a v příslušných případech budou prováděny spolu s agenturou ESA.
  Navazující činnosti budou řízeny trhem, budou odrážet potřeby uživatelů a budou prováděny v rámci Agentury Evropské unie pro kosmický program. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

EU bude podporovat součinnost mezi kosmickými technologiemi a klíčovými základními technologiemi (data velkého objemu, pokročilá výroba, robotika a umělá inteligence),
  podněcovat
  prosperující, podnikatelské a konkurenceschopné kosmické odvětví a 
  pomáhat
  zajistit nezávislost v přístupu do vesmíru a jeho využívání bezpečným a zabezpečeným způsobem. Činnosti budou založeny na harmonogramu, zohlední harmonizační proces ESA a příslušné iniciativy členských států a v příslušných případech budou prováděny spolu s agenturou ESA.

podněcovat

pomáhat

EU bude podporovat součinnost mezi kosmickými technologiemi a klíčovými základními technologiemi (data velkého objemu, pokročilá výroba,
  kvantové technologie,
  robotika a umělá inteligence),
  podnítí
  prosperující, podnikatelské a konkurenceschopné kosmické odvětví a 
  pomůže
  zajistit nezávislost v přístupu do vesmíru a jeho využívání bezpečným a zabezpečeným způsobem.
  Předcházející
  činnosti budou založeny na harmonogramu, zohlední harmonizační proces ESA a příslušné iniciativy členských států a v příslušných případech budou prováděny spolu s agenturou ESA.
  Navazující činnosti budou řízeny trhem, budou odrážet potřeby uživatelů a budou prováděny v rámci Agentury Evropské unie pro kosmický program.

kvantové technologie,

podnítí

pomůže

Předcházející

Navazující činnosti budou řízeny trhem, budou odrážet potřeby uživatelů a budou prováděny v rámci Agentury Evropské unie pro kosmický program.

Pozměňovací návrh 72

Pozměňovací návrh 72

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.9 – odst. 3 – odrážka 1

Příloha I – pilíř II – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.9 – odst. 3 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Evropské globální navigační družicové systémy (Galileo a EGNOS): inovativní aplikace, celosvětové přijetí i ze strany mezinárodních partnerů, řešení zlepšující robustnost, autentizace, integrita služeb, vývoj základních prvků, jako jsou čipové sady, přijímače a antény, udržitelnost dodavatelských řetězců, nové technologie (např. kvantové technologie, optické spoje, reprogramovatelná užitečná zatížení), směřování k trvalému využívání služeb za účelem ovlivnění společenských problémů. Vývoj nových systémů pro nové výzvy, jako je bezpečnost nebo autonomní řízení, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Evropské globální navigační družicové systémy (Galileo a EGNOS): inovativní aplikace, celosvětové přijetí i ze strany mezinárodních partnerů, řešení zlepšující robustnost, autentizace, integrita služeb, vývoj základních prvků, jako jsou čipové sady, přijímače a antény, udržitelnost dodavatelských řetězců, nové technologie (např. kvantové technologie, optické spoje, reprogramovatelná užitečná zatížení), směřování k trvalému využívání služeb za účelem ovlivnění společenských problémů. Vývoj nových systémů pro nové výzvy, jako je bezpečnost nebo autonomní řízení,

| — | Evropské globální navigační družicové systémy (Galileo a EGNOS): inovativní aplikace, celosvětové přijetí i ze strany mezinárodních partnerů, řešení zlepšující robustnost, autentizace, integrita služeb, vývoj základních prvků, jako jsou čipové sady, přijímače a antény, udržitelnost dodavatelských řetězců, nové technologie (např. kvantové technologie, optické spoje, reprogramovatelná užitečná zatížení),
  zlepšení dostupnosti a větší rozmanitost aplikací,
  směřování k trvalému využívání služeb za účelem ovlivnění společenských problémů. Vývoj nových systémů pro nové výzvy, jako je
  snižování rizika přírodních katastrof,
  bezpečnost nebo autonomní řízení, |
| --- | --- |

—

Evropské globální navigační družicové systémy (Galileo a EGNOS): inovativní aplikace, celosvětové přijetí i ze strany mezinárodních partnerů, řešení zlepšující robustnost, autentizace, integrita služeb, vývoj základních prvků, jako jsou čipové sady, přijímače a antény, udržitelnost dodavatelských řetězců, nové technologie (např. kvantové technologie, optické spoje, reprogramovatelná užitečná zatížení),
  zlepšení dostupnosti a větší rozmanitost aplikací,
  směřování k trvalému využívání služeb za účelem ovlivnění společenských problémů. Vývoj nových systémů pro nové výzvy, jako je
  snižování rizika přírodních katastrof,
  bezpečnost nebo autonomní řízení,

zlepšení dostupnosti a větší rozmanitost aplikací,

snižování rizika přírodních katastrof,

| — | Copernicus: inovativní aplikace, celosvětové využívání a mezinárodní partneři, robustnost a evoluce služeb, udržitelnost dodavatelských řetězců, senzory, systémy a koncepce pro mise (např. platformy ve velké výšce, drony, lehké družice); kalibrace a ověřování; trvalé využívání služeb a dopad na společenské výzvy; datové techniky pro pozorování Země, data velkého objemu, výpočetní prostředky a algoritmické nástroje. Vývoj nových systémů pro nové výzvy, jako 
  jsou
  změna klimatu a bezpečnost, |
| --- | --- |

—

Copernicus: inovativní aplikace, celosvětové využívání a mezinárodní partneři, robustnost a evoluce služeb, udržitelnost dodavatelských řetězců, senzory, systémy a koncepce pro mise (např. platformy ve velké výšce, drony, lehké družice); kalibrace a ověřování; trvalé využívání služeb a dopad na společenské výzvy; datové techniky pro pozorování Země, data velkého objemu, výpočetní prostředky a algoritmické nástroje. Vývoj nových systémů pro nové výzvy, jako 
  jsou
  změna klimatu a bezpečnost,

jsou

| — | Copernicus: inovativní aplikace, celosvětové využívání a mezinárodní partneři, robustnost a evoluce služeb, udržitelnost dodavatelských řetězců, senzory, systémy a koncepce pro mise (např. platformy ve velké výšce, drony, lehké družice); kalibrace a ověřování; trvalé využívání služeb a dopad na společenské výzvy; datové techniky pro pozorování Země, data velkého objemu, výpočetní prostředky a algoritmické nástroje. Vývoj nových systémů pro nové výzvy, jako
  je snížení rizika katastrof,
  změna klimatu a bezpečnost, |
| --- | --- |

—

Copernicus: inovativní aplikace, celosvětové využívání a mezinárodní partneři, robustnost a evoluce služeb, udržitelnost dodavatelských řetězců, senzory, systémy a koncepce pro mise (např. platformy ve velké výšce, drony, lehké družice); kalibrace a ověřování; trvalé využívání služeb a dopad na společenské výzvy; datové techniky pro pozorování Země, data velkého objemu, výpočetní prostředky a algoritmické nástroje. Vývoj nových systémů pro nové výzvy, jako
  je snížení rizika katastrof,
  změna klimatu a bezpečnost,

je snížení rizika katastrof,

| — | získávání poznatků o situaci ve vesmíru: silná kapacita EU monitorovat a předpovídat stav kosmického prostředí, např. kosmického počasí, kosmického smetí a objektů v blízkosti Země, a nové koncepce služeb, jako je řízení kosmické dopravy a aplikace a služby pro zajištění bezpečnosti kritické infrastruktury ve vesmíru a na Zemi, |
| --- | --- |

—

získávání poznatků o situaci ve vesmíru: silná kapacita EU monitorovat a předpovídat stav kosmického prostředí, např. kosmického počasí, kosmického smetí a objektů v blízkosti Země, a nové koncepce služeb, jako je řízení kosmické dopravy a aplikace a služby pro zajištění bezpečnosti kritické infrastruktury ve vesmíru a na Zemi,

| — | získávání poznatků o situaci ve vesmíru: silná kapacita EU monitorovat a předpovídat stav kosmického prostředí, např. kosmického počasí, kosmického smetí a objektů v blízkosti Země,
  senzory
  a nové koncepce služeb, jako je řízení kosmické dopravy a aplikace a služby pro zajištění bezpečnosti kritické infrastruktury ve vesmíru a na Zemi, |
| --- | --- |

—

získávání poznatků o situaci ve vesmíru: silná kapacita EU monitorovat a předpovídat stav kosmického prostředí, např. kosmického počasí, kosmického smetí a objektů v blízkosti Země,
  senzory
  a nové koncepce služeb, jako je řízení kosmické dopravy a aplikace a služby pro zajištění bezpečnosti kritické infrastruktury ve vesmíru a na Zemi,

senzory

| — | bezpečná družicová komunikace pro vládní instituce v EU: řešení pro co nejširší škálu uživatelů z řad vládních institucí a s tím spojená uživatelská zařízení v architekturních, technických a systémových řešeních pro kosmickou infrastrukturu na podporu autonomie EU, |
| --- | --- |

—

bezpečná družicová komunikace pro vládní instituce v EU: řešení pro co nejširší škálu uživatelů z řad vládních institucí a s tím spojená uživatelská zařízení v architekturních, technických a systémových řešeních pro kosmickou infrastrukturu na podporu autonomie EU,

| — | bezpečná
  , kvantově zajištěná
  družicová komunikace pro vládní instituce v EU: řešení pro co nejširší škálu uživatelů z řad vládních institucí a s tím spojená uživatelská zařízení v architekturních, technických a systémových řešeních pro kosmickou infrastrukturu na podporu autonomie EU, |
| --- | --- |

—

bezpečná
  , kvantově zajištěná
  družicová komunikace pro vládní instituce v EU: řešení pro co nejširší škálu uživatelů z řad vládních institucí a s tím spojená uživatelská zařízení v architekturních, technických a systémových řešeních pro kosmickou infrastrukturu na podporu autonomie EU,

, kvantově zajištěná

| — | satelitní komunikace mezi koncovými body pro občany a podniky: nákladově efektivní, pokročilé družicové komunikace pro spojení aktiv a lidí v oblastech s nedostatečným pokrytím jako součást všudypřítomné konektivity na úrovni 5G a rozvoje internetu věcí (IoT) a příspěvek k infrastruktuře internetu nové generace. Vylepšený pozemní segment a uživatelské vybavení, standardizace a interoperabilita k zajištění vedoucího postavení EU v průmyslu, |
| --- | --- |

—

satelitní komunikace mezi koncovými body pro občany a podniky: nákladově efektivní, pokročilé družicové komunikace pro spojení aktiv a lidí v oblastech s nedostatečným pokrytím jako součást všudypřítomné konektivity na úrovni 5G a rozvoje internetu věcí (IoT) a příspěvek k infrastruktuře internetu nové generace. Vylepšený pozemní segment a uživatelské vybavení, standardizace a interoperabilita k zajištění vedoucího postavení EU v průmyslu,

| — | satelitní komunikace mezi koncovými body pro občany a podniky: nákladově efektivní, pokročilé družicové komunikace pro spojení aktiv a lidí v oblastech s nedostatečným pokrytím jako součást všudypřítomné konektivity na úrovni 5G a rozvoje internetu věcí (IoT) a příspěvek k infrastruktuře internetu nové generace. Vylepšený pozemní segment a uživatelské vybavení, standardizace a interoperabilita k zajištění vedoucího postavení EU v průmyslu, |
| --- | --- |

—

satelitní komunikace mezi koncovými body pro občany a podniky: nákladově efektivní, pokročilé družicové komunikace pro spojení aktiv a lidí v oblastech s nedostatečným pokrytím jako součást všudypřítomné konektivity na úrovni 5G a rozvoje internetu věcí (IoT) a příspěvek k infrastruktuře internetu nové generace. Vylepšený pozemní segment a uživatelské vybavení, standardizace a interoperabilita k zajištění vedoucího postavení EU v průmyslu,

| — | nezávislost a udržitelnost dodavatelského řetězce: zvýšené úrovně připravenosti technologií v oblasti družic a nosných raket a s tím související kosmický a pozemní segment a výrobní a zkušební zařízení. Zajistit vedoucí postavení a autonomii EU v oblasti technologií, zlepšit udržitelnost dodavatelského řetězce, snížit závislost na kritických kosmických technologiích nepocházejících z EU a zlepšit znalosti o tom, jak mohou kosmické technologie nabídnout řešení jiným průmyslovým odvětvím, |
| --- | --- |

—

nezávislost a udržitelnost dodavatelského řetězce: zvýšené úrovně připravenosti technologií v oblasti družic a nosných raket a s tím související kosmický a pozemní segment a výrobní a zkušební zařízení. Zajistit vedoucí postavení a autonomii EU v oblasti technologií, zlepšit udržitelnost dodavatelského řetězce, snížit závislost na kritických kosmických technologiích nepocházejících z EU a zlepšit znalosti o tom, jak mohou kosmické technologie nabídnout řešení jiným průmyslovým odvětvím,

| — | nezávislost a udržitelnost dodavatelského řetězce: zvýšené úrovně připravenosti technologií v oblasti družic a nosných raket a s tím související kosmický a pozemní segment a výrobní a zkušební zařízení. Zajistit vedoucí postavení a autonomii EU v oblasti technologií, zlepšit udržitelnost dodavatelského řetězce, snížit závislost na kritických kosmických technologiích nepocházejících z EU a zlepšit znalosti o tom, jak mohou kosmické technologie nabídnout řešení jiným průmyslovým odvětvím, |
| --- | --- |

—

nezávislost a udržitelnost dodavatelského řetězce: zvýšené úrovně připravenosti technologií v oblasti družic a nosných raket a s tím související kosmický a pozemní segment a výrobní a zkušební zařízení. Zajistit vedoucí postavení a autonomii EU v oblasti technologií, zlepšit udržitelnost dodavatelského řetězce, snížit závislost na kritických kosmických technologiích nepocházejících z EU a zlepšit znalosti o tom, jak mohou kosmické technologie nabídnout řešení jiným průmyslovým odvětvím,

| — | kosmický ekosystém: služby ověřování a demonstrací na oběžné dráze včetně služeb společného vynášení pro lehké družice; kosmická demonstrační zařízení v oblastech, jako jsou hybridní, inteligentní nebo rekonfigurovatelné družice, výroba a montáž na oběžné dráze, opakovaně použitelné nosné rakety, opravy na oběžné dráze a nosné mikrorakety; průlomové inovace a přenos technologií v oblastech, jako je recyklace, ekologické využívání vesmíru, umělá inteligence, robotika, digitalizace, nákladová efektivnost, miniaturizace, |
| --- | --- |

—

kosmický ekosystém: služby ověřování a demonstrací na oběžné dráze včetně služeb společného vynášení pro lehké družice; kosmická demonstrační zařízení v oblastech, jako jsou hybridní, inteligentní nebo rekonfigurovatelné družice, výroba a montáž na oběžné dráze, opakovaně použitelné nosné rakety, opravy na oběžné dráze a nosné mikrorakety; průlomové inovace a přenos technologií v oblastech, jako je recyklace, ekologické využívání vesmíru, umělá inteligence, robotika, digitalizace, nákladová efektivnost, miniaturizace,

| — | kosmický ekosystém: služby ověřování a demonstrací na oběžné dráze včetně služeb společného vynášení pro lehké družice; kosmická demonstrační zařízení v oblastech, jako jsou hybridní, inteligentní nebo rekonfigurovatelné družice, výroba a montáž na oběžné dráze, opakovaně použitelné nosné rakety, opravy na oběžné dráze a nosné mikrorakety; průlomové inovace a přenos technologií v oblastech, jako je recyklace
  , čistý vesmír
  , ekologické využívání vesmíru, umělá inteligence, robotika, digitalizace, nákladová efektivnost, miniaturizace, |
| --- | --- |

—

kosmický ekosystém: služby ověřování a demonstrací na oběžné dráze včetně služeb společného vynášení pro lehké družice; kosmická demonstrační zařízení v oblastech, jako jsou hybridní, inteligentní nebo rekonfigurovatelné družice, výroba a montáž na oběžné dráze, opakovaně použitelné nosné rakety, opravy na oběžné dráze a nosné mikrorakety; průlomové inovace a přenos technologií v oblastech, jako je recyklace
  , čistý vesmír
  , ekologické využívání vesmíru, umělá inteligence, robotika, digitalizace, nákladová efektivnost, miniaturizace,

, čistý vesmír

| — | výzkum vesmíru: využívání vědeckých dat získaných z vědeckých a průzkumných misí v kombinaci s vývojem inovativních přístrojů v mezinárodním prostředí; příspěvek k prekurzorovým vědeckým misím pro další vývoj kosmického programu. |
| --- | --- |

—

výzkum vesmíru: využívání vědeckých dat získaných z vědeckých a průzkumných misí v kombinaci s vývojem inovativních přístrojů v mezinárodním prostředí; příspěvek k prekurzorovým vědeckým misím pro další vývoj kosmického programu.

| — | výzkum vesmíru: využívání vědeckých dat získaných z vědeckých a průzkumných misí v kombinaci s vývojem inovativních přístrojů v mezinárodním prostředí; příspěvek k prekurzorovým vědeckým misím pro další vývoj kosmického programu, |
| --- | --- |

—

výzkum vesmíru: využívání vědeckých dat získaných z vědeckých a průzkumných misí v kombinaci s vývojem inovativních přístrojů v mezinárodním prostředí; příspěvek k prekurzorovým vědeckým misím pro další vývoj kosmického programu,

| — | umělá inteligence a robotika ve vesmíru: inovativní řešení pro kosmické mise, např. montáž a manévrování ve vesmíru, kognitivní kosmické systémy, spolupráce robotů a lidí ve vesmíru, |
| --- | --- |

—

umělá inteligence a robotika ve vesmíru: inovativní řešení pro kosmické mise, např. montáž a manévrování ve vesmíru, kognitivní kosmické systémy, spolupráce robotů a lidí ve vesmíru,

umělá inteligence a robotika ve vesmíru: inovativní řešení pro kosmické mise, např. montáž a manévrování ve vesmíru, kognitivní kosmické systémy, spolupráce robotů a lidí ve vesmíru,

Pozměňovací návrh 73

Pozměňovací návrh 73

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.1

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Průnik výzkumu a inovací v oblasti klimatu, energie a mobility se bude vysoce integrovaným a účinným způsobem zabývat jednou z nejdůležitějších globálních výzev pro udržitelnost a budoucnost našeho životního prostředí a způsobu života. | Průnik výzkumu a inovací v oblasti klimatu, energie a mobility se bude vysoce integrovaným a účinným způsobem zabývat jednou z nejdůležitějších globálních výzev pro udržitelnost a budoucnost našeho životního prostředí
  , hospodářství
  a způsobu života. |
| EU
  bude muset v zájmu dosažení cílů Pařížské dohody
  přejít k nízkouhlíkovým a odolným ekonomikám a společnostem účinně využívajícím zdroje. To bude založeno na hlubokých změnách v technologiích a službách
  ,
  ve způsobech chování podniků
  a 
  spotřebitelů a také na nových formách správy věcí veřejných
  .
  Omezení nárůstu průměrné globální teploty výrazně pod úroveň 2 C
  a 
  snaha o omezení nárůstu teploty na 1
  ,
  5 C si žádají rychlý pokrok v dekarbonizaci energetického systému
  a 
  podstatné snížení emisí skleníkových plynů z odvětví dopravy

   (17).
  Rovněž bude zapotřebí nový impuls, který urychlí rozvoj průlomových objevů nové generace, jakož i demonstrace a zavádění inovativních
  technologií
  a řešení
  ,
  též s využitím příležitostí
  ,
  které nabízejí digitální
  a 
  kosmické technologie. K tomu bude sloužit integrovaný přístup, který bude zahrnovat dekarbonizaci, účinné využívání zdrojů
  ,
  snižování znečištění ovzduší
  ,
  přístup k surovinám
  a 
  oběhové hospodářství
  . | Unie
  bude muset v zájmu dosažení cílů Pařížské dohody
  přijmout plány s cílem přejít k hospodářství s nulovou bilancí emisí skleníkových plynů
  ,
  včetně nízkouhlíkových technologií,
  a 
  strategie pro dekarbonizaci
  .
  To bude znamenat hluboké změny v technologiích
  a 
  službách
  ,
  které určují způsoby výroby průmyslu a chování podniků
  a 
  spotřebitelů
  .
  Transformace energetického trhu proběhne prostřednictvím interakcí
  technologií,
  infrastruktury
  ,
  trhu, politiky
  a 
  regulačních rámců včetně nových forem správy. Proto jsou nezbytné systematické inovace v odvětvích energetiky, stavebnictví, dopravy a průmyslu. |
| | Omezení nárůstu průměrné globální teploty výrazně pod úroveň 2 oC a snaha o omezení nárůstu teploty na 1,5  oC si žádají snížení emisí skleníkových plynů prostřednictvím dekarbonizace, úspor energie a využití obnovitelných zdrojů energie a elektrifikace průmyslových procesů, což zahrnuje jak odvětví energetiky, tak odvětví dopravy

   (17)

  . V současnosti pochází téměř jedna čtvrtina unijních emisí skleníkových plynů z dopravy. |
| | Rovněž bude zapotřebí nový impuls, který urychlí rozvoj průlomových objevů nové generace, jakož i demonstrace a zavádění inovativních technologií a řešení, též s využitím příležitostí, které nabízejí klíčové základní technologie a digitální a kosmické technologie. K tomu bude sloužit integrovaný přístup, který bude zahrnovat dekarbonizaci, účinné využívání energie a obnovitelných zdrojů energie, snižování znečištění ovzduší, přístup k surovinám včetně kritických surovin a oběhové hospodářství. Zvláštní pozornost by měla být věnována propojování odvětví (tj. elektrické energie, tepla, chladu, průmyslu a dopravy) ve všech oblastech intervence, které jsou důležité pro úspěšný přechod v oblasti energetiky a dopravy. |
| | K dosažení těchto cílů bude Unie rovněž podporovat participační přístupy v oblasti výzkumu a inovací, včetně přístupu založeného na více subjektech, a rozvíjet znalostní a inovativní systémy na místní, regionální, vnitrostátní a evropské úrovni. Pochopení sociálních a humanitních věd, sociální inovace spolu s angažovaností občanů budou mít zásadní význam pro podporu nových modelů správy, výroby a spotřeby. |
| Pokrok v 
  těchto
  odvětvích
  , ale i
   napříč celým spektrem průmyslu EU, včetně zemědělství, stavebnictví, využití průmyslových procesů a produktů a nakládání s odpady, bude vyžadovat trvalé úsilí o lepší pochopení mechanismů změny klimatu a souvisejících dopadů na celou ekonomiku a společnost, jakož i využívání synergií s vnitrostátními činnostmi a dalšími typy akcí
  EU
  a mezinárodní spolupráci. | Pokrok v odvětvích
  energetiky a dopravy a
  napříč celým spektrem průmyslu EU, včetně zemědělství, stavebnictví, využití průmyslových procesů a produktů a nakládání s odpady
  a recyklace
  , bude vyžadovat trvalé
  a posílené
  úsilí o lepší pochopení mechanismů změny klimatu a souvisejících dopadů na celou ekonomiku a společnost, jakož i využívání synergií s vnitrostátními činnostmi a dalšími typy akcí
  Unie
  a mezinárodní spolupráci. |
| Během uplynulého desetiletí bylo dosaženo značného pokroku v klimatologii, zejména v oblasti pozorování, asimilace dat a klimatických modelů. Složitost klimatického systému a nutnost podpořit provádění Pařížské dohody, cílů udržitelného rozvoje a politik EU však vyžadují zesílené úsilí k vyplnění zbývajících mezer ve znalostech. | Během uplynulého desetiletí bylo dosaženo značného pokroku v klimatologii, zejména v oblasti pozorování, asimilace dat a klimatických modelů. Složitost klimatického systému a nutnost podpořit provádění Pařížské dohody, cílů udržitelného rozvoje a politik EU však vyžadují zesílené úsilí k vyplnění zbývajících mezer ve znalostech. |
| EU v rámci své strategie energetické unie vytvořila komplexní politický rámec se závaznými cíli, legislativními akty a výzkumnými a inovativními činnostmi směřujícími k 
  získání vedoucí pozice v rozvoji a zavádění účinných systémů výroby energie založených
  na obnovitelných zdrojích energie. | EU v rámci své strategie energetické unie vytvořila komplexní politický rámec se závaznými cíli, legislativními akty a výzkumnými a inovativními činnostmi směřujícími k 
  vybudování energetického systému, který bude vysoce energeticky účinný a založený
  na obnovitelných zdrojích energie. |
| Doprava zajišťuje mobilitu osob a zboží nezbytnou pro integrovaný evropský jednotný trh, územní soudržnost a otevřenou a inkluzivní společnost. Doprava s sebou zároveň nese významné negativní dopady na lidské zdraví, dopravní přetížení, půdu, kvalitu ovzduší a hluk, jakož i na bezpečnost, což vede k četným předčasným úmrtím a rostoucím sociálně-ekonomickým nákladům. Z těchto důvodů se
  udržitelná
  mobilita a dopravní sítě musí stát čisté, bezpečné, inteligentní, zabezpečené, tiché, spolehlivé a cenově dostupné a nabídnout plynulou integrovanou službu „ode dveří ke dveřím“. | Doprava zajišťuje mobilitu osob a zboží nezbytnou pro integrovaný evropský jednotný trh, územní soudržnost a otevřenou a inkluzivní společnost. Doprava s sebou zároveň nese významné negativní dopady na lidské zdraví, dopravní přetížení, půdu, kvalitu ovzduší a hluk, jakož i na bezpečnost, což vede k četným předčasným úmrtím a rostoucím sociálně-ekonomickým nákladům. Z těchto důvodů se mobilita a dopravní sítě
  , zejména v městských oblastech,
  musí stát čisté,
  účinné, ekologicky a ekonomicky udržitelné,
  bezpečné, inteligentní
  , inovativní
  , zabezpečené, tiché, spolehlivé a cenově dostupné a nabídnout plynulou integrovanou službu „ode dveří ke dveřím“. |
| Problémy, jimž odvětví dopravy a energetiky čelí, však přesahují rámec nutnosti snižovat emise. Existuje několik výzev, které je třeba řešit, včetně rostoucí penetrace digitálních a kosmických technologií, změn v chování uživatelů a vzorcích mobility, nových subjektů vstupujících na trh a disruptivních obchodních modelů, globalizace, rostoucí mezinárodní konkurence a starší, více městské a stále rozmanitější populace. | Problémy, jimž odvětví dopravy a energetiky čelí, však přesahují rámec nutnosti snižovat emise. Existuje několik výzev, které je třeba řešit, včetně
  energie z obnovitelných zdrojů, udržitelných paliv, skladování energie a zabezpečení dodávek,
  rostoucí penetrace digitálních
  , automatizovaných
  a kosmických technologií, změn v chování uživatelů a vzorcích mobility, nových subjektů vstupujících na trh a disruptivních obchodních modelů, globalizace, rostoucí mezinárodní konkurence a starší, více městské a stále rozmanitější populace. |
| Obě
  odvětví jsou hlavním motorem hospodářské konkurenceschopnosti a růstu Evropy. EU má více než 1,6  milionu lidí, kteří pracují v oblasti obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti. Odvětví dopravy a skladování zaměstnávají v EU více než 11 milionů pracovníků, což představuje přibližně 5 % HDP a 20 % vývozu. EU je světovým lídrem v oblasti projektování a výroby vozidel, letadel a plavidel a pokud jde o patentování inovativních technologií pro čistou energii, patří EU druhé místo na světě. | Odvětví energetiky a
  odvětví
  dopravy
  jsou hlavním motorem hospodářské konkurenceschopnosti a růstu Evropy. EU má více než 1,6  milionu lidí, kteří pracují v oblasti obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti. Odvětví dopravy a skladování zaměstnávají v EU více než 11 milionů pracovníků, což představuje přibližně 5 % HDP a 20 % vývozu. EU je světovým lídrem v oblasti projektování a výroby vozidel, letadel a plavidel a pokud jde o patentování inovativních technologií pro čistou energii,
  včetně technologií v oblasti energie z obnovitelných zdrojů,
  patří EU druhé místo na světě. |
| Hledání nových způsobů, jak urychlit zavádění
  čistých technologií
  a řešení pro dekarbonizaci evropského hospodářství, rovněž vyžaduje vyšší poptávku po inovacích. Tu lze stimulovat posílením postavení občanů, jakož i inovacemi v sociálně-ekonomické oblasti a ve veřejném sektoru, a povede to k širším přístupům, než jsou inovace motivované technologiemi. Socioekonomický výzkum, který se kromě jiného zabývá potřebami a zvyklostmi uživatelů, prognostickými činnostmi, environmentálními, ekonomickými, sociálními a behaviorálními aspekty, obchodními případy a modely a prenormativním výzkumem pro stanovení standardů, rovněž usnadní akce podporující inovace v regulaci, financování a sociální oblasti, získávání dovedností a posílení postavení a účasti účastníků trhu a spotřebitelů. | Hledání nových způsobů, jak urychlit zavádění
  technologií založených na obnovitelných zdrojích a na energetické účinnosti
  a 
  dalších netechnologických
  řešení pro dekarbonizaci evropského hospodářství, rovněž vyžaduje vyšší poptávku po inovacích. Tu lze stimulovat posílením postavení občanů, jakož i inovacemi v sociálně-ekonomické oblasti a ve veřejném sektoru
  a zadávání veřejných zakázek
  , a povede to k širším přístupům, než jsou inovace motivované technologiemi. Socioekonomický výzkum, který se kromě jiného zabývá potřebami a zvyklostmi uživatelů, prognostickými činnostmi, environmentálními, ekonomickými, sociálními a behaviorálními aspekty, obchodními případy a modely a prenormativním výzkumem pro stanovení standardů, rovněž usnadní akce podporující inovace v regulaci, financování a sociální oblasti, získávání dovedností a posílení postavení a účasti
  všech
  účastníků trhu a spotřebitelů.
  Technologie, které podporují propojování odvětví, mají rovněž potenciál posílit domácí výrobní odvětví. V odvětví dopravy má ústřední význam aplikovaný výzkum a testování zaměřené na uvádění inovací na trh. |
| Činnosti v rámci tohoto klastru přispívají zejména k cílům energetické unie, jakož i k cílům jednotného digitálního trhu, programu pro zaměstnanost, růst a investice, posílení
  EU
  jako globálního aktéra, nové strategie průmyslové politiky
  EU
  , oběhového hospodářství, iniciativy v oblasti surovin, bezpečnostní unie a městské agendy, jakož i společné zemědělské politiky
  EU
  a právních předpisů
  EU
  pro snížení hluku a znečištění ovzduší. | Činnosti v rámci tohoto klastru přispívají zejména k cílům energetické unie,
  závazkům v rámci Pařížské dohody,
  jakož i k cílům jednotného digitálního trhu, programu pro zaměstnanost, růst a investice, posílení
  Unie
  jako globálního aktéra, nové strategie průmyslové politiky
  Unie
  , oběhového hospodářství,
  akčního plánu EU pro oběhové hospodářství, iniciativy evropské aliance pro baterie,
  iniciativy v oblasti surovin,
  strategie EU v oblasti biohospodářství, iniciativy v oblasti surovin,
  bezpečnostní unie a městské agendy, jakož i společné zemědělské politiky
  Unie
  a právních předpisů
  Unie
  pro snížení hluku a znečištění ovzduší.
  Rovněž pomáhají členským státům plnit národní cíle pro snížení emisí. Mělo by být zajištěno vzájemné doplňování a synergie s činnostmi v rámci jiných programů Unie. |
| | Vzhledem k počtu evropských technologických a inovačních platforem (ETP) v této oblasti by měly výzvy v tomto klastru zohledňovat jejich doporučení. |
| Činnosti přímo přispějí zejména k následujícím cílům udržitelného rozvoje: cíl č. 7 – čistá a dostupná energie, cíl č. 9 – průmysl, inovace a infrastruktura, cíl č. 11 – udržitelná města a obce, cíl č. 13 – opatření v oblasti klimatu. | Činnosti přímo přispějí zejména k následujícím cílům udržitelného rozvoje: cíl č. 7 – čistá a dostupná energie, cíl č. 9 – průmysl, inovace a infrastruktura, cíl č. 11 – udržitelná města a obce, cíl č. 13 – opatření v oblasti klimatu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Průnik výzkumu a inovací v oblasti klimatu, energie a mobility se bude vysoce integrovaným a účinným způsobem zabývat jednou z nejdůležitějších globálních výzev pro udržitelnost a budoucnost našeho životního prostředí a způsobu života.

Průnik výzkumu a inovací v oblasti klimatu, energie a mobility se bude vysoce integrovaným a účinným způsobem zabývat jednou z nejdůležitějších globálních výzev pro udržitelnost a budoucnost našeho životního prostředí
  , hospodářství
  a způsobu života.

, hospodářství

EU
  bude muset v zájmu dosažení cílů Pařížské dohody
  přejít k nízkouhlíkovým a odolným ekonomikám a společnostem účinně využívajícím zdroje. To bude založeno na hlubokých změnách v technologiích a službách
  ,
  ve způsobech chování podniků
  a 
  spotřebitelů a také na nových formách správy věcí veřejných
  .
  Omezení nárůstu průměrné globální teploty výrazně pod úroveň 2 C
  a 
  snaha o omezení nárůstu teploty na 1
  ,
  5 C si žádají rychlý pokrok v dekarbonizaci energetického systému
  a 
  podstatné snížení emisí skleníkových plynů z odvětví dopravy

   (17).
  Rovněž bude zapotřebí nový impuls, který urychlí rozvoj průlomových objevů nové generace, jakož i demonstrace a zavádění inovativních
  technologií
  a řešení
  ,
  též s využitím příležitostí
  ,
  které nabízejí digitální
  a 
  kosmické technologie. K tomu bude sloužit integrovaný přístup, který bude zahrnovat dekarbonizaci, účinné využívání zdrojů
  ,
  snižování znečištění ovzduší
  ,
  přístup k surovinám
  a 
  oběhové hospodářství
  .

EU

přejít k nízkouhlíkovým a odolným ekonomikám a společnostem účinně využívajícím zdroje. To bude založeno na hlubokých změnách v technologiích a službách

ve způsobech chování podniků

spotřebitelů a také na nových formách správy věcí veřejných

Omezení nárůstu průměrné globální teploty výrazně pod úroveň 2 C

snaha o omezení nárůstu teploty na 1

5 C si žádají rychlý pokrok v dekarbonizaci energetického systému

podstatné snížení emisí skleníkových plynů z odvětví dopravy

17

Rovněž bude zapotřebí nový impuls, který urychlí rozvoj průlomových objevů nové generace, jakož i demonstrace a zavádění inovativních

a řešení

též s využitím příležitostí

které nabízejí digitální

kosmické technologie. K tomu bude sloužit integrovaný přístup, který bude zahrnovat dekarbonizaci, účinné využívání zdrojů

snižování znečištění ovzduší

přístup k surovinám

oběhové hospodářství

Unie
  bude muset v zájmu dosažení cílů Pařížské dohody
  přijmout plány s cílem přejít k hospodářství s nulovou bilancí emisí skleníkových plynů
  ,
  včetně nízkouhlíkových technologií,
  a 
  strategie pro dekarbonizaci
  .
  To bude znamenat hluboké změny v technologiích
  a 
  službách
  ,
  které určují způsoby výroby průmyslu a chování podniků
  a 
  spotřebitelů
  .
  Transformace energetického trhu proběhne prostřednictvím interakcí
  technologií,
  infrastruktury
  ,
  trhu, politiky
  a 
  regulačních rámců včetně nových forem správy. Proto jsou nezbytné systematické inovace v odvětvích energetiky, stavebnictví, dopravy a průmyslu.

Unie

přijmout plány s cílem přejít k hospodářství s nulovou bilancí emisí skleníkových plynů

včetně nízkouhlíkových technologií,

strategie pro dekarbonizaci

To bude znamenat hluboké změny v technologiích

službách

které určují způsoby výroby průmyslu a chování podniků

spotřebitelů

Transformace energetického trhu proběhne prostřednictvím interakcí

infrastruktury

trhu, politiky

regulačních rámců včetně nových forem správy. Proto jsou nezbytné systematické inovace v odvětvích energetiky, stavebnictví, dopravy a průmyslu.

Omezení nárůstu průměrné globální teploty výrazně pod úroveň 2 oC a snaha o omezení nárůstu teploty na 1,5  oC si žádají snížení emisí skleníkových plynů prostřednictvím dekarbonizace, úspor energie a využití obnovitelných zdrojů energie a elektrifikace průmyslových procesů, což zahrnuje jak odvětví energetiky, tak odvětví dopravy

   (17)

  . V současnosti pochází téměř jedna čtvrtina unijních emisí skleníkových plynů z dopravy.

Omezení nárůstu průměrné globální teploty výrazně pod úroveň 2 o

o

17

. V současnosti pochází téměř jedna čtvrtina unijních emisí skleníkových plynů z dopravy.

Rovněž bude zapotřebí nový impuls, který urychlí rozvoj průlomových objevů nové generace, jakož i demonstrace a zavádění inovativních technologií a řešení, též s využitím příležitostí, které nabízejí klíčové základní technologie a digitální a kosmické technologie. K tomu bude sloužit integrovaný přístup, který bude zahrnovat dekarbonizaci, účinné využívání energie a obnovitelných zdrojů energie, snižování znečištění ovzduší, přístup k surovinám včetně kritických surovin a oběhové hospodářství. Zvláštní pozornost by měla být věnována propojování odvětví (tj. elektrické energie, tepla, chladu, průmyslu a dopravy) ve všech oblastech intervence, které jsou důležité pro úspěšný přechod v oblasti energetiky a dopravy.

Rovněž bude zapotřebí nový impuls, který urychlí rozvoj průlomových objevů nové generace, jakož i demonstrace a zavádění inovativních technologií a řešení, též s využitím příležitostí, které nabízejí klíčové základní technologie a digitální a kosmické technologie. K tomu bude sloužit integrovaný přístup, který bude zahrnovat dekarbonizaci, účinné využívání energie a obnovitelných zdrojů energie, snižování znečištění ovzduší, přístup k surovinám včetně kritických surovin a oběhové hospodářství. Zvláštní pozornost by měla být věnována propojování odvětví (tj. elektrické energie, tepla, chladu, průmyslu a dopravy) ve všech oblastech intervence, které jsou důležité pro úspěšný přechod v oblasti energetiky a dopravy.

K dosažení těchto cílů bude Unie rovněž podporovat participační přístupy v oblasti výzkumu a inovací, včetně přístupu založeného na více subjektech, a rozvíjet znalostní a inovativní systémy na místní, regionální, vnitrostátní a evropské úrovni. Pochopení sociálních a humanitních věd, sociální inovace spolu s angažovaností občanů budou mít zásadní význam pro podporu nových modelů správy, výroby a spotřeby.

K dosažení těchto cílů bude Unie rovněž podporovat participační přístupy v oblasti výzkumu a inovací, včetně přístupu založeného na více subjektech, a rozvíjet znalostní a inovativní systémy na místní, regionální, vnitrostátní a evropské úrovni. Pochopení sociálních a humanitních věd, sociální inovace spolu s angažovaností občanů budou mít zásadní význam pro podporu nových modelů správy, výroby a spotřeby.

Pokrok v 
  těchto
  odvětvích
  , ale i
   napříč celým spektrem průmyslu EU, včetně zemědělství, stavebnictví, využití průmyslových procesů a produktů a nakládání s odpady, bude vyžadovat trvalé úsilí o lepší pochopení mechanismů změny klimatu a souvisejících dopadů na celou ekonomiku a společnost, jakož i využívání synergií s vnitrostátními činnostmi a dalšími typy akcí
  EU
  a mezinárodní spolupráci.

těchto

, ale i

EU

Pokrok v odvětvích
  energetiky a dopravy a
  napříč celým spektrem průmyslu EU, včetně zemědělství, stavebnictví, využití průmyslových procesů a produktů a nakládání s odpady
  a recyklace
  , bude vyžadovat trvalé
  a posílené
  úsilí o lepší pochopení mechanismů změny klimatu a souvisejících dopadů na celou ekonomiku a společnost, jakož i využívání synergií s vnitrostátními činnostmi a dalšími typy akcí
  Unie
  a mezinárodní spolupráci.

energetiky a dopravy a

a recyklace

a posílené

Unie

Během uplynulého desetiletí bylo dosaženo značného pokroku v klimatologii, zejména v oblasti pozorování, asimilace dat a klimatických modelů. Složitost klimatického systému a nutnost podpořit provádění Pařížské dohody, cílů udržitelného rozvoje a politik EU však vyžadují zesílené úsilí k vyplnění zbývajících mezer ve znalostech.

Během uplynulého desetiletí bylo dosaženo značného pokroku v klimatologii, zejména v oblasti pozorování, asimilace dat a klimatických modelů. Složitost klimatického systému a nutnost podpořit provádění Pařížské dohody, cílů udržitelného rozvoje a politik EU však vyžadují zesílené úsilí k vyplnění zbývajících mezer ve znalostech.

EU v rámci své strategie energetické unie vytvořila komplexní politický rámec se závaznými cíli, legislativními akty a výzkumnými a inovativními činnostmi směřujícími k 
  získání vedoucí pozice v rozvoji a zavádění účinných systémů výroby energie založených
  na obnovitelných zdrojích energie.

získání vedoucí pozice v rozvoji a zavádění účinných systémů výroby energie založených

EU v rámci své strategie energetické unie vytvořila komplexní politický rámec se závaznými cíli, legislativními akty a výzkumnými a inovativními činnostmi směřujícími k 
  vybudování energetického systému, který bude vysoce energeticky účinný a založený
  na obnovitelných zdrojích energie.

vybudování energetického systému, který bude vysoce energeticky účinný a založený

Doprava zajišťuje mobilitu osob a zboží nezbytnou pro integrovaný evropský jednotný trh, územní soudržnost a otevřenou a inkluzivní společnost. Doprava s sebou zároveň nese významné negativní dopady na lidské zdraví, dopravní přetížení, půdu, kvalitu ovzduší a hluk, jakož i na bezpečnost, což vede k četným předčasným úmrtím a rostoucím sociálně-ekonomickým nákladům. Z těchto důvodů se
  udržitelná
  mobilita a dopravní sítě musí stát čisté, bezpečné, inteligentní, zabezpečené, tiché, spolehlivé a cenově dostupné a nabídnout plynulou integrovanou službu „ode dveří ke dveřím“.

udržitelná

Doprava zajišťuje mobilitu osob a zboží nezbytnou pro integrovaný evropský jednotný trh, územní soudržnost a otevřenou a inkluzivní společnost. Doprava s sebou zároveň nese významné negativní dopady na lidské zdraví, dopravní přetížení, půdu, kvalitu ovzduší a hluk, jakož i na bezpečnost, což vede k četným předčasným úmrtím a rostoucím sociálně-ekonomickým nákladům. Z těchto důvodů se mobilita a dopravní sítě
  , zejména v městských oblastech,
  musí stát čisté,
  účinné, ekologicky a ekonomicky udržitelné,
  bezpečné, inteligentní
  , inovativní
  , zabezpečené, tiché, spolehlivé a cenově dostupné a nabídnout plynulou integrovanou službu „ode dveří ke dveřím“.

, zejména v městských oblastech,

účinné, ekologicky a ekonomicky udržitelné,

, inovativní

Problémy, jimž odvětví dopravy a energetiky čelí, však přesahují rámec nutnosti snižovat emise. Existuje několik výzev, které je třeba řešit, včetně rostoucí penetrace digitálních a kosmických technologií, změn v chování uživatelů a vzorcích mobility, nových subjektů vstupujících na trh a disruptivních obchodních modelů, globalizace, rostoucí mezinárodní konkurence a starší, více městské a stále rozmanitější populace.

Problémy, jimž odvětví dopravy a energetiky čelí, však přesahují rámec nutnosti snižovat emise. Existuje několik výzev, které je třeba řešit, včetně
  energie z obnovitelných zdrojů, udržitelných paliv, skladování energie a zabezpečení dodávek,
  rostoucí penetrace digitálních
  , automatizovaných
  a kosmických technologií, změn v chování uživatelů a vzorcích mobility, nových subjektů vstupujících na trh a disruptivních obchodních modelů, globalizace, rostoucí mezinárodní konkurence a starší, více městské a stále rozmanitější populace.

energie z obnovitelných zdrojů, udržitelných paliv, skladování energie a zabezpečení dodávek,

, automatizovaných

Obě
  odvětví jsou hlavním motorem hospodářské konkurenceschopnosti a růstu Evropy. EU má více než 1,6  milionu lidí, kteří pracují v oblasti obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti. Odvětví dopravy a skladování zaměstnávají v EU více než 11 milionů pracovníků, což představuje přibližně 5 % HDP a 20 % vývozu. EU je světovým lídrem v oblasti projektování a výroby vozidel, letadel a plavidel a pokud jde o patentování inovativních technologií pro čistou energii, patří EU druhé místo na světě.

Obě

Odvětví energetiky a
  odvětví
  dopravy
  jsou hlavním motorem hospodářské konkurenceschopnosti a růstu Evropy. EU má více než 1,6  milionu lidí, kteří pracují v oblasti obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti. Odvětví dopravy a skladování zaměstnávají v EU více než 11 milionů pracovníků, což představuje přibližně 5 % HDP a 20 % vývozu. EU je světovým lídrem v oblasti projektování a výroby vozidel, letadel a plavidel a pokud jde o patentování inovativních technologií pro čistou energii,
  včetně technologií v oblasti energie z obnovitelných zdrojů,
  patří EU druhé místo na světě.

Odvětví energetiky a

dopravy

včetně technologií v oblasti energie z obnovitelných zdrojů,

Hledání nových způsobů, jak urychlit zavádění
  čistých technologií
  a řešení pro dekarbonizaci evropského hospodářství, rovněž vyžaduje vyšší poptávku po inovacích. Tu lze stimulovat posílením postavení občanů, jakož i inovacemi v sociálně-ekonomické oblasti a ve veřejném sektoru, a povede to k širším přístupům, než jsou inovace motivované technologiemi. Socioekonomický výzkum, který se kromě jiného zabývá potřebami a zvyklostmi uživatelů, prognostickými činnostmi, environmentálními, ekonomickými, sociálními a behaviorálními aspekty, obchodními případy a modely a prenormativním výzkumem pro stanovení standardů, rovněž usnadní akce podporující inovace v regulaci, financování a sociální oblasti, získávání dovedností a posílení postavení a účasti účastníků trhu a spotřebitelů.

čistých technologií

Hledání nových způsobů, jak urychlit zavádění
  technologií založených na obnovitelných zdrojích a na energetické účinnosti
  a 
  dalších netechnologických
  řešení pro dekarbonizaci evropského hospodářství, rovněž vyžaduje vyšší poptávku po inovacích. Tu lze stimulovat posílením postavení občanů, jakož i inovacemi v sociálně-ekonomické oblasti a ve veřejném sektoru
  a zadávání veřejných zakázek
  , a povede to k širším přístupům, než jsou inovace motivované technologiemi. Socioekonomický výzkum, který se kromě jiného zabývá potřebami a zvyklostmi uživatelů, prognostickými činnostmi, environmentálními, ekonomickými, sociálními a behaviorálními aspekty, obchodními případy a modely a prenormativním výzkumem pro stanovení standardů, rovněž usnadní akce podporující inovace v regulaci, financování a sociální oblasti, získávání dovedností a posílení postavení a účasti
  všech
  účastníků trhu a spotřebitelů.
  Technologie, které podporují propojování odvětví, mají rovněž potenciál posílit domácí výrobní odvětví. V odvětví dopravy má ústřední význam aplikovaný výzkum a testování zaměřené na uvádění inovací na trh.

technologií založených na obnovitelných zdrojích a na energetické účinnosti

dalších netechnologických

a zadávání veřejných zakázek

všech

Technologie, které podporují propojování odvětví, mají rovněž potenciál posílit domácí výrobní odvětví. V odvětví dopravy má ústřední význam aplikovaný výzkum a testování zaměřené na uvádění inovací na trh.

Činnosti v rámci tohoto klastru přispívají zejména k cílům energetické unie, jakož i k cílům jednotného digitálního trhu, programu pro zaměstnanost, růst a investice, posílení
  EU
  jako globálního aktéra, nové strategie průmyslové politiky
  EU
  , oběhového hospodářství, iniciativy v oblasti surovin, bezpečnostní unie a městské agendy, jakož i společné zemědělské politiky
  EU
  a právních předpisů
  EU
  pro snížení hluku a znečištění ovzduší.

EU

EU

EU

EU

Činnosti v rámci tohoto klastru přispívají zejména k cílům energetické unie,
  závazkům v rámci Pařížské dohody,
  jakož i k cílům jednotného digitálního trhu, programu pro zaměstnanost, růst a investice, posílení
  Unie
  jako globálního aktéra, nové strategie průmyslové politiky
  Unie
  , oběhového hospodářství,
  akčního plánu EU pro oběhové hospodářství, iniciativy evropské aliance pro baterie,
  iniciativy v oblasti surovin,
  strategie EU v oblasti biohospodářství, iniciativy v oblasti surovin,
  bezpečnostní unie a městské agendy, jakož i společné zemědělské politiky
  Unie
  a právních předpisů
  Unie
  pro snížení hluku a znečištění ovzduší.
  Rovněž pomáhají členským státům plnit národní cíle pro snížení emisí. Mělo by být zajištěno vzájemné doplňování a synergie s činnostmi v rámci jiných programů Unie.

závazkům v rámci Pařížské dohody,

Unie

Unie

akčního plánu EU pro oběhové hospodářství, iniciativy evropské aliance pro baterie,

strategie EU v oblasti biohospodářství, iniciativy v oblasti surovin,

Unie

Unie

Rovněž pomáhají členským státům plnit národní cíle pro snížení emisí. Mělo by být zajištěno vzájemné doplňování a synergie s činnostmi v rámci jiných programů Unie.

Vzhledem k počtu evropských technologických a inovačních platforem (ETP) v této oblasti by měly výzvy v tomto klastru zohledňovat jejich doporučení.

Vzhledem k počtu evropských technologických a inovačních platforem (ETP) v této oblasti by měly výzvy v tomto klastru zohledňovat jejich doporučení.

Činnosti přímo přispějí zejména k následujícím cílům udržitelného rozvoje: cíl č. 7 – čistá a dostupná energie, cíl č. 9 – průmysl, inovace a infrastruktura, cíl č. 11 – udržitelná města a obce, cíl č. 13 – opatření v oblasti klimatu.

Činnosti přímo přispějí zejména k následujícím cílům udržitelného rozvoje: cíl č. 7 – čistá a dostupná energie, cíl č. 9 – průmysl, inovace a infrastruktura, cíl č. 11 – udržitelná města a obce, cíl č. 13 – opatření v oblasti klimatu.

Pozměňovací návrh 74

Pozměňovací návrh 74

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.1 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.1 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Efektivní provádění Pařížské dohody mít vědecký základ, což vyžaduje neustálou aktualizaci našich znalostí o systému klimatu Země, jakož i o dostupných možnostech zmírnění a přizpůsobení, aby bylo možno získat systémovou a ucelenou představu o výzvách a příležitostech pro ekonomiku
  EU
  . Na tomto základě budou vyvinuta vědecká řešení pro nákladově efektivní přechod na
  nízkouhlíkovou společnost odolnou vůči změně klimatu a účinně využívající zdroje
  . | Efektivní provádění Pařížské dohody mít vědecký základ, což vyžaduje neustálou aktualizaci našich znalostí o systému klimatu Země, jakož i o dostupných možnostech zmírnění a přizpůsobení, aby bylo možno získat systémovou a ucelenou představu o výzvách a příležitostech pro ekonomiku
  Unie
  . Na tomto základě budou vyvinuta vědecká řešení pro nákladově efektivní přechod na
  hospodářství, které bude nízkouhlíkové nebo s nulovou bilancí emisí skleníkových plynů
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Efektivní provádění Pařížské dohody mít vědecký základ, což vyžaduje neustálou aktualizaci našich znalostí o systému klimatu Země, jakož i o dostupných možnostech zmírnění a přizpůsobení, aby bylo možno získat systémovou a ucelenou představu o výzvách a příležitostech pro ekonomiku
  EU
  . Na tomto základě budou vyvinuta vědecká řešení pro nákladově efektivní přechod na
  nízkouhlíkovou společnost odolnou vůči změně klimatu a účinně využívající zdroje
  .

EU

nízkouhlíkovou společnost odolnou vůči změně klimatu a účinně využívající zdroje

Efektivní provádění Pařížské dohody mít vědecký základ, což vyžaduje neustálou aktualizaci našich znalostí o systému klimatu Země, jakož i o dostupných možnostech zmírnění a přizpůsobení, aby bylo možno získat systémovou a ucelenou představu o výzvách a příležitostech pro ekonomiku
  Unie
  . Na tomto základě budou vyvinuta vědecká řešení pro nákladově efektivní přechod na
  hospodářství, které bude nízkouhlíkové nebo s nulovou bilancí emisí skleníkových plynů
  .

Unie

hospodářství, které bude nízkouhlíkové nebo s nulovou bilancí emisí skleníkových plynů

Pozměňovací návrh 75

Pozměňovací návrh 75

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.1 – odst. 2 – odrážka - 1 (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.1 – odst. 2 – odrážka - 1 (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | identifikace klíčových procesů v polárních oblastech pro lepší rozvoj možností řízení, které minimalizují negativní dopady na ekosystémy a zlepšují pochopení globálního klimatu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

identifikace klíčových procesů v polárních oblastech pro lepší rozvoj možností řízení, které minimalizují negativní dopady na ekosystémy a zlepšují pochopení globálního klimatu;

identifikace klíčových procesů v polárních oblastech pro lepší rozvoj možností řízení, které minimalizují negativní dopady na ekosystémy a zlepšují pochopení globálního klimatu;

Pozměňovací návrh 76

Pozměňovací návrh 76

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.1 – odst. 2 – odrážka 2

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.1 – odst. 2 – odrážka 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | cesty ke snižování emisí
  uhlíku
  , opatření a politiky ke zmírnění dopadů ve všech odvětvích hospodářství slučitelné s Pařížskou dohodou a cíli OSN v oblasti udržitelného rozvoje, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

cesty ke snižování emisí
  uhlíku
  , opatření a politiky ke zmírnění dopadů ve všech odvětvích hospodářství slučitelné s Pařížskou dohodou a cíli OSN v oblasti udržitelného rozvoje,

uhlíku

| — | cesty ke snižování emisí
  skleníkových plynů
  , opatření a politiky ke zmírnění dopadů ve všech odvětvích hospodářství slučitelné s Pařížskou dohodou a cíli OSN v oblasti udržitelného rozvoje, |
| --- | --- |

—

cesty ke snižování emisí
  skleníkových plynů
  , opatření a politiky ke zmírnění dopadů ve všech odvětvích hospodářství slučitelné s Pařížskou dohodou a cíli OSN v oblasti udržitelného rozvoje,

skleníkových plynů

Pozměňovací návrh 77

Pozměňovací návrh 77

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.1 – odst. 2 – odrážka 4

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.1 – odst. 2 – odrážka 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | cesty a politiky adaptace pro ohrožené ekosystémy, kritická hospodářská odvětví
  a
   infrastrukturu
  v EU (
  místní
  /regionální/vnitrostátní)
  ,
  včetně vylepšených nástrojů pro hodnocení rizik. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

cesty a politiky adaptace pro ohrožené ekosystémy, kritická hospodářská odvětví
  a
   infrastrukturu
  v EU (
  místní
  /regionální/vnitrostátní)
  ,
  včetně vylepšených nástrojů pro hodnocení rizik.

a

v EU (

/regionální/vnitrostátní)

včetně vylepšených nástrojů pro hodnocení rizik.

| — | cesty a politiky adaptace
  , včetně vylepšených nástrojů
  pro
  hodnocení a snižování rizik, pro
  ohrožené ekosystémy, kritická hospodářská odvětví
  , kritická
  infrastrukturu
  a městská prostředí na
  místní,
  regionální, vnitrostátní a unijní úrovni; |
| --- | --- |

—

cesty a politiky adaptace
  , včetně vylepšených nástrojů
  pro
  hodnocení a snižování rizik, pro
  ohrožené ekosystémy, kritická hospodářská odvětví
  , kritická
  infrastrukturu
  a městská prostředí na
  místní,
  regionální, vnitrostátní a unijní úrovni;

, včetně vylepšených nástrojů

hodnocení a snižování rizik, pro

, kritická

a městská prostředí na

regionální, vnitrostátní a unijní úrovni;

Pozměňovací návrh 78

Pozměňovací návrh 78

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.1 – odst. 2 – odrážka 4 a (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.1 – odst. 2 – odrážka 4 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | modely pro posílení diplomatické činnosti v oblasti klimatu jakožto hybné síly mezinárodní spolupráce. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

modely pro posílení diplomatické činnosti v oblasti klimatu jakožto hybné síly mezinárodní spolupráce.

modely pro posílení diplomatické činnosti v oblasti klimatu jakožto hybné síly mezinárodní spolupráce.

Pozměňovací návrh 79

Pozměňovací návrh 79

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.2 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.2 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Cílem EU je stát se světovým lídrem v oblasti cenově dostupných, bezpečných
  a
   udržitelných
  energetických
  technologií,
  čímž
  zlepší
  svou
  konkurenceschopnost v globálních hodnotových řetězcích a 
  své
  postavení na rostoucích trzích. Rozmanité klimatické, geografické, environmentální a sociálně-ekonomické podmínky v EU, stejně jako potřeba zajistit energetickou bezpečnost a přístup k surovinám, určují široké portfolio energetických řešení, též netechnického rázu. Co se týče technologií v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, je třeba dále snížit náklady, zlepšit výkonnost
  , zlepšit integraci do energetické soustavy
  a vyvinout průlomové technologie. Pokud jde o fosilní paliva, pro splnění cílů v oblasti klimatu
  bude
  rozhodující
  dekarbonizace
  jejich využívání. | Cílem EU je stát se světovým lídrem v oblasti cenově dostupných, bezpečných, udržitelných
  a obnovitelných
  technologií
  v oblasti energetiky
  ,
  což
  zlepší konkurenceschopnost v globálních hodnotových řetězcích a 
  její
  postavení na rostoucích trzích. Rozmanité klimatické, geografické, environmentální a sociálně-ekonomické podmínky v EU, stejně jako potřeba zajistit
  snížení spotřeby energie,
  energetickou
  účinnost,
  bezpečnost
  dodávek energie
  a přístup k surovinám,
  zejména ke kritickým surovinám,
  určují široké portfolio energetických řešení, též netechnického rázu.
  Transformace energetiky bude pro EU výzvou, aby se postavila do čela vývoje řešení pro modernizaci koncepce trhu, zatímco je třeba podstatně zlepšit systémovou integraci.
  Co se týče technologií v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, je třeba dále snížit náklady
  a
  zlepšit výkonnost
  . To vyžaduje podporu pro podpůrný a průlomový výzkum pokročilých technologií. Kromě toho je třeba
  vyvinout
  a zavést nové
  průlomové technologie
  , přičemž zavedené technologie je třeba zlepšit
  . Pokud jde o fosilní paliva
  a vstupné suroviny
  ,
  bude
  pro splnění cílů v oblasti klimatu rozhodující
  snížit
  jejich využívání. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Cílem EU je stát se světovým lídrem v oblasti cenově dostupných, bezpečných
  a
   udržitelných
  energetických
  technologií,
  čímž
  zlepší
  svou
  konkurenceschopnost v globálních hodnotových řetězcích a 
  své
  postavení na rostoucích trzích. Rozmanité klimatické, geografické, environmentální a sociálně-ekonomické podmínky v EU, stejně jako potřeba zajistit energetickou bezpečnost a přístup k surovinám, určují široké portfolio energetických řešení, též netechnického rázu. Co se týče technologií v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, je třeba dále snížit náklady, zlepšit výkonnost
  , zlepšit integraci do energetické soustavy
  a vyvinout průlomové technologie. Pokud jde o fosilní paliva, pro splnění cílů v oblasti klimatu
  bude
  rozhodující
  dekarbonizace
  jejich využívání.

a

energetických

čímž

svou

své

, zlepšit integraci do energetické soustavy

bude

dekarbonizace

Cílem EU je stát se světovým lídrem v oblasti cenově dostupných, bezpečných, udržitelných
  a obnovitelných
  technologií
  v oblasti energetiky
  ,
  což
  zlepší konkurenceschopnost v globálních hodnotových řetězcích a 
  její
  postavení na rostoucích trzích. Rozmanité klimatické, geografické, environmentální a sociálně-ekonomické podmínky v EU, stejně jako potřeba zajistit
  snížení spotřeby energie,
  energetickou
  účinnost,
  bezpečnost
  dodávek energie
  a přístup k surovinám,
  zejména ke kritickým surovinám,
  určují široké portfolio energetických řešení, též netechnického rázu.
  Transformace energetiky bude pro EU výzvou, aby se postavila do čela vývoje řešení pro modernizaci koncepce trhu, zatímco je třeba podstatně zlepšit systémovou integraci.
  Co se týče technologií v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, je třeba dále snížit náklady
  a
  zlepšit výkonnost
  . To vyžaduje podporu pro podpůrný a průlomový výzkum pokročilých technologií. Kromě toho je třeba
  vyvinout
  a zavést nové
  průlomové technologie
  , přičemž zavedené technologie je třeba zlepšit
  . Pokud jde o fosilní paliva
  a vstupné suroviny
  ,
  bude
  pro splnění cílů v oblasti klimatu rozhodující
  snížit
  jejich využívání.

a obnovitelných

v oblasti energetiky

což

její

snížení spotřeby energie,

účinnost,

dodávek energie

zejména ke kritickým surovinám,

Transformace energetiky bude pro EU výzvou, aby se postavila do čela vývoje řešení pro modernizaci koncepce trhu, zatímco je třeba podstatně zlepšit systémovou integraci.

a

. To vyžaduje podporu pro podpůrný a průlomový výzkum pokročilých technologií. Kromě toho je třeba

a zavést nové

, přičemž zavedené technologie je třeba zlepšit

a vstupné suroviny

bude

snížit

Pozměňovací návrh 80

Pozměňovací návrh 80

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.2 – odst. 2 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.2 – odst. 2 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Technologie a řešení v oblasti energie z obnovitelných zdrojů
  pro výrobu elektřiny
  , vytápění a chlazení,
  udržitelná
  paliva
  v dopravě
  ,
  dopravce uskutečňující úsek přepravy
  , to vše v různých měřítkách a vývojových fázích a s přizpůsobením geografickým podmínkám a trhům v rámci
  EU
  i celosvětově, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Technologie a řešení v oblasti energie z obnovitelných zdrojů
  pro výrobu elektřiny
  , vytápění a chlazení,
  udržitelná
  paliva
  v dopravě
  ,
  dopravce uskutečňující úsek přepravy
  , to vše v různých měřítkách a vývojových fázích a s přizpůsobením geografickým podmínkám a trhům v rámci
  EU
  i celosvětově,

pro výrobu elektřiny

udržitelná

v dopravě

dopravce uskutečňující úsek přepravy

EU

| — | Technologie a řešení v oblasti energie z obnovitelných zdrojů
  , včetně výroby mořské energie a jejích jednotlivých dílčích odvětví využívajících např. vítr, proudy a vlnění
  , vytápění a chlazení, paliva
  , zprostředkující technologie
  ,
  jako je přeměna energie na plyn nebo vodík
  , to vše v různých měřítkách a vývojových fázích a s přizpůsobením geografickým podmínkám a trhům v rámci
  Unie
  i celosvětově, |
| --- | --- |

—

Technologie a řešení v oblasti energie z obnovitelných zdrojů
  , včetně výroby mořské energie a jejích jednotlivých dílčích odvětví využívajících např. vítr, proudy a vlnění
  , vytápění a chlazení, paliva
  , zprostředkující technologie
  ,
  jako je přeměna energie na plyn nebo vodík
  , to vše v různých měřítkách a vývojových fázích a s přizpůsobením geografickým podmínkám a trhům v rámci
  Unie
  i celosvětově,

, včetně výroby mořské energie a jejích jednotlivých dílčích odvětví využívajících např. vítr, proudy a vlnění

, zprostředkující technologie

jako je přeměna energie na plyn nebo vodík

Unie

Pozměňovací návrh 81

Pozměňovací návrh 81

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.2 – odst. 2 – odrážka 1 a (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.2 – odst. 2 – odrážka 1 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | vysoce energeticky účinná nízkouhlíková nebo dekarbonizovaná řešení pro výrobu energie; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

vysoce energeticky účinná nízkouhlíková nebo dekarbonizovaná řešení pro výrobu energie;

vysoce energeticky účinná nízkouhlíková nebo dekarbonizovaná řešení pro výrobu energie;

Pozměňovací návrh 82

Pozměňovací návrh 82

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.2 – odst. 2 – odrážka 2

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.2 – odst. 2 – odrážka 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | přelomové technologie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro nové aplikace a průlomová řešení, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

přelomové technologie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro nové aplikace a průlomová řešení,

| — | přelomové technologie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro nové
  , zavedené nebo zásadně vylepšené
  aplikace a průlomová řešení, |
| --- | --- |

—

přelomové technologie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro nové
  , zavedené nebo zásadně vylepšené
  aplikace a průlomová řešení,

, zavedené nebo zásadně vylepšené

Pozměňovací návrh 83

Pozměňovací návrh 83

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.2 – odst. 2 – odrážka 2 a (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.2 – odst. 2 – odrážka 2 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | technologická řešení nové generace, včetně vývoje nových materiálů, výrobních postupů a provozních metod ke zvýšení konkurenceschopnosti průmyslu v oblasti technologií pro čistou energii, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

technologická řešení nové generace, včetně vývoje nových materiálů, výrobních postupů a provozních metod ke zvýšení konkurenceschopnosti průmyslu v oblasti technologií pro čistou energii,

technologická řešení nové generace, včetně vývoje nových materiálů, výrobních postupů a provozních metod ke zvýšení konkurenceschopnosti průmyslu v oblasti technologií pro čistou energii,

Pozměňovací návrh 84

Pozměňovací návrh 84

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.2 – odst. 2 – odrážka 2 b (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.2 – odst. 2 – odrážka 2 b (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | výzkum a vývoj nových podnikatelských modelů, řešení a služeb pro vytváření příznivých tržních podmínek na regulační, administrativní a finanční úrovni pro obnovitelné zdroje energie, energeticky účinných technologií a řešení pro konečné uživatele, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

výzkum a vývoj nových podnikatelských modelů, řešení a služeb pro vytváření příznivých tržních podmínek na regulační, administrativní a finanční úrovni pro obnovitelné zdroje energie, energeticky účinných technologií a řešení pro konečné uživatele,

výzkum a vývoj nových podnikatelských modelů, řešení a služeb pro vytváření příznivých tržních podmínek na regulační, administrativní a finanční úrovni pro obnovitelné zdroje energie, energeticky účinných technologií a řešení pro konečné uživatele,

Pozměňovací návrh 85

Pozměňovací návrh 85

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.3 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.3 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Očekávaný růst variabilní výroby elektřiny a posun směrem k vyššímu podílu elektrického vytápění, chlazení a dopravy
  si žádá
  nové přístupy ke správě energetických sítí
  . Vedle dekarbonizace
  je cílem zajistit dostupnost energie a bezpečnost a stabilitu dodávek
  , a to
  prostřednictvím investic do inovativních technologií síťové infrastruktury
  a
   inovativního řízení soustav. Při poskytování služeb pro energetickou síť
  i
   při zlepšování a posilování síťových kapacit bude hrát klíčovou úlohu skladování energie v různých formách. Nezbytnou podmínkou pro inteligentní a integrovaný provoz příslušných infrastruktur bude využívání synergií mezi různými sítěmi (jako jsou elektrické sítě, sítě vytápění a chlazení, plynárenské sítě, infrastruktura pro dobíjení a doplňování paliva v dopravě, vodík a telekomunikační sítě) a subjekty (jako jsou průmyslová zařízení, datová centra, samovýrobci). | Očekávaný růst variabilní výroby elektřiny a posun směrem k vyššímu podílu elektrického vytápění, chlazení a dopravy
  potřebuje
  nové přístupy
  směrem
  ke správě energetických sítí a 
  zavedení decentralizovaných řešení v oblasti energetiky
  .
  Kromě toho důležitou úlohu při integraci obnovitelných a nízkouhlíkových plynů hraje také plynárenská infrastruktura. |
| | Vedle snížení emisí skleníkových plynů
  je cílem zajistit dostupnost energie,
  úspory energie
  a bezpečnost a stabilitu dodávek.
  Toho lze dosáhnout
  prostřednictvím investic
  do propojování jednotlivých odvětví a související
  inovativní
  síťové infrastruktury a
  technologií
  , větší flexibility nastavitelné výroby energie, zejména z obnovitelných zdrojů energie,
  inovativního řízení soustav,
  jakož i usnadněním opatření podporujících regulační a sociální inovace, dovednosti a zapojení účastníků trhu, spotřebitelů a komunit.
  Při poskytování služeb pro energetickou síť
  a
   při zlepšování a posilování síťových kapacit bude hrát klíčovou úlohu skladování energie v různých formách. Nezbytnou podmínkou pro inteligentní a integrovaný provoz příslušných infrastruktur bude využívání synergií mezi různými sítěmi (jako jsou elektrické sítě, sítě vytápění a chlazení, plynárenské sítě
  a ukládání plynu,
  infrastruktura pro dobíjení a doplňování paliva v dopravě, infrastruktura pro vodík a telekomunikační sítě) a subjekty (jako jsou průmyslová zařízení
  , síťoví provozovatelé
  , datová centra, samovýrobci
  a samospotřebitelé, komunity energie z obnovitelných zdrojů), jakož i zvyšování odezvy na straně poptávky a rozvoj a integrace evropských a mezinárodních norem. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Očekávaný růst variabilní výroby elektřiny a posun směrem k vyššímu podílu elektrického vytápění, chlazení a dopravy
  si žádá
  nové přístupy ke správě energetických sítí
  . Vedle dekarbonizace
  je cílem zajistit dostupnost energie a bezpečnost a stabilitu dodávek
  , a to
  prostřednictvím investic do inovativních technologií síťové infrastruktury
  a
   inovativního řízení soustav. Při poskytování služeb pro energetickou síť
  i
   při zlepšování a posilování síťových kapacit bude hrát klíčovou úlohu skladování energie v různých formách. Nezbytnou podmínkou pro inteligentní a integrovaný provoz příslušných infrastruktur bude využívání synergií mezi různými sítěmi (jako jsou elektrické sítě, sítě vytápění a chlazení, plynárenské sítě, infrastruktura pro dobíjení a doplňování paliva v dopravě, vodík a telekomunikační sítě) a subjekty (jako jsou průmyslová zařízení, datová centra, samovýrobci).

si žádá

. Vedle dekarbonizace

, a to

a

i

Očekávaný růst variabilní výroby elektřiny a posun směrem k vyššímu podílu elektrického vytápění, chlazení a dopravy
  potřebuje
  nové přístupy
  směrem
  ke správě energetických sítí a 
  zavedení decentralizovaných řešení v oblasti energetiky
  .
  Kromě toho důležitou úlohu při integraci obnovitelných a nízkouhlíkových plynů hraje také plynárenská infrastruktura.

potřebuje

směrem

zavedení decentralizovaných řešení v oblasti energetiky

Kromě toho důležitou úlohu při integraci obnovitelných a nízkouhlíkových plynů hraje také plynárenská infrastruktura.

Vedle snížení emisí skleníkových plynů
  je cílem zajistit dostupnost energie,
  úspory energie
  a bezpečnost a stabilitu dodávek.
  Toho lze dosáhnout
  prostřednictvím investic
  do propojování jednotlivých odvětví a související
  inovativní
  síťové infrastruktury a
  technologií
  , větší flexibility nastavitelné výroby energie, zejména z obnovitelných zdrojů energie,
  inovativního řízení soustav,
  jakož i usnadněním opatření podporujících regulační a sociální inovace, dovednosti a zapojení účastníků trhu, spotřebitelů a komunit.
  Při poskytování služeb pro energetickou síť
  a
   při zlepšování a posilování síťových kapacit bude hrát klíčovou úlohu skladování energie v různých formách. Nezbytnou podmínkou pro inteligentní a integrovaný provoz příslušných infrastruktur bude využívání synergií mezi různými sítěmi (jako jsou elektrické sítě, sítě vytápění a chlazení, plynárenské sítě
  a ukládání plynu,
  infrastruktura pro dobíjení a doplňování paliva v dopravě, infrastruktura pro vodík a telekomunikační sítě) a subjekty (jako jsou průmyslová zařízení
  , síťoví provozovatelé
  , datová centra, samovýrobci
  a samospotřebitelé, komunity energie z obnovitelných zdrojů), jakož i zvyšování odezvy na straně poptávky a rozvoj a integrace evropských a mezinárodních norem.

Vedle snížení emisí skleníkových plynů

úspory energie

Toho lze dosáhnout

do propojování jednotlivých odvětví a související

síťové infrastruktury a

, větší flexibility nastavitelné výroby energie, zejména z obnovitelných zdrojů energie,

jakož i usnadněním opatření podporujících regulační a sociální inovace, dovednosti a zapojení účastníků trhu, spotřebitelů a komunit.

a

a ukládání plynu,

, síťoví provozovatelé

a samospotřebitelé, komunity energie z obnovitelných zdrojů), jakož i zvyšování odezvy na straně poptávky a rozvoj a integrace evropských a mezinárodních norem.

Pozměňovací návrh 86

Pozměňovací návrh 86

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.3 – odst. 2 – odrážka 1

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.3 – odst. 2 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Technologie a nástroje pro 
  elektrorozvodné
  sítě za účelem integrace obnovitelných zdrojů energie a nových zátěží, jako jsou elektromobilita
  a
   tepelná čerpadla, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Technologie a nástroje pro 
  elektrorozvodné
  sítě za účelem integrace obnovitelných zdrojů energie a nových zátěží, jako jsou elektromobilita
  a
   tepelná čerpadla,

elektrorozvodné

a

| — | technologie a nástroje pro 
  stávající
  sítě za účelem integrace obnovitelných zdrojů energie a nových zátěží, jako jsou elektromobilita
  , zařízení pro elektrolýzu, palivové články,
   tepelná čerpadla,
  průmyslová hydrolýza, skladování elektřiny a ukládání a decentralizovaná energie z obnovitelných zdrojů jako klíčové složky nákladově efektivního, bezpečného a vysoce energeticky účinného energetického systému na základě obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

—

technologie a nástroje pro 
  stávající
  sítě za účelem integrace obnovitelných zdrojů energie a nových zátěží, jako jsou elektromobilita
  , zařízení pro elektrolýzu, palivové články,
   tepelná čerpadla,
  průmyslová hydrolýza, skladování elektřiny a ukládání a decentralizovaná energie z obnovitelných zdrojů jako klíčové složky nákladově efektivního, bezpečného a vysoce energeticky účinného energetického systému na základě obnovitelných zdrojů;

stávající

, zařízení pro elektrolýzu, palivové články,

průmyslová hydrolýza, skladování elektřiny a ukládání a decentralizovaná energie z obnovitelných zdrojů jako klíčové složky nákladově efektivního, bezpečného a vysoce energeticky účinného energetického systému na základě obnovitelných zdrojů;

Pozměňovací návrh 87

Pozměňovací návrh 87

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.3 – odst. 2 – odrážka 2 a (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.3 – odst. 2 – odrážka 2 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | demonstrace stabilních a spolehlivých energetických systémů a sítí na místní a regionální úrovni, které jsou řízeny proměnlivou a pružnou obnovitelnou energií; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

demonstrace stabilních a spolehlivých energetických systémů a sítí na místní a regionální úrovni, které jsou řízeny proměnlivou a pružnou obnovitelnou energií;

demonstrace stabilních a spolehlivých energetických systémů a sítí na místní a regionální úrovni, které jsou řízeny proměnlivou a pružnou obnovitelnou energií;

Pozměňovací návrh 88

Pozměňovací návrh 88

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.3 – odst. 2 – odrážka 3

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.3 – odst. 2 – odrážka 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | integrované přístupy ke sladění výroby energie z obnovitelných zdrojů a spotřeby na místní úrovni, též na ostrovech, a to na základě nových služeb a komunitních iniciativ, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

integrované přístupy ke sladění výroby energie z obnovitelných zdrojů a spotřeby na místní úrovni, též na ostrovech, a to na základě nových služeb a komunitních iniciativ,

| — | integrované přístupy ke
  zvyšování, zlepšování a
  sladění výroby energie z obnovitelných zdrojů a spotřeby na místní úrovni, též na ostrovech, a to na základě nových služeb a 
  technologií (včetně technologií peer-to-peer, technologií distribuované účetní knihy, virtuálního čistého měření), jakož i
  komunitních iniciativ
  (včetně aktivních spotřebitelů a samospotřebitelů energie z obnovitelných zdrojů jednajících samostatně či společně
  ,
  komunit energie z obnovitelných zdrojů a místních energetických komunit); |
| --- | --- |

—

integrované přístupy ke
  zvyšování, zlepšování a
  sladění výroby energie z obnovitelných zdrojů a spotřeby na místní úrovni, též na ostrovech, a to na základě nových služeb a 
  technologií (včetně technologií peer-to-peer, technologií distribuované účetní knihy, virtuálního čistého měření), jakož i
  komunitních iniciativ
  (včetně aktivních spotřebitelů a samospotřebitelů energie z obnovitelných zdrojů jednajících samostatně či společně
  ,
  komunit energie z obnovitelných zdrojů a místních energetických komunit);

zvyšování, zlepšování a

technologií (včetně technologií peer-to-peer, technologií distribuované účetní knihy, virtuálního čistého měření), jakož i

(včetně aktivních spotřebitelů a samospotřebitelů energie z obnovitelných zdrojů jednajících samostatně či společně

komunit energie z obnovitelných zdrojů a místních energetických komunit);

Pozměňovací návrh 89

Pozměňovací návrh 89

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.3 – odst. 2 – odrážka 3 a (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.3 – odst. 2 – odrážka 3 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | analýza systémového dopadu nových energetických technologií, jako je flexibilní výroba obnovitelných zdrojů, vodík produkovaný s využitím obnovitelných zdrojů energie a syntetický plyn pro skladování energie, výzkumné a integrované přístupy k přeměně přepravních soustav pro zemní plyn na soustavy pro přepravu zeleného vodíku nebo biometanu či syntetického metanu, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

analýza systémového dopadu nových energetických technologií, jako je flexibilní výroba obnovitelných zdrojů, vodík produkovaný s využitím obnovitelných zdrojů energie a syntetický plyn pro skladování energie, výzkumné a integrované přístupy k přeměně přepravních soustav pro zemní plyn na soustavy pro přepravu zeleného vodíku nebo biometanu či syntetického metanu,

analýza systémového dopadu nových energetických technologií, jako je flexibilní výroba obnovitelných zdrojů, vodík produkovaný s využitím obnovitelných zdrojů energie a syntetický plyn pro skladování energie, výzkumné a integrované přístupy k přeměně přepravních soustav pro zemní plyn na soustavy pro přepravu zeleného vodíku nebo biometanu či syntetického metanu,

Pozměňovací návrh 90

Pozměňovací návrh 90

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.3 – odst. 2 – odrážka 4

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.3 – odst. 2 – odrážka 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | flexibilita sítě a synergie mezi různými zdroji energie, sítěmi,
  infrastrukturami
  a subjekty. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

flexibilita sítě a synergie mezi různými zdroji energie, sítěmi,
  infrastrukturami
  a subjekty.

infrastrukturami

| — | flexibilita sítě a 
  produkce energie a spolehlivost dodávek včetně odezvy na poptávku a
  synergie mezi různými zdroji energie, sítěmi,
  infrastrukturou (včetně již existující infrastruktury),
  a subjekty
  ; technologie propojování odvětví za účelem usnadnění skladování energie a využití potenciálu energie v dopravě; |
| --- | --- |

—

flexibilita sítě a 
  produkce energie a spolehlivost dodávek včetně odezvy na poptávku a
  synergie mezi různými zdroji energie, sítěmi,
  infrastrukturou (včetně již existující infrastruktury),
  a subjekty
  ; technologie propojování odvětví za účelem usnadnění skladování energie a využití potenciálu energie v dopravě;

produkce energie a spolehlivost dodávek včetně odezvy na poptávku a

infrastrukturou (včetně již existující infrastruktury),

; technologie propojování odvětví za účelem usnadnění skladování energie a využití potenciálu energie v dopravě;

Pozměňovací návrh 91

Pozměňovací návrh 91

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.3 – odst. 2 – odrážka 4 a (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.3 – odst. 2 – odrážka 4 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | čistá řešení, která mohou zajistit systémovou spolehlivost a zároveň doplňují a přesahují obnovitelné zdroje energie a skladování založené na elektrifikaci. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

čistá řešení, která mohou zajistit systémovou spolehlivost a zároveň doplňují a přesahují obnovitelné zdroje energie a skladování založené na elektrifikaci.

čistá řešení, která mohou zajistit systémovou spolehlivost a zároveň doplňují a přesahují obnovitelné zdroje energie a skladování založené na elektrifikaci.

Pozměňovací návrh 92

Pozměňovací návrh 92

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – návětí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.2.4. | Budovy a průmyslová zařízení v oblasti transformace energetiky |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.2.4.

Budovy a průmyslová zařízení v oblasti transformace energetiky

| 4.2.4. | Budovy v oblasti transformace energetiky |
| --- | --- |

4.2.4.

Budovy v oblasti transformace energetiky

Pozměňovací návrh 93

Pozměňovací návrh 93

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Při interakci s energetickou soustavou hrají budovy
  a průmyslová zařízení
  stále aktivnější úlohu. Jsou proto klíčovými prvky přechodu k 
  energii z obnovitelných zdrojů
  . | Při interakci s energetickou soustavou hrají budovy stále aktivnější úlohu. Jsou proto klíčovými prvky přechodu k 
  obnovitelným zdrojům energie a vyšší energetické účinnosti
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Při interakci s energetickou soustavou hrají budovy
  a průmyslová zařízení
  stále aktivnější úlohu. Jsou proto klíčovými prvky přechodu k 
  energii z obnovitelných zdrojů
  .

a průmyslová zařízení

energii z obnovitelných zdrojů

Při interakci s energetickou soustavou hrají budovy stále aktivnější úlohu. Jsou proto klíčovými prvky přechodu k 
  obnovitelným zdrojům energie a vyšší energetické účinnosti
  .

obnovitelným zdrojům energie a vyšší energetické účinnosti

Pozměňovací návrh 94

Pozměňovací návrh 94

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 2

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Budovy jsou důležitým faktorem kvality života občanů. Vzhledem k začlenění různých technologií, spotřebičů a 
  systémů
  a propojení různých způsobů využití energie představují budovy i jejich obyvatelé a uživatelé vysoký potenciál pro zlepšení v oblasti výroby a skladování energie a energetické účinnosti. | Budovy jsou důležitým faktorem kvality života občanů. Vzhledem k začlenění různých technologií, spotřebičů
  , systémů
  a 
  standardů
  a propojení různých způsobů využití energie představují budovy i jejich obyvatelé a uživatelé vysoký potenciál pro
  zmírňování změny klimatu,
  zlepšení v oblasti výroby
  , úspory
  a skladování energie a energetické účinnosti. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Budovy jsou důležitým faktorem kvality života občanů. Vzhledem k začlenění různých technologií, spotřebičů a 
  systémů
  a propojení různých způsobů využití energie představují budovy i jejich obyvatelé a uživatelé vysoký potenciál pro zlepšení v oblasti výroby a skladování energie a energetické účinnosti.

systémů

Budovy jsou důležitým faktorem kvality života občanů. Vzhledem k začlenění různých technologií, spotřebičů
  , systémů
  a 
  standardů
  a propojení různých způsobů využití energie představují budovy i jejich obyvatelé a uživatelé vysoký potenciál pro
  zmírňování změny klimatu,
  zlepšení v oblasti výroby
  , úspory
  a skladování energie a energetické účinnosti.

, systémů

standardů

zmírňování změny klimatu,

, úspory

Pozměňovací návrh 95

Pozměňovací návrh 95

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 3

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Odvětví, zejména ta, která jsou energeticky náročná, by mohla dále zvýšit svou energetickou účinnost a podporovat integraci obnovitelných zdrojů energie. | vypouští se |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Odvětví, zejména ta, která jsou energeticky náročná, by mohla dále zvýšit svou energetickou účinnost a podporovat integraci obnovitelných zdrojů energie.

Odvětví, zejména ta, která jsou energeticky náročná, by mohla dále zvýšit svou energetickou účinnost a podporovat integraci obnovitelných zdrojů energie.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 96

Pozměňovací návrh 96

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 4 – odrážka 1

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 4 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Elektřina
  a 
  teplo
  mezi průmyslovým zařízením a provozovatelem energetické soustavy, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Elektřina
  a 
  teplo
  mezi průmyslovým zařízením a provozovatelem energetické soustavy,

Elektřina

teplo

| — | Výměna elektřiny
  a 
  tepla
  mezi
  budovami,
  průmyslovým zařízením a provozovatelem energetické soustavy, |
| --- | --- |

—

Výměna elektřiny
  a 
  tepla
  mezi
  budovami,
  průmyslovým zařízením a provozovatelem energetické soustavy,

Výměna elektřiny

tepla

budovami,

Pozměňovací návrh 97

Pozměňovací návrh 97

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 4 – odrážka 3

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 4 – odrážka 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | příslušné postupy
  ,
  návrh
  a 
  materiály
  , |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

příslušné postupy
  ,
  návrh
  a 
  materiály
  ,

příslušné postupy

návrh

materiály

| — | optimalizace a udržitelnost příslušných procesů
  ,
  návrhů
  a 
  materiálů
  , |
| --- | --- |

—

optimalizace a udržitelnost příslušných procesů
  ,
  návrhů
  a 
  materiálů
  ,

optimalizace a udržitelnost příslušných procesů

návrhů

materiálů

Pozměňovací návrh 98

Pozměňovací návrh 98

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 4 – odrážka 4

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 4 – odrážka 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | inteligentní budovy a velké uzly mobility (přístavy, letiště, logistická centra) jako aktivní prvky širších energetických sítí a inovativních řešení v oblasti mobility, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

inteligentní budovy a velké uzly mobility (přístavy, letiště, logistická centra) jako aktivní prvky širších energetických sítí a inovativních řešení v oblasti mobility,

| — | inteligentní budovy a velké uzly mobility (přístavy, letiště,
  železniční stanice a
  logistická centra) jako aktivní prvky širších energetických sítí a inovativních řešení v oblasti mobility, |
| --- | --- |

—

inteligentní budovy a velké uzly mobility (přístavy, letiště,
  železniční stanice a
  logistická centra) jako aktivní prvky širších energetických sítí a inovativních řešení v oblasti mobility,

železniční stanice a

Pozměňovací návrh 99

Pozměňovací návrh 99

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 4 – odrážka 5

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 4 – odrážka 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | projektování
  životního cyklu
  budov
  a 
  jejich výstavba
  ,
  provoz
  a 
  demontáž
  se zohledněním oběhovosti
  a
  environmentálního profilu a se zaměřením na účinné využívání energie a zdrojů, odolnost vůči změně klimatu a recyklaci, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

projektování
  životního cyklu
  budov
  a 
  jejich výstavba
  ,
  provoz
  a 
  demontáž
  se zohledněním oběhovosti
  a
  environmentálního profilu a se zaměřením na účinné využívání energie a zdrojů, odolnost vůči změně klimatu a recyklaci,

projektování

budov

jejich výstavba

provoz

demontáž

a

| — | nové způsoby, včetně inteligentních nástrojů a spotřebičů, pro projektování
  životního cyklu
  , výstavby (včetně používání lehkých
  a 
  obnovitelných materiálů)
  ,
  provozu
  a 
  demontáže budov
  se zohledněním oběhovosti, environmentálního profilu
  , udržitelnosti
  a 
  ekonomické efektivity
  se zaměřením na účinné využívání energie a zdrojů, odolnost vůči změně klimatu
  , dopad s ohledem na emise skleníkových plynů
  a recyklaci, |
| --- | --- |

—

nové způsoby, včetně inteligentních nástrojů a spotřebičů, pro projektování
  životního cyklu
  , výstavby (včetně používání lehkých
  a 
  obnovitelných materiálů)
  ,
  provozu
  a 
  demontáže budov
  se zohledněním oběhovosti, environmentálního profilu
  , udržitelnosti
  a 
  ekonomické efektivity
  se zaměřením na účinné využívání energie a zdrojů, odolnost vůči změně klimatu
  , dopad s ohledem na emise skleníkových plynů
  a recyklaci,

nové způsoby, včetně inteligentních nástrojů a spotřebičů, pro projektování

, výstavby (včetně používání lehkých

obnovitelných materiálů)

provozu

demontáže budov

, udržitelnosti

ekonomické efektivity

, dopad s ohledem na emise skleníkových plynů

Pozměňovací návrh 100

Pozměňovací návrh 100

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 4 – odrážka 6

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 4 – odrážka 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | nové obchodní modely, přístupy a služby pro financování renovací, zlepšování dovedností ve stavebnictví, zapojení uživatelů budov a dalších účastníků trhu, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

nové obchodní modely, přístupy a služby pro financování renovací, zlepšování dovedností ve stavebnictví, zapojení uživatelů budov a dalších účastníků trhu,

| — | nové obchodní modely, přístupy a služby pro financování renovací,
  např. programy předběžného financování se splácením v rámci vyúčtování za energie,
  zlepšování dovedností ve stavebnictví, zapojení uživatelů budov a dalších účastníků trhu,
  jako jsou místní orgány nebo komunity obnovitelné energie, |
| --- | --- |

—

nové obchodní modely, přístupy a služby pro financování renovací,
  např. programy předběžného financování se splácením v rámci vyúčtování za energie,
  zlepšování dovedností ve stavebnictví, zapojení uživatelů budov a dalších účastníků trhu,
  jako jsou místní orgány nebo komunity obnovitelné energie,

např. programy předběžného financování se splácením v rámci vyúčtování za energie,

jako jsou místní orgány nebo komunity obnovitelné energie,

Pozměňovací návrh 101

Pozměňovací návrh 101

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 4 – odrážka 7

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 4 – odrážka 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | monitorování a optimalizace energetické náročnosti budov, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

monitorování a optimalizace energetické náročnosti budov,

| — | monitorování a optimalizace energetické náročnosti budov
  v souladu s cíli stanovenými ve směrnici o energetické náročnosti budov (směrnice (EU) 2018/844)
  ,
  včetně pokročilých systémů hospodaření s energií v budovách; |
| --- | --- |

—

monitorování a optimalizace energetické náročnosti budov
  v souladu s cíli stanovenými ve směrnici o energetické náročnosti budov (směrnice (EU) 2018/844)
  ,
  včetně pokročilých systémů hospodaření s energií v budovách;

v souladu s cíli stanovenými ve směrnici o energetické náročnosti budov (směrnice (EU) 2018/844)

včetně pokročilých systémů hospodaření s energií v budovách;

Pozměňovací návrh 102

Pozměňovací návrh 102

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 4 – odrážka 8

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 4 – odrážka 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | nástroje a inteligentní spotřebiče pro zlepšování energetické účinnosti v budovách, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

nástroje a inteligentní spotřebiče pro zlepšování energetické účinnosti v budovách,

nástroje a inteligentní spotřebiče pro zlepšování energetické účinnosti v budovách,

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 103

Pozměňovací návrh 103

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 4 – odrážka 9

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 4 – odrážka 9

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | procesy renovace stávajících budov směrem k budovám s téměř nulovou spotřebou energie. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

procesy renovace stávajících budov směrem k budovám s téměř nulovou spotřebou energie.

| — | procesy renovace stávajících budov směrem k budovám s téměř nulovou spotřebou energie
  a inovační technologie
  . |
| --- | --- |

—

procesy renovace stávajících budov směrem k budovám s téměř nulovou spotřebou energie
  a inovační technologie
  .

a inovační technologie

Pozměňovací návrh 104

Pozměňovací návrh 104

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 4 – odrážka 9 a (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 – odst. 4 – odrážka 9 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | flexibilní výroba energie, reakce strany poptávky, optimalizace skladování energie. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

flexibilní výroba energie, reakce strany poptávky, optimalizace skladování energie.

flexibilní výroba energie, reakce strany poptávky, optimalizace skladování energie.

Pozměňovací návrh 105

Pozměňovací návrh 105

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 a (nový)

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 4.2.4 | a. Průmyslová zařízení v oblasti transformace energetiky |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.2.4

4.2.4

a. Průmyslová zařízení v oblasti transformace energetiky

Odvětví, zejména ta, která jsou energeticky náročná, by měla dále zvýšit svou energetickou účinnost
  , snížit spotřebu energie
  a podporovat integraci obnovitelných zdrojů energie.
  Úloha průmyslových zařízení v energetickém systému se mění v důsledku potřeby snižovat emise na základě přímé či nepřímé elektrifikace a také zdroje materiálu pro výrobní procesy (např. vodík). Průmyslové a výrobní komplexy, v nichž v bezprostřední blízkosti probíhá celá řada různých procesů, mohou optimalizovat vzájemnou výměnu energetických toků a dalších zdrojů (surovin).

, snížit spotřebu energie

Úloha průmyslových zařízení v energetickém systému se mění v důsledku potřeby snižovat emise na základě přímé či nepřímé elektrifikace a také zdroje materiálu pro výrobní procesy (např. vodík). Průmyslové a výrobní komplexy, v nichž v bezprostřední blízkosti probíhá celá řada různých procesů, mohou optimalizovat vzájemnou výměnu energetických toků a dalších zdrojů (surovin).

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | Konverzní technologie pro udržitelné využívání zdrojů uhlíku za účelem zvýšení účinného využívání zdrojů a snížení emisí, včetně hybridních energetických systémů pro průmysl a energetiku s potenciálem k dekarbonizaci, |
| --- | --- |

—

Konverzní technologie pro udržitelné využívání zdrojů uhlíku za účelem zvýšení účinného využívání zdrojů a snížení emisí, včetně hybridních energetických systémů pro průmysl a energetiku s potenciálem k dekarbonizaci,

Konverzní technologie pro udržitelné využívání zdrojů uhlíku za účelem zvýšení účinného využívání zdrojů a snížení emisí, včetně hybridních energetických systémů pro průmysl a energetiku s potenciálem k dekarbonizaci,

| — | demonstrace přímé a nepřímé elektrifikace energeticky náročných průmyslových procesů, |
| --- | --- |

—

demonstrace přímé a nepřímé elektrifikace energeticky náročných průmyslových procesů,

demonstrace přímé a nepřímé elektrifikace energeticky náročných průmyslových procesů,

| — | nástroje a infrastruktura pro řízení procesů ve výrobních zařízeních za účelem optimalizace toků energie ve vzájemném působení s energetickou soustavou, |
| --- | --- |

—

nástroje a infrastruktura pro řízení procesů ve výrobních zařízeních za účelem optimalizace toků energie ve vzájemném působení s energetickou soustavou,

nástroje a infrastruktura pro řízení procesů ve výrobních zařízeních za účelem optimalizace toků energie ve vzájemném působení s energetickou soustavou,

| — | flexibilita a účinnost elektrické energie, vstupních surovin a tepla v průmyslových provozech a energetickém systému, |
| --- | --- |

—

flexibilita a účinnost elektrické energie, vstupních surovin a tepla v průmyslových provozech a energetickém systému,

flexibilita a účinnost elektrické energie, vstupních surovin a tepla v průmyslových provozech a energetickém systému,

| — | zlepšené nebo nové procesy, návrh a materiály s cílem účinně využívat nebo vyrábět teplo, chladno, skladování energie, |
| --- | --- |

—

zlepšené nebo nové procesy, návrh a materiály s cílem účinně využívat nebo vyrábět teplo, chladno, skladování energie,

zlepšené nebo nové procesy, návrh a materiály s cílem účinně využívat nebo vyrábět teplo, chladno, skladování energie,

| — | zlepšená účinnost materiálu, která snižuje poptávku po energeticky náročných objemných materiálech. |
| --- | --- |

—

zlepšená účinnost materiálu, která snižuje poptávku po energeticky náročných objemných materiálech.

zlepšená účinnost materiálu, která snižuje poptávku po energeticky náročných objemných materiálech.

Pozměňovací návrh 106

Pozměňovací návrh 106

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 b (nový)

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.4 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 4.2.4 | b. Uhelné regiony procházející transformací |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.2.4

4.2.4

b. Uhelné regiony procházející transformací

Téměř polovina členských států je vyzývána k přípravě soudržných strategií zaměřených na regiony, které se potýkají s postupným vyřazováním výroby energie z hnědého uhlí, černého uhlí a dalších fosilních paliv. Cílem této priorita bude doplňkovost s ostatními nástroji a programy EU.

Téměř polovina členských států je vyzývána k přípravě soudržných strategií zaměřených na regiony, které se potýkají s postupným vyřazováním výroby energie z hnědého uhlí, černého uhlí a dalších fosilních paliv. Cílem této priorita bude doplňkovost s ostatními nástroji a programy EU.

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | Podpora rozvoje inkluzivních a spravedlivých strategií přechodu; řešení společenských, socioekonomických a environmentálních dopadů spolu s přeměnou lokalit, |
| --- | --- |

—

Podpora rozvoje inkluzivních a spravedlivých strategií přechodu; řešení společenských, socioekonomických a environmentálních dopadů spolu s přeměnou lokalit,

Podpora rozvoje inkluzivních a spravedlivých strategií přechodu; řešení společenských, socioekonomických a environmentálních dopadů spolu s přeměnou lokalit,

| — | technologie a modely pro uvolnění potenciálu těchto regionů, včetně toho, jak nejlépe přilákat alternativní inovativní podniky, |
| --- | --- |

—

technologie a modely pro uvolnění potenciálu těchto regionů, včetně toho, jak nejlépe přilákat alternativní inovativní podniky,

technologie a modely pro uvolnění potenciálu těchto regionů, včetně toho, jak nejlépe přilákat alternativní inovativní podniky,

| — | výzkum toho, jak revitalizovat tyto regiony, pokud jde o udržitelnou zaměstnanost a perspektivy růstu, včetně výzkumu zaměřeného na rekvalifikace pracovníků. |
| --- | --- |

—

výzkum toho, jak revitalizovat tyto regiony, pokud jde o udržitelnou zaměstnanost a perspektivy růstu, včetně výzkumu zaměřeného na rekvalifikace pracovníků.

výzkum toho, jak revitalizovat tyto regiony, pokud jde o udržitelnou zaměstnanost a perspektivy růstu, včetně výzkumu zaměřeného na rekvalifikace pracovníků.

Pozměňovací návrh 107

Pozměňovací návrh 107

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.5 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.5 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Odhaduje se, že do roku 2050 bude v městských oblastech žít více než 80 % obyvatelstva EU, které bude spotřebovávat největší podíl dostupných zdrojů včetně energie, a tyto oblasti budou obzvláště ohroženy negativními dopady meteorologických změn, které se zhoršují v důsledku změny klimatu a přírodních katastrof již nyní a budou se zhoršovat ještě více v budoucnu. Klíčovou výzvou je výrazné a holistické zvýšení celkové energetické účinnosti, účinného využívání zdrojů a odolnosti vůči změně klimatu, pokud jde o evropská města, se zaměřením na budovy, energetické soustavy, mobilitu,
  změnu
  klimatu, jakož i kvalitu vody, půdy a ovzduší, odpady a hluk. Měla by se prověřit a využít součinnost s městskou politikou a akcemi financovanými z ERDF. | Odhaduje se, že do roku 2050 bude v městských oblastech žít více než 80 % obyvatelstva EU, které bude spotřebovávat největší podíl dostupných zdrojů včetně energie, a tyto oblasti budou obzvláště ohroženy negativními dopady meteorologických změn, které se zhoršují v důsledku změny klimatu a přírodních katastrof již nyní a budou se zhoršovat ještě více v budoucnu. Klíčovou výzvou je výrazné a holistické zvýšení celkové energetické účinnosti, účinného využívání zdrojů a odolnosti vůči změně klimatu, pokud jde o evropská
  společenství a
  města, se zaměřením na budovy, energetické soustavy,
  dopravu a
  mobilitu,
  zmírňování změny
  klimatu, jakož i kvalitu vody, půdy a ovzduší, odpady a hluk. Měla by se prověřit a využít součinnost s městskou politikou a akcemi financovanými z ERDF. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Odhaduje se, že do roku 2050 bude v městských oblastech žít více než 80 % obyvatelstva EU, které bude spotřebovávat největší podíl dostupných zdrojů včetně energie, a tyto oblasti budou obzvláště ohroženy negativními dopady meteorologických změn, které se zhoršují v důsledku změny klimatu a přírodních katastrof již nyní a budou se zhoršovat ještě více v budoucnu. Klíčovou výzvou je výrazné a holistické zvýšení celkové energetické účinnosti, účinného využívání zdrojů a odolnosti vůči změně klimatu, pokud jde o evropská města, se zaměřením na budovy, energetické soustavy, mobilitu,
  změnu
  klimatu, jakož i kvalitu vody, půdy a ovzduší, odpady a hluk. Měla by se prověřit a využít součinnost s městskou politikou a akcemi financovanými z ERDF.

změnu

Odhaduje se, že do roku 2050 bude v městských oblastech žít více než 80 % obyvatelstva EU, které bude spotřebovávat největší podíl dostupných zdrojů včetně energie, a tyto oblasti budou obzvláště ohroženy negativními dopady meteorologických změn, které se zhoršují v důsledku změny klimatu a přírodních katastrof již nyní a budou se zhoršovat ještě více v budoucnu. Klíčovou výzvou je výrazné a holistické zvýšení celkové energetické účinnosti, účinného využívání zdrojů a odolnosti vůči změně klimatu, pokud jde o evropská
  společenství a
  města, se zaměřením na budovy, energetické soustavy,
  dopravu a
  mobilitu,
  zmírňování změny
  klimatu, jakož i kvalitu vody, půdy a ovzduší, odpady a hluk. Měla by se prověřit a využít součinnost s městskou politikou a akcemi financovanými z ERDF.

společenství a

dopravu a

zmírňování změny

Pozměňovací návrh 108

Pozměňovací návrh 108

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.5 – odst. 2 – odrážka 1

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.5 – odst. 2 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Městské či
  oblastní
  energetické systémy a systémy mobility směřující ke vzniku nízkouhlíkových a energeticky pozitivních oblastí a mobility a logistiky s nulovými emisemi v celé
  EU
  do roku 2050, čímž se posílí globální konkurenceschopnost integrovaných řešení EU, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Městské či
  oblastní
  energetické systémy a systémy mobility směřující ke vzniku nízkouhlíkových a energeticky pozitivních oblastí a mobility a logistiky s nulovými emisemi v celé
  EU
  do roku 2050, čímž se posílí globální konkurenceschopnost integrovaných řešení EU,

oblastní

EU

| — | Městské
  , oblastní
  či
  venkovské
  energetické systémy a systémy mobility směřující ke vzniku nízkouhlíkových a energeticky pozitivních oblastí a mobility a logistiky s nulovými emisemi v celé
  Unii
  do roku 2050, čímž se posílí globální konkurenceschopnost integrovaných řešení EU, |
| --- | --- |

—

Městské
  , oblastní
  či
  venkovské
  energetické systémy a systémy mobility směřující ke vzniku nízkouhlíkových a energeticky pozitivních oblastí a mobility a logistiky s nulovými emisemi v celé
  Unii
  do roku 2050, čímž se posílí globální konkurenceschopnost integrovaných řešení EU,

, oblastní

venkovské

Unii

Pozměňovací návrh 109

Pozměňovací návrh 109

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.5 – odst. 2 – odrážka 2

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.5 – odst. 2 – odrážka 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | městské územní plánování, infrastruktury a systémy včetně vzájemných rozhraní a interoperability, řešení založená na přírodě a využívání digitálních technologií a kosmických služeb a dat s přihlédnutím k účinkům předpovídané změny klimatu a se začleněním odolnosti vůči
  změně
  klimatu, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

městské územní plánování, infrastruktury a systémy včetně vzájemných rozhraní a interoperability, řešení založená na přírodě a využívání digitálních technologií a kosmických služeb a dat s přihlédnutím k účinkům předpovídané změny klimatu a se začleněním odolnosti vůči
  změně
  klimatu,

změně

| — | městské
  a venkovské
  územní plánování, infrastruktury a systémy včetně vzájemných rozhraní a interoperability
  , normalizace
  , řešení založená na přírodě a využívání
  bezpečných
  digitálních technologií a kosmických služeb a dat s přihlédnutím k účinkům předpovídané změny klimatu a se začleněním
  zmírňování změny
  klimatu, |
| --- | --- |

—

městské
  a venkovské
  územní plánování, infrastruktury a systémy včetně vzájemných rozhraní a interoperability
  , normalizace
  , řešení založená na přírodě a využívání
  bezpečných
  digitálních technologií a kosmických služeb a dat s přihlédnutím k účinkům předpovídané změny klimatu a se začleněním
  zmírňování změny
  klimatu,

a venkovské

, normalizace

bezpečných

zmírňování změny

Pozměňovací návrh 110

Pozměňovací návrh 110

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.5 – odst. 2 –odrážka 3

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.5 – odst. 2 –odrážka 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | kvalita života občanů, bezpečná mobilita, městské sociální inovace, oběhová a regenerační kapacita měst, nižší environmentální
  stopa
  a znečištění, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

kvalita života občanů, bezpečná mobilita, městské sociální inovace, oběhová a regenerační kapacita měst, nižší environmentální
  stopa
  a znečištění,

stopa

| — | kvalita života občanů, bezpečná
  a multimodální
  mobilita
  , včetně chůze a cyklistiky
  , městské
  a venkovské
  sociální inovace, oběhová a regenerační kapacita měst, nižší environmentální
  dopad
  a znečištění, |
| --- | --- |

—

kvalita života občanů, bezpečná
  a multimodální
  mobilita
  , včetně chůze a cyklistiky
  , městské
  a venkovské
  sociální inovace, oběhová a regenerační kapacita měst, nižší environmentální
  dopad
  a znečištění,

a multimodální

, včetně chůze a cyklistiky

a venkovské

dopad

Pozměňovací návrh 111

Pozměňovací návrh 111

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.6 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.6 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Posun směrem k čistým technologiím, konektivitě a automatizaci bude záviset na včasném projektování a výrobě letadel, vozidel a plavidel s integrací různých technologií a na urychlení jejich zavádění. Zvyšování komfortu, účinnosti a cenové dostupnosti a minimalizace vlivu životního cyklu na životní prostředí, lidské zdraví a spotřebu energie jsou nadále cíle zásadního významu. S ohledem na zvýšenou poptávku po mobilitě a rychle se měnící technologické režimy je pro řádné fungování všech druhů dopravy nutná inovativní dopravní infrastruktura s vysokými schopnostmi. Integrovaný přístup k infrastruktuře a vývoji vozidel/plavidel/letadel si zaslouží zvláštní pozornost i proto, aby se minimalizoval energetický a environmentální dopad. | Posun směrem k čistým technologiím, konektivitě a automatizaci bude záviset na včasném projektování a výrobě letadel, vozidel a plavidel s integrací různých technologií a na urychlení jejich zavádění. Zvyšování komfortu, účinnosti a cenové dostupnosti a minimalizace vlivu životního cyklu na
  klima,
  životní prostředí, lidské zdraví a spotřebu energie jsou nadále cíle zásadního významu. S ohledem na zvýšenou poptávku po mobilitě a rychle se měnící technologické režimy je pro řádné fungování všech druhů dopravy nutná inovativní dopravní infrastruktura s vysokými schopnostmi. Integrovaný přístup k infrastruktuře a vývoji vozidel/plavidel/letadel si zaslouží zvláštní pozornost i proto, aby se minimalizoval energetický a environmentální dopad. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Posun směrem k čistým technologiím, konektivitě a automatizaci bude záviset na včasném projektování a výrobě letadel, vozidel a plavidel s integrací různých technologií a na urychlení jejich zavádění. Zvyšování komfortu, účinnosti a cenové dostupnosti a minimalizace vlivu životního cyklu na životní prostředí, lidské zdraví a spotřebu energie jsou nadále cíle zásadního významu. S ohledem na zvýšenou poptávku po mobilitě a rychle se měnící technologické režimy je pro řádné fungování všech druhů dopravy nutná inovativní dopravní infrastruktura s vysokými schopnostmi. Integrovaný přístup k infrastruktuře a vývoji vozidel/plavidel/letadel si zaslouží zvláštní pozornost i proto, aby se minimalizoval energetický a environmentální dopad.

Posun směrem k čistým technologiím, konektivitě a automatizaci bude záviset na včasném projektování a výrobě letadel, vozidel a plavidel s integrací různých technologií a na urychlení jejich zavádění. Zvyšování komfortu, účinnosti a cenové dostupnosti a minimalizace vlivu životního cyklu na
  klima,
  životní prostředí, lidské zdraví a spotřebu energie jsou nadále cíle zásadního významu. S ohledem na zvýšenou poptávku po mobilitě a rychle se měnící technologické režimy je pro řádné fungování všech druhů dopravy nutná inovativní dopravní infrastruktura s vysokými schopnostmi. Integrovaný přístup k infrastruktuře a vývoji vozidel/plavidel/letadel si zaslouží zvláštní pozornost i proto, aby se minimalizoval energetický a environmentální dopad.

klima,

Pozměňovací návrh 112

Pozměňovací návrh 112

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.6 – odst. 2 – odrážka 2

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.6 – odst. 2 – odrážka 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | koncepce a projektování vozidel/plavidel/letadel, včetně náhradních dílů, s využitím vylepšených materiálů a konstrukcí, lepší účinnosti, skladování a obnovy energie a bezpečnostních a zabezpečovacích prvků s menším dopadem na životní prostředí a zdraví, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

koncepce a projektování vozidel/plavidel/letadel, včetně náhradních dílů, s využitím vylepšených materiálů a konstrukcí, lepší účinnosti, skladování a obnovy energie a bezpečnostních a zabezpečovacích prvků s menším dopadem na životní prostředí a zdraví,

| — | koncepce a projektování vozidel/plavidel/letadel, včetně náhradních dílů,
  modulárních prvků,
  s využitím vylepšených
  pokročilých
  materiálů a konstrukcí
  , softwarových řešení a aktualizací, moderních systémů zabezpečení proti pirátství
  , lepší účinnosti, skladování a obnovy energie a bezpečnostních a zabezpečovacích prvků s menším dopadem na životní prostředí a zdraví, |
| --- | --- |

—

koncepce a projektování vozidel/plavidel/letadel, včetně náhradních dílů,
  modulárních prvků,
  s využitím vylepšených
  pokročilých
  materiálů a konstrukcí
  , softwarových řešení a aktualizací, moderních systémů zabezpečení proti pirátství
  , lepší účinnosti, skladování a obnovy energie a bezpečnostních a zabezpečovacích prvků s menším dopadem na životní prostředí a zdraví,

modulárních prvků,

pokročilých

, softwarových řešení a aktualizací, moderních systémů zabezpečení proti pirátství

Pozměňovací návrh 113

Pozměňovací návrh 113

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.7 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.7 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| K tomu, aby 
  EU
  dosáhla svých cílů v oblasti kvality ovzduší, klimatu a energie,
  včetně snížení emisí skleníkových plynů o 60 % do roku 2050 a
  snížení hluku, bude
  nutné
  přehodnotit celý systém mobility, včetně uživatelů, vozidel,
  pohonných hmot
  a 
  infrastruktur
  .
  Rovněž
  bude
  zapotřebí
  zavést alternativní zdroje energie s nízkými emisemi a zajistit tržní uplatnění vozidel/plavidel/letadel s nulovými emisemi. Kromě škodlivých účinků emisí skleníkových plynů doprava výrazně přispívá ke špatné kvalitě ovzduší a hluku v Evropě, což má negativní dopad na zdraví občanů (18). Je nezbytné stavět na pokroku v oblasti elektrifikace a používání palivových článků pro automobily, autobusy a lehká užitková vozidla a urychlit výzkumná a inovativní řešení pro další odvětví, jako jsou letectví, námořní a vnitrozemská plavba
  a nákladní automobily
  . | K tomu, aby 
  Unie
  dosáhla svých cílů v oblasti kvality ovzduší, klimatu a energie,
  jakož i
  snížení hluku, bude
  muset
  přehodnotit celý systém mobility, včetně uživatelů, vozidel,
  systémů opatření v oblasti CO2, infrastruktury, využití prostoru
  a 
  nových dopravních řešení
  .
  Unie
  bude
  rovněž muset
  zavést alternativní zdroje energie s nízkými emisemi a zajistit tržní uplatnění vozidel/plavidel/letadel s nulovými emisemi. Kromě škodlivých účinků emisí skleníkových plynů doprava výrazně přispívá ke špatné kvalitě ovzduší a hluku v Evropě, což má negativní dopad na zdraví občanů (18). Je nezbytné stavět na
  stávajícím
  pokroku v oblasti
  produkce a využívání alternativních paliv,
  elektrifikace
  , vodíkových technologií, biopaliv
  a 
  bioplynu,
  používání palivových článků
  , zlepšení spalovacích motorů a jejich přizpůsobení se obnovitelným palivům a dalším udržitelným technologiím
  pro automobily, autobusy
  , nákladní vozidla
  a lehká užitková vozidla a urychlit výzkumná a inovativní řešení pro další odvětví, jako jsou letectví,
  železniční doprava a
  námořní a vnitrozemská plavba. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

K tomu, aby 
  EU
  dosáhla svých cílů v oblasti kvality ovzduší, klimatu a energie,
  včetně snížení emisí skleníkových plynů o 60 % do roku 2050 a
  snížení hluku, bude
  nutné
  přehodnotit celý systém mobility, včetně uživatelů, vozidel,
  pohonných hmot
  a 
  infrastruktur
  .
  Rovněž
  bude
  zapotřebí
  zavést alternativní zdroje energie s nízkými emisemi a zajistit tržní uplatnění vozidel/plavidel/letadel s nulovými emisemi. Kromě škodlivých účinků emisí skleníkových plynů doprava výrazně přispívá ke špatné kvalitě ovzduší a hluku v Evropě, což má negativní dopad na zdraví občanů (18). Je nezbytné stavět na pokroku v oblasti elektrifikace a používání palivových článků pro automobily, autobusy a lehká užitková vozidla a urychlit výzkumná a inovativní řešení pro další odvětví, jako jsou letectví, námořní a vnitrozemská plavba
  a nákladní automobily
  .

EU

včetně snížení emisí skleníkových plynů o 60 % do roku 2050 a

nutné

pohonných hmot

infrastruktur

Rovněž

zapotřebí

18

a nákladní automobily

K tomu, aby 
  Unie
  dosáhla svých cílů v oblasti kvality ovzduší, klimatu a energie,
  jakož i
  snížení hluku, bude
  muset
  přehodnotit celý systém mobility, včetně uživatelů, vozidel,
  systémů opatření v oblasti CO2, infrastruktury, využití prostoru
  a 
  nových dopravních řešení
  .
  Unie
  bude
  rovněž muset
  zavést alternativní zdroje energie s nízkými emisemi a zajistit tržní uplatnění vozidel/plavidel/letadel s nulovými emisemi. Kromě škodlivých účinků emisí skleníkových plynů doprava výrazně přispívá ke špatné kvalitě ovzduší a hluku v Evropě, což má negativní dopad na zdraví občanů (18). Je nezbytné stavět na
  stávajícím
  pokroku v oblasti
  produkce a využívání alternativních paliv,
  elektrifikace
  , vodíkových technologií, biopaliv
  a 
  bioplynu,
  používání palivových článků
  , zlepšení spalovacích motorů a jejich přizpůsobení se obnovitelným palivům a dalším udržitelným technologiím
  pro automobily, autobusy
  , nákladní vozidla
  a lehká užitková vozidla a urychlit výzkumná a inovativní řešení pro další odvětví, jako jsou letectví,
  železniční doprava a
  námořní a vnitrozemská plavba.

Unie

jakož i

muset

systémů opatření v oblasti CO2, infrastruktury, využití prostoru

nových dopravních řešení

Unie

rovněž muset

18

stávajícím

produkce a využívání alternativních paliv,

, vodíkových technologií, biopaliv

bioplynu,

, zlepšení spalovacích motorů a jejich přizpůsobení se obnovitelným palivům a dalším udržitelným technologiím

, nákladní vozidla

železniční doprava a

Pozměňovací návrh 114

Pozměňovací návrh 114

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.7 – odst. 2 – odrážka 1

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.7 – odst. 2 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Elektrifikace
  všech druhů dopravy (např. baterie, palivové články, hybridizace atd.) včetně nových technologií pro hnací ústrojí vozidel/plavidel/letadel, rychlé nabíjení/doplňování paliva, získávání energie a uživatelsky přívětivá a přístupná rozhraní
  nabíjecí
  infrastruktury pro zajištění interoperability a plynulého poskytování služeb; vývoj a zavádění konkurenceschopných, bezpečných, vysoce výkonných a udržitelných baterií pro vozidla s nízkými a nulovými emisemi, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Elektrifikace
  všech druhů dopravy (např. baterie, palivové články, hybridizace atd.) včetně nových technologií pro hnací ústrojí vozidel/plavidel/letadel, rychlé nabíjení/doplňování paliva, získávání energie a uživatelsky přívětivá a přístupná rozhraní
  nabíjecí
  infrastruktury pro zajištění interoperability a plynulého poskytování služeb; vývoj a zavádění konkurenceschopných, bezpečných, vysoce výkonných a udržitelných baterií pro vozidla s nízkými a nulovými emisemi,

Elektrifikace

nabíjecí

| — | Dekarbonizace
  všech druhů dopravy
  , mimo jiné prostřednictvím elektrické mobility
  (např.
  recyklovatelné
  baterie, palivové články,
  všechny druhy
  hybridizace atd.) včetně nových technologií pro hnací ústrojí vozidel/plavidel/letadel, rychlé nabíjení/doplňování paliva, získávání energie a uživatelsky přívětivá a přístupná rozhraní infrastruktury pro
  doplňování paliva a dobíjení v zájmu
  zajištění interoperability a plynulého poskytování služeb; vývoj a zavádění konkurenceschopných, bezpečných, vysoce výkonných
  , recyklovatelných
  a udržitelných baterií pro vozidla s nízkými a nulovými emisemi, |
| --- | --- |

—

Dekarbonizace
  všech druhů dopravy
  , mimo jiné prostřednictvím elektrické mobility
  (např.
  recyklovatelné
  baterie, palivové články,
  všechny druhy
  hybridizace atd.) včetně nových technologií pro hnací ústrojí vozidel/plavidel/letadel, rychlé nabíjení/doplňování paliva, získávání energie a uživatelsky přívětivá a přístupná rozhraní infrastruktury pro
  doplňování paliva a dobíjení v zájmu
  zajištění interoperability a plynulého poskytování služeb; vývoj a zavádění konkurenceschopných, bezpečných, vysoce výkonných
  , recyklovatelných
  a udržitelných baterií pro vozidla s nízkými a nulovými emisemi,

Dekarbonizace

, mimo jiné prostřednictvím elektrické mobility

recyklovatelné

všechny druhy

doplňování paliva a dobíjení v zájmu

, recyklovatelných

Pozměňovací návrh 115

Pozměňovací návrh 115

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.7 – odst. 2 – odrážka 2

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.7 – odst. 2 – odrážka 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | udržitelná nová paliva a nová inteligentní vozidla/plavidla/letadla pro stávající a budoucí vzorce mobility a podpůrná infrastruktura; technologie a řešení založená na uživatelích pro interoperabilitu a plynulé poskytování služeb, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

udržitelná nová paliva a nová inteligentní vozidla/plavidla/letadla pro stávající a budoucí vzorce mobility a podpůrná infrastruktura; technologie a řešení založená na uživatelích pro interoperabilitu a plynulé poskytování služeb,

| — | udržitelná nová paliva a nová inteligentní vozidla/plavidla/letadla pro stávající a budoucí vzorce mobility a podpůrná infrastruktura; technologie a řešení založená na uživatelích pro interoperabilitu a plynulé poskytování služeb,
  tišší a ekologičtější letadla; |
| --- | --- |

—

udržitelná nová paliva a nová inteligentní vozidla/plavidla/letadla pro stávající a budoucí vzorce mobility a podpůrná infrastruktura; technologie a řešení založená na uživatelích pro interoperabilitu a plynulé poskytování služeb,
  tišší a ekologičtější letadla;

tišší a ekologičtější letadla;

Pozměňovací návrh 116

Pozměňovací návrh 116

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.7 – odst. 2 – odrážka 3

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.7 – odst. 2 – odrážka 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | snížení
  dopadu mobility na životní prostředí a lidské zdraví. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

snížení
  dopadu mobility na životní prostředí a lidské zdraví.

snížení

| — | minimalizace
  dopadu mobility na životní prostředí a lidské zdraví
  , mimo jiné zkoumáním potenciálu nové generace dálkových senzorů k měření znečištění v odvětví dopravy; |
| --- | --- |

—

minimalizace
  dopadu mobility na životní prostředí a lidské zdraví
  , mimo jiné zkoumáním potenciálu nové generace dálkových senzorů k měření znečištění v odvětví dopravy;

minimalizace

, mimo jiné zkoumáním potenciálu nové generace dálkových senzorů k měření znečištění v odvětví dopravy;

Pozměňovací návrh 117

Pozměňovací návrh 117

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.8 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.8 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Inteligentní mobilita pomůže zajistit účinnost, bezpečnost a odolnost mobility „ode dveří ke dveřím“ a všech jejích komponent, zejména pomocí digitálních technologií, pokročilé satelitní navigace (EGNOS/Galileo) a umělé inteligence. Nové technologie pomohou optimalizovat využívání a efektivitu dopravní infrastruktury a sítí, zlepšit multimodalitu a propojenost, optimalizovat řízení dopravy a umožnit vznik inovativních dopravních řešení a služeb, čímž se sníží přetížení dopravy a negativní dopady na životní prostředí a občanům a podnikům budou poskytnuty lepší služby v oblasti mobility a logistiky. Propojená a automatizovaná mobilita společně se základní infrastrukturou zlepší účinnost a bezpečnost všech druhů dopravy. | Inteligentní mobilita pomůže zajistit účinnost, bezpečnost a odolnost mobility „ode dveří ke dveřím“ a všech jejích komponent, zejména pomocí
  nových
  digitálních technologií, pokročilé satelitní navigace (EGNOS/Galileo) a umělé inteligence. Nové technologie
  včetně technologií typu „system of systems“
  pomohou optimalizovat využívání a efektivitu dopravní infrastruktury a sítí, zlepšit multimodalitu a propojenost, optimalizovat řízení dopravy a umožnit vznik inovativních dopravních řešení
  , standardů
  a služeb, čímž se sníží přetížení dopravy a negativní dopady na životní prostředí a občanům a podnikům budou poskytnuty lepší služby v oblasti mobility a logistiky. Propojená a automatizovaná mobilita společně se základní infrastrukturou zlepší účinnost a bezpečnost všech druhů dopravy. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Inteligentní mobilita pomůže zajistit účinnost, bezpečnost a odolnost mobility „ode dveří ke dveřím“ a všech jejích komponent, zejména pomocí digitálních technologií, pokročilé satelitní navigace (EGNOS/Galileo) a umělé inteligence. Nové technologie pomohou optimalizovat využívání a efektivitu dopravní infrastruktury a sítí, zlepšit multimodalitu a propojenost, optimalizovat řízení dopravy a umožnit vznik inovativních dopravních řešení a služeb, čímž se sníží přetížení dopravy a negativní dopady na životní prostředí a občanům a podnikům budou poskytnuty lepší služby v oblasti mobility a logistiky. Propojená a automatizovaná mobilita společně se základní infrastrukturou zlepší účinnost a bezpečnost všech druhů dopravy.

Inteligentní mobilita pomůže zajistit účinnost, bezpečnost a odolnost mobility „ode dveří ke dveřím“ a všech jejích komponent, zejména pomocí
  nových
  digitálních technologií, pokročilé satelitní navigace (EGNOS/Galileo) a umělé inteligence. Nové technologie
  včetně technologií typu „system of systems“
  pomohou optimalizovat využívání a efektivitu dopravní infrastruktury a sítí, zlepšit multimodalitu a propojenost, optimalizovat řízení dopravy a umožnit vznik inovativních dopravních řešení
  , standardů
  a služeb, čímž se sníží přetížení dopravy a negativní dopady na životní prostředí a občanům a podnikům budou poskytnuty lepší služby v oblasti mobility a logistiky. Propojená a automatizovaná mobilita společně se základní infrastrukturou zlepší účinnost a bezpečnost všech druhů dopravy.

nových

včetně technologií typu „system of systems“

, standardů

Pozměňovací návrh 118

Pozměňovací návrh 118

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.8 – odst. 2 – odrážka 1

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.8 – odst. 2 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Digitální
  řízení sítě
  a 
  dopravy:
  vyspělé systémy na podporu rozhodování; nová generace řízení dopravy (včetně řízení multimodální sítě a provozu), která přispívá k plynulé, multimodální a propojené mobilitě v oblasti osobní i nákladní dopravy; využívání dat velkého objemu a jejich omezení; využívání inovativního družicového určování polohy/navigace (EGNOS/Galileo), |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Digitální
  řízení sítě
  a 
  dopravy:
  vyspělé systémy na podporu rozhodování; nová generace řízení dopravy (včetně řízení multimodální sítě a provozu), která přispívá k plynulé, multimodální a propojené mobilitě v oblasti osobní i nákladní dopravy; využívání dat velkého objemu a jejich omezení; využívání inovativního družicového určování polohy/navigace (EGNOS/Galileo),

řízení sítě

dopravy:

| — | Digitální
  sítě, doprava, územní plánování
  a 
  řízení
  vyspělé systémy na podporu rozhodování; nová generace řízení dopravy (včetně řízení multimodální sítě a provozu), která přispívá k plynulé, multimodální a propojené mobilitě v oblasti osobní i nákladní dopravy; využívání dat velkého objemu a jejich omezení; využívání inovativního družicového určování polohy/navigace (EGNOS/Galileo),
  porozumění novému chování v souvislosti s měnící se mobilitou, |
| --- | --- |

—

Digitální
  sítě, doprava, územní plánování
  a 
  řízení
  vyspělé systémy na podporu rozhodování; nová generace řízení dopravy (včetně řízení multimodální sítě a provozu), která přispívá k plynulé, multimodální a propojené mobilitě v oblasti osobní i nákladní dopravy; využívání dat velkého objemu a jejich omezení; využívání inovativního družicového určování polohy/navigace (EGNOS/Galileo),
  porozumění novému chování v souvislosti s měnící se mobilitou,

sítě, doprava, územní plánování

řízení

porozumění novému chování v souvislosti s měnící se mobilitou,

Pozměňovací návrh 119

Pozměňovací návrh 119

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.8 – odst. 2 – odrážka 3

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.8 – odst. 2 – odrážka 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | železniční technologie a provoz pro vysokokapacitní, tichý, interoperabilní a automatizovaný železniční systém, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

železniční technologie a provoz pro vysokokapacitní, tichý, interoperabilní a automatizovaný železniční systém,

| — | železniční technologie a provoz pro vysokokapacitní,
  přitažlivý,
  tichý,
  plně propojený,
  interoperabilní
  , přeshraniční
  a automatizovaný železniční systém
  splňující požadavky osobní i nákladní dopravy
  , |
| --- | --- |

—

železniční technologie a provoz pro vysokokapacitní,
  přitažlivý,
  tichý,
  plně propojený,
  interoperabilní
  , přeshraniční
  a automatizovaný železniční systém
  splňující požadavky osobní i nákladní dopravy
  ,

přitažlivý,

plně propojený,

, přeshraniční

splňující požadavky osobní i nákladní dopravy

Pozměňovací návrh 120

Pozměňovací návrh 120

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.8 – odst. 2 – odrážka 4

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.8 – odst. 2 – odrážka 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | propojené, kooperativní a automatizované systémy a služby mobility včetně technologických řešení a netechnologických otázek. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

propojené, kooperativní a automatizované systémy a služby mobility včetně technologických řešení a netechnologických otázek.

| — | propojené, kooperativní
  , interoperabilní
  a automatizované systémy a služby mobility včetně technologických řešení a netechnologických otázek,
  jako např. změny v chování uživatelů a vzorcích mobility
  , |
| --- | --- |

—

propojené, kooperativní
  , interoperabilní
  a automatizované systémy a služby mobility včetně technologických řešení a netechnologických otázek,
  jako např. změny v chování uživatelů a vzorcích mobility
  ,

, interoperabilní

jako např. změny v chování uživatelů a vzorcích mobility

Pozměňovací návrh 121

Pozměňovací návrh 121

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.8 – odst. 2 – odrážka 4 a (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.8 – odst. 2 – odrážka 4 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | nové nebo vylepšené služby a obchodní modely, jejichž prostřednictvím uživatel komunikuje s různými inteligentními modalitami, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

nové nebo vylepšené služby a obchodní modely, jejichž prostřednictvím uživatel komunikuje s různými inteligentními modalitami,

nové nebo vylepšené služby a obchodní modely, jejichž prostřednictvím uživatel komunikuje s různými inteligentními modalitami,

Pozměňovací návrh 122

Pozměňovací návrh 122

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.8 – odst. 2 – odrážka 4 b (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.8 – odst. 2 – odrážka 4 b (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | koncepce, vývoj, důsledky, návrh, výzkum, ověřování a metody jako součást bezpečného automatizovaného řízení vozidel ve smíšeném provozu, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

koncepce, vývoj, důsledky, návrh, výzkum, ověřování a metody jako součást bezpečného automatizovaného řízení vozidel ve smíšeném provozu,

koncepce, vývoj, důsledky, návrh, výzkum, ověřování a metody jako součást bezpečného automatizovaného řízení vozidel ve smíšeném provozu,

Pozměňovací návrh 123

Pozměňovací návrh 123

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.8 – odst. 2 – odrážka 4 c (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.8 – odst. 2 – odrážka 4 c (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | inteligentní řešení v oblasti lodní dopravy pro větší bezpečnost a efektivitu operací; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

inteligentní řešení v oblasti lodní dopravy pro větší bezpečnost a efektivitu operací;

inteligentní řešení v oblasti lodní dopravy pro větší bezpečnost a efektivitu operací;

Pozměňovací návrh 124

Pozměňovací návrh 124

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.8 – odst. 2 – odrážka 4 d (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.8 – odst. 2 – odrážka 4 d (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | nové systémy a technologie pro správu přístavů a propojení. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

nové systémy a technologie pro správu přístavů a propojení.

nové systémy a technologie pro správu přístavů a propojení.

Pozměňovací návrh 125

Pozměňovací návrh 125

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.9 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.9 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Rozsáhlá, koncentrovaná a decentralizovaná skladovací řešení (zahrnující chemická, elektrochemická, elektrická, mechanická a tepelná řešení) pro energetickou soustavu zvýší účinnost, flexibilitu, nezávislost na technologiích a dostupnost, jakož i bezpečnost dodávek. Nízkoemisní a dekarbonizovaná doprava bude vyžadovat rostoucí podíl elektrických vozidel a/nebo jiných vozidel na alternativní paliva, s výkonnějšími a levnějšími, recyklovatelnými a opakovaně použitelnými bateriemi, jakož i místní dodávky
  syntetických/obnovitelných
  paliv, jako je vodík, a inovativní řešení pro jejich skladování na místě. | Rozsáhlá, koncentrovaná a decentralizovaná skladovací řešení (zahrnující chemická, elektrochemická, elektrická, mechanická a tepelná řešení) pro energetickou soustavu zvýší účinnost, flexibilitu, nezávislost na technologiích a dostupnost, jakož i bezpečnost dodávek. Nízkoemisní a dekarbonizovaná doprava bude vyžadovat rostoucí podíl elektrických
  a vodíkových
  vozidel a/nebo jiných vozidel na alternativní paliva, s výkonnějšími a levnějšími,
  vysoce
  recyklovatelnými a opakovaně použitelnými bateriemi
  s nízkým dopadem na životní prostředí
  , jakož i místní dodávky
  nízkouhlíkových
  paliv, jako je vodík
  vyráběný nízkouhlíkovými a obnovitelnými technologiemi
  , a inovativní řešení pro jejich skladování na místě. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Rozsáhlá, koncentrovaná a decentralizovaná skladovací řešení (zahrnující chemická, elektrochemická, elektrická, mechanická a tepelná řešení) pro energetickou soustavu zvýší účinnost, flexibilitu, nezávislost na technologiích a dostupnost, jakož i bezpečnost dodávek. Nízkoemisní a dekarbonizovaná doprava bude vyžadovat rostoucí podíl elektrických vozidel a/nebo jiných vozidel na alternativní paliva, s výkonnějšími a levnějšími, recyklovatelnými a opakovaně použitelnými bateriemi, jakož i místní dodávky
  syntetických/obnovitelných
  paliv, jako je vodík, a inovativní řešení pro jejich skladování na místě.

syntetických/obnovitelných

Rozsáhlá, koncentrovaná a decentralizovaná skladovací řešení (zahrnující chemická, elektrochemická, elektrická, mechanická a tepelná řešení) pro energetickou soustavu zvýší účinnost, flexibilitu, nezávislost na technologiích a dostupnost, jakož i bezpečnost dodávek. Nízkoemisní a dekarbonizovaná doprava bude vyžadovat rostoucí podíl elektrických
  a vodíkových
  vozidel a/nebo jiných vozidel na alternativní paliva, s výkonnějšími a levnějšími,
  vysoce
  recyklovatelnými a opakovaně použitelnými bateriemi
  s nízkým dopadem na životní prostředí
  , jakož i místní dodávky
  nízkouhlíkových
  paliv, jako je vodík
  vyráběný nízkouhlíkovými a obnovitelnými technologiemi
  , a inovativní řešení pro jejich skladování na místě.

a vodíkových

vysoce

s nízkým dopadem na životní prostředí

nízkouhlíkových

vyráběný nízkouhlíkovými a obnovitelnými technologiemi

Pozměňovací návrh 126

Pozměňovací návrh 126

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 2 – bod 4.2 – bod 4.2.9 – odst. 2 – odrážka 1

Příloha I – pilíř II – bod 2 – bod 4.2 – bod 4.2.9 – odst. 2 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Technologie včetně kapalných a plynných
  obnovitelných
  paliv pro denní až sezónní potřeby skladování energie a k nim přidružené hodnotové řetězce, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Technologie včetně kapalných a plynných
  obnovitelných
  paliv pro denní až sezónní potřeby skladování energie a k nim přidružené hodnotové řetězce,

obnovitelných

| — | Technologie včetně kapalných a plynných
  nízkouhlíkových
  paliv pro denní až sezónní potřeby skladování energie a k nim přidružené hodnotové řetězce,
  včetně jejich dopadu na životní prostředí a klima; |
| --- | --- |

—

Technologie včetně kapalných a plynných
  nízkouhlíkových
  paliv pro denní až sezónní potřeby skladování energie a k nim přidružené hodnotové řetězce,
  včetně jejich dopadu na životní prostředí a klima;

nízkouhlíkových

včetně jejich dopadu na životní prostředí a klima;

Pozměňovací návrh 127

Pozměňovací návrh 127

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.9 – odst. 2 – odrážka 2

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.9 – odst. 2 – odrážka 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | baterie a hodnotový řetězec EU, včetně projektování, technologií výroby bateriových článků ve velkém rozsahu, opětovného použití a 
  metod recyklace
  , |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

baterie a hodnotový řetězec EU, včetně projektování, technologií výroby bateriových článků ve velkém rozsahu, opětovného použití a 
  metod recyklace
  ,

metod recyklace

| — | baterie a hodnotový řetězec EU, včetně projektování, technologií výroby bateriových článků ve velkém rozsahu,
  vysoké výkonnosti a vysoké energetické hustoty, rychlého dobíjení, nízkého dopadu na životní prostředí,
  opětovného použití a 
  vysoké recyklovatelnosti
  ,
  řešení založených na pokročilých materiálech pro skladování energie a potřeb standardizace; |
| --- | --- |

—

baterie a hodnotový řetězec EU, včetně projektování, technologií výroby bateriových článků ve velkém rozsahu,
  vysoké výkonnosti a vysoké energetické hustoty, rychlého dobíjení, nízkého dopadu na životní prostředí,
  opětovného použití a 
  vysoké recyklovatelnosti
  ,
  řešení založených na pokročilých materiálech pro skladování energie a potřeb standardizace;

vysoké výkonnosti a vysoké energetické hustoty, rychlého dobíjení, nízkého dopadu na životní prostředí,

vysoké recyklovatelnosti

řešení založených na pokročilých materiálech pro skladování energie a potřeb standardizace;

Pozměňovací návrh 128

Pozměňovací návrh 128

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.9 – odst. 2 – odrážka 3

Příloha I – pilíř II – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.9 – odst. 2 – odrážka 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | vodík produkovaný s nízkými nebo nulovými emisemi uhlíku, včetně palivových článků
  a hodnotový řetězec EU od návrhu až po konečné použití v různých aplikacích. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

vodík produkovaný s nízkými nebo nulovými emisemi uhlíku, včetně palivových článků
  a hodnotový řetězec EU od návrhu až po konečné použití v různých aplikacích.

vodík produkovaný s nízkými nebo nulovými emisemi uhlíku, včetně palivových článků

| — | elektrolýza a palivové články založené na obnovitelných zdrojích
  a hodnotový řetězec EU od návrhu až po konečné použití v různých aplikacích. |
| --- | --- |

—

elektrolýza a palivové články založené na obnovitelných zdrojích
  a hodnotový řetězec EU od návrhu až po konečné použití v různých aplikacích.

elektrolýza a palivové články založené na obnovitelných zdrojích

Pozměňovací návrh 129

Pozměňovací návrh 129

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – název bodu

Příloha I – pilíř II – bod 5 – název bodu

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5. | KLASTR „POTRAVINY A 
  PŘÍRODNÍ ZDROJE“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.

KLASTR „POTRAVINY A 
  PŘÍRODNÍ ZDROJE“

PŘÍRODNÍ ZDROJE“

| 5. | KLASTR „POTRAVINY
  , PŘÍRODNÍ ZDROJE
   A 
  ZEMĚDĚLSTVÍ“ |
| --- | --- |

5.

KLASTR „POTRAVINY
  , PŘÍRODNÍ ZDROJE
   A 
  ZEMĚDĚLSTVÍ“

, PŘÍRODNÍ ZDROJE

ZEMĚDĚLSTVÍ“

Pozměňovací návrh 130

Pozměňovací návrh 130

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.1 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.1 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Lidské aktivity vyvíjejí rostoucí tlak na půdu, moře a oceány, vodu, vzduch, biologickou rozmanitost a jiné přírodní zdroje. Výživa rostoucí populace planety je přímo závislá na zdraví přírodních systémů a zdrojů. V kombinaci se změnou klimatu však rostoucí poptávka lidstva po přírodních zdrojích vytváří tlaky na životní prostředí, které dalece přesahující udržitelnou úroveň a ovlivňují ekosystémy a jejich schopnost
  sloužit dobrým životním podmínkám
  lidí. Koncepce oběhového hospodářství, bioekonomiky a modré ekonomiky poskytují příležitost k vyvážení ekologických, sociálních a ekonomických cílů a nasměrování lidských činností na cestu k udržitelnosti. | Lidské aktivity vyvíjejí rostoucí tlak na půdu, moře a oceány, vodu, vzduch, biologickou rozmanitost a jiné přírodní zdroje. Výživa rostoucí populace planety je přímo závislá na zdraví přírodních systémů a zdrojů. V kombinaci se změnou klimatu však rostoucí poptávka lidstva po přírodních zdrojích vytváří tlaky na životní prostředí, které dalece přesahující udržitelnou úroveň a ovlivňují ekosystémy a 
  omezují
  jejich schopnost
  dlouhodobě uchovávat dobré životní podmínky
  lidí.
  Protože růst produkce potravin není úměrný růstu celosvětové populace, potřebujeme průlomová řešení v oblasti intenzifikace udržitelné výroby potravin. Současně musíme usilovat o to, aby hlavním zájmem našich systémů výroby potravin byla výživa a zdraví. |
| | Koncepce oběhového hospodářství,
  agroekologie, udržitelného zemědělství,
  bioekonomiky a modré ekonomiky poskytují příležitost k vyvážení ekologických, sociálních a ekonomických cílů a nasměrování lidských činností na cestu k udržitelnosti. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Lidské aktivity vyvíjejí rostoucí tlak na půdu, moře a oceány, vodu, vzduch, biologickou rozmanitost a jiné přírodní zdroje. Výživa rostoucí populace planety je přímo závislá na zdraví přírodních systémů a zdrojů. V kombinaci se změnou klimatu však rostoucí poptávka lidstva po přírodních zdrojích vytváří tlaky na životní prostředí, které dalece přesahující udržitelnou úroveň a ovlivňují ekosystémy a jejich schopnost
  sloužit dobrým životním podmínkám
  lidí. Koncepce oběhového hospodářství, bioekonomiky a modré ekonomiky poskytují příležitost k vyvážení ekologických, sociálních a ekonomických cílů a nasměrování lidských činností na cestu k udržitelnosti.

sloužit dobrým životním podmínkám

Lidské aktivity vyvíjejí rostoucí tlak na půdu, moře a oceány, vodu, vzduch, biologickou rozmanitost a jiné přírodní zdroje. Výživa rostoucí populace planety je přímo závislá na zdraví přírodních systémů a zdrojů. V kombinaci se změnou klimatu však rostoucí poptávka lidstva po přírodních zdrojích vytváří tlaky na životní prostředí, které dalece přesahující udržitelnou úroveň a ovlivňují ekosystémy a 
  omezují
  jejich schopnost
  dlouhodobě uchovávat dobré životní podmínky
  lidí.
  Protože růst produkce potravin není úměrný růstu celosvětové populace, potřebujeme průlomová řešení v oblasti intenzifikace udržitelné výroby potravin. Současně musíme usilovat o to, aby hlavním zájmem našich systémů výroby potravin byla výživa a zdraví.

omezují

dlouhodobě uchovávat dobré životní podmínky

Protože růst produkce potravin není úměrný růstu celosvětové populace, potřebujeme průlomová řešení v oblasti intenzifikace udržitelné výroby potravin. Současně musíme usilovat o to, aby hlavním zájmem našich systémů výroby potravin byla výživa a zdraví.

Koncepce oběhového hospodářství,
  agroekologie, udržitelného zemědělství,
  bioekonomiky a modré ekonomiky poskytují příležitost k vyvážení ekologických, sociálních a ekonomických cílů a nasměrování lidských činností na cestu k udržitelnosti.

agroekologie, udržitelného zemědělství,

Pozměňovací návrh 131

Pozměňovací návrh 131

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.1 – odst. 2

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.1 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Plnění cílů udržitelného rozvoje, zajištění výroby a spotřeby bezpečných a zdravých potravin, podpora udržitelných postupů v zemědělství, akvakultuře, rybolovu a lesnictví, zajištění přístupu k čisté vodě, půdě a ovzduší pro všechny, vyčištění moří
  a
   oceánů a zachování a obnova životně důležitých přírodních systémů planety a životního prostředí vyžadují, abychom využili potenciálu výzkumu a inovací. Avšak způsoby přechodu k udržitelnosti a cesty, jak překonat odolné překážky, nejsou zdaleka pochopeny. Přechod k udržitelné spotřebě a 
  výrobě
  a 
  obnovení zdraví planety
  si žádá investice do 
  technologií
  , nových obchodních modelů a 
  sociálních
  a 
  environmentálních inovací
  . To vytváří nové příležitosti pro udržitelné, odolné, inovativní a zodpovědné evropské hospodářství, které zvyšuje účinnost využívání zdrojů, produktivitu a konkurenceschopnost a vytváří
  pracovní místa
  a růst. | Plnění cílů udržitelného rozvoje
  a snižování emisí skleníkových plynů
  , zajištění výroby a spotřeby bezpečných a zdravých potravin, podpora udržitelných postupů v zemědělství,
  chovu hospodářských zvířat,
  akvakultuře, rybolovu a lesnictví, zajištění přístupu k čisté vodě, půdě a ovzduší pro všechny, vyčištění moří, oceánů a 
  vnitrozemských vod a
   zachování a obnova životně důležitých přírodních systémů planety a životního prostředí vyžadují, abychom využili potenciálu výzkumu a inovací. Avšak způsoby přechodu k udržitelnosti a cesty, jak překonat odolné překážky, nejsou zdaleka pochopeny. Přechod k udržitelné
  výrobě,
  spotřebě a 
  obnovení ekosystémů a přírodních zdrojů a posilování základny přírodních zdrojů, o něž se opírá zemědělství,
  a 
  péče o ni
  si žádá investice do
  vědeckého a technologického výzkumu
  ,
  standardizace a
  nových obchodních modelů
  , které podporují sociální
  a 
  environmentální inovace včetně internalizace environmentálních nákladů v našich ekonomikách
  a 
  shromažďování většího množství kvalitnějších údajů o dopadech různých politik
  . To vytváří nové příležitosti pro udržitelné, odolné, inovativní a zodpovědné evropské hospodářství, které zvyšuje účinnost využívání zdrojů
  a kapacitu a stav přírodních zdrojů
  ,
  dlouhodobou
  produktivitu a 
  tím i dlouhodobou
  konkurenceschopnost
  , zachovává životaschopnosti venkova,
  a vytváří
  udržitelný hospodářský
  a 
  sociální
  růst. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Plnění cílů udržitelného rozvoje, zajištění výroby a spotřeby bezpečných a zdravých potravin, podpora udržitelných postupů v zemědělství, akvakultuře, rybolovu a lesnictví, zajištění přístupu k čisté vodě, půdě a ovzduší pro všechny, vyčištění moří
  a
   oceánů a zachování a obnova životně důležitých přírodních systémů planety a životního prostředí vyžadují, abychom využili potenciálu výzkumu a inovací. Avšak způsoby přechodu k udržitelnosti a cesty, jak překonat odolné překážky, nejsou zdaleka pochopeny. Přechod k udržitelné spotřebě a 
  výrobě
  a 
  obnovení zdraví planety
  si žádá investice do 
  technologií
  , nových obchodních modelů a 
  sociálních
  a 
  environmentálních inovací
  . To vytváří nové příležitosti pro udržitelné, odolné, inovativní a zodpovědné evropské hospodářství, které zvyšuje účinnost využívání zdrojů, produktivitu a konkurenceschopnost a vytváří
  pracovní místa
  a růst.

a

výrobě

obnovení zdraví planety

technologií

sociálních

environmentálních inovací

pracovní místa

Plnění cílů udržitelného rozvoje
  a snižování emisí skleníkových plynů
  , zajištění výroby a spotřeby bezpečných a zdravých potravin, podpora udržitelných postupů v zemědělství,
  chovu hospodářských zvířat,
  akvakultuře, rybolovu a lesnictví, zajištění přístupu k čisté vodě, půdě a ovzduší pro všechny, vyčištění moří, oceánů a 
  vnitrozemských vod a
   zachování a obnova životně důležitých přírodních systémů planety a životního prostředí vyžadují, abychom využili potenciálu výzkumu a inovací. Avšak způsoby přechodu k udržitelnosti a cesty, jak překonat odolné překážky, nejsou zdaleka pochopeny. Přechod k udržitelné
  výrobě,
  spotřebě a 
  obnovení ekosystémů a přírodních zdrojů a posilování základny přírodních zdrojů, o něž se opírá zemědělství,
  a 
  péče o ni
  si žádá investice do
  vědeckého a technologického výzkumu
  ,
  standardizace a
  nových obchodních modelů
  , které podporují sociální
  a 
  environmentální inovace včetně internalizace environmentálních nákladů v našich ekonomikách
  a 
  shromažďování většího množství kvalitnějších údajů o dopadech různých politik
  . To vytváří nové příležitosti pro udržitelné, odolné, inovativní a zodpovědné evropské hospodářství, které zvyšuje účinnost využívání zdrojů
  a kapacitu a stav přírodních zdrojů
  ,
  dlouhodobou
  produktivitu a 
  tím i dlouhodobou
  konkurenceschopnost
  , zachovává životaschopnosti venkova,
  a vytváří
  udržitelný hospodářský
  a 
  sociální
  růst.

a snižování emisí skleníkových plynů

chovu hospodářských zvířat,

vnitrozemských vod a

výrobě,

obnovení ekosystémů a přírodních zdrojů a posilování základny přírodních zdrojů, o něž se opírá zemědělství,

péče o ni

vědeckého a technologického výzkumu

standardizace a

, které podporují sociální

environmentální inovace včetně internalizace environmentálních nákladů v našich ekonomikách

shromažďování většího množství kvalitnějších údajů o dopadech různých politik

a kapacitu a stav přírodních zdrojů

dlouhodobou

tím i dlouhodobou

, zachovává životaschopnosti venkova,

udržitelný hospodářský

sociální

Pozměňovací návrh 132

Pozměňovací návrh 132

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.1 – odst. 3

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.1 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Činnosti vytvoří
  znalostní
  bázi
  a 
  poskytnou
  řešení pro: udržitelné řízení a využívání přírodních zdrojů z půdy a 
  moře a
   posílení
  úlohy
  pozemských a vodních systémů
  jako úložišť
  uhlíku
  ; zajištění bezpečnosti
  potravin a výživy, zajištění bezpečné, zdravé a výživné stravy; urychlení přechodu od lineárního hospodářství založeného na fosilních palivech k oběhovému hospodářství, které efektivně využívá zdroje a je odolné, nízkoemisní a nízkouhlíkové, a podpora rozvoje udržitelné ekonomiky založené na biotechnologiích a modré ekonomiky;
  jakož i pro
  rozvoj odolných a dynamických venkovských, pobřežních a městských oblastí. | Bude třeba usilovat o multidisciplinární a transdisciplinární přístupy využívající odborné znalosti a zkušenosti subjektů v rámci hodnotových řetězců v zájmu vytvoření
  znalostní
  báze
  a 
  nalezení
  řešení pro:
  ochranu,
  udržitelné řízení a využívání přírodních zdrojů z půdy a 
  vody;
  posílení
  udržitelného růstu
  pozemských a vodních systémů
  ; rozvoj zachycování
  uhlíku
  : poskytování dostatečného množství
  potravin a výživy,
  předcházení vzniku odpadu a
  zajištění bezpečné, zdravé a výživné stravy; urychlení přechodu
  k udržitelným postupům ve všech typech zemědělské aktivity, včetně tradičního a ekologického zemědělství; urychlení přechodu
  od lineárního hospodářství založeného na fosilních palivech k oběhovému hospodářství, které efektivně využívá zdroje a je odolné, nízkoemisní a nízkouhlíkové, a podpora rozvoje udržitelné ekonomiky založené na biotechnologiích a modré ekonomiky; rozvoj odolných a dynamických venkovských, pobřežních a městských oblastí. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Činnosti vytvoří
  znalostní
  bázi
  a 
  poskytnou
  řešení pro: udržitelné řízení a využívání přírodních zdrojů z půdy a 
  moře a
   posílení
  úlohy
  pozemských a vodních systémů
  jako úložišť
  uhlíku
  ; zajištění bezpečnosti
  potravin a výživy, zajištění bezpečné, zdravé a výživné stravy; urychlení přechodu od lineárního hospodářství založeného na fosilních palivech k oběhovému hospodářství, které efektivně využívá zdroje a je odolné, nízkoemisní a nízkouhlíkové, a podpora rozvoje udržitelné ekonomiky založené na biotechnologiích a modré ekonomiky;
  jakož i pro
  rozvoj odolných a dynamických venkovských, pobřežních a městských oblastí.

Činnosti vytvoří

bázi

poskytnou

moře a

úlohy

jako úložišť

; zajištění bezpečnosti

jakož i pro

Bude třeba usilovat o multidisciplinární a transdisciplinární přístupy využívající odborné znalosti a zkušenosti subjektů v rámci hodnotových řetězců v zájmu vytvoření
  znalostní
  báze
  a 
  nalezení
  řešení pro:
  ochranu,
  udržitelné řízení a využívání přírodních zdrojů z půdy a 
  vody;
  posílení
  udržitelného růstu
  pozemských a vodních systémů
  ; rozvoj zachycování
  uhlíku
  : poskytování dostatečného množství
  potravin a výživy,
  předcházení vzniku odpadu a
  zajištění bezpečné, zdravé a výživné stravy; urychlení přechodu
  k udržitelným postupům ve všech typech zemědělské aktivity, včetně tradičního a ekologického zemědělství; urychlení přechodu
  od lineárního hospodářství založeného na fosilních palivech k oběhovému hospodářství, které efektivně využívá zdroje a je odolné, nízkoemisní a nízkouhlíkové, a podpora rozvoje udržitelné ekonomiky založené na biotechnologiích a modré ekonomiky; rozvoj odolných a dynamických venkovských, pobřežních a městských oblastí.

Bude třeba usilovat o multidisciplinární a transdisciplinární přístupy využívající odborné znalosti a zkušenosti subjektů v rámci hodnotových řetězců v zájmu vytvoření

báze

nalezení

ochranu,

vody;

udržitelného růstu

; rozvoj zachycování

: poskytování dostatečného množství

předcházení vzniku odpadu a

k udržitelným postupům ve všech typech zemědělské aktivity, včetně tradičního a ekologického zemědělství; urychlení přechodu

Pozměňovací návrh 133

Pozměňovací návrh 133

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.1 – odst. 4

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.1 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Tyto činnosti pomohou udržet
  a 
  rozšířit zajišťování
  biologické rozmanitosti a 
  zajistit dlouhodobé
  fungování ekosystémových služeb, přizpůsobení se změně klimatu a 
  ukládání
  uhlíku (
  jak
  na pevnině
  , tak i na moři
  ). Pomohou snížit emise skleníkových plynů a další emise a redukovat odpady a znečištění z prvovýroby (pozemní i vodní), zpracování, spotřeby a jiných lidských činností. Podnítí investice a budou podporovat posun směrem k oběhovému hospodářství, bioekonomice a modré ekonomice a současně ochraňovat zdraví a integritu životního prostředí. | Dosažením cílů se přispěje k udržení
  a 
  rozšíření
  biologické rozmanitosti
  , jak v případě rostlin
  a 
  zvířat ve volné přírodě, tak pěstovaných rostlin a chovaných zvířat, a zajištění dlouhodobého
  fungování ekosystémových služeb,
  zmírňování změny klimatu a
  přizpůsobení se změně klimatu a 
  zachycování
  uhlíku (
  v půdě a ve vodě
  ). Pomohou
  zachovat biologickou rozmanitost a zajistit dlouhodobé fungování ekosystémových služeb a
  snížit emise skleníkových plynů a další emise a redukovat odpady a znečištění z prvovýroby (pozemní i vodní), zpracování, spotřeby a jiných lidských činností. Podnítí investice a budou podporovat posun směrem k oběhovému hospodářství,
  udržitelnému zemědělství,
  bioekonomice a modré ekonomice a současně ochraňovat zdraví
  , udržitelnost
  a integritu životního prostředí.
  V rámci této priority budou rovněž rozvíjeny, ověřovány a standardizovány srovnatelné celounijní metodiky s cílem prohlubovat znalosti o stavu biologické rozmanitosti. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Tyto činnosti pomohou udržet
  a 
  rozšířit zajišťování
  biologické rozmanitosti a 
  zajistit dlouhodobé
  fungování ekosystémových služeb, přizpůsobení se změně klimatu a 
  ukládání
  uhlíku (
  jak
  na pevnině
  , tak i na moři
  ). Pomohou snížit emise skleníkových plynů a další emise a redukovat odpady a znečištění z prvovýroby (pozemní i vodní), zpracování, spotřeby a jiných lidských činností. Podnítí investice a budou podporovat posun směrem k oběhovému hospodářství, bioekonomice a modré ekonomice a současně ochraňovat zdraví a integritu životního prostředí.

Tyto činnosti pomohou udržet

rozšířit zajišťování

zajistit dlouhodobé

ukládání

jak

, tak i na moři

Dosažením cílů se přispěje k udržení
  a 
  rozšíření
  biologické rozmanitosti
  , jak v případě rostlin
  a 
  zvířat ve volné přírodě, tak pěstovaných rostlin a chovaných zvířat, a zajištění dlouhodobého
  fungování ekosystémových služeb,
  zmírňování změny klimatu a
  přizpůsobení se změně klimatu a 
  zachycování
  uhlíku (
  v půdě a ve vodě
  ). Pomohou
  zachovat biologickou rozmanitost a zajistit dlouhodobé fungování ekosystémových služeb a
  snížit emise skleníkových plynů a další emise a redukovat odpady a znečištění z prvovýroby (pozemní i vodní), zpracování, spotřeby a jiných lidských činností. Podnítí investice a budou podporovat posun směrem k oběhovému hospodářství,
  udržitelnému zemědělství,
  bioekonomice a modré ekonomice a současně ochraňovat zdraví
  , udržitelnost
  a integritu životního prostředí.
  V rámci této priority budou rovněž rozvíjeny, ověřovány a standardizovány srovnatelné celounijní metodiky s cílem prohlubovat znalosti o stavu biologické rozmanitosti.

Dosažením cílů se přispěje k udržení

rozšíření

, jak v případě rostlin

zvířat ve volné přírodě, tak pěstovaných rostlin a chovaných zvířat, a zajištění dlouhodobého

zmírňování změny klimatu a

zachycování

v půdě a ve vodě

zachovat biologickou rozmanitost a zajistit dlouhodobé fungování ekosystémových služeb a

udržitelnému zemědělství,

, udržitelnost

V rámci této priority budou rovněž rozvíjeny, ověřovány a standardizovány srovnatelné celounijní metodiky s cílem prohlubovat znalosti o stavu biologické rozmanitosti.

Pozměňovací návrh 134

Pozměňovací návrh 134

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.1 – odst. 5

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.1 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Budou rovněž podporovat participační přístupy v oblasti výzkumu a inovací, včetně přístupu založeného na více subjektech, a rozvíjet znalostní a inovativní systémy na místní, regionální, národní a evropské úrovni. Sociální inovace spolu s angažovaností občanů a důvěra v inovace budou mít zásadní význam pro podporu nových vzorů správy, výroby a spotřeby. | Budou rovněž podporovat participační přístupy v oblasti výzkumu a inovací, včetně přístupu založeného na více subjektech, a rozvíjet znalostní a inovativní systémy na místní, regionální, národní a evropské úrovni.
  Zapojením všech subjektů v zemědělsko-potravinářském řetězci do společné tvorby a sdílení znalostí bude podpořen rozvoj a provádění udržitelných zemědělských inovací, které řeší problémy v rámci potravinového systému včetně adaptace na změnu klimatu a jejího zmírňování.
  Sociální inovace spolu s angažovaností občanů a důvěra v inovace budou mít zásadní význam pro podporu nových vzorů správy, výroby a spotřeby. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Budou rovněž podporovat participační přístupy v oblasti výzkumu a inovací, včetně přístupu založeného na více subjektech, a rozvíjet znalostní a inovativní systémy na místní, regionální, národní a evropské úrovni. Sociální inovace spolu s angažovaností občanů a důvěra v inovace budou mít zásadní význam pro podporu nových vzorů správy, výroby a spotřeby.

Budou rovněž podporovat participační přístupy v oblasti výzkumu a inovací, včetně přístupu založeného na více subjektech, a rozvíjet znalostní a inovativní systémy na místní, regionální, národní a evropské úrovni.
  Zapojením všech subjektů v zemědělsko-potravinářském řetězci do společné tvorby a sdílení znalostí bude podpořen rozvoj a provádění udržitelných zemědělských inovací, které řeší problémy v rámci potravinového systému včetně adaptace na změnu klimatu a jejího zmírňování.
  Sociální inovace spolu s angažovaností občanů a důvěra v inovace budou mít zásadní význam pro podporu nových vzorů správy, výroby a spotřeby.

Zapojením všech subjektů v zemědělsko-potravinářském řetězci do společné tvorby a sdílení znalostí bude podpořen rozvoj a provádění udržitelných zemědělských inovací, které řeší problémy v rámci potravinového systému včetně adaptace na změnu klimatu a jejího zmírňování.

Pozměňovací návrh 135

Pozměňovací návrh 135

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.1 – odst. 6

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.1 – odst. 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Vzhledem k tomu, že tyto výzvy jsou složité, vzájemně propojené a svou povahou globální, bude třeba uplatnit systémový přístup za spolupráce s členskými státy a mezinárodními partnery, s dalšími zdroji financování a s dalšími politickými iniciativami. To bude zahrnovat využívání zdrojů dat velkého objemu o životním prostředí, jako jsou data z programů Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS a EMODnet, na základě potřeb uživatelů. | Vzhledem k tomu, že tyto výzvy jsou složité, vzájemně propojené a svou povahou globální, bude třeba
  rovněž
  uplatnit systémový přístup za spolupráce s členskými státy a mezinárodními partnery, s dalšími zdroji financování a s dalšími politickými iniciativami. To bude zahrnovat využívání zdrojů dat velkého objemu o životním prostředí, jako jsou data z programů Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS a EMODnet, na základě potřeb uživatelů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Vzhledem k tomu, že tyto výzvy jsou složité, vzájemně propojené a svou povahou globální, bude třeba uplatnit systémový přístup za spolupráce s členskými státy a mezinárodními partnery, s dalšími zdroji financování a s dalšími politickými iniciativami. To bude zahrnovat využívání zdrojů dat velkého objemu o životním prostředí, jako jsou data z programů Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS a EMODnet, na základě potřeb uživatelů.

Vzhledem k tomu, že tyto výzvy jsou složité, vzájemně propojené a svou povahou globální, bude třeba
  rovněž
  uplatnit systémový přístup za spolupráce s členskými státy a mezinárodními partnery, s dalšími zdroji financování a s dalšími politickými iniciativami. To bude zahrnovat využívání zdrojů dat velkého objemu o životním prostředí, jako jsou data z programů Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS a EMODnet, na základě potřeb uživatelů.

rovněž

Pozměňovací návrh 136

Pozměňovací návrh 136

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.1 – odst. 7

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.1 – odst. 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Výzkumné a inovační činnosti v rámci tohoto klastru přispívají zejména k realizaci cílů: akčního programu pro životní prostředí, společné zemědělské politiky, společné rybářské politiky, právních předpisů v oblasti potravinového práva, námořní politiky, akčního plánu pro oběhové hospodářství, biohospodářské strategie EU a rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky
  do roku 2030
  , jakož i právních ustanovení EU ke snížení znečištění ovzduší. | Výzkumné a inovační činnosti v rámci tohoto klastru přispívají zejména k realizaci cílů: akčního programu pro životní prostředí, společné zemědělské politiky, společné rybářské politiky, právních předpisů v oblasti potravinového práva, námořní politiky, akčního plánu pro oběhové hospodářství, biohospodářské strategie EU
  , strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020, strategie EU v oblasti zelené infrastruktury, strategie EU v oblasti lesnictví
  a rámce politiky
  EU
  v oblasti klimatu a energetiky
  v souladu s Pařížskou dohodou
  , jakož i právních ustanovení EU ke snížení znečištění ovzduší.
  Opatření budou pevně spojena se stávajícími partnerstvími Unie, zejména PRIMA, mimo jiné s cílem přispívat k vědecké diplomacii. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Výzkumné a inovační činnosti v rámci tohoto klastru přispívají zejména k realizaci cílů: akčního programu pro životní prostředí, společné zemědělské politiky, společné rybářské politiky, právních předpisů v oblasti potravinového práva, námořní politiky, akčního plánu pro oběhové hospodářství, biohospodářské strategie EU a rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky
  do roku 2030
  , jakož i právních ustanovení EU ke snížení znečištění ovzduší.

do roku 2030

Výzkumné a inovační činnosti v rámci tohoto klastru přispívají zejména k realizaci cílů: akčního programu pro životní prostředí, společné zemědělské politiky, společné rybářské politiky, právních předpisů v oblasti potravinového práva, námořní politiky, akčního plánu pro oběhové hospodářství, biohospodářské strategie EU
  , strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020, strategie EU v oblasti zelené infrastruktury, strategie EU v oblasti lesnictví
  a rámce politiky
  EU
  v oblasti klimatu a energetiky
  v souladu s Pařížskou dohodou
  , jakož i právních ustanovení EU ke snížení znečištění ovzduší.
  Opatření budou pevně spojena se stávajícími partnerstvími Unie, zejména PRIMA, mimo jiné s cílem přispívat k vědecké diplomacii.

, strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020, strategie EU v oblasti zelené infrastruktury, strategie EU v oblasti lesnictví

EU

v souladu s Pařížskou dohodou

Opatření budou pevně spojena se stávajícími partnerstvími Unie, zejména PRIMA, mimo jiné s cílem přispívat k vědecké diplomacii.

Pozměňovací návrh 137

Pozměňovací návrh 137

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.1 – odst. 8

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.1 – odst. 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Činnosti přímo přispějí zejména k následujícím cílům udržitelného rozvoje: cíl č. 2 – vymýcení hladu, cíl č. 6 – čistá voda a hygienická zařízení, cíl č. 11 – udržitelná města a obce, cíl č. 12 – odpovědná spotřeba a výroba, cíl č. 13 – opatření v oblasti klimatu, cíl č. 14 – život pod vodou, cíl č. 15 – život na souši. | Činnosti přímo přispějí zejména k cílům udržitelného rozvoje: cíl č. 2 – vymýcení hladu,
  cíl č. 3 – zdraví a kvalitní život,
  cíl č. 6 – čistá voda a hygienická zařízení, cíl č. 11 – udržitelná města a obce, cíl č. 12 – odpovědná spotřeba a výroba, cíl č. 13 – opatření v oblasti klimatu, cíl č. 14 – život pod vodou, cíl č. 15 – život na souši. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Činnosti přímo přispějí zejména k následujícím cílům udržitelného rozvoje: cíl č. 2 – vymýcení hladu, cíl č. 6 – čistá voda a hygienická zařízení, cíl č. 11 – udržitelná města a obce, cíl č. 12 – odpovědná spotřeba a výroba, cíl č. 13 – opatření v oblasti klimatu, cíl č. 14 – život pod vodou, cíl č. 15 – život na souši.

Činnosti přímo přispějí zejména k cílům udržitelného rozvoje: cíl č. 2 – vymýcení hladu,
  cíl č. 3 – zdraví a kvalitní život,
  cíl č. 6 – čistá voda a hygienická zařízení, cíl č. 11 – udržitelná města a obce, cíl č. 12 – odpovědná spotřeba a výroba, cíl č. 13 – opatření v oblasti klimatu, cíl č. 14 – život pod vodou, cíl č. 15 – život na souši.

cíl č. 3 – zdraví a kvalitní život,

Pozměňovací návrh 138

Pozměňovací návrh 138

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.1 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.1 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Schopnost pozorovat životní prostředí je základem výzkumu a inovací (19) v oblasti udržitelného využívání a sledování potravinových a přírodních zdrojů. Zlepšené prostorové a časové pokrytí a intervaly odběru vzorků se sníženými náklady, jakož i přístup k datům velkého objemu a jejich integrace z více zdrojů poskytují nové způsoby monitorování a pochopení systému Země a předvídání jeho chování. Je zapotřebí v širší míře nasadit, využívat a modernizovat nové technologie a pokračovat ve výzkumu a inovacích s cílem řešit mezery v programu pozorování Země na pevnině,
  v
   moři a v atmosféře a spolupracovat, zejména prostřednictvím programu Globální soustavy systémů pozorování Země (GEOSS) a jeho evropské složky EuroGEOSS. | Schopnost pozorovat životní prostředí je základem výzkumu a inovací (19) v oblasti udržitelného využívání a sledování potravinových a přírodních zdrojů. Zlepšené prostorové a časové pokrytí a intervaly odběru vzorků se sníženými náklady, jakož i přístup k datům velkého objemu a jejich integrace z více zdrojů poskytují nové způsoby monitorování a pochopení systému Země a předvídání jeho chování. Je zapotřebí v širší míře nasadit, využívat a modernizovat nové technologie a pokračovat ve výzkumu a inovacích s cílem řešit mezery v programu pozorování Země na pevnině,
  ve vodě
  , v moři a v atmosféře a spolupracovat, zejména prostřednictvím programu Globální soustavy systémů pozorování Země (GEOSS) a jeho evropské složky EuroGEOSS. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Schopnost pozorovat životní prostředí je základem výzkumu a inovací (19) v oblasti udržitelného využívání a sledování potravinových a přírodních zdrojů. Zlepšené prostorové a časové pokrytí a intervaly odběru vzorků se sníženými náklady, jakož i přístup k datům velkého objemu a jejich integrace z více zdrojů poskytují nové způsoby monitorování a pochopení systému Země a předvídání jeho chování. Je zapotřebí v širší míře nasadit, využívat a modernizovat nové technologie a pokračovat ve výzkumu a inovacích s cílem řešit mezery v programu pozorování Země na pevnině,
  v
   moři a v atmosféře a spolupracovat, zejména prostřednictvím programu Globální soustavy systémů pozorování Země (GEOSS) a jeho evropské složky EuroGEOSS.

19

v

Schopnost pozorovat životní prostředí je základem výzkumu a inovací (19) v oblasti udržitelného využívání a sledování potravinových a přírodních zdrojů. Zlepšené prostorové a časové pokrytí a intervaly odběru vzorků se sníženými náklady, jakož i přístup k datům velkého objemu a jejich integrace z více zdrojů poskytují nové způsoby monitorování a pochopení systému Země a předvídání jeho chování. Je zapotřebí v širší míře nasadit, využívat a modernizovat nové technologie a pokračovat ve výzkumu a inovacích s cílem řešit mezery v programu pozorování Země na pevnině,
  ve vodě
  , v moři a v atmosféře a spolupracovat, zejména prostřednictvím programu Globální soustavy systémů pozorování Země (GEOSS) a jeho evropské složky EuroGEOSS.

19

ve vodě

Pozměňovací návrh 139

Pozměňovací návrh 139

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.1 – odst. 2 – odrážka 3

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.1 – odst. 2 – odrážka 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | stav biologické rozmanitosti, ochrana ekosystémů, zmírňování změny klimatu
  a
   přizpůsobení se
  jí
  , zajišťování potravin, zemědělství a lesnictví, využívání půdy a jeho změna, městský a příměstský rozvoj, správa přírodních zdrojů, využívání a 
  zachování
  oceánů, námořní bezpečnost a další relevantní oblasti, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

stav biologické rozmanitosti, ochrana ekosystémů, zmírňování změny klimatu
  a
   přizpůsobení se
  jí
  , zajišťování potravin, zemědělství a lesnictví, využívání půdy a jeho změna, městský a příměstský rozvoj, správa přírodních zdrojů, využívání a 
  zachování
  oceánů, námořní bezpečnost a další relevantní oblasti,

a

jí

zachování

| — | stav biologické rozmanitosti,
  posuzování ekosystémových služeb a jejich hodnoty,
  ochrana ekosystémů, zmírňování změny klimatu, přizpůsobení se
  druhů a ekosystémů změně klimatu
  , zajišťování potravin, zemědělství
  , úrodnost půdy
  a lesnictví, využívání půdy a jeho změna,
  venkovský,
  městský a příměstský rozvoj,
  ochrana, obnova a
  správa přírodních zdrojů,
  zachování a
  využívání
  moří
  a oceánů, námořní bezpečnost a další relevantní oblasti, |
| --- | --- |

—

stav biologické rozmanitosti,
  posuzování ekosystémových služeb a jejich hodnoty,
  ochrana ekosystémů, zmírňování změny klimatu, přizpůsobení se
  druhů a ekosystémů změně klimatu
  , zajišťování potravin, zemědělství
  , úrodnost půdy
  a lesnictví, využívání půdy a jeho změna,
  venkovský,
  městský a příměstský rozvoj,
  ochrana, obnova a
  správa přírodních zdrojů,
  zachování a
  využívání
  moří
  a oceánů, námořní bezpečnost a další relevantní oblasti,

posuzování ekosystémových služeb a jejich hodnoty,

druhů a ekosystémů změně klimatu

, úrodnost půdy

venkovský,

ochrana, obnova a

zachování a

moří

Pozměňovací návrh 140

Pozměňovací návrh 140

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.1 – odst. 2 – odrážka 4

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.1 – odst. 2 – odrážka 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | uživatelsky orientované aplikace, včetně jejich rozšiřování, na podporu řízení služeb evropských přírodních zdrojů a ekosystémových služeb a s nimi souvisejícího hodnotového řetězce. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

uživatelsky orientované aplikace, včetně jejich rozšiřování, na podporu řízení služeb evropských přírodních zdrojů a ekosystémových služeb a s nimi souvisejícího hodnotového řetězce.

| — | uživatelsky orientované aplikace, včetně jejich rozšiřování, na podporu
  zachování, obnovy a
  řízení služeb evropských přírodních zdrojů a ekosystémových služeb a s nimi souvisejícího hodnotového řetězce. |
| --- | --- |

—

uživatelsky orientované aplikace, včetně jejich rozšiřování, na podporu
  zachování, obnovy a
  řízení služeb evropských přírodních zdrojů a ekosystémových služeb a s nimi souvisejícího hodnotového řetězce.

zachování, obnovy a

Pozměňovací návrh 141

Pozměňovací návrh 141

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.1 – odst. 2 – odrážka 4 a (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.1 – odst. 2 – odrážka 4 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | komplexní a udržitelný celosvětový systém pozorování životního prostředí a poskytování informací o něm, mimo jiné prostřednictvím podpory spolupráce mezi komunitami v oblasti modelování klimatu a komunitami v oblasti pozorování životního prostředí a správy dat; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

komplexní a udržitelný celosvětový systém pozorování životního prostředí a poskytování informací o něm, mimo jiné prostřednictvím podpory spolupráce mezi komunitami v oblasti modelování klimatu a komunitami v oblasti pozorování životního prostředí a správy dat;

komplexní a udržitelný celosvětový systém pozorování životního prostředí a poskytování informací o něm, mimo jiné prostřednictvím podpory spolupráce mezi komunitami v oblasti modelování klimatu a komunitami v oblasti pozorování životního prostředí a správy dat;

Pozměňovací návrh 142

Pozměňovací návrh 142

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.1 – odst. 2 – odrážka 4 b (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.1 – odst. 2 – odrážka 4 b (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | účinky invazních nepůvodních druhů na biologickou rozmanitost, ekosystémové služby a produktivitu, včetně nových nástrojů k jejich prevenci a likvidaci; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

účinky invazních nepůvodních druhů na biologickou rozmanitost, ekosystémové služby a produktivitu, včetně nových nástrojů k jejich prevenci a likvidaci;

účinky invazních nepůvodních druhů na biologickou rozmanitost, ekosystémové služby a produktivitu, včetně nových nástrojů k jejich prevenci a likvidaci;

Pozměňovací návrh 143

Pozměňovací návrh 143

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.1 – odst. 2 – odrážka 4 c (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.1 – odst. 2 – odrážka 4 c (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | zlepšení integrované prognostiky a posuzování rizik a citlivosti v souvislosti s pohromami způsobenými přírodními nebo antropogenními škodlivými vlivy, včetně vývoje systémů včasného varování; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

zlepšení integrované prognostiky a posuzování rizik a citlivosti v souvislosti s pohromami způsobenými přírodními nebo antropogenními škodlivými vlivy, včetně vývoje systémů včasného varování;

zlepšení integrované prognostiky a posuzování rizik a citlivosti v souvislosti s pohromami způsobenými přírodními nebo antropogenními škodlivými vlivy, včetně vývoje systémů včasného varování;

Pozměňovací návrh 144

Pozměňovací návrh 144

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.1 – odst. 2 – odrážka 4 d (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.1 – odst. 2 – odrážka 4 d (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | ekologická a sociokulturní soudržnost teritoriálních modelů, se zvláštním zřetelem k interakcím mezi přírodou a společností odvozených od politik a strategií s teritoriálními vlivy; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

ekologická a sociokulturní soudržnost teritoriálních modelů, se zvláštním zřetelem k interakcím mezi přírodou a společností odvozených od politik a strategií s teritoriálními vlivy;

ekologická a sociokulturní soudržnost teritoriálních modelů, se zvláštním zřetelem k interakcím mezi přírodou a společností odvozených od politik a strategií s teritoriálními vlivy;

Pozměňovací návrh 145

Pozměňovací návrh 145

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.2 – odst. 2 – odrážka 1

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.2 – odst. 2 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Stav a hodnota biologické rozmanitosti, suchozemských
  a
   mořských ekosystémů, přírodního kapitálu a ekosystémových služeb, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Stav a hodnota biologické rozmanitosti, suchozemských
  a
   mořských ekosystémů, přírodního kapitálu a ekosystémových služeb,

a

| — | Stav a hodnota biologické rozmanitosti
  v globálním i místním měřítku
  , suchozemských, mořských
  a vodních
  ekosystémů, přírodního kapitálu a ekosystémových služeb,
  analýza příčin a možných řešení úbytku biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

—

Stav a hodnota biologické rozmanitosti
  v globálním i místním měřítku
  , suchozemských, mořských
  a vodních
  ekosystémů, přírodního kapitálu a ekosystémových služeb,
  analýza příčin a možných řešení úbytku biologické rozmanitosti;

v globálním i místním měřítku

a vodních

analýza příčin a možných řešení úbytku biologické rozmanitosti;

Pozměňovací návrh 146

Pozměňovací návrh 146

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.2 – odst. 2 – odrážka 4

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.2 – odst. 2 – odrážka 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | ekotoxikologie sloučenin a nových znečišťujících látek, jejich interakce a environmentální chování a pozměněné biochemické cykly v měnícím se klimatu, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

ekotoxikologie sloučenin a nových znečišťujících látek, jejich interakce a environmentální chování a pozměněné biochemické cykly v měnícím se klimatu,

| — | ekotoxikologie sloučenin a nových znečišťujících látek,
  chemických látek a
  jejich interakce a environmentální chování a pozměněné biochemické cykly v měnícím se klimatu, |
| --- | --- |

—

ekotoxikologie sloučenin a nových znečišťujících látek,
  chemických látek a
  jejich interakce a environmentální chování a pozměněné biochemické cykly v měnícím se klimatu,

chemických látek a

Pozměňovací návrh 147

Pozměňovací návrh 147

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Odolné a udržitelné zemědělské a lesnické systémy poskytují ekonomický, environmentální a sociální přínos v měnícím se kontextu prvovýroby. Vedle přínosu v oblasti zajišťování potravin a výživy přispívají k dynamickým hodnotovým řetězcům, spravují půdu a přírodní zdroje a také poskytují řadu velmi důležitých veřejných statků, včetně ukládání uhlíku, uchování biologické rozmanitosti, opylování
  a
   veřejného zdraví. Je zapotřebí integrovaných přístupů k podpoře řady funkcí zemědělských a lesních (eko)systémů a zohlednění měnícího se kontextu prvovýroby, zejména v souvislosti s klimatem a životním prostředím, dostupností zdrojů, demografickými aspekty a spotřebními návyky. Dále je nezbytné řešit prostorový a sociálně-ekonomický rozměr zemědělských a lesnických činností a mobilizovat potenciál venkovských oblastí. | Odolné a udržitelné zemědělské a lesnické systémy poskytují ekonomický, environmentální a sociální přínos v měnícím se kontextu prvovýroby. Vedle přínosu v oblasti zajišťování potravin a výživy přispívají k dynamickým hodnotovým řetězcům, spravují půdu a přírodní zdroje a také poskytují řadu velmi důležitých veřejných statků, včetně ukládání uhlíku, uchování biologické rozmanitosti, opylování, veřejného zdraví
  a životních podmínek
  . Je zapotřebí integrovaných přístupů k podpoře řady funkcí zemědělských a lesních (eko)systémů a zohlednění měnícího se kontextu prvovýroby, zejména v souvislosti s klimatem a životním prostředím, dostupností zdrojů, demografickými aspekty a spotřebními návyky. Dále je nezbytné řešit
  vliv a
  prostorový a sociálně-ekonomický rozměr zemědělských a lesnických činností a mobilizovat potenciál venkovských oblastí. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Odolné a udržitelné zemědělské a lesnické systémy poskytují ekonomický, environmentální a sociální přínos v měnícím se kontextu prvovýroby. Vedle přínosu v oblasti zajišťování potravin a výživy přispívají k dynamickým hodnotovým řetězcům, spravují půdu a přírodní zdroje a také poskytují řadu velmi důležitých veřejných statků, včetně ukládání uhlíku, uchování biologické rozmanitosti, opylování
  a
   veřejného zdraví. Je zapotřebí integrovaných přístupů k podpoře řady funkcí zemědělských a lesních (eko)systémů a zohlednění měnícího se kontextu prvovýroby, zejména v souvislosti s klimatem a životním prostředím, dostupností zdrojů, demografickými aspekty a spotřebními návyky. Dále je nezbytné řešit prostorový a sociálně-ekonomický rozměr zemědělských a lesnických činností a mobilizovat potenciál venkovských oblastí.

a

Odolné a udržitelné zemědělské a lesnické systémy poskytují ekonomický, environmentální a sociální přínos v měnícím se kontextu prvovýroby. Vedle přínosu v oblasti zajišťování potravin a výživy přispívají k dynamickým hodnotovým řetězcům, spravují půdu a přírodní zdroje a také poskytují řadu velmi důležitých veřejných statků, včetně ukládání uhlíku, uchování biologické rozmanitosti, opylování, veřejného zdraví
  a životních podmínek
  . Je zapotřebí integrovaných přístupů k podpoře řady funkcí zemědělských a lesních (eko)systémů a zohlednění měnícího se kontextu prvovýroby, zejména v souvislosti s klimatem a životním prostředím, dostupností zdrojů, demografickými aspekty a spotřebními návyky. Dále je nezbytné řešit
  vliv a
  prostorový a sociálně-ekonomický rozměr zemědělských a lesnických činností a mobilizovat potenciál venkovských oblastí.

a životních podmínek

vliv a

Pozměňovací návrh 148

Pozměňovací návrh 148

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 2 – odrážka - 1 (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 2 – odrážka - 1 (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | zlepšení sledování a ukazatelů biologické rozmanitosti, funkcí a služeb ekosystémů ve venkovských oblastech a agroekologických systémů a podpora účasti veřejnosti na společném učení a zlepšení stavu zemědělských ekosystémů, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

zlepšení sledování a ukazatelů biologické rozmanitosti, funkcí a služeb ekosystémů ve venkovských oblastech a agroekologických systémů a podpora účasti veřejnosti na společném učení a zlepšení stavu zemědělských ekosystémů,

zlepšení sledování a ukazatelů biologické rozmanitosti, funkcí a služeb ekosystémů ve venkovských oblastech a agroekologických systémů a podpora účasti veřejnosti na společném učení a zlepšení stavu zemědělských ekosystémů,

Pozměňovací návrh 149

Pozměňovací návrh 149

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.1 – odst. 2 – odrážka 1

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.1 – odst. 2 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | metody, technologie a nástroje pro udržitelnou a odolnou výrobu v zemědělství a lesnictví, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

metody, technologie a nástroje pro udržitelnou a odolnou výrobu v zemědělství a lesnictví,

| — | metody, technologie a 
  inovativní
  nástroje pro udržitelnou a odolnou výrobu v zemědělství
  , akvakultuře
  a lesnictví
  a pro co nejúčinnější využívání vodních zdrojů
  , |
| --- | --- |

—

metody, technologie a 
  inovativní
  nástroje pro udržitelnou a odolnou výrobu v zemědělství
  , akvakultuře
  a lesnictví
  a pro co nejúčinnější využívání vodních zdrojů
  ,

inovativní

, akvakultuře

a pro co nejúčinnější využívání vodních zdrojů

Pozměňovací návrh 150

Pozměňovací návrh 150

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 2 – odrážka 3

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 2 – odrážka 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | dopad činností v primárním sektoru na klima a životní prostředí; potenciál zemědělství a lesnictví
  jako propadů
  uhlíku a pro snižování emisí skleníkových plynů, včetně přístupů založených na negativních emisích, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

dopad činností v primárním sektoru na klima a životní prostředí; potenciál zemědělství a lesnictví
  jako propadů
  uhlíku a pro snižování emisí skleníkových plynů, včetně přístupů založených na negativních emisích,

jako propadů

| — | dopad činností v primárním sektoru
  a v hodnotovém řetězci
  na klima a životní prostředí; potenciál zemědělství a lesnictví
  zaměřený na větší využívání nahrazování a skladování
  uhlíku
  prostřednictvím udržitelné výroby biomasy
  a pro snižování emisí skleníkových plynů, včetně přístupů založených na negativních emisích, |
| --- | --- |

—

dopad činností v primárním sektoru
  a v hodnotovém řetězci
  na klima a životní prostředí; potenciál zemědělství a lesnictví
  zaměřený na větší využívání nahrazování a skladování
  uhlíku
  prostřednictvím udržitelné výroby biomasy
  a pro snižování emisí skleníkových plynů, včetně přístupů založených na negativních emisích,

a v hodnotovém řetězci

zaměřený na větší využívání nahrazování a skladování

prostřednictvím udržitelné výroby biomasy

Pozměňovací návrh 151

Pozměňovací návrh 151

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 2 – odrážka 4

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 2 – odrážka 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | škůdci a choroby rostlin a zdraví a dobré životní podmínky zvířat, alternativy k používání sporných pesticidů, antibiotik a jiných látek, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

škůdci a choroby rostlin a zdraví a dobré životní podmínky zvířat, alternativy k používání sporných pesticidů, antibiotik a jiných látek,

| — | škůdci a choroby rostlin a zdraví a dobré životní podmínky zvířat, alternativy k používání sporných
  chemických
  pesticidů, antibiotik a jiných látek
  s ohledem na zachování biologické rozmanitosti a zemědělsko-ekosystémové postupy založené na vysoké biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

—

škůdci a choroby rostlin a zdraví a dobré životní podmínky zvířat, alternativy k používání sporných
  chemických
  pesticidů, antibiotik a jiných látek
  s ohledem na zachování biologické rozmanitosti a zemědělsko-ekosystémové postupy založené na vysoké biologické rozmanitosti;

chemických

s ohledem na zachování biologické rozmanitosti a zemědělsko-ekosystémové postupy založené na vysoké biologické rozmanitosti;

Pozměňovací návrh 152

Pozměňovací návrh 152

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 2 – odrážka 4 a (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 2 – odrážka 4 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | otevřené datové systémy pro sdílení údajů a znalostí o rostlinách, patogenech a životním prostředí, jež umožňují další vědecký výzkum, environmentální plánování a vývoj komerčních produktů, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

otevřené datové systémy pro sdílení údajů a znalostí o rostlinách, patogenech a životním prostředí, jež umožňují další vědecký výzkum, environmentální plánování a vývoj komerčních produktů,

otevřené datové systémy pro sdílení údajů a znalostí o rostlinách, patogenech a životním prostředí, jež umožňují další vědecký výzkum, environmentální plánování a vývoj komerčních produktů,

Pozměňovací návrh 153

Pozměňovací návrh 153

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 2 – odrážka 6

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 2 – odrážka 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | využívání a poskytování ekosystémových služeb v zemědělských a lesnických systémech uplatňujících ekologické přístupy a testování řešení inspirovaných přírodou od úrovně zemědělských podniků až po úroveň krajiny pro účely zemědělství šetrného k životnímu prostředí, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

využívání a poskytování ekosystémových služeb v zemědělských a lesnických systémech uplatňujících ekologické přístupy a testování řešení inspirovaných přírodou od úrovně zemědělských podniků až po úroveň krajiny pro účely zemědělství šetrného k životnímu prostředí,

| — | využívání a poskytování ekosystémových služeb v zemědělských a lesnických systémech uplatňujících ekologické přístupy a testování řešení inspirovaných přírodou od úrovně zemědělských podniků až po úroveň krajiny pro účely zemědělství šetrného k životnímu prostředí,
  řešení problémů souvisejících se změnou klimatu, ztrátou biologické rozmanitosti, degradací ekosystémů, znečištěním ze zemědělství a zdravím a životními podmínkami občanů; |
| --- | --- |

—

využívání a poskytování ekosystémových služeb v zemědělských a lesnických systémech uplatňujících ekologické přístupy a testování řešení inspirovaných přírodou od úrovně zemědělských podniků až po úroveň krajiny pro účely zemědělství šetrného k životnímu prostředí,
  řešení problémů souvisejících se změnou klimatu, ztrátou biologické rozmanitosti, degradací ekosystémů, znečištěním ze zemědělství a zdravím a životními podmínkami občanů;

řešení problémů souvisejících se změnou klimatu, ztrátou biologické rozmanitosti, degradací ekosystémů, znečištěním ze zemědělství a zdravím a životními podmínkami občanů;

Pozměňovací návrh 154

Pozměňovací návrh 154

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.1 – odst. 2 – odrážka 7

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.1 – odst. 2 – odrážka 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | zemědělské a lesnické systémy od úrovně zemědělských podniků až po úroveň krajiny; využívání a poskytování ekosystémových služeb v prvovýrobě, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

zemědělské a lesnické systémy od úrovně zemědělských podniků až po úroveň krajiny; využívání a poskytování ekosystémových služeb v prvovýrobě,

| — | inovativní
  zemědělské a lesnické systémy od úrovně zemědělských podniků až po úroveň krajiny; využívání a poskytování ekosystémových služeb v prvovýrobě, |
| --- | --- |

—

inovativní
  zemědělské a lesnické systémy od úrovně zemědělských podniků až po úroveň krajiny; využívání a poskytování ekosystémových služeb v prvovýrobě,

inovativní

Pozměňovací návrh 155

Pozměňovací návrh 155

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 2 – odrážka 8

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 2 – odrážka 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | inovace v zemědělství na rozhraní zemědělství, akvakultury a lesnictví a v městských oblastech, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

inovace v zemědělství na rozhraní zemědělství, akvakultury a lesnictví a v městských oblastech,

| — | inovace v zemědělství na rozhraní zemědělství, akvakultury a lesnictví a v městských
  a venkovských
  oblastech, |
| --- | --- |

—

inovace v zemědělství na rozhraní zemědělství, akvakultury a lesnictví a v městských
  a venkovských
  oblastech,

a venkovských

Pozměňovací návrh 156

Pozměňovací návrh 156

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 2 – odrážka 10

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 2 – odrážka 10

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | digitální inovace v zemědělství, lesnictví a v hodnotových řetězcích a venkovských oblastech díky využívání dat a rozvoji infrastruktur, technologií a modelů správy, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

digitální inovace v zemědělství, lesnictví a v hodnotových řetězcích a venkovských oblastech díky využívání dat a rozvoji infrastruktur, technologií a modelů správy,

| — | digitální inovace v zemědělství
  a
  lesnictví
  , včetně metod přesného zemědělství
  a 
  lesnictví
  v hodnotových řetězcích a venkovských oblastech díky využívání dat a rozvoji infrastruktur,
  umělé inteligence, algoritmů strojového učení, robotických
  technologií a modelů správy
  včetně rozvoje ukázkových zemědělských podniků; |
| --- | --- |

—

digitální inovace v zemědělství
  a
  lesnictví
  , včetně metod přesného zemědělství
  a 
  lesnictví
  v hodnotových řetězcích a venkovských oblastech díky využívání dat a rozvoji infrastruktur,
  umělé inteligence, algoritmů strojového učení, robotických
  technologií a modelů správy
  včetně rozvoje ukázkových zemědělských podniků;

a

, včetně metod přesného zemědělství

lesnictví

umělé inteligence, algoritmů strojového učení, robotických

včetně rozvoje ukázkových zemědělských podniků;

Pozměňovací návrh 157

Pozměňovací návrh 157

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 2 – odrážka 11 a (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 2 – odrážka 11 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | přechod k integrovaným a diverzifikovaným potravinářským a zemědělským systémům a zemědělským postupům, včetně využívání přesných technologií a metod agroekologické a ekologické intenzifikace ve prospěch všech typů zemědělství; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

přechod k integrovaným a diverzifikovaným potravinářským a zemědělským systémům a zemědělským postupům, včetně využívání přesných technologií a metod agroekologické a ekologické intenzifikace ve prospěch všech typů zemědělství;

přechod k integrovaným a diverzifikovaným potravinářským a zemědělským systémům a zemědělským postupům, včetně využívání přesných technologií a metod agroekologické a ekologické intenzifikace ve prospěch všech typů zemědělství;

Pozměňovací návrh 158

Pozměňovací návrh 158

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 2 – odrážka 11 b (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 2 – odrážka 11 b (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | nové strategie šlechtění rostlin zaměřené na dlouhodobě vyšší výnos, vyšší kvalitu a další přínosy v oblasti hospodářství a ochrany životního prostředí, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

nové strategie šlechtění rostlin zaměřené na dlouhodobě vyšší výnos, vyšší kvalitu a další přínosy v oblasti hospodářství a ochrany životního prostředí,

nové strategie šlechtění rostlin zaměřené na dlouhodobě vyšší výnos, vyšší kvalitu a další přínosy v oblasti hospodářství a ochrany životního prostředí,

Pozměňovací návrh 159

Pozměňovací návrh 159

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 2 – odrážka 11 c (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.3 – odst. 2 – odrážka 11 c (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | vývoj produktů, nástrojů a metod na podporu udržitelných zemědělských postupů včetně rozšiřování poznatků o vlivu různých zemědělských postupů na kvalitu a regeneraci půdy. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

vývoj produktů, nástrojů a metod na podporu udržitelných zemědělských postupů včetně rozšiřování poznatků o vlivu různých zemědělských postupů na kvalitu a regeneraci půdy.

vývoj produktů, nástrojů a metod na podporu udržitelných zemědělských postupů včetně rozšiřování poznatků o vlivu různých zemědělských postupů na kvalitu a regeneraci půdy.

Pozměňovací návrh 160

Pozměňovací návrh 160

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.4 – nadpis

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.4 – nadpis

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.2.4. | Moře a oceány |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.2.4.

Moře a oceány

| 5.2.4. | Moře, oceány, vnitrozemské vody a modrá ekonomika |
| --- | --- |

5.2.4.

Moře, oceány, vnitrozemské vody a modrá ekonomika

Pozměňovací návrh 161

Pozměňovací návrh 161

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.4 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.4 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Přírodní kapitál a ekosystémové služby moří a oceánů poskytují
  významné sociálně-ekonomické užitky a přínosy v oblasti příznivých životních podmínek. Tento potenciál je ohrožen kvůli silnému tlaku lidských a přírodních zátěžových faktorů, jako je znečištění, nadměrný rybolov, změna klimatu, stoupající hladiny moří a extrémní povětrnostní jevy. Aby situace ohledně moří
  a
   oceánů nepřekročila bod, odkud není návratu, je nezbytné posílit naše znalosti a chápání, abychom udržitelně spravovali, chránili a obnovovali mořské a pobřežní ekosystémy a předešli znečišťování moře v rámci lepší a odpovědné správy oceánů. To bude také zahrnovat výzkum, jak udržitelně využít obrovský nevyužitý hospodářský potenciál moří a 
  oceánů
  s cílem vyšší produkce potravin, aniž by došlo ke zvýšení tlaku na moře a oceány, a rovněž s cílem přispět ke zmírnění tlaku na 
  půdní, sladkovodní
  a 
  mořské
  zdroje. Jsou zapotřebí přístupy založené na partnerství, včetně strategie pro přímořské oblasti a makroregionální strategie, které přesahují rámec EU (např. v oblasti Středozemního moře, Baltského moře, Černého moře, Atlantského oceánu, Karibského moře a Indického oceánu), a je třeba přispívat k závazkům v rámci iniciativy Mezinárodní správa oceánů, iniciativám, jako je desetiletí vědy o oceánech pro udržitelný rozvoj, které vyhlásila OSN, a závazkům spojeným se zachováním biologické rozmanitosti moří v oblastech mimo jurisdikci jednotlivých států. | Bohatá biologická rozmanitost moří, oceánů a vnitrozemských vod poskytuje
  významné sociálně-ekonomické užitky a přínosy v oblasti příznivých životních podmínek. Tento potenciál je ohrožen kvůli silnému tlaku lidských a přírodních zátěžových faktorů, jako je znečištění, nadměrný rybolov, změna klimatu, stoupající hladiny moří
  , neudržitelné využívání vody
  a extrémní povětrnostní jevy. Aby situace ohledně moří, oceánů
  a vnitrozemských vod
  nepřekročila bod, odkud není návratu, je nezbytné posílit naše znalosti a chápání, abychom udržitelně spravovali, chránili a obnovovali mořské a pobřežní ekosystémy a předešli znečišťování moře v rámci lepší a odpovědné správy oceánů. To bude také zahrnovat výzkum, jak udržitelně využít obrovský nevyužitý hospodářský potenciál moří
  , oceánů
  a 
  vnitrozemských vod
  s cílem vyšší produkce potravin, aniž by došlo ke zvýšení tlaku na moře a oceány, a rovněž s cílem přispět ke zmírnění tlaku na
  půdní
  a 
  vodní
  zdroje. Jsou zapotřebí přístupy založené na partnerství, včetně strategie pro přímořské oblasti a makroregionální strategie, které přesahují rámec EU (např. v oblasti Středozemního moře, Baltského moře, Černého moře, Atlantského oceánu, Karibského moře a Indického oceánu), a je třeba přispívat k závazkům v rámci iniciativy Mezinárodní správa oceánů
  , cílů udržitelného rozvoje
  , iniciativám, jako je desetiletí vědy o oceánech pro udržitelný rozvoj, které vyhlásila OSN, a závazkům spojeným se zachováním biologické rozmanitosti moří v oblastech mimo jurisdikci jednotlivých států. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Přírodní kapitál a ekosystémové služby moří a oceánů poskytují
  významné sociálně-ekonomické užitky a přínosy v oblasti příznivých životních podmínek. Tento potenciál je ohrožen kvůli silnému tlaku lidských a přírodních zátěžových faktorů, jako je znečištění, nadměrný rybolov, změna klimatu, stoupající hladiny moří a extrémní povětrnostní jevy. Aby situace ohledně moří
  a
   oceánů nepřekročila bod, odkud není návratu, je nezbytné posílit naše znalosti a chápání, abychom udržitelně spravovali, chránili a obnovovali mořské a pobřežní ekosystémy a předešli znečišťování moře v rámci lepší a odpovědné správy oceánů. To bude také zahrnovat výzkum, jak udržitelně využít obrovský nevyužitý hospodářský potenciál moří a 
  oceánů
  s cílem vyšší produkce potravin, aniž by došlo ke zvýšení tlaku na moře a oceány, a rovněž s cílem přispět ke zmírnění tlaku na 
  půdní, sladkovodní
  a 
  mořské
  zdroje. Jsou zapotřebí přístupy založené na partnerství, včetně strategie pro přímořské oblasti a makroregionální strategie, které přesahují rámec EU (např. v oblasti Středozemního moře, Baltského moře, Černého moře, Atlantského oceánu, Karibského moře a Indického oceánu), a je třeba přispívat k závazkům v rámci iniciativy Mezinárodní správa oceánů, iniciativám, jako je desetiletí vědy o oceánech pro udržitelný rozvoj, které vyhlásila OSN, a závazkům spojeným se zachováním biologické rozmanitosti moří v oblastech mimo jurisdikci jednotlivých států.

Přírodní kapitál a ekosystémové služby moří a oceánů poskytují

a

oceánů

půdní, sladkovodní

mořské

Bohatá biologická rozmanitost moří, oceánů a vnitrozemských vod poskytuje
  významné sociálně-ekonomické užitky a přínosy v oblasti příznivých životních podmínek. Tento potenciál je ohrožen kvůli silnému tlaku lidských a přírodních zátěžových faktorů, jako je znečištění, nadměrný rybolov, změna klimatu, stoupající hladiny moří
  , neudržitelné využívání vody
  a extrémní povětrnostní jevy. Aby situace ohledně moří, oceánů
  a vnitrozemských vod
  nepřekročila bod, odkud není návratu, je nezbytné posílit naše znalosti a chápání, abychom udržitelně spravovali, chránili a obnovovali mořské a pobřežní ekosystémy a předešli znečišťování moře v rámci lepší a odpovědné správy oceánů. To bude také zahrnovat výzkum, jak udržitelně využít obrovský nevyužitý hospodářský potenciál moří
  , oceánů
  a 
  vnitrozemských vod
  s cílem vyšší produkce potravin, aniž by došlo ke zvýšení tlaku na moře a oceány, a rovněž s cílem přispět ke zmírnění tlaku na
  půdní
  a 
  vodní
  zdroje. Jsou zapotřebí přístupy založené na partnerství, včetně strategie pro přímořské oblasti a makroregionální strategie, které přesahují rámec EU (např. v oblasti Středozemního moře, Baltského moře, Černého moře, Atlantského oceánu, Karibského moře a Indického oceánu), a je třeba přispívat k závazkům v rámci iniciativy Mezinárodní správa oceánů
  , cílů udržitelného rozvoje
  , iniciativám, jako je desetiletí vědy o oceánech pro udržitelný rozvoj, které vyhlásila OSN, a závazkům spojeným se zachováním biologické rozmanitosti moří v oblastech mimo jurisdikci jednotlivých států.

Bohatá biologická rozmanitost moří, oceánů a vnitrozemských vod poskytuje

, neudržitelné využívání vody

a vnitrozemských vod

, oceánů

vnitrozemských vod

půdní

vodní

, cílů udržitelného rozvoje

Pozměňovací návrh 162

Pozměňovací návrh 162

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.4 – odst. 2 – odrážka 1

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.4 – odst. 2 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Udržitelný
  chov v mořích
  a 
  oceánech, rybolov a mořská
  akvakultura pro výrobu potravin, včetně alternativních zdrojů bílkovin a lepšího zajištění potravin, potravinové soběstačnosti a odolnosti vůči změně klimatu, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Udržitelný
  chov v mořích
  a 
  oceánech, rybolov a mořská
  akvakultura pro výrobu potravin, včetně alternativních zdrojů bílkovin a lepšího zajištění potravin, potravinové soběstačnosti a odolnosti vůči změně klimatu,

chov v mořích

oceánech, rybolov a mořská

| — | Udržitelný
  rybolov
  a 
  zodpovědná
  akvakultura pro výrobu potravin, včetně alternativních zdrojů bílkovin a lepšího zajištění potravin, potravinové soběstačnosti a odolnosti vůči změně klimatu, |
| --- | --- |

—

Udržitelný
  rybolov
  a 
  zodpovědná
  akvakultura pro výrobu potravin, včetně alternativních zdrojů bílkovin a lepšího zajištění potravin, potravinové soběstačnosti a odolnosti vůči změně klimatu,

rybolov

zodpovědná

Pozměňovací návrh 163

Pozměňovací návrh 163

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II –bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.4 – odst. 2 – odrážka 1 a (nová)

Příloha I – pilíř II –bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.4 – odst. 2 – odrážka 1 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | vývoj nových produktů z mořských organismů s širokým spektrem uplatnění, které představují příležitosti pro nové výrobky a služby, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

vývoj nových produktů z mořských organismů s širokým spektrem uplatnění, které představují příležitosti pro nové výrobky a služby,

vývoj nových produktů z mořských organismů s širokým spektrem uplatnění, které představují příležitosti pro nové výrobky a služby,

Pozměňovací návrh 164

Pozměňovací návrh 164

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.4 – odst. 2 – odrážka 2

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.4 – odst. 2 – odrážka 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | posílená odolnost mořských ekosystémů pro zajištění zdraví moří
  a
   oceánů a potírání a zmírnění účinků přírodních tlaků i zátěží způsobených člověkem, jako je znečištění a plasty, eutrofizace, acidifikace, oteplování 
  moří a oceánů
  a zvyšování hladiny moří, se zohledněním průniku mezi
  pevninou
  a 
  mořem
  a podporou oběhového přístupu, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

posílená odolnost mořských ekosystémů pro zajištění zdraví moří
  a
   oceánů a potírání a zmírnění účinků přírodních tlaků i zátěží způsobených člověkem, jako je znečištění a plasty, eutrofizace, acidifikace, oteplování 
  moří a oceánů
  a zvyšování hladiny moří, se zohledněním průniku mezi
  pevninou
  a 
  mořem
  a podporou oběhového přístupu,

a

moří a oceánů

pevninou

mořem

| — | posílená odolnost mořských ekosystémů pro zajištění zdraví moří, oceánů a 
  vnitrozemských vod, prevence,
  potírání a zmírnění účinků přírodních tlaků i zátěží způsobených člověkem, jako je znečištění
  , chemické látky
  a plasty
  včetně mikroplastů, nadměrný rybolov
  , eutrofizace, acidifikace, oteplování
  , invazní druhy
  a zvyšování hladiny moří, se zohledněním průniku mezi
  pevninským
  a 
  mořským prostředím
  a podporou oběhového přístupu, |
| --- | --- |

—

posílená odolnost mořských ekosystémů pro zajištění zdraví moří, oceánů a 
  vnitrozemských vod, prevence,
  potírání a zmírnění účinků přírodních tlaků i zátěží způsobených člověkem, jako je znečištění
  , chemické látky
  a plasty
  včetně mikroplastů, nadměrný rybolov
  , eutrofizace, acidifikace, oteplování
  , invazní druhy
  a zvyšování hladiny moří, se zohledněním průniku mezi
  pevninským
  a 
  mořským prostředím
  a podporou oběhového přístupu,

vnitrozemských vod, prevence,

, chemické látky

včetně mikroplastů, nadměrný rybolov

, invazní druhy

pevninským

mořským prostředím

Pozměňovací návrh 165

Pozměňovací návrh 165

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.4 – odst. 2 – odrážka 3

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.4 – odst. 2 – odrážka 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | správa oceánů na celosvětové a regionální úrovni s cílem zajistit zachování a udržitelné využívání zdrojů moří a 
  oceánů
  , |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

správa oceánů na celosvětové a regionální úrovni s cílem zajistit zachování a udržitelné využívání zdrojů moří a 
  oceánů
  ,

oceánů

| — | správa oceánů na celosvětové a regionální úrovni s cílem zajistit zachování a udržitelné využívání zdrojů moří
  , oceánů a vnitrozemských vod
  a 
  jejich přírodního kapitálu
  , |
| --- | --- |

—

správa oceánů na celosvětové a regionální úrovni s cílem zajistit zachování a udržitelné využívání zdrojů moří
  , oceánů a vnitrozemských vod
  a 
  jejich přírodního kapitálu
  ,

, oceánů a vnitrozemských vod

jejich přírodního kapitálu

Pozměňovací návrh 166

Pozměňovací návrh 166

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.4 – odst. 2 – odrážka 6

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.4 – odst. 2 – odrážka 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | modré hodnotové řetězce, mnohostranné využití
  mořského
  prostoru a růst odvětví obnovitelných zdrojů energie z moří a 
  oceánů
  , včetně
  udržitelných
  mikroskopických a makroskopických řas, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

modré hodnotové řetězce, mnohostranné využití
  mořského
  prostoru a růst odvětví obnovitelných zdrojů energie z moří a 
  oceánů
  , včetně
  udržitelných
  mikroskopických a makroskopických řas,

mořského

oceánů

udržitelných

| — | modré hodnotové řetězce, mnohostranné využití
  vodního
  prostoru a růst odvětví obnovitelných zdrojů energie z moří
  , oceánů
  a 
  vnitrozemských vod
  , včetně
  udržitelné výroby
  mikroskopických a makroskopických řas,
  moderní systémy vodní produkce na pevnině poskytující nástroje pro produkci biomasy neutrální z hlediska životního prostředí, |
| --- | --- |

—

modré hodnotové řetězce, mnohostranné využití
  vodního
  prostoru a růst odvětví obnovitelných zdrojů energie z moří
  , oceánů
  a 
  vnitrozemských vod
  , včetně
  udržitelné výroby
  mikroskopických a makroskopických řas,
  moderní systémy vodní produkce na pevnině poskytující nástroje pro produkci biomasy neutrální z hlediska životního prostředí,

vodního

, oceánů

vnitrozemských vod

udržitelné výroby

moderní systémy vodní produkce na pevnině poskytující nástroje pro produkci biomasy neutrální z hlediska životního prostředí,

Pozměňovací návrh 167

Pozměňovací návrh 167

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.4 – odst. 2 – odrážka 7

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.4 – odst. 2 – odrážka 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | řešení vycházející z přírody, která se týkají dynamiky
  ekosystémů mořských
  a 
  pobřežních oblastí
  , biologické rozmanitosti a řady ekosystémových služeb a která umožní systémové přístupy k udržitelnému využívání zdrojů moří a 
  oceánů
  a 
  přispějí
  k ochraně životního prostředí,
  správě pobřeží
  a přizpůsobování se změně klimatu, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

řešení vycházející z přírody, která se týkají dynamiky
  ekosystémů mořských
  a 
  pobřežních oblastí
  , biologické rozmanitosti a řady ekosystémových služeb a která umožní systémové přístupy k udržitelnému využívání zdrojů moří a 
  oceánů
  a 
  přispějí
  k ochraně životního prostředí,
  správě pobřeží
  a přizpůsobování se změně klimatu,

ekosystémů mořských

pobřežních oblastí

oceánů

přispějí

správě pobřeží

| — | řešení vycházející z přírody, která se týkají dynamiky
  vodních
  a 
  pobřežních ekosystémů
  , biologické rozmanitosti a řady ekosystémových služeb a která umožní systémové přístupy k udržitelnému využívání zdrojů moří
  , oceánů
  a 
  vnitrozemských vod
  a 
  přispívají
  k ochraně
  , obnově a správě
  životního prostředí,
  mimo jiné v pobřežních oblastech,
  a 
  k
  přizpůsobování se změně klimatu, |
| --- | --- |

—

řešení vycházející z přírody, která se týkají dynamiky
  vodních
  a 
  pobřežních ekosystémů
  , biologické rozmanitosti a řady ekosystémových služeb a která umožní systémové přístupy k udržitelnému využívání zdrojů moří
  , oceánů
  a 
  vnitrozemských vod
  a 
  přispívají
  k ochraně
  , obnově a správě
  životního prostředí,
  mimo jiné v pobřežních oblastech,
  a 
  k
  přizpůsobování se změně klimatu,

vodních

pobřežních ekosystémů

, oceánů

vnitrozemských vod

přispívají

, obnově a správě

mimo jiné v pobřežních oblastech,

k

Pozměňovací návrh 168

Pozměňovací návrh 168

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.4 – odst. 2 – odrážka 8

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.4 – odst. 2 – odrážka 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | modré inovace, též v modré a digitální ekonomice a přes pobřežní oblasti, pobřežní města a přístavy, za účelem posílení odolnosti pobřežních oblastí a zvýšení přínosů pro občany, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

modré inovace, též v modré a digitální ekonomice a přes pobřežní oblasti, pobřežní města a přístavy, za účelem posílení odolnosti pobřežních oblastí a zvýšení přínosů pro občany,

| — | modré inovace, též v modré a digitální ekonomice a přes pobřežní oblasti, pobřežní města a přístavy, za účelem posílení odolnosti pobřežních oblastí a zvýšení přínosů pro občany
  a návštěvníky
  , |
| --- | --- |

—

modré inovace, též v modré a digitální ekonomice a přes pobřežní oblasti, pobřežní města a přístavy, za účelem posílení odolnosti pobřežních oblastí a zvýšení přínosů pro občany
  a návštěvníky
  ,

a návštěvníky

Pozměňovací návrh 169

Pozměňovací návrh 169

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.1 – odst. 2 – odrážka 9

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.1 – odst. 2 – odrážka 9

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | lepší pochopení úlohy oceánů při zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

lepší pochopení úlohy oceánů při zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně.

| — | lepší pochopení úlohy oceánů
  a jiného vodního prostředí
  při zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně. |
| --- | --- |

—

lepší pochopení úlohy oceánů
  a jiného vodního prostředí
  při zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně.

a jiného vodního prostředí

Pozměňovací návrh 170

Pozměňovací návrh 170

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.5 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.5 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Kombinované účinky růstu populace, nedostatku zdrojů a jejich nadměrného využívání, zhoršování životního prostředí, změny klimatu a migrace vytvářejí bezprecedentní výzvy, které vyžadují transformaci potravinového systému (FOOD 2030) (20). Současná výroba a spotřeba potravin jsou z velké části neudržitelné, přičemž se potýkáme s dvojím břemenem špatné výživy v podobě souběžné existence podvýživy a obezity. Budoucí potravinové systémy musí zajistit dostatek bezpečných, zdravých a kvalitních potravin pro všechny na základě efektivního využíváním zdrojů, udržitelnosti (včetně snižování emisí skleníkových plynů, znečištění a produkce odpadů), propojení souše a 
  moře
  , snižování plýtvání potravinami, posílení produkce potravin
  z moří a oceánů
  a zahrnutí celého „potravinového hodnotového řetězce“ od výrobců až po spotřebitele a zpět. To musí jít ruku v ruce s rozvojem budoucího systému bezpečnosti potravin a návrhem, vývojem a realizací nástrojů, technologií a digitálních řešení, které poskytnou významné přínosy spotřebitelům a zlepší konkurenceschopnost a udržitelnost potravinového hodnotového řetězce. Kromě toho je potřeba podpořit změny chování v oblasti spotřeby a výroby potravin a zapojit
  primární producenty
  ,
  průmysl
  (včetně malých a středních podniků),
  maloobchodníky
  , odvětví stravování a pohostinství,
  spotřebitele
  a 
  veřejné služby
  . | Kombinované účinky růstu populace, nedostatku zdrojů a jejich nadměrného využívání, zhoršování životního prostředí, změny klimatu a migrace vytvářejí bezprecedentní výzvy, které vyžadují transformaci potravinového systému (FOOD 2030) (20). Současná výroba a spotřeba potravin jsou z velké části neudržitelné, přičemž se potýkáme s dvojím břemenem špatné výživy v podobě souběžné existence podvýživy a obezity. Budoucí potravinové systémy musí zajistit dostatek bezpečných, zdravých a kvalitních potravin pro všechny na základě efektivního využíváním zdrojů, udržitelnosti (včetně snižování emisí skleníkových plynů, znečištění a produkce odpadů), propojení souše a 
  vodního prostředí
  , snižování plýtvání potravinami, posílení produkce potravin a zahrnutí celého „potravinového hodnotového řetězce“ od výrobců až po spotřebitele a zpět. To musí jít ruku v ruce s rozvojem budoucího systému bezpečnosti potravin a návrhem, vývojem a realizací nástrojů, technologií a digitálních řešení, které poskytnou významné přínosy spotřebitelům a zlepší konkurenceschopnost
  , efektivitu
  a udržitelnost potravinového hodnotového řetězce. Kromě toho je potřeba podpořit změny chování v oblasti spotřeby a výroby potravin
  , například prostřednictvím označování potravin,
  a 
  lépe
  zapojit
  všechny zúčastněné subjekty, včetně primárních producentů, průmyslu
  (včetně malých a středních podniků),
  maloobchodníků
  , odvětví stravování a pohostinství,
  spotřebitelů
  a 
  veřejných služeb
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Kombinované účinky růstu populace, nedostatku zdrojů a jejich nadměrného využívání, zhoršování životního prostředí, změny klimatu a migrace vytvářejí bezprecedentní výzvy, které vyžadují transformaci potravinového systému (FOOD 2030) (20). Současná výroba a spotřeba potravin jsou z velké části neudržitelné, přičemž se potýkáme s dvojím břemenem špatné výživy v podobě souběžné existence podvýživy a obezity. Budoucí potravinové systémy musí zajistit dostatek bezpečných, zdravých a kvalitních potravin pro všechny na základě efektivního využíváním zdrojů, udržitelnosti (včetně snižování emisí skleníkových plynů, znečištění a produkce odpadů), propojení souše a 
  moře
  , snižování plýtvání potravinami, posílení produkce potravin
  z moří a oceánů
  a zahrnutí celého „potravinového hodnotového řetězce“ od výrobců až po spotřebitele a zpět. To musí jít ruku v ruce s rozvojem budoucího systému bezpečnosti potravin a návrhem, vývojem a realizací nástrojů, technologií a digitálních řešení, které poskytnou významné přínosy spotřebitelům a zlepší konkurenceschopnost a udržitelnost potravinového hodnotového řetězce. Kromě toho je potřeba podpořit změny chování v oblasti spotřeby a výroby potravin a zapojit
  primární producenty
  ,
  průmysl
  (včetně malých a středních podniků),
  maloobchodníky
  , odvětví stravování a pohostinství,
  spotřebitele
  a 
  veřejné služby
  .

20

moře

z moří a oceánů

primární producenty

průmysl

maloobchodníky

spotřebitele

veřejné služby

Kombinované účinky růstu populace, nedostatku zdrojů a jejich nadměrného využívání, zhoršování životního prostředí, změny klimatu a migrace vytvářejí bezprecedentní výzvy, které vyžadují transformaci potravinového systému (FOOD 2030) (20). Současná výroba a spotřeba potravin jsou z velké části neudržitelné, přičemž se potýkáme s dvojím břemenem špatné výživy v podobě souběžné existence podvýživy a obezity. Budoucí potravinové systémy musí zajistit dostatek bezpečných, zdravých a kvalitních potravin pro všechny na základě efektivního využíváním zdrojů, udržitelnosti (včetně snižování emisí skleníkových plynů, znečištění a produkce odpadů), propojení souše a 
  vodního prostředí
  , snižování plýtvání potravinami, posílení produkce potravin a zahrnutí celého „potravinového hodnotového řetězce“ od výrobců až po spotřebitele a zpět. To musí jít ruku v ruce s rozvojem budoucího systému bezpečnosti potravin a návrhem, vývojem a realizací nástrojů, technologií a digitálních řešení, které poskytnou významné přínosy spotřebitelům a zlepší konkurenceschopnost
  , efektivitu
  a udržitelnost potravinového hodnotového řetězce. Kromě toho je potřeba podpořit změny chování v oblasti spotřeby a výroby potravin
  , například prostřednictvím označování potravin,
  a 
  lépe
  zapojit
  všechny zúčastněné subjekty, včetně primárních producentů, průmyslu
  (včetně malých a středních podniků),
  maloobchodníků
  , odvětví stravování a pohostinství,
  spotřebitelů
  a 
  veřejných služeb
  .

20

vodního prostředí

, efektivitu

, například prostřednictvím označování potravin,

lépe

všechny zúčastněné subjekty, včetně primárních producentů, průmyslu

maloobchodníků

spotřebitelů

veřejných služeb

Pozměňovací návrh 171

Pozměňovací návrh 171

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.5 – odst. 2 – odrážka 1

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.5 – odst. 2 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Udržitelná a zdravá výživa pro dobré životní podmínky lidí po celou dobu života, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Udržitelná a zdravá výživa pro dobré životní podmínky lidí po celou dobu života,

| — | Udržitelná a zdravá výživa pro dobré životní podmínky lidí po celou dobu života
  zajišťující
  ,
  že systémy výroby a zpracování potravin byly navrhovány od základů s ohledem na výživové potřeby, |
| --- | --- |

—

Udržitelná a zdravá výživa pro dobré životní podmínky lidí po celou dobu života
  zajišťující
  ,
  že systémy výroby a zpracování potravin byly navrhovány od základů s ohledem na výživové potřeby,

zajišťující

že systémy výroby a zpracování potravin byly navrhovány od základů s ohledem na výživové potřeby,

Pozměňovací návrh 172

Pozměňovací návrh 172

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.5 – odst. 2 – odrážka 1 a (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.5 – odst. 2 – odrážka 1 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | využívání nových genomických a metabolomických technologií k rozpoznávání a uspokojování různých výživových potřeb naší globální populace za účelem dosažení příznivých dopadů na zdraví; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

využívání nových genomických a metabolomických technologií k rozpoznávání a uspokojování různých výživových potřeb naší globální populace za účelem dosažení příznivých dopadů na zdraví;

využívání nových genomických a metabolomických technologií k rozpoznávání a uspokojování různých výživových potřeb naší globální populace za účelem dosažení příznivých dopadů na zdraví;

Pozměňovací návrh 173

Pozměňovací návrh 173

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.5 – odst. 2 – odrážka 2

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.5 – odst. 2 – odrážka 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | individualizovaná výživa, zejména pro rizikové skupiny, za účelem zmírnění rizikových faktorů souvisejících s nemocemi spojenými s výživou a nepřenosnými nemocemi, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

individualizovaná výživa, zejména pro rizikové skupiny, za účelem zmírnění rizikových faktorů souvisejících s nemocemi spojenými s výživou a nepřenosnými nemocemi,

| — | nové přístupy k výživě, zejména pro rizikové skupiny, za účelem zmírnění rizikových faktorů souvisejících s nemocemi spojenými s výživou a nepřenosnými nemocemi včetně potravinové intolerance. |
| --- | --- |

—

nové přístupy k výživě, zejména pro rizikové skupiny, za účelem zmírnění rizikových faktorů souvisejících s nemocemi spojenými s výživou a nepřenosnými nemocemi včetně potravinové intolerance.

Pozměňovací návrh 174

Pozměňovací návrh 174

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.5 – odst. 2 – odrážka 3

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.5 – odst. 2 – odrážka 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | chování spotřebitelů, životní styl a motivace, podpora sociálních inovací a společenského zapojení pro lepší udržitelnost zdraví a životního prostředí v celém potravinovém hodnotovém řetězci, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

chování spotřebitelů, životní styl a motivace, podpora sociálních inovací a společenského zapojení pro lepší udržitelnost zdraví a životního prostředí v celém potravinovém hodnotovém řetězci,

| — | chování spotřebitelů, životní styl a motivace,
  analyzované z multidisciplinárního hlediska (psychologického a kulturního),
  podpora sociálních inovací a společenského zapojení pro lepší udržitelnost zdraví a životního prostředí v celém potravinovém hodnotovém řetězci, |
| --- | --- |

—

chování spotřebitelů, životní styl a motivace,
  analyzované z multidisciplinárního hlediska (psychologického a kulturního),
  podpora sociálních inovací a společenského zapojení pro lepší udržitelnost zdraví a životního prostředí v celém potravinovém hodnotovém řetězci,

analyzované z multidisciplinárního hlediska (psychologického a kulturního),

Pozměňovací návrh 175

Pozměňovací návrh 175

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.5 – odst. 2 – odrážka 4

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.5 – odst. 2 – odrážka 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | moderní systémy bezpečnosti a autenticity potravin, které prohlubují důvěru spotřebitelů v potravinový systém, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

moderní systémy bezpečnosti a autenticity potravin, které prohlubují důvěru spotřebitelů v potravinový systém,

| — | moderní systémy bezpečnosti
  , dohledatelnosti
  a autenticity potravin, které prohlubují důvěru spotřebitelů v potravinový systém, |
| --- | --- |

—

moderní systémy bezpečnosti
  , dohledatelnosti
  a autenticity potravin, které prohlubují důvěru spotřebitelů v potravinový systém,

, dohledatelnosti

Pozměňovací návrh 176

Pozměňovací návrh 176

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.5 – odst. 2 – odrážka 4 a (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.5 – odst. 2 – odrážka 4 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | stanovení zdrojů bílkovin a další vývoj bílkovinných plodin a jejich zpracování pro použití jako potravin a krmiv, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

stanovení zdrojů bílkovin a další vývoj bílkovinných plodin a jejich zpracování pro použití jako potravin a krmiv,

stanovení zdrojů bílkovin a další vývoj bílkovinných plodin a jejich zpracování pro použití jako potravin a krmiv,

Pozměňovací návrh 177

Pozměňovací návrh 177

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.5 – odst. 2 – odrážka 6

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.5 – odst. 2 – odrážka 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | environmentálně udržitelné a oběhové potravinové systémy účinně využívající zdroje na souši
  i na moři
  , směřující k nulovému plýtvání potravinami v celém potravinovém systému díky opětovnému použití potravin a biomasy, recyklaci potravinářských odpadů, novým obalům potravin a poptávce po potravinách na míru a po místních potravinách, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

environmentálně udržitelné a oběhové potravinové systémy účinně využívající zdroje na souši
  i na moři
  , směřující k nulovému plýtvání potravinami v celém potravinovém systému díky opětovnému použití potravin a biomasy, recyklaci potravinářských odpadů, novým obalům potravin a poptávce po potravinách na míru a po místních potravinách,

i na moři

| — | environmentálně udržitelné a oběhové potravinové systémy účinně využívající zdroje na souši
  a ve vodním prostředí
  , směřující k nulovému plýtvání potravinami v celém potravinovém systému díky opětovnému použití potravin a biomasy, recyklaci potravinářských odpadů, novým obalům potravin a poptávce po potravinách na míru a po místních potravinách, |
| --- | --- |

—

environmentálně udržitelné a oběhové potravinové systémy účinně využívající zdroje na souši
  a ve vodním prostředí
  , směřující k nulovému plýtvání potravinami v celém potravinovém systému díky opětovnému použití potravin a biomasy, recyklaci potravinářských odpadů, novým obalům potravin a poptávce po potravinách na míru a po místních potravinách,

a ve vodním prostředí

Pozměňovací návrh 178

Pozměňovací návrh 178

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.5 – odst. 2 – odrážka 7

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.5 – odst. 2 – odrážka 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | inovační a potravinářské systémy zaměřené na inovace v konkrétním místě a posílení postavení komunit, podpora spravedlivého obchodu a tvorby cen, začlenění a udržitelnost prostřednictvím partnerství mezi
  průmyslem
  , místními orgány, výzkumnými pracovníky a společností. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

inovační a potravinářské systémy zaměřené na inovace v konkrétním místě a posílení postavení komunit, podpora spravedlivého obchodu a tvorby cen, začlenění a udržitelnost prostřednictvím partnerství mezi
  průmyslem
  , místními orgány, výzkumnými pracovníky a společností.

průmyslem

| — | inovační a potravinářské systémy zaměřené na inovace v konkrétním místě a posílení postavení komunit, podpora spravedlivého obchodu a tvorby cen, začlenění a udržitelnost prostřednictvím partnerství mezi
  průmyslovými sektory
  , místními orgány, výzkumnými pracovníky a společností. |
| --- | --- |

—

inovační a potravinářské systémy zaměřené na inovace v konkrétním místě a posílení postavení komunit, podpora spravedlivého obchodu a tvorby cen, začlenění a udržitelnost prostřednictvím partnerství mezi
  průmyslovými sektory
  , místními orgány, výzkumnými pracovníky a společností.

průmyslovými sektory

Pozměňovací návrh 179

Pozměňovací návrh 179

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.5 – odst. 2 – odrážka 7 a (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.5 – odst. 2 – odrážka 7 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | vývoj oběhové bioekonomiky způsobem, který maximalizuje výrobu potravin a cyklů zpracování za účelem optimalizace hodnoty našich zdrojů a minimalizace dopadu na životní prostředí. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

vývoj oběhové bioekonomiky způsobem, který maximalizuje výrobu potravin a cyklů zpracování za účelem optimalizace hodnoty našich zdrojů a minimalizace dopadu na životní prostředí.

vývoj oběhové bioekonomiky způsobem, který maximalizuje výrobu potravin a cyklů zpracování za účelem optimalizace hodnoty našich zdrojů a minimalizace dopadu na životní prostředí.

Pozměňovací návrh 180

Pozměňovací návrh 180

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.6 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.6 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Inovace založené na biotechnologiích vytvářejí základy pro přechod od hospodářství založeného na fosilních palivech tím, že zahrnují udržitelné získávání, průmyslové zpracování a přeměnu biomasy ze souše i z moře na biologické materiály a výrobky. Rovněž využívají potenciál živých zdrojů, věd o živé přírodě a průmyslových biotechnologií k novým objevům, produktům a procesům. Inovace založené na biotechnologiích, včetně nových technologií, mohou přinést nové hospodářské činnosti a pracovní místa do regionů a měst, přispět k revitalizaci venkovských a pobřežních hospodářství a posílit oběhovost biohospodářství. | Inovace založené na biotechnologiích vytvářejí základy pro přechod od hospodářství založeného na fosilních palivech tím, že zahrnují udržitelné získávání, průmyslové zpracování a přeměnu biomasy ze souše i z moře na biologické materiály a výrobky. Rovněž využívají potenciál živých zdrojů, věd o živé přírodě a průmyslových biotechnologií
  i probíhající normalizační činnost
  k novým objevům, produktům a procesům. Inovace založené na biotechnologiích, včetně nových technologií, mohou přinést nové hospodářské činnosti a pracovní místa do regionů a měst, přispět k revitalizaci venkovských a pobřežních hospodářství a posílit oběhovost biohospodářství
  a tím podpořit přechod na nízkouhlíkovou společnost účinně využívající zdroje
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Inovace založené na biotechnologiích vytvářejí základy pro přechod od hospodářství založeného na fosilních palivech tím, že zahrnují udržitelné získávání, průmyslové zpracování a přeměnu biomasy ze souše i z moře na biologické materiály a výrobky. Rovněž využívají potenciál živých zdrojů, věd o živé přírodě a průmyslových biotechnologií k novým objevům, produktům a procesům. Inovace založené na biotechnologiích, včetně nových technologií, mohou přinést nové hospodářské činnosti a pracovní místa do regionů a měst, přispět k revitalizaci venkovských a pobřežních hospodářství a posílit oběhovost biohospodářství.

Inovace založené na biotechnologiích vytvářejí základy pro přechod od hospodářství založeného na fosilních palivech tím, že zahrnují udržitelné získávání, průmyslové zpracování a přeměnu biomasy ze souše i z moře na biologické materiály a výrobky. Rovněž využívají potenciál živých zdrojů, věd o živé přírodě a průmyslových biotechnologií
  i probíhající normalizační činnost
  k novým objevům, produktům a procesům. Inovace založené na biotechnologiích, včetně nových technologií, mohou přinést nové hospodářské činnosti a pracovní místa do regionů a měst, přispět k revitalizaci venkovských a pobřežních hospodářství a posílit oběhovost biohospodářství
  a tím podpořit přechod na nízkouhlíkovou společnost účinně využívající zdroje
  .

i probíhající normalizační činnost

a tím podpořit přechod na nízkouhlíkovou společnost účinně využívající zdroje

Pozměňovací návrh 181

Pozměňovací návrh 181

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.6 – odst. 1 a (nový)

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.6 – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Ekologické inovační systémy vyžadují spolupráci ve všech odvětvích a v hodnotovém řetězci. Je třeba pečlivě posuzovat potenciál a vliv různých zdrojů biomasy. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Ekologické inovační systémy vyžadují spolupráci ve všech odvětvích a v hodnotovém řetězci. Je třeba pečlivě posuzovat potenciál a vliv různých zdrojů biomasy.

Ekologické inovační systémy vyžadují spolupráci ve všech odvětvích a v hodnotovém řetězci. Je třeba pečlivě posuzovat potenciál a vliv různých zdrojů biomasy.

Pozměňovací návrh 182

Pozměňovací návrh 182

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II –bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.6 – odst. 2 – odrážka 1

Příloha I – pilíř II –bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.6 – odst. 2 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Systémy udržitelného získávání a výroby biomasy se zaměřením na aplikace a využití s vysokou hodnotou, sociální a environmentální udržitelnost, dopad na cíle v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti a na celkovou účinnost využívání zdrojů, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Systémy udržitelného získávání a výroby biomasy se zaměřením na aplikace a využití s vysokou hodnotou, sociální a environmentální udržitelnost, dopad na cíle v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti a na celkovou účinnost využívání zdrojů,

| — | Systémy udržitelného
  a sociálně vyváženého
  získávání a výroby biomasy se zaměřením na aplikace a využití s vysokou hodnotou, sociální
  , hospodářskou
  a environmentální udržitelnost, dopad na cíle v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti a na celkovou účinnost využívání zdrojů, |
| --- | --- |

—

Systémy udržitelného
  a sociálně vyváženého
  získávání a výroby biomasy se zaměřením na aplikace a využití s vysokou hodnotou, sociální
  , hospodářskou
  a environmentální udržitelnost, dopad na cíle v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti a na celkovou účinnost využívání zdrojů,

a sociálně vyváženého

, hospodářskou

Pozměňovací návrh 183

Pozměňovací návrh 183

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.6 – odst. 2 – odrážka 3

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.6 – odst. 2 – odrážka 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | biotechnologické hodnotové řetězce, materiály včetně biologicky inspirovaných materiálů, výrobky a procesy s novými vlastnostmi, funkcemi a vylepšenou udržitelností (včetně snížení emisí skleníkových plynů), podpora rozvoje pokročilých biorafinerií využívajících širší škálu biomasy, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

biotechnologické hodnotové řetězce, materiály včetně biologicky inspirovaných materiálů, výrobky a procesy s novými vlastnostmi, funkcemi a vylepšenou udržitelností (včetně snížení emisí skleníkových plynů), podpora rozvoje pokročilých biorafinerií využívajících širší škálu biomasy,

| — | biotechnologické hodnotové řetězce, materiály včetně biologicky inspirovaných materiálů, výrobky a procesy s novými vlastnostmi, funkcemi a vylepšenou udržitelností (včetně snížení emisí skleníkových plynů), podpora rozvoje pokročilých biorafinerií využívajících širší škálu biomasy a dalšího vývoje stávajících a nových biogenních paliv;
  lepší využívání biologického odpadu a vedlejších produktů; |
| --- | --- |

—

biotechnologické hodnotové řetězce, materiály včetně biologicky inspirovaných materiálů, výrobky a procesy s novými vlastnostmi, funkcemi a vylepšenou udržitelností (včetně snížení emisí skleníkových plynů), podpora rozvoje pokročilých biorafinerií využívajících širší škálu biomasy a dalšího vývoje stávajících a nových biogenních paliv;
  lepší využívání biologického odpadu a vedlejších produktů;

lepší využívání biologického odpadu a vedlejších produktů;

Pozměňovací návrh 184

Pozměňovací návrh 184

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.6 – odst. 2 – odrážka 4

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.6 – odst. 2 – odrážka 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | biotechnologie, včetně nejmodernějších meziodvětvových biotechnologií, pro použití v konkurenceschopných, udržitelných a nových průmyslových procesech, ekosystémových službách a spotřebních výrobcích (21), |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

biotechnologie, včetně nejmodernějších meziodvětvových biotechnologií, pro použití v konkurenceschopných, udržitelných a nových průmyslových procesech, ekosystémových službách a spotřebních výrobcích (21),

21

| — | biotechnologie, včetně nejmodernějších meziodvětvových biotechnologií, pro použití v konkurenceschopných, udržitelných a nových
  zemědělských,
  průmyslových procesech, ekosystémových službách a spotřebních výrobcích (21), |
| --- | --- |

—

biotechnologie, včetně nejmodernějších meziodvětvových biotechnologií, pro použití v konkurenceschopných, udržitelných a nových
  zemědělských,
  průmyslových procesech, ekosystémových službách a spotřebních výrobcích (21),

zemědělských,

21

Pozměňovací návrh 185

Pozměňovací návrh 185

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.6 – odst. 2 – odrážka 5

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.6 – odst. 2 – odrážka 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | oběhovost hospodářství založeného na biotechnologiích prostřednictvím technologických, systémových a sociálních inovací a inovací obchodních modelů s cílem
  radikálně
  zvýšit hodnotu vytvořenou na jednotku biologických zdrojů, avšak udržet hodnotu těchto zdrojů v hospodářství po delší dobu a podporovat zásadu kaskádového využívání udržitelné biomasy prostřednictvím výzkumu a inovací, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

oběhovost hospodářství založeného na biotechnologiích prostřednictvím technologických, systémových a sociálních inovací a inovací obchodních modelů s cílem
  radikálně
  zvýšit hodnotu vytvořenou na jednotku biologických zdrojů, avšak udržet hodnotu těchto zdrojů v hospodářství po delší dobu a podporovat zásadu kaskádového využívání udržitelné biomasy prostřednictvím výzkumu a inovací,

radikálně

| — | oběhovost hospodářství založeného na biotechnologiích prostřednictvím technologických, systémových a sociálních inovací a inovací obchodních modelů s cílem zvýšit hodnotu vytvořenou na jednotku biologických zdrojů, avšak udržet hodnotu těchto zdrojů v hospodářství po delší dobu a podporovat
  přechod k udržitelným materiálům a
  zásadu kaskádového využívání udržitelné biomasy prostřednictvím výzkumu a inovací, |
| --- | --- |

—

oběhovost hospodářství založeného na biotechnologiích prostřednictvím technologických, systémových a sociálních inovací a inovací obchodních modelů s cílem zvýšit hodnotu vytvořenou na jednotku biologických zdrojů, avšak udržet hodnotu těchto zdrojů v hospodářství po delší dobu a podporovat
  přechod k udržitelným materiálům a
  zásadu kaskádového využívání udržitelné biomasy prostřednictvím výzkumu a inovací,

přechod k udržitelným materiálům a

Pozměňovací návrh 186

Pozměňovací návrh 186

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.6 – odst. 2 – odrážka 5 a (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.6 – odst. 2 – odrážka 5 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | hodnotové řetězce založené na ekologickém přístupu včetně nových inovativních materiálů, kombinací materiálů a dalších inovativních koncepcí a výrobků, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

hodnotové řetězce založené na ekologickém přístupu včetně nových inovativních materiálů, kombinací materiálů a dalších inovativních koncepcí a výrobků,

hodnotové řetězce založené na ekologickém přístupu včetně nových inovativních materiálů, kombinací materiálů a dalších inovativních koncepcí a výrobků,

Pozměňovací návrh 187

Pozměňovací návrh 187

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.7 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.7 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Oběhové systémy výroby a spotřeby budou přínosem pro evropské hospodářství, neboť sníží závislost na zdrojích a zvýší konkurenceschopnost podniků, i pro evropské občany, neboť vytvoří nové pracovní příležitosti a sníží tlaky na životní prostředí a klima. Přechod k nízkoemisnímu oběhovému hospodářství s účinným využíváním zdrojů bude kromě průmyslové transformace vyžadovat širší systémový posun, který vyžaduje systémová ekologicky inovativní řešení, nové obchodní modely, trhy a investice, základní infrastrukturu, změny v chování spotřebitelů díky sociálním inovacím a modely správy stimulující spolupráci mezi více zainteresovanými stranami, aby zamýšlená systémová změna dosáhla lepších hospodářských, environmentálních a sociálních výsledků (22). Pro srovnatelnost, vytváření a sdílení znalostí a zamezení zdvojování úsilí
  bude
  důležité otevřít se mezinárodní spolupráci, např. prostřednictvím mezinárodních iniciativ, jako je Mezinárodní panel pro zdroje. | Oběhové systémy výroby a spotřeby budou přínosem pro evropské hospodářství
  a společnost
  , neboť sníží závislost na zdrojích a zvýší konkurenceschopnost podniků, i pro evropské občany, neboť vytvoří nové pracovní příležitosti a sníží tlaky na životní prostředí a klima. Přechod k nízkoemisnímu oběhovému hospodářství s účinným využíváním zdrojů bude kromě průmyslové transformace vyžadovat širší systémový posun, který vyžaduje systémová ekologicky inovativní řešení, nové obchodní modely, trhy a investice,
  revizi nebo vývoj nových norem,
   základní infrastrukturu, změny v chování spotřebitelů díky sociálním inovacím a modely správy stimulující spolupráci mezi více zainteresovanými stranami, aby zamýšlená systémová změna dosáhla lepších hospodářských, environmentálních a sociálních výsledků (22). Pro srovnatelnost, vytváření a sdílení znalostí a zamezení zdvojování úsilí
  může být případně
  důležité otevřít se mezinárodní spolupráci, např. prostřednictvím mezinárodních iniciativ, jako je Mezinárodní panel pro zdroje. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Oběhové systémy výroby a spotřeby budou přínosem pro evropské hospodářství, neboť sníží závislost na zdrojích a zvýší konkurenceschopnost podniků, i pro evropské občany, neboť vytvoří nové pracovní příležitosti a sníží tlaky na životní prostředí a klima. Přechod k nízkoemisnímu oběhovému hospodářství s účinným využíváním zdrojů bude kromě průmyslové transformace vyžadovat širší systémový posun, který vyžaduje systémová ekologicky inovativní řešení, nové obchodní modely, trhy a investice, základní infrastrukturu, změny v chování spotřebitelů díky sociálním inovacím a modely správy stimulující spolupráci mezi více zainteresovanými stranami, aby zamýšlená systémová změna dosáhla lepších hospodářských, environmentálních a sociálních výsledků (22). Pro srovnatelnost, vytváření a sdílení znalostí a zamezení zdvojování úsilí
  bude
  důležité otevřít se mezinárodní spolupráci, např. prostřednictvím mezinárodních iniciativ, jako je Mezinárodní panel pro zdroje.

22

bude

Oběhové systémy výroby a spotřeby budou přínosem pro evropské hospodářství
  a společnost
  , neboť sníží závislost na zdrojích a zvýší konkurenceschopnost podniků, i pro evropské občany, neboť vytvoří nové pracovní příležitosti a sníží tlaky na životní prostředí a klima. Přechod k nízkoemisnímu oběhovému hospodářství s účinným využíváním zdrojů bude kromě průmyslové transformace vyžadovat širší systémový posun, který vyžaduje systémová ekologicky inovativní řešení, nové obchodní modely, trhy a investice,
  revizi nebo vývoj nových norem,
   základní infrastrukturu, změny v chování spotřebitelů díky sociálním inovacím a modely správy stimulující spolupráci mezi více zainteresovanými stranami, aby zamýšlená systémová změna dosáhla lepších hospodářských, environmentálních a sociálních výsledků (22). Pro srovnatelnost, vytváření a sdílení znalostí a zamezení zdvojování úsilí
  může být případně
  důležité otevřít se mezinárodní spolupráci, např. prostřednictvím mezinárodních iniciativ, jako je Mezinárodní panel pro zdroje.

a společnost

revizi nebo vývoj nových norem,

22

může být případně

Pozměňovací návrh 188

Pozměňovací návrh 188

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.7 – odst. 2 – odrážka 1

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.7 – odst. 2 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Systémový přechod k oběhovému hospodářství s účinným využíváním zdrojů a novými paradigmaty interakce se spotřebiteli, novými obchodními modely pro účinné využívání zdrojů a environmentální výkonnost; produkty a služby podporující účinné využívání zdrojů během celého životního cyklu; systémy pro sdílení, opětovné použití, opravy, repase, recyklaci a kompostování, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Systémový přechod k oběhovému hospodářství s účinným využíváním zdrojů a novými paradigmaty interakce se spotřebiteli, novými obchodními modely pro účinné využívání zdrojů a environmentální výkonnost; produkty a služby podporující účinné využívání zdrojů během celého životního cyklu; systémy pro sdílení, opětovné použití, opravy, repase, recyklaci a kompostování,

| — | Systémový přechod k oběhovému hospodářství s účinným využíváním zdrojů a novými paradigmaty interakce se spotřebiteli, novými obchodními modely pro účinné využívání zdrojů a 
  energie a
   environmentální výkonnost; produkty a služby podporující účinné využívání zdrojů během celého životního cyklu; systémy pro sdílení, opětovné použití, opravy, repase, recyklaci a kompostování, |
| --- | --- |

—

Systémový přechod k oběhovému hospodářství s účinným využíváním zdrojů a novými paradigmaty interakce se spotřebiteli, novými obchodními modely pro účinné využívání zdrojů a 
  energie a
   environmentální výkonnost; produkty a služby podporující účinné využívání zdrojů během celého životního cyklu; systémy pro sdílení, opětovné použití, opravy, repase, recyklaci a kompostování,

energie a

Pozměňovací návrh 189

Pozměňovací návrh 189

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.7 – odst. 2 – odrážka 3

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.7 – odst. 2 – odrážka 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | řešení pro udržitelný a regenerativní rozvoj měst, příměstských oblastí a regionů, která integrují transformaci oběhového hospodářství s řešeními založenými na přírodě a technologickými, digitálními, sociálními a kulturními inovacemi a inovacemi územní správy, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

řešení pro udržitelný a regenerativní rozvoj měst, příměstských oblastí a regionů, která integrují transformaci oběhového hospodářství s řešeními založenými na přírodě a technologickými, digitálními, sociálními a kulturními inovacemi a inovacemi územní správy,

| — | řešení pro udržitelný a regenerativní rozvoj měst, příměstských
  a venkovských
  oblastí a regionů, která integrují transformaci oběhového hospodářství s řešeními založenými na přírodě a technologickými, digitálními, sociálními a kulturními inovacemi a inovacemi územní správy, |
| --- | --- |

—

řešení pro udržitelný a regenerativní rozvoj měst, příměstských
  a venkovských
  oblastí a regionů, která integrují transformaci oběhového hospodářství s řešeními založenými na přírodě a technologickými, digitálními, sociálními a kulturními inovacemi a inovacemi územní správy,

a venkovských

Pozměňovací návrh 190

Pozměňovací návrh 190

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.7 – odst. 2 – odrážka 3 a (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.7 – odst. 2 – odrážka 3 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | Adaptace na plně oběhový přístup využívající inovativní řešení v oblasti nakládání s odpady a umožňující získávat z odpadů zdroje a živiny a využívat potravinový odpad v městských oblastech; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Adaptace na plně oběhový přístup využívající inovativní řešení v oblasti nakládání s odpady a umožňující získávat z odpadů zdroje a živiny a využívat potravinový odpad v městských oblastech;

Adaptace na plně oběhový přístup využívající inovativní řešení v oblasti nakládání s odpady a umožňující získávat z odpadů zdroje a živiny a využívat potravinový odpad v městských oblastech;

Pozměňovací návrh 191

Pozměňovací návrh 191

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.7 – odst. 2 – odrážka 4

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.7 – odst. 2 – odrážka 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | ekologické inovace pro prevenci a sanaci znečištění životního prostředí nebezpečnými látkami a chemikáliemi, které vzbuzují obavy; rovněž se zaměřením na rozhraní mezi chemickými látkami, produkty a odpady, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

ekologické inovace pro prevenci a sanaci znečištění životního prostředí nebezpečnými látkami a chemikáliemi, které vzbuzují obavy; rovněž se zaměřením na rozhraní mezi chemickými látkami, produkty a odpady,

| — | ekologické inovace pro prevenci a sanaci znečištění životního prostředí nebezpečnými látkami a chemikáliemi, které vzbuzují obavy; rovněž se zaměřením na rozhraní mezi
  ekosystémy,
  chemickými látkami, produkty a odpady, |
| --- | --- |

—

ekologické inovace pro prevenci a sanaci znečištění životního prostředí nebezpečnými látkami a chemikáliemi, které vzbuzují obavy; rovněž se zaměřením na rozhraní mezi
  ekosystémy,
  chemickými látkami, produkty a odpady,

ekosystémy,

Pozměňovací návrh 192

Pozměňovací návrh 192

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.7 – odst. 2 – odrážka 5 a (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 5 – bod 5.2 – bod 5.2.7 – odst. 2 – odrážka 5 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | Větší pochopení pozitivních i negativních faktorů pro větší využívání bioproduktů prostřednictvím výzkumu v oblasti oběhového hospodářství, pokud jde o známky, označování, uplatňování norem, systémy certifikace, zadávání veřejných zakázek a regulaci, včetně hlediska globální hospodářské soutěže. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Větší pochopení pozitivních i negativních faktorů pro větší využívání bioproduktů prostřednictvím výzkumu v oblasti oběhového hospodářství, pokud jde o známky, označování, uplatňování norem, systémy certifikace, zadávání veřejných zakázek a regulaci, včetně hlediska globální hospodářské soutěže.

Větší pochopení pozitivních i negativních faktorů pro větší využívání bioproduktů prostřednictvím výzkumu v oblasti oběhového hospodářství, pokud jde o známky, označování, uplatňování norem, systémy certifikace, zadávání veřejných zakázek a regulaci, včetně hlediska globální hospodářské soutěže.

Pozměňovací návrh 193

Pozměňovací návrh 193

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.1 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.1 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Kvalitní veřejná politika nezbytně potřebuje vysoce kvalitní a důvěryhodné vědecké důkazy. Nové iniciativy a návrhy právních předpisů EU vyžadují transparentní, komplexní a vyvážené důkazy, zatímco provádění politik vyžaduje podklady pro měření a sledování jejich dopadu a pokroku. | Kvalitní veřejná politika nezbytně potřebuje vysoce kvalitní a důvěryhodné vědecké důkazy. Nové iniciativy a návrhy právních předpisů EU vyžadují transparentní, komplexní a vyvážené důkazy
  a transparentnost
  , zatímco provádění politik vyžaduje podklady pro měření a sledování jejich dopadu a pokroku. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Kvalitní veřejná politika nezbytně potřebuje vysoce kvalitní a důvěryhodné vědecké důkazy. Nové iniciativy a návrhy právních předpisů EU vyžadují transparentní, komplexní a vyvážené důkazy, zatímco provádění politik vyžaduje podklady pro měření a sledování jejich dopadu a pokroku.

Kvalitní veřejná politika nezbytně potřebuje vysoce kvalitní a důvěryhodné vědecké důkazy. Nové iniciativy a návrhy právních předpisů EU vyžadují transparentní, komplexní a vyvážené důkazy
  a transparentnost
  , zatímco provádění politik vyžaduje podklady pro měření a sledování jejich dopadu a pokroku.

a transparentnost

Pozměňovací návrh 194

Pozměňovací návrh 194

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.1 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.1 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Množství znalostí a dat exponenciálně roste. Aby je tvůrci politik mohli smysluplně využít, musí se přezkoumat a filtrovat. Rovněž jsou zapotřebí průřezové vědecké metody a analytické nástroje, které mohou využít všechny útvary Komise, zejména k předvídání nadcházejících společenských výzev a podpoře zdokonalení tvorby právních předpisů. To zahrnuje inovativní procesy, které zajistí účast zainteresovaných stran a občanů na otázkách tvorby politik. | Množství znalostí a dat exponenciálně roste. Aby je tvůrci politik mohli smysluplně využít, musí se přezkoumat a filtrovat. Rovněž jsou zapotřebí průřezové vědecké metody a analytické nástroje, které mohou využít všechny útvary Komise, zejména k předvídání nadcházejících společenských výzev
  či včasné reakci na ně
  a 
  k
   podpoře zdokonalení tvorby právních předpisů. To zahrnuje inovativní procesy, které zajistí účast zainteresovaných stran a občanů na otázkách tvorby politik. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Množství znalostí a dat exponenciálně roste. Aby je tvůrci politik mohli smysluplně využít, musí se přezkoumat a filtrovat. Rovněž jsou zapotřebí průřezové vědecké metody a analytické nástroje, které mohou využít všechny útvary Komise, zejména k předvídání nadcházejících společenských výzev a podpoře zdokonalení tvorby právních předpisů. To zahrnuje inovativní procesy, které zajistí účast zainteresovaných stran a občanů na otázkách tvorby politik.

Množství znalostí a dat exponenciálně roste. Aby je tvůrci politik mohli smysluplně využít, musí se přezkoumat a filtrovat. Rovněž jsou zapotřebí průřezové vědecké metody a analytické nástroje, které mohou využít všechny útvary Komise, zejména k předvídání nadcházejících společenských výzev
  či včasné reakci na ně
  a 
  k
   podpoře zdokonalení tvorby právních předpisů. To zahrnuje inovativní procesy, které zajistí účast zainteresovaných stran a občanů na otázkách tvorby politik.

či včasné reakci na ně

k

Pozměňovací návrh 195

Pozměňovací návrh 195

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.1 – odst. 2 – odrážka 4

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.1 – odst. 2 – odrážka 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | správa a
   sdílení dat a jejich soudržnost. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

správa a
   sdílení dat a jejich soudržnost.

správa a

| — | datová správa FAIR,
  sdílení dat a jejich soudržnost. |
| --- | --- |

—

datová správa FAIR,
  sdílení dat a jejich soudržnost.

datová správa FAIR,

Pozměňovací návrh 196

Pozměňovací návrh 196

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – nadpis

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – nadpis

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 6.2.2. | Globální výzvy |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6.2.2.

Globální výzvy

| 6.2.2. | Globální výzvy
  a konkurenceschopnost průmyslu |
| --- | --- |

6.2.2.

Globální výzvy
  a konkurenceschopnost průmyslu

a konkurenceschopnost průmyslu

Pozměňovací návrh 197

Pozměňovací návrh 197

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II –bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 1

Příloha I – pilíř II –bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Společné výzkumné středisko bude přispívat ke specifickým politikám a závazkům EU, kterými se zabývá
  pět
  klastrů Globálních výzev, zejména pokud jde o závazek EU k cílům udržitelného rozvoje. | Společné výzkumné středisko bude přispívat ke specifickým politikám a závazkům EU, kterými se zabývá
  šest
  klastrů Globálních výzev, zejména pokud jde o závazek EU k cílům udržitelného rozvoje. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Společné výzkumné středisko bude přispívat ke specifickým politikám a závazkům EU, kterými se zabývá
  pět
  klastrů Globálních výzev, zejména pokud jde o závazek EU k cílům udržitelného rozvoje.

pět

Společné výzkumné středisko bude přispívat ke specifickým politikám a závazkům EU, kterými se zabývá
  šest
  klastrů Globálních výzev, zejména pokud jde o závazek EU k cílům udržitelného rozvoje.

šest

Pozměňovací návrh 198

Pozměňovací návrh 198

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 1 – bod 2 – nadpis

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 1 – bod 2 – nadpis

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2. | Inkluzivní a 
  bezpečná
  společnost |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.

Inkluzivní a 
  bezpečná
  společnost

bezpečná

| 2. | Inkluzivní a 
  kreativní
  společnost |
| --- | --- |

2.

Inkluzivní a 
  kreativní
  společnost

kreativní

Pozměňovací návrh 199

Pozměňovací návrh 199

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 2 – odrážka 1

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 2 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Výzkum nerovností, chudoby a vyloučení, sociální mobility, kulturní rozmanitosti a dovedností; hodnocení dopadů sociálních, demografických a technologických transformací hospodářství a společnost, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Výzkum nerovností, chudoby a vyloučení, sociální mobility, kulturní rozmanitosti a dovedností; hodnocení dopadů sociálních, demografických a technologických transformací hospodářství a společnost,

| — | Výzkum nerovností, chudoby a vyloučení, sociální mobility, kulturní rozmanitosti a dovedností; hodnocení dopadů sociálních, demografických
  , geografických
  a technologických transformací hospodářství a společnost, |
| --- | --- |

—

Výzkum nerovností, chudoby a vyloučení, sociální mobility, kulturní rozmanitosti a dovedností; hodnocení dopadů sociálních, demografických
  , geografických
  a technologických transformací hospodářství a společnost,

, geografických

Pozměňovací návrh 200

Pozměňovací návrh 200

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 2 – odrážka 2

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 2 – odrážka 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | podpora
  zachování kulturního dědictví, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

podpora
  zachování kulturního dědictví,

podpora

| — | Výzkum ekonomického a sociální příspěvku kulturního a tvůrčího odvětví, včetně vývoje statistik a podpory
  zachování
  hmotného a nehmotného
  kulturního dědictví; |
| --- | --- |

—

Výzkum ekonomického a sociální příspěvku kulturního a tvůrčího odvětví, včetně vývoje statistik a podpory
  zachování
  hmotného a nehmotného
  kulturního dědictví;

Výzkum ekonomického a sociální příspěvku kulturního a tvůrčího odvětví, včetně vývoje statistik a podpory

hmotného a nehmotného

Pozměňovací návrh 201

Pozměňovací návrh 201

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 2 – odrážka 3 a (nová)

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 2 – odrážka 3 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | Výzkum sociálních dopadů technologických změn na členské státy a regiony, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Výzkum sociálních dopadů technologických změn na členské státy a regiony,

Výzkum sociálních dopadů technologických změn na členské státy a regiony,

Pozměňovací návrh 202

Pozměňovací návrh 202

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 2 a (nový)

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2 a. | Bezpečná společnost |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2 a.

2 a.

Bezpečná společnost

Pozměňovací návrh 203

Pozměňovací návrh 203

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 3 – nadpis

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 3 – nadpis

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3. | Digitální oblast a 
  průmysl |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.

Digitální oblast a 
  průmysl

průmysl

| 3. | Digitální oblast
  , průmysl
  a 
  vesmír |
| --- | --- |

3.

Digitální oblast
  , průmysl
  a 
  vesmír

, průmysl

vesmír

Pozměňovací návrh 204

Pozměňovací návrh 204

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 3 – odrážka 4

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 3 – odrážka 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | výzkum nanotechnologií a dalších klíčových základních technologií, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

výzkum nanotechnologií a dalších klíčových základních technologií,

výzkum nanotechnologií a dalších klíčových základních technologií,

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 205

Pozměňovací návrh 205

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 4 – odrážka 1

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 4 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Podpora provádění politik EU v oblasti klimatu, energetiky a dopravy, přechod k 
  nízkouhlíkovému hospodářství
  a strategie pro dekarbonizaci
  do roku 2050
  ; analýza integrovaných národních klimatických a energetických plánů; hodnocení způsobu dekarbonizace všech odvětví, včetně zemědělství, změny využívání půdy a lesnictví, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Podpora provádění politik EU v oblasti klimatu, energetiky a dopravy, přechod k 
  nízkouhlíkovému hospodářství
  a strategie pro dekarbonizaci
  do roku 2050
  ; analýza integrovaných národních klimatických a energetických plánů; hodnocení způsobu dekarbonizace všech odvětví, včetně zemědělství, změny využívání půdy a lesnictví,

nízkouhlíkovému hospodářství

do roku 2050

| — | Podpora provádění politik EU v oblasti klimatu, energetiky a dopravy,
  umožnění rozvoje plánů na
  přechod k 
  hospodářství s nulovou bilancí emisí skleníkových plynů, včetně nízkouhlíkových technologií,
  a strategie pro dekarbonizaci; analýza integrovaných národních klimatických a energetických plánů; hodnocení způsobu dekarbonizace všech odvětví, včetně zemědělství, změny využívání půdy a lesnictví, |
| --- | --- |

—

Podpora provádění politik EU v oblasti klimatu, energetiky a dopravy,
  umožnění rozvoje plánů na
  přechod k 
  hospodářství s nulovou bilancí emisí skleníkových plynů, včetně nízkouhlíkových technologií,
  a strategie pro dekarbonizaci; analýza integrovaných národních klimatických a energetických plánů; hodnocení způsobu dekarbonizace všech odvětví, včetně zemědělství, změny využívání půdy a lesnictví,

umožnění rozvoje plánů na

hospodářství s nulovou bilancí emisí skleníkových plynů, včetně nízkouhlíkových technologií,

Pozměňovací návrh 206

Pozměňovací návrh 206

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 4 – odrážka 2

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 4 – odrážka 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | posouzení rizik
  v citlivých ekosystémech
  a 
  kritických hospodářských odvětvích
  a 
  infrastruktur
  se zaměřením na
  adaptační
  strategie, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

posouzení rizik
  v citlivých ekosystémech
  a 
  kritických hospodářských odvětvích
  a 
  infrastruktur
  se zaměřením na
  adaptační
  strategie,

v citlivých ekosystémech

kritických hospodářských odvětvích

infrastruktur

adaptační

| — | posouzení rizik
  a možných řešení pro citlivé ekosystémy
  a 
  kritická hospodářská odvětví
  a 
  infrastruktury
  se zaměřením na strategie
  zmírňování a adaptace
  , |
| --- | --- |

—

posouzení rizik
  a možných řešení pro citlivé ekosystémy
  a 
  kritická hospodářská odvětví
  a 
  infrastruktury
  se zaměřením na strategie
  zmírňování a adaptace
  ,

a možných řešení pro citlivé ekosystémy

kritická hospodářská odvětví

infrastruktury

zmírňování a adaptace

Pozměňovací návrh 207

Pozměňovací návrh 207

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 4 – odrážka 3

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 4 – odrážka 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | analýza výzkumného a inovačního rozměru energetické unie; hodnocení konkurenceschopnosti EU na globálním trhu s energií z čistých zdrojů, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

analýza výzkumného a inovačního rozměru energetické unie; hodnocení konkurenceschopnosti EU na globálním trhu s energií z čistých zdrojů,

| — | analýza výzkumného a inovačního rozměru energetické unie; hodnocení konkurenceschopnosti EU na globálním trhu s energií z čistých zdrojů,
  zejména s energií z obnovitelných zdrojů, |
| --- | --- |

—

analýza výzkumného a inovačního rozměru energetické unie; hodnocení konkurenceschopnosti EU na globálním trhu s energií z čistých zdrojů,
  zejména s energií z obnovitelných zdrojů,

zejména s energií z obnovitelných zdrojů,

Pozměňovací návrh 208

Pozměňovací návrh 208

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 4 – odrážka 5

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 4 – odrážka 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | analýza využívání energie v budovách, inteligentních a udržitelných městech a průmyslových odvětvích, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

analýza využívání energie v budovách, inteligentních a udržitelných městech a průmyslových odvětvích,

| — | analýza využívání energie v budovách, inteligentních a udržitelných městech a průmyslových odvětvích
  a jejich potenciálů z hlediska zmírňování změny klimatu; |
| --- | --- |

—

analýza využívání energie v budovách, inteligentních a udržitelných městech a průmyslových odvětvích
  a jejich potenciálů z hlediska zmírňování změny klimatu;

a jejich potenciálů z hlediska zmírňování změny klimatu;

Pozměňovací návrh 209

Pozměňovací návrh 209

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 4 – odrážka 8

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 4 – odrážka 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | podpora
  transformace energetiky, včetně Paktu starostů a primátorů, čistá energie pro ostrovy EU, citlivé regiony a Afriku, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

podpora
  transformace energetiky, včetně Paktu starostů a primátorů, čistá energie pro ostrovy EU, citlivé regiony a Afriku,

transformace energetiky, včetně Paktu starostů a primátorů, čistá energie pro ostrovy EU, citlivé regiony a Afriku,

| — | podpora
  přechodu k bezuhlíkovým energetickým systémům včetně vysoce účinných systémů založených na obnovitelných zdrojích; |
| --- | --- |

—

podpora
  přechodu k bezuhlíkovým energetickým systémům včetně vysoce účinných systémů založených na obnovitelných zdrojích;

přechodu k bezuhlíkovým energetickým systémům včetně vysoce účinných systémů založených na obnovitelných zdrojích;

Pozměňovací návrh 210

Pozměňovací návrh 210

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 5 – nadpis

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 5 – nadpis

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5. | Potraviny a přírodní zdroje |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.

Potraviny a přírodní zdroje

| 5. | Potraviny, přírodní zdroje
  a zemědělství |
| --- | --- |

5.

Potraviny, přírodní zdroje
  a zemědělství

a zemědělství

Pozměňovací návrh 211

Pozměňovací návrh 211

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 5 – odrážka 1

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 5 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Výzkum týkající se souše, půdy, lesů, ovzduší, vody, mořských zdrojů, surovin a biologické rozmanitosti na podporu účinného zachování, obnovy a udržitelného využívání přírodního kapitálu, včetně udržitelné správy zdrojů v Africe, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Výzkum týkající se souše, půdy, lesů, ovzduší, vody, mořských zdrojů, surovin a biologické rozmanitosti na podporu účinného zachování, obnovy a udržitelného využívání přírodního kapitálu, včetně udržitelné správy zdrojů v Africe,

| — | Výzkum týkající se souše, půdy, lesů, ovzduší, vody, mořských zdrojů, surovin a biologické rozmanitosti na podporu účinného zachování, obnovy a udržitelného využívání přírodního kapitálu, včetně
  sociální spravedlivé a
  udržitelné správy zdrojů v Africe, |
| --- | --- |

—

Výzkum týkající se souše, půdy, lesů, ovzduší, vody, mořských zdrojů, surovin a biologické rozmanitosti na podporu účinného zachování, obnovy a udržitelného využívání přírodního kapitálu, včetně
  sociální spravedlivé a
  udržitelné správy zdrojů v Africe,

sociální spravedlivé a

Pozměňovací návrh 212

Pozměňovací návrh 212

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 5 – odrážka 3

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 5 – odrážka 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | posouzení změny klimatu a případných zmírňujících a přizpůsobujících opatření pro zemědělskou a rybářskou politiku, včetně zabezpečení potravin, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

posouzení změny klimatu a případných zmírňujících a přizpůsobujících opatření pro zemědělskou a rybářskou politiku, včetně zabezpečení potravin,

| — | posouzení změny klimatu a případných zmírňujících a přizpůsobujících opatření pro zemědělskou a rybářskou politiku
  a lesní hospodářství
  , včetně zabezpečení potravin, |
| --- | --- |

—

posouzení změny klimatu a případných zmírňujících a přizpůsobujících opatření pro zemědělskou a rybářskou politiku
  a lesní hospodářství
  , včetně zabezpečení potravin,

a lesní hospodářství

Pozměňovací návrh 213

Pozměňovací návrh 213

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 5 – odrážka 4

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.2 – odst. 2 – bod 5 – odrážka 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | sledování a prognózy v oblasti zemědělských zdrojů v zemích EU a v sousedních zemích, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

sledování a prognózy v oblasti zemědělských zdrojů v zemích EU a v sousedních zemích,

| — | sledování a prognózy v oblasti zemědělských
  a lesních
  zdrojů v zemích EU a v sousedních zemích, |
| --- | --- |

—

sledování a prognózy v oblasti zemědělských
  a lesních
  zdrojů v zemích EU a v sousedních zemích,

a lesních

Pozměňovací návrh 214

Pozměňovací návrh 214

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.3 – odst. 1

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.3 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Společné výzkumné středisko bude přispívat k inovacím a přenosu technologií. Bude podporovat fungování vnitřního trhu a správu ekonomických záležitostí Unie. Přispěje k rozvoji a monitorování politik zaměřených na sociálnější a udržitelnější Evropu. Bude podporovat vnější rozměr EU a mezinárodní cíle a pomáhat při prosazování řádné správy věcí veřejných. Dobře fungující vnitřní trh se silnou správou ekonomických záležitostí a spravedlivým sociálním systémem podpoří inovace a 
  konkurenceschopnost
  . | Společné výzkumné středisko bude přispívat k inovacím a přenosu technologií. Bude podporovat fungování vnitřního trhu a správu ekonomických záležitostí Unie. Přispěje k rozvoji a monitorování politik zaměřených na sociálnější a udržitelnější Evropu. Bude podporovat vnější rozměr EU a mezinárodní cíle a pomáhat při prosazování řádné správy věcí veřejných. Dobře fungující vnitřní trh se silnou správou ekonomických záležitostí a spravedlivým sociálním systémem podpoří inovace
  , konkurenceschopnost, tvorbu pracovních míst, sociální začlenění
  a 
  dobré životní podmínky
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Společné výzkumné středisko bude přispívat k inovacím a přenosu technologií. Bude podporovat fungování vnitřního trhu a správu ekonomických záležitostí Unie. Přispěje k rozvoji a monitorování politik zaměřených na sociálnější a udržitelnější Evropu. Bude podporovat vnější rozměr EU a mezinárodní cíle a pomáhat při prosazování řádné správy věcí veřejných. Dobře fungující vnitřní trh se silnou správou ekonomických záležitostí a spravedlivým sociálním systémem podpoří inovace a 
  konkurenceschopnost
  .

konkurenceschopnost

Společné výzkumné středisko bude přispívat k inovacím a přenosu technologií. Bude podporovat fungování vnitřního trhu a správu ekonomických záležitostí Unie. Přispěje k rozvoji a monitorování politik zaměřených na sociálnější a udržitelnější Evropu. Bude podporovat vnější rozměr EU a mezinárodní cíle a pomáhat při prosazování řádné správy věcí veřejných. Dobře fungující vnitřní trh se silnou správou ekonomických záležitostí a spravedlivým sociálním systémem podpoří inovace
  , konkurenceschopnost, tvorbu pracovních míst, sociální začlenění
  a 
  dobré životní podmínky
  .

, konkurenceschopnost, tvorbu pracovních míst, sociální začlenění

dobré životní podmínky

Pozměňovací návrh 215

Pozměňovací návrh 215

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.4 – odst. 2 – odrážka 5

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.4 – odst. 2 – odrážka 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | otevřená věda a otevřená data. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

otevřená věda a otevřená data.

| — | otevřená věda a otevřená data
  založená na zásadách FAIR
  . |
| --- | --- |

—

otevřená věda a otevřená data
  založená na zásadách FAIR
  .

založená na zásadách FAIR

Pozměňovací návrh 216

Pozměňovací návrh 216

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.5 – odst. 2 – odrážka 1

Příloha I – pilíř II – bod 6 – bod 6.2 – bod 6.2.5 – odst. 2 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Provádění regionálních a městských politik, strategií pro inteligentní specializaci, strategií pro hospodářskou transformaci přechodových regionů, integrovaných strategií rozvoje měst a příslušných dat, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Provádění regionálních a městských politik, strategií pro inteligentní specializaci, strategií pro hospodářskou transformaci přechodových regionů, integrovaných strategií rozvoje měst a příslušných dat,

| — | Provádění regionálních a městských politik, strategií pro inteligentní specializaci, strategií pro hospodářskou transformaci přechodových regionů, integrovaných strategií rozvoje měst a 
  venkova a
   příslušných dat, |
| --- | --- |

—

Provádění regionálních a městských politik, strategií pro inteligentní specializaci, strategií pro hospodářskou transformaci přechodových regionů, integrovaných strategií rozvoje měst a 
  venkova a
   příslušných dat,

venkova a

Pozměňovací návrh 217

Pozměňovací návrh 217

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III

Příloha I – pilíř III

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| III
  OTEVŘENÉ INOVACE | III
  INOVATIVNÍ EVROPA |
| Otevřené inovace jsou pro EU životně důležitým paradigmatem, aby mohla nadále zajišťovat svým obyvatelům prosperitu a čelit budoucím výzvám. Jejich zavedení vyžaduje systémový, průřezový a mnohostranný přístup. Hospodářský pokrok Evropy, sociální blahobyt a kvalita života se opírají o schopnost zvyšovat produktivitu a růst, což výrazně závisí na schopnosti inovovat. Inovace jsou také klíčem k řešení hlavních výzev, před nimiž EU stojí. | Otevřené inovace jsou pro EU životně důležitým paradigmatem, aby mohla nadále zajišťovat svým obyvatelům prosperitu a čelit budoucím výzvám. Jejich zavedení vyžaduje systémový, průřezový a mnohostranný přístup. Hospodářský pokrok Evropy, sociální blahobyt a kvalita života se opírají o schopnost zvyšovat produktivitu a růst, což výrazně závisí na schopnosti inovovat. Inovace jsou také klíčem k řešení hlavních výzev, před nimiž EU stojí. |
| Podobně jako u předcházejících programů jsou inovace ústředním prvkem programu Horizont Evropy. Hledání nových nápadů, výrobků a procesů je hlavní motivací cílů programu Horizont Evropa a jeho způsobů provádění, od strategického plánování po výzvy, a je od začátku do konce přítomno v každém podpořeném projektu, od základního výzkumu po průmyslové nebo technologické plány a mise. | Podobně jako u předcházejících programů jsou inovace ústředním prvkem programu Horizont Evropy. Hledání nových nápadů, výrobků a procesů je hlavní motivací cílů programu Horizont Evropa a jeho způsobů provádění, od strategického plánování po výzvy, a je od začátku do konce přítomno v každém podpořeném projektu, od základního výzkumu po průmyslové nebo technologické plány a mise. |
| Inovace si však zaslouží zvláštní opatření, neboť EU musí rozhodným způsobem zlepšit podmínky a prostředí, v nichž mohou evropské inovace vzkvétat, aby byly myšlenky rychle sdíleny mezi účastníky inovačního ekosystému a nové nápady a technologie se rychle přeměnily na výrobky a služby potřebné k tomu, aby EU splnila své cíle. | Inovace si však zaslouží zvláštní opatření, neboť EU musí rozhodným způsobem zlepšit podmínky a prostředí, v nichž mohou evropské inovace vzkvétat, aby byly myšlenky rychle sdíleny mezi účastníky inovačního ekosystému a nové nápady a technologie se rychle přeměnily na výrobky a služby potřebné k tomu, aby EU splnila své cíle. |
| V posledních desetiletích došlo ke vzniku významných a celosvětových nových trhů v oblasti zábavy, médií, zdravotnictví, ubytování a maloobchodu založených na průlomových inovacích v oblasti informačních a komunikačních technologií, biotechnologií, internetu a platformové ekonomiky. Tyto inovace, které vytvářejí trhy a ovlivňují hospodářství EU jako celek, jsou zaváděny rychle rostoucími a často novými společnostmi. Ale jen několik z nich pochází z EU. | V posledních desetiletích došlo ke vzniku významných a celosvětových nových trhů v oblasti zábavy, médií,
  komunikace,
  zdravotnictví, ubytování a maloobchodu založených na průlomových inovacích v oblasti informačních a komunikačních technologií, biotechnologií, internetu a platformové ekonomiky. Tyto inovace, které vytvářejí trhy a ovlivňují hospodářství EU jako celek, jsou zaváděny rychle rostoucími a často novými společnostmi. Ale jen několik z nich pochází z EU
  a daří se jim zde
  . |
| Přichází nová globální vlna průlomových inovací, která bude více založena na „deep-tech“ technologiích, jako je blockchain, umělá inteligence, genomika a robotika, a dalších technologiích, které mohou pocházet i od jednotlivých inovátorů a komunit občanů. Spojuje je to, že se utvářejí na křižovatce různých technologií, průmyslových odvětví a vědních oborů, nabízejí radikálně nové kombinace produktů, procesů, služeb a obchodních modelů a mají potenciál otevřít nové trhy po celém světě. Ovlivněna budou i další odvětví, jako je výroba, finanční služby, doprava nebo energetika. | Přichází nová globální vlna
  základních,
  průlomových
  a přelomových
  inovací,
  mimo jiné v sociální a technologické oblasti,
  která bude více založena na „deep-tech“ technologiích, jako je blockchain, umělá inteligence, genomika a robotika, a dalších technologiích, které mohou pocházet
  nejen od podniků nebo výzkumných organizací, ale
  i od jednotlivých inovátorů a komunit občanů. Spojuje je to, že se utvářejí na křižovatce různých technologií, průmyslových odvětví a vědních oborů, nabízejí radikálně nové kombinace produktů, procesů, služeb
  , norem
  a obchodních modelů a mají potenciál otevřít nové trhy po celém světě. Ovlivněna budou i další odvětví, jako je výroba, finanční služby, doprava nebo energetika. |
| Evropa musí této příležitosti využít. Nachází se v dobré pozici, protože tato nová vlna přichází v „deep-tech“ oblastech, jako jsou umělá inteligence, kvantové technologie a čisté zdroje energie, kde má Evropa určitou konkurenční výhodu, pokud jde o vědu a znalosti, a může stavět na těsné spolupráci veřejného a soukromého sektoru (např. ve zdravotnictví nebo v energetice). | Evropa musí této příležitosti využít. Nachází se v dobré pozici, protože tato nová vlna přichází v „deep-tech“ oblastech, jako jsou umělá inteligence, kvantové technologie a čisté zdroje energie, kde má Evropa určitou konkurenční výhodu, pokud jde o vědu a znalosti, a může stavět na těsné spolupráci veřejného a soukromého sektoru (např. ve zdravotnictví nebo v energetice). |
| K tomu, aby Evropa stála v čele této nové vlny průlomových inovací, je třeba úspěšně čelit následujícím výzvám: | K tomu, aby Evropa stála v čele této nové vlny průlomových inovací, je třeba úspěšně čelit následujícím výzvám: |
| — | zlepšit transformaci vědy na inovace s cílem urychlit přenos nápadů, technologií a talentů z výzkumné základny do začínajících podniků a průmyslu, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

III
  OTEVŘENÉ INOVACE

OTEVŘENÉ INOVACE

III
  INOVATIVNÍ EVROPA

INOVATIVNÍ EVROPA

Otevřené inovace jsou pro EU životně důležitým paradigmatem, aby mohla nadále zajišťovat svým obyvatelům prosperitu a čelit budoucím výzvám. Jejich zavedení vyžaduje systémový, průřezový a mnohostranný přístup. Hospodářský pokrok Evropy, sociální blahobyt a kvalita života se opírají o schopnost zvyšovat produktivitu a růst, což výrazně závisí na schopnosti inovovat. Inovace jsou také klíčem k řešení hlavních výzev, před nimiž EU stojí.

Otevřené inovace jsou pro EU životně důležitým paradigmatem, aby mohla nadále zajišťovat svým obyvatelům prosperitu a čelit budoucím výzvám. Jejich zavedení vyžaduje systémový, průřezový a mnohostranný přístup. Hospodářský pokrok Evropy, sociální blahobyt a kvalita života se opírají o schopnost zvyšovat produktivitu a růst, což výrazně závisí na schopnosti inovovat. Inovace jsou také klíčem k řešení hlavních výzev, před nimiž EU stojí.

Podobně jako u předcházejících programů jsou inovace ústředním prvkem programu Horizont Evropy. Hledání nových nápadů, výrobků a procesů je hlavní motivací cílů programu Horizont Evropa a jeho způsobů provádění, od strategického plánování po výzvy, a je od začátku do konce přítomno v každém podpořeném projektu, od základního výzkumu po průmyslové nebo technologické plány a mise.

Podobně jako u předcházejících programů jsou inovace ústředním prvkem programu Horizont Evropy. Hledání nových nápadů, výrobků a procesů je hlavní motivací cílů programu Horizont Evropa a jeho způsobů provádění, od strategického plánování po výzvy, a je od začátku do konce přítomno v každém podpořeném projektu, od základního výzkumu po průmyslové nebo technologické plány a mise.

Inovace si však zaslouží zvláštní opatření, neboť EU musí rozhodným způsobem zlepšit podmínky a prostředí, v nichž mohou evropské inovace vzkvétat, aby byly myšlenky rychle sdíleny mezi účastníky inovačního ekosystému a nové nápady a technologie se rychle přeměnily na výrobky a služby potřebné k tomu, aby EU splnila své cíle.

Inovace si však zaslouží zvláštní opatření, neboť EU musí rozhodným způsobem zlepšit podmínky a prostředí, v nichž mohou evropské inovace vzkvétat, aby byly myšlenky rychle sdíleny mezi účastníky inovačního ekosystému a nové nápady a technologie se rychle přeměnily na výrobky a služby potřebné k tomu, aby EU splnila své cíle.

V posledních desetiletích došlo ke vzniku významných a celosvětových nových trhů v oblasti zábavy, médií, zdravotnictví, ubytování a maloobchodu založených na průlomových inovacích v oblasti informačních a komunikačních technologií, biotechnologií, internetu a platformové ekonomiky. Tyto inovace, které vytvářejí trhy a ovlivňují hospodářství EU jako celek, jsou zaváděny rychle rostoucími a často novými společnostmi. Ale jen několik z nich pochází z EU.

V posledních desetiletích došlo ke vzniku významných a celosvětových nových trhů v oblasti zábavy, médií,
  komunikace,
  zdravotnictví, ubytování a maloobchodu založených na průlomových inovacích v oblasti informačních a komunikačních technologií, biotechnologií, internetu a platformové ekonomiky. Tyto inovace, které vytvářejí trhy a ovlivňují hospodářství EU jako celek, jsou zaváděny rychle rostoucími a často novými společnostmi. Ale jen několik z nich pochází z EU
  a daří se jim zde
  .

komunikace,

a daří se jim zde

Přichází nová globální vlna průlomových inovací, která bude více založena na „deep-tech“ technologiích, jako je blockchain, umělá inteligence, genomika a robotika, a dalších technologiích, které mohou pocházet i od jednotlivých inovátorů a komunit občanů. Spojuje je to, že se utvářejí na křižovatce různých technologií, průmyslových odvětví a vědních oborů, nabízejí radikálně nové kombinace produktů, procesů, služeb a obchodních modelů a mají potenciál otevřít nové trhy po celém světě. Ovlivněna budou i další odvětví, jako je výroba, finanční služby, doprava nebo energetika.

Přichází nová globální vlna
  základních,
  průlomových
  a přelomových
  inovací,
  mimo jiné v sociální a technologické oblasti,
  která bude více založena na „deep-tech“ technologiích, jako je blockchain, umělá inteligence, genomika a robotika, a dalších technologiích, které mohou pocházet
  nejen od podniků nebo výzkumných organizací, ale
  i od jednotlivých inovátorů a komunit občanů. Spojuje je to, že se utvářejí na křižovatce různých technologií, průmyslových odvětví a vědních oborů, nabízejí radikálně nové kombinace produktů, procesů, služeb
  , norem
  a obchodních modelů a mají potenciál otevřít nové trhy po celém světě. Ovlivněna budou i další odvětví, jako je výroba, finanční služby, doprava nebo energetika.

základních,

a přelomových

mimo jiné v sociální a technologické oblasti,

nejen od podniků nebo výzkumných organizací, ale

, norem

Evropa musí této příležitosti využít. Nachází se v dobré pozici, protože tato nová vlna přichází v „deep-tech“ oblastech, jako jsou umělá inteligence, kvantové technologie a čisté zdroje energie, kde má Evropa určitou konkurenční výhodu, pokud jde o vědu a znalosti, a může stavět na těsné spolupráci veřejného a soukromého sektoru (např. ve zdravotnictví nebo v energetice).

Evropa musí této příležitosti využít. Nachází se v dobré pozici, protože tato nová vlna přichází v „deep-tech“ oblastech, jako jsou umělá inteligence, kvantové technologie a čisté zdroje energie, kde má Evropa určitou konkurenční výhodu, pokud jde o vědu a znalosti, a může stavět na těsné spolupráci veřejného a soukromého sektoru (např. ve zdravotnictví nebo v energetice).

K tomu, aby Evropa stála v čele této nové vlny průlomových inovací, je třeba úspěšně čelit následujícím výzvám:

K tomu, aby Evropa stála v čele této nové vlny průlomových inovací, je třeba úspěšně čelit následujícím výzvám:

—

zlepšit transformaci vědy na inovace s cílem urychlit přenos nápadů, technologií a talentů z výzkumné základny do začínajících podniků a průmyslu,

| — | zlepšit transformaci vědy na inovace s cílem urychlit přenos nápadů, technologií a talentů z výzkumné základny do začínajících podniků a průmyslu, |
| --- | --- |

—

zlepšit transformaci vědy na inovace s cílem urychlit přenos nápadů, technologií a talentů z výzkumné základny do začínajících podniků a průmyslu,

| — | posílit spolupráci mezi všemi typy inovátorů při vytváření nových ekosystémů, zejména mezi začínajícími podniky, malými a středními podniky a většími společnostmi, |
| --- | --- |

—

posílit spolupráci mezi všemi typy inovátorů při vytváření nových ekosystémů, zejména mezi začínajícími podniky, malými a středními podniky a většími společnostmi,

posílit spolupráci mezi všemi typy inovátorů při vytváření nových ekosystémů, zejména mezi začínajícími podniky, malými a středními podniky a většími společnostmi,

| — | urychlit transformaci průmyslu: evropský průmysl zaostává při zavádění nových technologií a zvyšování rozsahu: 77 % mladých a velkých společností zabývajících se výzkumem a vývojem sídlí v USA nebo v Asii a pouze 16 % v Evropě, |
| --- | --- |

—

urychlit transformaci průmyslu: evropský průmysl zaostává při zavádění nových technologií a zvyšování rozsahu: 77 % mladých a velkých společností zabývajících se výzkumem a vývojem sídlí v USA nebo v Asii a pouze 16 % v Evropě,

| — | urychlit transformaci průmyslu: evropský průmysl zaostává při zavádění nových technologií a zvyšování rozsahu: 77 % mladých a velkých společností zabývajících se výzkumem a vývojem sídlí v USA nebo v Asii a pouze 16 % v Evropě, |
| --- | --- |

—

urychlit transformaci průmyslu: evropský průmysl zaostává při zavádění nových technologií a zvyšování rozsahu: 77 % mladých a velkých společností zabývajících se výzkumem a vývojem sídlí v USA nebo v Asii a pouze 16 % v Evropě,

| — | zvýšit rizikové financování k překlenutí mezer ve financování: inovátoři v Evropě trpí nízkou nabídkou rizikového financování. Rizikový kapitál je klíčem k tomu, aby se průlomové inovace staly předními světovými společnostmi, ale v Evropě představuje méně než čtvrtinu částek získaných v USA a v Asii. Evropa musí překlenout tzv. „údolí smrti“, kvůli nimž se nápady a inovace nedostanou na trh v důsledku mezery mezi veřejnou podporou a soukromými investicemi, zejména pokud jde o vysoce rizikové průlomové inovace a dlouhodobé investice, |
| --- | --- |

—

zvýšit rizikové financování k překlenutí mezer ve financování: inovátoři v Evropě trpí nízkou nabídkou rizikového financování. Rizikový kapitál je klíčem k tomu, aby se průlomové inovace staly předními světovými společnostmi, ale v Evropě představuje méně než čtvrtinu částek získaných v USA a v Asii. Evropa musí překlenout tzv. „údolí smrti“, kvůli nimž se nápady a inovace nedostanou na trh v důsledku mezery mezi veřejnou podporou a soukromými investicemi, zejména pokud jde o vysoce rizikové průlomové inovace a dlouhodobé investice,

| — | zvýšit rizikové financování k překlenutí mezer ve financování: inovátoři v Evropě trpí nízkou nabídkou rizikového financování. Rizikový kapitál je klíčem k tomu, aby se průlomové inovace staly předními světovými společnostmi, ale v Evropě představuje méně než čtvrtinu částek získaných v USA a v Asii. Evropa musí překlenout tzv. „údolí smrti“, kvůli nimž se nápady a inovace nedostanou na trh v důsledku mezery mezi veřejnou podporou a soukromými investicemi, zejména pokud jde o vysoce rizikové průlomové inovace a dlouhodobé investice, |
| --- | --- |

—

zvýšit rizikové financování k překlenutí mezer ve financování: inovátoři v Evropě trpí nízkou nabídkou rizikového financování. Rizikový kapitál je klíčem k tomu, aby se průlomové inovace staly předními světovými společnostmi, ale v Evropě představuje méně než čtvrtinu částek získaných v USA a v Asii. Evropa musí překlenout tzv. „údolí smrti“, kvůli nimž se nápady a inovace nedostanou na trh v důsledku mezery mezi veřejnou podporou a soukromými investicemi, zejména pokud jde o vysoce rizikové průlomové inovace a dlouhodobé investice,

| — | zlepšit a zjednodušit evropské prostředí pro financování a podporu výzkumu a inovací: množství různých zdrojů financování vytváří pro inovátory složité prostředí. Intervence EU se musí uskutečňovat ve spolupráci a koordinaci s dalšími veřejnými a soukromými iniciativami na evropské, národní a regionální úrovni, aby se posílily a navzájem sladily podpůrné kapacity a vytvořilo se přehledné prostředí pro všechny evropské inovátory, |
| --- | --- |

—

zlepšit a zjednodušit evropské prostředí pro financování a podporu výzkumu a inovací: množství různých zdrojů financování vytváří pro inovátory složité prostředí. Intervence EU se musí uskutečňovat ve spolupráci a koordinaci s dalšími veřejnými a soukromými iniciativami na evropské, národní a regionální úrovni, aby se posílily a navzájem sladily podpůrné kapacity a vytvořilo se přehledné prostředí pro všechny evropské inovátory,

| — | zlepšit a zjednodušit evropské prostředí pro financování a podporu výzkumu a inovací: množství různých zdrojů financování vytváří pro inovátory složité prostředí. Intervence EU se musí uskutečňovat ve spolupráci a koordinaci s dalšími veřejnými a soukromými iniciativami na evropské, národní a regionální úrovni, aby se posílily a navzájem sladily podpůrné kapacity a vytvořilo se přehledné prostředí pro všechny evropské inovátory, |
| --- | --- |

—

zlepšit a zjednodušit evropské prostředí pro financování a podporu výzkumu a inovací: množství různých zdrojů financování vytváří pro inovátory složité prostředí. Intervence EU se musí uskutečňovat ve spolupráci a koordinaci s dalšími veřejnými a soukromými iniciativami na evropské, národní a regionální úrovni, aby se posílily a navzájem sladily podpůrné kapacity a vytvořilo se přehledné prostředí pro všechny evropské inovátory,

| — | překonat roztříštěnost inovačního ekosystému. I když je v Evropě stále více „hotspotů“, nejsou dobře propojeny. Společnosti s potenciálem mezinárodního růstu se musí vyrovnávat s roztříštěností vnitrostátních trhů a jejich rozmanitými jazyky, podnikatelskými kulturami a právními předpisy. |
| --- | --- |

—

překonat roztříštěnost inovačního ekosystému. I když je v Evropě stále více „hotspotů“, nejsou dobře propojeny. Společnosti s potenciálem mezinárodního růstu se musí vyrovnávat s roztříštěností vnitrostátních trhů a jejich rozmanitými jazyky, podnikatelskými kulturami a právními předpisy.

| — | překonat roztříštěnost inovačního ekosystému. I když je v Evropě stále více „hotspotů“, nejsou dobře propojeny. Společnosti s potenciálem mezinárodního růstu se musí vyrovnávat s roztříštěností vnitrostátních trhů a jejich rozmanitými jazyky, podnikatelskými kulturami a právními předpisy. |
| --- | --- |

—

překonat roztříštěnost inovačního ekosystému. I když je v Evropě stále více „hotspotů“, nejsou dobře propojeny. Společnosti s potenciálem mezinárodního růstu se musí vyrovnávat s roztříštěností vnitrostátních trhů a jejich rozmanitými jazyky, podnikatelskými kulturami a právními předpisy.

Aby EU obstála v této nové vlně průlomových inovací, musí podpora pro průlomové inovátory používat agilní, jednoduchý, hladký a individuální přístup. Politika pro rozvoj a zavádění průlomových inovací a rozšiřování činnosti podniků musí zahrnovat odvahu podstoupit rizika, vzít v úvahu výše uvedené výzvy a přidávat hodnotu k souvisejícím inovačním činnostem prováděným jednotlivými členskými státy.

Aby EU obstála v této nové vlně průlomových inovací, musí podpora pro průlomové inovátory používat agilní, jednoduchý, hladký a individuální přístup. Politika pro rozvoj a zavádění průlomových inovací a rozšiřování činnosti podniků musí zahrnovat odvahu podstoupit rizika, vzít v úvahu výše uvedené výzvy a přidávat hodnotu k souvisejícím inovačním činnostem prováděným jednotlivými členskými státy.

Pilíř
  Otevřené inovace
  programu Horizont Evropa ve spolupráci s dalšími politikami EU, zejména programem InvestEU, má za cíl takové hmatatelné výsledky přinést. Vychází z poznatků a zkušeností získaných z předchozích rámcových programů, zejména z činnosti zaměřených na budoucí technologie a inovace (jako jsou iniciativa „Budoucí a vznikající technologie“ (FET) a program „Rychlá cesta k inovacím“ (FTI)), malé a střední podniky (jako je nástroj pro MSP), ale také soukromé a podnikové finance (jako jsou nástroj financování se sdílením rizik sedmého rámcového programu a nástroj InnovFin programu Horizont 2020), což je vše součástí činností „pilotního programu ERI“ zahájených na období 2018–2020.

Otevřené inovace

Pilíř
  Inovativní Evropa
  programu Horizont Evropa ve spolupráci s dalšími politikami EU, zejména programem InvestEU, má za cíl takové hmatatelné výsledky přinést. Vychází z poznatků a zkušeností získaných z předchozích rámcových programů, zejména z činnosti zaměřených na budoucí technologie a inovace (jako jsou iniciativa „Budoucí a vznikající technologie“ (FET) a program „Rychlá cesta k inovacím“ (FTI)), malé a střední podniky (jako je nástroj pro MSP), ale také soukromé a podnikové finance (jako jsou nástroj financování se sdílením rizik sedmého rámcového programu a nástroj InnovFin programu Horizont 2020), což je vše součástí činností „pilotního programu ERI“ zahájených na období 2018–2020.

Inovativní Evropa

Na základě těchto zkušeností tento pilíř stanoví vznik Evropské rady pro inovace (ERI), která bude podporovat
  průlomové
  inovace s potenciálem rychlého růstu na globální úrovni prostřednictvím specializovaných typů akcí a činností:

průlomové

Na základě těchto zkušeností tento pilíř stanoví vznik Evropské rady pro inovace (ERI), která bude podporovat
  průlomový výzkum a
  inovace s potenciálem rychlého růstu na globální úrovni prostřednictvím specializovaných typů akcí a činností:

průlomový výzkum a

| — | podpora rozvoje budoucích a vznikajících průlomových inovací, |
| --- | --- |

—

podpora rozvoje budoucích a vznikajících průlomových inovací,

| — | podpora rozvoje budoucích a vznikajících průlomových inovací,
  včetně cíleného kolaborativního výzkumu, |
| --- | --- |

—

podpora rozvoje budoucích a vznikajících průlomových inovací,
  včetně cíleného kolaborativního výzkumu,

včetně cíleného kolaborativního výzkumu,

| — | podpora rozšiřování a přijímání inovací v průmyslových a jiných ekonomických hodnotových řetězcích, |
| --- | --- |

—

podpora rozšiřování a přijímání inovací v průmyslových a jiných ekonomických hodnotových řetězcích,

podpora rozšiřování a přijímání inovací v průmyslových a jiných ekonomických hodnotových řetězcích,

| — | překlenutí mezer ve financování pro vývoj, zavádění a růst inovací, které vytvářejí trhy, |
| --- | --- |

—

překlenutí mezer ve financování pro vývoj, zavádění a růst inovací, které vytvářejí trhy,

| — | překlenutí mezer ve financování pro vývoj, zavádění a růst inovací, které vytvářejí trhy, |
| --- | --- |

—

překlenutí mezer ve financování pro vývoj, zavádění a růst inovací, které vytvářejí trhy,

| — | zvyšování dopadu a viditelnosti podpory inovací ze strany EU. |
| --- | --- |

—

zvyšování dopadu a viditelnosti podpory inovací ze strany EU.

| — | zvyšování dopadu a viditelnosti podpory inovací ze strany EU. |
| --- | --- |

—

zvyšování dopadu a viditelnosti podpory inovací ze strany EU.

| — | vytváření součinnosti s činnostmi v ostatních částech programu, |
| --- | --- |

—

vytváření součinnosti s činnostmi v ostatních částech programu,

vytváření součinnosti s činnostmi v ostatních částech programu,

I když bude ERI přímo podporovat průlomové inovace, je třeba dále rozvíjet a zlepšovat celkové prostředí, ze kterého evropské inovace pocházejí: podpora inovací v celé Evropě a ve všech rozměrech a formách, včetně navzájem se doplňujících politik a zdrojů na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni, kdykoli je to možné, by měla být společnou evropskou snahou. Tento pilíř proto rovněž upravuje:

I když bude ERI přímo podporovat průlomové inovace, je třeba dále rozvíjet a zlepšovat celkové prostředí, ze kterého evropské inovace pocházejí: podpora inovací v celé Evropě a ve všech rozměrech a formách, včetně navzájem se doplňujících politik a zdrojů na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni, kdykoli je to možné, by měla být společnou evropskou snahou. Tento pilíř proto rovněž upravuje:

| — | obnovené a posílené mechanismy koordinace a spolupráce s členskými státy a přidruženými zeměmi, ale také se soukromými iniciativami, s cílem podporovat všechny druhy evropských inovačních ekosystémů a subjekty, které v nich působí, |
| --- | --- |

—

obnovené a posílené mechanismy koordinace a spolupráce s členskými státy a přidruženými zeměmi, ale také se soukromými iniciativami, s cílem podporovat všechny druhy evropských inovačních ekosystémů a subjekty, které v nich působí,

| — | obnovené a posílené mechanismy koordinace a spolupráce s členskými státy a přidruženými zeměmi, ale také se soukromými iniciativami, s cílem podporovat všechny druhy evropských inovačních ekosystémů a subjekty, které v nich působí, |
| --- | --- |

—

obnovené a posílené mechanismy koordinace a spolupráce s členskými státy a přidruženými zeměmi, ale také se soukromými iniciativami, s cílem podporovat všechny druhy evropských inovačních ekosystémů a subjekty, které v nich působí,

| — | podporu
  pro Evropský inovační a technologický institut (EIT) a znalostní a inovační společenství (KIC). |
| --- | --- |

—

podporu
  pro Evropský inovační a technologický institut (EIT) a znalostní a inovační společenství (KIC).

podporu

| — | rozšířenou podporu
  pro Evropský inovační a technologický institut (EIT) a znalostní a inovační společenství (KIC). |
| --- | --- |

—

rozšířenou podporu
  pro Evropský inovační a technologický institut (EIT) a znalostní a inovační společenství (KIC).

rozšířenou podporu

Kromě toho bude tento pilíř propojen s programem InvestEU v rámci trvalé snahy vylepšovat kapacity pro rizikové financování výzkumu a inovací v Evropě a tam, kde je to třeba. Program InvestEU, na základě úspěchů a zkušeností získaných v rámci nástroje InnovFin programu Horizont 2020 a v rámci EFSI, posílí přístup k rizikovému financování pro financovatelné výzkumné organizace, inovátory a podnikatele, zejména pro malé a střední podniky a malé společnosti se střední tržní kapitalizací, jakož i pro investory.

Kromě toho bude tento pilíř propojen s programem InvestEU v rámci trvalé snahy vylepšovat kapacity pro rizikové financování výzkumu a inovací v Evropě a tam, kde je to třeba. Program InvestEU, na základě úspěchů a zkušeností získaných v rámci nástroje InnovFin programu Horizont 2020 a v rámci EFSI, posílí přístup k rizikovému financování pro financovatelné výzkumné organizace, inovátory a podnikatele, zejména pro malé a střední podniky a malé společnosti se střední tržní kapitalizací, jakož i pro investory.

Pozměňovací návrh 218

Pozměňovací návrh 218

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – odst. 1

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Cílem ERI je identifikovat, rozvíjet a zavádět průlomové a přelomové inovace (včetně technologií) a podporovat rychlý růst inovativních společností na úrovni EU a na mezinárodní úrovni na cestě od nápadů k tržnímu uplatnění. | Cílem ERI je identifikovat, rozvíjet a zavádět průlomové a přelomové inovace (včetně
  zcela nových
  technologií) a podporovat rychlý růst inovativních společností na úrovni EU a na mezinárodní úrovni na cestě od nápadů k tržnímu uplatnění. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Cílem ERI je identifikovat, rozvíjet a zavádět průlomové a přelomové inovace (včetně technologií) a podporovat rychlý růst inovativních společností na úrovni EU a na mezinárodní úrovni na cestě od nápadů k tržnímu uplatnění.

Cílem ERI je identifikovat, rozvíjet a zavádět průlomové a přelomové inovace (včetně
  zcela nových
  technologií) a podporovat rychlý růst inovativních společností na úrovni EU a na mezinárodní úrovni na cestě od nápadů k tržnímu uplatnění.

zcela nových

Pozměňovací návrh 219

Pozměňovací návrh 219

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – odst. 2

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| ERI se bude provádět především prostřednictvím dvou vzájemně se doplňujících typů akcí, konkrétně nástroje Pathfinder pro pokročilý výzkum, pokud jde o rané fáze
  technického
  rozvoje, a nástroje Accelerator pro akce na podporu inovací a tržního uplatnění, včetně fáze před masovou komercializací a fáze růstu společnosti. Nástroj Accelerator, jehož myšlenkou je nabídnout jedno místo a jeden proces podpory, bude
  rovněž
  poskytovat kombinované financování, které spojuje granty s kapitálovými investicemi. Kromě toho bude také kanálem pro přístup k úvěrům poskytovaným z programu InvestEU. | ERI se bude provádět především prostřednictvím dvou vzájemně se doplňujících typů akcí, konkrétně nástroje
  ERI
  Pathfinder pro pokročilý výzkum, pokud jde o rané fáze
  vědeckého a technologického výzkumu a
   rozvoje, a nástroje
  ERI
  Accelerator pro akce na podporu inovací a tržního uplatnění, včetně fáze před masovou komercializací a fáze růstu společnosti. Nástroj Accelerator, jehož myšlenkou je nabídnout jedno místo a jeden proces podpory, bude poskytovat kombinované financování, které spojuje granty s kapitálovými investicemi. Kromě toho bude také kanálem pro přístup k úvěrům
  a zárukám
  poskytovaným z programu InvestEU.
  Na začínající podniky a malé a střední podniky se vyčlení nejméně 70 % rozpočtu ERI. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ERI se bude provádět především prostřednictvím dvou vzájemně se doplňujících typů akcí, konkrétně nástroje Pathfinder pro pokročilý výzkum, pokud jde o rané fáze
  technického
  rozvoje, a nástroje Accelerator pro akce na podporu inovací a tržního uplatnění, včetně fáze před masovou komercializací a fáze růstu společnosti. Nástroj Accelerator, jehož myšlenkou je nabídnout jedno místo a jeden proces podpory, bude
  rovněž
  poskytovat kombinované financování, které spojuje granty s kapitálovými investicemi. Kromě toho bude také kanálem pro přístup k úvěrům poskytovaným z programu InvestEU.

technického

rovněž

ERI se bude provádět především prostřednictvím dvou vzájemně se doplňujících typů akcí, konkrétně nástroje
  ERI
  Pathfinder pro pokročilý výzkum, pokud jde o rané fáze
  vědeckého a technologického výzkumu a
   rozvoje, a nástroje
  ERI
  Accelerator pro akce na podporu inovací a tržního uplatnění, včetně fáze před masovou komercializací a fáze růstu společnosti. Nástroj Accelerator, jehož myšlenkou je nabídnout jedno místo a jeden proces podpory, bude poskytovat kombinované financování, které spojuje granty s kapitálovými investicemi. Kromě toho bude také kanálem pro přístup k úvěrům
  a zárukám
  poskytovaným z programu InvestEU.
  Na začínající podniky a malé a střední podniky se vyčlení nejméně 70 % rozpočtu ERI.

ERI

vědeckého a technologického výzkumu a

ERI

a zárukám

Na začínající podniky a malé a střední podniky se vyčlení nejméně 70 % rozpočtu ERI.

Pozměňovací návrh 220

Pozměňovací návrh 220

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – odst. 3 – odrážka 1

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – odst. 3 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | zaměřeny na průlomové a přelomové inovace včetně společenských, které mají potenciál vytvářet nové trhy
  , oproti těm, které inkrementálně zlepšují stávající výrobky, služby nebo podnikatelské modely, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

zaměřeny na průlomové a přelomové inovace včetně společenských, které mají potenciál vytvářet nové trhy
  , oproti těm, které inkrementálně zlepšují stávající výrobky, služby nebo podnikatelské modely,

, oproti těm, které inkrementálně zlepšují stávající výrobky, služby nebo podnikatelské modely,

| — | zaměřeny na průlomové a přelomové inovace včetně společenských, které mají potenciál vytvářet nové trhy
  nebo umožnit nová řešení, a také výzkum potenciálu zcela nových technologií; |
| --- | --- |

—

zaměřeny na průlomové a přelomové inovace včetně společenských, které mají potenciál vytvářet nové trhy
  nebo umožnit nová řešení, a také výzkum potenciálu zcela nových technologií;

nebo umožnit nová řešení, a také výzkum potenciálu zcela nových technologií;

Pozměňovací návrh 221

Pozměňovací návrh 221

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – odst. 3 – odrážka 2

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – odst. 3 – odrážka 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | fungovat především „zdola nahoru“, budou otevřené inovacím ze všech oborů vědy a techniky a aplikacím v jakémkoli odvětví, přičemž umožní i cílenou podporu vznikajících průlomových nebo přelomových technologií potenciálního strategického významu, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

fungovat především „zdola nahoru“, budou otevřené inovacím ze všech oborů vědy a techniky a aplikacím v jakémkoli odvětví, přičemž umožní i cílenou podporu vznikajících průlomových nebo přelomových technologií potenciálního strategického významu,

| — | fungovat především „zdola nahoru“, budou otevřené
  cíleným
  inovacím
  a výzkumu
  ze všech oborů vědy a techniky a aplikacím v jakémkoli odvětví, přičemž umožní i cílenou podporu vznikajících průlomových nebo přelomových technologií potenciálního strategického významu, |
| --- | --- |

—

fungovat především „zdola nahoru“, budou otevřené
  cíleným
  inovacím
  a výzkumu
  ze všech oborů vědy a techniky a aplikacím v jakémkoli odvětví, přičemž umožní i cílenou podporu vznikajících průlomových nebo přelomových technologií potenciálního strategického významu,

cíleným

a výzkumu

Pozměňovací návrh 222

Pozměňovací návrh 222

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – odst. 3 – odrážka 3

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – odst. 3 – odrážka 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | podněcovat inovace, které vedou napříč různými obory a odvětvími vědy a techniky (např. spojují fyzikální a digitální oblast), |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

podněcovat inovace, které vedou napříč různými obory a odvětvími vědy a techniky (např. spojují fyzikální a digitální oblast),

| — | podněcovat inovace
  a výzkum
  , které vedou napříč různými obory a odvětvími vědy a techniky (např. spojují fyzikální a digitální oblast), |
| --- | --- |

—

podněcovat inovace
  a výzkum
  , které vedou napříč různými obory a odvětvími vědy a techniky (např. spojují fyzikální a digitální oblast),

a výzkum

Pozměňovací návrh 223

Pozměňovací návrh 223

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – odst. 3 – odrážka 4

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – odst. 3 – odrážka 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | zaměřeny na inovátory, zjednodušovat procesy a správní požadavky, při posuzování žádostí využívat pohovory a zajišťovat rychlé rozhodování, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

zaměřeny na inovátory, zjednodušovat procesy a správní požadavky, při posuzování žádostí využívat pohovory a zajišťovat rychlé rozhodování,

| — | zaměřeny na inovátory
  a výzkumné pracovníky
  , zjednodušovat procesy a správní požadavky, při posuzování žádostí využívat pohovory a zajišťovat rychlé rozhodování, |
| --- | --- |

—

zaměřeny na inovátory
  a výzkumné pracovníky
  , zjednodušovat procesy a správní požadavky, při posuzování žádostí využívat pohovory a zajišťovat rychlé rozhodování,

a výzkumné pracovníky

Pozměňovací návrh 224

Pozměňovací návrh 224

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – odst. 4

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Kromě finanční podpory budou mít inovátoři přístup k poradenským službám ERI pro podniky, které projektům poskytnou coaching, mentorování a technickou pomoc a propojí inovátory s kolegy, průmyslovými partnery a investory. Inovátoři získají také snazší přístup k odborným znalostem, zařízením (včetně inovačních center (23) a partnerům ze všech oblastí činností podporovaných ze strany EU (včetně činností EIT, zejména prostřednictvím znalostních a inovačních společenství). | Kromě finanční podpory budou mít inovátoři přístup k poradenským službám ERI pro podniky, které projektům poskytnou coaching, mentorování a technickou pomoc a propojí inovátory s kolegy, průmyslovými partnery a investory. Inovátoři získají také snazší přístup k odborným znalostem, zařízením (včetně
  výzkumných infrastruktur a
  inovačních center (23) a partnerům ze všech oblastí činností podporovaných ze strany EU (včetně činností EIT, zejména prostřednictvím znalostních a inovačních společenství). |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Kromě finanční podpory budou mít inovátoři přístup k poradenským službám ERI pro podniky, které projektům poskytnou coaching, mentorování a technickou pomoc a propojí inovátory s kolegy, průmyslovými partnery a investory. Inovátoři získají také snazší přístup k odborným znalostem, zařízením (včetně inovačních center (23) a partnerům ze všech oblastí činností podporovaných ze strany EU (včetně činností EIT, zejména prostřednictvím znalostních a inovačních společenství).

23

Kromě finanční podpory budou mít inovátoři přístup k poradenským službám ERI pro podniky, které projektům poskytnou coaching, mentorování a technickou pomoc a propojí inovátory s kolegy, průmyslovými partnery a investory. Inovátoři získají také snazší přístup k odborným znalostem, zařízením (včetně
  výzkumných infrastruktur a
  inovačních center (23) a partnerům ze všech oblastí činností podporovaných ze strany EU (včetně činností EIT, zejména prostřednictvím znalostních a inovačních společenství).

výzkumných infrastruktur a

23

Pozměňovací návrh 225

Pozměňovací návrh 225

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – odst. 5

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Zvláštní pozornost
  bude
  věnována zajištění náležitého a účinného vzájemného doplňování s iniciativami členských států, ať už prováděnými individuálně nebo v rámci sítě, též v podobě
  evropského
  partnerství. | Mimoto bude
  zvláštní pozornost věnována zajištění náležitého a účinného vzájemného doplňování s iniciativami členských států, ať už prováděnými individuálně nebo v rámci sítě, též v podobě
  evropských
  partnerství. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Zvláštní pozornost
  bude
  věnována zajištění náležitého a účinného vzájemného doplňování s iniciativami členských států, ať už prováděnými individuálně nebo v rámci sítě, též v podobě
  evropského
  partnerství.

bude

evropského

Mimoto bude
  zvláštní pozornost věnována zajištění náležitého a účinného vzájemného doplňování s iniciativami členských států, ať už prováděnými individuálně nebo v rámci sítě, též v podobě
  evropských
  partnerství.

Mimoto bude

evropských

Pozměňovací návrh 226

Pozměňovací návrh 226

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.1 – návětí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.1.1. | Nástroj Pathfinder pro pokročilý výzkum |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.1.1.

Nástroj Pathfinder pro pokročilý výzkum

| 1.1.1. | Nástroj
  ERI
  Pathfinder pro pokročilý výzkum |
| --- | --- |

1.1.1.

Nástroj
  ERI
  Pathfinder pro pokročilý výzkum

ERI

Pozměňovací návrh 227

Pozměňovací návrh 227

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.1 – odst. 2

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.1 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Celkovým cílem nástroje Pathfinder bude rozvíjet inovace vzešlé z průlomových technických nápadů, které mají potenciál vytvářet trhy, a přivést je do fáze demonstrace, nebo rozvoj obchodních případů či strategií, které pak převezme nástroj Accelerator nebo jakékoli jiné řešení pro zavádění na trh. Za tímto účelem bude nástroj Pathfinder z počátku podporovat nejranější fáze vědeckého a technického výzkumu a vývoje, včetně fází ověření koncepce a prototypů pro ověření technologie. | Celkovým cílem nástroje Pathfinder bude rozvíjet inovace vzešlé z průlomových
  vědeckých a
  technických nápadů, které mají potenciál vytvářet trhy, a přivést je do fáze demonstrace, nebo rozvoj obchodních případů či strategií, které pak převezme nástroj Accelerator nebo jakékoli jiné řešení pro zavádění na trh. Za tímto účelem bude nástroj Pathfinder z počátku podporovat nejranější fáze vědeckého a technického výzkumu a vývoje, včetně
  meziodvětvového výzkumu
  fází ověření koncepce a prototypů pro ověření technologie. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Celkovým cílem nástroje Pathfinder bude rozvíjet inovace vzešlé z průlomových technických nápadů, které mají potenciál vytvářet trhy, a přivést je do fáze demonstrace, nebo rozvoj obchodních případů či strategií, které pak převezme nástroj Accelerator nebo jakékoli jiné řešení pro zavádění na trh. Za tímto účelem bude nástroj Pathfinder z počátku podporovat nejranější fáze vědeckého a technického výzkumu a vývoje, včetně fází ověření koncepce a prototypů pro ověření technologie.

Celkovým cílem nástroje Pathfinder bude rozvíjet inovace vzešlé z průlomových
  vědeckých a
  technických nápadů, které mají potenciál vytvářet trhy, a přivést je do fáze demonstrace, nebo rozvoj obchodních případů či strategií, které pak převezme nástroj Accelerator nebo jakékoli jiné řešení pro zavádění na trh. Za tímto účelem bude nástroj Pathfinder z počátku podporovat nejranější fáze vědeckého a technického výzkumu a vývoje, včetně
  meziodvětvového výzkumu
  fází ověření koncepce a prototypů pro ověření technologie.

vědeckých a

meziodvětvového výzkumu

Pozměňovací návrh 228

Pozměňovací návrh 228

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.1 – odst. 3

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.1 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Aby byl nástroj Pathfinder plně otevřen širokému průzkumu, příležitostem vzešlým ze šťastných náhod a nečekaným nápadům, koncepcím a objevům, bude prováděn především prostřednictvím
  trvale otevřené výzvy
  k podávání návrhů „zdola nahoru“. Nástroj Pathfinder bude rovněž vyhlašovat soutěžní výzvy s cílem rozvíjet klíčové strategické cíle (24), které si žádají „deep-tech“ a radikální myšlení. Přeskupení vybraných projektů do tematických portfolií či portfolií založených na cílech umožní dosáhnout kritického množství úsilí a vytvořit strukturu nových multidisciplinárních výzkumných komunit. | Aby byl nástroj Pathfinder plně otevřen širokému průzkumu, příležitostem vzešlým ze šťastných náhod a nečekaným nápadům, koncepcím a objevům, bude prováděn především prostřednictvím
  trvalých, soutěžních a otevřených výzev
  k podávání návrhů „zdola nahoru“
  s konečnými termíny
  . Nástroj Pathfinder bude rovněž vyhlašovat soutěžní výzvy s cílem rozvíjet klíčové strategické cíle (24), které si žádají „deep-tech“ a radikální myšlení. Přeskupení vybraných projektů do tematických portfolií či portfolií založených na cílech umožní dosáhnout kritického množství úsilí a vytvořit strukturu nových multidisciplinárních výzkumných komunit. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Aby byl nástroj Pathfinder plně otevřen širokému průzkumu, příležitostem vzešlým ze šťastných náhod a nečekaným nápadům, koncepcím a objevům, bude prováděn především prostřednictvím
  trvale otevřené výzvy
  k podávání návrhů „zdola nahoru“. Nástroj Pathfinder bude rovněž vyhlašovat soutěžní výzvy s cílem rozvíjet klíčové strategické cíle (24), které si žádají „deep-tech“ a radikální myšlení. Přeskupení vybraných projektů do tematických portfolií či portfolií založených na cílech umožní dosáhnout kritického množství úsilí a vytvořit strukturu nových multidisciplinárních výzkumných komunit.

trvale otevřené výzvy

24

Aby byl nástroj Pathfinder plně otevřen širokému průzkumu, příležitostem vzešlým ze šťastných náhod a nečekaným nápadům, koncepcím a objevům, bude prováděn především prostřednictvím
  trvalých, soutěžních a otevřených výzev
  k podávání návrhů „zdola nahoru“
  s konečnými termíny
  . Nástroj Pathfinder bude rovněž vyhlašovat soutěžní výzvy s cílem rozvíjet klíčové strategické cíle (24), které si žádají „deep-tech“ a radikální myšlení. Přeskupení vybraných projektů do tematických portfolií či portfolií založených na cílech umožní dosáhnout kritického množství úsilí a vytvořit strukturu nových multidisciplinárních výzkumných komunit.

trvalých, soutěžních a otevřených výzev

s konečnými termíny

24

Pozměňovací návrh 229

Pozměňovací návrh 229

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.1 – odst. 5

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.1 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Nástroj Pathfinder bude otevřený všem druhům inovátorů od jednotlivců po univerzity, výzkumné organizace a společnosti, zejména pak startupy a malé a střední podniky, a od jednotlivých příjemců po multidisciplinární konsorcia. V případě projektů jednotlivých příjemců nebudou povoleny větší společnosti. Nástroj Pathfinder bude prováděn v úzké koordinaci s dalšími částmi programu Horizont Evropa, zejména s činnostmi Evropské rady pro výzkum, akcemi „Marie Curie-Skłodowska“ a 
  znalostními a inovačními společenstvími
  Evropského inovačního a technologického institutu (EIT). Bude také prováděn v úzké koordinaci s programy a činnostmi členských států. | Nástroj Pathfinder bude otevřený všem druhům inovátorů od jednotlivců po univerzity, výzkumné
  a technologické
  organizace a společnosti, zejména pak startupy a malé a střední podniky, a od jednotlivých příjemců po multidisciplinární konsorcia. V případě projektů jednotlivých příjemců nebudou povoleny větší společnosti.
  Aby byla zajištěna součinnost a nedocházelo ke zdvojování činností,
  nástroj Pathfinder bude prováděn v úzké koordinaci s dalšími částmi programu Horizont Evropa, zejména s činnostmi Evropské rady pro výzkum, akcemi „Marie Curie-Skłodowska“ a 
  činnostmi
  Evropského inovačního a technologického institutu (EIT). Bude také prováděn v úzké koordinaci s programy a činnostmi členských států. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Nástroj Pathfinder bude otevřený všem druhům inovátorů od jednotlivců po univerzity, výzkumné organizace a společnosti, zejména pak startupy a malé a střední podniky, a od jednotlivých příjemců po multidisciplinární konsorcia. V případě projektů jednotlivých příjemců nebudou povoleny větší společnosti. Nástroj Pathfinder bude prováděn v úzké koordinaci s dalšími částmi programu Horizont Evropa, zejména s činnostmi Evropské rady pro výzkum, akcemi „Marie Curie-Skłodowska“ a 
  znalostními a inovačními společenstvími
  Evropského inovačního a technologického institutu (EIT). Bude také prováděn v úzké koordinaci s programy a činnostmi členských států.

znalostními a inovačními společenstvími

Nástroj Pathfinder bude otevřený všem druhům inovátorů od jednotlivců po univerzity, výzkumné
  a technologické
  organizace a společnosti, zejména pak startupy a malé a střední podniky, a od jednotlivých příjemců po multidisciplinární konsorcia. V případě projektů jednotlivých příjemců nebudou povoleny větší společnosti.
  Aby byla zajištěna součinnost a nedocházelo ke zdvojování činností,
  nástroj Pathfinder bude prováděn v úzké koordinaci s dalšími částmi programu Horizont Evropa, zejména s činnostmi Evropské rady pro výzkum, akcemi „Marie Curie-Skłodowska“ a 
  činnostmi
  Evropského inovačního a technologického institutu (EIT). Bude také prováděn v úzké koordinaci s programy a činnostmi členských států.

a technologické

Aby byla zajištěna součinnost a nedocházelo ke zdvojování činností,

činnostmi

Pozměňovací návrh 230

Pozměňovací návrh 230

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.2 – odst. 2

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.2 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Nástroj Accelerator bude proto poskytovat finanční podporu inovátorům a společnostem, které zatím nejsou financovatelné nebo atraktivní pro investory, ale mají ambici vyvinout své průlomové inovace, zavést je v EU a na mezinárodních trzích a rychle se rozvíjet. Za tímto účelem bude stavět na zkušenostech z fází 2 a 3 nástroje pro MSP programu Horizont 2020 a z nástroje InnovFin programu Horizont 2020, přičemž zejména přidá negrantové komponenty a schopnost podporovat větší a dlouhodobější investice. | Nástroj Accelerator bude proto poskytovat finanční podporu inovátorům a společnostem, které zatím nejsou financovatelné nebo atraktivní pro investory, ale mají ambici vyvinout své průlomové inovace, zavést je v EU a na mezinárodních trzích a rychle se rozvíjet. Za tímto účelem bude stavět na zkušenostech z fází 2 a 3 nástroje pro MSP programu Horizont 2020 a z nástroje InnovFin programu Horizont 2020, přičemž zejména přidá negrantové komponenty a schopnost podporovat větší a dlouhodobější investice.
  Bude zajištěna spolupráce s EIT a jeho znalostními a inovačními společenstvími a součinnost s aktivitami jejich akcelerátorů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Nástroj Accelerator bude proto poskytovat finanční podporu inovátorům a společnostem, které zatím nejsou financovatelné nebo atraktivní pro investory, ale mají ambici vyvinout své průlomové inovace, zavést je v EU a na mezinárodních trzích a rychle se rozvíjet. Za tímto účelem bude stavět na zkušenostech z fází 2 a 3 nástroje pro MSP programu Horizont 2020 a z nástroje InnovFin programu Horizont 2020, přičemž zejména přidá negrantové komponenty a schopnost podporovat větší a dlouhodobější investice.

Nástroj Accelerator bude proto poskytovat finanční podporu inovátorům a společnostem, které zatím nejsou financovatelné nebo atraktivní pro investory, ale mají ambici vyvinout své průlomové inovace, zavést je v EU a na mezinárodních trzích a rychle se rozvíjet. Za tímto účelem bude stavět na zkušenostech z fází 2 a 3 nástroje pro MSP programu Horizont 2020 a z nástroje InnovFin programu Horizont 2020, přičemž zejména přidá negrantové komponenty a schopnost podporovat větší a dlouhodobější investice.
  Bude zajištěna spolupráce s EIT a jeho znalostními a inovačními společenstvími a součinnost s aktivitami jejich akcelerátorů.

Bude zajištěna spolupráce s EIT a jeho znalostními a inovačními společenstvími a součinnost s aktivitami jejich akcelerátorů.

Pozměňovací návrh 231

Pozměňovací návrh 231

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.2 – odst. 3 – odrážka 2

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.2 – odst. 3 – odrážka 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | podporu investic do vlastního kapitálu (27) nebo jiných vratných forem, aby se překonala propast mezi inovačními činnostmi a účinným uvedením na trh, včetně rozšiřování činnosti podniku, a to způsobem, který nevytěsní soukromé investice a nezdeformuje konkurenci na vnitřním trhu. V příslušných případech bude inovátorovi poskytovat přístupový kanál k dluhovému financování (např. úvěrům) poskytovanému programem InvestEU. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

podporu investic do vlastního kapitálu (27) nebo jiných vratných forem, aby se překonala propast mezi inovačními činnostmi a účinným uvedením na trh, včetně rozšiřování činnosti podniku, a to způsobem, který nevytěsní soukromé investice a nezdeformuje konkurenci na vnitřním trhu. V příslušných případech bude inovátorovi poskytovat přístupový kanál k dluhovému financování (např. úvěrům) poskytovanému programem InvestEU.

27

| — | podporu investic do vlastního kapitálu (27) nebo jiných vratných forem, aby se překonala propast mezi inovačními činnostmi a účinným uvedením na trh, včetně rozšiřování činnosti podniku, a to způsobem, který nevytěsní soukromé investice a nezdeformuje konkurenci na vnitřním trhu. V příslušných případech bude inovátorovi poskytovat přístupový kanál k dluhovému financování (např. úvěrům
  nebo zárukám
  ) poskytovanému programem InvestEU. |
| --- | --- |

—

podporu investic do vlastního kapitálu (27) nebo jiných vratných forem, aby se překonala propast mezi inovačními činnostmi a účinným uvedením na trh, včetně rozšiřování činnosti podniku, a to způsobem, který nevytěsní soukromé investice a nezdeformuje konkurenci na vnitřním trhu. V příslušných případech bude inovátorovi poskytovat přístupový kanál k dluhovému financování (např. úvěrům
  nebo zárukám
  ) poskytovanému programem InvestEU.

27

nebo zárukám

Pozměňovací návrh 232

Pozměňovací návrh 232

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.2 – odst. 4

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.2 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Podpora bude přidělována jediným procesem a jediným rozhodnutím, což podpořenému inovátorovi zajistí jediný globální závazek k finančním prostředkům pokrývajícím různé fáze inovace, až po tržní uplatnění včetně fáze před masovou komercializací. Plná realizace udělené podpory bude podléhat milníkům a přezkumu. Kombinace a objem financování se přizpůsobí potřebám
  firmy
  ,
  její
  velikosti a fázi, povaze dané technologie/inovace a délce inovačního cyklu. Bude pokrývat potřeby financování až do náhrady z alternativních zdrojů investic. | Podpora bude přidělována jediným procesem a jediným rozhodnutím, což podpořenému inovátorovi zajistí jediný globální závazek k finančním prostředkům pokrývajícím různé fáze inovace, až po tržní uplatnění včetně fáze před masovou komercializací. Plná realizace udělené podpory bude podléhat milníkům a přezkumu. Kombinace a objem financování se přizpůsobí potřebám
  příjemce
  ,
  jeho
  velikosti a fázi, povaze dané technologie/inovace a délce inovačního cyklu. Bude pokrývat potřeby financování až do náhrady z alternativních zdrojů investic. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Podpora bude přidělována jediným procesem a jediným rozhodnutím, což podpořenému inovátorovi zajistí jediný globální závazek k finančním prostředkům pokrývajícím různé fáze inovace, až po tržní uplatnění včetně fáze před masovou komercializací. Plná realizace udělené podpory bude podléhat milníkům a přezkumu. Kombinace a objem financování se přizpůsobí potřebám
  firmy
  ,
  její
  velikosti a fázi, povaze dané technologie/inovace a délce inovačního cyklu. Bude pokrývat potřeby financování až do náhrady z alternativních zdrojů investic.

firmy

její

Podpora bude přidělována jediným procesem a jediným rozhodnutím, což podpořenému inovátorovi zajistí jediný globální závazek k finančním prostředkům pokrývajícím různé fáze inovace, až po tržní uplatnění včetně fáze před masovou komercializací. Plná realizace udělené podpory bude podléhat milníkům a přezkumu. Kombinace a objem financování se přizpůsobí potřebám
  příjemce
  ,
  jeho
  velikosti a fázi, povaze dané technologie/inovace a délce inovačního cyklu. Bude pokrývat potřeby financování až do náhrady z alternativních zdrojů investic.

příjemce

jeho

Pozměňovací návrh 233

Pozměňovací návrh 233

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.2 – odst. 5

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.2 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| V případě inovací s vysokými
  technologickými
  riziky („deep tech“) bude podpora vždy zahrnovat grantovou komponentu pokrývající inovační činnosti. Když se různá rizika (technologická, tržní, regulační atd.) sníží, očekává se nárůst relativní důležitosti komponenty vratné zálohy. | V případě inovací s vysokými riziky (
  například
  „deep tech“) bude podpora vždy zahrnovat grantovou komponentu pokrývající inovační činnosti
  , které mohou být prováděny ve spolupráci s veřejnými výzkumnými organizacemi jako partnery nebo prostřednictvím subdodavatelů
  . Když se různá rizika (technologická, tržní, regulační atd.) sníží, očekává se nárůst relativní důležitosti komponenty vratné zálohy. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

V případě inovací s vysokými
  technologickými
  riziky („deep tech“) bude podpora vždy zahrnovat grantovou komponentu pokrývající inovační činnosti. Když se různá rizika (technologická, tržní, regulační atd.) sníží, očekává se nárůst relativní důležitosti komponenty vratné zálohy.

technologickými

V případě inovací s vysokými riziky (
  například
  „deep tech“) bude podpora vždy zahrnovat grantovou komponentu pokrývající inovační činnosti
  , které mohou být prováděny ve spolupráci s veřejnými výzkumnými organizacemi jako partnery nebo prostřednictvím subdodavatelů
  . Když se různá rizika (technologická, tržní, regulační atd.) sníží, očekává se nárůst relativní důležitosti komponenty vratné zálohy.

například

, které mohou být prováděny ve spolupráci s veřejnými výzkumnými organizacemi jako partnery nebo prostřednictvím subdodavatelů

Pozměňovací návrh 234

Pozměňovací návrh 234

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.2 – odst. 7

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.2 – odst. 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Nástroj Accelerator bude působit především prostřednictvím trvale otevřené výzvy „zdola nahoru“ zacílené na jednotlivé podnikatele (zejména startupy a malé a střední podniky), přičemž zvláštní pozornost bude věnována věnovat mladým inovátorům a ženám. Tuto otevřenou výzvu „zdola nahoru“ doplní cílená podpora pro vznikající průlomové nebo průrazné technologie potenciálního strategického významu. Návrhy mohou podávat také investoři, včetně veřejných agentur na podporu inovací, podpora však bude udělena podniku. | Nástroj Accelerator bude působit především prostřednictvím trvale otevřené
  soutěžní
  výzvy „zdola nahoru“
  , s konečnými termíny,
  zacílené na jednotlivé podnikatele (zejména startupy a malé a střední podniky), přičemž zvláštní pozornost bude věnována věnovat mladým inovátorům a ženám. Tuto otevřenou výzvu „zdola nahoru“ doplní cílená podpora pro vznikající průlomové nebo průrazné
  inovace a
  technologie potenciálního strategického významu. Návrhy mohou podávat také investoři, včetně veřejných agentur na podporu inovací, podpora však bude udělena podniku. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Nástroj Accelerator bude působit především prostřednictvím trvale otevřené výzvy „zdola nahoru“ zacílené na jednotlivé podnikatele (zejména startupy a malé a střední podniky), přičemž zvláštní pozornost bude věnována věnovat mladým inovátorům a ženám. Tuto otevřenou výzvu „zdola nahoru“ doplní cílená podpora pro vznikající průlomové nebo průrazné technologie potenciálního strategického významu. Návrhy mohou podávat také investoři, včetně veřejných agentur na podporu inovací, podpora však bude udělena podniku.

Nástroj Accelerator bude působit především prostřednictvím trvale otevřené
  soutěžní
  výzvy „zdola nahoru“
  , s konečnými termíny,
  zacílené na jednotlivé podnikatele (zejména startupy a malé a střední podniky), přičemž zvláštní pozornost bude věnována věnovat mladým inovátorům a ženám. Tuto otevřenou výzvu „zdola nahoru“ doplní cílená podpora pro vznikající průlomové nebo průrazné
  inovace a
  technologie potenciálního strategického významu. Návrhy mohou podávat také investoři, včetně veřejných agentur na podporu inovací, podpora však bude udělena podniku.

soutěžní

, s konečnými termíny,

inovace a

Pozměňovací návrh 235

Pozměňovací návrh 235

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.2 – odst. 8

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.2 – odst. 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Nástroj Accelerator umožní urychlit zavádění inovací pocházejících z projektů
  podporovaných nástrojem
  Pathfinder, z podobných „pokročilých výzkumných programů“ členských států a z dalších pilířů
  rámcových programů
  EU (28) a poskytne jim podporu, aby dosáhly uvedení na trh. Určování projektů podporovaných v ostatních pilířích programu Horizont Evropa a také přechozích rámcových programech bude založeno na náležitých metodikách, jako je iniciativa Inovační radar. | Nástroj Accelerator umožní urychlit zavádění inovací pocházejících z 
  podporovaných
  projektů
  z nástroje
  Pathfinder, z podobných „pokročilých výzkumných programů“ členských států
  , znalostních a inovačních společenství EIT
  a z dalších pilířů
  rámcového programu
  EU (28) a poskytne jim podporu, aby dosáhly uvedení na trh. Určování projektů podporovaných v ostatních pilířích programu Horizont Evropa a také přechozích rámcových programech bude založeno na náležitých metodikách, jako je iniciativa Inovační radar. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Nástroj Accelerator umožní urychlit zavádění inovací pocházejících z projektů
  podporovaných nástrojem
  Pathfinder, z podobných „pokročilých výzkumných programů“ členských států a z dalších pilířů
  rámcových programů
  EU (28) a poskytne jim podporu, aby dosáhly uvedení na trh. Určování projektů podporovaných v ostatních pilířích programu Horizont Evropa a také přechozích rámcových programech bude založeno na náležitých metodikách, jako je iniciativa Inovační radar.

podporovaných nástrojem

rámcových programů

28

Nástroj Accelerator umožní urychlit zavádění inovací pocházejících z 
  podporovaných
  projektů
  z nástroje
  Pathfinder, z podobných „pokročilých výzkumných programů“ členských států
  , znalostních a inovačních společenství EIT
  a z dalších pilířů
  rámcového programu
  EU (28) a poskytne jim podporu, aby dosáhly uvedení na trh. Určování projektů podporovaných v ostatních pilířích programu Horizont Evropa a také přechozích rámcových programech bude založeno na náležitých metodikách, jako je iniciativa Inovační radar.

podporovaných

z nástroje

, znalostních a inovačních společenství EIT

rámcového programu

28

Pozměňovací návrh 236

Pozměňovací návrh 236

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.3 – odst. 3 – odrážka 1

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.3 – odst. 3 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | služby ERI napomáhající zakládání a rozvoji podniků na podporu činností a akcí nástrojů Pathfinder a Accelerator. Cílem bude propojit komunitu inovátorů podporovaných ERI, včetně podporovaných pečetí excelence, s investory, partnery a zadavateli veřejných zakázek. Akcím ERI se tak poskytne široká škála služeb coachingu a mentorování. Inovátorům se poskytne přístup k mezinárodním sítím možných partnerů, též z průmyslu, s cílem doplnit hodnotový řetězec nebo rozvinout tržní příležitosti a vyhledat investory a další soukromé nebo podnikové zdroje financí. Činnosti budou zahrnovat živé akce (např. zprostředkovací akce, prezentace investorům), ale také rozvoj platforem pro hledání partnerů nebo použití stávajících platforem v úzkém napojení na finanční zprostředkovatele podporované z programu InvestEU a na skupinu EIB. Tyto činnosti podpoří také vzájemné výměny jakožto zdroj vzdělávání v inovačním ekosystému, čímž se výhodně využijí členové poradního výboru ERI na vysoké úrovni a stipendisté ERI, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

služby ERI napomáhající zakládání a rozvoji podniků na podporu činností a akcí nástrojů Pathfinder a Accelerator. Cílem bude propojit komunitu inovátorů podporovaných ERI, včetně podporovaných pečetí excelence, s investory, partnery a zadavateli veřejných zakázek. Akcím ERI se tak poskytne široká škála služeb coachingu a mentorování. Inovátorům se poskytne přístup k mezinárodním sítím možných partnerů, též z průmyslu, s cílem doplnit hodnotový řetězec nebo rozvinout tržní příležitosti a vyhledat investory a další soukromé nebo podnikové zdroje financí. Činnosti budou zahrnovat živé akce (např. zprostředkovací akce, prezentace investorům), ale také rozvoj platforem pro hledání partnerů nebo použití stávajících platforem v úzkém napojení na finanční zprostředkovatele podporované z programu InvestEU a na skupinu EIB. Tyto činnosti podpoří také vzájemné výměny jakožto zdroj vzdělávání v inovačním ekosystému, čímž se výhodně využijí členové poradního výboru ERI na vysoké úrovni a stipendisté ERI,

| — | služby ERI napomáhající zakládání a rozvoji podniků na podporu činností a akcí nástrojů Pathfinder a Accelerator. Cílem bude propojit komunitu inovátorů podporovaných ERI, včetně podporovaných pečetí excelence, s investory, partnery a zadavateli veřejných
  a soukromých
  zakázek. Akcím ERI se tak poskytne široká škála služeb coachingu a mentorování. Inovátorům se poskytne přístup k mezinárodním sítím možných partnerů, též z průmyslu, s cílem doplnit hodnotový řetězec nebo rozvinout tržní příležitosti a vyhledat investory a další soukromé nebo podnikové zdroje financí. Činnosti budou zahrnovat živé akce (např. zprostředkovací akce, prezentace investorům), ale také rozvoj platforem pro hledání partnerů nebo použití stávajících platforem v úzkém napojení na finanční zprostředkovatele podporované z programu InvestEU a na skupinu EIB. Tyto činnosti podpoří také vzájemné výměny jakožto zdroj vzdělávání v inovačním ekosystému, čímž se výhodně využijí členové poradního výboru ERI na vysoké úrovni a stipendisté ERI
  . Tyto dodatečné aktivity ERI zaměřené na průlomové/rizikové inovace doplní podobné portfolio aktivit EIT zaměřených na podnikatele, inovátory a startupy. ERI je vybízena k využívání odborných znalostí znalostních a inovačních společenství při poskytování podpory inovátorům, |
| --- | --- |

—

služby ERI napomáhající zakládání a rozvoji podniků na podporu činností a akcí nástrojů Pathfinder a Accelerator. Cílem bude propojit komunitu inovátorů podporovaných ERI, včetně podporovaných pečetí excelence, s investory, partnery a zadavateli veřejných
  a soukromých
  zakázek. Akcím ERI se tak poskytne široká škála služeb coachingu a mentorování. Inovátorům se poskytne přístup k mezinárodním sítím možných partnerů, též z průmyslu, s cílem doplnit hodnotový řetězec nebo rozvinout tržní příležitosti a vyhledat investory a další soukromé nebo podnikové zdroje financí. Činnosti budou zahrnovat živé akce (např. zprostředkovací akce, prezentace investorům), ale také rozvoj platforem pro hledání partnerů nebo použití stávajících platforem v úzkém napojení na finanční zprostředkovatele podporované z programu InvestEU a na skupinu EIB. Tyto činnosti podpoří také vzájemné výměny jakožto zdroj vzdělávání v inovačním ekosystému, čímž se výhodně využijí členové poradního výboru ERI na vysoké úrovni a stipendisté ERI
  . Tyto dodatečné aktivity ERI zaměřené na průlomové/rizikové inovace doplní podobné portfolio aktivit EIT zaměřených na podnikatele, inovátory a startupy. ERI je vybízena k využívání odborných znalostí znalostních a inovačních společenství při poskytování podpory inovátorům,

a soukromých

. Tyto dodatečné aktivity ERI zaměřené na průlomové/rizikové inovace doplní podobné portfolio aktivit EIT zaměřených na podnikatele, inovátory a startupy. ERI je vybízena k využívání odborných znalostí znalostních a inovačních společenství při poskytování podpory inovátorům,

Pozměňovací návrh 237

Pozměňovací návrh 237

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.3 – odst. 1 – odrážka 3

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.1 – bod 1.1.3 – odst. 1 – odrážka 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | výzvy ERI, tj. motivační ceny na podporu vývoje nových
  řešení globálních výzev
  , zapojení nových subjektů a rozvoje nových společenství. Ceny uznání ERI budou zahrnovat ocenění iCapital, motivační cenu za sociální inovace a cenu pro inovátorky (29). Mechanismus
  udílení
  cen
  propojí ERI
  s jinými částmi
  rámcového
  programu, včetně misí a 
  dalších financujících subjektů
  . Budou zkoumány příležitosti pro spolupráci s organizacemi (jako jsou podniky, univerzity, výzkumné organizace, akcelerátory podnikání, charitativní organizace a nadace), |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

výzvy ERI, tj. motivační ceny na podporu vývoje nových
  řešení globálních výzev
  , zapojení nových subjektů a rozvoje nových společenství. Ceny uznání ERI budou zahrnovat ocenění iCapital, motivační cenu za sociální inovace a cenu pro inovátorky (29). Mechanismus
  udílení
  cen
  propojí ERI
  s jinými částmi
  rámcového
  programu, včetně misí a 
  dalších financujících subjektů
  . Budou zkoumány příležitosti pro spolupráci s organizacemi (jako jsou podniky, univerzity, výzkumné organizace, akcelerátory podnikání, charitativní organizace a nadace),

řešení globálních výzev

29

udílení

propojí ERI

rámcového

dalších financujících subjektů

| — | výzvy ERI, tj. motivační ceny na podporu vývoje nových
  průlomových inovací
  , zapojení nových subjektů a rozvoje nových
  výzkumných a inovačních
  společenství
  a sítí a také zajištění viditelnosti výsledků dosažených pomocí financování EU
  . Ceny uznání ERI budou zahrnovat ocenění iCapital,
  cenu EU Challenge
  motivační cenu za sociální inovace a cenu pro inovátorky (29). Mechanismus
  udílenía uplatňování
  cen
  bude propojen
  s jinými částmi programu, včetně misí a 
  EIT, aby byla zajištěna doplňkovost a vyloučeno zdvojování činností
  . Budou zkoumány příležitosti pro spolupráci s organizacemi (jako jsou podniky, univerzity, výzkumné organizace, akcelerátory podnikání, charitativní organizace a nadace), |
| --- | --- |

—

výzvy ERI, tj. motivační ceny na podporu vývoje nových
  průlomových inovací
  , zapojení nových subjektů a rozvoje nových
  výzkumných a inovačních
  společenství
  a sítí a také zajištění viditelnosti výsledků dosažených pomocí financování EU
  . Ceny uznání ERI budou zahrnovat ocenění iCapital,
  cenu EU Challenge
  motivační cenu za sociální inovace a cenu pro inovátorky (29). Mechanismus
  udílenía uplatňování
  cen
  bude propojen
  s jinými částmi programu, včetně misí a 
  EIT, aby byla zajištěna doplňkovost a vyloučeno zdvojování činností
  . Budou zkoumány příležitosti pro spolupráci s organizacemi (jako jsou podniky, univerzity, výzkumné organizace, akcelerátory podnikání, charitativní organizace a nadace),

průlomových inovací

výzkumných a inovačních

a sítí a také zajištění viditelnosti výsledků dosažených pomocí financování EU

cenu EU Challenge

29

udílenía uplatňování

bude propojen

EIT, aby byla zajištěna doplňkovost a vyloučeno zdvojování činností

Pozměňovací návrh 238

Pozměňovací návrh 238

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.2 – bod 1.2.1 – odst. 1

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.2 – bod 1.2.1 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Poradní výbor ERI na vysoké úrovni (výbor ERI) bude napomáhat Komisi při realizaci ERI.
  Kromě poradenství o pracovních programech ERI bude výbor ERI aktivně poskytovat poradenství vedení
  a 
  sledovat provádění akcí.
  Bude mít komunikační funkci, kdy jeho členové budou plnit úlohu ambasadorů a pomáhat stimulovat inovace v EU. Mezi komunikační kanály bude patřit účast na klíčových inovačních událostech, sociální média, zřízení společenství inovátorů ERI, kontakty s klíčovými médii zaměřenými na inovace, společné akce s inkubátory a akcelerátory. | Poradní výbor ERI na vysoké úrovni (výbor ERI) bude napomáhat Komisi při realizaci ERI.
  Bude složen ze zástupců včetně akademických odborníků na politiku v oblasti inovací a, mimo jiné, z organizací v oblasti výzkumu a technologií, z podnikatelů, a z odborníků na rizikový kapitál, v souladu s článkem 9 tohoto rozhodnutí. |
| | Pro provádění ERI Komise s podporou výboru ERI zajistí: |
| | — | jasné rozlišování mezi oslovenými cílovými skupinami a jejich rozdílnými potřebami; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Poradní výbor ERI na vysoké úrovni (výbor ERI) bude napomáhat Komisi při realizaci ERI.
  Kromě poradenství o pracovních programech ERI bude výbor ERI aktivně poskytovat poradenství vedení
  a 
  sledovat provádění akcí.
  Bude mít komunikační funkci, kdy jeho členové budou plnit úlohu ambasadorů a pomáhat stimulovat inovace v EU. Mezi komunikační kanály bude patřit účast na klíčových inovačních událostech, sociální média, zřízení společenství inovátorů ERI, kontakty s klíčovými médii zaměřenými na inovace, společné akce s inkubátory a akcelerátory.

Kromě poradenství o pracovních programech ERI bude výbor ERI aktivně poskytovat poradenství vedení

sledovat provádění akcí.

Poradní výbor ERI na vysoké úrovni (výbor ERI) bude napomáhat Komisi při realizaci ERI.
  Bude složen ze zástupců včetně akademických odborníků na politiku v oblasti inovací a, mimo jiné, z organizací v oblasti výzkumu a technologií, z podnikatelů, a z odborníků na rizikový kapitál, v souladu s článkem 9 tohoto rozhodnutí.

Bude složen ze zástupců včetně akademických odborníků na politiku v oblasti inovací a, mimo jiné, z organizací v oblasti výzkumu a technologií, z podnikatelů, a z odborníků na rizikový kapitál, v souladu s článkem 9 tohoto rozhodnutí.

Pro provádění ERI Komise s podporou výboru ERI zajistí:

Pro provádění ERI Komise s podporou výboru ERI zajistí:

—

jasné rozlišování mezi oslovenými cílovými skupinami a jejich rozdílnými potřebami;

jasné rozlišování mezi oslovenými cílovými skupinami a jejich rozdílnými potřebami;

| — | podrobnosti o tom, jak bude provádět smíšenou podporu (grant, kapitál, půjčka a záruka); |
| --- | --- |

—

podrobnosti o tom, jak bude provádět smíšenou podporu (grant, kapitál, půjčka a záruka);

podrobnosti o tom, jak bude provádět smíšenou podporu (grant, kapitál, půjčka a záruka);

| — | řádný mechanismus pro systematické vyhodnocování nástrojů v reálném čase s cílem zajistit rychlý proces získávání poznatků v rámci politiky a rozvíjet inovační vzorce, včetně výběru a zavádění ukazatelů; |
| --- | --- |

—

řádný mechanismus pro systematické vyhodnocování nástrojů v reálném čase s cílem zajistit rychlý proces získávání poznatků v rámci politiky a rozvíjet inovační vzorce, včetně výběru a zavádění ukazatelů;

řádný mechanismus pro systematické vyhodnocování nástrojů v reálném čase s cílem zajistit rychlý proces získávání poznatků v rámci politiky a rozvíjet inovační vzorce, včetně výběru a zavádění ukazatelů;

| — | spolupráci mezi ERI a EIT pro zajištění doplňkovosti a zabránění zdvojování |
| --- | --- |

—

spolupráci mezi ERI a EIT pro zajištění doplňkovosti a zabránění zdvojování

spolupráci mezi ERI a EIT pro zajištění doplňkovosti a zabránění zdvojování

| — | další definici úlohy a odpovědností vedoucích pracovníků programu; |
| --- | --- |

—

další definici úlohy a odpovědností vedoucích pracovníků programu;

další definici úlohy a odpovědností vedoucích pracovníků programu;

| — | popis nástrojů na přilákání investorů s rizikovým kapitálem v případě vysoce rizikových projektů; |
| --- | --- |

—

popis nástrojů na přilákání investorů s rizikovým kapitálem v případě vysoce rizikových projektů;

popis nástrojů na přilákání investorů s rizikovým kapitálem v případě vysoce rizikových projektů;

| — | definici cílů inovace v souvislosti s produkty, procesy, marketingem a službami; |
| --- | --- |

—

definici cílů inovace v souvislosti s produkty, procesy, marketingem a službami;

definici cílů inovace v souvislosti s produkty, procesy, marketingem a službami;

| — | měření hybné síly příjemců. |
| --- | --- |

—

měření hybné síly příjemců.

měření hybné síly příjemců.

Výbor bude poskytovat také poradenství o pracovních programech ERI, vedení a sledování akcí.
  Bude mít komunikační funkci, kdy jeho členové budou plnit úlohu ambasadorů a pomáhat stimulovat inovace v EU. Mezi komunikační kanály bude patřit účast na klíčových inovačních událostech, sociální média, zřízení společenství inovátorů ERI, kontakty s klíčovými médii zaměřenými na inovace, společné akce s inkubátory a akcelerátory.
  Řídicí výbor EIT a výbor ERI budou spolupracovat na využívání součinnosti a na zvyšování přidané hodnoty pro inovátory a podnikatele v Unii.

Výbor bude poskytovat také poradenství o pracovních programech ERI, vedení a sledování akcí.

Řídicí výbor EIT a výbor ERI budou spolupracovat na využívání součinnosti a na zvyšování přidané hodnoty pro inovátory a podnikatele v Unii.

Pozměňovací návrh 239

Pozměňovací návrh 239

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.2 – bod 1.2.1 – odst. 2

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.2 – bod 1.2.1 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Výbor ERI bude poskytovat Komisi doporučení ohledně trendů v oblasti inovací nebo ohledně iniciativ nezbytných pro posílení inovačního ekosystému EU a péči o něj, a to včetně možných regulačních překážek. V rámci poradenství by měl výbor také určit vznikající oblasti inovací, které by měly být zohledněny v činnostech v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ a příslušných misí. Očekává se, že výbor tímto způsobem přispěje k celkové soudržnosti programu Horizont Evropa. | Výbor ERI bude
  společně s řídicím výborem EIT
  poskytovat Komisi doporučení ohledně trendů v oblasti inovací nebo ohledně iniciativ nezbytných pro posílení inovačního ekosystému EU a péči o něj, a to včetně možných
  technických i
  regulačních překážek. V rámci poradenství by měl výbor také určit vznikající oblasti inovací, které by měly být zohledněny v činnostech v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“ a příslušných misí. Očekává se, že výbor tímto způsobem přispěje k celkové soudržnosti programu Horizont Evropa. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Výbor ERI bude poskytovat Komisi doporučení ohledně trendů v oblasti inovací nebo ohledně iniciativ nezbytných pro posílení inovačního ekosystému EU a péči o něj, a to včetně možných regulačních překážek. V rámci poradenství by měl výbor také určit vznikající oblasti inovací, které by měly být zohledněny v činnostech v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ a příslušných misí. Očekává se, že výbor tímto způsobem přispěje k celkové soudržnosti programu Horizont Evropa.

Výbor ERI bude
  společně s řídicím výborem EIT
  poskytovat Komisi doporučení ohledně trendů v oblasti inovací nebo ohledně iniciativ nezbytných pro posílení inovačního ekosystému EU a péči o něj, a to včetně možných
  technických i
  regulačních překážek. V rámci poradenství by měl výbor také určit vznikající oblasti inovací, které by měly být zohledněny v činnostech v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“ a příslušných misí. Očekává se, že výbor tímto způsobem přispěje k celkové soudržnosti programu Horizont Evropa.

společně s řídicím výborem EIT

technických i

evropského

Pozměňovací návrh 240

Pozměňovací návrh 240

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.2 – bod 1.2.2 – odst. 5

Příloha I – pilíř III – bod 1 – bod 1.2 – bod 1.2.2 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Správci programů budou zejména dohlížet na provádění výzev nástroje Pathfinder a navrhovat žebříčky hodnocení
  s ohledem na
  konzistentní
  strategické portfolio
  projektů, u nichž se očekává, že budou mít zásadní přínos k rozvoji společenských nebo hospodářských inovací s potenciálem vytvořit trh. | Správci programů budou zejména dohlížet na provádění výzev nástroje Pathfinder a navrhovat žebříčky hodnocení
  na základě jasných a transparentních kritérií stanovených v nařízení,
  konzistentní
  se strategickým portfoliem
  projektů, u nichž se očekává, že budou mít zásadní přínos k rozvoji
  vědeckých,
  společenských nebo hospodářských
  zcela nových technologií budoucnosti nebo
  inovací s potenciálem vytvořit trh. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Správci programů budou zejména dohlížet na provádění výzev nástroje Pathfinder a navrhovat žebříčky hodnocení
  s ohledem na
  konzistentní
  strategické portfolio
  projektů, u nichž se očekává, že budou mít zásadní přínos k rozvoji společenských nebo hospodářských inovací s potenciálem vytvořit trh.

s ohledem na

strategické portfolio

Správci programů budou zejména dohlížet na provádění výzev nástroje Pathfinder a navrhovat žebříčky hodnocení
  na základě jasných a transparentních kritérií stanovených v nařízení,
  konzistentní
  se strategickým portfoliem
  projektů, u nichž se očekává, že budou mít zásadní přínos k rozvoji
  vědeckých,
  společenských nebo hospodářských
  zcela nových technologií budoucnosti nebo
  inovací s potenciálem vytvořit trh.

na základě jasných a transparentních kritérií stanovených v nařízení,

se strategickým portfoliem

vědeckých,

zcela nových technologií budoucnosti nebo

Pozměňovací návrh 241

Pozměňovací návrh 241

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 2 – bod 2.1 – odst. 1

Příloha I – pilíř III – bod 2 – bod 2.1 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Má-li dojít k plnému využití potenciálu inovací, na kterých se podílí výzkumní pracovníci, podnikatelé, průmysl a společnost jako celek, musí EU zlepšit prostředí, v němž se bude inovacím dařit na všech úrovních. To znamená přispět k rozvoji účinného inovačního ekosystému na úrovni EU a stimulovat spolupráci, vytváření sítí a výměnu myšlenek, financování a dovedností mezi národními a místními inovačními ekosystémy. | Má-li dojít k plnému využití potenciálu inovací, na kterých se podílí výzkumní pracovníci, podnikatelé, průmysl a společnost jako celek, musí EU zlepšit prostředí, v němž se bude inovacím dařit na všech úrovních. To znamená přispět k rozvoji účinného inovačního ekosystému na úrovni EU a stimulovat spolupráci, vytváření sítí a výměnu myšlenek,
  vývoj procesů otevřené inovace,
  financování a dovedností mezi národními a místními inovačními ekosystémy. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Má-li dojít k plnému využití potenciálu inovací, na kterých se podílí výzkumní pracovníci, podnikatelé, průmysl a společnost jako celek, musí EU zlepšit prostředí, v němž se bude inovacím dařit na všech úrovních. To znamená přispět k rozvoji účinného inovačního ekosystému na úrovni EU a stimulovat spolupráci, vytváření sítí a výměnu myšlenek, financování a dovedností mezi národními a místními inovačními ekosystémy.

Má-li dojít k plnému využití potenciálu inovací, na kterých se podílí výzkumní pracovníci, podnikatelé, průmysl a společnost jako celek, musí EU zlepšit prostředí, v němž se bude inovacím dařit na všech úrovních. To znamená přispět k rozvoji účinného inovačního ekosystému na úrovni EU a stimulovat spolupráci, vytváření sítí a výměnu myšlenek,
  vývoj procesů otevřené inovace,
  financování a dovedností mezi národními a místními inovačními ekosystémy.

vývoj procesů otevřené inovace,

Pozměňovací návrh 242

Pozměňovací návrh 242

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 2 – bod 2.1 – odst. 2

Příloha I – pilíř III – bod 2 – bod 2.1 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| EU se musí také zaměřit na rozvoj ekosystémů, které kromě inovací v soukromých podnicích podporují sociální inovace a inovace ve veřejném sektoru. Sektor vládních institucí musí sám inovovat a obměnit se, aby mohl podporovat změny v regulaci a správě věcí veřejných, které jsou nezbytné pro podporu rozsáhlého zavádění nových technologií a rostoucí poptávky veřejnosti po účinnějším a účelnějším poskytování služeb. Sociální inovace jsou nezbytné pro posílení blahobytu našich společností. | EU se musí také zaměřit na rozvoj ekosystémů, které kromě inovací v soukromých podnicích podporují sociální inovace a 
  vybízejí k předávání znalostí a
   inovace ve veřejném sektoru. Sektor vládních institucí musí sám inovovat a obměnit se, aby mohl podporovat změny v regulaci a správě věcí veřejných, které jsou nezbytné pro podporu rozsáhlého zavádění
  inovací, včetně
  nových technologií a rostoucí poptávky veřejnosti po účinnějším a účelnějším poskytování služeb. Sociální inovace jsou nezbytné pro posílení blahobytu našich společností.
  Jako největší evropská inovační síť budou znalostní a inovační společenství EIT hrát důležitou úlohu při rozvoji těchto ekosystémů a provádění této priority. Tato společenství podporují požadovanou meziregionální spolupráci tím, že propojují inovační ekosystémy v celoevropském měřítku. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

EU se musí také zaměřit na rozvoj ekosystémů, které kromě inovací v soukromých podnicích podporují sociální inovace a inovace ve veřejném sektoru. Sektor vládních institucí musí sám inovovat a obměnit se, aby mohl podporovat změny v regulaci a správě věcí veřejných, které jsou nezbytné pro podporu rozsáhlého zavádění nových technologií a rostoucí poptávky veřejnosti po účinnějším a účelnějším poskytování služeb. Sociální inovace jsou nezbytné pro posílení blahobytu našich společností.

EU se musí také zaměřit na rozvoj ekosystémů, které kromě inovací v soukromých podnicích podporují sociální inovace a 
  vybízejí k předávání znalostí a
   inovace ve veřejném sektoru. Sektor vládních institucí musí sám inovovat a obměnit se, aby mohl podporovat změny v regulaci a správě věcí veřejných, které jsou nezbytné pro podporu rozsáhlého zavádění
  inovací, včetně
  nových technologií a rostoucí poptávky veřejnosti po účinnějším a účelnějším poskytování služeb. Sociální inovace jsou nezbytné pro posílení blahobytu našich společností.
  Jako největší evropská inovační síť budou znalostní a inovační společenství EIT hrát důležitou úlohu při rozvoji těchto ekosystémů a provádění této priority. Tato společenství podporují požadovanou meziregionální spolupráci tím, že propojují inovační ekosystémy v celoevropském měřítku.

vybízejí k předávání znalostí a

inovací, včetně

Jako největší evropská inovační síť budou znalostní a inovační společenství EIT hrát důležitou úlohu při rozvoji těchto ekosystémů a provádění této priority. Tato společenství podporují požadovanou meziregionální spolupráci tím, že propojují inovační ekosystémy v celoevropském měřítku.

Pozměňovací návrh 243

Pozměňovací návrh 243

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 2 – bod 2.2 – odst. 1 – návětí

Příloha I – pilíř III – bod 2 – bod 2.2 – odst. 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Jako první krok Komise uspořádá fórum
  ERI
  pro veřejné orgány a subjekty členských států a přidružených zemí, které se zabývají národní inovační politikou a programy, s cílem podpořit koordinaci a dialog o vývoji inovačního ekosystému EU. V rámci tohoto fóra ERI
  bude
  Komise: | Jako první krok Komise uspořádá fórum
  o inovacích
  pro veřejné orgány a subjekty členských států a přidružených zemí, které se zabývají národní inovační politikou a programy, s cílem podpořit koordinaci a dialog o vývoji inovačního ekosystému EU. V rámci tohoto fóra
  o inovacích budou zúčastněné strany a orgány Unie, včetně EIT, výboru
  ERI
  a
  Komise: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Jako první krok Komise uspořádá fórum
  ERI
  pro veřejné orgány a subjekty členských států a přidružených zemí, které se zabývají národní inovační politikou a programy, s cílem podpořit koordinaci a dialog o vývoji inovačního ekosystému EU. V rámci tohoto fóra ERI
  bude
  Komise:

ERI

bude

Jako první krok Komise uspořádá fórum
  o inovacích
  pro veřejné orgány a subjekty členských států a přidružených zemí, které se zabývají národní inovační politikou a programy, s cílem podpořit koordinaci a dialog o vývoji inovačního ekosystému EU. V rámci tohoto fóra
  o inovacích budou zúčastněné strany a orgány Unie, včetně EIT, výboru
  ERI
  a
  Komise:

o inovacích

o inovacích budou zúčastněné strany a orgány Unie, včetně EIT, výboru

a

Pozměňovací návrh 244

Pozměňovací návrh 244

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 2 – bod 2.2 – odst. 1 – odrážka 3

Příloha I – pilíř III – bod 2 – bod 2.2 – odst. 1 – odrážka 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | prohlubovat koordinaci mezi národními
  inovačními
  programy a ERI, aby se stimulovala operační součinnost a nedocházelo k překrývání, a to prostřednictvím sdílení údajů o programech a jejich provádění, sdílení zdrojů a odborných znalostí, analýzy a monitorování technologických a inovačních trendů a vzájemného propojování příslušných společenství inovátorů, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

prohlubovat koordinaci mezi národními
  inovačními
  programy a ERI, aby se stimulovala operační součinnost a nedocházelo k překrývání, a to prostřednictvím sdílení údajů o programech a jejich provádění, sdílení zdrojů a odborných znalostí, analýzy a monitorování technologických a inovačních trendů a vzájemného propojování příslušných společenství inovátorů,

inovačními

| — | prohlubovat koordinaci mezi národními programy
  ,EIT
  a ERI, aby se stimulovala operační součinnost a nedocházelo k překrývání, a to prostřednictvím sdílení údajů o programech a jejich provádění, sdílení zdrojů a odborných znalostí, analýzy a monitorování technologických a inovačních trendů a vzájemného propojování příslušných společenství inovátorů, |
| --- | --- |

—

prohlubovat koordinaci mezi národními programy
  ,EIT
  a ERI, aby se stimulovala operační součinnost a nedocházelo k překrývání, a to prostřednictvím sdílení údajů o programech a jejich provádění, sdílení zdrojů a odborných znalostí, analýzy a monitorování technologických a inovačních trendů a vzájemného propojování příslušných společenství inovátorů,

,EIT

Pozměňovací návrh 245

Pozměňovací návrh 245

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 2 – bod 2.2 – odst. 2

Příloha I – pilíř III – bod 2 – bod 2.2 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Činnosti budou prováděny tak, aby bylo zaručeno účinné vzájemné doplňování mezi typy akcí ERI a jejich konkrétním zaměřením na
  průlomové
  inovace, a budou je provádět členské státy a přidružené země, ale také soukromé iniciativy, aby se zajistila podpora všech druhů inovací, byli osloveni všichni inovátoři v celé EU a poskytla se jim posílená a vhodná podpora. | Činnosti budou prováděny tak, aby bylo zaručeno účinné vzájemné doplňování
  a spolupráce
  mezi typy akcí
  EIT a
  ERI a jejich konkrétním zaměřením na inovace, a budou je provádět členské státy a přidružené země, ale také soukromé iniciativy, aby se zajistila podpora všech druhů inovací, byli osloveni všichni inovátoři v celé EU a poskytla se jim posílená a vhodná podpora. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Činnosti budou prováděny tak, aby bylo zaručeno účinné vzájemné doplňování mezi typy akcí ERI a jejich konkrétním zaměřením na
  průlomové
  inovace, a budou je provádět členské státy a přidružené země, ale také soukromé iniciativy, aby se zajistila podpora všech druhů inovací, byli osloveni všichni inovátoři v celé EU a poskytla se jim posílená a vhodná podpora.

průlomové

Činnosti budou prováděny tak, aby bylo zaručeno účinné vzájemné doplňování
  a spolupráce
  mezi typy akcí
  EIT a
  ERI a jejich konkrétním zaměřením na inovace, a budou je provádět členské státy a přidružené země, ale také soukromé iniciativy, aby se zajistila podpora všech druhů inovací, byli osloveni všichni inovátoři v celé EU a poskytla se jim posílená a vhodná podpora.

a spolupráce

EIT a

Pozměňovací návrh 246

Pozměňovací návrh 246

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 2 – bod 2.2 – odst. 3 – návětí

Příloha I – pilíř III – bod 2 – bod 2.2 – odst. 3 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Za tímto účelem
  bude
  EU: | Za tímto účelem
  budou zapojené orgány
  EU: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Za tímto účelem
  bude
  EU:

bude

Za tímto účelem
  budou zapojené orgány
  EU:

budou zapojené orgány

Pozměňovací návrh 247

Pozměňovací návrh 247

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 2 – bod 2.2 – odst. 3 – odrážka 1

Příloha I – pilíř III – bod 2 – bod 2.2 – odst. 3 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | propagovat a spolufinancovat společné inovační programy spravované orgány odpovědnými za národní, regionální nebo místní veřejné inovační politiky a programy, k nimž se
  mohou
  přidružit inovátoři a soukromé subjekty podporující inovace. Tyto společné programy založené na poptávce se mohou zaměřit mimo jiné na podporu v raných fázích a studie proveditelnosti, spolupráci
  akademické obce s
   podniky, podporu technologicky vyspělého výzkumu založeného na spolupráci mezi malými a středními podniky, transfer technologií a znalostí, internacionalizaci malých a středních podniků, analýzy trhu a jeho rozvoj, digitalizaci technicky méně vyspělých malých a středních podniků, finanční nástroje pro inovační činnosti blízké trhu nebo uvádění na trh, sociální inovace. Mohou zahrnovat také iniciativy společného zadávání veřejných zakázek, které umožňují obchodně využít inovace ve veřejném sektoru, zejména na podporu tvorby nové politiky. To může být účinné zejména pro stimulaci inovací v oblastech veřejných služeb a pro poskytnutí tržních příležitostí evropským inovátorům, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

propagovat a spolufinancovat společné inovační programy spravované orgány odpovědnými za národní, regionální nebo místní veřejné inovační politiky a programy, k nimž se
  mohou
  přidružit inovátoři a soukromé subjekty podporující inovace. Tyto společné programy založené na poptávce se mohou zaměřit mimo jiné na podporu v raných fázích a studie proveditelnosti, spolupráci
  akademické obce s
   podniky, podporu technologicky vyspělého výzkumu založeného na spolupráci mezi malými a středními podniky, transfer technologií a znalostí, internacionalizaci malých a středních podniků, analýzy trhu a jeho rozvoj, digitalizaci technicky méně vyspělých malých a středních podniků, finanční nástroje pro inovační činnosti blízké trhu nebo uvádění na trh, sociální inovace. Mohou zahrnovat také iniciativy společného zadávání veřejných zakázek, které umožňují obchodně využít inovace ve veřejném sektoru, zejména na podporu tvorby nové politiky. To může být účinné zejména pro stimulaci inovací v oblastech veřejných služeb a pro poskytnutí tržních příležitostí evropským inovátorům,

mohou

akademické obce s

| — | propagovat a spolufinancovat společné inovační programy spravované orgány odpovědnými za národní, regionální nebo místní veřejné inovační politiky a programy, k nimž
  by
  se
  měli
  přidružit inovátoři a soukromé subjekty podporující inovace. Tyto společné programy založené na
  nabídce a
  poptávce se mohou zaměřit mimo jiné na podporu v raných fázích a studie proveditelnosti, spolupráci
  mezi akademickou obcí, výzkumnými organizacemi a
   podniky, podporu technologicky vyspělého výzkumu založeného na spolupráci mezi malými a středními podniky, transfer technologií a znalostí, internacionalizaci malých a středních podniků, analýzy trhu a jeho rozvoj, digitalizaci technicky méně vyspělých malých a středních podniků, finanční nástroje pro inovační činnosti blízké trhu nebo uvádění na trh, sociální inovace. Mohou zahrnovat také iniciativy společného zadávání veřejných zakázek, které umožňují obchodně využít inovace ve veřejném sektoru, zejména na podporu tvorby nové politiky. To může být účinné zejména pro stimulaci inovací v oblastech veřejných služeb a pro poskytnutí tržních příležitostí evropským inovátorům,
  Pokud jsou tyto programy řízeny na místní úrovni, měly by umožňovat nadnárodní partnerství a měly by být soudržné se strategiemi pro inteligentní specializaci a podporovat součinnost s EFRR ve zúčastněných regionech. |
| --- | --- |

—

propagovat a spolufinancovat společné inovační programy spravované orgány odpovědnými za národní, regionální nebo místní veřejné inovační politiky a programy, k nimž
  by
  se
  měli
  přidružit inovátoři a soukromé subjekty podporující inovace. Tyto společné programy založené na
  nabídce a
  poptávce se mohou zaměřit mimo jiné na podporu v raných fázích a studie proveditelnosti, spolupráci
  mezi akademickou obcí, výzkumnými organizacemi a
   podniky, podporu technologicky vyspělého výzkumu založeného na spolupráci mezi malými a středními podniky, transfer technologií a znalostí, internacionalizaci malých a středních podniků, analýzy trhu a jeho rozvoj, digitalizaci technicky méně vyspělých malých a středních podniků, finanční nástroje pro inovační činnosti blízké trhu nebo uvádění na trh, sociální inovace. Mohou zahrnovat také iniciativy společného zadávání veřejných zakázek, které umožňují obchodně využít inovace ve veřejném sektoru, zejména na podporu tvorby nové politiky. To může být účinné zejména pro stimulaci inovací v oblastech veřejných služeb a pro poskytnutí tržních příležitostí evropským inovátorům,
  Pokud jsou tyto programy řízeny na místní úrovni, měly by umožňovat nadnárodní partnerství a měly by být soudržné se strategiemi pro inteligentní specializaci a podporovat součinnost s EFRR ve zúčastněných regionech.

by

měli

nabídce a

mezi akademickou obcí, výzkumnými organizacemi a

Pokud jsou tyto programy řízeny na místní úrovni, měly by umožňovat nadnárodní partnerství a měly by být soudržné se strategiemi pro inteligentní specializaci a podporovat součinnost s EFRR ve zúčastněných regionech.

Pozměňovací návrh 248

Pozměňovací návrh 248

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 2 – bod 2.2 – odst. 3 – odrážka 2

Příloha I – pilíř III – bod 2 – bod 2.2 – odst. 3 – odrážka 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | podporovat také společné programy pro mentorování, coaching, technickou pomoc a další služby, které se poskytují blízko k inovátorům prostřednictvím sítí, jako je Enterprise Europe Network, klastrů, celoevropských platforem, jako je Startup Europe, místních veřejných, ale také soukromých subjektů věnujících se inovacím, zejména inkubátorů a inovačních center, jež lze navíc navzájem propojit za účelem posílení partnerství mezi inovátory. Podpora
  může
  být poskytnuta i pro propagaci sociálních dovedností pro inovace, a to též sítím institucí odborné přípravy a v 
  úzkém propojení
  s 
  Evropským inovačním a technologickým institutem, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

podporovat také společné programy pro mentorování, coaching, technickou pomoc a další služby, které se poskytují blízko k inovátorům prostřednictvím sítí, jako je Enterprise Europe Network, klastrů, celoevropských platforem, jako je Startup Europe, místních veřejných, ale také soukromých subjektů věnujících se inovacím, zejména inkubátorů a inovačních center, jež lze navíc navzájem propojit za účelem posílení partnerství mezi inovátory. Podpora
  může
  být poskytnuta i pro propagaci sociálních dovedností pro inovace, a to též sítím institucí odborné přípravy a v 
  úzkém propojení
  s 
  Evropským inovačním a technologickým institutem,

může

úzkém propojení

Evropským inovačním a technologickým institutem,

| — | podporovat také společné programy pro mentorování, coaching, technickou pomoc a další služby, které se poskytují blízko k inovátorům prostřednictvím sítí, jako je Enterprise Europe Network, klastrů, celoevropských platforem, jako je Startup Europe, místních veřejných, ale také soukromých subjektů věnujících se inovacím, zejména inkubátorů a inovačních center, jež lze navíc navzájem propojit za účelem posílení partnerství mezi inovátory. Podpora
  by měla
  být poskytnuta i pro propagaci sociálních dovedností pro inovace, a to též sítím institucí odborné přípravy a v 
  úzké spolupráci
  s 
  EIT; |
| --- | --- |

—

podporovat také společné programy pro mentorování, coaching, technickou pomoc a další služby, které se poskytují blízko k inovátorům prostřednictvím sítí, jako je Enterprise Europe Network, klastrů, celoevropských platforem, jako je Startup Europe, místních veřejných, ale také soukromých subjektů věnujících se inovacím, zejména inkubátorů a inovačních center, jež lze navíc navzájem propojit za účelem posílení partnerství mezi inovátory. Podpora
  by měla
  být poskytnuta i pro propagaci sociálních dovedností pro inovace, a to též sítím institucí odborné přípravy a v 
  úzké spolupráci
  s 
  EIT;

by měla

úzké spolupráci

EIT;

Pozměňovací návrh 249

Pozměňovací návrh 249

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.1 – odst. 1

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.1 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Jak jasně uvádí zpráva skupiny na vysoké úrovni o maximalizaci dopadů programů EU pro výzkum a inovace („Lamyho skupina na vysoké úrovni“), cesta kupředu znamená „vzdělávat pro budoucnost a investovat do lidí, kteří budou stát u změny“. Výzva se týká zejména evropských univerzit, které mají stimulovat podnikání, smazávat hranice oborů a institucionalizovat silnou nedisciplinární spolupráci akademického sektoru s průmyslem. Podle nedávných průzkumů je přístup k nadaným lidem zdaleka nejdůležitějším faktorem, který ovlivňuje volbu místa usazení ze strany evropských zakladatelů startupů. Příležitosti pro vzdělávání a odbornou přípravu podnikatelů hrají klíčovou úlohu při výchově budoucích inovátorů a při rozvoji schopností těch stávajících, aby dosáhli růstu svého podnikání na vyšší úrovně úspěšnosti. Přístup k podnikatelským talentům společně s přístupem k odborným službám, kapitálu a trhům na úrovni EU, jakož i spojení klíčových aktérů při řešení společného cíle jsou klíčové složky pro rozvoj inovačního ekosystému. Je zapotřebí koordinovat úsilí v celé EU, aby se vytvořilo kritické množství vzájemně propojených podnikatelských klastrů a ekosystémů v rámci celé EU. | Jak jasně uvádí zpráva skupiny na vysoké úrovni o maximalizaci dopadů programů EU pro výzkum a inovace („Lamyho skupina na vysoké úrovni“), cesta kupředu znamená „vzdělávat pro budoucnost a investovat do lidí, kteří budou stát u změny“. Výzva se týká zejména evropských univerzit, které mají stimulovat podnikání, smazávat hranice oborů a institucionalizovat silnou nedisciplinární spolupráci akademického sektoru s průmyslem. Podle nedávných průzkumů je přístup k nadaným lidem zdaleka nejdůležitějším faktorem, který ovlivňuje volbu místa usazení ze strany evropských zakladatelů startupů. Příležitosti pro vzdělávání a odbornou přípravu podnikatelů hrají klíčovou úlohu při výchově budoucích inovátorů a při rozvoji schopností těch stávajících, aby dosáhli růstu svého podnikání na vyšší úrovně úspěšnosti. Přístup k podnikatelským talentům společně s přístupem k odborným službám, kapitálu a trhům na úrovni EU, jakož i spojení klíčových aktérů při řešení společného cíle jsou klíčové složky pro rozvoj inovačního ekosystému
  a vytváření úspěšných inovačních modelů a osvědčených postupů na regionální, vnitrostátní a evropské úrovni
  . Je zapotřebí koordinovat úsilí v celé EU, aby se vytvořilo kritické množství vzájemně propojených podnikatelských klastrů a ekosystémů v rámci celé EU. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Jak jasně uvádí zpráva skupiny na vysoké úrovni o maximalizaci dopadů programů EU pro výzkum a inovace („Lamyho skupina na vysoké úrovni“), cesta kupředu znamená „vzdělávat pro budoucnost a investovat do lidí, kteří budou stát u změny“. Výzva se týká zejména evropských univerzit, které mají stimulovat podnikání, smazávat hranice oborů a institucionalizovat silnou nedisciplinární spolupráci akademického sektoru s průmyslem. Podle nedávných průzkumů je přístup k nadaným lidem zdaleka nejdůležitějším faktorem, který ovlivňuje volbu místa usazení ze strany evropských zakladatelů startupů. Příležitosti pro vzdělávání a odbornou přípravu podnikatelů hrají klíčovou úlohu při výchově budoucích inovátorů a při rozvoji schopností těch stávajících, aby dosáhli růstu svého podnikání na vyšší úrovně úspěšnosti. Přístup k podnikatelským talentům společně s přístupem k odborným službám, kapitálu a trhům na úrovni EU, jakož i spojení klíčových aktérů při řešení společného cíle jsou klíčové složky pro rozvoj inovačního ekosystému. Je zapotřebí koordinovat úsilí v celé EU, aby se vytvořilo kritické množství vzájemně propojených podnikatelských klastrů a ekosystémů v rámci celé EU.

Jak jasně uvádí zpráva skupiny na vysoké úrovni o maximalizaci dopadů programů EU pro výzkum a inovace („Lamyho skupina na vysoké úrovni“), cesta kupředu znamená „vzdělávat pro budoucnost a investovat do lidí, kteří budou stát u změny“. Výzva se týká zejména evropských univerzit, které mají stimulovat podnikání, smazávat hranice oborů a institucionalizovat silnou nedisciplinární spolupráci akademického sektoru s průmyslem. Podle nedávných průzkumů je přístup k nadaným lidem zdaleka nejdůležitějším faktorem, který ovlivňuje volbu místa usazení ze strany evropských zakladatelů startupů. Příležitosti pro vzdělávání a odbornou přípravu podnikatelů hrají klíčovou úlohu při výchově budoucích inovátorů a při rozvoji schopností těch stávajících, aby dosáhli růstu svého podnikání na vyšší úrovně úspěšnosti. Přístup k podnikatelským talentům společně s přístupem k odborným službám, kapitálu a trhům na úrovni EU, jakož i spojení klíčových aktérů při řešení společného cíle jsou klíčové složky pro rozvoj inovačního ekosystému
  a vytváření úspěšných inovačních modelů a osvědčených postupů na regionální, vnitrostátní a evropské úrovni
  . Je zapotřebí koordinovat úsilí v celé EU, aby se vytvořilo kritické množství vzájemně propojených podnikatelských klastrů a ekosystémů v rámci celé EU.

a vytváření úspěšných inovačních modelů a osvědčených postupů na regionální, vnitrostátní a evropské úrovni

Pozměňovací návrh 250

Pozměňovací návrh 250

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.1 – 1 a (nový)

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.1 – 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | EIT je největší současný evropský integrovaný inovační ekosystém s více než 1 000 vynikajících partnerů z oblasti obchodu, výzkumu a vzdělávání i dalších oblastí. Model inovací EIT funguje a je zvláště důležitý při odstraňování překážek inovací v členských státech a na regionální úrovni. EIT bude tyto problémy řešit prostřednictvím podpory strukturálních změn v evropském inovačním prostředí. Bude postupovat cestou podpory integrace vzdělávání, výzkumu a inovací na nejvyšší úrovni, zejména prostřednictvím svých znalostních a inovačních společenství, čímž bude vytvářet nová prostředí příznivá pro inovace, a cestou prosazování a podpory nové generace podnikavých lidí a podporou vytváření inovativních osamostatněných a začínajících podniků. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

EIT je největší současný evropský integrovaný inovační ekosystém s více než 1 000 vynikajících partnerů z oblasti obchodu, výzkumu a vzdělávání i dalších oblastí. Model inovací EIT funguje a je zvláště důležitý při odstraňování překážek inovací v členských státech a na regionální úrovni. EIT bude tyto problémy řešit prostřednictvím podpory strukturálních změn v evropském inovačním prostředí. Bude postupovat cestou podpory integrace vzdělávání, výzkumu a inovací na nejvyšší úrovni, zejména prostřednictvím svých znalostních a inovačních společenství, čímž bude vytvářet nová prostředí příznivá pro inovace, a cestou prosazování a podpory nové generace podnikavých lidí a podporou vytváření inovativních osamostatněných a začínajících podniků.

EIT je největší současný evropský integrovaný inovační ekosystém s více než 1 000 vynikajících partnerů z oblasti obchodu, výzkumu a vzdělávání i dalších oblastí. Model inovací EIT funguje a je zvláště důležitý při odstraňování překážek inovací v členských státech a na regionální úrovni. EIT bude tyto problémy řešit prostřednictvím podpory strukturálních změn v evropském inovačním prostředí. Bude postupovat cestou podpory integrace vzdělávání, výzkumu a inovací na nejvyšší úrovni, zejména prostřednictvím svých znalostních a inovačních společenství, čímž bude vytvářet nová prostředí příznivá pro inovace, a cestou prosazování a podpory nové generace podnikavých lidí a podporou vytváření inovativních osamostatněných a začínajících podniků.

Pozměňovací návrh 251

Pozměňovací návrh 251

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.1 – odst. 2 – návětí

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.1 – odst. 2 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Nadále je třeba vyvíjet úsilí na rozvoj ekosystémů, kde výzkumní pracovníci, inovátoři, průmysl a vlády mohou snadno komunikovat. Inovační ekosystémy stále nefungují ideálně, a to z řady důvodů, například: | Nadále je třeba vyvíjet úsilí na rozvoj
  a podporu
  ekosystémů, kde výzkumní pracovníci, inovátoři, průmysl a vlády mohou snadno komunikovat. Inovační ekosystémy stále nefungují ideálně, a to z řady důvodů, například: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Nadále je třeba vyvíjet úsilí na rozvoj ekosystémů, kde výzkumní pracovníci, inovátoři, průmysl a vlády mohou snadno komunikovat. Inovační ekosystémy stále nefungují ideálně, a to z řady důvodů, například:

Nadále je třeba vyvíjet úsilí na rozvoj
  a podporu
  ekosystémů, kde výzkumní pracovníci, inovátoři, průmysl a vlády mohou snadno komunikovat. Inovační ekosystémy stále nefungují ideálně, a to z řady důvodů, například:

a podporu

Pozměňovací návrh 252

Pozměňovací návrh 252

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.1 – odst. 3

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.1 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Aby bylo možno reagovat na budoucí výzvy, chopit se příležitostí, které nabízí nové technologie, a přispět k udržitelnému hospodářskému růstu, vytváření pracovních míst, konkurenceschopnosti a dobrým životním podmínkám evropských občanů, je nutné dále posílit schopnost Evropy inovovat, a to: podporou vytváření nových prostředí, která jsou příznivá pro spolupráci a inovace, posilováním inovačních schopností akademického a výzkumného sektoru, podporou nové generace podnikatelsky založených lidí, stimulací vzniku a rozvoje inovativních podniků. | Aby bylo možno reagovat na budoucí výzvy, chopit se příležitostí, které nabízí nové technologie, a přispět k udržitelnému hospodářskému růstu, vytváření pracovních míst, konkurenceschopnosti a dobrým životním podmínkám evropských občanů, je nutné dále posílit schopnost Evropy inovovat, a to: podporou vytváření nových prostředí, která jsou příznivá pro spolupráci a inovace, posilováním inovačních schopností akademického a výzkumného sektoru, podporou nové generace podnikatelsky založených lidí
  a lidí zaměřených na výzkum
  , stimulací vzniku a rozvoje inovativních podniků
  a také prosazování a zviditelňování výsledků dosažených pomocí financování EU v oblasti výzkumu a inovací směrem k širší veřejnosti
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Aby bylo možno reagovat na budoucí výzvy, chopit se příležitostí, které nabízí nové technologie, a přispět k udržitelnému hospodářskému růstu, vytváření pracovních míst, konkurenceschopnosti a dobrým životním podmínkám evropských občanů, je nutné dále posílit schopnost Evropy inovovat, a to: podporou vytváření nových prostředí, která jsou příznivá pro spolupráci a inovace, posilováním inovačních schopností akademického a výzkumného sektoru, podporou nové generace podnikatelsky založených lidí, stimulací vzniku a rozvoje inovativních podniků.

Aby bylo možno reagovat na budoucí výzvy, chopit se příležitostí, které nabízí nové technologie, a přispět k udržitelnému hospodářskému růstu, vytváření pracovních míst, konkurenceschopnosti a dobrým životním podmínkám evropských občanů, je nutné dále posílit schopnost Evropy inovovat, a to: podporou vytváření nových prostředí, která jsou příznivá pro spolupráci a inovace, posilováním inovačních schopností akademického a výzkumného sektoru, podporou nové generace podnikatelsky založených lidí
  a lidí zaměřených na výzkum
  , stimulací vzniku a rozvoje inovativních podniků
  a také prosazování a zviditelňování výsledků dosažených pomocí financování EU v oblasti výzkumu a inovací směrem k širší veřejnosti
  .

a lidí zaměřených na výzkum

a také prosazování a zviditelňování výsledků dosažených pomocí financování EU v oblasti výzkumu a inovací směrem k širší veřejnosti

Pozměňovací návrh 253

Pozměňovací návrh 253

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha III – pilíř III – bod 3 – bod 3.1 – odst. 4 a (nový)

Příloha III – pilíř III – bod 3 – bod 3.1 – odst. 4 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | EIT bude řešit tyto problémy v souladu se svými strategickými cíli na období 2021–2027, které budou stanoveny v návrhu právního předpisu pro agendu strategických inovací EIT. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

EIT bude řešit tyto problémy v souladu se svými strategickými cíli na období 2021–2027, které budou stanoveny v návrhu právního předpisu pro agendu strategických inovací EIT.

EIT bude řešit tyto problémy v souladu se svými strategickými cíli na období 2021–2027, které budou stanoveny v návrhu právního předpisu pro agendu strategických inovací EIT.

Pozměňovací návrh 254

Pozměňovací návrh 254

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.1 – odst. 1

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.1 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| EIT bude hrát důležitější úlohu při posilování udržitelných inovačních ekosystémů v celé Evropě. EIT bude zejména nadále působit především prostřednictvím svých znalostních a inovačních společenství – rozsáhlých evropských partnerství, která se zabývají konkrétními společenskými výzvami.
  Bude
  nadále posilovat inovační ekosystémy okolo nich, a to podporou integrace výzkumu, inovací a vzdělávání. EIT bude kromě toho přispívat k překlenování stávajících mezer ve výkonnosti inovací v celé Evropě, a to rozšiřováním svého regionálního inovačního programu (EIT RIS). EIT bude pracovat s inovačními ekosystémy, které vykazují vysoký inovační potenciál, a to na základě strategií, tematického souladu a dopadu a v úzké součinnosti se strategiemi a platformami pro inteligentní specializaci. | EIT bude hrát důležitější úlohu při posilování udržitelných inovačních ekosystémů v celé Evropě
  a zajistí řešení nejnaléhavějších globálních problémů, s nimiž se potýká naše společnost
  . EIT bude zejména nadále působit především prostřednictvím svých znalostních a inovačních společenství – rozsáhlých evropských partnerství, která se zabývají konkrétními společenskými výzvami.
  Znalostní a inovační společenství (KIC) budou
  nadále posilovat inovační ekosystémy okolo nich, a to podporou integrace výzkumu, inovací a vzdělávání. EIT bude kromě toho přispívat k překlenování stávajících mezer ve výkonnosti inovací v celé Evropě, a to rozšiřováním svého regionálního inovačního programu (EIT RIS). EIT bude pracovat s inovačními ekosystémy, které vykazují vysoký inovační potenciál, a to na základě strategií, tematického souladu a dopadu a v úzké součinnosti se strategiemi a platformami pro inteligentní specializaci. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

EIT bude hrát důležitější úlohu při posilování udržitelných inovačních ekosystémů v celé Evropě. EIT bude zejména nadále působit především prostřednictvím svých znalostních a inovačních společenství – rozsáhlých evropských partnerství, která se zabývají konkrétními společenskými výzvami.
  Bude
  nadále posilovat inovační ekosystémy okolo nich, a to podporou integrace výzkumu, inovací a vzdělávání. EIT bude kromě toho přispívat k překlenování stávajících mezer ve výkonnosti inovací v celé Evropě, a to rozšiřováním svého regionálního inovačního programu (EIT RIS). EIT bude pracovat s inovačními ekosystémy, které vykazují vysoký inovační potenciál, a to na základě strategií, tematického souladu a dopadu a v úzké součinnosti se strategiemi a platformami pro inteligentní specializaci.

Bude

EIT bude hrát důležitější úlohu při posilování udržitelných inovačních ekosystémů v celé Evropě
  a zajistí řešení nejnaléhavějších globálních problémů, s nimiž se potýká naše společnost
  . EIT bude zejména nadále působit především prostřednictvím svých znalostních a inovačních společenství – rozsáhlých evropských partnerství, která se zabývají konkrétními společenskými výzvami.
  Znalostní a inovační společenství (KIC) budou
  nadále posilovat inovační ekosystémy okolo nich, a to podporou integrace výzkumu, inovací a vzdělávání. EIT bude kromě toho přispívat k překlenování stávajících mezer ve výkonnosti inovací v celé Evropě, a to rozšiřováním svého regionálního inovačního programu (EIT RIS). EIT bude pracovat s inovačními ekosystémy, které vykazují vysoký inovační potenciál, a to na základě strategií, tematického souladu a dopadu a v úzké součinnosti se strategiemi a platformami pro inteligentní specializaci.

a zajistí řešení nejnaléhavějších globálních problémů, s nimiž se potýká naše společnost

Znalostní a inovační společenství (KIC) budou

Pozměňovací návrh 255

Pozměňovací návrh 255

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.1 – odst. 2 – odrážka 1

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.1 – odst. 2 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Posilování účinnosti stávajících znalostních a inovačních společenství a zřizování nových
  v omezeném počtu tematických oblastí
  , |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Posilování účinnosti stávajících znalostních a inovačních společenství a zřizování nových
  v omezeném počtu tematických oblastí
  ,

v omezeném počtu tematických oblastí

| — | Posilování účinnosti stávajících znalostních a inovačních společenství a zřizování nových
  s cílem řešit globální výzvy
  , |
| --- | --- |

—

Posilování účinnosti stávajících znalostních a inovačních společenství a zřizování nových
  s cílem řešit globální výzvy
  ,

s cílem řešit globální výzvy

Pozměňovací návrh 256

Pozměňovací návrh 256

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.1 – odst. 2 – odrážka 2

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.1 – odst. 2 – odrážka 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | urychlování pokroku regionů směrem k excelenci v zemích, které jsou slabými nebo středními inovátory. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

urychlování pokroku regionů směrem k excelenci v zemích, které jsou slabými nebo středními inovátory.

| — | urychlování pokroku regionů směrem k excelenci v zemích, které jsou slabými nebo středními inovátory
  , v úzké spolupráci s příslušnými regionálními fondy
  . |
| --- | --- |

—

urychlování pokroku regionů směrem k excelenci v zemích, které jsou slabými nebo středními inovátory
  , v úzké spolupráci s příslušnými regionálními fondy
  .

, v úzké spolupráci s příslušnými regionálními fondy

Pozměňovací návrh 257

Pozměňovací návrh 257

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.2 – odst. 1

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.2 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Vzdělávací činnosti EIT budou posíleny, aby podporovaly inovace a podnikání prostřednictvím lepšího vzdělávání a odborné přípravy. Silnější zaměření na rozvoj lidského kapitálu bude vycházet z rozšíření stávajících vzdělávacích programů znalostních a inovačních společenství EIT s cílem nadále nabízet studentům i odborníkům vysoce kvalitní vzdělávací programy zaměřené na inovace a podnikání, zejména v souladu se strategií EU pro průmysl a dovednosti. To může zahrnovat výzkumné pracovníky a inovátory podporované z jiných částí programu Horizont Evropa, zejména z akcí „Marie Curie-Skłodowska“. EIT bude také podporovat obnovu evropských univerzit a jejich začlenění do inovačních ekosystémů tím, že bude stimulovat a zvyšovat jejich podnikatelský potenciál a schopnosti a podněcovat je k tomu, aby lépe předvídaly nové požadavky na dovednosti. | Vzdělávací činnosti EIT budou posíleny, aby podporovaly inovace a podnikání prostřednictvím lepšího vzdělávání a odborné přípravy
  , včetně odborného vzdělávání
  . Silnější zaměření na rozvoj lidského kapitálu bude vycházet z rozšíření stávajících vzdělávacích programů znalostních a inovačních společenství EIT s cílem nadále nabízet studentům i odborníkům vysoce kvalitní vzdělávací programy zaměřené na inovace a podnikání, zejména v souladu se strategií EU pro průmysl a dovednosti. To může zahrnovat výzkumné pracovníky a inovátory podporované z jiných částí programu Horizont Evropa, zejména z akcí „Marie Curie-Skłodowska“. EIT bude také podporovat obnovu evropských univerzit a jejich začlenění do inovačních ekosystémů tím, že bude stimulovat a zvyšovat jejich podnikatelský potenciál a schopnosti a podněcovat je k tomu, aby lépe předvídaly nové požadavky na dovednosti. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Vzdělávací činnosti EIT budou posíleny, aby podporovaly inovace a podnikání prostřednictvím lepšího vzdělávání a odborné přípravy. Silnější zaměření na rozvoj lidského kapitálu bude vycházet z rozšíření stávajících vzdělávacích programů znalostních a inovačních společenství EIT s cílem nadále nabízet studentům i odborníkům vysoce kvalitní vzdělávací programy zaměřené na inovace a podnikání, zejména v souladu se strategií EU pro průmysl a dovednosti. To může zahrnovat výzkumné pracovníky a inovátory podporované z jiných částí programu Horizont Evropa, zejména z akcí „Marie Curie-Skłodowska“. EIT bude také podporovat obnovu evropských univerzit a jejich začlenění do inovačních ekosystémů tím, že bude stimulovat a zvyšovat jejich podnikatelský potenciál a schopnosti a podněcovat je k tomu, aby lépe předvídaly nové požadavky na dovednosti.

Vzdělávací činnosti EIT budou posíleny, aby podporovaly inovace a podnikání prostřednictvím lepšího vzdělávání a odborné přípravy
  , včetně odborného vzdělávání
  . Silnější zaměření na rozvoj lidského kapitálu bude vycházet z rozšíření stávajících vzdělávacích programů znalostních a inovačních společenství EIT s cílem nadále nabízet studentům i odborníkům vysoce kvalitní vzdělávací programy zaměřené na inovace a podnikání, zejména v souladu se strategií EU pro průmysl a dovednosti. To může zahrnovat výzkumné pracovníky a inovátory podporované z jiných částí programu Horizont Evropa, zejména z akcí „Marie Curie-Skłodowska“. EIT bude také podporovat obnovu evropských univerzit a jejich začlenění do inovačních ekosystémů tím, že bude stimulovat a zvyšovat jejich podnikatelský potenciál a schopnosti a podněcovat je k tomu, aby lépe předvídaly nové požadavky na dovednosti.

, včetně odborného vzdělávání

Pozměňovací návrh 258

Pozměňovací návrh 258

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.2 – odst. 2 – odrážka 1

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.2 – odst. 2 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Rozvoj inovačních vzdělávacích programů zohledňujících budoucí potřeby průmyslu a průřezových programů, které budou nabízeny studentům, podnikatelům a odborníkům v celé Evropě i mimo ni a v nichž se specializované a odvětvové znalosti spojí s dovednostmi orientovanými na podnikání a inovace, jako jsou „high tech“ dovednosti v digitální oblasti a klíčových základních technologiích, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Rozvoj inovačních vzdělávacích programů zohledňujících budoucí potřeby průmyslu a průřezových programů, které budou nabízeny studentům, podnikatelům a odborníkům v celé Evropě i mimo ni a v nichž se specializované a odvětvové znalosti spojí s dovednostmi orientovanými na podnikání a inovace, jako jsou „high tech“ dovednosti v digitální oblasti a klíčových základních technologiích,

| — | Rozvoj inovačních vzdělávacích programů zohledňujících budoucí potřeby průmyslu
  , společnosti
  a průřezových programů, které budou nabízeny studentům, podnikatelům a odborníkům v celé Evropě i mimo ni a v nichž se specializované a odvětvové znalosti spojí s dovednostmi orientovanými na podnikání a inovace, jako jsou „high tech“ dovednosti v digitální oblasti a klíčových základních technologiích, |
| --- | --- |

—

Rozvoj inovačních vzdělávacích programů zohledňujících budoucí potřeby průmyslu
  , společnosti
  a průřezových programů, které budou nabízeny studentům, podnikatelům a odborníkům v celé Evropě i mimo ni a v nichž se specializované a odvětvové znalosti spojí s dovednostmi orientovanými na podnikání a inovace, jako jsou „high tech“ dovednosti v digitální oblasti a klíčových základních technologiích,

, společnosti

Pozměňovací návrh 259

Pozměňovací návrh 259

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.2 – odst. 2 – odrážka 3

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.2 – odst. 2 – odrážka 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | vývoj inovačních a podnikatelských schopností vysokoškolského sektoru s využitím odborných znalostí společenství EIT v propojování vzdělávání, výzkumu a podnikání, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

vývoj inovačních a podnikatelských schopností vysokoškolského sektoru s využitím odborných znalostí společenství EIT v propojování vzdělávání, výzkumu a podnikání,

| — | vývoj
  a šíření
  inovačních a podnikatelských schopností vysokoškolského sektoru s využitím
  a podporou
  odborných znalostí společenství EIT v propojování vzdělávání, výzkumu a podnikání, |
| --- | --- |

—

vývoj
  a šíření
  inovačních a podnikatelských schopností vysokoškolského sektoru s využitím
  a podporou
  odborných znalostí společenství EIT v propojování vzdělávání, výzkumu a podnikání,

a šíření

a podporou

Pozměňovací návrh 260

Pozměňovací návrh 260

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.2 – odst. 2 – odrážka 4 a (nová)

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.2 – odst. 2 – odrážka 4 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | ceny EIT, tj. zavedené ceny uznání EIT pro rozvoj inovativních řešení globálních problémů a ceny pro mladé talenty a inovátory. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

ceny EIT, tj. zavedené ceny uznání EIT pro rozvoj inovativních řešení globálních problémů a ceny pro mladé talenty a inovátory.

ceny EIT, tj. zavedené ceny uznání EIT pro rozvoj inovativních řešení globálních problémů a ceny pro mladé talenty a inovátory.

Pozměňovací návrh 261

Pozměňovací návrh 261

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.3 – návětí

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.3 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.2.3. | Uvádění nových
  řešení
  na trh |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.2.3.

Uvádění nových
  řešení
  na trh

Uvádění nových

na trh

| 3.2.3. | Nová
  řešení
  globálních problémů. |
| --- | --- |

3.2.3.

Nová
  řešení
  globálních problémů.

Nová

globálních problémů.

Pozměňovací návrh 262

Pozměňovací návrh 262

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.3 – odst. 1

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.3 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| EIT bude podporovat podnikatele, inovátory, pedagogy, studenty a další inovační subjekty a usnadňovat jim, aby spolupracovali v mezioborových týmech, vytvářeli nápady a přetvářeli je na dílčí i průrazné inovace. Činnosti budou charakterizovány otevřenými inovacemi a přeshraničním přístupem se zaměřením na začlenění příslušných činností znalostního trojúhelníku, které jsou významné pro jejich úspěšnost (např. předkladatelé projektů mohou získat lepší přístup k absolventům se zvláštní kvalifikací, startupům s inovačními myšlenkami, zahraničním společnostem s příslušnými doplňkovými aktivy atd.). | EIT bude podporovat podnikatele, inovátory,
  návrháře,
  pedagogy, studenty a další inovační subjekty a usnadňovat jim, aby spolupracovali v mezioborových týmech, vytvářeli nápady a přetvářeli je na dílčí i průrazné inovace. Činnosti budou charakterizovány otevřenými inovacemi a přeshraničním přístupem se zaměřením na začlenění příslušných činností znalostního trojúhelníku, které jsou významné pro jejich úspěšnost (např. předkladatelé projektů mohou získat lepší přístup k absolventům se zvláštní kvalifikací, startupům s inovačními myšlenkami, zahraničním společnostem s příslušnými doplňkovými aktivy atd.). |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

EIT bude podporovat podnikatele, inovátory, pedagogy, studenty a další inovační subjekty a usnadňovat jim, aby spolupracovali v mezioborových týmech, vytvářeli nápady a přetvářeli je na dílčí i průrazné inovace. Činnosti budou charakterizovány otevřenými inovacemi a přeshraničním přístupem se zaměřením na začlenění příslušných činností znalostního trojúhelníku, které jsou významné pro jejich úspěšnost (např. předkladatelé projektů mohou získat lepší přístup k absolventům se zvláštní kvalifikací, startupům s inovačními myšlenkami, zahraničním společnostem s příslušnými doplňkovými aktivy atd.).

EIT bude podporovat podnikatele, inovátory,
  návrháře,
  pedagogy, studenty a další inovační subjekty a usnadňovat jim, aby spolupracovali v mezioborových týmech, vytvářeli nápady a přetvářeli je na dílčí i průrazné inovace. Činnosti budou charakterizovány otevřenými inovacemi a přeshraničním přístupem se zaměřením na začlenění příslušných činností znalostního trojúhelníku, které jsou významné pro jejich úspěšnost (např. předkladatelé projektů mohou získat lepší přístup k absolventům se zvláštní kvalifikací, startupům s inovačními myšlenkami, zahraničním společnostem s příslušnými doplňkovými aktivy atd.).

návrháře,

Pozměňovací návrh 263

Pozměňovací návrh 263

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.3 – odst. 2 – odrážka 1

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.3 – odst. 2 – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | Podpora
  vývoje
  nových výrobků a 
  služeb
  , kde budou subjekty znalostního trojúhelníku spolupracovat na
  přípravě
  řešení
  k uvedení na trh
  , |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

Podpora
  vývoje
  nových výrobků a 
  služeb
  , kde budou subjekty znalostního trojúhelníku spolupracovat na
  přípravě
  řešení
  k uvedení na trh
  ,

vývoje

služeb

přípravě

k uvedení na trh

| — | Podpora
  změny výzkumu na vývoj
  nových výrobků
  , služeb
  a 
  trhů
  , kde budou subjekty znalostního trojúhelníku spolupracovat na
  vypracování
  řešení
  globálních problémů
  , |
| --- | --- |

—

Podpora
  změny výzkumu na vývoj
  nových výrobků
  , služeb
  a 
  trhů
  , kde budou subjekty znalostního trojúhelníku spolupracovat na
  vypracování
  řešení
  globálních problémů
  ,

změny výzkumu na vývoj

, služeb

trhů

vypracování

globálních problémů

Pozměňovací návrh 264

Pozměňovací návrh 264

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.4 – odst. 2 – odrážka 2

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.4 – odst. 2 – odrážka 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | plánování a provádění činností EIT s cílem maximalizovat součinnost a doplňkovost s akcemi v rámci
  pilíře
  Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

plánování a provádění činností EIT s cílem maximalizovat součinnost a doplňkovost s akcemi v rámci
  pilíře
  Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu,

pilíře

| — | plánování a provádění činností EIT s cílem maximalizovat součinnost a doplňkovost s akcemi v rámci
  pilířů Vynikající a otevřená věda a
  Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu
  a případně přispění k těmto akcím
  , |
| --- | --- |

—

plánování a provádění činností EIT s cílem maximalizovat součinnost a doplňkovost s akcemi v rámci
  pilířů Vynikající a otevřená věda a
  Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu
  a případně přispění k těmto akcím
  ,

pilířů Vynikající a otevřená věda a

evropského

a případně přispění k těmto akcím

Pozměňovací návrh 265

Pozměňovací návrh 265

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.4 – odst. 2 – odrážka 3

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.4 – odst. 2 – odrážka 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | práce s členskými státy EU na národní i regionální úrovni, zavedení strukturovaného dialogu a koordinační úsilí, aby se umožnily synergie se stávajícími národními iniciativami a za účelem identifikace, sdílení a šíření osvědčených postupů a poznatků, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

práce s členskými státy EU na národní i regionální úrovni, zavedení strukturovaného dialogu a koordinační úsilí, aby se umožnily synergie se stávajícími národními iniciativami a za účelem identifikace, sdílení a šíření osvědčených postupů a poznatků,

| — | práce s členskými státy EU na národní i regionální úrovni, zavedení strukturovaného dialogu a koordinační úsilí, aby se umožnily synergie se stávajícími
  a budoucími
  národními iniciativami a za účelem identifikace, sdílení a šíření osvědčených postupů a poznatků, |
| --- | --- |

—

práce s členskými státy EU na národní i regionální úrovni, zavedení strukturovaného dialogu a koordinační úsilí, aby se umožnily synergie se stávajícími
  a budoucími
  národními iniciativami a za účelem identifikace, sdílení a šíření osvědčených postupů a poznatků,

a budoucími

Pozměňovací návrh 266

Pozměňovací návrh 266

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.4 – odst. 2 – odrážka 3 a (nová)

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.4 – odst. 2 – odrážka 3 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | sdílení a šíření inovačních postupů a poznávání a příspěvek k inovační politice v Evropě, v případě potřeby ve spojení a v úzké spolupráci s ostatními částmi programu Horizont Evropa. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

sdílení a šíření inovačních postupů a poznávání a příspěvek k inovační politice v Evropě, v případě potřeby ve spojení a v úzké spolupráci s ostatními částmi programu Horizont Evropa.

sdílení a šíření inovačních postupů a poznávání a příspěvek k inovační politice v Evropě, v případě potřeby ve spojení a v úzké spolupráci s ostatními částmi programu Horizont Evropa.

Pozměňovací návrh 267

Pozměňovací návrh 267

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.4 – odst. 2 – odrážka 4

Příloha I – pilíř III – bod 3 – bod 3.2 – bod 3.2.4 – odst. 2 – odrážka 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | poskytování podkladů pro jednání o inovační politice a příspěvek k realizaci politických priorit EU, a to nepřetržitou spoluprací se všemi příslušnými útvary Evropské komise, jinými programy EU a jejich zúčastněnými subjekty a dalším prověřováním příležitostí v rámci iniciativ na provádění politiky, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

poskytování podkladů pro jednání o inovační politice a příspěvek k realizaci politických priorit EU, a to nepřetržitou spoluprací se všemi příslušnými útvary Evropské komise, jinými programy EU a jejich zúčastněnými subjekty a dalším prověřováním příležitostí v rámci iniciativ na provádění politiky,

| — | poskytování podkladů pro jednání o inovační politice a příspěvek k 
  navrhování a
  realizaci politických priorit EU, a to nepřetržitou spoluprací se všemi příslušnými útvary Evropské komise, jinými programy EU a jejich zúčastněnými subjekty a dalším prověřováním příležitostí v rámci iniciativ na provádění politiky, |
| --- | --- |

—

poskytování podkladů pro jednání o inovační politice a příspěvek k 
  navrhování a
  realizaci politických priorit EU, a to nepřetržitou spoluprací se všemi příslušnými útvary Evropské komise, jinými programy EU a jejich zúčastněnými subjekty a dalším prověřováním příležitostí v rámci iniciativ na provádění politiky,

navrhování a

Pozměňovací návrh 268

Pozměňovací návrh 268

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – část 4 – odst. 5

Příloha I – část 4 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| EU nyní potřebuje zvýšit laťku v otázkách kvality a dopadu svého systému výzkumu a inovací, k čemuž je zapotřebí revitalizovaný Evropský výzkumný prostor (EVP) (31), který bude lépe podporován z rámcového programu EU pro výzkum a inovace. Je nutná správně integrovaná, ale přitom na míru připravená sada opatření EU (32) ve spojení reformami a zvyšováním výkonnosti na národní úrovni (k čemuž mohou přispět strategie pro inteligentní specializaci podporované v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj) a zároveň také institucionální změny v organizacích, které výzkum financují a které výzkum vykonávají, včetně univerzit. Spojením snah na úrovni EU lze využít součinnosti a nalézt nezbytnou míru pro to, aby podpora národních politických reforem byla účinnější a měla větší dopad. | EU nyní potřebuje zvýšit laťku v otázkách kvality a dopadu svého systému výzkumu a inovací, k čemuž je zapotřebí revitalizovaný Evropský výzkumný prostor (EVP) (31), který bude lépe podporován z rámcového programu EU pro výzkum a inovace. Je nutná správně integrovaná, ale přitom na míru připravená sada opatření EU (32) ve spojení reformami a zvyšováním výkonnosti na národní úrovni (k čemuž mohou
  podstatně
  přispět strategie pro inteligentní specializaci podporované v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj)
  , pokud je budou provázet silné vnitrostátní výzkumné strategie a financování
  a zároveň také institucionální změny v organizacích, které výzkum financují a které výzkum vykonávají, včetně univerzit. Spojením snah na úrovni EU lze využít součinnosti a nalézt nezbytnou míru pro to, aby podpora národních politických reforem byla účinnější a měla větší dopad. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

EU nyní potřebuje zvýšit laťku v otázkách kvality a dopadu svého systému výzkumu a inovací, k čemuž je zapotřebí revitalizovaný Evropský výzkumný prostor (EVP) (31), který bude lépe podporován z rámcového programu EU pro výzkum a inovace. Je nutná správně integrovaná, ale přitom na míru připravená sada opatření EU (32) ve spojení reformami a zvyšováním výkonnosti na národní úrovni (k čemuž mohou přispět strategie pro inteligentní specializaci podporované v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj) a zároveň také institucionální změny v organizacích, které výzkum financují a které výzkum vykonávají, včetně univerzit. Spojením snah na úrovni EU lze využít součinnosti a nalézt nezbytnou míru pro to, aby podpora národních politických reforem byla účinnější a měla větší dopad.

31

32

EU nyní potřebuje zvýšit laťku v otázkách kvality a dopadu svého systému výzkumu a inovací, k čemuž je zapotřebí revitalizovaný Evropský výzkumný prostor (EVP) (31), který bude lépe podporován z rámcového programu EU pro výzkum a inovace. Je nutná správně integrovaná, ale přitom na míru připravená sada opatření EU (32) ve spojení reformami a zvyšováním výkonnosti na národní úrovni (k čemuž mohou
  podstatně
  přispět strategie pro inteligentní specializaci podporované v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj)
  , pokud je budou provázet silné vnitrostátní výzkumné strategie a financování
  a zároveň také institucionální změny v organizacích, které výzkum financují a které výzkum vykonávají, včetně univerzit. Spojením snah na úrovni EU lze využít součinnosti a nalézt nezbytnou míru pro to, aby podpora národních politických reforem byla účinnější a měla větší dopad.

31

32

podstatně

, pokud je budou provázet silné vnitrostátní výzkumné strategie a financování

Pozměňovací návrh 269

Pozměňovací návrh 269

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – část 4 – bod 1 – návětí

Příloha I – část 4 – bod 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1. | SDÍLENÍ
  EXCELENCE (33) |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.

SDÍLENÍ
  EXCELENCE (33)

SDÍLENÍ

33

| 1. | ŠÍŘENÍ
  EXCELENCE
  A ROZŠIŘOVÁNÍ ÚČASTI |
| --- | --- |

1.

ŠÍŘENÍ
  EXCELENCE
  A ROZŠIŘOVÁNÍ ÚČASTI

ŠÍŘENÍ

A ROZŠIŘOVÁNÍ ÚČASTI

Pozměňovací návrh 270

Pozměňovací návrh 270

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – část 4 – bod 1 – odst. 1

Příloha I – část 4 – bod 1 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Snižování rozdílů ve výkonnosti výzkumu a inovací prostřednictvím sdílení znalostí a know-how v celé EU pomůže zemím a regionům, které ve výkonnosti výzkumu a inovací zaostávají, včetně nejvzdálenějších regionů EU, dosáhnout konkurenceschopného postavení v globálních hodnotových řetězcích. Rovněž mohou být zavedeny činnosti na podporu cirkulace mozků v celém EVP a lepší využívání stávajících výzkumných infrastruktur (případně společně řízených v rámci programů EU) v cílových zemích prostřednictvím mobility výzkumných pracovníků a inovátorů. | Snižování rozdílů ve výkonnosti výzkumu a inovací prostřednictvím sdílení znalostí a know-how v celé EU
  a rozšíření účasti v programu
  pomůže zemím a regionům, které ve výkonnosti výzkumu a inovací zaostávají, včetně nejvzdálenějších regionů EU
  a nejméně rozvinutých regionů
  , dosáhnout konkurenceschopného postavení v globálních hodnotových řetězcích
  , i Unii, aby v plné míře využívaly potenciál výzkumu a inovací ve všech členských státech
  . Rovněž mohou být zavedeny činnosti na podporu cirkulace mozků v celém EVP a lepší využívání stávajících výzkumných infrastruktur (případně společně řízených v rámci programů EU) v cílových zemích prostřednictvím mobility
  a virtuální spolupráce
  výzkumných pracovníků a inovátorů
  a posílení, případně zřizování nových sítí a iniciativ v oblasti výzkumu a inovací vybudovaných na základě těchto infrastruktur
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Snižování rozdílů ve výkonnosti výzkumu a inovací prostřednictvím sdílení znalostí a know-how v celé EU pomůže zemím a regionům, které ve výkonnosti výzkumu a inovací zaostávají, včetně nejvzdálenějších regionů EU, dosáhnout konkurenceschopného postavení v globálních hodnotových řetězcích. Rovněž mohou být zavedeny činnosti na podporu cirkulace mozků v celém EVP a lepší využívání stávajících výzkumných infrastruktur (případně společně řízených v rámci programů EU) v cílových zemích prostřednictvím mobility výzkumných pracovníků a inovátorů.

Snižování rozdílů ve výkonnosti výzkumu a inovací prostřednictvím sdílení znalostí a know-how v celé EU
  a rozšíření účasti v programu
  pomůže zemím a regionům, které ve výkonnosti výzkumu a inovací zaostávají, včetně nejvzdálenějších regionů EU
  a nejméně rozvinutých regionů
  , dosáhnout konkurenceschopného postavení v globálních hodnotových řetězcích
  , i Unii, aby v plné míře využívaly potenciál výzkumu a inovací ve všech členských státech
  . Rovněž mohou být zavedeny činnosti na podporu cirkulace mozků v celém EVP a lepší využívání stávajících výzkumných infrastruktur (případně společně řízených v rámci programů EU) v cílových zemích prostřednictvím mobility
  a virtuální spolupráce
  výzkumných pracovníků a inovátorů
  a posílení, případně zřizování nových sítí a iniciativ v oblasti výzkumu a inovací vybudovaných na základě těchto infrastruktur
  .

a rozšíření účasti v programu

a nejméně rozvinutých regionů

, i Unii, aby v plné míře využívaly potenciál výzkumu a inovací ve všech členských státech

a virtuální spolupráce

a posílení, případně zřizování nových sítí a iniciativ v oblasti výzkumu a inovací vybudovaných na základě těchto infrastruktur

Pozměňovací návrh 271

Pozměňovací návrh 271

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – část 4 – bod 1 – odst. 3

Příloha I – část 4 – bod 1 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Hlavní rysy | Hlavní rysy |
| — | „teaming“ s cílem vytvořit nová nebo modernizovat stávající centra excelence ve způsobilých zemích a 
  stavět na partnerstvích
  mezi předními vědeckými institucemi a partnerskými institucemi, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Hlavní rysy

Hlavní rysy

—

„teaming“ s cílem vytvořit nová nebo modernizovat stávající centra excelence ve způsobilých zemích a 
  stavět na partnerstvích
  mezi předními vědeckými institucemi a partnerskými institucemi,

stavět na partnerstvích

| — | „teaming“ s cílem vytvořit nová nebo modernizovat stávající centra excelence ve způsobilých zemích
  , včetně malých
  a 
  středních výzkumných infrastruktur a infrastruktur podporovaných z EFRR, zajištěním spolupráce ve všech fázích výzkumu
  mezi předními vědeckými institucemi a partnerskými institucemi,
  Žadatelé musí jasně prokázat, že projekty jsou spojeny s vnitrostátními a/nebo regionálními strategiemi v oblasti výzkumu a inovací, aby mohli požádat o financování v rámci tohoto hlavního rysu. |
| --- | --- |

—

„teaming“ s cílem vytvořit nová nebo modernizovat stávající centra excelence ve způsobilých zemích
  , včetně malých
  a 
  středních výzkumných infrastruktur a infrastruktur podporovaných z EFRR, zajištěním spolupráce ve všech fázích výzkumu
  mezi předními vědeckými institucemi a partnerskými institucemi,
  Žadatelé musí jasně prokázat, že projekty jsou spojeny s vnitrostátními a/nebo regionálními strategiemi v oblasti výzkumu a inovací, aby mohli požádat o financování v rámci tohoto hlavního rysu.

, včetně malých

středních výzkumných infrastruktur a infrastruktur podporovaných z EFRR, zajištěním spolupráce ve všech fázích výzkumu

Žadatelé musí jasně prokázat, že projekty jsou spojeny s vnitrostátními a/nebo regionálními strategiemi v oblasti výzkumu a inovací, aby mohli požádat o financování v rámci tohoto hlavního rysu.

| — | „twinning“ s cílem výrazně posílit univerzitu nebo výzkumnou organizaci ze způsobilé země ve
  vymezeném oboru
  tím, že získá vazby na výzkumné instituce v jiných členských státech nebo přidružených zemích, které zaujímají přední postavení v mezinárodním měřítku, |
| --- | --- |

—

„twinning“ s cílem výrazně posílit univerzitu nebo výzkumnou organizaci ze způsobilé země ve
  vymezeném oboru
  tím, že získá vazby na výzkumné instituce v jiných členských státech nebo přidružených zemích, které zaujímají přední postavení v mezinárodním měřítku,

vymezeném oboru

| — | „twinning“ s cílem výrazně posílit univerzitu nebo výzkumnou organizaci ze způsobilé země ve
  všech oblastech výzkumu
  tím, že získá vazby na výzkumné instituce v jiných členských státech nebo přidružených zemích, které zaujímají přední postavení v mezinárodním měřítku,
  Žadatelé musí jasně prokázat, že projekty jsou spojeny s vnitrostátními a/nebo regionálními strategiemi v oblasti výzkumu a inovací, aby mohli požádat o financování v rámci tohoto hlavního rysu. |
| --- | --- |

—

„twinning“ s cílem výrazně posílit univerzitu nebo výzkumnou organizaci ze způsobilé země ve
  všech oblastech výzkumu
  tím, že získá vazby na výzkumné instituce v jiných členských státech nebo přidružených zemích, které zaujímají přední postavení v mezinárodním měřítku,
  Žadatelé musí jasně prokázat, že projekty jsou spojeny s vnitrostátními a/nebo regionálními strategiemi v oblasti výzkumu a inovací, aby mohli požádat o financování v rámci tohoto hlavního rysu.

všech oblastech výzkumu

Žadatelé musí jasně prokázat, že projekty jsou spojeny s vnitrostátními a/nebo regionálními strategiemi v oblasti výzkumu a inovací, aby mohli požádat o financování v rámci tohoto hlavního rysu.

| — | „profesury EVP“, které univerzitám nebo výzkumným institucím pomohou přilákat a udržet si vysoce kvalitní lidské zdroje pod vedením vynikajícího výzkumného pracovníka a vedoucího výzkumu („držitele profesury EVP“) a zavést strukturální změny pro dosažení excelence na udržitelném základě, |
| --- | --- |

—

„profesury EVP“, které univerzitám nebo výzkumným institucím pomohou přilákat a udržet si vysoce kvalitní lidské zdroje pod vedením vynikajícího výzkumného pracovníka a vedoucího výzkumu („držitele profesury EVP“) a zavést strukturální změny pro dosažení excelence na udržitelném základě,

| — | „profesury EVP“, které univerzitám nebo výzkumným institucím pomohou přilákat a udržet si vysoce kvalitní lidské zdroje pod vedením vynikajícího výzkumného pracovníka a vedoucího výzkumu („držitele profesury EVP“) a zavést strukturální změny pro dosažení excelence na udržitelném základě, |
| --- | --- |

—

„profesury EVP“, které univerzitám nebo výzkumným institucím pomohou přilákat a udržet si vysoce kvalitní lidské zdroje pod vedením vynikajícího výzkumného pracovníka a vedoucího výzkumu („držitele profesury EVP“) a zavést strukturální změny pro dosažení excelence na udržitelném základě,

| — | evropská spolupráce v oblasti vědy a technologií („program COST“), která zahrnuje ambiciózní podmínky týkající se začlenění způsobilých zemí a další opatření pro vytváření vědeckých sítí, budování kapacit a kariérní rozvoj na podporu výzkumných pracovníků z těchto cílových zemí. 80 % celkového rozpočtu programu COST bude věnováno na činnosti, které jsou v plném souladu s cíli této oblasti intervence. |
| --- | --- |

—

evropská spolupráce v oblasti vědy a technologií („program COST“), která zahrnuje ambiciózní podmínky týkající se začlenění způsobilých zemí a další opatření pro vytváření vědeckých sítí, budování kapacit a kariérní rozvoj na podporu výzkumných pracovníků z těchto cílových zemí. 80 % celkového rozpočtu programu COST bude věnováno na činnosti, které jsou v plném souladu s cíli této oblasti intervence.

| — | evropská spolupráce v oblasti vědy a technologií („program COST“), která zahrnuje ambiciózní podmínky týkající se začlenění způsobilých zemí a další opatření pro vytváření vědeckých sítí, budování kapacit a kariérní rozvoj na podporu výzkumných pracovníků z těchto cílových zemí. 80 % celkového rozpočtu programu COST bude věnováno na činnosti, které jsou v plném souladu s cíli této oblasti intervence. |
| --- | --- |

—

evropská spolupráce v oblasti vědy a technologií („program COST“), která zahrnuje ambiciózní podmínky týkající se začlenění způsobilých zemí a další opatření pro vytváření vědeckých sítí, budování kapacit a kariérní rozvoj na podporu výzkumných pracovníků z těchto cílových zemí. 80 % celkového rozpočtu programu COST bude věnováno na činnosti, které jsou v plném souladu s cíli této oblasti intervence.

| — | „iniciativy excelence“ s cílem podporovat inovativní iniciativy zaměřené na posílení excelence výzkumu a inovací ve způsobilých zemích, včetně podpůrného výcviku s cílem zlepšit manažerské dovednosti v oblasti výzkumu a inovací, ceny za atraktivitu, posílení inovačních ekosystémů a také vytváření sítí výzkumu a inovací, mimo jiné na základě výzkumných infrastruktur financovaných z EU. Žadatelé musí jasně prokázat, že projekty jsou spojeny s vnitrostátními a/nebo regionálními strategiemi výzkumu a inovací, aby mohli požádat o financování v rámci tohoto hlavního rysu. |
| --- | --- |

—

„iniciativy excelence“ s cílem podporovat inovativní iniciativy zaměřené na posílení excelence výzkumu a inovací ve způsobilých zemích, včetně podpůrného výcviku s cílem zlepšit manažerské dovednosti v oblasti výzkumu a inovací, ceny za atraktivitu, posílení inovačních ekosystémů a také vytváření sítí výzkumu a inovací, mimo jiné na základě výzkumných infrastruktur financovaných z EU. Žadatelé musí jasně prokázat, že projekty jsou spojeny s vnitrostátními a/nebo regionálními strategiemi výzkumu a inovací, aby mohli požádat o financování v rámci tohoto hlavního rysu.

„iniciativy excelence“ s cílem podporovat inovativní iniciativy zaměřené na posílení excelence výzkumu a inovací ve způsobilých zemích, včetně podpůrného výcviku s cílem zlepšit manažerské dovednosti v oblasti výzkumu a inovací, ceny za atraktivitu, posílení inovačních ekosystémů a také vytváření sítí výzkumu a inovací, mimo jiné na základě výzkumných infrastruktur financovaných z EU. Žadatelé musí jasně prokázat, že projekty jsou spojeny s vnitrostátními a/nebo regionálními strategiemi výzkumu a inovací, aby mohli požádat o financování v rámci tohoto hlavního rysu.

| — | Rozšiřovat stipendia a ceny s cílem přilákat vynikající výzkumné pracovníky jakékoli státní příslušnosti a umožnit jim získat a přenášet nové znalosti do rozšiřujícího se počtu zemí. Ceny se udělují zejména projektům, které přilákají vědce, již si přejí se usadit v rozšiřujícím se počtu zemí. Tento systém bude doplňovat jiné části programu, zejména v rámci akcí Marie Curie-Skłodowska. |
| --- | --- |

—

Rozšiřovat stipendia a ceny s cílem přilákat vynikající výzkumné pracovníky jakékoli státní příslušnosti a umožnit jim získat a přenášet nové znalosti do rozšiřujícího se počtu zemí. Ceny se udělují zejména projektům, které přilákají vědce, již si přejí se usadit v rozšiřujícím se počtu zemí. Tento systém bude doplňovat jiné části programu, zejména v rámci akcí Marie Curie-Skłodowska.

Rozšiřovat stipendia a ceny s cílem přilákat vynikající výzkumné pracovníky jakékoli státní příslušnosti a umožnit jim získat a přenášet nové znalosti do rozšiřujícího se počtu zemí. Ceny se udělují zejména projektům, které přilákají vědce, již si přejí se usadit v rozšiřujícím se počtu zemí. Tento systém bude doplňovat jiné části programu, zejména v rámci akcí Marie Curie-Skłodowska.

Pozměňovací návrh 272

Pozměňovací návrh 272

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – část 4 – bod 1 – odst. 5

Příloha I – část 4 – bod 1 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Tato oblast intervence
  bude podporovat specifické cíle programu Horizont Evropa: šířit a propojovat excelenci v celé EU, posilovat vytváření vysoce kvalitních znalostí, prohlubovat spolupráci mezi odvětvími, mezi obory a přes hranice. | Priorita „šíření excelence a rozšiřování účasti“
  bude podporovat specifické cíle programu Horizont Evropa: šířit a propojovat excelenci v celé EU
  a rozšiřovat účast v programu;
  posilovat vytváření vysoce kvalitních znalostí, prohlubovat spolupráci mezi odvětvími, mezi obory a přes hranice.
  Všechna opatření podpoří součinnost s jinými vnitrostátními fondy a fondy EU, zejména s EFRR, s politikou soudržnosti a ESF+, v souladu s regionálními výzkumnými a inovačními strategiemi pro inteligentní specializaci a operačními programy. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Tato oblast intervence
  bude podporovat specifické cíle programu Horizont Evropa: šířit a propojovat excelenci v celé EU, posilovat vytváření vysoce kvalitních znalostí, prohlubovat spolupráci mezi odvětvími, mezi obory a přes hranice.

Tato oblast intervence

Priorita „šíření excelence a rozšiřování účasti“
  bude podporovat specifické cíle programu Horizont Evropa: šířit a propojovat excelenci v celé EU
  a rozšiřovat účast v programu;
  posilovat vytváření vysoce kvalitních znalostí, prohlubovat spolupráci mezi odvětvími, mezi obory a přes hranice.
  Všechna opatření podpoří součinnost s jinými vnitrostátními fondy a fondy EU, zejména s EFRR, s politikou soudržnosti a ESF+, v souladu s regionálními výzkumnými a inovačními strategiemi pro inteligentní specializaci a operačními programy.

Priorita „šíření excelence a rozšiřování účasti“

a rozšiřovat účast v programu;

Všechna opatření podpoří součinnost s jinými vnitrostátními fondy a fondy EU, zejména s EFRR, s politikou soudržnosti a ESF+, v souladu s regionálními výzkumnými a inovačními strategiemi pro inteligentní specializaci a operačními programy.

Pozměňovací návrh 273

Pozměňovací návrh 273

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – část 4 – bod 2 – odst. 2 – odrážka 5

Příloha I – část 4 – bod 2 – odst. 2 – odrážka 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | zajištění atraktivního pracovního prostředí, dovedností a kompetencí nezbytných v moderní znalostní ekonomice pro výzkumné pracovníky (36). Propojení EVP a Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání prostřednictvím podpory modernizace univerzit a jiných výzkumných a inovačních organizací a prostřednictvím mechanismů uznávání a odměňování k podněcování činností na národní úrovni, jakož i pobídky podporující přijímání postupů otevřené vědy, podnikání (a vazby s inovačními ekosystémy), nadoborovost, zapojení občanů, mezinárodní a meziodvětvovou mobilitu, plány zajištění rovnosti mužů a žen a ucelené přístupy k institucionálním změnám. V této souvislosti také doplnění podpory z programu Erasmus pro iniciativu Evropské univerzity, především
  pro její výzkumný rozměr
  , jako součást rozvoje nových společných a integrovaných dlouhodobých a udržitelných strategií pro vzdělávání, výzkum a inovace založených na nadoborových a meziodvětvových přístupech, aby se znalostní trojúhelník stal skutečností a udělil se impuls k hospodářskému růstu, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

zajištění atraktivního pracovního prostředí, dovedností a kompetencí nezbytných v moderní znalostní ekonomice pro výzkumné pracovníky (36). Propojení EVP a Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání prostřednictvím podpory modernizace univerzit a jiných výzkumných a inovačních organizací a prostřednictvím mechanismů uznávání a odměňování k podněcování činností na národní úrovni, jakož i pobídky podporující přijímání postupů otevřené vědy, podnikání (a vazby s inovačními ekosystémy), nadoborovost, zapojení občanů, mezinárodní a meziodvětvovou mobilitu, plány zajištění rovnosti mužů a žen a ucelené přístupy k institucionálním změnám. V této souvislosti také doplnění podpory z programu Erasmus pro iniciativu Evropské univerzity, především
  pro její výzkumný rozměr
  , jako součást rozvoje nových společných a integrovaných dlouhodobých a udržitelných strategií pro vzdělávání, výzkum a inovace založených na nadoborových a meziodvětvových přístupech, aby se znalostní trojúhelník stal skutečností a udělil se impuls k hospodářskému růstu,

36

pro její výzkumný rozměr

| — | zajištění atraktivního pracovního prostředí, dovedností a kompetencí nezbytných v moderní znalostní ekonomice pro výzkumné pracovníky (36). Propojení EVP a Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání prostřednictvím podpory modernizace univerzit a jiných výzkumných a inovačních organizací a prostřednictvím mechanismů uznávání a odměňování k podněcování činností na národní úrovni, jakož i pobídky podporující přijímání postupů otevřené vědy, podnikání (a vazby s inovačními ekosystémy), nadoborovost, zapojení občanů
  a občanské společnosti
  , mezinárodní a meziodvětvovou mobilitu, plány zajištění rovnosti mužů a žen a ucelené přístupy k institucionálním změnám. V této souvislosti také doplnění podpory z programu Erasmus pro iniciativu Evropské univerzity, především
  prostřednictvím financování výzkumných a inovačních projektů v rámci těchto sítí
  , jako součást rozvoje nových společných a integrovaných dlouhodobých a udržitelných strategií pro vzdělávání, výzkum a inovace založených na nadoborových a meziodvětvových přístupech, aby se znalostní trojúhelník stal skutečností a udělil se impuls k hospodářskému růstu, |
| --- | --- |

—

zajištění atraktivního pracovního prostředí, dovedností a kompetencí nezbytných v moderní znalostní ekonomice pro výzkumné pracovníky (36). Propojení EVP a Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání prostřednictvím podpory modernizace univerzit a jiných výzkumných a inovačních organizací a prostřednictvím mechanismů uznávání a odměňování k podněcování činností na národní úrovni, jakož i pobídky podporující přijímání postupů otevřené vědy, podnikání (a vazby s inovačními ekosystémy), nadoborovost, zapojení občanů
  a občanské společnosti
  , mezinárodní a meziodvětvovou mobilitu, plány zajištění rovnosti mužů a žen a ucelené přístupy k institucionálním změnám. V této souvislosti také doplnění podpory z programu Erasmus pro iniciativu Evropské univerzity, především
  prostřednictvím financování výzkumných a inovačních projektů v rámci těchto sítí
  , jako součást rozvoje nových společných a integrovaných dlouhodobých a udržitelných strategií pro vzdělávání, výzkum a inovace založených na nadoborových a meziodvětvových přístupech, aby se znalostní trojúhelník stal skutečností a udělil se impuls k hospodářskému růstu,

36

a občanské společnosti

prostřednictvím financování výzkumných a inovačních projektů v rámci těchto sítí

Pozměňovací návrh 274

Pozměňovací návrh 274

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha I – část 4 – bod 2 – odst. 2 – odrážka 6

Příloha I – část 4 – bod 2 – odst. 2 – odrážka 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | vědecká činnost občanů podporující všechny druhy formálního, neformálního a informálního vědeckého vzdělávání včetně zapojení občanů do společného návrhu a nastavení politik a programů výzkumu a inovací a do spoluvytváření vědeckého obsahu a inovací prostřednictvím transdisciplinárních činností, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

vědecká činnost občanů podporující všechny druhy formálního, neformálního a informálního vědeckého vzdělávání včetně zapojení občanů do společného návrhu a nastavení politik a programů výzkumu a inovací a do spoluvytváření vědeckého obsahu a inovací prostřednictvím transdisciplinárních činností,

| — | vědecká činnost občanů podporující všechny druhy formálního, neformálního a informálního vědeckého vzdělávání včetně
  posuzování překážek a podpory
  zapojení občanů do společného návrhu a nastavení politik a programů výzkumu a inovací a do spoluvytváření vědeckého obsahu a inovací prostřednictvím transdisciplinárních činností. |
| --- | --- |

—

vědecká činnost občanů podporující všechny druhy formálního, neformálního a informálního vědeckého vzdělávání včetně
  posuzování překážek a podpory
  zapojení občanů do společného návrhu a nastavení politik a programů výzkumu a inovací a do spoluvytváření vědeckého obsahu a inovací prostřednictvím transdisciplinárních činností.

posuzování překážek a podpory

Pozměňovací návrh 275

Pozměňovací návrh 275

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Příloha II – odst. 1

Příloha II – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Složení programového výboru | Složení programového výboru |
| Seznam složení programového výboru v souladu s čl. 12 odst. 2: | Seznam složení programového výboru v souladu s čl. 12 odst. 2: |
| 1. | Strategické složení: strategický přehled provádění celého programu, soudržností různých částí programu, misí a posilování evropského výzkumného prostoru |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Složení programového výboru

Složení programového výboru

Seznam složení programového výboru v souladu s čl. 12 odst. 2:

Seznam složení programového výboru v souladu s čl. 12 odst. 2:

1.

Strategické složení: strategický přehled provádění celého programu, soudržností různých částí programu, misí a posilování evropského výzkumného prostoru

| 1. | Strategické složení: strategický přehled provádění celého programu, soudržností různých částí programu, misí a posilování evropského výzkumného prostoru |
| --- | --- |

1.

Strategické složení: strategický přehled provádění celého programu, soudržností různých částí programu, misí a posilování evropského výzkumného prostoru

| 2. | Evropská rada pro výzkum (ERV) a akce „Marie Curie-Skłodowska“ |
| --- | --- |

2.

Evropská rada pro výzkum (ERV) a akce „Marie Curie-Skłodowska“

| 2. | Evropská rada pro výzkum (ERV) a akce „Marie Curie-Skłodowska“ |
| --- | --- |

2.

Evropská rada pro výzkum (ERV) a akce „Marie Curie-Skłodowska“

| 3. | Výzkumné infrastruktury |
| --- | --- |

3.

Výzkumné infrastruktury

| 3. | Výzkumné infrastruktury |
| --- | --- |

3.

Výzkumné infrastruktury

| 4. | Zdraví |
| --- | --- |

4.

Zdraví

| 4. | Zdraví |
| --- | --- |

4.

Zdraví

| 5. | Inkluzivní a 
  bezpečná
  společnost |
| --- | --- |

5.

Inkluzivní a 
  bezpečná
  společnost

bezpečná

| 5. | Inkluzivní a 
  kreativní
  společnost |
| --- | --- |

5.

Inkluzivní a 
  kreativní
  společnost

kreativní

| 5a. | Bezpečná společnost |
| --- | --- |

5a.

5a.

Bezpečná společnost

| 6. | Digitální oblast a 
  průmysl |
| --- | --- |

6.

Digitální oblast a 
  průmysl

průmysl

| 6. | Digitální oblast
  , průmysl
  a 
  vesmír |
| --- | --- |

6.

Digitální oblast
  , průmysl
  a 
  vesmír

, průmysl

vesmír

| 7. | Klima, energetika a mobilita |
| --- | --- |

7.

Klima, energetika a mobilita

| 7. | Klima, energetika a mobilita |
| --- | --- |

7.

Klima, energetika a mobilita

| 8. | Potraviny
  a
   přírodní zdroje |
| --- | --- |

8.

Potraviny
  a
   přírodní zdroje

a

| 8. | Potraviny, přírodní zdroje
  a zemědělství |
| --- | --- |

8.

Potraviny, přírodní zdroje
  a zemědělství

a zemědělství

| 9. | Evropská rada pro inovace (ERI) a evropské inovační ekosystémy |
| --- | --- |

9.

Evropská rada pro inovace (ERI) a evropské inovační ekosystémy

| 9. | Evropská rada pro inovace (ERI) a evropské inovační ekosystémy |
| --- | --- |

9.

Evropská rada pro inovace (ERI) a evropské inovační ekosystémy

---

(1)  Věc byla vrácena příslušnému výboru pro účely interinstitucionálních jednání podle čl. 59 odst. 4 čtvrtého pododstavce (A8-0410/2018).

1

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

4

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

4

(6)  
  Sdělení Komise „Nový, moderní víceletý finanční rámec pro Evropskou unii, která efektivně naplňuje své priority po roce 2020“ uvádí částku 13 miliard EUR vyčleněnou na hlavní digitální činnosti v rámcovém programu pro výzkum a inovace Horizont 2020 (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/en/ALL/?uri=CELEX%3A52018DC0098).

6

Sdělení Komise „Nový, moderní víceletý finanční rámec pro Evropskou unii, která efektivně naplňuje své priority po roce 2020“ uvádí částku 13 miliard EUR vyčleněnou na hlavní digitální činnosti v rámcovém programu pro výzkum a inovace Horizont 2020 (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/en/ALL/?uri=CELEX%3A52018DC0098).

(7)  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 23.

7

(7)  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 23.

7

(13)  Evropská datová infrastruktura bude oporou evropského cloudu pro otevřenou vědu, protože poskytne vysoce výkonnou výpočetní kapacitu světové třídy, vysokorychlostní připojení a špičkové datové a softwarové služby.

13

(13)  Evropská datová infrastruktura bude oporou evropského cloudu pro otevřenou vědu, protože poskytne vysoce výkonnou výpočetní kapacitu světové třídy, vysokorychlostní připojení a špičkové datové a softwarové služby.

13

(14)  OECD, Understanding The Socio-Economic Divide in Europe (Pochopení sociálně-ekonomických rozdílů v Evropě), 26. ledna 2017.

14

(14)  OECD, Understanding The Socio-Economic Divide in Europe (Pochopení sociálně-ekonomických rozdílů v Evropě), 26. ledna 2017.

14

(15)  Klíčové základní technologie budoucnosti zahrnují pokročilé materiály a nanotechnologii, fotoniku a mikro- a nanoelektroniku, technologie vědy o živé přírodě, pokročilou výrobu a zpracování, umělou inteligenci a digitální bezpečnost a konektivitu.

15

(15)  Klíčové základní technologie budoucnosti zahrnují pokročilé materiály a nanotechnologii, fotoniku a mikro- a nanoelektroniku, technologie vědy o živé přírodě, pokročilou výrobu a zpracování, umělou inteligenci a digitální bezpečnost a konektivitu.

15

(16)  Jedná se o veřejná nebo soukromá zařízení, která poskytují zdroje a služby především pro evropský průmysl, pokud jde o zkoušení a ověřování klíčových základních technologií a produktů. Tyto infrastruktury mohou být na jednom místě, virtuální nebo distribuované a musí být registrovány v členském státě nebo ve třetí zemi přidružené k programu.

16

(16)  Jedná se o veřejná nebo soukromá zařízení, která poskytují zdroje a služby především pro evropský průmysl, pokud jde o zkoušení a ověřování klíčových základních technologií a produktů. Tyto infrastruktury mohou být na jednom místě, virtuální nebo distribuované a musí být registrovány v členském státě nebo ve třetí zemi přidružené k programu.

16

(17)  Podstatnou dekarbonizací ostatních odvětví se zabývají další oblasti pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  průmyslu“
  programu Horizont Evropa.

17

průmyslu“

(17)  Podstatnou dekarbonizací ostatních odvětví se zabývají další oblasti pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  průmyslu v Evropě“
  programu Horizont Evropa.

17

průmyslu v Evropě“

(18)  Přibližně třetina občanů EU žije v městských oblastech, kde úrovně koncentrace znečišťujících látek převyšují povolené hodnoty.

18

(18)  Přibližně třetina občanů EU žije v městských oblastech, kde úrovně koncentrace znečišťujících látek převyšují povolené hodnoty.

18

(19)  Program pozorování Země bude podporovat výzkum a inovace v rámci dalších oblastí intervence v rámci této globální výzvy, jakož i v rámci dalších relevantních částí programu Horizont Evropa.

19

(19)  Program pozorování Země bude podporovat výzkum a inovace v rámci dalších oblastí intervence v rámci této globální výzvy, jakož i v rámci dalších relevantních částí programu Horizont Evropa.

19

(20)  Pracovní dokument útvarů Komise SWD(2016)0319: Evropský výzkum a inovace v oblasti zajištění potravin a výživy.

20

(20)  Pracovní dokument útvarů Komise SWD(2016)0319: Evropský výzkum a inovace v oblasti zajištění potravin a výživy.

20

(21)  Biotechnologickými aplikacemi v oblasti zdraví se v rámci tohoto pilíře bude zabývat klastr „Zdraví“.

21

(21)  Biotechnologickými aplikacemi v oblasti zdraví se v rámci tohoto pilíře bude zabývat klastr „Zdraví“.

21

(22)  Činnosti v oblasti intervence „Oběhové systémy“ se budou doplňovat s činnostmi v oblasti intervence „Nízkouhlíkový a ekologický průmysl“ v klastru „Digitální oblast a průmysl“.

22

(22)  Činnosti v oblasti intervence „Oběhové systémy“ se budou doplňovat s činnostmi v oblasti intervence „Nízkouhlíkový a ekologický průmysl“ v klastru „Digitální oblast a průmysl“.

22

(23)  Jedná se o veřejná nebo soukromá zařízení, která poskytují přístup k nejnovějším poznatkům a odborným znalostem o digitálních a souvisejících základních technologiích, které podniky potřebují ke zlepšení své konkurenceschopnosti, pokud jde o výrobu, služby a obchodní procesy.

23

(23)  Jedná se o veřejná nebo soukromá zařízení, která poskytují přístup k nejnovějším poznatkům a odborným znalostem o digitálních a souvisejících základních technologiích, které podniky potřebují ke zlepšení své konkurenceschopnosti, pokud jde o výrobu, služby a obchodní procesy.

23

(24)  Ty by mohly zahrnovat témata, jako jsou umělá inteligence, kvantové technologie, biologická kontrola nebo druhá generace digitálního replikování fyzických objektů, nebo jakákoli jiná témata identifikovaná v kontextu strategického programování Horizont Evropa (též s programy členských států v rámci sítí).

24

(24)  Ty by mohly zahrnovat témata, jako jsou umělá inteligence, kvantové technologie, biologická kontrola nebo druhá generace digitálního replikování fyzických objektů, nebo jakákoli jiná témata identifikovaná v kontextu strategického programování Horizont Evropa (též s programy členských států v rámci sítí).

24

(27)  Obvykle ne více než 25 % hlasovacích práv. Ve výjimečných případech může EU zajistit akvizici blokační menšiny pro ochranu evropských zájmů v zásadních otázkách, např. v oblasti kybernetické bezpečnosti.

27

(27)  Obvykle ne více než 25 % hlasovacích práv. Ve výjimečných případech může EU zajistit akvizici blokační menšiny pro ochranu evropských zájmů v zásadních otázkách, např. v oblasti kybernetické bezpečnosti.

27

(28)  Například z programu ERV „Proof of Concept“, z projektů podporovaných v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“, startupy vzešlé ze znalostních a inovačních společenství Evropského inovačního a technologického institutu, ... Též z činností programu Horizont 2020, zejména projekty vybrané ve fázi 2 nástroje pro MSP a související pečeti excelence financované členskými státy, (stávající a budoucí) evropská partnerství.

28

(28)  Například z programu ERV „Proof of Concept“, z projektů podporovaných v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost
  evropského
  průmyslu“, startupy vzešlé ze znalostních a inovačních společenství Evropského inovačního a technologického institutu, ... Též z činností programu Horizont 2020, zejména projekty vybrané ve fázi 2 nástroje pro MSP a související pečeti excelence financované členskými státy, (stávající a budoucí) evropská partnerství.

28

evropského

(29)  Ceny ERI převezmou správu cen zavedených v rámci programu Horizont 2020 a zajistí návrh a realizaci nových motivačních cen a ocenění za uznání.

29

(29)  Ceny ERI převezmou správu cen zavedených v rámci programu Horizont 2020 a zajistí návrh a realizaci nových motivačních cen a ocenění za uznání.

29

(31)  Závěry Rady o plánu pro EVP, 19. května 2015 [podle potřeby aktualizovat].

31

(32)  Ustanovení čl. 181 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.

32

(31)  Závěry Rady o plánu pro EVP, 19. května 2015 [podle potřeby aktualizovat].

31

(32)  Ustanovení čl. 181 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.

32

(33)  
  K určení členských států a přidružených zemí, kde je třeba vytvořit právní subjekty, aby byly způsobilé předkládat návrhy jako koordinátoři v rámci „sdílení excelence“, se použije kritérium založené na excelenci výzkumu a inovací. Toto kritérium se bude zabývat kombinací celkové hospodářské výkonnosti (HDP), výkonnosti výzkumu a inovační výkonosti, normalizované vzhledem k velikosti příslušných zemí. Země určené tímto kritériem se v souvislosti se sdílením excelence nazývají „způsobilé země“. Na základě článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie budou jako koordinátoři v rámci „sdílení excelence“ rovněž plně způsobilé právní subjekty z nejvzdálenějších regionů.

33

K určení členských států a přidružených zemí, kde je třeba vytvořit právní subjekty, aby byly způsobilé předkládat návrhy jako koordinátoři v rámci „sdílení excelence“, se použije kritérium založené na excelenci výzkumu a inovací. Toto kritérium se bude zabývat kombinací celkové hospodářské výkonnosti (HDP), výkonnosti výzkumu a inovační výkonosti, normalizované vzhledem k velikosti příslušných zemí. Země určené tímto kritériem se v souvislosti se sdílením excelence nazývají „způsobilé země“. Na základě článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie budou jako koordinátoři v rámci „sdílení excelence“ rovněž plně způsobilé právní subjekty z nejvzdálenějších regionů.

(36)  Jde zejména o Evropskou chartu pro výzkumné pracovníky, kodex chování pro nábor výzkumných pracovníků, iniciativu EURAXESS a penzijní fond RESAVER.

36

(36)  Jde zejména o Evropskou chartu pro výzkumné pracovníky, kodex chování pro nábor výzkumných pracovníků, iniciativu EURAXESS a penzijní fond RESAVER.

36

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/623 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/623

---

P8_TA(2018)0516

Zřízení Evropského obranného fondu ***I

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 12. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský obranný fond (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD)) (1)

(Řádný legislativní postup: první čtení)

[Pozměňovací návrh 1, pokud není uvedeno jinak]

(2020/C 388/41)

POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY EVROPSKÉHO PARLAMENTU (*1)

k návrhu Komise

Návrh

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

kterým se zřizuje Evropský obranný fond

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 173 odst. 3, čl. 182 odst. 4, článek 183 a článek 188 druhý pododstavec této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru,

v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

| (-1a) | Má se za to, že obrana je jasným příkladem toho, jak by mohlo být dosaženo větší účinnosti tím, že se určité pravomoci a činnosti, které v současnosti provádějí členské státy, a odpovídající prostředky přesunou na evropskou úroveň. Výsledkem by měla být demonstrace evropské přidané hodnoty a snížení celkových veřejných výdajů v Unii. |
| --- | --- |

(-1a)

Má se za to, že obrana je jasným příkladem toho, jak by mohlo být dosaženo větší účinnosti tím, že se určité pravomoci a činnosti, které v současnosti provádějí členské státy, a odpovídající prostředky přesunou na evropskou úroveň. Výsledkem by měla být demonstrace evropské přidané hodnoty a snížení celkových veřejných výdajů v Unii.

| (-1b) | V posledním desetiletí se dramaticky změnil geopolitický kontext Unie. Situace v sousedních regionech je nestabilní a Unie musí čelit komplexní a velmi náročné situaci, v níž se objevují nové hrozby, např. hybridní a kybernetické útoky, a zároveň se vracejí tradičnější problémy. V této situaci evropští občané i jejich političtí představitelé zastávají názor, že je třeba kolektivně učinit víc pro naši obranu. Společnou obrannou a bezpečnostní politiku podporuje 75 % Evropanů. V Římském prohlášení vrcholných představitelů 27 členských států a Evropské rady, Evropského parlamentu a Komise ze dne 25. března 2017 se uvádí, že Unie bude posilovat svou společnou bezpečnost a obranu a podporovat konkurenceschopnější a integrovanější obranný průmysl. |
| --- | --- |

(-1b)

V posledním desetiletí se dramaticky změnil geopolitický kontext Unie. Situace v sousedních regionech je nestabilní a Unie musí čelit komplexní a velmi náročné situaci, v níž se objevují nové hrozby, např. hybridní a kybernetické útoky, a zároveň se vracejí tradičnější problémy. V této situaci evropští občané i jejich političtí představitelé zastávají názor, že je třeba kolektivně učinit víc pro naši obranu. Společnou obrannou a bezpečnostní politiku podporuje 75 % Evropanů. V Římském prohlášení vrcholných představitelů 27 členských států a Evropské rady, Evropského parlamentu a Komise ze dne 25. března 2017 se uvádí, že Unie bude posilovat svou společnou bezpečnost a obranu a podporovat konkurenceschopnější a integrovanější obranný průmysl.

| (1) | Ve svém
  sdělení ze dne 30. listopadu 2016
  o evropském obranném akčním plánu přijatém dne 30. listopadu 2016 Komise uvedla, že je odhodlána doplňovat, posilovat pákovým efektem a konsolidovat spolupráci členských států při rozvoji obranných technologických a průmyslových kapacit v reakci na bezpečnostní výzvy, jakož i podporovat konkurenceschopný, inovativní a efektivní evropský obranný průmysl
  a vytvořit v celé Unii integrovanější obranný trh.
  Komise zejména navrhla zřídit Evropský obranný fond (dále jen „fond“) na podporu investic do společného výzkumu a vývoje obranných produktů a technologií, což přispěje k synergiím a nákladové efektivnosti, a na podporu toho, aby členské státy nakupovaly a udržovaly obranné vybavení společně. Fond by doplnil vnitrostátní finanční prostředky již používané k tomuto účelu a měl by působit jako pobídka pro členské státy, aby více
  přeshraničně
  spolupracovaly a investovaly do obrany. Z fondu by byla podporována spolupráce v průběhu celého cyklu obranných produktů a technologií. |
| --- | --- |

(1)

Ve svém
  sdělení ze dne 30. listopadu 2016
  o evropském obranném akčním plánu přijatém dne 30. listopadu 2016 Komise uvedla, že je odhodlána doplňovat, posilovat pákovým efektem a konsolidovat spolupráci členských států při rozvoji obranných technologických a průmyslových kapacit v reakci na bezpečnostní výzvy, jakož i podporovat konkurenceschopný, inovativní a efektivní evropský obranný průmysl
  a vytvořit v celé Unii integrovanější obranný trh.
  Komise zejména navrhla zřídit Evropský obranný fond (dále jen „fond“) na podporu investic do společného výzkumu a vývoje obranných produktů a technologií, což přispěje k synergiím a nákladové efektivnosti, a na podporu toho, aby členské státy nakupovaly a udržovaly obranné vybavení společně. Fond by doplnil vnitrostátní finanční prostředky již používané k tomuto účelu a měl by působit jako pobídka pro členské státy, aby více
  přeshraničně
  spolupracovaly a investovaly do obrany. Z fondu by byla podporována spolupráce v průběhu celého cyklu obranných produktů a technologií.

| (1a) | Dne 7. června 2017 Komise přijala sdělení o zřízení Evropského obranného fondu. Byl navržen dvoufázový postup: v testovací fázi bude nejprve poskytnuto prvotní financování pro výzkum a vývoj v rámci víceletého finančního rámce (VFR) na období 2014–2020, a to přijetím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1092 (2); v druhé fází bude v rámci VFR 2021–2027 vytvořen zvláštní fond, jímž se navýší finanční zdroje na kooperativní výzkum inovativních obranných produktů a technologií a na následné etapy vývojového cyklu, včetně vývoje prototypů. V obou fázích je třeba postupovat jednotně a soustavně. |
| --- | --- |

(1a)

Dne 7. června 2017 Komise přijala sdělení o zřízení Evropského obranného fondu. Byl navržen dvoufázový postup: v testovací fázi bude nejprve poskytnuto prvotní financování pro výzkum a vývoj v rámci víceletého finančního rámce (VFR) na období 2014–2020, a to přijetím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1092 (2); v druhé fází bude v rámci VFR 2021–2027 vytvořen zvláštní fond, jímž se navýší finanční zdroje na kooperativní výzkum inovativních obranných produktů a technologií a na následné etapy vývojového cyklu, včetně vývoje prototypů. V obou fázích je třeba postupovat jednotně a soustavně.

| (1b) | Obranný průmysl se vyznačuje rostoucími náklady na obranné vybavení a vysokými náklady na výzkum a vývoj, které omezují možnosti provádění nových obranných programů a mají přímý vliv na konkurenceschopnost a inovační schopnost tohoto odvětví v Unii. S ohledem na strmý růst nákladů, objem jednorázových výdajů na výzkum a vývoj a malé série, které lze získat na vnitrostátní úrovni, se vývoj nové generace hlavních obranných systémů a nových obranných technologií dostává stále více mimo dosah jednotlivých členských států. |
| --- | --- |

(1b)

Obranný průmysl se vyznačuje rostoucími náklady na obranné vybavení a vysokými náklady na výzkum a vývoj, které omezují možnosti provádění nových obranných programů a mají přímý vliv na konkurenceschopnost a inovační schopnost tohoto odvětví v Unii. S ohledem na strmý růst nákladů, objem jednorázových výdajů na výzkum a vývoj a malé série, které lze získat na vnitrostátní úrovni, se vývoj nové generace hlavních obranných systémů a nových obranných technologií dostává stále více mimo dosah jednotlivých členských států.

| (1c) | Ve svém usnesení ze dne 14. března 2018 o příštím VFR: příprava postoje Parlamentu k VFR po roce 2020 Evropský parlament připomněl svou podporu vytvoření Evropské obranné unie s konkrétním výzkumným programem na obranu Unie a programem průmyslového rozvoje, který bude doplněn investicemi členských států, aby se zamezilo duplicitě a zvýšila se strategická autonomie a efektivita evropského obranného průmyslu. Zopakoval také, že Unie může být silnější a ambicióznější pouze tehdy, bude-li mít k dispozici více finančních prostředků, a vyzval proto k pokračování podpory stávajících politik, k navýšení zdrojů pro stěžejní programy Unie a k doplnění dalších finančních prostředků odpovídajících dodatečným úkolům. |
| --- | --- |

(1c)

Ve svém usnesení ze dne 14. března 2018 o příštím VFR: příprava postoje Parlamentu k VFR po roce 2020 Evropský parlament připomněl svou podporu vytvoření Evropské obranné unie s konkrétním výzkumným programem na obranu Unie a programem průmyslového rozvoje, který bude doplněn investicemi členských států, aby se zamezilo duplicitě a zvýšila se strategická autonomie a efektivita evropského obranného průmyslu. Zopakoval také, že Unie může být silnější a ambicióznější pouze tehdy, bude-li mít k dispozici více finančních prostředků, a vyzval proto k pokračování podpory stávajících politik, k navýšení zdrojů pro stěžejní programy Unie a k doplnění dalších finančních prostředků odpovídajících dodatečným úkolům.

| (1d) | Situace v obranném odvětví se dále zhoršila kvůli významným škrtům v rozpočtech na obranu v celé Evropě během uplynulých deseti let, jež se dotkly zejména výdajů na výzkum a vývoj a na vybavení. Mezi lety 2006 a 2013 se úroveň skutečných výdajů na obranu v členských státech účastnících se mechanismu Evropské obranné agentury snížila o 12 %. Vzhledem k tomu, že výzkum a vývoj v oblasti obrany představuje základ pro rozvoj budoucích průlomových technologií pro obranné účely, jsou takovéto trendy obzvláště znepokojivé a znamenají závažný problém pro dlouhodobé zachování konkurenceschopnosti obranného průmyslu Unie. |
| --- | --- |

(1d)

Situace v obranném odvětví se dále zhoršila kvůli významným škrtům v rozpočtech na obranu v celé Evropě během uplynulých deseti let, jež se dotkly zejména výdajů na výzkum a vývoj a na vybavení. Mezi lety 2006 a 2013 se úroveň skutečných výdajů na obranu v členských státech účastnících se mechanismu Evropské obranné agentury snížila o 12 %. Vzhledem k tomu, že výzkum a vývoj v oblasti obrany představuje základ pro rozvoj budoucích průlomových technologií pro obranné účely, jsou takovéto trendy obzvláště znepokojivé a znamenají závažný problém pro dlouhodobé zachování konkurenceschopnosti obranného průmyslu Unie.

| (1e) | Navzdory souhře růstu nákladů a poklesu výdajů zůstává plánování v oblasti obrany a výdaje na obranný výzkum a vývoj a nákup vybavení z velké části na vnitrostátní úrovni s velmi omezenou mírou spolupráce mezi členskými státy, pokud jde o investice do obranného vybavení. Jen několik málo skutečně realizovaných programů mělo rovněž vztah k prioritám Unie v oblasti kapacit – v roce 2015 pocházelo z evropského kooperativního zadávání veřejných zakázek pouze 16 % zakoupeného vybavení, což je daleko méně než dohodnutý společný cíl 35 %. |
| --- | --- |

(1e)

Navzdory souhře růstu nákladů a poklesu výdajů zůstává plánování v oblasti obrany a výdaje na obranný výzkum a vývoj a nákup vybavení z velké části na vnitrostátní úrovni s velmi omezenou mírou spolupráce mezi členskými státy, pokud jde o investice do obranného vybavení. Jen několik málo skutečně realizovaných programů mělo rovněž vztah k prioritám Unie v oblasti kapacit – v roce 2015 pocházelo z evropského kooperativního zadávání veřejných zakázek pouze 16 % zakoupeného vybavení, což je daleko méně než dohodnutý společný cíl 35 %.

| (2) | Fond by přispěl k vytvoření silné, konkurenceschopné a inovativní obranné průmyslové a technologické základny a šel ruku v ruce s iniciativami Unie zaměřenými na integrovanější evropský obranný trh, a zejména pak se dvěma směrnicemi z roku 2009 (3) o veřejných zakázkách a o transferech uvnitř EU v obranném odvětví.
  Je proto velmi důležité, aby byly splněny hlavní regulační podmínky, zejména pak plné provedení těchto směrnic. Fond se má stát základem řádné evropské politiky obranného průmyslu. |
| --- | --- |

(2)

Fond by přispěl k vytvoření silné, konkurenceschopné a inovativní obranné průmyslové a technologické základny a šel ruku v ruce s iniciativami Unie zaměřenými na integrovanější evropský obranný trh, a zejména pak se dvěma směrnicemi z roku 2009 (3) o veřejných zakázkách a o transferech uvnitř EU v obranném odvětví.
  Je proto velmi důležité, aby byly splněny hlavní regulační podmínky, zejména pak plné provedení těchto směrnic. Fond se má stát základem řádné evropské politiky obranného průmyslu.

| (3) | Evropský obranný fond by měl být zřízen integrovaným přístupem a tak, aby přispěl ke zvýšení konkurenceschopnosti a inovativnosti obranného průmyslu Unie. Měl by být zaměřen na zvýšení konkurenceschopnosti, inovativnosti, efektivnosti a 
  technologické a průmyslové
  autonomie obranného průmyslu Unie, a přispívat tak ke strategické autonomii Unie podporou přeshraniční spolupráce mezi členskými státy a mezi podniky, výzkumnými středisky, vládami členských států, mezinárodními organizacemi a vysokými školami
  v různých zemích Unie
  , a to jak ve fázi výzkumu, tak ve fázi vývoje obranných produktů a technologií. Aby bylo možné dosáhnout inovativnějších řešení a otevřeného vnitřního trhu, měl by fond podporovat přeshraniční účast malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací v obranném odvětví.
  Za účelem podpory otevřeného vnitřního trhu by fond měl napomáhat rozvoji přeshraniční spolupráce mezi právními subjekty, zejména pak přeshraniční účast malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací. |
| --- | --- |

(3)

Evropský obranný fond by měl být zřízen integrovaným přístupem a tak, aby přispěl ke zvýšení konkurenceschopnosti a inovativnosti obranného průmyslu Unie. Měl by být zaměřen na zvýšení konkurenceschopnosti, inovativnosti, efektivnosti a 
  technologické a průmyslové
  autonomie obranného průmyslu Unie, a přispívat tak ke strategické autonomii Unie podporou přeshraniční spolupráce mezi členskými státy a mezi podniky, výzkumnými středisky, vládami členských států, mezinárodními organizacemi a vysokými školami
  v různých zemích Unie
  , a to jak ve fázi výzkumu, tak ve fázi vývoje obranných produktů a technologií. Aby bylo možné dosáhnout inovativnějších řešení a otevřeného vnitřního trhu, měl by fond podporovat přeshraniční účast malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací v obranném odvětví.
  Za účelem podpory otevřeného vnitřního trhu by fond měl napomáhat rozvoji přeshraniční spolupráce mezi právními subjekty, zejména pak přeshraniční účast malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací.

| (3a) | Evropská bezpečnost závisí na pevných a solidních vztazích se strategickými partnery po celém světě a program by měl zvyšovat konkurenceschopnost evropského obranného průmyslu dalším upevňování partnerských vztahů prostřednictvím výzkumu a vývoje, a tím rozvíjet evropské strategické kapacity a schopnosti. |
| --- | --- |

(3a)

Evropská bezpečnost závisí na pevných a solidních vztazích se strategickými partnery po celém světě a program by měl zvyšovat konkurenceschopnost evropského obranného průmyslu dalším upevňování partnerských vztahů prostřednictvím výzkumu a vývoje, a tím rozvíjet evropské strategické kapacity a schopnosti.

| (4) | Důležitým prvkem je fáze výzkumu, neboť podmiňuje kapacitu evropského průmyslu a autonomii evropského průmyslu vyvíjet produkty a nezávislost členských států jako koncových uživatelů v oblasti obrany. Fáze výzkumu spojená s rozvojem obranných schopností může zahrnovat významná rizika, zejména rizika související s nízkou úrovní vyspělosti a přelomovostí technologií. Také fázi vývoje, jež následuje po fázi výzkumu a technologií, provázejí značná rizika a náklady, které brání dalšímu využití výsledků výzkumu a mají nepříznivý vliv na konkurenceschopnost a inovativnost obranného průmyslu Unie.
  Fond by měl podporovat provázanost mezi jednotlivými fázemi výzkumu a vývoje obranných produktů a technologií, aby se odstranila těžko překlenutelná propast mezi vývojem a praktickým uplatněním. |
| --- | --- |

(4)

Důležitým prvkem je fáze výzkumu, neboť podmiňuje kapacitu evropského průmyslu a autonomii evropského průmyslu vyvíjet produkty a nezávislost členských států jako koncových uživatelů v oblasti obrany. Fáze výzkumu spojená s rozvojem obranných schopností může zahrnovat významná rizika, zejména rizika související s nízkou úrovní vyspělosti a přelomovostí technologií. Také fázi vývoje, jež následuje po fázi výzkumu a technologií, provázejí značná rizika a náklady, které brání dalšímu využití výsledků výzkumu a mají nepříznivý vliv na konkurenceschopnost a inovativnost obranného průmyslu Unie.
  Fond by měl podporovat provázanost mezi jednotlivými fázemi výzkumu a vývoje obranných produktů a technologií, aby se odstranila těžko překlenutelná propast mezi vývojem a praktickým uplatněním.

| (5) | Fond by neměl podporovat čistě základní výzkum, který by měl využívat jiných režimů podpory, mohl by však podporovat základní výzkum zaměřený na obranu, který by mohl tvořit základ pro řešení zjištěných nebo očekávaných problémů nebo možností. |
| --- | --- |

(5)

Fond by neměl podporovat čistě základní výzkum, který by měl využívat jiných režimů podpory, mohl by však podporovat základní výzkum zaměřený na obranu, který by mohl tvořit základ pro řešení zjištěných nebo očekávaných problémů nebo možností.

| (6) | Fond by mohl podporovat akce týkající se jak nových produktů a technologií, tak modernizace těch stávajících, a to tam, kde použití již existujících informací potřebných k provedení akcí za účelem modernizace nepodléhá omezením ze strany nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí. Při podávání žádostí o financování z prostředků Unie by po právních subjektech mělo být požadováno, aby předložily informace relevantní pro prokázání neexistence těchto omezení. Pokud nebudou takové informace předloženy, financování z prostředků Unie by nemělo být možné. |
| --- | --- |

(6)

Fond by mohl podporovat akce týkající se jak nových produktů a technologií, tak modernizace těch stávajících, a to tam, kde použití již existujících informací potřebných k provedení akcí za účelem modernizace nepodléhá omezením ze strany nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí. Při podávání žádostí o financování z prostředků Unie by po právních subjektech mělo být požadováno, aby předložily informace relevantní pro prokázání neexistence těchto omezení. Pokud nebudou takové informace předloženy, financování z prostředků Unie by nemělo být možné.

| (6a) | Fond by měl zajistit přiměřenou podporu výzkumných a vývojových činností v oblasti přelomových obranných technologií. Vzhledem k tomu, že přelomové technologie se mohou opírat o koncepce či myšlenky, jež nepocházejí od subjektů působících v oblasti tradičního obranného výzkumu a vývoje, měl by fond zajistit dostatečnou flexibilitu při konzultacích se zúčastněnými stranami, a financování a řízení činností. |
| --- | --- |

(6a)

Fond by měl zajistit přiměřenou podporu výzkumných a vývojových činností v oblasti přelomových obranných technologií. Vzhledem k tomu, že přelomové technologie se mohou opírat o koncepce či myšlenky, jež nepocházejí od subjektů působících v oblasti tradičního obranného výzkumu a vývoje, měl by fond zajistit dostatečnou flexibilitu při konzultacích se zúčastněnými stranami, a financování a řízení činností.

| (7) | Aby bylo zajištěno, že prováděním tohoto nařízení budou dodrženy mezinárodní závazky Unie a členských států, akce související s produkty nebo technologiemi, jejichž použití, vývoj nebo výrobu zakazuje mezinárodní právo, by neměly získat financování v rámci fondu. V tomto ohledu by vývoji mezinárodního práva měla podléhat i způsobilost akcí souvisejících s novými obrannými produkty nebo technologiemi, např. takovými, které jsou obzvlášť navrženy k provádění smrtících úderů bez lidské kontroly nad rozhodnutími o jejich nasazení do boje. |
| --- | --- |

(7)

Aby bylo zajištěno, že prováděním tohoto nařízení budou dodrženy mezinárodní závazky Unie a členských států, akce související s produkty nebo technologiemi, jejichž použití, vývoj nebo výrobu zakazuje mezinárodní právo, by neměly získat financování v rámci fondu. V tomto ohledu by vývoji mezinárodního práva měla podléhat i způsobilost akcí souvisejících s novými obrannými produkty nebo technologiemi, např. takovými, které jsou obzvlášť navrženy k provádění smrtících úderů bez lidské kontroly nad rozhodnutími o jejich nasazení do boje.

| (7a) | Pokud jde o vývoz produktů, jež jsou výsledkem výzkumných či vývojových činností v rámci programu, měla by být zvláštní pozornost věnována čl. 7 odst. 1 Smlouvy OSN o obchodu se zbraněmi, v němž se stanoví, že i když vývoz není zakázán, jsou smluvní strany povinny objektivním a nediskriminačním způsobem a při zohlednění relevantních faktorů posoudit, zda tyto konvenční zbraně či položky mohou potenciálně: a) přispívat k míru a bezpečnosti nebo naopak bránit úsilí v této oblasti, b) být použity k následujícím činnostem nebo je umožnit: ii) závažné porušení mezinárodního humanitárního práva; ii) závažné porušení mezinárodního práva v oblasti lidských práv; iii) jednání, jež je v rozporu s mezinárodními úmluvami či protokoly týkajících se terorismu, jichž je vyvážející stát smluvní stranou; iv) jednání, jež je v rozporu s mezinárodními úmluvami nebo protokoly týkajícími se nadnárodního organizovaného zločinu, jichž je vyvážející stát smluvní stranou; |
| --- | --- |

(7a)

Pokud jde o vývoz produktů, jež jsou výsledkem výzkumných či vývojových činností v rámci programu, měla by být zvláštní pozornost věnována čl. 7 odst. 1 Smlouvy OSN o obchodu se zbraněmi, v němž se stanoví, že i když vývoz není zakázán, jsou smluvní strany povinny objektivním a nediskriminačním způsobem a při zohlednění relevantních faktorů posoudit, zda tyto konvenční zbraně či položky mohou potenciálně: a) přispívat k míru a bezpečnosti nebo naopak bránit úsilí v této oblasti, b) být použity k následujícím činnostem nebo je umožnit: ii) závažné porušení mezinárodního humanitárního práva; ii) závažné porušení mezinárodního práva v oblasti lidských práv; iii) jednání, jež je v rozporu s mezinárodními úmluvami či protokoly týkajících se terorismu, jichž je vyvážející stát smluvní stranou; iv) jednání, jež je v rozporu s mezinárodními úmluvami nebo protokoly týkajícími se nadnárodního organizovaného zločinu, jichž je vyvážející stát smluvní stranou;

| (8) | Přeshraniční spolupráci mezi členskými státy a mezi právními subjekty usazenými v různých členských státech ztěžuje to, že tyto státy a subjekty jen obtížně dospívají k dohodě o konsolidovaných požadavcích na obranné schopnosti a o společných technických specifikacích nebo normách. Absence takových požadavků, specifikací a norem vedla k vysoké roztříštěnosti v odvětví obrany, technické komplexnosti, zdržením, ▌ nárůstu nákladů,
  zbytečnému zdvojování schopností
  a nízké interoperabilitě. Shoda na společných technických specifikacích by měla být předpokladem pro akce, které zahrnují vyšší úroveň technologické připravenosti. Aby se zabránilo tomu, že
  protichůdné specifikace a normy ohrozí interoperabilitu
  , měly by být pro podporu z fondu způsobilé rovněž činnosti členských států
  , které interoperabilitu podporují
  , vedou ke společným požadavkům na obranné schopnosti, podpůrné studie i akce zaměřené na podporu tvorby společné definice technických specifikací nebo norem. |
| --- | --- |

(8)

Přeshraniční spolupráci mezi členskými státy a mezi právními subjekty usazenými v různých členských státech ztěžuje to, že tyto státy a subjekty jen obtížně dospívají k dohodě o konsolidovaných požadavcích na obranné schopnosti a o společných technických specifikacích nebo normách. Absence takových požadavků, specifikací a norem vedla k vysoké roztříštěnosti v odvětví obrany, technické komplexnosti, zdržením, ▌ nárůstu nákladů,
  zbytečnému zdvojování schopností
  a nízké interoperabilitě. Shoda na společných technických specifikacích by měla být předpokladem pro akce, které zahrnují vyšší úroveň technologické připravenosti. Aby se zabránilo tomu, že
  protichůdné specifikace a normy ohrozí interoperabilitu
  , měly by být pro podporu z fondu způsobilé rovněž činnosti členských států
  , které interoperabilitu podporují
  , vedou ke společným požadavkům na obranné schopnosti, podpůrné studie i akce zaměřené na podporu tvorby společné definice technických specifikací nebo norem.

| (9) | Jelikož cílem fondu je podpořit konkurenceschopnost,
  efektivitu
  ,
  autonomii a
  inovativnost obranného průmyslu Unie posilováním pákového efektu a doplňováním kooperativních činností v oblasti obranného výzkumu a technologií a snižováním rizika spojeného s vývojovou fází kooperativních projektů, měly by být pro podporu z fondu způsobilé rovněž akce, které se týkají výzkumu a vývoje obranného produktu nebo technologie. Totéž bude platit i pro modernizaci stávajících obranných produktů a technologií, včetně jejich interoperability. |
| --- | --- |

(9)

Jelikož cílem fondu je podpořit konkurenceschopnost,
  efektivitu
  ,
  autonomii a
  inovativnost obranného průmyslu Unie posilováním pákového efektu a doplňováním kooperativních činností v oblasti obranného výzkumu a technologií a snižováním rizika spojeného s vývojovou fází kooperativních projektů, měly by být pro podporu z fondu způsobilé rovněž akce, které se týkají výzkumu a vývoje obranného produktu nebo technologie. Totéž bude platit i pro modernizaci stávajících obranných produktů a technologií, včetně jejich interoperability.

| (10) | Vzhledem k tomu, že fond zejména usiluje o posílení spolupráce mezi právními subjekty a členskými státy v Evropě, měla by být akce způsobilá k financování z fondu pouze tehdy, pokud je prováděna formou spolupráce
  v rámci konsorcia
  alespoň tří subjektů usazených nejméně ve třech různých členských státech.
  Další právní subjekty účastnící se konsorcia mohou být usazeny
  v přidružené zemi ▌.
  V každém druhu spolupráce by měly mít v konsorciu většinu právní subjekty usazené v členském státě.
  Alespoň tři z těchto způsobilých právních subjektů usazené nejméně ve dvou různých členských státech a/nebo přidružených zemích by neměly přímo ani nepřímo podléhat ▌kontrole stejného subjektu ani se ovládat navzájem. Pro posílení spolupráce mezi členskými státy může fond podpořit společné zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi. |
| --- | --- |

(10)

Vzhledem k tomu, že fond zejména usiluje o posílení spolupráce mezi právními subjekty a členskými státy v Evropě, měla by být akce způsobilá k financování z fondu pouze tehdy, pokud je prováděna formou spolupráce
  v rámci konsorcia
  alespoň tří subjektů usazených nejméně ve třech různých členských státech.
  Další právní subjekty účastnící se konsorcia mohou být usazeny
  v přidružené zemi ▌.
  V každém druhu spolupráce by měly mít v konsorciu většinu právní subjekty usazené v členském státě.
  Alespoň tři z těchto způsobilých právních subjektů usazené nejméně ve dvou různých členských státech a/nebo přidružených zemích by neměly přímo ani nepřímo podléhat ▌kontrole stejného subjektu ani se ovládat navzájem. Pro posílení spolupráce mezi členskými státy může fond podpořit společné zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi.

| (11) | Podle [odkaz bude aktualizován v souladu s novým rozhodnutím o ZZÚ: článek 94 rozhodnutí Rady 2013/755/EU (4)] jsou subjekty usazené v zámořských zemích a územích (ZZÚ) způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů fondu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno. |
| --- | --- |

(11)

Podle [odkaz bude aktualizován v souladu s novým rozhodnutím o ZZÚ: článek 94 rozhodnutí Rady 2013/755/EU (4)] jsou subjekty usazené v zámořských zemích a územích (ZZÚ) způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů fondu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno.

| (12) | Jelikož je fond zaměřen na zvýšení konkurenceschopnosti, efektivnosti a autonomie obranného průmyslu Unie, měly by být k podpoře v zásadě způsobilé pouze subjekty, které jsou usazeny v Unii nebo přidružených zemích a které nepodléhají kontrole nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí. Aby byla navíc zajištěna ochrana základních bezpečnostních a obranných zájmů Unie a jejích členských států, měla by se infrastruktura, zařízení, prostředky a zdroje, které příjemci a subdodavatelé používají u akcí financovaných z fondu, nacházet na území
  Unie nebo přidružených
  třetích zemí. |
| --- | --- |

(12)

Jelikož je fond zaměřen na zvýšení konkurenceschopnosti, efektivnosti a autonomie obranného průmyslu Unie, měly by být k podpoře v zásadě způsobilé pouze subjekty, které jsou usazeny v Unii nebo přidružených zemích a které nepodléhají kontrole nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí. Aby byla navíc zajištěna ochrana základních bezpečnostních a obranných zájmů Unie a jejích členských států, měla by se infrastruktura, zařízení, prostředky a zdroje, které příjemci a subdodavatelé používají u akcí financovaných z fondu, nacházet na území
  Unie nebo přidružených
  třetích zemí.

| (13) | Za určitých okolností, je-li to nezbytné k dosažení cílů akce, by mělo být možné odchýlit se od zásady, že příjemci a jejich subdodavatelé by neměli podléhat kontrole ze strany nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí. Z tohoto pohledu mohou být právní subjekty usazené v Unii, které podléhají kontrole nepřidružené třetí země nebo subjektu nepřidružené třetí země, způsobilé, pokud jsou splněny příslušné a přísné podmínky týkající se bezpečnostních a obranných zájmů Unie a jejích členských států. Účast takových subjektů by neměla být v rozporu s cíli fondu. Žadatelé by měli poskytnout veškeré relevantní informace o infrastruktuře, zařízeních, prostředcích a zdrojích, které mají být v rámci akce využívány.
  Za žádných okolností by nemělo být možné udělovat výjimky žadatelům, kteří jsou pod kontrolou nepřidružené třetí země podléhající omezujícím opatřením Unie nebo subjektu nepřidružené třetí země podléhající omezujícím opatřením Unie. |
| --- | --- |

(13)

Za určitých okolností, je-li to nezbytné k dosažení cílů akce, by mělo být možné odchýlit se od zásady, že příjemci a jejich subdodavatelé by neměli podléhat kontrole ze strany nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí. Z tohoto pohledu mohou být právní subjekty usazené v Unii, které podléhají kontrole nepřidružené třetí země nebo subjektu nepřidružené třetí země, způsobilé, pokud jsou splněny příslušné a přísné podmínky týkající se bezpečnostních a obranných zájmů Unie a jejích členských států. Účast takových subjektů by neměla být v rozporu s cíli fondu. Žadatelé by měli poskytnout veškeré relevantní informace o infrastruktuře, zařízeních, prostředcích a zdrojích, které mají být v rámci akce využívány.
  Za žádných okolností by nemělo být možné udělovat výjimky žadatelům, kteří jsou pod kontrolou nepřidružené třetí země podléhající omezujícím opatřením Unie nebo subjektu nepřidružené třetí země podléhající omezujícím opatřením Unie.

| (14) | Hodlá-li se na způsobilé akci podílet konsorcium a finanční pomoc Unie má mít podobu grantu, mělo by konsorcium jmenovat jednoho ze svých členů jako koordinátora, který bude hlavní styčnou osobou. |
| --- | --- |

(14)

Hodlá-li se na způsobilé akci podílet konsorcium a finanční pomoc Unie má mít podobu grantu, mělo by konsorcium jmenovat jednoho ze svých členů jako koordinátora, který bude hlavní styčnou osobou.

| (15) | V případě, že vývojovou akci podporovanou z fondu řídí projektový manažer jmenovaný členským státem nebo přidruženou zemí, měla by Komise před provedením platby příjemci
  konzultovat
  projektového manažera, aby mohl zajistit, že příjemci dodrží časové rámce. ▌Projektový manažer
  by měl
  Komisi předávat svoje poznámky k pokroku akce, aby Komise mohla ověřit, zda podmínky pro přistoupení k platbě byly splněny. |
| --- | --- |

(15)

V případě, že vývojovou akci podporovanou z fondu řídí projektový manažer jmenovaný členským státem nebo přidruženou zemí, měla by Komise před provedením platby příjemci
  konzultovat
  projektového manažera, aby mohl zajistit, že příjemci dodrží časové rámce. ▌Projektový manažer
  by měl
  Komisi předávat svoje poznámky k pokroku akce, aby Komise mohla ověřit, zda podmínky pro přistoupení k platbě byly splněny.

| (16) | Aby bylo zajištěno, že financované akce jsou finančně schůdné, je třeba, aby příjemci prokázali, že náklady akce, na které se financování Unie nevztahuje, budou finančně pokryty jiným způsobem. |
| --- | --- |

(16)

Aby bylo zajištěno, že financované akce jsou finančně schůdné, je třeba, aby příjemci prokázali, že náklady akce, na které se financování Unie nevztahuje, budou finančně pokryty jiným způsobem.

| (17) | Členské státy by měly mít k dispozici různé druhy finančních mechanismů pro společný vývoj a pořizování obranných schopností. Komisí připravený soubor finančních nástrojů by měl poskytnout různé druhy mechanismů, které členské státy mohou využít k překonání překážek pro kooperativní vývoj a zadávání veřejných zakázek z hlediska financování. Využívání takových finančních mechanismů by mohlo dále podpořit kooperativní
  a přeshraniční
  obranné projekty,
  pomoci zabránit zdvojování a
  zvýšit efektivnost výdajů na obranu, a to i pokud jde o projekty podporované z Evropského obranného fondu. |
| --- | --- |

(17)

Členské státy by měly mít k dispozici různé druhy finančních mechanismů pro společný vývoj a pořizování obranných schopností. Komisí připravený soubor finančních nástrojů by měl poskytnout různé druhy mechanismů, které členské státy mohou využít k překonání překážek pro kooperativní vývoj a zadávání veřejných zakázek z hlediska financování. Využívání takových finančních mechanismů by mohlo dále podpořit kooperativní
  a přeshraniční
  obranné projekty,
  pomoci zabránit zdvojování a
  zvýšit efektivnost výdajů na obranu, a to i pokud jde o projekty podporované z Evropského obranného fondu.

| (18) | Vzhledem ke specifikům obranného průmyslu, kde poptávka přichází téměř výhradně jen od členských států a přidružených zemí, které také kontrolují veškeré pořizování produktů a technologií pro obranné účely, včetně vývozu, je fungování obranného sektoru jedinečné a neřídí se konvenčními pravidly a obchodními modely, které platí na tradičnějších trzích. Průmysl tudíž významné výzkumné a vývojové projekty v oblasti obrany nemůže financovat sám, a veškeré náklady na výzkum a vývoj tak na sebe berou členské státy a přidružené země. Aby bylo možné dosáhnout cílů fondu, především stimulovat spolupráci mezi podniky z různých členských států a přidružených zemí, a vzhledem ke specifikům obranného sektoru by u akcí, které probíhají před fází vývoje prototypu, měly být způsobilé náklady hrazeny až do jejich celkové výše. |
| --- | --- |

(18)

Vzhledem ke specifikům obranného průmyslu, kde poptávka přichází téměř výhradně jen od členských států a přidružených zemí, které také kontrolují veškeré pořizování produktů a technologií pro obranné účely, včetně vývozu, je fungování obranného sektoru jedinečné a neřídí se konvenčními pravidly a obchodními modely, které platí na tradičnějších trzích. Průmysl tudíž významné výzkumné a vývojové projekty v oblasti obrany nemůže financovat sám, a veškeré náklady na výzkum a vývoj tak na sebe berou členské státy a přidružené země. Aby bylo možné dosáhnout cílů fondu, především stimulovat spolupráci mezi podniky z různých členských států a přidružených zemí, a vzhledem ke specifikům obranného sektoru by u akcí, které probíhají před fází vývoje prototypu, měly být způsobilé náklady hrazeny až do jejich celkové výše.

| (19) | Prototypová fáze je důležitá fáze, kdy se členské státy a přidružené země obvykle domluví na svých konsolidovaných investicích a zahájí proces pořizování budoucích obranných produktů a technologií. To je důvod, proč se v této konkrétní fázi členské státy a přidružené země dohodnou na potřebných závazcích, včetně sdílení nákladů a odpovědnosti za projekt. Aby byla zajištěna důvěryhodnost jejich závazku, finanční pomoc Unie v rámci fondu by za normálních okolností neměla překročit 20 % způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

(19)

Prototypová fáze je důležitá fáze, kdy se členské státy a přidružené země obvykle domluví na svých konsolidovaných investicích a zahájí proces pořizování budoucích obranných produktů a technologií. To je důvod, proč se v této konkrétní fázi členské státy a přidružené země dohodnou na potřebných závazcích, včetně sdílení nákladů a odpovědnosti za projekt. Aby byla zajištěna důvěryhodnost jejich závazku, finanční pomoc Unie v rámci fondu by za normálních okolností neměla překročit 20 % způsobilých nákladů.

| (20) | Pro akce po prototypové fázi by se mělo počítat s financováním ve výši 80 %. Tyto akce, které jsou blíže dokončení výrobku a technologií, mohou s sebou i tak nést velké náklady. |
| --- | --- |

(20)

Pro akce po prototypové fázi by se mělo počítat s financováním ve výši 80 %. Tyto akce, které jsou blíže dokončení výrobku a technologií, mohou s sebou i tak nést velké náklady.

| (21) | Subjekty v obranném odvětví čelí specifickým nákladům, jako jsou například bezpečnostní náklady. Tyto subjekty působí navíc na specifickém trhu, kde bez poptávky na straně kupujícího nedokáží získat zpět náklady na výzkum a vývoj, jak je to možné v civilním odvětví. Je tedy odůvodněné povolit paušální sazbu ve výši 25 % i možnost ▌účtovat nepřímé náklady vypočtené v souladu s běžnými účetními postupy příjemců, které byly oznámeny Komisi, pokud tyto postupy uznávají jejich vnitrostátní orgány v rámci vnitrostátních režimů financování. ▌ |
| --- | --- |

(21)

Subjekty v obranném odvětví čelí specifickým nákladům, jako jsou například bezpečnostní náklady. Tyto subjekty působí navíc na specifickém trhu, kde bez poptávky na straně kupujícího nedokáží získat zpět náklady na výzkum a vývoj, jak je to možné v civilním odvětví. Je tedy odůvodněné povolit paušální sazbu ve výši 25 % i možnost ▌účtovat nepřímé náklady vypočtené v souladu s běžnými účetními postupy příjemců, které byly oznámeny Komisi, pokud tyto postupy uznávají jejich vnitrostátní orgány v rámci vnitrostátních režimů financování. ▌

| (21a) | Projekty, jichž se účastní přeshraniční malé a střední podniky a společnosti se střední tržní kapitalizací, podporují zpřístupňování dodavatelských řetězců a přispívají k dosažení cílů fondu. Tyto činnosti by proto měly být způsobilé pro vyšší míru financování, z níž mají prospěch všechny subjekty účastnící se konsorcia. |
| --- | --- |

(21a)

Projekty, jichž se účastní přeshraniční malé a střední podniky a společnosti se střední tržní kapitalizací, podporují zpřístupňování dodavatelských řetězců a přispívají k dosažení cílů fondu. Tyto činnosti by proto měly být způsobilé pro vyšší míru financování, z níž mají prospěch všechny subjekty účastnící se konsorcia.

| (22) | Aby se zajistilo, že financované akce přispějí ke konkurenceschopnosti a efektivnosti evropského obranného průmyslu, je důležité, aby členské státy již měly v úmyslu společně pořídit konečný produkt nebo využívat technologii, zejména prostřednictvím společného přeshraničního zadávání veřejných zakázek, kdy členské státy organizují svá zadávací řízení společně, zejména s využitím centrálního zadavatele.
  Vzhledem k tomu, že výhradními zákazníky obranného průmyslu jsou ministerstva obrany členských států a že obranný průmysl je jediným dodavatelem obranných produktů, musí být ministerstva obrany – v zájmu usnadnění zadávání veřejných zakázek – zapojena do všech fází projektu od technických specifikací po dokončení projektu. |
| --- | --- |

(22)

Aby se zajistilo, že financované akce přispějí ke konkurenceschopnosti a efektivnosti evropského obranného průmyslu, je důležité, aby členské státy již měly v úmyslu společně pořídit konečný produkt nebo využívat technologii, zejména prostřednictvím společného přeshraničního zadávání veřejných zakázek, kdy členské státy organizují svá zadávací řízení společně, zejména s využitím centrálního zadavatele.
  Vzhledem k tomu, že výhradními zákazníky obranného průmyslu jsou ministerstva obrany členských států a že obranný průmysl je jediným dodavatelem obranných produktů, musí být ministerstva obrany – v zájmu usnadnění zadávání veřejných zakázek – zapojena do všech fází projektu od technických specifikací po dokončení projektu.

| (22a) | V reakci na zvýšenou nestabilitu a konflikty v sousedství Unie a na nové bezpečnostní a geopolitické hrozby musí členské státy a Unie koordinovat investiční rozhodnutí, a tudíž vyžadovat přijetí společné definice hrozeb, potřeb a priorit, včetně předpokládaných potřeb vojenských schopností, které by bylo možné určit na základě plánu rozvoje schopností (CDP) a podobných postupů. |
| --- | --- |

(22a)

V reakci na zvýšenou nestabilitu a konflikty v sousedství Unie a na nové bezpečnostní a geopolitické hrozby musí členské státy a Unie koordinovat investiční rozhodnutí, a tudíž vyžadovat přijetí společné definice hrozeb, potřeb a priorit, včetně předpokládaných potřeb vojenských schopností, které by bylo možné určit na základě plánu rozvoje schopností (CDP) a podobných postupů.

| (23) | Podpora inovací a technologického rozvoje v obranném průmyslu Unie by měla probíhat v souladu s bezpečnostními a obrannými zájmy Unie. Z toho vyplývá, že jedním z kritérií pro udělení by měl být přínos dané akce pro tyto zájmy a priority v oblasti obranného výzkumu a schopností, na nichž se členské státy dohodly. Společné nedostatky ve společném obranném výzkumu a obranných schopnostech v rámci Unie jsou pojmenovány v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky zejména prostřednictvím zastřešujícího strategického plánu výzkumu
  a plánu rozvoje


  schopností, včetně strategických kontextových případů tohoto plánu.
  Provádění příslušných priorit podpoří další procesy Unie, např. koordinovaný každoroční přezkum v oblasti obrany a stálá strukturovaná spolupráce, a to prostřednictvím hledání a využívání příležitostí pro posílenou spolupráci s cílem splnit úroveň ambicí EU v oblasti bezpečnosti a obrany. Ve vhodných případech
  by měly být
  zohledněny také regionální a mezinárodní priority, včetně těch v kontextu Severoatlantické aliance, pokud jsou v souladu s prioritami Unie a nebrání tomu, aby se jich zúčastnil jakýkoli členský stát nebo přidružená země, přičemž bude zohledněno i to, že by nemělo docházet k zbytečné duplicitě. |
| --- | --- |

(23)

Podpora inovací a technologického rozvoje v obranném průmyslu Unie by měla probíhat v souladu s bezpečnostními a obrannými zájmy Unie. Z toho vyplývá, že jedním z kritérií pro udělení by měl být přínos dané akce pro tyto zájmy a priority v oblasti obranného výzkumu a schopností, na nichž se členské státy dohodly. Společné nedostatky ve společném obranném výzkumu a obranných schopnostech v rámci Unie jsou pojmenovány v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky zejména prostřednictvím zastřešujícího strategického plánu výzkumu
  a plánu rozvoje


  schopností, včetně strategických kontextových případů tohoto plánu.
  Provádění příslušných priorit podpoří další procesy Unie, např. koordinovaný každoroční přezkum v oblasti obrany a stálá strukturovaná spolupráce, a to prostřednictvím hledání a využívání příležitostí pro posílenou spolupráci s cílem splnit úroveň ambicí EU v oblasti bezpečnosti a obrany. Ve vhodných případech
  by měly být
  zohledněny také regionální a mezinárodní priority, včetně těch v kontextu Severoatlantické aliance, pokud jsou v souladu s prioritami Unie a nebrání tomu, aby se jich zúčastnil jakýkoli členský stát nebo přidružená země, přičemž bude zohledněno i to, že by nemělo docházet k zbytečné duplicitě.

| (24) | Způsobilé akce vyvíjené v rámci stálé strukturované spolupráce (PESCO) v institucionálním rámci Unie by měly průběžně umocňovat spolupráci mezi právními subjekty v různých členských státech, a bezprostředně tak přispívat k cílům fondu. Takové projekty, pokud by byly vybrány, by proto měly být způsobilé pro vyšší míru financování. |
| --- | --- |

(24)

Způsobilé akce vyvíjené v rámci stálé strukturované spolupráce (PESCO) v institucionálním rámci Unie by měly průběžně umocňovat spolupráci mezi právními subjekty v různých členských státech, a bezprostředně tak přispívat k cílům fondu. Takové projekty, pokud by byly vybrány, by proto měly být způsobilé pro vyšší míru financování.

| (24a) | Fond by měl také zohlednit akční plán pro vojenskou mobilitu, která je součástí příštího Nástroje pro propojení Evropy, evropský mírový nástroj na podporu mimo jiné misí SZBP/SBOP společné zahraniční a bezpečnostní politiky a úsilí v boji proti hybridním hrozbám, který společně s plánem rozvoje schopností, koordinovaným každoročním přezkumem v oblasti obrany a stálou strukturovanou spoluprací pomáhají koordinovat plánování schopností, jejich rozvoj, zadávání zakázek a operace. |
| --- | --- |

(24a)

Fond by měl také zohlednit akční plán pro vojenskou mobilitu, která je součástí příštího Nástroje pro propojení Evropy, evropský mírový nástroj na podporu mimo jiné misí SZBP/SBOP společné zahraniční a bezpečnostní politiky a úsilí v boji proti hybridním hrozbám, který společně s plánem rozvoje schopností, koordinovaným každoročním přezkumem v oblasti obrany a stálou strukturovanou spoluprací pomáhají koordinovat plánování schopností, jejich rozvoj, zadávání zakázek a operace.

| (25) | Komise vezme v potaz ostatní činnosti financované z rámcového programu Horizont Evropa, aby nedocházelo zbytečné duplicitě a aby bylo zajištěno vzájemné obohacování
  a součinnost
  civilního a obranného výzkumu
  a to, že program Horizont Evropa zůstane čistě civilním výzkumným programem. |
| --- | --- |

(25)

Komise vezme v potaz ostatní činnosti financované z rámcového programu Horizont Evropa, aby nedocházelo zbytečné duplicitě a aby bylo zajištěno vzájemné obohacování
  a součinnost
  civilního a obranného výzkumu
  a to, že program Horizont Evropa zůstane čistě civilním výzkumným programem.

| (26) | Čím dál většími výzvami jsou kybernetická bezpečnost a kybernetická obrana a Komise a vysoká představitelka uznaly potřebu vytvořit synergie mezi akcemi v oblasti kybernetické obrany v rámci fondu a iniciativami Unie v oblasti kybernetické obrany, například iniciativami oznámenými ve společném sdělení o kybernetické bezpečnosti. Konkrétně evropské výzkumné a odborné středisko pro kybernetickou bezpečnost, které má být zřízeno, by mělo hledat synergie mezi civilním a obranným rozměrem kybernetické bezpečnosti. Mohlo by aktivně pomáhat členským státům a dalším relevantním stranám poskytováním poradenství, sdílením zkušeností a usnadňováním spolupráce s ohledem na projekty a akce a také na žádost členských států působících jako projektový manažer ve vztahu k Evropskému obrannému fondu. |
| --- | --- |

(26)

Čím dál většími výzvami jsou kybernetická bezpečnost a kybernetická obrana a Komise a vysoká představitelka uznaly potřebu vytvořit synergie mezi akcemi v oblasti kybernetické obrany v rámci fondu a iniciativami Unie v oblasti kybernetické obrany, například iniciativami oznámenými ve společném sdělení o kybernetické bezpečnosti. Konkrétně evropské výzkumné a odborné středisko pro kybernetickou bezpečnost, které má být zřízeno, by mělo hledat synergie mezi civilním a obranným rozměrem kybernetické bezpečnosti. Mohlo by aktivně pomáhat členským státům a dalším relevantním stranám poskytováním poradenství, sdílením zkušeností a usnadňováním spolupráce s ohledem na projekty a akce a také na žádost členských států působících jako projektový manažer ve vztahu k Evropskému obrannému fondu.

| (27) | Propojením činností, na něž se vztahuje přípravná akce v oblasti obranného výzkumu zahájená Komisí ve smyslu čl. [58 odst. 2 písm. b)] nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/... (dále jen „finanční nařízení“) a Evropský program rozvoje obranného průmyslu zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. ..., by měl být zajištěn integrovaný přístup za účelem harmonizace podmínek účasti, vytvoření soudržnějšího souboru nástrojů a zvýšení inovačního, kooperativního a hospodářského dopadu, přičemž je třeba zabránit zbytečné duplicitě a roztříštěnosti. Pomocí tohoto integrovaného přístupu by fond také přispěl k lepšímu využívání výsledků obranného výzkumu, neboť by překlenul mezeru mezi výzkumem a vývojem s přihlédnutím ke specifikům odvětví obrany a podporoval všechny formy inovací
  , a pokud lze případně očekávat pozitivní dopady na civilní oblast,
  včetně přelomových inovací, u kterých by se s neúspěchem mělo počítat. |
| --- | --- |

(27)

Propojením činností, na něž se vztahuje přípravná akce v oblasti obranného výzkumu zahájená Komisí ve smyslu čl. [58 odst. 2 písm. b)] nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/... (dále jen „finanční nařízení“) a Evropský program rozvoje obranného průmyslu zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. ..., by měl být zajištěn integrovaný přístup za účelem harmonizace podmínek účasti, vytvoření soudržnějšího souboru nástrojů a zvýšení inovačního, kooperativního a hospodářského dopadu, přičemž je třeba zabránit zbytečné duplicitě a roztříštěnosti. Pomocí tohoto integrovaného přístupu by fond také přispěl k lepšímu využívání výsledků obranného výzkumu, neboť by překlenul mezeru mezi výzkumem a vývojem s přihlédnutím ke specifikům odvětví obrany a podporoval všechny formy inovací
  , a pokud lze případně očekávat pozitivní dopady na civilní oblast,
  včetně přelomových inovací, u kterých by se s neúspěchem mělo počítat.

| (28) | Politické cíle tohoto fondu by měly být rovněž řešeny prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtových záruk v rámci okna (oken) politiky [...] fondu InvestEU. |
| --- | --- |

(28)

Politické cíle tohoto fondu by měly být rovněž řešeny prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtových záruk v rámci okna (oken) politiky [...] fondu InvestEU.

| (29) | Finanční podpora by měla být využívána k tomu, aby úměrným způsobem řešila selhání trhu nebo suboptimální investiční situace, a akce by neměly zdvojovat ani vytlačovat soukromé financování nebo narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Akce by měly mít jasnou evropskou přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

(29)

Finanční podpora by měla být využívána k tomu, aby úměrným způsobem řešila selhání trhu nebo suboptimální investiční situace, a akce by neměly zdvojovat ani vytlačovat soukromé financování nebo narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Akce by měly mít jasnou evropskou přidanou hodnotu.

| (30) | Druhy financování a způsoby provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě jejich schopnosti dosáhnout specifických cílů akcí a přinášet výsledky, při zohlednění zejména nákladů kontrol, administrativní zátěže a očekávaného rizika neplnění. Přitom by se mělo zvážit rovněž využití jednorázových částek, paušálních plateb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojené s náklady, podle čl. [125 odst. 1] finančního nařízení. |
| --- | --- |

(30)

Druhy financování a způsoby provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě jejich schopnosti dosáhnout specifických cílů akcí a přinášet výsledky, při zohlednění zejména nákladů kontrol, administrativní zátěže a očekávaného rizika neplnění. Přitom by se mělo zvážit rovněž využití jednorázových částek, paušálních plateb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojené s náklady, podle čl. [125 odst. 1] finančního nařízení.

| (31) | Komise by měla sestavit roční nebo víceleté pracovní programy odpovídající cílům fondu.
  Pracovní programy by měly zohlednit počáteční zkušenosti s prováděním Evropského programu rozvoje obranného průmyslu, pilotního projektu a přípravné akce v oblasti obranného výzkumu.
  ▌ |
| --- | --- |

(31)

Komise by měla sestavit roční nebo víceleté pracovní programy odpovídající cílům fondu.
  Pracovní programy by měly zohlednit počáteční zkušenosti s prováděním Evropského programu rozvoje obranného průmyslu, pilotního projektu a přípravné akce v oblasti obranného výzkumu.
  ▌

| (32) | Aby byly zajištěny jednotné podmínky provádění tohoto nařízení, měly by být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijetí pracovního programu a o přidělování finančních prostředků na vybrané akce. Při provádění rozvojových akcí by měla být zohledněna specifika obranného sektoru, zejména odpovědnost členských států a/nebo přidružených zemí za proces plánování a pořizování. Tyto prováděcí pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením [Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011] (5). |
| --- | --- |

(32)

Aby byly zajištěny jednotné podmínky provádění tohoto nařízení, měly by být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijetí pracovního programu a o přidělování finančních prostředků na vybrané akce. Při provádění rozvojových akcí by měla být zohledněna specifika obranného sektoru, zejména odpovědnost členských států a/nebo přidružených zemí za proces plánování a pořizování. Tyto prováděcí pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením [Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011] (5).

| (33) | Za účelem podpory otevřeného vnitřního trhu by měla být rovněž podporována účast přeshraničních malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací, ať již jako členů konsorcií, nebo jako subdodavatelů.
  Pracovní program by měl zajistit, aby byla náležitá část celkového rozpočtu určena na opatření, která umožní přeshraniční účast malých a středních podniků a společností se střední kapitalizací. |
| --- | --- |

(33)

Za účelem podpory otevřeného vnitřního trhu by měla být rovněž podporována účast přeshraničních malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací, ať již jako členů konsorcií, nebo jako subdodavatelů.
  Pracovní program by měl zajistit, aby byla náležitá část celkového rozpočtu určena na opatření, která umožní přeshraniční účast malých a středních podniků a společností se střední kapitalizací.

| (34) | Aby fond měl očekávaný dopad na obranný průmysl,
  měla by Komise usilovat o udržování dialogu
  s Evropským parlamentem,
   členskými státy a průmyslem. |
| --- | --- |

(34)

Aby fond měl očekávaný dopad na obranný průmysl,
  měla by Komise usilovat o udržování dialogu
  s Evropským parlamentem,
   členskými státy a průmyslem.

| (35) | Toto nařízení stanoví finanční krytí pro Evropský obranný fond, které má pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu představovat hlavní referenční částku ve smyslu [nové interinstitucionální dohody] mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (6).
  Komise by měla zajistit, aby administrativní postupy byly co nejjednodušší a aby vznikaly co nejmenší dodatečné náklady. |
| --- | --- |

(35)

Toto nařízení stanoví finanční krytí pro Evropský obranný fond, které má pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu představovat hlavní referenční částku ve smyslu [nové interinstitucionální dohody] mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (6).
  Komise by měla zajistit, aby administrativní postupy byly co nejjednodušší a aby vznikaly co nejmenší dodatečné náklady.

| (36) | Není-li stanoveno jinak, vztahuje se na fond finanční nařízení. To stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, finanční pomoci, finančních nástrojů a rozpočtových záruk. |
| --- | --- |

(36)

Není-li stanoveno jinak, vztahuje se na fond finanční nařízení. To stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, finanční pomoci, finančních nástrojů a rozpočtových záruk.

| (37) | Na toto nařízení se vztahují horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a určují zejména postup pro sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen, nepřímého plnění a stanoví kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 SFEU se rovněž vztahují na ochranu rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech, neboť dodržování zásad právního státu je základním předpokladem pro řádné finanční řízení a účinné financování z EU. |
| --- | --- |

(37)

Na toto nařízení se vztahují horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a určují zejména postup pro sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen, nepřímého plnění a stanoví kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 SFEU se rovněž vztahují na ochranu rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech, neboť dodržování zásad právního státu je základním předpokladem pro řádné finanční řízení a účinné financování z EU.

| (38) | V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (7), nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (8), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (9) a nařízením Rady (EU) 2017/1939 (10) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí a podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména může Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádět v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, aby zjistil, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 může Úřad evropského veřejného žalobce vyšetřovat a stíhat podvody a jiné trestné činy poškozující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (11). V souladu s finančním nařízením musí všechny osoby nebo subjekty, které přijímají finanční prostředky Unie, plně spolupracovat při ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, úřadu OLAF, Úřadu evropského veřejného žalobce a Evropskému účetnímu dvoru (EÚD) nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie udělily rovnocenná práva. |
| --- | --- |

(38)

V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (7), nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (8), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (9) a nařízením Rady (EU) 2017/1939 (10) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí a podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména může Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádět v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, aby zjistil, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 může Úřad evropského veřejného žalobce vyšetřovat a stíhat podvody a jiné trestné činy poškozující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (11). V souladu s finančním nařízením musí všechny osoby nebo subjekty, které přijímají finanční prostředky Unie, plně spolupracovat při ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, úřadu OLAF, Úřadu evropského veřejného žalobce a Evropskému účetnímu dvoru (EÚD) nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie udělily rovnocenná práva.

| (39) | Třetí země, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), se mohou účastnit programů Unie v rámci spolupráce zavedené podle Dohody o EHP, která stanoví provádění programů na základě rozhodnutí přijatého podle uvedené dohody. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení za účelem udělení nezbytných práv a přístupu příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), jakož i Evropskému účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. |
| --- | --- |

(39)

Třetí země, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), se mohou účastnit programů Unie v rámci spolupráce zavedené podle Dohody o EHP, která stanoví provádění programů na základě rozhodnutí přijatého podle uvedené dohody. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení za účelem udělení nezbytných práv a přístupu příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), jakož i Evropskému účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci.

| (40) | V souladu s body 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů je potřeba toto nařízení hodnotit na základě informací shromážděných podle zvláštních požadavků na monitorování a zároveň omezit nadměrnou regulaci a administrativní zátěž, a to zejména pro členské státy. Tyto požadavky mohou případně zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení dopadu nařízení v praxi. Nejpozději čtyři roky po zahájení provádění fondu by Komise měla provést průběžné hodnocení a na konci prováděcího období fondu pak konečné hodnocení, které finanční činnosti přezkoumá z hlediska finančního plnění a, nakolik to v té chvíli bude možné, z hlediska výsledků a dopadů.
  Tyto zprávy
  by rovněž měly analyzovat přeshraniční účast malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací v projektech podporovaných z fondu, jakož i účast malých a středních podniků a společností se střední kapitalizací na globálním hodnotovém řetězci
  a měly by také obsahovat informace o zemích původu příjemců, počtu zemí zapojených do jednotlivých projektů a popřípadě rozdělení udělených práv duševního vlastnictví.
  Komise může rovněž navrhnout změny tohoto nařízení, které budou reagovat na případný vývoj během provádění fondu. |
| --- | --- |

(40)

V souladu s body 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů je potřeba toto nařízení hodnotit na základě informací shromážděných podle zvláštních požadavků na monitorování a zároveň omezit nadměrnou regulaci a administrativní zátěž, a to zejména pro členské státy. Tyto požadavky mohou případně zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení dopadu nařízení v praxi. Nejpozději čtyři roky po zahájení provádění fondu by Komise měla provést průběžné hodnocení a na konci prováděcího období fondu pak konečné hodnocení, které finanční činnosti přezkoumá z hlediska finančního plnění a, nakolik to v té chvíli bude možné, z hlediska výsledků a dopadů.
  Tyto zprávy
  by rovněž měly analyzovat přeshraniční účast malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací v projektech podporovaných z fondu, jakož i účast malých a středních podniků a společností se střední kapitalizací na globálním hodnotovém řetězci
  a měly by také obsahovat informace o zemích původu příjemců, počtu zemí zapojených do jednotlivých projektů a popřípadě rozdělení udělených práv duševního vlastnictví.
  Komise může rovněž navrhnout změny tohoto nařízení, které budou reagovat na případný vývoj během provádění fondu.

| (41) | Vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provádět Pařížskou dohodu a cíli udržitelného rozvoje OSN přispěje tento fond ▌k začleňování opatření v oblasti klimatu do politik Unie a k dosažení celkového cíle 25 % výdajů z rozpočtu EU na podporu cílů v oblasti klimatu. Příslušné akce budou identifikovány během přípravy a provádění fondu a znovu posouzeny v kontextu jeho hodnocení v polovině období. |
| --- | --- |

(41)

Vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provádět Pařížskou dohodu a cíli udržitelného rozvoje OSN přispěje tento fond ▌k začleňování opatření v oblasti klimatu do politik Unie a k dosažení celkového cíle 25 % výdajů z rozpočtu EU na podporu cílů v oblasti klimatu. Příslušné akce budou identifikovány během přípravy a provádění fondu a znovu posouzeny v kontextu jeho hodnocení v polovině období.

| (42) | Jelikož fond podporuje pouze fáze výzkumu a vývoje obranných produktů a technologií, ▌Unie by neměla nabýt vlastnictví nebo práv duševního vlastnictví, pokud jde o produkty nebo technologie, jež jsou výsledkem financovaných akcí, ledaže by pomoc Unie byla poskytnuta zadáním veřejné zakázky. U výzkumných akcí by však členské státy a přidružené země, které o to mají zájem, měly mít možnost využít výsledky financovaných akcí a účastnit se návazného kooperativního vývoje, a proto by měly být povoleny odchylky od této zásady. |
| --- | --- |

(42)

Jelikož fond podporuje pouze fáze výzkumu a vývoje obranných produktů a technologií, ▌Unie by neměla nabýt vlastnictví nebo práv duševního vlastnictví, pokud jde o produkty nebo technologie, jež jsou výsledkem financovaných akcí, ledaže by pomoc Unie byla poskytnuta zadáním veřejné zakázky. U výzkumných akcí by však členské státy a přidružené země, které o to mají zájem, měly mít možnost využít výsledky financovaných akcí a účastnit se návazného kooperativního vývoje, a proto by měly být povoleny odchylky od této zásady.

| (43) | Finanční podpora Unie by měla
  jít ruku v ruce s plným a řádným uplatňováním
  směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES (12)

  o transferu produktů pro obranné účely uvnitř Unie a neměla by mít vliv na vývoz produktů, zařízení a technologií. |
| --- | --- |

(43)

Finanční podpora Unie by měla
  jít ruku v ruce s plným a řádným uplatňováním
  směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES (12)

  o transferu produktů pro obranné účely uvnitř Unie a neměla by mít vliv na vývoz produktů, zařízení a technologií.

| (43a) | Subjekty, jež byly soudem shledány vinnými za trestný čin, jakým je například podplácení úřední osoby nebo porušení omezujících opatření EU, by neměly být způsobilé k financování. Komise může rozhodnout, že jakýkoli takový subjekt nebo subjekt, u nějž byli vinnými shledáni členové jeho vyššího managementu, není oprávněn podat žádost o financování po dobu nejméně 36 měsíců od vynesení rozsudku. Komise spravuje veřejně přístupnou databázi všech takových vyloučených podniků. Pokud je subjekt předmětem důvěryhodného a relevantního vyšetřování pro trestný čin, měla by si Komise vyhradit právo vyčkat výsledku vyšetřování, než přizná finanční prostředky. [pozm. návrh 4] |
| --- | --- |

(43a)

Subjekty, jež byly soudem shledány vinnými za trestný čin, jakým je například podplácení úřední osoby nebo porušení omezujících opatření EU, by neměly být způsobilé k financování. Komise může rozhodnout, že jakýkoli takový subjekt nebo subjekt, u nějž byli vinnými shledáni členové jeho vyššího managementu, není oprávněn podat žádost o financování po dobu nejméně 36 měsíců od vynesení rozsudku. Komise spravuje veřejně přístupnou databázi všech takových vyloučených podniků. Pokud je subjekt předmětem důvěryhodného a relevantního vyšetřování pro trestný čin, měla by si Komise vyhradit právo vyčkat výsledku vyšetřování, než přizná finanční prostředky. [pozm. návrh 4]

| (43b) | Fond by měl podporovat osvědčené průmyslové postupy týkající se řízení podniků a zadávacích postupů. To by mělo zahrnovat možnost anonymního a důvěrného oznamování prostřednictvím horké linky provozované třetími stranami, a to se zavedenými postupy na ochranu před odvetnými opatřeními. Udělovací postup by měl tyto normy řízení podniku zohledňovat s cílem posílit standardy v oblasti odpovědnosti podniku v evropském odvětví obrany. [pozm. návrh 5] |
| --- | --- |

(43b)

Fond by měl podporovat osvědčené průmyslové postupy týkající se řízení podniků a zadávacích postupů. To by mělo zahrnovat možnost anonymního a důvěrného oznamování prostřednictvím horké linky provozované třetími stranami, a to se zavedenými postupy na ochranu před odvetnými opatřeními. Udělovací postup by měl tyto normy řízení podniku zohledňovat s cílem posílit standardy v oblasti odpovědnosti podniku v evropském odvětví obrany. [pozm. návrh 5]

| (44) | Použití citlivých základních informací nebo přístup neoprávněných osob k citlivým výsledkům výzkumných projektů může mít nepříznivý dopad na zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států. Nakládání s důvěrnými údaji a utajovanými informacemi by se tudíž mělo řídit všemi příslušnými právními předpisy Unie, včetně vnitřních pravidel orgánů, jako je rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 (13). |
| --- | --- |

(44)

Použití citlivých základních informací nebo přístup neoprávněných osob k citlivým výsledkům výzkumných projektů může mít nepříznivý dopad na zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států. Nakládání s důvěrnými údaji a utajovanými informacemi by se tudíž mělo řídit všemi příslušnými právními předpisy Unie, včetně vnitřních pravidel orgánů, jako je rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 (13).

| (45) | Za účelem doplňování nebo změny tohoto nařízení by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o financování činností v oblasti vývoje, přijímání pracovních programů a ukazatelů způsobu dosahování dopadů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.“ |
| --- | --- |

(45)

Za účelem doplňování nebo změny tohoto nařízení by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o financování činností v oblasti vývoje, přijímání pracovních programů a ukazatelů způsobu dosahování dopadů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.“

| (46) | Komise by měla fond řídit s patřičným ohledem na požadavky na důvěrnost a bezpečnost, zejména pokud jde o utajované informace a citlivé informace, |
| --- | --- |

(46)

Komise by měla fond řídit s patřičným ohledem na požadavky na důvěrnost a bezpečnost, zejména pokud jde o utajované informace a citlivé informace,

| (46a) | Podniky musí při navrhování nových obranných produktů nebo technologií nebo při navrhování změny účelu stávajících produktů nebo technologií dodržovat platné předpisy. Pokud neexistují přímo uplatnitelné právní předpisy, měly by se zavázat k dodržování souboru všeobecných etických zásad v oblasti základních práv a životních podmínek, ochrany lidského genomu, zacházení se zvířaty, ochrany životního prostředí, ochrany kulturního dědictví a rovného přístupu ke globálním statkům, včetně vesmíru a kybernetického prostoru. Komise by měla zajistit, aby byly návrhy systematicky prověřovány s cílem určit akce, které vyvolávají závažné etické otázky, a předkládat je k etickému posouzení. Akce, které nejsou eticky přijatelné, by neměly získat financování Unie. |
| --- | --- |

(46a)

Podniky musí při navrhování nových obranných produktů nebo technologií nebo při navrhování změny účelu stávajících produktů nebo technologií dodržovat platné předpisy. Pokud neexistují přímo uplatnitelné právní předpisy, měly by se zavázat k dodržování souboru všeobecných etických zásad v oblasti základních práv a životních podmínek, ochrany lidského genomu, zacházení se zvířaty, ochrany životního prostředí, ochrany kulturního dědictví a rovného přístupu ke globálním statkům, včetně vesmíru a kybernetického prostoru. Komise by měla zajistit, aby byly návrhy systematicky prověřovány s cílem určit akce, které vyvolávají závažné etické otázky, a předkládat je k etickému posouzení. Akce, které nejsou eticky přijatelné, by neměly získat financování Unie.

| (46b) | Rada by měla usilovat o přijetí rozhodnutí o používání vyzbrojených bezpilotních vzdušných prostředků do [31. prosince 2020], Před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost nebudou na vývoj vyzbrojených bezpilotních vzdušných prostředků poskytnuty žádné prostředky. |
| --- | --- |

(46b)

Rada by měla usilovat o přijetí rozhodnutí o používání vyzbrojených bezpilotních vzdušných prostředků do [31. prosince 2020], Před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost nebudou na vývoj vyzbrojených bezpilotních vzdušných prostředků poskytnuty žádné prostředky.

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

HLAVA I

SPOLEČNÁ USTANOVENÍ PLATNÁ PRO VÝZKUM A VÝVOJ

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se zřizuje Evropský obranný fond (dále jen „fond“).

Nařízení stanoví cíle fondu, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

▌

| 2) | „kontrolou“ se rozumí schopnost přímo nebo nepřímo vykonávat rozhodující vliv na právní subjekt prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů; |
| --- | --- |

2)

„kontrolou“ se rozumí schopnost přímo nebo nepřímo vykonávat rozhodující vliv na právní subjekt prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů;

| 3) | „vývojovou akcí“ se rozumí jakákoli akce spočívající především v činnostech zaměřených na obranu ve fázi vývoje, která zahrnuje nové produkty nebo technologie nebo modernizaci těch stávajících, s výjimkou výroby nebo používání zbraní; |
| --- | --- |

3)

„vývojovou akcí“ se rozumí jakákoli akce spočívající především v činnostech zaměřených na obranu ve fázi vývoje, která zahrnuje nové produkty nebo technologie nebo modernizaci těch stávajících, s výjimkou výroby nebo používání zbraní;

| 4) | „přelomovou obrannou technologií“ se rozumí technologie, jejíž nasazení může radikálně změnit koncepci a vedení obranných záležitostí; |
| --- | --- |

4)

„přelomovou obrannou technologií“ se rozumí technologie, jejíž nasazení může radikálně změnit koncepci a vedení obranných záležitostí;

| 5) | „strukturami výkonného řízení“ se rozumí orgán nebo orgány jmenované v souladu vnitrostátními právními předpisy, které jsou oprávněny stanovovat strategii, cíle a celkové směřování právního subjektu a které dohlížejí na řízení rozhodovacího procesu a tento proces sledují; |
| --- | --- |

5)

„strukturami výkonného řízení“ se rozumí orgán nebo orgány jmenované v souladu vnitrostátními právními předpisy, které jsou oprávněny stanovovat strategii, cíle a celkové směřování právního subjektu a které dohlížejí na řízení rozhodovacího procesu a tento proces sledují;

| 6) | „právním subjektem“ se rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle vnitrostátního práva, práva Unie nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a která smí vlastním jménem vykonávat práva a mít povinnosti, nebo subjekt bez právní subjektivity v souladu s [čl. 197 odst. 2 písm. c)] finančního nařízení; |
| --- | --- |

6)

„právním subjektem“ se rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle vnitrostátního práva, práva Unie nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a která smí vlastním jménem vykonávat práva a mít povinnosti, nebo subjekt bez právní subjektivity v souladu s [čl. 197 odst. 2 písm. c)] finančního nařízení;

| 7) | „společností se střední tržní kapitalizací“ se rozumí podnik, který není mikropodnikem ani malým či středním podnikem podle definice v doporučení Komise 2003/361/ES (14) a který má až 3 000 zaměstnanců, přičemž počet zaměstnanců je vypočten podle článků 3, 4, 5 a 6 hlavy I přílohy uvedeného doporučení; |
| --- | --- |

7)

„společností se střední tržní kapitalizací“ se rozumí podnik, který není mikropodnikem ani malým či středním podnikem podle definice v doporučení Komise 2003/361/ES (14) a který má až 3 000 zaměstnanců, přičemž počet zaměstnanců je vypočten podle článků 3, 4, 5 a 6 hlavy I přílohy uvedeného doporučení;

| 8) | „zadáváním zakázek v předobchodní fázi“ se rozumí zadávání zakázek na služby ve výzkumu a vývoji zahrnující sdílení rizik a zisků v tržních podmínkách a vývoj po jednotlivých fázích v konkurenčním prostředí, pokud jsou zadávané služby ve výzkumu a vývoji jasně odděleny od komerční výroby a distribuce konečných výrobků; |
| --- | --- |

8)

„zadáváním zakázek v předobchodní fázi“ se rozumí zadávání zakázek na služby ve výzkumu a vývoji zahrnující sdílení rizik a zisků v tržních podmínkách a vývoj po jednotlivých fázích v konkurenčním prostředí, pokud jsou zadávané služby ve výzkumu a vývoji jasně odděleny od komerční výroby a distribuce konečných výrobků;

| 9) | „projektovým manažerem“ se rozumí jakýkoli veřejný zadavatel usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi, zřízený členským státem nebo přidruženou zemí nebo skupinou členských států a/nebo přidružených zemí za účelem trvalého nebo příležitostného řízení nadnárodních zbrojních projektů; |
| --- | --- |

9)

„projektovým manažerem“ se rozumí jakýkoli veřejný zadavatel usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi, zřízený členským státem nebo přidruženou zemí nebo skupinou členských států a/nebo přidružených zemí za účelem trvalého nebo příležitostného řízení nadnárodních zbrojních projektů;

| 10) | „příjemcem“ se rozumí jakýkoli právní subjekt, který získá financování z fondu; |
| --- | --- |

10)

„příjemcem“ se rozumí jakýkoli právní subjekt, který získá financování z fondu;

| 11) | „výzkumnou akcí“ se rozumí jakákoli akce spočívající ve výzkumných činnostech zaměřených výhradně na obranné uplatnění; |
| --- | --- |

11)

„výzkumnou akcí“ se rozumí jakákoli akce spočívající ve výzkumných činnostech zaměřených výhradně na obranné uplatnění;

| 12) | „výsledky“ se rozumí jakékoli hmotné či nehmotné účinky akce, jako jsou údaje, znalosti nebo informace, bez ohledu na jejich formu či povahu a bez ohledu na to, zda mohou být chráněny, jakož i veškerá práva s nimi spojená, včetně práv duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

12)

„výsledky“ se rozumí jakékoli hmotné či nehmotné účinky akce, jako jsou údaje, znalosti nebo informace, bez ohledu na jejich formu či povahu a bez ohledu na to, zda mohou být chráněny, jakož i veškerá práva s nimi spojená, včetně práv duševního vlastnictví;

| 13) | „zvláštní zprávou“ se rozumí konkrétní výstup výzkumné akce, který shrnuje její výsledky a poskytuje podrobné informace o hlavních zásadách, cílech, skutečných výsledcích, základních vlastnostech, provedených zkouškách, možných přínosech, možných obranných uplatněních a předpokládaném způsobu využití výzkumu; |
| --- | --- |

13)

„zvláštní zprávou“ se rozumí konkrétní výstup výzkumné akce, který shrnuje její výsledky a poskytuje podrobné informace o hlavních zásadách, cílech, skutečných výsledcích, základních vlastnostech, provedených zkouškách, možných přínosech, možných obranných uplatněních a předpokládaném způsobu využití výzkumu;

| 14) | „systémovým prototypem“ se rozumí model produktu nebo technologie, kterým lze prokázat jeho vlastnosti v operačním prostředí; |
| --- | --- |

14)

„systémovým prototypem“ se rozumí model produktu nebo technologie, kterým lze prokázat jeho vlastnosti v operačním prostředí;

| 15) | „třetí zemí“ se rozumí země, která není členem Unie; |
| --- | --- |

15)

„třetí zemí“ se rozumí země, která není členem Unie;

| 16) | „nepřidruženou třetí zemí“ se rozumí třetí země, která není přidruženou zemí ve smyslu článku 5; |
| --- | --- |

16)

„nepřidruženou třetí zemí“ se rozumí třetí země, která není přidruženou zemí ve smyslu článku 5;

| 17) | „subjektem nepřidružené třetí země“ se rozumí právní subjekt, který je usazen v nepřidružené třetí zemi nebo má v nepřidružené třetí zemi své struktury výkonného řízení. |
| --- | --- |

17)

„subjektem nepřidružené třetí země“ se rozumí právní subjekt, který je usazen v nepřidružené třetí zemi nebo má v nepřidružené třetí zemi své struktury výkonného řízení.

| 17a) | „kvalifikací“ se rozumí celý postup, jímž se prokazuje, že návrh obranného produktu, hmotná či nehmotná součást nebo technologie splňuje stanovené požadavky. Tento postup poskytuje objektivní důkaz, jímž se prokazuje, že byly splněny určité požadavky návrhu; |
| --- | --- |

17a)

„kvalifikací“ se rozumí celý postup, jímž se prokazuje, že návrh obranného produktu, hmotná či nehmotná součást nebo technologie splňuje stanovené požadavky. Tento postup poskytuje objektivní důkaz, jímž se prokazuje, že byly splněny určité požadavky návrhu;

| 17b) | „konsorciem“ se rozumí skupina spolupracujících právních subjektů vytvořená za účelem provádění akce v rámci tohoto fondu; |
| --- | --- |

17b)

„konsorciem“ se rozumí skupina spolupracujících právních subjektů vytvořená za účelem provádění akce v rámci tohoto fondu;

| 17c) | „certifikací“ se rozumí postup, jímž vnitrostátní orgán osvědčí, že obranný produkt, hmotná či nehmotná součást nebo technologie je v souladu s platnými předpisy; |
| --- | --- |

17c)

„certifikací“ se rozumí postup, jímž vnitrostátní orgán osvědčí, že obranný produkt, hmotná či nehmotná součást nebo technologie je v souladu s platnými předpisy;

| 17d) | „koordinátorem“ se rozumí právní subjekt, který je členem konsorcia a byl všemi členy konsorcia jmenován hlavní osobou pro styk s Komisí, pokud jde o grantovou dohodu. |
| --- | --- |

17d)

„koordinátorem“ se rozumí právní subjekt, který je členem konsorcia a byl všemi členy konsorcia jmenován hlavní osobou pro styk s Komisí, pokud jde o grantovou dohodu.

Článek 3

Cíle fondu

1.   Fond má obecný cíl podporovat konkurenceschopnost, výkonnost a inovační schopnosti evropského obranného průmyslu tím, že bude podporovat kooperativní akce a přeshraniční spolupráci mezi právními subjekty
  v celé Unii
  , včetně malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací,
  zvyšovat a zlepšovat dynamiku dodavatelského a hodnotového řetězce v oblasti obrany, rozšiřovat přeshraniční spolupráci právních subjektů a
  napomáhat využívání průmyslového potenciálu inovací, výzkumu a technologického vývoje v každé fázi
  životního cyklu obranných produktů a technologií
  . ▌Fond rovněž
  přispívá
  ke svobodě jednání Unie a její
  strategické
  autonomii
  , zejména z technologického a průmyslového hlediska.

2.   Fond má tyto specifické cíle:

| a) | podporovat
  vysoce efektivní
  projekty kooperativního výzkumu, které by mohly významně podpořit přínos budoucích
  evropských
  schopností, s cílem maximalizovat inovace a zavádět nové produkty a technologie v oblasti obrany, včetně těch přelomových obranných technologií; |
| --- | --- |

a)

podporovat
  vysoce efektivní
  projekty kooperativního výzkumu, které by mohly významně podpořit přínos budoucích
  evropských
  schopností, s cílem maximalizovat inovace a zavádět nové produkty a technologie v oblasti obrany, včetně těch přelomových obranných technologií;

| b) | podporovat projekty kooperativního
  evropského
  vývoje obranných produktů a technologií v souladu s prioritami v oblasti obranných schopností stanovených lenskými státy v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky,
  zejména v kontextu plánu rozvoje schopností, který je součástí společné bezpečnostní a obranné politiky
  , a přispívat tak k vyšší efektivnosti výdajů na obranu v Unii, dosahovat větších úspor z rozsahu, snižovat riziko ▌duplicity a 
  přílišné závislosti na dovozech ze třetích zemí, takže členské státy budou více nakupovat evropské vybavení,
  čímž se rovněž omezí roztříštěnost trhu
  s obrannými produkty
  a technologiemi v celé Unii
  a zvýší standardizace obranných systémů
  a interoperabilita mezi schopnostmi členských států. |
| --- | --- |

b)

podporovat projekty kooperativního
  evropského
  vývoje obranných produktů a technologií v souladu s prioritami v oblasti obranných schopností stanovených lenskými státy v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky,
  zejména v kontextu plánu rozvoje schopností, který je součástí společné bezpečnostní a obranné politiky
  , a přispívat tak k vyšší efektivnosti výdajů na obranu v Unii, dosahovat větších úspor z rozsahu, snižovat riziko ▌duplicity a 
  přílišné závislosti na dovozech ze třetích zemí, takže členské státy budou více nakupovat evropské vybavení,
  čímž se rovněž omezí roztříštěnost trhu
  s obrannými produkty
  a technologiemi v celé Unii
  a zvýší standardizace obranných systémů
  a interoperabilita mezi schopnostmi členských států.

Článek 4

Rozpočet

1.   Finanční krytí pro provádění Evropského obranného fondu na období 2021–2027 činí
  11 453 260 000 EUR v cenách roku 2018
  (13 000 000 000 EUR v běžných cenách).

2.   ▌Rozdělení částky uvedené v odstavci 1 je následující:

| a) | ▌ 
  3 612 182 000 EUR v cenách roku 2018 (
  4 100 000 000 EUR
  v běžných cenách)
  na výzkumné akce; |
| --- | --- |

a)

▌ 
  3 612 182 000 EUR v cenách roku 2018 (
  4 100 000 000 EUR
  v běžných cenách)
  na výzkumné akce;

| b) | ▌ 
  7 841 078 000 EUR v cenách roku 2018 (
  8 900 000 000
  EUR v běžných cenách)
  na vývojové akce. |
| --- | --- |

b)

▌ 
  7 841 078 000 EUR v cenách roku 2018 (
  8 900 000 000
  EUR v běžných cenách)
  na vývojové akce.

2a
     .
  Aby bylo možné reagovat na nepředvídané situace nebo nový vývoj a nové potřeby, může se Komise v rámci ročního rozpočtového procesu odchýlit od částek uvedených v odstavci 2 až do výše 10 %.

3.   Částku uvedenou v odstavci 1 lze použít na technickou a správní pomoc určenou na provádění fondu, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnotící činnosti, včetně systémů informačních technologií na úrovni organizace.
  Tato částka nesmí překročit 5 % hodnoty finančního krytí uvedeného v odstavci 1.

4.   
  Nejméně 5 a nejvýše 10 %
  finančního krytí uvedeného v odstavci 1 bude vynaloženo na podporu přelomových obranných technologií.

▌

Článek 5

Přidružené země

Fondu se mohou účastnit členové Evropského sdružení volného obchodu (EFTA), kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru.
  Veškeré finanční příspěvky na fond na základě tohoto článku představují účelově vázané příjmy v souladu s [čl. 21 odst. 5] finančního nařízení.

Článek 6

Podpora přelomových obranných technologií

1.   Komise poskytne financování prostřednictvím otevřených a veřejných konzultací
  o přelomových obranných technologiích s výhradním zaměřením na obranné aplikace v
  oblastech intervencí stanovených v pracovních programech
  v souladu s postupem uvedeným v článku 27.

2.   Komise
  určí
  nejvhodnější formu financování
  přelomových technologií pro každý konkrétní případ.

Článek 7

Etické otázky

1.   Akce financované z fondu musí být v souladu:

| — | etickými zásadami a s příslušnými vnitrostátními, unijními a mezinárodními právními předpisy, včetně Listiny základních práv Evropské unie a Evropské úmluvy o lidských právech a jejich doplňkových protokolů a mezinárodního humanitárního práva; |
| --- | --- |

—

etickými zásadami a s příslušnými vnitrostátními, unijními a mezinárodními právními předpisy, včetně Listiny základních práv Evropské unie a Evropské úmluvy o lidských právech a jejich doplňkových protokolů a mezinárodního humanitárního práva;

| — | předpisy a iniciativami proti korupci a praní peněz;
  . [pozm. návrhy 6/rev a 13] |
| --- | --- |

—

předpisy a iniciativami proti korupci a praní peněz;
  . [pozm. návrhy 6/rev a 13]

2.   Návrhy musí být systematicky
  předem
  prověřeny
  Komisí
  s cílem určit opatření, která vyvolávají složité nebo závažné etické otázky a 
  případně je
  předložit k etickému posouzení. Etické prověřování a hodnocení provádí Komise za pomoci
  nezávislých
  odborníků
  z různých oborů
  . Komise v co největší míře zajistí transparentnost postupů týkajících se etiky
  a informuje o této problematice v rámci svých činností podávání zpráv a hodnocení podle článků 31 a 32
  .
  Všichni tito odborníci musí být občany Unie a státními příslušníky co největšího počtu členských států.

3.   Subjekty účastnící se dané akce musí před zahájením příslušných činností získat všechna povolení nebo jiné povinné dokumenty od příslušných celostátních a místních etických komisí nebo jiných subjektů, např. úřadů pro ochranu údajů. Tyto dokumenty jsou součástí dokumentace a předkládají se Komisi.

▌

5.   Akce, které nejsou z etického hlediska přijatelné, se zamítnou. ▌

KAPITOLA II

KAPITOLA II

FINANČNÍ USTANOVENÍ

FINANČNÍ USTANOVENÍ

Článek 8

Provádění a formy financování z prostředků EU

1.   Fond
  provádí Komise
  v rámci přímého řízení v souladu s finančním nařízením.

2.   Fond může poskytovat financování jakoukoli z forem stanovených ve finančním nařízení, zejména formou grantů, cen a zadávání veřejných zakázek. ▌

Článek 9

Kumulativní, doplňkové a kombinované financování

1.   Na akce, na něž byl získán příspěvek z jiného programu Unie, lze rovněž získat příspěvek v rámci fondu, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Příspěvek na akci z jednotlivých programů/fondů Unie podléhá pravidlům těchto programů/fondů. Kumulativní financování nepřesáhne celkové způsobilé náklady na akci a podporu z různých programů Unie lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, v nichž jsou stanoveny podmínky podpory.

▌

KAPITOLA III

KAPITOLA III

PODMÍNKY ZPŮSOBILOSTI, KRITÉRIA PRO UDĚLENÍ GRANTU A FINANCOVÁNÍ

PODMÍNKY ZPŮSOBILOSTI, KRITÉRIA PRO UDĚLENÍ GRANTU A FINANCOVÁNÍ

Článek 10

Způsobilé subjekty

1.   Žadatelé a subdodavatelé
  účastnící do akce
  jsou způsobilí k financování za předpokladu, že jsou usazeni v Unii nebo v přidružené zemi
  uvedené v článku 5
  , mají své struktury výkonného řízení v Unii nebo v přidružené zemi a nejsou pod kontrolou nepřidružené třetí země nebo subjektu nepřidružené třetí země.

2.   Žadatelé
  nebo subdodavatelé účastnící do akce, kteří jsou
  usazeni v Unii nebo v přidružené zemi a jsou pod kontrolou nepřidružené třetí země nebo subjektu nepřidružené třetí země,
  mohou být subjektem způsobilým
  pro financování, pokud je to nezbytné pro dosažení cílů příslušné akce a pokud jejich účast neohrozí bezpečnostní
  a obranné
  zájmy Unie a jejích členských států
  ani cíl uvedený v článku 3.
   V zájmu zajištění ochrany bezpečnostních zájmů Unie a jejích členských států se musí ve výzvě k předkládání návrhů po žadateli požadovat,
  aby se ještě před zahájením příslušné akce zavázal provést vhodná opatření, která zajistí, že:

| a) | ▌kontrola nad podnikem
  není
  vykonávána způsobem, který omezuje jeho schopnost
  provádět akci a dosáhnout výsledků, ukládá omezení ohledně infrastruktury, zařízení, majetku, zdrojů, duševního vlastnictví nebo know-how, jež jsou nezbytné pro účely dané akce, nebo oslabuje jeho schopnosti a normy nutné pro provedení akce; |
| --- | --- |

a)

▌kontrola nad podnikem
  není
  vykonávána způsobem, který omezuje jeho schopnost
  provádět akci a dosáhnout výsledků, ukládá omezení ohledně infrastruktury, zařízení, majetku, zdrojů, duševního vlastnictví nebo know-how, jež jsou nezbytné pro účely dané akce, nebo oslabuje jeho schopnosti a normy nutné pro provedení akce;

| b) | ▌nepřidružené třetí země nebo subjekty nepřidružených třetích zemí nebudou mít přístup k citlivým utajovaným i neutajovaným informacím týkajícím se příslušné akce,
  a zaměstnanci a jiné
  osoby účastnící se akce
  mají
  vnitrostátní bezpečnostní prověrku vydanou členským státem nebo přidruženou zemí; |
| --- | --- |

b)

▌nepřidružené třetí země nebo subjekty nepřidružených třetích zemí nebudou mít přístup k citlivým utajovaným i neutajovaným informacím týkajícím se příslušné akce,
  a zaměstnanci a jiné
  osoby účastnící se akce
  mají
  vnitrostátní bezpečnostní prověrku vydanou členským státem nebo přidruženou zemí;

| c) | výsledky akce
  a práva duševního vlastnictví vzniklá na jejím základě
  si ponechá příjemce a nepodléhají kontrole ani omezením nepřidružených třetích zemí ani jiných subjektů nepřidružených třetích zemí
  a během akce ani po určenou dobu po jejím dokončení, která je stanovena v grantové dohodě, nesmí být vyváženy do třetí země ani k nim třetí země nebo subjekt třetí země nesmí mít přístup bez souhlasu členského státu, v němž je příjemce usazen, a v souladu s cíli stanovenými v článku 3
  . |
| --- | --- |

c)

výsledky akce
  a práva duševního vlastnictví vzniklá na jejím základě
  si ponechá příjemce a nepodléhají kontrole ani omezením nepřidružených třetích zemí ani jiných subjektů nepřidružených třetích zemí
  a během akce ani po určenou dobu po jejím dokončení, která je stanovena v grantové dohodě, nesmí být vyváženy do třetí země ani k nim třetí země nebo subjekt třetí země nesmí mít přístup bez souhlasu členského státu, v němž je příjemce usazen, a v souladu s cíli stanovenými v článku 3
  .

Výjimku podle tohoto odstavce nelze udělit žadateli nebo subdodovateli účastnícímu se akce, pokud má tento žadatel nebo subdodavatel strukturu výkonného řízení v Unii nebo v přidružené zemi a je pod kontrolou nepřidružené třetí země podléhající omezujícím opatřením Unie nebo pod kontrolou subjektu nepřidružené třetí země, který podléhá omezujícím opatřením Unie.

3.   Veškerá infrastruktura, zařízení, prostředky a zdroje použité při akcích financovaných z fondu se musí nacházet na území Unie nebo přidružených zemí a 
  nesmí podléhat kontrole ani omezením nepřidružených třetích zemí či subjektů nepřidružených třetích zemí.
  Kromě toho při provádění způsobilých akcí musí příjemci a subdodavatelé
  účastnící se akce
  spolupracovat pouze s právními subjekty, které jsou usazeny v Unii nebo v přidružené zemi a nejsou pod kontrolou nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí.

4.   Odchylně od odstavce 3 mohou
  v případě, že v Unii neexistuje žádná snadno dostupná konkurenceschopná náhrada,
  příjemci a subdodavatelé účastnící se akce používat svoje prostředky, infrastrukturu, zařízení a zdroje nacházející se nebo držené na území nepřidružených třetích zemí, pokud je to nutné pro dosažení cílů akce, a za předpokladu, že to nebude v rozporu s bezpečnostními
  a obrannými
  zájmy Unie a jejích členských států
  a s cíli programu


  uvedenými v článku 3
  . Za stejných podmínek mohou při provádění způsobilých akcí příjemci a subdodavatelé
  účastnící se akce
  spolupracovat se subjektem usazeným v nepřidružené třetí zemi. Náklady na využívání této infrastruktury, zařízení, prostředků nebo zdrojů a na tuto spolupráci nejsou způsobilé
  k financování z
  fondu.
  Výjimku nelze v žádném případě udělit, pokud se aktiva, infrastruktura, zařízení a zdroje nacházejí nebo jsou drženy na území nepřidružené třetí země podléhající omezujícím opatřením Unie.

5.   V zájmu zajištění ochrany bezpečnostních zájmů Unie a jejích členských států stanoví výzva k předkládání návrhů všechny podmínky,
  včetně podmínek uvedených v bodě 2 tohoto článku.
  Tyto podmínky se týkají zejména ustanovení o vlastnictví výsledků akce a o přístupu k citlivým utajovaným a neutajovaným informacím a záruk pro bezpečnost dodávek.

6.   Žadatelé musí poskytnout všechny relevantní informace, které jsou nezbytné pro posouzení kritérií způsobilosti a podmínek uvedených v odstavcích 1 až 4.

7.   Žádosti, jež je nutno ověřit podle odstavce 2 nebo 4, lze podat pouze se souhlasem členského státu nebo přidružené země, kde je žadatel usazen.

8.   V případě, že dojde v průběhu provádění akce ke změně, která by mohla zpochybnit splnění uvedených kritérií a podmínek, příjemce informuje Komisi, která posoudí, zda jsou uvedená kritéria a podmínky nadále splňovány, a vyhodnotí potenciální dopad
  (pozastavení, zrušení)
  na financování akce.

9.   Pro účely tohoto článku se subdodavateli rozumí subdodavatelé s přímým smluvním vztahem s příjemcem, ostatní subdodavatelé, kterým je přiděleno nejméně 10 % celkových způsobilých nákladů na akci, a subdodavatelé, kteří mohou za účelem provádění akce vyžadovat přístup k utajovaným informacím ve smyslu rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444.

Článek 11

Způsobilé akce

1.   K financování jsou způsobilé pouze akce zaměřené na provádění cílů uvedených v článku 3.

2.   Fond podpoří akce týkající se jak nových produktů a technologií, tak modernizace těch stávajících, a to tam, kde použití již existujících informací potřebných k provedení modernizace nepodléhá přímo ani nepřímo omezením ze strany nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí.

3.   Způsobilá akce se musí týkat jednoho nebo více těchto bodů:

| a) | činností zaměřených na získávání, podporu a zlepšování ▌znalostí a 
  produktů nebo technologií
  v oblasti obrany,
  včetně přelomových technologií,
  které mohou mít na tuto oblast významný dopad; |
| --- | --- |

a)

činností zaměřených na získávání, podporu a zlepšování ▌znalostí a 
  produktů nebo technologií
  v oblasti obrany,
  včetně přelomových technologií,
  které mohou mít na tuto oblast významný dopad;

| b) | činností zaměřených na zvýšení interoperability a odolnosti, včetně zabezpečeného vytváření a výměny údajů, hlavních kritických obranných technologií, posílení bezpečnosti dodávek nebo umožnění účinného využívání výsledků pro obranné produkty a technologie; |
| --- | --- |

b)

činností zaměřených na zvýšení interoperability a odolnosti, včetně zabezpečeného vytváření a výměny údajů, hlavních kritických obranných technologií, posílení bezpečnosti dodávek nebo umožnění účinného využívání výsledků pro obranné produkty a technologie;

| c) | studií, jako jsou studie proveditelnosti s cílem prozkoumat možnost zavedení nové nebo zdokonalené technologie, produktu, postupu, služby, řešení ▌; |
| --- | --- |

c)

studií, jako jsou studie proveditelnosti s cílem prozkoumat možnost zavedení nové nebo zdokonalené technologie, produktu, postupu, služby, řešení ▌;

| d) | návrhu obranného produktu, hmotné nebo nehmotné součásti nebo technologie, jakož i vymezení technických specifikací, podle kterých byl tento návrh vyvinut a které mohou zahrnovat částečné zkoušky pro snížení rizik v průmyslovém či reprezentativním prostředí; |
| --- | --- |

d)

návrhu obranného produktu, hmotné nebo nehmotné součásti nebo technologie, jakož i vymezení technických specifikací, podle kterých byl tento návrh vyvinut a které mohou zahrnovat částečné zkoušky pro snížení rizik v průmyslovém či reprezentativním prostředí;

| e) | vývoje modelu obranného produktu, hmotné nebo nehmotné součásti nebo technologie, které mohou prokázat výkonnost tohoto prvku v provozním prostředí (systémového prototypu); |
| --- | --- |

e)

vývoje modelu obranného produktu, hmotné nebo nehmotné součásti nebo technologie, které mohou prokázat výkonnost tohoto prvku v provozním prostředí (systémového prototypu);

| f) | zkoušení obranného produktu, hmotné či nehmotné součásti nebo technologie; |
| --- | --- |

f)

zkoušení obranného produktu, hmotné či nehmotné součásti nebo technologie;

| g) | kvalifikaci produktu pro obranné účely, hmotné či nehmotné součásti nebo technologie ▌; |
| --- | --- |

g)

kvalifikaci produktu pro obranné účely, hmotné či nehmotné součásti nebo technologie ▌;

| h) | certifikace obranného produktu, hmotné či nehmotné součásti nebo technologie ▌; |
| --- | --- |

h)

certifikace obranného produktu, hmotné či nehmotné součásti nebo technologie ▌;

| i) | vývoje technologií nebo prostředků zvyšujících účinnost během celého životního cyklu obranných produktů a technologií; |
| --- | --- |

i)

vývoje technologií nebo prostředků zvyšujících účinnost během celého životního cyklu obranných produktů a technologií;

▌

4.   ▌Akce se provádí ve spolupráci
  v rámci konsorcia
  alespoň tří právních subjektů usazených nejméně ve třech různých členských státech.
  Dalšími účastníky konsorcia mohou být právní subjekty usazené v přidružené zemi uvedené v článku 5.
  Alespoň tři z těchto způsobilých subjektů usazené nejméně ve dvou členských státech a/nebo přidružených zemích nesmí během celého provádění akce přímo ani nepřímo podléhat ▌kontrole stejného subjektu ani se ovládat navzájem.

5.   Odstavec 4 se nepoužije na ▌akce uvedené v odst. 3 písm. c) ▌a v článku 6.

6.   Akce zaměřené na vývoj produktů a technologií, jejichž použití, vývoj nebo výroba jsou zakázány platnými mezinárodními právními předpisy, nejsou způsobilé
  k financování
  .
  Program nesmí především financovat zápalné zbraně, včetně bílého fosforu, zbraně s ochuzeným uranem, smrtící autonomní zbraně, včetně bezpilotních vzdušných prostředků, které postrádají člověkem prováděnou kontrolu zásadních funkcí, jako je výběr cíle a útok na něj, a ruční palné a lehké zbraně vyráběné zejména za účelem vývozu, tj. pokud žádný členský stát nevyjádřil požadavek, aby byla akce uskutečněna. [pozm. návrh 29/rev]

6a.
     
  K financování z programu nejsou způsobilé akce týkající se vývoje produktů a technologií, které mohou být použity k provádění následujících činností nebo je umožnit:

| i) | závažné porušení mezinárodního humanitárního práva; |
| --- | --- |

i)

závažné porušení mezinárodního humanitárního práva;

| ii) | závažné porušení mezinárodního práva v oblasti lidských práv; |
| --- | --- |

ii)

závažné porušení mezinárodního práva v oblasti lidských práv;

| iii) | jednání, jež je v rozporu s mezinárodními úmluvami či protokoly týkajícími se terorismu; |
| --- | --- |

iii)

jednání, jež je v rozporu s mezinárodními úmluvami či protokoly týkajícími se terorismu;

| iv) | jednání, jež je v rozporu s mezinárodními úmluvami nebo protokoly týkajícími se nadnárodního organizovaného zločinu. |
| --- | --- |

iv)

jednání, jež je v rozporu s mezinárodními úmluvami nebo protokoly týkajícími se nadnárodního organizovaného zločinu.

6b.
     
  Akce přispívající částečně či zcela, přímo nebo nepřímo, k vývoji zbraní hromadného ničení a souvisejících technologií bojových hlavic a raket nejsou způsobilé. [pozm. návrh 21]

Článek 12

Kritéria pro výběr a udělení grantu

▌ [pozm. návrh 30]

2.   Komise udělí financování vybraným akcím po každé výzvě nebo po uplatnění [čl. 195 písm. e)] finančního nařízení.

3.   Při udělování financování na podporu akcí zaměřených na rozvoj jedná Komise prostřednictvím
  aktů v přenesené pravomoci
  přijatých v souladu s postupem uvedeným v čl. 28
  a
  .

Článek 13

Kritéria pro udělení grantu

1.   Každý návrh se hodnotí podle těchto kritérií:

| a) | příspěvek k excelenci nebo potenciální přelomovosti v oblasti obrany, zejména prokázáním, že očekávané výsledky navrhované akce představují výrazné výhody oproti stávajícím produktům nebo technologiím; |
| --- | --- |

a)

příspěvek k excelenci nebo potenciální přelomovosti v oblasti obrany, zejména prokázáním, že očekávané výsledky navrhované akce představují výrazné výhody oproti stávajícím produktům nebo technologiím;

| b) | příspěvek k inovacím a technologickému rozvoji evropského obranného průmyslu, zejména prokázáním, že navrhovaná akce zahrnuje průlomovou nebo novou koncepci a přístupy, nová slibná budoucí technická zlepšení nebo aplikaci technologií nebo koncepcí, které dříve nebyly v odvětví obrany uplatňovány; |
| --- | --- |

b)

příspěvek k inovacím a technologickému rozvoji evropského obranného průmyslu, zejména prokázáním, že navrhovaná akce zahrnuje průlomovou nebo novou koncepci a přístupy, nová slibná budoucí technická zlepšení nebo aplikaci technologií nebo koncepcí, které dříve nebyly v odvětví obrany uplatňovány;

| c) | příspěvek ke konkurenceschopnosti evropského obranného průmyslu, zejména vytvářením nových tržních příležitostí a urychlením růstu podniků v celé Unii; |
| --- | --- |

c)

příspěvek ke konkurenceschopnosti evropského obranného průmyslu, zejména vytvářením nových tržních příležitostí a urychlením růstu podniků v celé Unii;

| ca) | příspěvek k průmyslové a technologické autonomii Unie cestou zdokonalování obranných technologií či produktů v souladu s prioritami v oblasti vojenských schopností stanovených členskými státy v rámci společné zahraniční a bezpečností politiky, zejména v kontextu plánu rozvoje schopností, který je součástí SBOP; |
| --- | --- |

ca)

příspěvek k průmyslové a technologické autonomii Unie cestou zdokonalování obranných technologií či produktů v souladu s prioritami v oblasti vojenských schopností stanovených členskými státy v rámci společné zahraniční a bezpečností politiky, zejména v kontextu plánu rozvoje schopností, který je součástí SBOP;

| d) | příspěvek k bezpečnostním a obranným zájmům Unie v souladu s prioritami uvedenými v čl. 3 odst. 2 a případně s regionálními a mezinárodními dohodami o spolupráci; |
| --- | --- |

d)

příspěvek k bezpečnostním a obranným zájmům Unie v souladu s prioritami uvedenými v čl. 3 odst. 2 a případně s regionálními a mezinárodními dohodami o spolupráci;

| e) | příspěvek k vytvoření nové přeshraniční spolupráce mezi právními subjekty, zejména malými a středními podniky
  a společnostmi se střední tržní kapitalizací
  , které jsou usazeny v členských státech a/nebo přidružených zemích jiných než těch, kde jsou usazeny subjekty v konsorciu, jež malými a středními podniky
  ani společnostmi se střední tržní kapitalizací
  nejsou; |
| --- | --- |

e)

příspěvek k vytvoření nové přeshraniční spolupráce mezi právními subjekty, zejména malými a středními podniky
  a společnostmi se střední tržní kapitalizací
  , které jsou usazeny v členských státech a/nebo přidružených zemích jiných než těch, kde jsou usazeny subjekty v konsorciu, jež malými a středními podniky
  ani společnostmi se střední tržní kapitalizací
  nejsou;

| f) | kvalita a efektivita provádění akce. |
| --- | --- |

f)

kvalita a efektivita provádění akce.

2.   Podle odst. 1 písm. d) mohou být zejména s cílem zabránit zbytečné duplicitě zohledněny regionální a mezinárodní priority, pokud slouží bezpečnostním a obranným zájmům Unie a nevylučují účast kteréhokoli členského státu.

Článek 14

Míra spolufinancování

1.   Aniž je dotčena zásada spolufinancování,
  financuje
  fond ▌100 % způsobilých nákladů akce.

2.   Odchylně od odstavce 1:

| a) | pro akce, jež jsou vymezeny v čl. 11 odst. 3 písm. e), finanční pomoc z fondu nepřevýší 20 % způsobilých nákladů na akci; |
| --- | --- |

a)

pro akce, jež jsou vymezeny v čl. 11 odst. 3 písm. e), finanční pomoc z fondu nepřevýší 20 % způsobilých nákladů na akci;

| b) | pro akce, jež jsou vymezeny v čl. 11 odst. 3 písm. f) až h), finanční pomoc z fondu nepřevýší 80 % způsobilých nákladů na akci. |
| --- | --- |

b)

pro akce, jež jsou vymezeny v čl. 11 odst. 3 písm. f) až h), finanční pomoc z fondu nepřevýší 80 % způsobilých nákladů na akci.

3.   U vývojových akcí se míra financování
  zvýší až do maximální výše celkových způsobilých nákladů
  v těchto případech:

| a) | u akce rozvíjené v rámci stálé strukturované spolupráce, jak stanoví rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2315 ze dne 11. prosince 2017,
  se
  míra financování
  zvýší
  o 10 procentních bodů; |
| --- | --- |

a)

u akce rozvíjené v rámci stálé strukturované spolupráce, jak stanoví rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2315 ze dne 11. prosince 2017,
  se
  míra financování
  zvýší
  o 10 procentních bodů;

| b) | míra
  financování akce se zvýší o procentní body odpovídající procentnímu podílu celkových způsobilých nákladů přidělenému malým a středním podnikům usazeným v členském státě nebo přidružené zemi jiných než těch, ve kterých jsou usazeni členové konsorcia, jež malými a středními podniky
  ani společnostmi se střední tržní kapitalizací
  nejsou; |
| --- | --- |

b)

míra
  financování akce se zvýší o procentní body odpovídající procentnímu podílu celkových způsobilých nákladů přidělenému malým a středním podnikům usazeným v členském státě nebo přidružené zemi jiných než těch, ve kterých jsou usazeni členové konsorcia, jež malými a středními podniky
  ani společnostmi se střední tržní kapitalizací
  nejsou;

| c) | míra financování akce se zvýší o procentní body odpovídající čtvrtině procentního podílu celkových způsobilých nákladů přiděleného společnostem se střední tržní kapitalizací usazeným v členském státě nebo přidružené zemi jiných než těch, ve kterých jsou usazeni ostatní členové konsorcia, jež nejsou malými a středními podniky ani společnostmi se střední tržní kapitalizací; |
| --- | --- |

c)

míra financování akce se zvýší o procentní body odpovídající čtvrtině procentního podílu celkových způsobilých nákladů přiděleného společnostem se střední tržní kapitalizací usazeným v členském státě nebo přidružené zemi jiných než těch, ve kterých jsou usazeni ostatní členové konsorcia, jež nejsou malými a středními podniky ani společnostmi se střední tržní kapitalizací;

| d) | celkově nesmí míra být financování akce zvýšena o více než 30 procentních bodů. |
| --- | --- |

d)

celkově nesmí míra být financování akce zvýšena o více než 30 procentních bodů.

Článek 15

Finanční způsobilost

Odchylně od článku [198] finančního nařízení:

| a) | finanční způsobilost se ověřuje pouze u koordinátora a pouze v případě, kdy je požadováno financování z prostředků Unie nejméně ve výši 500 000 EUR. Pokud však existují důvody k pochybnostem o finanční způsobilosti, ověří Komise rovněž finanční způsobilost dalších žadatelů nebo koordinátorů pod prahovou hodnotou uvedenou v první větě; |
| --- | --- |

a)

finanční způsobilost se ověřuje pouze u koordinátora a pouze v případě, kdy je požadováno financování z prostředků Unie nejméně ve výši 500 000 EUR. Pokud však existují důvody k pochybnostem o finanční způsobilosti, ověří Komise rovněž finanční způsobilost dalších žadatelů nebo koordinátorů pod prahovou hodnotou uvedenou v první větě;

| b) | finanční způsobilost se neověřuje u právních subjektů, jejichž životaschopnost je zaručena členským státem, a u vysokých škol
  a veřejných výzkumných středisek
  ; |
| --- | --- |

b)

finanční způsobilost se neověřuje u právních subjektů, jejichž životaschopnost je zaručena členským státem, a u vysokých škol
  a veřejných výzkumných středisek
  ;

| c) | zaručuje-li strukturálně finanční způsobilost jiný právní subjekt, ověří se finanční způsobilost u tohoto právního subjektu. |
| --- | --- |

c)

zaručuje-li strukturálně finanční způsobilost jiný právní subjekt, ověří se finanční způsobilost u tohoto právního subjektu.

Článek 16

Nepřímé náklady

1.   Nepřímé způsobilé náklady se stanoví za použití paušální sazby ve výši 25 % celkových přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky, finanční podpory třetím stranám a jednotkových nákladů nebo paušálních částek, které zahrnují nepřímé náklady.

2.   
  Alternativně
  mohou být nepřímé způsobilé náklady ▌stanoveny v souladu s běžnými postupy příjemce pro účtování nákladů na základě skutečných nepřímých nákladů, a to za předpokladu, že jsou tyto postupy účtování nákladů schváleny vnitrostátními orgány na základě srovnatelných režimů financování v souladu s článkem [185] finančního nařízení a sděleny Komisi.

Článek 17

Využití jediné jednorázové částky nebo příspěvku, které nejsou spojeny s náklady

1.   U grantů na akce uvedené v čl. 11 odst. 3 písm. e) a jiné akce, u nichž členské státy a/nebo přidružené země financují
  více než 50 %
  rozpočtu, může Komise použít:

| a) | příspěvku, který není spojen s náklady uvedenými v [čl. 180 odst. 3] finančního nařízení a je založen na dosažení výsledků měřených podle předem stanovených milníků nebo prostřednictvím ukazatelů výkonnosti; nebo |
| --- | --- |

a)

příspěvku, který není spojen s náklady uvedenými v [čl. 180 odst. 3] finančního nařízení a je založen na dosažení výsledků měřených podle předem stanovených milníků nebo prostřednictvím ukazatelů výkonnosti; nebo

| b) | jediné jednorázové částky uvedené v článku [182] finančního nařízení a na základě předběžného rozpočtu akce, který již byl schválen vnitrostátními orgány spolufinancujících členských států a přidružených zemí. |
| --- | --- |

b)

jediné jednorázové částky uvedené v článku [182] finančního nařízení a na základě předběžného rozpočtu akce, který již byl schválen vnitrostátními orgány spolufinancujících členských států a přidružených zemí.

2.   Do jednorázové částky jsou zahrnuty nepřímé náklady.

Článek 18

Zadávání zakázek v předobchodní fázi

1.   Unie může podpořit zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi udělením grantu veřejným zadavatelům nebo zadavatelům ve smyslu směrnic Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (15), 2014/25/EU (16) a 2009/81/ES (17), kteří společně zadávají veřejnou zakázku na výzkum a vývoj obranných služeb nebo koordinují své postupy zadávání veřejných zakázek.

2.   Zadávací řízení:

| a) | musí být v souladu s ustanoveními tohoto nařízení; |
| --- | --- |

a)

musí být v souladu s ustanoveními tohoto nařízení;

| b) | může opravňovat k zadání několika zakázek v rámci jednoho řízení (pořizování z více zdrojů); |
| --- | --- |

b)

může opravňovat k zadání několika zakázek v rámci jednoho řízení (pořizování z více zdrojů);

| c) | stanoví zadání zakázek hospodářsky nejvýhodnější(m) nabídce (nabídkám). |
| --- | --- |

c)

stanoví zadání zakázek hospodářsky nejvýhodnější(m) nabídce (nabídkám).

Článek 19

Garanční fond

Příspěvky do vzájemného pojišťovacího mechanismu mohou pokrývat rizika spojená se zpětným získáváním prostředků dlužných příjemci a lze je považovat za dostatečnou záruku podle finančního nařízení. Použijí se ustanovení stanovená v [článku X] nařízení XXX [nástupce nařízení o záručním fondu].

▌

Článek 21

Přístup k finančním nástrojům

Příjemci prostředků z fondu mohou využívat zvláštní finanční produkty zřízené v rámci InvestEU v souladu s hlavou X finančního nařízení.

HLAVA II

HLAVA II

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PLATNÁ PRO VÝZKUM

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PLATNÁ PRO VÝZKUM

Článek 22

Vlastnictví výsledků

1.   Vlastníky výsledků akcí jsou příjemci, kteří je vytvořili. Pokud právní subjekty vytvoří výsledky společně, přičemž nelze s jistotou určit jejich příslušný příspěvek nebo tyto společně vytvořené výsledky nelze rozdělit, jsou právní subjekty společnými vlastníky těchto výsledků.
  Společní vlastníci uzavřou dohodu o rozdělení a podmínkách výkonu tohoto společného vlastnictví v souladu se svými povinnostmi podle grantové dohody.

2.   Pokud je pomoc Unie poskytnuta formou veřejné zakázky, je vlastníkem výsledků Unie. Členské státy a přidružené země na svoji
  písemnou
  žádost bezplatně získají přístupová práva k výsledkům.

3.   ▌Výsledky akcí podpořených z fondu nepodléhají žádné přímé ani nepřímé kontrole či omezení ze strany jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů, včetně pokud jde o transfer technologií nepřidruženou třetí zemí nebo subjektem nepřidružené třetí země.

4.   Grantová dohoda v odůvodněných případech stanoví právo Komise být informována o převodu vlastnictví výsledků nebo udělení licence týkající se výsledků na nepřidruženou třetí zemi nebo na subjekt nepřidružené třetí země a vznést proti tomuto převodu námitky. Tyto převody nesmí ohrozit obranné a bezpečnostní zájmy Unie a jejích členských států ani cíle tohoto nařízení, jak jsou uvedeny v článku 3.

5.   Vnitrostátní orgány členských států a přidružených zemí mají přístupová práva ke zvláštní zprávě
  o akci
  , která získala finanční prostředky Unie. Tato přístupová práva se udělují bezplatně a Komise je převede na členské státy a přidružené země po zajištění odpovídajících závazků zachování důvěrnosti.
  Účastníci nejsou za žádných okolností povinni uvádět ve zvláštní zprávě žádné údaje či informace, které jsou součástí duševního vlastnictví.

6.   Vnitrostátní orgány členských států a přidružených zemí použijí tuto zvláštní zprávu výhradně pro účely související s jejím použitím ozbrojenými, bezpečnostními nebo zpravodajskými silami nebo pro ozbrojené, bezpečnostní nebo zpravodajské síly a také v rámci jejich programů spolupráce. Takové použití zahrnuje mimo jiné studium, hodnocení, posouzení, výzkum, návrh, vývoj, výrobu, zdokonalování, modifikaci, údržbu, opravu, renovaci a přijetí a certifikaci produktu, provoz, školení, likvidaci a jiné služby týkající se návrhu a zavádění produktu, jakož i posouzení a vypracování technických požadavků na zadávání veřejných zakázek.

7.   Příjemci bezplatně udělí přístupová práva ke svým výsledkům orgánům, subjektům nebo agenturám Unie pro řádně odůvodněné účely vývoje, provádění a sledování politik nebo programů Unie. Tato přístupová práva jsou omezena na neobchodní a nekonkurenční použití.

8.   Grantové dohody a smlouvy v případě zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi obsahují zvláštní ustanovení o vlastnictví, přístupových právech a udělování licencí, aby bylo zajištěno co největší využití výsledků a nedocházelo k nespravedlivému zvýhodnění. ▌Jestliže dodavatel po zadání veřejné zakázky v předobchodní fázi ve lhůtě, která je stanovena ve smlouvě, výsledky obchodně nevyužije, převede,
  je-li to možné,
  veškeré vlastnictví výsledků na zadavatele.

8a.
     
  Tři nebo více členských států nebo přidružených zemí, které na multilaterálním základě nebo v rámci organizace Unie společně uzavřely společně jednu nebo více smluv s jedním nebo více účastníky s cílem dále rozvíjet výsledky získané v rámci konkrétní akce, která je financována na základě grantové dohody na výzkumné akce v oblasti obrany, mají přístup k výsledkům akce, které jsou ve vlastnictví těchto účastníků a jež jsou nezbytné pro plnění těchto smluv. Tento přístup není zpoplatněn a podléhá zvláštním podmínkám, jejichž cílem je zajistit, aby tato práva byla použita pouze pro účel dané smlouvy a byly uplatňovány přiměřené povinnosti týkající se důvěrnosti.

HLAVA III

HLAVA III

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE VÝVOJE

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE VÝVOJE

Článek 23

Dodatečná kritéria způsobilosti

1.   V případě potřeby konsorcium prokáže, že zbývající náklady na způsobilou akci, na něž se podpora Unie nevztahuje, budou pokryty jinými způsoby financování, jako jsou příspěvky členských států a/nebo přidružených zemí nebo spolufinancování ze strany právních subjektů.

2.   Pokud jde o akce uvedené v čl. 11 odst. 3 písm. d), musí být tyto akce založeny na harmonizovaných požadavcích na způsobilost, které společně schválily příslušné členské státy a/nebo přidružené země.

3.   U akcí uvedených v čl. 11 odst. 3 písm. e) až h) konsorcium prokáže prostřednictvím dokumentů vydaných vnitrostátními orgány, že:

| a) | nejméně dva členské státy
  nebo nejméně jeden členský stát s přidruženými zeměmi
  poskytnou záruky na pořízení konečného produktu nebo na používání technologie koordinovaným způsobem.
  Takový postup může zahrnovat
  společné zadávání zakázek. |
| --- | --- |

a)

nejméně dva členské státy
  nebo nejméně jeden členský stát s přidruženými zeměmi
  poskytnou záruky na pořízení konečného produktu nebo na používání technologie koordinovaným způsobem.
  Takový postup může zahrnovat
  společné zadávání zakázek.

| b) | akce je založena na společných technických specifikacích, které si společně dohodly členské státy a/nebo přidružené země, jež akci spolufinancují. |
| --- | --- |

b)

akce je založena na společných technických specifikacích, které si společně dohodly členské státy a/nebo přidružené země, jež akci spolufinancují.

Článek 24

Dodatečná kritéria pro udělení grantu

Kromě kritérií pro udělení uvedených v článku 13 může pracovní program rovněž zohlednit:

| a) | příspěvek ke zvýšení efektivnosti v průběhu životního cyklu obranných produktů a technologií, včetně nákladové účinnosti a potenciálu synergií v procesech pořízení, údržby a likvidace; |
| --- | --- |

a)

příspěvek ke zvýšení efektivnosti v průběhu životního cyklu obranných produktů a technologií, včetně nákladové účinnosti a potenciálu synergií v procesech pořízení, údržby a likvidace;

| b) | úroveň spolupráce mezi členskými státy
  účastnícími se
  způsobilé akce. |
| --- | --- |

b)

úroveň spolupráce mezi členskými státy
  účastnícími se
  způsobilé akce.

| ba) | zamýšlený objem zakázky a předpokládaný dopad na obranné schopnosti a výdaje členských států a na strategickou autonomii EU. |
| --- | --- |

ba)

zamýšlený objem zakázky a předpokládaný dopad na obranné schopnosti a výdaje členských států a na strategickou autonomii EU.

Článek 25

Vlastnictví výsledků

1.   Unie není vlastníkem produktů ani technologií, které z vývojových akcí vzejdou, ani nemá žádná práva duševního vlastnictví týkající se výsledků akcí.

1a.
     
  Vlastníky výsledků akcí jsou příjemci, kteří je vytvořili. Pokud právní subjekty vytvoří výsledky společně, přičemž nelze s jistotou určit jejich příslušný příspěvek nebo tyto společně vytvořené výsledky nelze rozdělit, jsou právní subjekty společnými vlastníky těchto výsledků. Spoluvlastníci uzavřou dohodu o rozdělení a podmínkách výkonu tohoto společného vlastnictví v souladu se svými povinnostmi podle grantové dohody.

2.   Výsledky akcí, které jsou podpořeny z fondu, nepodléhají žádné kontrole ani omezení ze strany nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí, a to přímo ani nepřímo prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů, včetně pokud jde o přenos technologií.

3.   Pokud jde o výsledky vytvořené příjemci
  podle tohoto nařízení a aniž je dotčen odstavec 2,
  Komise musí být nejméně
  šest týdnů předem
  informována o každém převodu vlastnictví nebo udělení licence nepřidruženým třetím zemím
  nebo subjektům z nepřidružených třetích zemí. Jsou-li
  tyto převody vlastnictví nebo udělení licence
  v rozporu
  s obrannými a bezpečnostními zájmy Unie a jejích členských států a s cíli tohoto nařízení, jak jsou stanoveny v článku 3, ▌je nutné finanční prostředky poskytnuté z fondu
  vrátit
  .

4.   Odchylně od odstavce 1, pokud je pomoc Unie poskytována ve formě veřejné zakázky, je Unie vlastníkem výsledků a členské státy a/nebo přidružené země mají na základě své písemné žádosti bezplatné právo na nevýhradní licenci na používání výsledků.

Článek 26

Informování projektového manažera

Byl-li členskými státy nebo přidruženými zeměmi jmenován projektový manažer, Komise s ním
  před provedení platby příjemci způsobilé akce konzultuje pokrok, jehož bylo v souvislosti s akcí dosaženo.

HLAVA IV

HLAVA IV

SPRÁVA, MONITOROVÁNÍ, HODNOCENÍ A KONTROLA

SPRÁVA, MONITOROVÁNÍ, HODNOCENÍ A KONTROLA

Článek 27

Pracovní programy

1.   Fond bude prováděn prostřednictvím ročních či víceletých pracovních programů stanovených v souladu s článkem [110] finančního nařízení. ▌

1a.
     
  Pracovní programy mohou především zohlednit strategie stanovené v rámci zastřešujícího strategického plánu výzkumu a ve strategických kontextových případech plánu rozvoje schopností.

1b.
     
  Komise zajistí soudržnost pracovních programů po celou dobu řízení životního cyklu obranných produktů a technologií.

2.   Komise přijme pracovní programy prostřednictvím
  aktů v přenesené pravomoci
  postupem podle čl.
  28a
  .

2a.
     
  Pracovní program podrobně stanoví kategorie projektů, které budou z fondu financovány. Tyto pracovní programy musí být v souladu s cíli uvedenými v článku 3.

2b.
     
  Komise vypracuje na základě postupu vytváření pracovních programů předběžné posouzení možných případů zdvojení stávajících schopností nebo již financovaných programů výzkumu a vývoje v EU.

▌

Článek 28a

Výkon přenesené pravomoci

1.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 27 je svěřena Komisi na období sedmi let počínaje [den vstupu v platnost].

3.
     
  Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 27 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.
     
  Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů
   (18).

Článek 29

Nezávislí odborníci

1.   Komise jmenuje nezávislé odborníky na pomoc při hodnocení návrhů v souladu s článkem [237] finančního nařízení. ▌

2.   Nezávislými odborníky jsou ▌občané Unie
  , kteří pocházejí z co největšího počtu členských států
  a kteří byli vybráni na základě výzev k projevení zájmu ▌týkajících se vytvoření seznamu odborníků. Odchylně od článku [237] finančního nařízení se tento seznam nezveřejňuje
  , je-li to nutné z důvodu ochrany veřejné bezpečnosti.

3.   Nezávislí odborníci musí mít příslušnou bezpečnostní prověrku vydanou členským státem.

▌

5.   Nezávislí odborníci jsou vybráni podle jejich dovedností, zkušeností a znalostí vhodných ke splnění úkolů, kterými jsou pověřeni.

5a   .
  Komise rovněž zajistí, že odborník, který se ocitne ve střetu zájmů ve věci, v níž má podat posudek, danou věc nehodnotí a neposkytuje v ní poradenství ani pomoc.

Článek 30

Použití předpisů o utajovaných informacích

1.   V rámci působnosti tohoto nařízení:

| a) | každý členský stát nebo přidružená země zajistí, aby jeho vnitrostátní bezpečnostní předpisy poskytovaly pro utajované informace Evropské unie stupeň ochrany rovnocenný stupni zaručenému bezpečnostními pravidly stanovenými v rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 ze dne 13. března 2015 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (19) a bezpečnostními pravidly Rady stanovenými v přílohách rozhodnutí 2013/488/EU (20); |
| --- | --- |

a)

každý členský stát nebo přidružená země zajistí, aby jeho vnitrostátní bezpečnostní předpisy poskytovaly pro utajované informace Evropské unie stupeň ochrany rovnocenný stupni zaručenému bezpečnostními pravidly stanovenými v rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 ze dne 13. března 2015 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (19) a bezpečnostními pravidly Rady stanovenými v přílohách rozhodnutí 2013/488/EU (20);

| b) | členské státy a přidružené země neprodleně informují Komisi o vnitrostátních bezpečnostních předpisech uvedených v písmenu a); |
| --- | --- |

b)

členské státy a přidružené země neprodleně informují Komisi o vnitrostátních bezpečnostních předpisech uvedených v písmenu a);

| c) | fyzické osoby s bydlištěm v nepřidružených třetích zemích a právnické osoby usazené v nepřidružených třetích zemích mohou přicházet do styku s utajovanými informacemi EU týkajícími se fondu, pouze pokud se na ně v těchto zemích vztahují bezpečnostní předpisy poskytující stupeň ochrany přinejmenším rovnocenný stupni zaručenému bezpečnostními pravidly Komise stanovenými v rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 a bezpečnostními pravidly Rady stanovenými v přílohách rozhodnutí 2013/488/EU. Rovnocennost bezpečnostních předpisů uplatňovaných ve třetí zemi nebo v mezinárodní organizaci se stanoví v rámci dohody o bezpečnosti informací, která řeší i případné otázky průmyslové bezpečnosti, uzavřené mezi Unií a danou třetí zemí nebo mezinárodní organizací postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování EU a s ohledem na článek 13 rozhodnutí 2013/488/EU; |
| --- | --- |

c)

fyzické osoby s bydlištěm v nepřidružených třetích zemích a právnické osoby usazené v nepřidružených třetích zemích mohou přicházet do styku s utajovanými informacemi EU týkajícími se fondu, pouze pokud se na ně v těchto zemích vztahují bezpečnostní předpisy poskytující stupeň ochrany přinejmenším rovnocenný stupni zaručenému bezpečnostními pravidly Komise stanovenými v rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 a bezpečnostními pravidly Rady stanovenými v přílohách rozhodnutí 2013/488/EU. Rovnocennost bezpečnostních předpisů uplatňovaných ve třetí zemi nebo v mezinárodní organizaci se stanoví v rámci dohody o bezpečnosti informací, která řeší i případné otázky průmyslové bezpečnosti, uzavřené mezi Unií a danou třetí zemí nebo mezinárodní organizací postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování EU a s ohledem na článek 13 rozhodnutí 2013/488/EU;

| d) | aniž je dotčen článek 13 rozhodnutí 2013/488/EU a pravidla upravující průmyslovou bezpečnost, jak jsou stanovena v rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444, může být fyzické osobě nebo právnické osobě, třetí zemi nebo mezinárodní organizaci umožněn přístup k utajovaným informacím Evropské unie, je-li to na základě posouzení jednotlivých případů považováno za nezbytné, a to s ohledem na povahu a obsah těchto informací, potřebu příjemce znát tyto informace a míru prospěchu pro Unii. |
| --- | --- |

d)

aniž je dotčen článek 13 rozhodnutí 2013/488/EU a pravidla upravující průmyslovou bezpečnost, jak jsou stanovena v rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444, může být fyzické osobě nebo právnické osobě, třetí zemi nebo mezinárodní organizaci umožněn přístup k utajovaným informacím Evropské unie, je-li to na základě posouzení jednotlivých případů považováno za nezbytné, a to s ohledem na povahu a obsah těchto informací, potřebu příjemce znát tyto informace a míru prospěchu pro Unii.

2.   Pokud se akce týkají utajovaných informací či takové informace vyžadují nebo obsahují, upřesní příslušný financující subjekt v dokumentaci k výzvě k překládání nabídek / zadávacímu řízení opatření a požadavky nezbytné k zajištění bezpečnosti těchto informací na požadované úrovni.

3.   S cílem usnadnit výměnu citlivých informací mezi Komisí, příjemci a případně členskými státy zřídí Komise systém elektronické výměny informací.

Článek 31

Monitorování a podávání zpráv

1.   Ukazatele pro monitorování provádění a pokroku dosaženého při plnění obecných a specifických cílů fondu stanovených v článku 3 jsou uvedeny v příloze.

2.   Aby se zajistilo účinné posouzení pokroku při plnění cílů fondu, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36, jimiž se v případě potřeby mění příloha za účelem přezkumu nebo doplnění těchto ukazatelů a doplňuje toto nařízení o ustanovení týkající se rámce pro monitorování a hodnocení.

3.   Komise provádění fondu pravidelně monitoruje
  a vyhodnocuje
  a o dosaženém pokroku každoročně podává zprávu Evropskému p
  arlamentu a Radě
  .
  Tato výroční zpráva obsahuje oddíl o provádění článku 7.
  Za tímto účelem Komise přijme nezbytná opatření pro monitorování.

4.   Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění fondu a jeho výsledků byly shromažďovány účinně, efektivně a včas. Za tímto účelem se příjemcům finančních prostředků Unie uloží přiměřené požadavky na vykazování.

Článek 32

Hodnocení fondu

1.   Hodnocení se provádějí včas, aby bylo možné je promítnout do rozhodovacího procesu.

2.   Průběžné hodnocení fondu se provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do čtyř let od začátku provádění fondu. Předmětem zprávy o průběžném hodnocení ▌je zejména posouzení správy fondu,
  zkušeností z Evropského programu rozvoje obranného průmyslu a přípravné akce v oblasti obranného výzkumu, hodnocení provádění etických postupů podle článku 7,
  míry plnění, výsledků udělování finančních prostředků projektům, včetně účasti malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací a míry jejich přeshraniční účasti,
  rozdělení financování mezi různé kategorie subdodavatelů v souladu s definicí uvedenou v čl. 10 bodě 9, rozpočtu přiděleného na přelomové technogie
  a financování poskytnutého v souladu s článkem [195] finančního nařízení do 31. července 2024.
  Průběžné hodnocení bude rovněž obsahovat informace o zemích původu příjemců, počtu zemí účastnících se jednotivých projektů a případně rozdělení udělených práv duševního vlastnictví.
  Komise může předložit návrhy na vhodné změny tohoto nařízení.

3.   Na konci prováděcího období, avšak nejpozději do čtyř let od ▌31. prosince 2027 provede Komise závěrečné hodnocení provádění fondu. Závěrečná hodnotící zpráva bude obsahovat výsledky provádění a v co největším možném rozsahu, s přihlédnutí k časovým důvodům, dopad fondu. Zpráva – v návaznosti na příslušné konzultace s členskými státy a přidruženými zeměmi a klíčovými zúčastněnými stranami – zejména posoudí, do jaké míry se podařilo splnit cíle stanovené v článku 3. Rovněž bude analyzovat přeshraniční účast v projektech prováděných v rámci fondu, a to včetně malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací, a také zapojení těchto podniků a společností do globálního hodnotového řetězce. Hodnocení bude rovněž obsahovat informace o zemích původu příjemců a případně rozdělení udělených práv duševního vlastnictví.

4.   Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

Článek 33

Audity

Audity týkající se použití příspěvku Unie prováděné osobami nebo subjekty včetně těch, jež nebyly pověřeny orgány či institucemi Unie, jsou základem celkové jistoty podle článku [127] finančního nařízení. Podle článku 287 SFEU Evropský účetní dvůr přezkoumává účetnictví všech příjmů a výdajů Unie.

Článek 34

Ochrana finančních zájmů Unie

Pokud se třetí země účastní fondu na základě rozhodnutí podle mezinárodní dohody nebo jiného právního nástroje, udělí nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) a Evropskému účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. V případě úřadu OLAF tato práva zahrnují právo provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF).

Článek 35

Informace, komunikace a publicita

1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ a zajišťují viditelnost těchto prostředků (zejména při propagaci akcí a jejich výsledků) tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti.

2.   Komise provádí k fondu a jeho akcím a výsledkům informační a komunikační kampaně. Finanční zdroje vyčleněné na fond rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace
  prováděným Komisí
  , souvisejí-li s cíli uvedenými v článku 3.
  Tyto finanční zdroje mohou být použity na projekty týkající se statistik o obranném průmyslu a pilotních projektech týkajících se sběru údajů;

HLAVA V

HLAVA V

AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 36

Akty v přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 31 je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje dnem vstupu tohoto nařízení v platnost.

2.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 31 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

3.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 31 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 37

Zrušení

Nařízení (EU) č. .../.... (Evropský program rozvoje obranného průmyslu) se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2021.

Článek 38

Přechodná ustanovení

1.   Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změny dotčených akcí, a to až do jejich ukončení, v rámci [nařízení o Evropském programu rozvoje obranného průmyslu] a přípravné akce pro obranný výzkum, které se nadále použijí na dotčené akce až do doby jejich ukončení.

2.   Finanční krytí fondu může rovněž zahrnovat výdaje na technickou a správní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu k fondu od akcí přijatých podle jeho předchůdců, [nařízení o Evropském programu rozvoje obranného průmyslu] a přípravné akce pro obranný výzkum.

3.   V případě potřeby lze do rozpočtu na období po roce 2027 začlenit i prostředky na pokrytí výdajů stanovených v čl. 4 odst. 4, aby bylo možno řídit akce, jež nebudou dokončeny do 31. prosince 2027.

Článek 39

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne 1. ledna 2021.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

---

(1)  Věc byla vrácena příslušnému výboru pro účely interinstitucionálních jednání podle čl. 59 odst. 4 čtvrtého pododstavce (A8-0412/2018).

1

(*1)  Pozměňovací návrhy: nový text či pozměněné znění je označeno tučnou kurzivou; vypuštění textu je označeno symbolem ▌.

*1

(2)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1092 ze dne 18. července 2018, kterým se zřizuje Evropský program rozvoje obranného průmyslu s cílem podpořit konkurenceschopnost a inovační kapacitu obranného průmyslu Unie (Úř. věst. L 200, 7.8.2018, s. 30).

2

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1092 ze dne 18. července 2018, kterým se zřizuje Evropský program rozvoje obranného průmyslu s cílem podpořit konkurenceschopnost a inovační kapacitu obranného průmyslu Unie (Úř. věst. L 200, 7.8.2018, s. 30).

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES ze dne 6. května 2009 o zjednodušení podmínek transferů produktů pro obranné účely uvnitř Společenství (Úř. věst. L 146, 10.6.2009, s. 1); směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (Úř. věst. L 216, 20.8.2009, s. 76).

3

(4)  Rozhodnutí Rady 2013/755/EU ze dne 25. listopadu 2013 o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (Úř. věst. L 344, 19.12.2013, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

5

(6)  Odkaz bude aktualizován:
  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1. Dohoda je k dispozici na internetové adrese:
  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2013:373:TOC

6

Odkaz bude aktualizován:

Dohoda je k dispozici na internetové adrese:

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2013:373:TOC

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

7

(8)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).

8

(9)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

9

(10)  Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).

10

(11)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 ze dne 5. července 2017 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Unie (Úř. věst. L 198, 28.7.2017, s. 29).

11

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES ze dne 6. května 2009 o zjednodušení podmínek transferů produktů pro obranné účely uvnitř Společenství (Úř. věst. L 146, 10.6.2009, s. 1).

12

(13)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 ze dne 13. března 2015 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 53).

13

(14)  Doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36).

14

(15)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).

15

(16)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243).

16

(17)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (Úř. věst. L 216, 20.8.2009, s. 76).

17

(18)  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

18

(19)  Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 53.

19

(20)  Úř. věst. L 274, 15.10.2013, s. 1.

20

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/648 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/648

---

P8_TA(2018)0517

Zřízení Nástroje pro propojení Evropy ***I

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 12. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Nástroj pro propojení Evropy a zrušují nařízení (EU) č. 1316/2013 a (EU) č. 283/2014 (COM(2018)0438 – C8-0255/2018– 2018/0228(COD)) (1)

(Řádný legislativní postup: první čtení)

[Pozměňovací návrh 1, pokud není uvedeno jinak]

(2020/C 388/42)

POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY EVROPSKÉHO PARLAMENTU (*1)

k návrhu Komise

Návrh

NAŘÍZENÍ EU .../... EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o zřízení Nástroje pro propojení Evropy a zrušují nařízení (EU) č. 1316/2013 a (EU) č. 283/2014

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 172 a 194 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (3),

v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům:

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby bylo možno dospět k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění, stimulovat vytváření pracovních míst
  a dodržet dlouhodobé závazky v oblasti dekarbonizace
  , potřebuje Unie moderní a vysoce výkonnou infrastrukturu, která přispěje k propojení a integraci Unie a všech jejích regionů
  , včetně odlehlých, nejvzdálenějších, ostrovních, okrajových a horských regionů,
  v odvětvích dopravy, telekomunikací a energetiky. Toto propojení by mělo pomoci zlepšit volný pohyb osob,
  včetně osob s omezenou schopností pohybu a orientace,
  zboží, kapitálu a služeb. Transevropské sítě by měly usnadnit přeshraniční propojení, posílit hospodářskou, sociální a územní soudržnost a přispět k dosažení konkurenceschopnějšího
  a udržitelnějšího
  sociálně tržního hospodářství a k boji proti změně klimatu. |
| --- | --- |

(1)

Aby bylo možno dospět k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění, stimulovat vytváření pracovních míst
  a dodržet dlouhodobé závazky v oblasti dekarbonizace
  , potřebuje Unie moderní a vysoce výkonnou infrastrukturu, která přispěje k propojení a integraci Unie a všech jejích regionů
  , včetně odlehlých, nejvzdálenějších, ostrovních, okrajových a horských regionů,
  v odvětvích dopravy, telekomunikací a energetiky. Toto propojení by mělo pomoci zlepšit volný pohyb osob,
  včetně osob s omezenou schopností pohybu a orientace,
  zboží, kapitálu a služeb. Transevropské sítě by měly usnadnit přeshraniční propojení, posílit hospodářskou, sociální a územní soudržnost a přispět k dosažení konkurenceschopnějšího
  a udržitelnějšího
  sociálně tržního hospodářství a k boji proti změně klimatu.

| (2) | Nástroj pro propojení Evropy (dále též „program“) má za cíl urychlit investice v oblasti transevropských sítí a stimulovat financování z veřejného i soukromého sektoru, při současném zvýšení právní jistoty a dodržování zásady technologické neutrality. Program by měl umožnit plné využívání synergií mezi dopravou, energetikou a digitálním odvětvím, čímž se zvýší účinnost opatření přijímaných na úrovni Unie a umožní optimalizace nákladů na provádění. |
| --- | --- |

(2)

Nástroj pro propojení Evropy (dále též „program“) má za cíl urychlit investice v oblasti transevropských sítí a stimulovat financování z veřejného i soukromého sektoru, při současném zvýšení právní jistoty a dodržování zásady technologické neutrality. Program by měl umožnit plné využívání synergií mezi dopravou, energetikou a digitálním odvětvím, čímž se zvýší účinnost opatření přijímaných na úrovni Unie a umožní optimalizace nákladů na provádění.

| (2a) | Program by měl přispívat k podpoře územní dostupnosti a propojenosti všech regionů Unie, včetně odlehlých, nejvzdálenějších, ostrovních, okrajových, horských a přeshraničních regionů, jakož i vylidněných a řídce osídlených oblastí. |
| --- | --- |

(2a)

Program by měl přispívat k podpoře územní dostupnosti a propojenosti všech regionů Unie, včetně odlehlých, nejvzdálenějších, ostrovních, okrajových, horských a přeshraničních regionů, jakož i vylidněných a řídce osídlených oblastí.

| (3) | Program by měl
  rovněž přispívat k opatřením EU proti změně klimatu, podporovat projekty týkající
  se změny klimatu, ekologicky a sociálně
  udržitelné projekty
  a případně opatření ke zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se této změně. Zejména by se měl zvýraznit příspěvek programu k dosažení cílů Pařížské dohody, jakož i navrhovaných cílů v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a dlouhodobého cíle týkajícího se dekarbonizace. |
| --- | --- |

(3)

Program by měl
  rovněž přispívat k opatřením EU proti změně klimatu, podporovat projekty týkající
  se změny klimatu, ekologicky a sociálně
  udržitelné projekty
  a případně opatření ke zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se této změně. Zejména by se měl zvýraznit příspěvek programu k dosažení cílů Pařížské dohody, jakož i navrhovaných cílů v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a dlouhodobého cíle týkajícího se dekarbonizace.

| (3a) | Program by měl zaručit vysokou úroveň transparentnosti tím, že umožní přístup k příslušným dokumentům, zejména v případě, pokud by projekty ovlivňovaly životní prostředí a zdraví lidí. Postup hodnocení projektů by měl taktéž zohledňovat sociální kritéria a kritéria soudržnosti, a zejména přijetí místními komunitami. [pozm. návrh 82] |
| --- | --- |

(3a)

Program by měl zaručit vysokou úroveň transparentnosti tím, že umožní přístup k příslušným dokumentům, zejména v případě, pokud by projekty ovlivňovaly životní prostředí a zdraví lidí. Postup hodnocení projektů by měl taktéž zohledňovat sociální kritéria a kritéria soudržnosti, a zejména přijetí místními komunitami. [pozm. návrh 82]

| (4) | S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie k provedení Pařížské dohody a k plnění
  17
  cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje by toto nařízení proto mělo změnu klimatu zohledňovat a mělo by vést ke splnění celkového cíle, tj. aby se 25 % výdajů z rozpočtu EU vynakládalo na podporu cílů v oblasti klimatu (4). Očekává se, že 60 % z celkového finančního krytí programu bude vynaloženo na opatření, která přispějí k dosažení cílů v oblasti klimatu, a to mimo jiné na základě ▌ukazatelů z Ria („Rio markers“). ▌Výdaje na železniční infrastrukturu
  a infrastrukturu vnitrozemských vodních cest, dobíjecí infrastrukturu
  , alternativní
  a udržitelná
  paliva
  pro všechny druhy dopravy, energetickou účinnost
  , čistou městskou dopravu, přenos elektřiny, skladování elektřiny, inteligentní sítě, přepravu CO2, energii z obnovitelných zdrojů, ▌vnitrozemské vodní cesty ▌multimodální dopravu a plynárenskou infrastrukturu
  by měly být v souladu s cíli v oblasti klimatu
  . Příslušná opatření budou identifikována během přípravy a provádění programu a znovu posouzena v rámci příslušných hodnocení a přezkumných postupů. Aby infrastruktura neutrpěla potenciálními dlouhodobými dopady změny klimatu a aby se zajistilo, že náklady na emise skleníkových plynů, které při projektu vzniknou, budou zahrnuty do ekonomického hodnocení projektu, měly by projekty podporované programem podléhat kontrole z hlediska klimatu v souladu s pokyny, které by Komise měla ve vhodných případech vypracovat soudržně s pokyny připraveným pro jiné programy Unie.
  V souladu s cíli a závazky Unie v oblasti snížení dopadu klimatických změn podpoří program modální přechod na udržitelnější druhy dopravy, jako je železnice, čistá městská doprava, námořní doprava a vnitrozemské vodní cesty. |
| --- | --- |

(4)

S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie k provedení Pařížské dohody a k plnění
  17
  cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje by toto nařízení proto mělo změnu klimatu zohledňovat a mělo by vést ke splnění celkového cíle, tj. aby se 25 % výdajů z rozpočtu EU vynakládalo na podporu cílů v oblasti klimatu (4). Očekává se, že 60 % z celkového finančního krytí programu bude vynaloženo na opatření, která přispějí k dosažení cílů v oblasti klimatu, a to mimo jiné na základě ▌ukazatelů z Ria („Rio markers“). ▌Výdaje na železniční infrastrukturu
  a infrastrukturu vnitrozemských vodních cest, dobíjecí infrastrukturu
  , alternativní
  a udržitelná
  paliva
  pro všechny druhy dopravy, energetickou účinnost
  , čistou městskou dopravu, přenos elektřiny, skladování elektřiny, inteligentní sítě, přepravu CO2, energii z obnovitelných zdrojů, ▌vnitrozemské vodní cesty ▌multimodální dopravu a plynárenskou infrastrukturu
  by měly být v souladu s cíli v oblasti klimatu
  . Příslušná opatření budou identifikována během přípravy a provádění programu a znovu posouzena v rámci příslušných hodnocení a přezkumných postupů. Aby infrastruktura neutrpěla potenciálními dlouhodobými dopady změny klimatu a aby se zajistilo, že náklady na emise skleníkových plynů, které při projektu vzniknou, budou zahrnuty do ekonomického hodnocení projektu, měly by projekty podporované programem podléhat kontrole z hlediska klimatu v souladu s pokyny, které by Komise měla ve vhodných případech vypracovat soudržně s pokyny připraveným pro jiné programy Unie.
  V souladu s cíli a závazky Unie v oblasti snížení dopadu klimatických změn podpoří program modální přechod na udržitelnější druhy dopravy, jako je železnice, čistá městská doprava, námořní doprava a vnitrozemské vodní cesty.

| (5) | Aby byly splněny povinnosti týkající se podávání zpráv stanovené v čl. 11 písm. c) směrnice (EU) 2016/2284 o snížení národních emisí některých látek znečišťujících ovzduší, o změně směrnice 2003/35/ES a o zrušení směrnice 2001/81/ES, pokud jde o využívání finančních prostředků Unie na podporu opatření přijatých za účelem dosažení souladu s cíli této směrnice, je třeba sledovat výdaje související se snižováním emisí nebo látek znečišťujících ovzduší podle této směrnice. |
| --- | --- |

(5)

Aby byly splněny povinnosti týkající se podávání zpráv stanovené v čl. 11 písm. c) směrnice (EU) 2016/2284 o snížení národních emisí některých látek znečišťujících ovzduší, o změně směrnice 2003/35/ES a o zrušení směrnice 2001/81/ES, pokud jde o využívání finančních prostředků Unie na podporu opatření přijatých za účelem dosažení souladu s cíli této směrnice, je třeba sledovat výdaje související se snižováním emisí nebo látek znečišťujících ovzduší podle této směrnice.

| (6) | Důležitým cílem tohoto programu je zajistit větší synergie
  a komplementaritu
  mezi dopravou, energetikou a digitálním odvětvím. Pro tento účel by se
  pracovní programy
  mohly
  účinně
  zabývat konkrétními intervenčními oblastmi, například pokud jde o propojenou a automatizovanou mobilitu
  , udržitelná
  alternativní paliva
  včetně příslušné infrastruktury pro všechny druhy dopravy nebo společnou přeshraniční infrastrukturu a měly by zajistit větší flexibilitu s cílem sloučit finanční podporu v těchto odvětvích
  .
  Umožnění digitální komunikace by se mohlo stát nedílnou součásti projektu společného zájmu v oblasti energetiky a dopravy.
  Program by měl v rámci každého odvětví dát možnost zohlednit jako způsobilé některé
  synergetické
  součásti náležející do jiného odvětví, pokud tento přístup zlepší socioekonomický přínos investice. Synergie mezi odvětvími by při výběru opatření měly být podněcovány prostřednictvím kritérií pro udělení grantů
  a formou zvýšení spolufinancování
  . |
| --- | --- |

(6)

Důležitým cílem tohoto programu je zajistit větší synergie
  a komplementaritu
  mezi dopravou, energetikou a digitálním odvětvím. Pro tento účel by se
  pracovní programy
  mohly
  účinně
  zabývat konkrétními intervenčními oblastmi, například pokud jde o propojenou a automatizovanou mobilitu
  , udržitelná
  alternativní paliva
  včetně příslušné infrastruktury pro všechny druhy dopravy nebo společnou přeshraniční infrastrukturu a měly by zajistit větší flexibilitu s cílem sloučit finanční podporu v těchto odvětvích
  .
  Umožnění digitální komunikace by se mohlo stát nedílnou součásti projektu společného zájmu v oblasti energetiky a dopravy.
  Program by měl v rámci každého odvětví dát možnost zohlednit jako způsobilé některé
  synergetické
  součásti náležející do jiného odvětví, pokud tento přístup zlepší socioekonomický přínos investice. Synergie mezi odvětvími by při výběru opatření měly být podněcovány prostřednictvím kritérií pro udělení grantů
  a formou zvýšení spolufinancování
  .

| (7) | Hlavní směry pro transevropskou síť TEN-T, jak jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 (5) (dále jen „hlavní směry pro sítě TEN-T“), identifikují infrastrukturu sítě TEN-T, upřesňují požadavky, které musí splňovat, a stanoví pravidla jejich uplatňování. Tyto hlavní směry zejména předpokládají dokončení hlavní sítě do roku 2030 vytvořením nové infrastruktury, ale i zásadní modernizací a rekonstrukcí infrastruktury stávající. |
| --- | --- |

(7)

Hlavní směry pro transevropskou síť TEN-T, jak jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 (5) (dále jen „hlavní směry pro sítě TEN-T“), identifikují infrastrukturu sítě TEN-T, upřesňují požadavky, které musí splňovat, a stanoví pravidla jejich uplatňování. Tyto hlavní směry zejména předpokládají dokončení hlavní sítě do roku 2030 vytvořením nové infrastruktury, ale i zásadní modernizací a rekonstrukcí infrastruktury stávající.

| (7a) | Opatření přispívající k rozvoji projektů společného zájmu v odvětví dopravy, které jsou financovány prostřednictvím programu, by měly vycházet z komplementarity všech druhů dopravy, a vytvářet tak účinné, vzájemně propojené a multimodální sítě s cílem zajistit propojení v celé Unii. |
| --- | --- |

(7a)

Opatření přispívající k rozvoji projektů společného zájmu v odvětví dopravy, které jsou financovány prostřednictvím programu, by měly vycházet z komplementarity všech druhů dopravy, a vytvářet tak účinné, vzájemně propojené a multimodální sítě s cílem zajistit propojení v celé Unii.

| (8) | Aby se dosáhlo cílů uvedených v hlavních směrech pro sítě TEN-T, je nutné přednostně podpořit
  probíhající projekty TEN-T a
  přeshraniční
  spojení, úzká místa, horizontální priority,
  chybějící spojení
  a městské uzly
  , případně zajistit, aby byla podpořená opatření v souladu s pracovními plány koridorů zavedenými podle článku 47 nařízení (EU) č. 1315/2013 a s celkovým rozvojem sítě z hlediska výkonnosti a interoperability. |
| --- | --- |

(8)

Aby se dosáhlo cílů uvedených v hlavních směrech pro sítě TEN-T, je nutné přednostně podpořit
  probíhající projekty TEN-T a
  přeshraniční
  spojení, úzká místa, horizontální priority,
  chybějící spojení
  a městské uzly
  , případně zajistit, aby byla podpořená opatření v souladu s pracovními plány koridorů zavedenými podle článku 47 nařízení (EU) č. 1315/2013 a s celkovým rozvojem sítě z hlediska výkonnosti a interoperability.

| (8a) | V některých případech mají projekty realizované na území jednoho členského státu značný přeshraniční dopad a vytvářejí hodnotu přesahující vnitrostátní hranice tím, že zvyšují přeshraniční propojení na moři nebo posilují propojení s širším hospodářstvím ve vnitrozemí za vnitrostátními hranicemi. Projekty vykazující takový dopad by proto měly být považovány za přeshraniční. |
| --- | --- |

(8a)

V některých případech mají projekty realizované na území jednoho členského státu značný přeshraniční dopad a vytvářejí hodnotu přesahující vnitrostátní hranice tím, že zvyšují přeshraniční propojení na moři nebo posilují propojení s širším hospodářstvím ve vnitrozemí za vnitrostátními hranicemi. Projekty vykazující takový dopad by proto měly být považovány za přeshraniční.

| (8b) | S cílem zohlednit výjimečné okolnosti, které představuje vystoupení Spojeného království z Evropské unie, je nezbytné zajistit propojení Irska s kontinentální Evropou a za tím účelem změnit trasy a složení koridorů sítě TEN-T, aby mohla být do hlavní sítě a globální sítě zařazena námořní spojení mezi irskými a kontinentálními přístavy. |
| --- | --- |

(8b)

S cílem zohlednit výjimečné okolnosti, které představuje vystoupení Spojeného království z Evropské unie, je nezbytné zajistit propojení Irska s kontinentální Evropou a za tím účelem změnit trasy a složení koridorů sítě TEN-T, aby mohla být do hlavní sítě a globální sítě zařazena námořní spojení mezi irskými a kontinentálními přístavy.

| (9) | Aby se zohlednil nárůst objemu dopravy a vývoj sítě, mělo by být upraveno sladění koridorů hlavní sítě, jejich předem určených úseků
  a jejich kapacity
  . Tyto úpravy
  hlavní sítě by neměly ovlivnit její dokončení do roku 2030, měly by zlepšit pokrytí území EU koridory a měly
  by být přiměřené, aby byla zachována soudržnost a účinnost rozvoje koridorů a koordinace. Délka koridorů hlavní sítě by se proto neměla prodloužit o více než 15 %.
  Rozvoj globální sítě musí být monitorován a vyhodnocován, aby byla zaručena relevance jednotlivých úseků. |
| --- | --- |

(9)

Aby se zohlednil nárůst objemu dopravy a vývoj sítě, mělo by být upraveno sladění koridorů hlavní sítě, jejich předem určených úseků
  a jejich kapacity
  . Tyto úpravy
  hlavní sítě by neměly ovlivnit její dokončení do roku 2030, měly by zlepšit pokrytí území EU koridory a měly
  by být přiměřené, aby byla zachována soudržnost a účinnost rozvoje koridorů a koordinace. Délka koridorů hlavní sítě by se proto neměla prodloužit o více než 15 %.
  Rozvoj globální sítě musí být monitorován a vyhodnocován, aby byla zaručena relevance jednotlivých úseků.

| (10) | Po celé Unii je třeba podporovat
  veřejné a soukromé
  investice upřednostňující inteligentní,
  interoperabilní,
  udržitelnou,
  multimodální,
  inkluzivní, bezpečnou a zabezpečenou mobilitu
  přístupnou pro osoby se sníženou schopností pohybu a orientace, a to pro všechny druhy dopravy
  . V roce 2017 Komise představila „Evropu v pohybu“ (6), rozsáhlou řadu iniciativ, které mají zvýšit bezpečnost silničního provozu, podpořit inteligentní zpoplatnění silnic, snížit emise CO2, omezit znečištění ovzduší a přetížení dopravy, podpořit propojenou a autonomní mobilitu a zajistit pracovníkům řádné podmínky a dobu k odpočinku. Unie by tyto iniciativy měla finančně podporovat, v příslušných případech prostřednictvím tohoto programu
  , například v zájmu rychlejšího zavádění požadavků na montáž inteligentních tachografů do vozidel a jejich dovybavení
  . |
| --- | --- |

(10)

Po celé Unii je třeba podporovat
  veřejné a soukromé
  investice upřednostňující inteligentní,
  interoperabilní,
  udržitelnou,
  multimodální,
  inkluzivní, bezpečnou a zabezpečenou mobilitu
  přístupnou pro osoby se sníženou schopností pohybu a orientace, a to pro všechny druhy dopravy
  . V roce 2017 Komise představila „Evropu v pohybu“ (6), rozsáhlou řadu iniciativ, které mají zvýšit bezpečnost silničního provozu, podpořit inteligentní zpoplatnění silnic, snížit emise CO2, omezit znečištění ovzduší a přetížení dopravy, podpořit propojenou a autonomní mobilitu a zajistit pracovníkům řádné podmínky a dobu k odpočinku. Unie by tyto iniciativy měla finančně podporovat, v příslušných případech prostřednictvím tohoto programu
  , například v zájmu rychlejšího zavádění požadavků na montáž inteligentních tachografů do vozidel a jejich dovybavení
  .

| (11) | Hlavní směry pro sítě TEN-T s ohledem na nové technologie a inovace vyžadují, aby sítě TEN-T umožňovaly dekarbonizaci u všech druhů dopravy prostřednictvím podněcování energetické účinnosti a používání alternativních paliv
  při dodržování zásady technologické neutrality
  . Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU (7) stanoví společný rámec opatření pro zavedení infrastruktury pro alternativní paliva v Unii
  pro všechny druhy dopravy
  s cílem
  co nejvíce snížit
  závislost dopravy na
  fosilních palivech
  a omezit dopad dopravy na životní prostředí
  a klima
  a vyžaduje, aby členské státy zajistily, že do 31. prosince 2025 budou vybudovány veřejně přístupné plnicí nebo dobíjecí stanice. Jak je uvedeno v návrzích Komise z listopadu 2017 (8), je k podpoře nízkoemisní mobility zapotřebí komplexního souboru opatření, včetně finanční podpory, jestliže tržní podmínky neposkytují dostatečnou pobídku. |
| --- | --- |

(11)

Hlavní směry pro sítě TEN-T s ohledem na nové technologie a inovace vyžadují, aby sítě TEN-T umožňovaly dekarbonizaci u všech druhů dopravy prostřednictvím podněcování energetické účinnosti a používání alternativních paliv
  při dodržování zásady technologické neutrality
  . Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU (7) stanoví společný rámec opatření pro zavedení infrastruktury pro alternativní paliva v Unii
  pro všechny druhy dopravy
  s cílem
  co nejvíce snížit
  závislost dopravy na
  fosilních palivech
  a omezit dopad dopravy na životní prostředí
  a klima
  a vyžaduje, aby členské státy zajistily, že do 31. prosince 2025 budou vybudovány veřejně přístupné plnicí nebo dobíjecí stanice. Jak je uvedeno v návrzích Komise z listopadu 2017 (8), je k podpoře nízkoemisní mobility zapotřebí komplexního souboru opatření, včetně finanční podpory, jestliže tržní podmínky neposkytují dostatečnou pobídku.

| (12) | V rámci svého sdělení „Udržitelná mobilita pro Evropu: bezpečná, propojená a čistá“ (9) zdůraznila Komise, že automatizovaná vozidla a pokročilé systémy pro propojení budou znamenat bezpečnější vozidla, která bude možné snáze sdílet a budou dostupnější pro všechny občany, včetně těch, kteří dosud služeb mobility nemohou využívat, jako jsou starší lidé a 
  osoby s omezenou schopností pohybu a orientace
  . V této souvislosti Komise rovněž navrhla „Strategický akční plán EU pro bezpečnost silničního provozu“ a revizi směrnice 2008/96/ES o řízení dopravní infrastruktury.
  Ze stejného důvodu je třeba přizpůsobit novým standardům bezpečnosti a digitalizace v odvětví dopravy i další právní předpisy, jako je směrnice 2004/54/ES o minimálních bezpečnostních požadavcích na tunely transevropské silniční sítě. Zlepšení bezpečnosti musí být prioritou také v odvětví železniční dopravy. Důležité jsou zejména investice do bezpečnosti na železničních přejezdech (tj. signalizace, zlepšení infrastruktury). V roce 2012 došlo na 114 000 železničních přejezdech v EU k 573 vážným nehodám, které si vyžádaly 369 mrtvých a 339 vážně zraněných (Zpráva ERA 2014). V důsledku toho je třeba v celé EU určit železniční přejezdy, které představují vysoké bezpečnostní riziko, s cílem investovat do zlepšení těchto infrastruktur, které by měly být nakonec nahrazeny mosty a podjezdy. |
| --- | --- |

(12)

V rámci svého sdělení „Udržitelná mobilita pro Evropu: bezpečná, propojená a čistá“ (9) zdůraznila Komise, že automatizovaná vozidla a pokročilé systémy pro propojení budou znamenat bezpečnější vozidla, která bude možné snáze sdílet a budou dostupnější pro všechny občany, včetně těch, kteří dosud služeb mobility nemohou využívat, jako jsou starší lidé a 
  osoby s omezenou schopností pohybu a orientace
  . V této souvislosti Komise rovněž navrhla „Strategický akční plán EU pro bezpečnost silničního provozu“ a revizi směrnice 2008/96/ES o řízení dopravní infrastruktury.
  Ze stejného důvodu je třeba přizpůsobit novým standardům bezpečnosti a digitalizace v odvětví dopravy i další právní předpisy, jako je směrnice 2004/54/ES o minimálních bezpečnostních požadavcích na tunely transevropské silniční sítě. Zlepšení bezpečnosti musí být prioritou také v odvětví železniční dopravy. Důležité jsou zejména investice do bezpečnosti na železničních přejezdech (tj. signalizace, zlepšení infrastruktury). V roce 2012 došlo na 114 000 železničních přejezdech v EU k 573 vážným nehodám, které si vyžádaly 369 mrtvých a 339 vážně zraněných (Zpráva ERA 2014). V důsledku toho je třeba v celé EU určit železniční přejezdy, které představují vysoké bezpečnostní riziko, s cílem investovat do zlepšení těchto infrastruktur, které by měly být nakonec nahrazeny mosty a podjezdy.

| (13) | V zájmu zlepšení realizace dopravních projektů v méně rozvinutých částech sítě by se měla část prostředků z Fondu soudržnosti přesunout do programu na financování dopravních projektů v členských státech způsobilých k čerpání financí z Fondu soudržnosti. Výběr projektů způsobilých pro financování by měl v počáteční fázi ▌respektovat výši prostředků přidělených jednotlivým státům z Fondu soudržnosti.
  Na konci počáteční fáze by prostředky převedené do programu, které nebyly přiděleny na projekt dopravní infrastruktury, měly být přiděleny
  formou soutěže projektům, které se nacházejí v členských státech způsobilých k čerpání z Fondu soudržnosti, kdy přednost mají přeshraniční a chybějící spojení. Komise by měla podpořit členské státy způsobilé k čerpání z Fondu soudržnosti při sestavování vhodného seznamu projektů, a to zejména posílením institucionální kapacity dotčených orgánů veřejné správy. |
| --- | --- |

(13)

V zájmu zlepšení realizace dopravních projektů v méně rozvinutých částech sítě by se měla část prostředků z Fondu soudržnosti přesunout do programu na financování dopravních projektů v členských státech způsobilých k čerpání financí z Fondu soudržnosti. Výběr projektů způsobilých pro financování by měl v počáteční fázi ▌respektovat výši prostředků přidělených jednotlivým státům z Fondu soudržnosti.
  Na konci počáteční fáze by prostředky převedené do programu, které nebyly přiděleny na projekt dopravní infrastruktury, měly být přiděleny
  formou soutěže projektům, které se nacházejí v členských státech způsobilých k čerpání z Fondu soudržnosti, kdy přednost mají přeshraniční a chybějící spojení. Komise by měla podpořit členské státy způsobilé k čerpání z Fondu soudržnosti při sestavování vhodného seznamu projektů, a to zejména posílením institucionální kapacity dotčených orgánů veřejné správy.

| (14) | Po společném sdělení o zlepšení
  duální
  mobility v Evropské unii v listopadu 2017 (10) zdůraznil Akční plán vojenské mobility přijatý 28. března 2018 Komisí a vysokou představitelkou Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (11), že politika dopravní infrastruktury nabízí jasnou příležitost ke zvyšování synergií mezi potřebami obrany a sítí TEN-T 
  s celkovým cílem zlepšit mobilitu v celé Unii
  . Akční plán uvádí, že do poloviny roku 2018 by Rada měla posoudit a potvrdit vojenské požadavky na infrastrukturu a že útvary Komise do roku 2019 určí části transevropské dopravní sítě, jež jsou vhodné
  i
  pro
  dvojí (civilní a obranné) využití infrastruktury
  , včetně
  těch, u nichž je možná modernizace
  stávající infrastruktury.
  Infrastruktura bude vždy sloužit dvojímu užití.
  Finanční prostředky Unie na realizaci projektů dvojího užití by měly být prováděny prostřednictvím programu na základě pracovních programů
  prostřednictvím měřitelných opatření v souladu s platnými
  požadavky
  vymezenými
  v rámci Akčního plánu. |
| --- | --- |

(14)

Po společném sdělení o zlepšení
  duální
  mobility v Evropské unii v listopadu 2017 (10) zdůraznil Akční plán vojenské mobility přijatý 28. března 2018 Komisí a vysokou představitelkou Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (11), že politika dopravní infrastruktury nabízí jasnou příležitost ke zvyšování synergií mezi potřebami obrany a sítí TEN-T 
  s celkovým cílem zlepšit mobilitu v celé Unii
  . Akční plán uvádí, že do poloviny roku 2018 by Rada měla posoudit a potvrdit vojenské požadavky na infrastrukturu a že útvary Komise do roku 2019 určí části transevropské dopravní sítě, jež jsou vhodné
  i
  pro
  dvojí (civilní a obranné) využití infrastruktury
  , včetně
  těch, u nichž je možná modernizace
  stávající infrastruktury.
  Infrastruktura bude vždy sloužit dvojímu užití.
  Finanční prostředky Unie na realizaci projektů dvojího užití by měly být prováděny prostřednictvím programu na základě pracovních programů
  prostřednictvím měřitelných opatření v souladu s platnými
  požadavky
  vymezenými
  v rámci Akčního plánu.

| (14a) | Vytvoření Akčního plánu duální (civilní a obranné) mobility v Unii je součástí celkového cíle zlepšit mobilitu v EU a současně reagovat na výzvy v oblasti logistiky a mobility zahrnuté ve společné bezpečnostní a obranné politice (SBOP) Evropské unie. Za tímto účelem je nezbytné sladit přeshraniční normy, celní předpisy a správní a legislativní postupy. Úloha společných podniků EU je zásadní mimo jiné pro harmonizaci správních a legislativních postupů, jak pro Nástroj pro propojení Evropy, tak pro Akční plán duální (civilní a obranné) mobility. Duální (civilní a obranná) mobilita přispěje k rozvoji Nástroje pro propojení Evropy, především co se týče rozpočtových záležitostí a řešení nových a budoucích potřeb. |
| --- | --- |

(14a)

Vytvoření Akčního plánu duální (civilní a obranné) mobility v Unii je součástí celkového cíle zlepšit mobilitu v EU a současně reagovat na výzvy v oblasti logistiky a mobility zahrnuté ve společné bezpečnostní a obranné politice (SBOP) Evropské unie. Za tímto účelem je nezbytné sladit přeshraniční normy, celní předpisy a správní a legislativní postupy. Úloha společných podniků EU je zásadní mimo jiné pro harmonizaci správních a legislativních postupů, jak pro Nástroj pro propojení Evropy, tak pro Akční plán duální (civilní a obranné) mobility. Duální (civilní a obranná) mobilita přispěje k rozvoji Nástroje pro propojení Evropy, především co se týče rozpočtových záležitostí a řešení nových a budoucích potřeb.

| (15) | Ve svém sdělení „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“ (12) Komise zdůraznila konkrétní potřeby nejvzdálenějších regionů v oblasti dopravy
  , energetiky a digitálního odvětví
  a nutnost poskytnout
  přiměřené
  unijní financování k uspokojení těchto potřeb i prostřednictvím programu
  uplatňováním míry spolufinancování až do maximální výše 85 %
  . |
| --- | --- |

(15)

Ve svém sdělení „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“ (12) Komise zdůraznila konkrétní potřeby nejvzdálenějších regionů v oblasti dopravy
  , energetiky a digitálního odvětví
  a nutnost poskytnout
  přiměřené
  unijní financování k uspokojení těchto potřeb i prostřednictvím programu
  uplatňováním míry spolufinancování až do maximální výše 85 %
  .

| (16) | S ohledem na významný objem investic potřebných k pokroku směrem k dokončení hlavní sítě TEN-T do roku 2030 (odhadem 350 miliard EUR v letech 2021–2027), globální sítě TEN-T do roku 2050 a investic do dekarbonizace, digitalizace a rozvoje měst (odhadem 700 miliard EUR v letech 2021–2027) je vhodné
  zachovat odpovídající rozpočet pro odvětví dopravy v souladu s rozpočtem stanoveným na začátku programového období 2014-2020 a
  co nejefektivněji využít různé finanční programy a nástroje Unie, a maximalizovat tím evropskou přidanou hodnotu investic podporovaných Unií. Mělo by se to podařit díky zjednodušení investičního procesu, který by umožnil větší přehlednost připravovaných dopravních projektů a soudržnost mezi příslušnými programy Unie, zejména Nástrojem pro propojení Evropy, Evropským fondem pro regionální rozvoj, Fondem soudržnosti a fondem InvestEU. V příslušných případech je třeba vzít v úvahu zejména základní podmínky uvedené v příloze IV nařízení (EU) č. XXX [nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a finančních pravidlech pro ně a pro Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a nástroj pro finanční podporu správy vnějších hranic a společné vízové politiky]. |
| --- | --- |

(16)

S ohledem na významný objem investic potřebných k pokroku směrem k dokončení hlavní sítě TEN-T do roku 2030 (odhadem 350 miliard EUR v letech 2021–2027), globální sítě TEN-T do roku 2050 a investic do dekarbonizace, digitalizace a rozvoje měst (odhadem 700 miliard EUR v letech 2021–2027) je vhodné
  zachovat odpovídající rozpočet pro odvětví dopravy v souladu s rozpočtem stanoveným na začátku programového období 2014-2020 a
  co nejefektivněji využít různé finanční programy a nástroje Unie, a maximalizovat tím evropskou přidanou hodnotu investic podporovaných Unií. Mělo by se to podařit díky zjednodušení investičního procesu, který by umožnil větší přehlednost připravovaných dopravních projektů a soudržnost mezi příslušnými programy Unie, zejména Nástrojem pro propojení Evropy, Evropským fondem pro regionální rozvoj, Fondem soudržnosti a fondem InvestEU. V příslušných případech je třeba vzít v úvahu zejména základní podmínky uvedené v příloze IV nařízení (EU) č. XXX [nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a finančních pravidlech pro ně a pro Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a nástroj pro finanční podporu správy vnějších hranic a společné vízové politiky].

| (17) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 (13) určuje priority transevropské energetické infrastruktury, jež je nezbytné splnit, aby Unie dosáhla svých cílů politiky v oblasti energetiky a klimatu, identifikuje projekty společného zájmu, jež jsou ke splnění těchto priorit nezbytné, a stanoví opatření v oblasti udělování povolení, účasti veřejnosti a regulace, jež mají urychlit či usnadnit realizaci uvedených projektů, včetně kritérií způsobilosti těchto projektů k čerpání finanční pomoci Unie.
  Seznam projektů společného zájmu a hlavních směrů pro TEN-E by měl být revidován tak, aby zohledňoval cíle Pařížské dohody a cíle Unie v oblasti klimatu a energetiky pro rok 2030 a dále. |
| --- | --- |

(17)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 (13) určuje priority transevropské energetické infrastruktury, jež je nezbytné splnit, aby Unie dosáhla svých cílů politiky v oblasti energetiky a klimatu, identifikuje projekty společného zájmu, jež jsou ke splnění těchto priorit nezbytné, a stanoví opatření v oblasti udělování povolení, účasti veřejnosti a regulace, jež mají urychlit či usnadnit realizaci uvedených projektů, včetně kritérií způsobilosti těchto projektů k čerpání finanční pomoci Unie.
  Seznam projektů společného zájmu a hlavních směrů pro TEN-E by měl být revidován tak, aby zohledňoval cíle Pařížské dohody a cíle Unie v oblasti klimatu a energetiky pro rok 2030 a dále.

| (18) | Směrnice [přepracované znění směrnice o energiích z obnovitelných zdrojů] zdůrazňuje potřebu vytvořit podpůrný rámec sestávající ze zlepšeného využívání finančních prostředků Unie, s výslovným odkazem na umožnění opatření na podporu přeshraniční spolupráce v oblasti obnovitelné energie. |
| --- | --- |

(18)

Směrnice [přepracované znění směrnice o energiích z obnovitelných zdrojů] zdůrazňuje potřebu vytvořit podpůrný rámec sestávající ze zlepšeného využívání finančních prostředků Unie, s výslovným odkazem na umožnění opatření na podporu přeshraniční spolupráce v oblasti obnovitelné energie.

| (19) | Ačkoli dokončení síťové infrastruktury zůstává prioritou v oblasti rozvoje obnovitelné energie, zařazení přeshraniční spolupráce v oblasti obnovitelné energie
  a vytváření inteligentního a energeticky účinného systému zahrnujícího řešení v oblasti skladování a řízení poptávky, která pomáhají vyrovnávat síť,
  odráží přístup přijatý v rámci iniciativy Čistá energie pro všechny Evropany s kolektivní odpovědností za dosažení ambiciózního cíle u obnovitelné energie v roce 2030 a změnu politického kontextu
  , zajišťující spravedlivou a přiměřenou sociální transformaci,
  s ambiciózními dlouhodobými cíli v oblasti dekarbonizace. |
| --- | --- |

(19)

Ačkoli dokončení síťové infrastruktury zůstává prioritou v oblasti rozvoje obnovitelné energie, zařazení přeshraniční spolupráce v oblasti obnovitelné energie
  a vytváření inteligentního a energeticky účinného systému zahrnujícího řešení v oblasti skladování a řízení poptávky, která pomáhají vyrovnávat síť,
  odráží přístup přijatý v rámci iniciativy Čistá energie pro všechny Evropany s kolektivní odpovědností za dosažení ambiciózního cíle u obnovitelné energie v roce 2030 a změnu politického kontextu
  , zajišťující spravedlivou a přiměřenou sociální transformaci,
  s ambiciózními dlouhodobými cíli v oblasti dekarbonizace.

| (20) | Vzhledem k programu Unie v oblasti dekarbonizace jsou nezbytné inovativní technologie v oblasti infrastruktury, které umožňují přechod na
  nízkoemisní
  energii a systémy mobility a zlepšují zabezpečení dodávek
  tím, že se zaměřují na větší energetickou nezávislost Unie
  . Zejména ve svém sdělení z 23. listopadu 2017„Sdělení o posílení evropských energetických sítí“ (14) zdůraznila Komise, že úloha elektřiny, kdy budou obnovitelné zdroje energie představovat v roce 2030 polovinu výroby elektřiny, bude stále větší hybnou silou dekarbonizace odvětví, v nichž až doposud převažovala fosilní paliva, jako je doprava, průmysl, vytápění a chlazení, a že v souladu s tím se do centra zájmu politiky transevropské energetické sítě
  musí dostat
  propojení elektroenergetických soustav, skladování elektřiny, projekty inteligentních sítí
  a investice do plynárenské infrastruktury
  . Na podporu cílů Unie v oblasti dekarbonizace
  , integrace vnitřního trhu a zabezpečení dodávek
  by se měla věnovat patřičná pozornost a dávat přednost technologiím a projektům přispívajícím k přechodu na
  nízkoemisní
  hospodářství. Komise se zaměří na zvýšení počtu přeshraničních projektů v oblasti inteligentních sítí, inovativního skladování a přepravy oxidu uhličitého podporovaných z programu. |
| --- | --- |

(20)

Vzhledem k programu Unie v oblasti dekarbonizace jsou nezbytné inovativní technologie v oblasti infrastruktury, které umožňují přechod na
  nízkoemisní
  energii a systémy mobility a zlepšují zabezpečení dodávek
  tím, že se zaměřují na větší energetickou nezávislost Unie
  . Zejména ve svém sdělení z 23. listopadu 2017„Sdělení o posílení evropských energetických sítí“ (14) zdůraznila Komise, že úloha elektřiny, kdy budou obnovitelné zdroje energie představovat v roce 2030 polovinu výroby elektřiny, bude stále větší hybnou silou dekarbonizace odvětví, v nichž až doposud převažovala fosilní paliva, jako je doprava, průmysl, vytápění a chlazení, a že v souladu s tím se do centra zájmu politiky transevropské energetické sítě
  musí dostat
  propojení elektroenergetických soustav, skladování elektřiny, projekty inteligentních sítí
  a investice do plynárenské infrastruktury
  . Na podporu cílů Unie v oblasti dekarbonizace
  , integrace vnitřního trhu a zabezpečení dodávek
  by se měla věnovat patřičná pozornost a dávat přednost technologiím a projektům přispívajícím k přechodu na
  nízkoemisní
  hospodářství. Komise se zaměří na zvýšení počtu přeshraničních projektů v oblasti inteligentních sítí, inovativního skladování a přepravy oxidu uhličitého podporovaných z programu.

| (20a) | Je nutná podpora projektů inteligentních sítí, pokud takové projekty zahrnují výrobu elektrické energie, její distribuci nebo spotřebu s využitím systému řízení v reálném čase a mají vliv na přeshraniční přenos energie. Energetické projekty by měly dále odrážet klíčovou úlohu inteligentních sítí v energetické transformaci a podpora z programu by měla přispívat k odstraňování mezer ve financování, které v současné době brzdí investice do širokého zavádění technologií inteligentních sítí. |
| --- | --- |

(20a)

Je nutná podpora projektů inteligentních sítí, pokud takové projekty zahrnují výrobu elektrické energie, její distribuci nebo spotřebu s využitím systému řízení v reálném čase a mají vliv na přeshraniční přenos energie. Energetické projekty by měly dále odrážet klíčovou úlohu inteligentních sítí v energetické transformaci a podpora z programu by měla přispívat k odstraňování mezer ve financování, které v současné době brzdí investice do širokého zavádění technologií inteligentních sítí.

| (20b) | Pokud jde o propojení elektrických sítí, v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/... [o správě energetické unie] je stanoven cíl propojení elektrických sítí mezi členskými státy pro rok 2030 na úrovni 15 %. Program by měl přispět k dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(20b)

Pokud jde o propojení elektrických sítí, v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/... [o správě energetické unie] je stanoven cíl propojení elektrických sítí mezi členskými státy pro rok 2030 na úrovni 15 %. Program by měl přispět k dosažení tohoto cíle.

| (21) | Realizace jednotného digitálního trhu závisí na základní infrastruktuře pro digitální konektivitu. Digitalizace evropského průmyslu a modernizace odvětví, jako je doprava, energetika, zdravotní péče a veřejná správa, závisí na univerzálním přístupu ke spolehlivým, dostupným sítím s vysokou a velmi vysokou kapacitou. Digitální připojení se stalo jedním z rozhodujících faktorů pro překlenutí hospodářských, sociálních a územních rozdílů, podporu modernizace místních ekonomik a posílení diverzifikace hospodářské činnosti. Rozsah intervence programu v oblasti infrastruktury pro digitální konektivitu by se měl upravit tak, aby odrážel její vzrůstající význam pro hospodářství a společnost obecně. Je proto nezbytné stanovit infrastrukturní projekty společného zájmu pro digitální konektivitu, aby Unie mohla splnit své cíle v oblasti jednotného digitálního trhu, a zrušit nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 283/2014 (15). |
| --- | --- |

(21)

Realizace jednotného digitálního trhu závisí na základní infrastruktuře pro digitální konektivitu. Digitalizace evropského průmyslu a modernizace odvětví, jako je doprava, energetika, zdravotní péče a veřejná správa, závisí na univerzálním přístupu ke spolehlivým, dostupným sítím s vysokou a velmi vysokou kapacitou. Digitální připojení se stalo jedním z rozhodujících faktorů pro překlenutí hospodářských, sociálních a územních rozdílů, podporu modernizace místních ekonomik a posílení diverzifikace hospodářské činnosti. Rozsah intervence programu v oblasti infrastruktury pro digitální konektivitu by se měl upravit tak, aby odrážel její vzrůstající význam pro hospodářství a společnost obecně. Je proto nezbytné stanovit infrastrukturní projekty společného zájmu pro digitální konektivitu, aby Unie mohla splnit své cíle v oblasti jednotného digitálního trhu, a zrušit nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 283/2014 (15).

| (22) | Sdělení „Připojení pro konkurenceschopný jednotný digitální trh – na cestě k evropské gigabitové společnosti“ (16) (strategie pro gigabitovou společnost) stanoví strategické cíle do roku 2025, pokud jde o optimalizaci investic do infrastruktury pro digitální konektivitu. Cílem směrnice (EU) 2018/XXX [evropský kodex pro elektronické komunikace] je mimo jiné vytvořit regulační prostředí, které vybízí k soukromým investicím do sítí pro digitální konektivitu. Je však jasné, že zavádění sítí
  bude naléhavě vyžadovat více pozornosti vzhledem k omezené nákladové efektivnosti v
  celé Unii, a to kvůli různým faktorům, jako je odlehlost, územní nebo místní specifika, malá hustota osídlení a různé sociálně-ekonomické faktory. Program by proto měl být
  rovněž zaměřen na dosažení rovnováhy mezi venkovskými a městskými oblastmi
  , aby přispíval k dosažení těchto strategických cílů stanovených ve strategii pro gigabitovou společnost a doplňoval podporu poskytovanou na zavádění sítí s velmi vysokou kapacitou z jiných programů, zejména z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti a fondu InvestEU. |
| --- | --- |

(22)

Sdělení „Připojení pro konkurenceschopný jednotný digitální trh – na cestě k evropské gigabitové společnosti“ (16) (strategie pro gigabitovou společnost) stanoví strategické cíle do roku 2025, pokud jde o optimalizaci investic do infrastruktury pro digitální konektivitu. Cílem směrnice (EU) 2018/XXX [evropský kodex pro elektronické komunikace] je mimo jiné vytvořit regulační prostředí, které vybízí k soukromým investicím do sítí pro digitální konektivitu. Je však jasné, že zavádění sítí
  bude naléhavě vyžadovat více pozornosti vzhledem k omezené nákladové efektivnosti v
  celé Unii, a to kvůli různým faktorům, jako je odlehlost, územní nebo místní specifika, malá hustota osídlení a různé sociálně-ekonomické faktory. Program by proto měl být
  rovněž zaměřen na dosažení rovnováhy mezi venkovskými a městskými oblastmi
  , aby přispíval k dosažení těchto strategických cílů stanovených ve strategii pro gigabitovou společnost a doplňoval podporu poskytovanou na zavádění sítí s velmi vysokou kapacitou z jiných programů, zejména z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti a fondu InvestEU.

| (23) | Ačkoli všechny sítě pro digitální konektivitu, které jsou připojeny k internetu, jsou z podstaty transevropské, zejména v důsledku fungování aplikací a služeb, které umožňují, prioritu pro podporu prostřednictvím programu by měla získat opatření s nejvyšším očekávaným dopadem na jednotný digitální trh, mimo jiné prostřednictvím svého souladu s cíli sdělení Strategie pro gigabitovou společnost, a na digitální transformaci hospodářství a společnosti s ohledem na zjištěná selhání trhu a překážky v provádění. |
| --- | --- |

(23)

Ačkoli všechny sítě pro digitální konektivitu, které jsou připojeny k internetu, jsou z podstaty transevropské, zejména v důsledku fungování aplikací a služeb, které umožňují, prioritu pro podporu prostřednictvím programu by měla získat opatření s nejvyšším očekávaným dopadem na jednotný digitální trh, mimo jiné prostřednictvím svého souladu s cíli sdělení Strategie pro gigabitovou společnost, a na digitální transformaci hospodářství a společnosti s ohledem na zjištěná selhání trhu a překážky v provádění.

| (24) | Školy, univerzity, knihovny, místní, regionální nebo vnitrostátní správní orgány, hlavní poskytovatelé veřejných služeb, nemocnice a zdravotní centra, dopravní uzly a digitálně intenzivní podniky jsou subjekty a místy, které mohou působit na důležité součásti sociálně-ekonomického vývoje ve svém okolí
  , včetně venkovských a řídce osídlených oblastí
  . Tito sociálně-ekonomičtí aktéři musí mít špičkové gigabitové připojení, aby mohli zajišťovat přístup k nejlepším službám a aplikacím pro evropské občany, podniky a místní komunity. Program by měl podporovat přístup ke gigabitovému připojení
  , vysokorychlostnímu připojení, včetně nejmodernějšího mobilního připojení,
  pro tyto sociálně-ekonomické aktéry, aby se co nejvíce projevilo jejich pozitivní nepřímé působení na širší hospodářství a společnost, včetně vytváření větší poptávky po připojení a službách. |
| --- | --- |

(24)

Školy, univerzity, knihovny, místní, regionální nebo vnitrostátní správní orgány, hlavní poskytovatelé veřejných služeb, nemocnice a zdravotní centra, dopravní uzly a digitálně intenzivní podniky jsou subjekty a místy, které mohou působit na důležité součásti sociálně-ekonomického vývoje ve svém okolí
  , včetně venkovských a řídce osídlených oblastí
  . Tito sociálně-ekonomičtí aktéři musí mít špičkové gigabitové připojení, aby mohli zajišťovat přístup k nejlepším službám a aplikacím pro evropské občany, podniky a místní komunity. Program by měl podporovat přístup ke gigabitovému připojení
  , vysokorychlostnímu připojení, včetně nejmodernějšího mobilního připojení,
  pro tyto sociálně-ekonomické aktéry, aby se co nejvíce projevilo jejich pozitivní nepřímé působení na širší hospodářství a společnost, včetně vytváření větší poptávky po připojení a službách.

| (25) | Program by měl dále navázat na úspěch iniciativy WiFi4EU a měl by pokračovat v podpoře poskytování bezplatného,
  bezpečného,
  vysoce kvalitního místního bezdrátového připojení v centrech místního veřejného života, včetně subjektů s veřejným posláním, jako jsou orgány veřejné moci a poskytovatelé veřejných služeb, i na venkovních místech dostupných široké veřejnosti s cílem propagovat digitální vizi Unie v místních komunitách. |
| --- | --- |

(25)

Program by měl dále navázat na úspěch iniciativy WiFi4EU a měl by pokračovat v podpoře poskytování bezplatného,
  bezpečného,
  vysoce kvalitního místního bezdrátového připojení v centrech místního veřejného života, včetně subjektů s veřejným posláním, jako jsou orgány veřejné moci a poskytovatelé veřejných služeb, i na venkovních místech dostupných široké veřejnosti s cílem propagovat digitální vizi Unie v místních komunitách.

| (25a) | Důležitým základem inovací je digitální infrastruktura. Aby měl program co největší dopad, měl by se zaměřit na financování této infrastruktury. Jednotlivé digitální služby a aplikace, jako jsou ty, které zahrnují různé technologie distribuované účetní knihy nebo využívající umělou inteligenci, by proto měly být mimo oblast působnosti programu a namísto toho by se k nim mělo přistupovat prostřednictvím jiných nástrojů, jako je Digitální Evropa. Rovněž důležité je maximalizovat součinnost mezi různými programy. |
| --- | --- |

(25a)

Důležitým základem inovací je digitální infrastruktura. Aby měl program co největší dopad, měl by se zaměřit na financování této infrastruktury. Jednotlivé digitální služby a aplikace, jako jsou ty, které zahrnují různé technologie distribuované účetní knihy nebo využívající umělou inteligenci, by proto měly být mimo oblast působnosti programu a namísto toho by se k nim mělo přistupovat prostřednictvím jiných nástrojů, jako je Digitální Evropa. Rovněž důležité je maximalizovat součinnost mezi různými programy.

| (26) | Životaschopnost očekávaných digitálních služeb příští generace, jako je internet věcí a aplikace, které mají přinést významné přínosy v rámci různých odvětví a pro společnost jako celek, bude vyžadovat nepřerušené přeshraniční pokrytí sítěmi 5G, zejména pokud jde o možnost připojení pro uživatele na cestách a pohybující se objekty. Scénáře sdílení nákladů u zavádění sítí 5G v těchto odvětvích jsou však i nadále nejasné a očekávaná rizika komerčního zavádění v některých klíčových oblastech jsou velmi vysoká. Očekává se, že silniční koridory a vlaková spojení budou klíčovými oblastmi pro první fázi nových aplikací v oblasti propojené mobility, a proto budou tvořit zásadní přeshraniční projekty pro financování v rámci programu. |
| --- | --- |

(26)

Životaschopnost očekávaných digitálních služeb příští generace, jako je internet věcí a aplikace, které mají přinést významné přínosy v rámci různých odvětví a pro společnost jako celek, bude vyžadovat nepřerušené přeshraniční pokrytí sítěmi 5G, zejména pokud jde o možnost připojení pro uživatele na cestách a pohybující se objekty. Scénáře sdílení nákladů u zavádění sítí 5G v těchto odvětvích jsou však i nadále nejasné a očekávaná rizika komerčního zavádění v některých klíčových oblastech jsou velmi vysoká. Očekává se, že silniční koridory a vlaková spojení budou klíčovými oblastmi pro první fázi nových aplikací v oblasti propojené mobility, a proto budou tvořit zásadní přeshraniční projekty pro financování v rámci programu.

| (27) | Nepřipojená území ve všech oblastech Unie, včetně centrálních, představují úzká místa a nevyužitý potenciál jednotného digitálního trhu. Ve většině venkovských a odlehlých oblastí může hrát vysoce kvalitní internetové připojení zásadní úlohu v předcházení vzniku digitální propasti, izolaci a vylidňování snižováním nákladů na dodávání zboží či poskytování služeb a částečně kompenzovat odlehlost. Vysoká kvalita internetového připojení je nezbytná pro nové hospodářské příležitosti, jako je přesné zemědělství nebo rozvoj biohospodářství ve venkovských oblastech. Program by měl přispět k zajištění pevného nebo bezdrátového připojení s velmi vysokou kapacitou do všech evropských domácností, ať už na venkově nebo ve městech, a zaměřit se na zavádění v místech, kde se projevuje selhání trhu, které lze řešit pomocí grantů s nízkou intenzitou. Přitom by cílem programu mělo být dosažení globálního pokrytí domácností a území, poněvadž vyplňování mezer v již pokryté oblasti by bylo v pozdější fázi nerentabilní. |
| --- | --- |

(27)

Nepřipojená území ve všech oblastech Unie, včetně centrálních, představují úzká místa a nevyužitý potenciál jednotného digitálního trhu. Ve většině venkovských a odlehlých oblastí může hrát vysoce kvalitní internetové připojení zásadní úlohu v předcházení vzniku digitální propasti, izolaci a vylidňování snižováním nákladů na dodávání zboží či poskytování služeb a částečně kompenzovat odlehlost. Vysoká kvalita internetového připojení je nezbytná pro nové hospodářské příležitosti, jako je přesné zemědělství nebo rozvoj biohospodářství ve venkovských oblastech. Program by měl přispět k zajištění pevného nebo bezdrátového připojení s velmi vysokou kapacitou do všech evropských domácností, ať už na venkově nebo ve městech, a zaměřit se na zavádění v místech, kde se projevuje selhání trhu, které lze řešit pomocí grantů s nízkou intenzitou. Přitom by cílem programu mělo být dosažení globálního pokrytí domácností a území, poněvadž vyplňování mezer v již pokryté oblasti by bylo v pozdější fázi nerentabilní.

| (28) | Je zapotřebí zavádění páteřních sítí elektronických komunikací, včetně podmořských kabelů spojujících evropská území s třetími zeměmi na jiných světadílech nebo spojujících evropské ostrovy nebo zámořská území s pevninou, aby se zajistila nezbytná redundance pro tuto důležitou infrastrukturu a zvýšila se kapacita a odolnost digitálních sítí v Unii. Tyto projekty jsou však často bez veřejné podpory komerčně neudržitelné. |
| --- | --- |

(28)

Je zapotřebí zavádění páteřních sítí elektronických komunikací, včetně podmořských kabelů spojujících evropská území s třetími zeměmi na jiných světadílech nebo spojujících evropské ostrovy nebo zámořská území s pevninou, aby se zajistila nezbytná redundance pro tuto důležitou infrastrukturu a zvýšila se kapacita a odolnost digitálních sítí v Unii. Tyto projekty jsou však často bez veřejné podpory komerčně neudržitelné.

| (29) | Opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti infrastruktury pro digitální konektivitu musí zavádět
  nejdostupnější a nejvhodnější
  technologie, které ▌ vykazují nejlepší poměr mezi nejmodernějšími technologiemi co do kapacity toku dat, bezpečnosti přenosu, odolnosti sítě
  , kybernetické bezpečnosti
  a nákladové efektivnosti a v pracovních programech by jim měl být dávána přednost s přihlédnutím ke kritériím stanoveným v tomto nařízení. Zavádění sítí s velmi vysokou kapacitou může zahrnovat pasivní infrastrukturu v zájmu maximalizace socioekonomických a environmentálních přínosů. Při určování priorit se zohlední potenciální pozitivní vedlejší účinky, pokud jde o konektivitu, například může-li realizovaný projekt zlepšit ekonomické opodstatnění dalšího zavádění v budoucnu, což povede k dalšímu pokrytí území a obyvatelstva v oblastech, na něž se dosud nedostalo. |
| --- | --- |

(29)

Opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti infrastruktury pro digitální konektivitu musí zavádět
  nejdostupnější a nejvhodnější
  technologie, které ▌ vykazují nejlepší poměr mezi nejmodernějšími technologiemi co do kapacity toku dat, bezpečnosti přenosu, odolnosti sítě
  , kybernetické bezpečnosti
  a nákladové efektivnosti a v pracovních programech by jim měl být dávána přednost s přihlédnutím ke kritériím stanoveným v tomto nařízení. Zavádění sítí s velmi vysokou kapacitou může zahrnovat pasivní infrastrukturu v zájmu maximalizace socioekonomických a environmentálních přínosů. Při určování priorit se zohlední potenciální pozitivní vedlejší účinky, pokud jde o konektivitu, například může-li realizovaný projekt zlepšit ekonomické opodstatnění dalšího zavádění v budoucnu, což povede k dalšímu pokrytí území a obyvatelstva v oblastech, na něž se dosud nedostalo.

| (30) | Unie vyvinula vlastní technologii družicové navigace, určování polohy a času (EGNOS/Galileo) a vlastní systém pozorování Země (Copernicus). Programy EGNOS/Galileo i Copernicus nabízejí vyspělé služby, které přinášejí značné hospodářské výhody veřejným i soukromým uživatelům. Proto by veškerá dopravní, energetická nebo digitální infrastruktura financovaná z programu – využívající služby družicové navigace, určování polohy a času nebo pozorování Země – měla být technicky slučitelná s programy EGNOS/Galileo a Copernicus. |
| --- | --- |

(30)

Unie vyvinula vlastní technologii družicové navigace, určování polohy a času (EGNOS/Galileo) a vlastní systém pozorování Země (Copernicus). Programy EGNOS/Galileo i Copernicus nabízejí vyspělé služby, které přinášejí značné hospodářské výhody veřejným i soukromým uživatelům. Proto by veškerá dopravní, energetická nebo digitální infrastruktura financovaná z programu – využívající služby družicové navigace, určování polohy a času nebo pozorování Země – měla být technicky slučitelná s programy EGNOS/Galileo a Copernicus.

| (31) | Pozitivní výsledky první výzvy k podávání návrhů na projekty s kombinovaným financováním uskutečněné v rámci stávajícího programu v roce 2017 potvrdily význam a přidanou hodnotu použití grantů EU ke kombinaci s financováním od Evropské investiční banky nebo národních podpůrných bank či jiných rozvojových a veřejných finančních institucí a rovněž od finančních institucí v soukromém sektoru a soukromých investorů, včetně partnerství veřejného a soukromého sektoru.
  Kombinování zdrojů by mělo přispět k přilákání soukromých investic a zajistit pákový efekt celkového příspěvku veřejného sektoru v souladu s cíli programu InvestEU.
  Program by proto měl i nadále ▌
  podporovat opatření
  ,
  která
  umožňují kombinaci grantů EU s jinými zdroji financování.
  V oblasti dopravy nesmí operace kombinování zdrojů přesáhnout 10 % účelového krytí. |
| --- | --- |

(31)

Pozitivní výsledky první výzvy k podávání návrhů na projekty s kombinovaným financováním uskutečněné v rámci stávajícího programu v roce 2017 potvrdily význam a přidanou hodnotu použití grantů EU ke kombinaci s financováním od Evropské investiční banky nebo národních podpůrných bank či jiných rozvojových a veřejných finančních institucí a rovněž od finančních institucí v soukromém sektoru a soukromých investorů, včetně partnerství veřejného a soukromého sektoru.
  Kombinování zdrojů by mělo přispět k přilákání soukromých investic a zajistit pákový efekt celkového příspěvku veřejného sektoru v souladu s cíli programu InvestEU.
  Program by proto měl i nadále ▌
  podporovat opatření
  ,
  která
  umožňují kombinaci grantů EU s jinými zdroji financování.
  V oblasti dopravy nesmí operace kombinování zdrojů přesáhnout 10 % účelového krytí.

| (31a) | V odvětví dopravy by operace kombinování zdrojů měly být přednostně zaměřeny na projekty, jejichž cílem je digitalizace odvětví, zejména SESAR a ERTMS, u nichž se očekává finanční návratnost. |
| --- | --- |

(31a)

V odvětví dopravy by operace kombinování zdrojů měly být přednostně zaměřeny na projekty, jejichž cílem je digitalizace odvětví, zejména SESAR a ERTMS, u nichž se očekává finanční návratnost.

| (32) | Politické cíle tohoto programu by měly být rovněž řešeny prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky v rámci okna (oken) politiky [...] fondu InvestEU. Opatření programu by se měla přiměřeným
  a adekvátním
  způsobem používat k 
  podpoře investic prostřednictvím nápravy
  selhání trhu nebo řešení suboptimálních investičních situací, aniž by docházelo ke zdvojování činností nebo vytěsňování soukromého financování a 
  měla by přinášet jasnou evropskou přidanou hodnotu
  . |
| --- | --- |

(32)

Politické cíle tohoto programu by měly být rovněž řešeny prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky v rámci okna (oken) politiky [...] fondu InvestEU. Opatření programu by se měla přiměřeným
  a adekvátním
  způsobem používat k 
  podpoře investic prostřednictvím nápravy
  selhání trhu nebo řešení suboptimálních investičních situací, aniž by docházelo ke zdvojování činností nebo vytěsňování soukromého financování a 
  měla by přinášet jasnou evropskou přidanou hodnotu
  .

| (33) | Aby se upřednostnil integrovaný rozvoj inovačního cyklu, je nezbytné zajistit komplementaritu mezi inovativními řešeními vyvinutými v kontextu rámcových programů Unie pro výzkum a inovace a inovativních řešení zaváděných s podporou z Nástroje pro propojení Evropy. Za tímto účelem synergie s programem Horizont Evropa zajistí, aby: a) se potřeby v oblasti výzkumu a inovací v oblastech dopravy, energetiky a digitálního odvětví v EU určovaly a stanovovaly během strategického plánovacího procesu programu Horizont Evropa; b) Nástroj pro propojení Evropy
  úzce spolupracoval s programem Horizont Evropa při rozsáhlém
  zavádění inovativních technologií a řešení v oblasti dopravy, energetiky a digitální infrastruktury
  a při synergiích mezi těmito oblastmi
  , zejména těch, které jsou výsledkem programu Horizont Evropa; c) se usnadnila výměna informací a údajů mezi programem Horizont Evropa a Nástrojem pro propojení Evropy, například tím, že se bude klást důraz na technologie z programu Horizont Evropa s vysokou mírou tržní připravenosti, které by bylo možné dále zavádět prostřednictvím Nástroje pro propojení Evropy. |
| --- | --- |

(33)

Aby se upřednostnil integrovaný rozvoj inovačního cyklu, je nezbytné zajistit komplementaritu mezi inovativními řešeními vyvinutými v kontextu rámcových programů Unie pro výzkum a inovace a inovativních řešení zaváděných s podporou z Nástroje pro propojení Evropy. Za tímto účelem synergie s programem Horizont Evropa zajistí, aby: a) se potřeby v oblasti výzkumu a inovací v oblastech dopravy, energetiky a digitálního odvětví v EU určovaly a stanovovaly během strategického plánovacího procesu programu Horizont Evropa; b) Nástroj pro propojení Evropy
  úzce spolupracoval s programem Horizont Evropa při rozsáhlém
  zavádění inovativních technologií a řešení v oblasti dopravy, energetiky a digitální infrastruktury
  a při synergiích mezi těmito oblastmi
  , zejména těch, které jsou výsledkem programu Horizont Evropa; c) se usnadnila výměna informací a údajů mezi programem Horizont Evropa a Nástrojem pro propojení Evropy, například tím, že se bude klást důraz na technologie z programu Horizont Evropa s vysokou mírou tržní připravenosti, které by bylo možné dále zavádět prostřednictvím Nástroje pro propojení Evropy.

| (34) | Toto nařízení stanoví finanční krytí na celé období 2021–2027, které má pro Evropský parlament a Radu při ročním rozpočtovém procesu představovat hlavní referenční částku ve smyslu [odkaz náležitě aktualizovat podle nové interinstitucionální dohody: 17. bod interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení31].
  Aby byla zachována počáteční rovnováha, ale i vyváženost různých aspektů a tematické a územní rozdělení po celou dobu trvání programu, mělo by finanční krytí být zachováno po celou dobu trvání programu a nemělo by se žádným způsobem snižovat ani převádět do jiných programů. |
| --- | --- |

(34)

Toto nařízení stanoví finanční krytí na celé období 2021–2027, které má pro Evropský parlament a Radu při ročním rozpočtovém procesu představovat hlavní referenční částku ve smyslu [odkaz náležitě aktualizovat podle nové interinstitucionální dohody: 17. bod interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení31].
  Aby byla zachována počáteční rovnováha, ale i vyváženost různých aspektů a tematické a územní rozdělení po celou dobu trvání programu, mělo by finanční krytí být zachováno po celou dobu trvání programu a nemělo by se žádným způsobem snižovat ani převádět do jiných programů.

| (35) | Na úrovni Unie je evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik rámcem k určování národních reformních priorit a ke sledování jejich provádění. Členské státy vytvářejí své vlastní vnitrostátní víceleté investiční strategie, které tyto reformní priority podporují. Tyto strategie by se měly předkládat společně s ročními národními programy reforem jako způsob, jak navrhnout a koordinovat prioritní investiční projekty, které mají být podpořeny z vnitrostátních zdrojů a/nebo z prostředků Unie. Měly by rovněž sloužit k tomu, aby se finanční prostředky Unie využívaly soudržně a maximalizovala se přidaná hodnota finanční podpory zejména z Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti, Evropské funkce investiční stabilizace, fondu InvestEU a případně Nástroje pro propojení Evropy. V náležitých případech by se finanční podpora měla použít rovněž tak, aby byla v souladu s plány Unie a členských států v oblasti energetiky a klimatu. |
| --- | --- |

(35)

Na úrovni Unie je evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik rámcem k určování národních reformních priorit a ke sledování jejich provádění. Členské státy vytvářejí své vlastní vnitrostátní víceleté investiční strategie, které tyto reformní priority podporují. Tyto strategie by se měly předkládat společně s ročními národními programy reforem jako způsob, jak navrhnout a koordinovat prioritní investiční projekty, které mají být podpořeny z vnitrostátních zdrojů a/nebo z prostředků Unie. Měly by rovněž sloužit k tomu, aby se finanční prostředky Unie využívaly soudržně a maximalizovala se přidaná hodnota finanční podpory zejména z Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti, Evropské funkce investiční stabilizace, fondu InvestEU a případně Nástroje pro propojení Evropy. V náležitých případech by se finanční podpora měla použít rovněž tak, aby byla v souladu s plány Unie a členských států v oblasti energetiky a klimatu.

| ▌ | [oddělené hlasování] |
| --- | --- |

▌

[oddělené hlasování]

| (37) | Typy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by se měly vybírat na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. V této souvislosti by se mělo zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které nesouvisí s náklady uvedenými v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení. |
| --- | --- |

(37)

Typy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by se měly vybírat na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. V této souvislosti by se mělo zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které nesouvisí s náklady uvedenými v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení.

| (38) | Třetí země, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), se mohou účastnit programů Unie v rámci spolupráce stanovené Dohodou o EHP, která stanoví provádění programů rozhodnutím podle této dohody. Třetí země se mohou rovněž účastnit na základě jiných právních nástrojů. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení za účelem udělení nezbytných práv a přístupu příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), jakož i Evropskému účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své příslušné pravomoci. |
| --- | --- |

(38)

Třetí země, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), se mohou účastnit programů Unie v rámci spolupráce stanovené Dohodou o EHP, která stanoví provádění programů rozhodnutím podle této dohody. Třetí země se mohou rovněž účastnit na základě jiných právních nástrojů. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení za účelem udělení nezbytných práv a přístupu příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), jakož i Evropskému účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své příslušné pravomoci.

| (39) | Finanční nařízení stanoví pravidla pro udělování grantů. Aby se zohlednila specifičnost opatření, která program podporuje, a zajistilo jednotné provádění mezi odvětvími, na něž se program vztahuje, je třeba dále upřesnit kritéria způsobilosti a kritéria pro udělení grantu.
  Komise a/nebo výkonné agentury, které odpovídají za provádění programu, nejsou oprávněny ukládat další povinnosti týkající se výběru operací a jejich financování, jež nejsou stanoveny tímto nařízením. Aniž by se odchýlily od finančního nařízení, mohou pracovní programy v některých případech, v nichž nemají cíle výzev k předkládání návrhů strategické dopady, stanovit zjednodušené postupy. |
| --- | --- |

(39)

Finanční nařízení stanoví pravidla pro udělování grantů. Aby se zohlednila specifičnost opatření, která program podporuje, a zajistilo jednotné provádění mezi odvětvími, na něž se program vztahuje, je třeba dále upřesnit kritéria způsobilosti a kritéria pro udělení grantu.
  Komise a/nebo výkonné agentury, které odpovídají za provádění programu, nejsou oprávněny ukládat další povinnosti týkající se výběru operací a jejich financování, jež nejsou stanoveny tímto nařízením. Aniž by se odchýlily od finančního nařízení, mohou pracovní programy v některých případech, v nichž nemají cíle výzev k předkládání návrhů strategické dopady, stanovit zjednodušené postupy.

| (39a) | V souladu s finančním nařízením jsou výběrová kritéria a kritéria pro udělení grantu vymezena v pracovních programech. V odvětví dopravy by kvalita a význam projektu měly být posuzovány také s přihlédnutím k jeho očekávanému dopadu na konektivitu EU, jeho souladu s požadavky na dostupnost a jeho strategii, pokud jde o budoucí potřeby v oblasti údržby. |
| --- | --- |

(39a)

V souladu s finančním nařízením jsou výběrová kritéria a kritéria pro udělení grantu vymezena v pracovních programech. V odvětví dopravy by kvalita a význam projektu měly být posuzovány také s přihlédnutím k jeho očekávanému dopadu na konektivitu EU, jeho souladu s požadavky na dostupnost a jeho strategii, pokud jde o budoucí potřeby v oblasti údržby.

| (40) | V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (17), nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (18), nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 (19) a nařízením Rady (EU) 2017/193 (20) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí a podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména může Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádět v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízením (ES, Euratom) č. 2185/96 správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, aby zjistil, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 může Úřad evropského veřejného žalobce vyšetřovat a stíhat podvody a jiné trestné činy poškozující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (21). V souladu s finančním nařízením musí všechny osoby nebo subjekty, které přijímají finanční prostředky Unie, plně spolupracovat při ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, úřadu OLAF, Úřadu evropského veřejného žalobce a Evropskému účetnímu dvoru nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie udělily rovnocenná práva. Podle [odkaz bude aktualizován podle nového rozhodnutí o ZZÚ: |
| --- | --- |

(40)

V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (17), nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (18), nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 (19) a nařízením Rady (EU) 2017/193 (20) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí a podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména může Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádět v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízením (ES, Euratom) č. 2185/96 správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, aby zjistil, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 může Úřad evropského veřejného žalobce vyšetřovat a stíhat podvody a jiné trestné činy poškozující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (21). V souladu s finančním nařízením musí všechny osoby nebo subjekty, které přijímají finanční prostředky Unie, plně spolupracovat při ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, úřadu OLAF, Úřadu evropského veřejného žalobce a Evropskému účetnímu dvoru nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie udělily rovnocenná práva. Podle [odkaz bude aktualizován podle nového rozhodnutí o ZZÚ:

| (40a) | Úspěšné provádění programu je do velké míry závislé na míře spolupráce mezi subjekty, které se podílejí na společném projektu. Proto by mělo být podporováno vytváření struktury společných podniků, mimo jiné pomocí vyšší míry spolufinancování. |
| --- | --- |

(40a)

Úspěšné provádění programu je do velké míry závislé na míře spolupráce mezi subjekty, které se podílejí na společném projektu. Proto by mělo být podporováno vytváření struktury společných podniků, mimo jiné pomocí vyšší míry spolufinancování.

| (41) | Podle článku 94 rozhodnutí Rady 2013/755/EU (22) jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno. |
| --- | --- |

(41)

Podle článku 94 rozhodnutí Rady 2013/755/EU (22) jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno.

| (42) | Unie by měla usilovat o soudržnost a synergie se svými programy v oblasti vnějších politik, včetně předvstupní pomoci v návaznosti na závazky přijaté v souvislosti se sdělením „Přesvědčivá perspektiva rozšíření pro západní Balkán a větší angažovanost EU v tomto regionu“ (23). |
| --- | --- |

(42)

Unie by měla usilovat o soudržnost a synergie se svými programy v oblasti vnějších politik, včetně předvstupní pomoci v návaznosti na závazky přijaté v souvislosti se sdělením „Přesvědčivá perspektiva rozšíření pro západní Balkán a větší angažovanost EU v tomto regionu“ (23).

| (43) | Pokud se do opatření přispívajících k projektům společného zájmu nebo do přeshraničních projektů v oblasti obnovitelné energie zapojí třetí země nebo subjekty usazené ve třetích zemích, měla by být finanční pomoc poskytnuta pouze v případě, že je nezbytná k dosažení cílů těchto projektů. |
| --- | --- |

(43)

Pokud se do opatření přispívajících k projektům společného zájmu nebo do přeshraničních projektů v oblasti obnovitelné energie zapojí třetí země nebo subjekty usazené ve třetích zemích, měla by být finanční pomoc poskytnuta pouze v případě, že je nezbytná k dosažení cílů těchto projektů.

| (43a) | V souladu s článkem 85 směrnice 2014/25/EU a v případě třetích zemí, s nimiž Unie neuzavřela mnohostrannou ani dvoustrannou dohodu zajišťující srovnatelný a účinný přístup pro podniky z Unie k veřejným zakázkám těchto třetích zemí, může být odmítnuta jakákoli nabídka předložená ve výběrovém řízení na dodávky v rámci projektu spolufinancovaného z Nástroje pro propojení Evropy, jestliže podíl výrobků pocházejících ze třetích zemí přesahuje 50 % celkové hodnoty výrobků představujících tuto nabídku. |
| --- | --- |

(43a)

V souladu s článkem 85 směrnice 2014/25/EU a v případě třetích zemí, s nimiž Unie neuzavřela mnohostrannou ani dvoustrannou dohodu zajišťující srovnatelný a účinný přístup pro podniky z Unie k veřejným zakázkám těchto třetích zemí, může být odmítnuta jakákoli nabídka předložená ve výběrovém řízení na dodávky v rámci projektu spolufinancovaného z Nástroje pro propojení Evropy, jestliže podíl výrobků pocházejících ze třetích zemí přesahuje 50 % celkové hodnoty výrobků představujících tuto nabídku.

| (44) | Podle odstavců 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 (24) je třeba program hodnotit na základě informací shromážděných prostřednictvím zvláštních monitorovacích požadavků,
  jako je kontrola z hlediska klimatu,
  zároveň však zamezit nadměrné regulaci a administrativní zátěži, zejména pro členské státy. Komise by měla k posouzení účelnosti a účinnosti financování a jeho vlivu na celkové cíle programu provést hodnocení a jeho výsledky sdělit Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů
  a provést veškeré nezbytné úpravy
  . |
| --- | --- |

(44)

Podle odstavců 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 (24) je třeba program hodnotit na základě informací shromážděných prostřednictvím zvláštních monitorovacích požadavků,
  jako je kontrola z hlediska klimatu,
  zároveň však zamezit nadměrné regulaci a administrativní zátěži, zejména pro členské státy. Komise by měla k posouzení účelnosti a účinnosti financování a jeho vlivu na celkové cíle programu provést hodnocení a jeho výsledky sdělit Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů
  a provést veškeré nezbytné úpravy
  .

| (45) | Měla by být zavedena
  transparentní, kontrolovatelná a
  přiměřená opatření pro monitorování a vykazování,
  včetně měřitelných ukazatelů,
  aby se mohl hodnotit a vykazovat pokrok programu směrem k dosažení obecných a konkrétních cílů stanovených v tomto nařízení
  a podporovaly se jeho výsledky
  . Tento systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho výsledků
  byly vhodné pro hloubkovou analýzu dosaženého pokroku a obtíží, k nimž došlo podél koridorů hlavní sítě, a aby se tyto údaje a výsledky
  shromažďovaly účinně, efektivně a včas. Ke shromáždění příslušných údajů o programu je nezbytné uložit příjemcům finančních prostředků Unie přiměřené požadavky na podávání zpráv. |
| --- | --- |

(45)

Měla by být zavedena
  transparentní, kontrolovatelná a
  přiměřená opatření pro monitorování a vykazování,
  včetně měřitelných ukazatelů,
  aby se mohl hodnotit a vykazovat pokrok programu směrem k dosažení obecných a konkrétních cílů stanovených v tomto nařízení
  a podporovaly se jeho výsledky
  . Tento systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho výsledků
  byly vhodné pro hloubkovou analýzu dosaženého pokroku a obtíží, k nimž došlo podél koridorů hlavní sítě, a aby se tyto údaje a výsledky
  shromažďovaly účinně, efektivně a včas. Ke shromáždění příslušných údajů o programu je nezbytné uložit příjemcům finančních prostředků Unie přiměřené požadavky na podávání zpráv.

| (45a) | Program by měl být prováděn prostřednictvím pracovních programů. Do konce března 2021 by Komise měla připravit rámcový program, který bude obsahovat předpokládaný harmonogram pracovních programů, výzvy, jejich témata a vyčleněné finanční prostředky a další nezbytné podrobnosti nutné k zajištění transparentnosti a předvídatelnosti na celé programové období a ke zvýšení kvality projektů. |
| --- | --- |

(45a)

Program by měl být prováděn prostřednictvím pracovních programů. Do konce března 2021 by Komise měla připravit rámcový program, který bude obsahovat předpokládaný harmonogram pracovních programů, výzvy, jejich témata a vyčleněné finanční prostředky a další nezbytné podrobnosti nutné k zajištění transparentnosti a předvídatelnosti na celé programové období a ke zvýšení kvality projektů.

| (45b) | Celkové hodnocení programu by mělo být provedeno tak, aby byla zaručena soudržnost investičních priorit programu se závazky Unie v oblasti změny klimatu. |
| --- | --- |

(45b)

Celkové hodnocení programu by mělo být provedeno tak, aby byla zaručena soudržnost investičních priorit programu se závazky Unie v oblasti změny klimatu.

| (46) | K 
  doplnění
  tohoto nařízení by
  měla
  být
  na
  Komisi
  přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie
  , pokud jde o přijímání pracovních programů
  a rámcového programu
  . ▌ |
| --- | --- |

(46)

K 
  doplnění
  tohoto nařízení by
  měla
  být
  na
  Komisi
  přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie
  , pokud jde o přijímání pracovních programů
  a rámcového programu
  . ▌

| (47) | Aby bylo možné v případě potřeby upravit ukazatele používané k monitorování programu ▌a definice koridorů hlavní dopravní sítě, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny částí I, II a III přílohy tohoto nařízení
  a o vojenské požadavky, za účelem stanovení nebo změny seznamu částí transevropské dopravní sítě vhodných pro vojenskou dopravu, stanovení nebo změny seznamu prioritních projektů na infrastrukturu dvojího užití a postupu hodnocení, pokud jde o způsobilost opatření spojených s vojenskou mobilitou
  . Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty ve stejnou dobu jako odborníci z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(47)

Aby bylo možné v případě potřeby upravit ukazatele používané k monitorování programu ▌a definice koridorů hlavní dopravní sítě, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny částí I, II a III přílohy tohoto nařízení
  a o vojenské požadavky, za účelem stanovení nebo změny seznamu částí transevropské dopravní sítě vhodných pro vojenskou dopravu, stanovení nebo změny seznamu prioritních projektů na infrastrukturu dvojího užití a postupu hodnocení, pokud jde o způsobilost opatření spojených s vojenskou mobilitou
  . Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty ve stejnou dobu jako odborníci z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (48) | Nařízení (EU) č. 1316/2013 a (EU) č. 283/2014 by měla být z důvodu přehlednosti zrušena. Avšak účinky článku 29 nařízení (EU) č. 1316/2013, kterým se mění příloha nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 (25), pokud jde o seznam koridorů pro nákladní dopravu, by měly být zachovány. |
| --- | --- |

(48)

Nařízení (EU) č. 1316/2013 a (EU) č. 283/2014 by měla být z důvodu přehlednosti zrušena. Avšak účinky článku 29 nařízení (EU) č. 1316/2013, kterým se mění příloha nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 (25), pokud jde o seznam koridorů pro nákladní dopravu, by měly být zachovány.

| (49) | Aby bylo možné včas přijmout prováděcí akty podle tohoto nařízení, je nezbytné, aby vstoupilo v platnost ihned po vyhlášení, |
| --- | --- |

(49)

Aby bylo možné včas přijmout prováděcí akty podle tohoto nařízení, je nezbytné, aby vstoupilo v platnost ihned po vyhlášení,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

Toto nařízení zřizuje Nástroj pro propojení Evropy („program“).

Stanoví cíle programu, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

| a) | „opatřením“ se rozumí jakákoli činnost, která byla uznána za finančně a technicky nezávislou, má stanovený časový rámec a je nezbytná pro realizaci projektu; |
| --- | --- |

a)

„opatřením“ se rozumí jakákoli činnost, která byla uznána za finančně a technicky nezávislou, má stanovený časový rámec a je nezbytná pro realizaci projektu;

| b) | „alternativními palivy“ se rozumí alternativní paliva
  pro všechny druhy dopravy
  definovaná v čl. 2 odst. 1 směrnice 2014/94/EU; |
| --- | --- |

b)

„alternativními palivy“ se rozumí alternativní paliva
  pro všechny druhy dopravy
  definovaná v čl. 2 odst. 1 směrnice 2014/94/EU;

| c) | „přidruženou zemí“ se rozumí třetí země, která je smluvní stranou dohody s Unií, která umožňuje její účast v programu podle článku 5; |
| --- | --- |

c)

„přidruženou zemí“ se rozumí třetí země, která je smluvní stranou dohody s Unií, která umožňuje její účast v programu podle článku 5;

| ca) | „příjemcem“ se rozumí subjekt, který byl vybrán pro příjem finanční pomoci Unie na základě kritérií způsobilosti stanovených v článku 11 tohoto nařízení a v souladu s článkem [197] finančního nařízení; |
| --- | --- |

ca)

„příjemcem“ se rozumí subjekt, který byl vybrán pro příjem finanční pomoci Unie na základě kritérií způsobilosti stanovených v článku 11 tohoto nařízení a v souladu s článkem [197] finančního nařízení;

| d) | „operací kombinování zdrojů“ se rozumí opatření podporovaná z rozpočtu EU, včetně opatření v rámci nástrojů kombinujících zdroje financování podle čl. [2 odst. 6] nařízení (EU, Euratom) 2018/XXX (dále jen „finanční nařízení“), která kombinují nevratné formy podpory a finanční nástroje
  nebo rozpočtové záruky
  z rozpočtu EU s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů; |
| --- | --- |

d)

„operací kombinování zdrojů“ se rozumí opatření podporovaná z rozpočtu EU, včetně opatření v rámci nástrojů kombinujících zdroje financování podle čl. [2 odst. 6] nařízení (EU, Euratom) 2018/XXX (dále jen „finanční nařízení“), která kombinují nevratné formy podpory a finanční nástroje
  nebo rozpočtové záruky
  z rozpočtu EU s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů;

| da) | „úzkým místem“ se rozumí fyzická, technická nebo funkční překážka, jejímž důsledkem je narušení systému, které nepříznivě ovlivňuje plynulost dálkových nebo přeshraničních toků, a již lze překonat vytvořením nové infrastruktury nebo zásadní modernizací infrastruktury stávající, což by mohlo vést ke značným zlepšením, která vyřeší omezení spojená s úzkým místem; |
| --- | --- |

da)

„úzkým místem“ se rozumí fyzická, technická nebo funkční překážka, jejímž důsledkem je narušení systému, které nepříznivě ovlivňuje plynulost dálkových nebo přeshraničních toků, a již lze překonat vytvořením nové infrastruktury nebo zásadní modernizací infrastruktury stávající, což by mohlo vést ke značným zlepšením, která vyřeší omezení spojená s úzkým místem;

| e) | „globální sítí“ se rozumí dopravní infrastruktura vymezená podle kapitoly II nařízení (EU) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

e)

„globální sítí“ se rozumí dopravní infrastruktura vymezená podle kapitoly II nařízení (EU) č. 1315/2013;

| f) | „hlavní sítí“ se rozumí dopravní infrastruktura vymezená podle kapitoly III nařízení (EU) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

f)

„hlavní sítí“ se rozumí dopravní infrastruktura vymezená podle kapitoly III nařízení (EU) č. 1315/2013;

| g) | „koridory hlavní sítě“ se rozumí nástroj usnadňující koordinovanou realizaci hlavní sítě uvedené v kapitole IV nařízení (EU) č. 1315/2013; seznam těchto koridorů je obsažen v části III přílohy tohoto nařízení; |
| --- | --- |

g)

„koridory hlavní sítě“ se rozumí nástroj usnadňující koordinovanou realizaci hlavní sítě uvedené v kapitole IV nařízení (EU) č. 1315/2013; seznam těchto koridorů je obsažen v části III přílohy tohoto nařízení;

| ga) | „přeshraničním spojením“ se v oblasti dopravní infrastruktury rozumí projekty pokrývající určitý železniční, silniční, vnitrozemský vodní nebo námořní úsek mezi členskými státy nebo členským státem a třetí zemí nebo projekt týkající se kteréhokoli druhu dopravy a prováděný v jednom členském státě, který prokazuje vysoký přeshraniční dopad posílením přeshraničních toků mezi dvěma členskými státy; |
| --- | --- |

ga)

„přeshraničním spojením“ se v oblasti dopravní infrastruktury rozumí projekty pokrývající určitý železniční, silniční, vnitrozemský vodní nebo námořní úsek mezi členskými státy nebo členským státem a třetí zemí nebo projekt týkající se kteréhokoli druhu dopravy a prováděný v jednom členském státě, který prokazuje vysoký přeshraniční dopad posílením přeshraničních toků mezi dvěma členskými státy;

| h) | „přeshraničním projektem v oblasti obnovitelné energie“ se rozumí projekt zařazený nebo k zařazení způsobilý podle dohody o spolupráci nebo jakéhokoliv jiného druhu ujednání mezi členskými státy nebo ujednání mezi členskými státy a třetími zeměmi ve smyslu [článků ▌
  8, 9, 11 nebo 13]
  směrnice
  Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/...
   (+) (1) (+) při plánování nebo zavádění energie z obnovitelných zdrojů v souladu s kritérii stanovenými v části IV přílohy tohoto nařízení; |
| --- | --- |

h)

„přeshraničním projektem v oblasti obnovitelné energie“ se rozumí projekt zařazený nebo k zařazení způsobilý podle dohody o spolupráci nebo jakéhokoliv jiného druhu ujednání mezi členskými státy nebo ujednání mezi členskými státy a třetími zeměmi ve smyslu [článků ▌
  8, 9, 11 nebo 13]
  směrnice
  Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/...
   (+) (1) (+) při plánování nebo zavádění energie z obnovitelných zdrojů v souladu s kritérii stanovenými v části IV přílohy tohoto nařízení;

| ha) | „zásadou energetická účinnost v první řadě“ se rozumí snaha zohledňovat při přijímání rozhodnutí týkajících se energetického plánování a politiky a investic alternativní nákladově efektivní opatření v oblasti energetické účinnosti s cílem zvyšovat účinnost poptávky po energii a zásobování energií, a to zejména prostřednictvím nákladově efektivních úspor energie u konečného uživatele, iniciativ zaměřených na snižování poptávky a zvyšování účinnosti přeměny, přenosu a distribuce energie při dosahování cílů příslušných rozhodnutí; |
| --- | --- |

ha)

„zásadou energetická účinnost v první řadě“ se rozumí snaha zohledňovat při přijímání rozhodnutí týkajících se energetického plánování a politiky a investic alternativní nákladově efektivní opatření v oblasti energetické účinnosti s cílem zvyšovat účinnost poptávky po energii a zásobování energií, a to zejména prostřednictvím nákladově efektivních úspor energie u konečného uživatele, iniciativ zaměřených na snižování poptávky a zvyšování účinnosti přeměny, přenosu a distribuce energie při dosahování cílů příslušných rozhodnutí;

| i) | „infrastrukturou pro digitální konektivitu“ se rozumí sítě s velmi vysokou kapacitou, systémy sítí 5G, místní vysoce kvalitní bezdrátové připojení, páteřní sítě a operační digitální platformy přímo související s dopravní a energetickou infrastrukturou; |
| --- | --- |

i)

„infrastrukturou pro digitální konektivitu“ se rozumí sítě s velmi vysokou kapacitou, systémy sítí 5G, místní vysoce kvalitní bezdrátové připojení, páteřní sítě a operační digitální platformy přímo související s dopravní a energetickou infrastrukturou;

| j) | „systémy sítí 5G“ se rozumí soubor prvků digitální infrastruktury založený na celosvětově dohodnutých standardech pro mobilní a bezdrátovou komunikační technologii používaný pro připojení a služby s přidanou hodnotou s vyspělými výkonnostními charakteristikami, jako jsou velmi vysoké rychlosti přenosu dat, nízké zpoždění, vysoká spolehlivost nebo podpora vysokého počtu připojených zařízení; |
| --- | --- |

j)

„systémy sítí 5G“ se rozumí soubor prvků digitální infrastruktury založený na celosvětově dohodnutých standardech pro mobilní a bezdrátovou komunikační technologii používaný pro připojení a služby s přidanou hodnotou s vyspělými výkonnostními charakteristikami, jako jsou velmi vysoké rychlosti přenosu dat, nízké zpoždění, vysoká spolehlivost nebo podpora vysokého počtu připojených zařízení;

| k) | „koridorem 5G“ se rozumí dopravní cesta, silnice, železnice
  nebo vnitrozemská vodní cesta
  , plně pokrytá infrastrukturou pro digitální konektivitu a zejména systémy 5G, umožňující nepřetržité poskytování synergických digitálních služeb, jako je propojená a automatizovaná mobilita, podobné služby inteligentní mobility pro železnice
  nebo digitální konektivita na vnitrozemských vodních cestách
  ; |
| --- | --- |

k)

„koridorem 5G“ se rozumí dopravní cesta, silnice, železnice
  nebo vnitrozemská vodní cesta
  , plně pokrytá infrastrukturou pro digitální konektivitu a zejména systémy 5G, umožňující nepřetržité poskytování synergických digitálních služeb, jako je propojená a automatizovaná mobilita, podobné služby inteligentní mobility pro železnice
  nebo digitální konektivita na vnitrozemských vodních cestách
  ;

| ka) | „chybějícím spojením“ se ve všech druzích dopravy rozumí úsek na koridoru TEN-T nebo dopravní úsek, který představuje chybějící propojení hlavní nebo globální sítě s koridory TEN-T nebo propojení obsahující jedno či více úzkých míst, která nepříznivě ovlivňují kontinuitu koridoru TEN-T; |
| --- | --- |

ka)

„chybějícím spojením“ se ve všech druzích dopravy rozumí úsek na koridoru TEN-T nebo dopravní úsek, který představuje chybějící propojení hlavní nebo globální sítě s koridory TEN-T nebo propojení obsahující jedno či více úzkých míst, která nepříznivě ovlivňují kontinuitu koridoru TEN-T;

| l) | „operačními digitálními platformami přímo souvisejícími s dopravní a energetickou infrastrukturou“ se rozumí fyzické a virtuální zdroje informačních a komunikačních technologií (IKT), fungující na komunikační infrastruktuře, která podporuje tok, uchovávání, zpracování a analýzu údajů dopravní a/nebo energetické infrastruktury; |
| --- | --- |

l)

„operačními digitálními platformami přímo souvisejícími s dopravní a energetickou infrastrukturou“ se rozumí fyzické a virtuální zdroje informačních a komunikačních technologií (IKT), fungující na komunikační infrastruktuře, která podporuje tok, uchovávání, zpracování a analýzu údajů dopravní a/nebo energetické infrastruktury;

| m) | „projektem společného zájmu“ se rozumí projekt vymezený v nařízení (EU) č. 1315/2013, nařízení (EU) č. 347/2013 nebo v článku 8 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

m)

„projektem společného zájmu“ se rozumí projekt vymezený v nařízení (EU) č. 1315/2013, nařízení (EU) č. 347/2013 nebo v článku 8 tohoto nařízení;

| n) | „studiemi“ se rozumí činnosti potřebné pro přípravu realizace projektu, například přípravné studie, mapování, studie proveditelnosti, hodnotící, ověřovací a validační studie, a to i ve formě softwaru, a jiná technická podpůrná opatření, včetně opatření předcházejících úplnému definování a vypracování projektu a rozhodnutí o jeho financování, jako jsou obhlídky příslušných areálů a příprava finančního balíčku; |
| --- | --- |

n)

„studiemi“ se rozumí činnosti potřebné pro přípravu realizace projektu, například přípravné studie, mapování, studie proveditelnosti, hodnotící, ověřovací a validační studie, a to i ve formě softwaru, a jiná technická podpůrná opatření, včetně opatření předcházejících úplnému definování a vypracování projektu a rozhodnutí o jeho financování, jako jsou obhlídky příslušných areálů a příprava finančního balíčku;

| o) | „socioekonomickými aktéry“ se rozumí subjekty, které svým zaměřením, podstatou nebo umístěním mohou přímo nebo nepřímo vytvářet významné socioekonomické přínosy pro občany, podniky a místní komunity nacházející se v jejich okolí
  nebo v oblasti jejich vlivu
  ; |
| --- | --- |

o)

„socioekonomickými aktéry“ se rozumí subjekty, které svým zaměřením, podstatou nebo umístěním mohou přímo nebo nepřímo vytvářet významné socioekonomické přínosy pro občany, podniky a místní komunity nacházející se v jejich okolí
  nebo v oblasti jejich vlivu
  ;

| p) | „třetí zemí“ se rozumí země, která není členem Evropské unie; |
| --- | --- |

p)

„třetí zemí“ se rozumí země, která není členem Evropské unie;

| q) | „sítěmi s velmi vysokou kapacitou“ se rozumí sítě s velmi vysokou kapacitou definované v článku [2 (XX)] směrnice (EU) 2018/XXX [evropský kodex pro elektronické komunikace]; |
| --- | --- |

q)

„sítěmi s velmi vysokou kapacitou“ se rozumí sítě s velmi vysokou kapacitou definované v článku [2 (XX)] směrnice (EU) 2018/XXX [evropský kodex pro elektronické komunikace];

| r) | „pracemi“ se rozumí nákup, dodávka a zavedení součástí, systémů a služeb včetně softwaru, provádění rozvojových, stavebních a instalačních činností v souvislosti s projektem, přejímka zařízení a zahájení projektu. |
| --- | --- |

r)

„pracemi“ se rozumí nákup, dodávka a zavedení součástí, systémů a služeb včetně softwaru, provádění rozvojových, stavebních a instalačních činností v souvislosti s projektem, přejímka zařízení a zahájení projektu.

| ra) | „infrastrukturou pro civilně-obranné dvojí užití“ se rozumí infrastruktura využívaná převážně pro civilní účely, která má ale rovněž strategický význam pro účely obrany a řešení krizí a mohla by být upravena tak, aby sloužila potřebám civilně-vojenského dvojího užití. |
| --- | --- |

ra)

„infrastrukturou pro civilně-obranné dvojí užití“ se rozumí infrastruktura využívaná převážně pro civilní účely, která má ale rovněž strategický význam pro účely obrany a řešení krizí a mohla by být upravena tak, aby sloužila potřebám civilně-vojenského dvojího užití.

Článek 3

Cíle

1.   Obecným cílem programu je
  budovat,
  rozvíjet a modernizovat transevropské sítě v oblasti dopravy, energetiky a digitálních technologií a usnadňovat přeshraniční spolupráci v oblasti obnovitelné energie
  s cílem přispívat ke zvyšování evropské konkurenceschopnosti, k zlepšování přístupu na vnitřní trh, k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění a ke zvyšování územní, sociální a hospodářské soudržnosti
  ,
  a přispívat tak k plnění dlouhodobých závazků
  v oblasti dekarbonizace, s důrazem na
  plnou
  součinnost mezi
  dopravním, energetickým a digitálním odvětvím
  .

2.   Program má tyto specifické cíle:

| a) | v odvětví dopravy:






  i) | přispívat k rozvoji projektů společného zájmu týkajících se účinných, vzájemně propojených
  , interoperabilních a multimodálních
  sítí a infrastruktury pro inteligentní, udržitelnou, inkluzivní,
  přístupnou,
  bezpečnou a zabezpečenou mobilitu
  a evropský dopravní prostor
  ; |
| --- | --- | --- |

a)

v odvětví dopravy:

i)

přispívat k rozvoji projektů společného zájmu týkajících se účinných, vzájemně propojených
  , interoperabilních a multimodálních
  sítí a infrastruktury pro inteligentní, udržitelnou, inkluzivní,
  přístupnou,
  bezpečnou a zabezpečenou mobilitu
  a evropský dopravní prostor
  ;

| ii) | přizpůsobit
  části transevropské dopravní
  sítě
  vhodné k
   vojenské
  dopravě potřebám duální (civilní a obranné)
  mobility; |
| --- | --- |

ii)

přizpůsobit
  části transevropské dopravní
  sítě
  vhodné k
   vojenské
  dopravě potřebám duální (civilní a obranné)
  mobility;

| b) | v odvětví energetiky přispívat k rozvoji projektů společného zájmu týkajících se další integrace
  účinného a konkurenceschopného
  vnitřního trhu s energií, interoperability sítí napříč hranicemi a odvětvími, usnadnění dekarbonizace
  hospodářství
  a zajištění bezpečnosti dodávek
  a energetické nezávislosti EU,
  usnadnění přeshraniční spolupráce v oblasti
  energetiky (včetně
  obnovitelné energie)
  a podpory energetické účinnosti
  ; |
| --- | --- |

b)

v odvětví energetiky přispívat k rozvoji projektů společného zájmu týkajících se další integrace
  účinného a konkurenceschopného
  vnitřního trhu s energií, interoperability sítí napříč hranicemi a odvětvími, usnadnění dekarbonizace
  hospodářství
  a zajištění bezpečnosti dodávek
  a energetické nezávislosti EU,
  usnadnění přeshraniční spolupráce v oblasti
  energetiky (včetně
  obnovitelné energie)
  a podpory energetické účinnosti
  ;

| c) | v digitálním odvětví přispívat k 
  rozvoji projektů společného zájmu, které se týkají
  zavádění
  bezpečných a zabezpečených
  digitálních sítí s velmi vysokou kapacitou a systémů 5G, ke zvýšení odolnosti a kapacity digitálních páteřních sítí na území EU jejich propojením se sousedními územími, jakož i k digitalizaci dopravních a energetických sítí. |
| --- | --- |

c)

v digitálním odvětví přispívat k 
  rozvoji projektů společného zájmu, které se týkají
  zavádění
  bezpečných a zabezpečených
  digitálních sítí s velmi vysokou kapacitou a systémů 5G, ke zvýšení odolnosti a kapacity digitálních páteřních sítí na území EU jejich propojením se sousedními územími, jakož i k digitalizaci dopravních a energetických sítí.

Článek 4

Rozpočet

1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 je stanoveno na
  43 850 768 000 EUR ve stálých cenách (XXX EUR v běžných cenách).

2.   Rozdělení této částky bude následující:

| a) | 33 513 524 000 EUR ve stálých cenách (XXX EUR v běžných cenách)
  na specifické cíle uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a), z toho:






  i) | 17 746 000 000 EUR ve stálých cenách (XXX EUR v běžných cenách)
  z prostředků na evropské strategické investice; |
| --- | --- | --- |

a)

33 513 524 000 EUR ve stálých cenách (XXX EUR v běžných cenách)
  na specifické cíle uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. a), z toho:

i)

17 746 000 000 EUR ve stálých cenách (XXX EUR v běžných cenách)
  z prostředků na evropské strategické investice;

| ii) | 10 000 000 000 EUR ve stálých cenách (
  11 285 493 000 EUR
  v běžných cenách)
  převedených z Fondu soudržnosti k vynaložení v souladu s tímto nařízením výhradně v členských státech, jež jsou způsobilé k čerpání finančních prostředků z Fondu soudržnosti; |
| --- | --- |

ii)

10 000 000 000 EUR ve stálých cenách (
  11 285 493 000 EUR
  v běžných cenách)
  převedených z Fondu soudržnosti k vynaložení v souladu s tímto nařízením výhradně v členských státech, jež jsou způsobilé k čerpání finančních prostředků z Fondu soudržnosti;

| iii) | 5 767 524 000 EUR ve stálých cenách (
  6 500 000 000 EUR
  v běžných cenách)
  z prostředků na obranu pro účely specifického cíle uvedeného v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodě ii); |
| --- | --- |

iii)

5 767 524 000 EUR ve stálých cenách (
  6 500 000 000 EUR
  v běžných cenách)
  z prostředků na obranu pro účely specifického cíle uvedeného v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodě ii);

| b) | až 8 650 000 000 EUR pro účely specifického cíle uvedeného v čl. 3 odst. 2 písm. b), z čehož
  20 %
  na přeshraniční projekty v oblasti obnovitelné energie; [pozm. návrh 9] |
| --- | --- |

b)

až 8 650 000 000 EUR pro účely specifického cíle uvedeného v čl. 3 odst. 2 písm. b), z čehož
  20 %
  na přeshraniční projekty v oblasti obnovitelné energie; [pozm. návrh 9]

| c) | 2 662 000 000 EUR ve stálých cenách (
  3 000 000 000 EUR
  v běžných cenách)
  na specifické cíle uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. c). |
| --- | --- |

c)

2 662 000 000 EUR ve stálých cenách (
  3 000 000 000 EUR
  v běžných cenách)
  na specifické cíle uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. c).

3.   Komise se neodchýlí od částky uvedené v pododstavci 2 písm. a) bodě ii).

4.   
  Až 3 % částky uvedené
  v odstavci 1 lze použít
  také
  na technickou a správní pomoc určenou k provádění programu a na pokyny pro jednotlivá odvětví, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnoticí činnosti, včetně systémů informačních technologií na úrovni organizace. Tuto částku lze rovněž použít k financování doprovodných opatření na podporu přípravy projektů.

5.   Rozpočtové závazky na opatření trvající déle než jeden rozpočtový rok mohou být rozděleny na roční splátky v průběhu několika let.

5a.
     
  U velkých projektů se zaručí transparentnost a účast občanů. [pozm. návrh 27]

6.   Aniž je dotčeno finanční nařízení, mohou být výdaje na opatření z projektů zařazených do prvního pracovního programu způsobilé od 1. ledna 2021.

7.   Částka převedená z Fondu soudržnosti se provádí v souladu s tímto nařízením, s výhradou odstavce 8, a aniž je dotčen čl. 14 odst. 2 písm. b).

8.   Pokud jde o částky převedené z Fondu soudržnosti, do 31. prosince
  2022
  se výběr projektů způsobilých pro financování provádí při respektování výše prostředků přidělených jednotlivým státům z Fondu soudržnosti ▌. Od 1. ledna
  2023
  se zdroje převedené do programu, které nebyly přiděleny na projekt dopravní infrastruktury, dají k dispozici
  formou soutěže
  všem členským státům způsobilým k čerpání finančních prostředků z Fondu soudržnosti za účelem financování projektů dopravní infrastruktury v souladu s tímto nařízením.

9.   Do programu mohou být na žádost
  členského státu a se souhlasem příslušného řídícího orgánu
  převedeny zdroje, jež
  mu
  byly přiděleny v rámci sdíleného řízení
  , aby mohly být použity v rámci operace kombinování zdrojů nebo součinnosti s jinými programy Unie, které jsou obsaženy v návrhu předloženém dotčeným členským státem a které Komise prohlásila za způsobilý postupem v rámci některého pracovního programu
  . Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s [čl. 62 odst. 1 písm. a)] finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného článku. ▌

Článek 5

Třetí země přidružené k programu

1.   Program je otevřen těmto třetím zemím:

| a) | členové Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP; |
| --- | --- |

a)

členové Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP;

| b) | přistupující země, kandidáti a potenciální kandidáti v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro jejich účast v programech Unie stanovených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a nimi; |
| --- | --- |

b)

přistupující země, kandidáti a potenciální kandidáti v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro jejich účast v programech Unie stanovených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a nimi;

| c) | země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; |
| --- | --- |

c)

země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi;

| d) | jiné třetí země, v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštní dohodě o účasti třetí země v kterémkoli programu Unie, za předpokladu, že:






  — | zajišťuje spravedlivou rovnováhu mezi příspěvky a výhodami účasti třetí země, která se účastní programů Unie; |
| --- | --- | --- |

d)

jiné třetí země, v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštní dohodě o účasti třetí země v kterémkoli programu Unie, za předpokladu, že:

—

zajišťuje spravedlivou rovnováhu mezi příspěvky a výhodami účasti třetí země, která se účastní programů Unie;

| — | stanoví podmínky účasti v programech, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy a jejich administrativní náklady. Tyto příspěvky představují účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení. |
| --- | --- |

—

stanoví podmínky účasti v programech, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy a jejich administrativní náklady. Tyto příspěvky představují účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení.

| — | neposkytuje třetí zemi ohledně daného programu rozhodovací pravomoc; |
| --- | --- |

—

neposkytuje třetí zemi ohledně daného programu rozhodovací pravomoc;

| — | zaručuje právo Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit svoje finanční zájmy. |
| --- | --- |

—

zaručuje právo Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit svoje finanční zájmy.

| — | poskytuje reciprocitu v přístupu k podobným programům v třetí zemi, zejména v oblasti zadávání veřejných zakázek; |
| --- | --- |

—

poskytuje reciprocitu v přístupu k podobným programům v třetí zemi, zejména v oblasti zadávání veřejných zakázek;

2.   Třetí země uvedené v odstavci 1 a subjekty v těchto zemích usazené nesmí přijímat finanční pomoc podle tohoto nařízení, s výjimkou případů, kdy je to nezbytné pro dosažení cílů daného projektu společného zájmu, podle podmínek stanovených v pracovních programech uvedených v článku 19
  a podle ustanovení článku 8 nařízení (EU) č. 1315/2013
  .

Článek 6

Provádění a formy financování z prostředků EU

1.   Program bude prováděn v rámci přímého řízení v souladu s finančním nařízením nebo v rámci nepřímého řízení subjekty uvedenými v čl. [61 odst. 1 písm. c)] finančního nařízení.

2.   Program může poskytovat financování
  formou grantů a zadávání veřejných zakázek, jak jsou stanoveny
  ve finančním nařízení.
  Financování poskytnuté programem může být použito
  v rámci operací kombinování zdrojů
  včetně prostředků stanovených v čl. 3 odst. 2 písm. a) nařízení o InvestEU. Operace kombinování zdrojů v odvětví dopravy nepřesáhnou 10 % účelového krytí a jsou určeny pro horizontální priority uvedené v příloze v části III bodu - 1 (nový)
  . Operace kombinování zdrojů, o nichž bylo rozhodnuto v rámci tohoto programu, se provádějí v souladu s nařízením o fondu InvestEU a hlavou X finančního nařízení.

3.   Komise může delegovat pravomoc provádět část programu výkonným agenturám v souladu s článkem [69] finančního nařízení s ohledem na optimální řízení a požadavky efektivity programu v dopravě, energetice a digitálním odvětví.

4.   Příspěvky do vzájemného pojišťovacího mechanismu mohou pokrývat rizika spojená se zpětným získáváním prostředků dlužných příjemci a lze je považovat za dostatečnou záruku podle finančního nařízení. Použijí se ustanovení stanovená v [článku X] nařízení XXX [nástupce nařízení o záručním fondu].

Článek 6a

Úprava sítí TEN-T pro civilně-obranné dvojí užití

1.
     
  Projekty společného zájmu přispívají k úpravě sítí TEN-T ve smyslu nařízení (EU) č. 1315/2013 s cílem umožnit civilně-obranné dvojí užití infrastruktury v souladu s požadavky na duální (civilními a obrannými) mobilitu (dále jen „požadavky na duální mobilitu“) a prioritní projekty infrastruktury dvojího užití uvedené v odstavci 2 tohoto článku.

2.
     
  Do 31. prosince 2019 přijme Komise akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24 tohoto nařízení za účelem další specifikace požadavků na duální mobilitu, seznamu částí transevropské dopravní sítě vhodné pro vojenskou dopravu, seznamu prioritních projektů infrastruktury dvojího užití a postupů hodnocení způsobilosti opatření souvisejících s civilně-obranným dvojím užitím infrastruktury. Specifikace prioritních projektů zohlední situaci členských států na východě a na jihu Unie.

3.
     
  Studie, jejichž účelem je rozvíjení a určování projektů společného zájmu částí transevropské dopravní sítě vhodné pro vojenskou dopravu, které budou vždy založeny na studiích proveditelnosti, projektech a provádění sítě TEN-T, zahrnují též opatření nezbytná ke splnění požadavků na duální mobilitu potvrzených Radou a na prioritní projekty infrastruktury civilně-obranného dvojího užití.

Všechny navrhované projekty obsahují měřitelná opatření na zahrnutí požadavků na duální mobilitu potvrzených Radou.

Návrhy obsahující pouze opatření spojená s vojenskou mobilitou jsou způsobilé pouze v případě, že přispívají k stávající civilní infrastruktuře.

Veškerá opatření spojená se splněním požadavků na duální mobilitu jsou financována z prostředků uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) bodu iii) a musí umožňovat civilně-obranné dvojí užití infrastruktury.

4.
     
  Do 31. prosince 2025 provede Komise vyhodnocení již provedeného nebo plánovaného čerpání prostředků z částky uvedené v čl. 4 odst. 2 písm. a) bodu iii). V závislosti na výsledcích tohoto hodnocení Komise rozhodne o převedení prostředků, které nebyly přiděleny na závazky, z čl. 4 odst. 2 písm. a) bodu iii) do čl. 4 odst. 2 písm. a) bodu i).

Článek 6b

Přeshraniční projekty v oblasti dopravy

1.
     
  Členské státy, regionální orgány nebo jiné subjekty, které se účastní přeshraničního projektu v oblasti dopravy, mohou vytvořit společný subjekt (jednotné kontaktní místo) za účelem řízení projektu. Tyto společné subjekty mají rozsáhlé koordinační pravomoci, pro něž jsou unijní normy nadřazené vnitrostátním normám a které usnadňují řízení veškerého posuzování vlivů na životní prostředí, územního plánování a stavebních povolení.

2.
     
  Za účelem řešení obtíží při koordinaci postupů udělování povolení projektům přeshraniční infrastruktury sítě TEN-T monitorují evropští koordinátoři koordinaci projektů a navrhují postupy, které napomáhají jejich synchronizaci a dokončení.

3.
     
  Protože je zapotřebí zajistit koordinaci a spolupráci členských států prostřednictvím jediného určeného příslušného orgánu a stanovit společné lhůty pro postupy udělování přeshraničních povolení a vyhlašování výběrových řízení na společné přeshraniční projekty, musí být nezbytná opatření v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady o zjednodušení opatření na zlepšení realizace transevropské dopravní sítě (COM(2018)0277).

Článek 7

Přeshraniční projekty v oblasti obnovitelné energie

1.   Přeshraniční projekty v oblasti obnovitelné energie
  přispívají k dekarbonizaci, dokončení vnitřního trhu s energií a zvýšení bezpečnosti dodávek,
  účastní se jich alespoň dva členské státy a jsou upraveny dohodou o spolupráci nebo jiným typem ujednání mezi členskými státy
  , případně na regionální úrovni,
  nebo ujednání mezi členskými státy a třetími zeměmi podle článků ▌
  8, 9, 11 nebo 13
  směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/... (+). Tyto projekty se určí v souladu s 
  obecnými
  kritérii
  procesem stanoveným
  v části IV přílohy tohoto nařízení.

2.   Komise do 31. prosince 2019 přijme akt v přenesené pravomoci v souladu s čl. 23 písm. d) tohoto nařízení, jímž dále upřesní
  specifická
  výběrová kritéria,
  aniž jsou dotčena kritéria pro udělování grantů stanovená v článku 13,
  a podrobně stanoví náležitosti procesu výběru projektů, a zveřejní metodiky pro hodnocení příspěvku projektů k obecným kritériím a pro posouzení
  analýzy
  nákladů a přínosů uvedené v části IV přílohy.

3.   Studie zaměřené na rozvoj a identifikaci přeshraničních projektů v oblasti obnovitelné energie budou způsobilé k čerpání finančních prostředků podle tohoto nařízení.

4.   Přeshraniční projekty v oblasti obnovitelné energie jsou způsobilé k získání financování Unie na práce, splňují-li tato dodatečná kritéria:

| a) | analýza nákladů a přínosů konkrétního projektu podle bodu 3 části IV přílohy
  je pro všechny podporované projekty povinná, je provedena transparentním, vyčerpávajícím a úplným způsobem a
  poskytuje důkazy o významných úsporách nákladů a/nebo existenci přínosů z hlediska 
  udržitelnosti,
  integrace systémů, bezpečnosti dodávek energie nebo inovací a |
| --- | --- |

a)

analýza nákladů a přínosů konkrétního projektu podle bodu 3 části IV přílohy
  je pro všechny podporované projekty povinná, je provedena transparentním, vyčerpávajícím a úplným způsobem a
  poskytuje důkazy o významných úsporách nákladů a/nebo existenci přínosů z hlediska 
  udržitelnosti,
  integrace systémů, bezpečnosti dodávek energie nebo inovací a

| b) | žadatel prokáže, že projekt by se v případě neposkytnutí grantu neuskutečnil, nebo by nebyl komerčně životaschopný. Tato analýza zohlední veškeré výnosy vyplývající z podpůrných programů. |
| --- | --- |

b)

žadatel prokáže, že projekt by se v případě neposkytnutí grantu neuskutečnil, nebo by nebyl komerčně životaschopný. Tato analýza zohlední veškeré výnosy vyplývající z podpůrných programů.

5.   Výše grantu na práce musí být úměrná úsporám nákladů a/nebo přínosům uvedeným v části IV bodě 2 písm. b) přílohy, nesmí překročit částku potřebnou k tomu, aby se projekt realizoval nebo se stal komerčně životaschopným
  , a musí být v souladu s ustanoveními čl. 14 odst. 3
  .

Článek 8

Projekty společného zájmu v oblasti infrastruktury pro digitální konektivitu

1.   Projekty společného zájmu v oblasti infrastruktury pro digitální konektivitu ▌
  jsou ty projekty, které významně přispívají:

| a) | k dokončení jednotného evropského digitálního trhu; |
| --- | --- |

a)

k dokončení jednotného evropského digitálního trhu;

| b) | ke strategickým cílům Unie v oblasti konektivity; |
| --- | --- |

b)

ke strategickým cílům Unie v oblasti konektivity;

| c) | k zajišťování podkladové síťové infrastrukturu podporující digitální transformaci ekonomiky a společnosti. |
| --- | --- |

c)

k zajišťování podkladové síťové infrastrukturu podporující digitální transformaci ekonomiky a společnosti.

1a.
     
  Projekty společného zájmu v oblasti infrastruktury pro digitální konektivitu splňují níže uvedená kritéria:

| a) | přispívají ke konkrétnímu cíli uvedenému v čl. 3 odst. 2 písm. c); |
| --- | --- |

a)

přispívají ke konkrétnímu cíli uvedenému v čl. 3 odst. 2 písm. c);

| b) | zavádějí nejlepší dostupnou technologii a současně nabízejí nejlepší možnou rovnováhu z hlediska kapacity toku údajů, bezpečnosti přenosu, odolnosti sítě, kybernetické bezpečnosti a nákladové efektivnosti. |
| --- | --- |

b)

zavádějí nejlepší dostupnou technologii a současně nabízejí nejlepší možnou rovnováhu z hlediska kapacity toku údajů, bezpečnosti přenosu, odolnosti sítě, kybernetické bezpečnosti a nákladové efektivnosti.

2.   K čerpání prostředků podle tohoto nařízení jsou způsobilé studie zaměřené na rozvoj a identifikaci projektů společného zájmu v oblasti infrastruktury pro digitální konektivitu.

3.   Aniž jsou dotčena kritéria pro udělení grantu stanovená v článku 13, stanoví se priorita pro financování s přihlédnutím k těmto kritériím:

| a) | přednost mají opatření přispívající k přístupu k sítím s velmi vysokou kapacitou, které jsou schopny poskytnout, socioekonomickým aktérům gigabitové připojení
  , včetně 5G nebo jiného nejmodernějšího mobilního připojení. Kromě úlohy socioekonomických aktérů se přitom přihlíží ke globální konkurenceschopnosti Unie a její schopnosti absorbovat investice,
  k významu digitálních služeb a aplikací, které se budou moci díky základní konektivitě realizovat, a potenciálním socioekonomickým přínosům pro občany, podniky a místní komunity, včetně potenciálních pozitivních vedlejších účinků na konektivitu v souladu s částí V přílohy; |
| --- | --- |

a)

přednost mají opatření přispívající k přístupu k sítím s velmi vysokou kapacitou, které jsou schopny poskytnout, socioekonomickým aktérům gigabitové připojení
  , včetně 5G nebo jiného nejmodernějšího mobilního připojení. Kromě úlohy socioekonomických aktérů se přitom přihlíží ke globální konkurenceschopnosti Unie a její schopnosti absorbovat investice,
  k významu digitálních služeb a aplikací, které se budou moci díky základní konektivitě realizovat, a potenciálním socioekonomickým přínosům pro občany, podniky a místní komunity, včetně potenciálních pozitivních vedlejších účinků na konektivitu v souladu s částí V přílohy;

| b) | opatření přispívající k poskytování velmi kvalitního místního bezdrátového připojení v místních komunitách v souladu s částí V přílohy; |
| --- | --- |

b)

opatření přispívající k poskytování velmi kvalitního místního bezdrátového připojení v místních komunitách v souladu s částí V přílohy;

| c) | u opatření přispívajících k zavádění systémů 5G je prioritou zavádění koridorů 5G podél hlavních pozemních dopravních tras, včetně transevropských dopravních sítí
  , a socioekonomických uzlů
  . Rovněž se zohlední míra, do jaké opatření přispívá k zajištění pokrytí podél velkých dopravních cest, aby se umožnilo nepřerušované poskytování synergických digitálních služeb a současně se maximalizovaly potenciální pozitivní vedlejší účinky pro území a obyvatelstvo v sousedství oblasti zavádění projektu. Orientační seznam projektů, které by mohly využít podpory, je obsažen v části V přílohy; |
| --- | --- |

c)

u opatření přispívajících k zavádění systémů 5G je prioritou zavádění koridorů 5G podél hlavních pozemních dopravních tras, včetně transevropských dopravních sítí
  , a socioekonomických uzlů
  . Rovněž se zohlední míra, do jaké opatření přispívá k zajištění pokrytí podél velkých dopravních cest, aby se umožnilo nepřerušované poskytování synergických digitálních služeb a současně se maximalizovaly potenciální pozitivní vedlejší účinky pro území a obyvatelstvo v sousedství oblasti zavádění projektu. Orientační seznam projektů, které by mohly využít podpory, je obsažen v části V přílohy;

| d) | projekty zaměřené na zavádění přeshraničních
  sítí s velmi s vysokou kapacitou a
  páteřních sítí mezi Unií a třetími zeměmi a upevňující vazby na území Unie, podmořské kabely nevyjímaje, mají přednost podle toho, nakolik výrazný je jejich příspěvek ke zvýšení odolnosti a kapacity sítí elektronických komunikací na území Unie; |
| --- | --- |

d)

projekty zaměřené na zavádění přeshraničních
  sítí s velmi s vysokou kapacitou a
  páteřních sítí mezi Unií a třetími zeměmi a upevňující vazby na území Unie, podmořské kabely nevyjímaje, mají přednost podle toho, nakolik výrazný je jejich příspěvek ke zvýšení odolnosti a kapacity sítí elektronických komunikací na území Unie;

| e) | v případě pokrytí sítěmi s velmi vysokou kapacitou mají přednost opatření přispívající k pokrytí území a obyvatelstva, a to v nepřímé úměře k intenzitě grantové podpory, která by byla nutná k realizaci projektu ve srovnání s platnými maximálními sazbami spolufinancování podle článku 14. Rovněž se zohlední, nakolik opatření přispívá k zajištění globálního pokrytí daného území a obyvatel v rámci konkrétní oblasti zavádění projektu, a současně se maximalizují potenciální pozitivní vedlejší účinky pro území a obyvatelstvo v sousedství oblasti zavádění projektu; |
| --- | --- |

e)

v případě pokrytí sítěmi s velmi vysokou kapacitou mají přednost opatření přispívající k pokrytí území a obyvatelstva, a to v nepřímé úměře k intenzitě grantové podpory, která by byla nutná k realizaci projektu ve srovnání s platnými maximálními sazbami spolufinancování podle článku 14. Rovněž se zohlední, nakolik opatření přispívá k zajištění globálního pokrytí daného území a obyvatel v rámci konkrétní oblasti zavádění projektu, a současně se maximalizují potenciální pozitivní vedlejší účinky pro území a obyvatelstvo v sousedství oblasti zavádění projektu;

| f) | u projektů zavádějících operační digitální platformy je třeba upřednostnit opatření založená na nejmodernějších technologiích s přihlédnutím k aspektům, jako je interoperabilita, kybernetická bezpečnost, ochrana údajů a opakované použití údajů. |
| --- | --- |

f)

u projektů zavádějících operační digitální platformy je třeba upřednostnit opatření založená na nejmodernějších technologiích s přihlédnutím k aspektům, jako je interoperabilita, kybernetická bezpečnost, ochrana údajů a opakované použití údajů.

▌.

Článek 8a

Zadávání veřejných zakázek nebo zakázek na dodávky

1.
     
  Při zadávání veřejných zakázek s podporou z programu by příjemci neměli přidělovat zakázky pouze ekonomicky nejvýhodnější nabídce, ale měli by zohlednit i nákladovou efektivnost a soustředit se na kvalitativní, sociální a environmentální údaje.

2.
     
  Jakákoli nabídka předložená v rámci výběrového řízení na veřejnou zakázku nebo zakázku na dodávky, která čerpá finanční prostředky z programu, se považuje za oprávněnou k účasti, pokud podíl produktů pocházejících ze třetích zemí, s nimiž Unie neuzavřela dohodu zajišťující srovnatelný a účinný přístup podniků z Unie na trhy těchto třetích zemí, nepřesahuje 50 % celkové hodnoty produktů, které jsou předmětem nabídky. [pozm. návrh 35]

KAPITOLA II

KAPITOLA II

ZPŮSOBILOST

ZPŮSOBILOST

Článek 9

Způsobilé akce

1.   Pro financování jsou způsobilá pouze opatření přispívající ke splnění cílů uvedených v článku 3
  , která podléhají kontrole z hlediska klimatu
  . K těmto opatřením mohou patřit zejména studie, práce a další doprovodná opatření nezbytná pro řízení a provádění programu a hlavních směrů pro konkrétní odvětví.
  Studie jsou způsobilé, pouze pokud se týkají projektů způsobilých v rámci tohoto programu a jsou uvedeny ve výzvě k předkládání návrhů v rámci pracovního programu. Na výběr operací a jejich financování v rámci tohoto nařízení nesmí bát kladeny žádné další požadavky, které nejsou tímto nařízením stanoveny.

2.   V odvětví dopravy jsou způsobilá pro získání finanční pomoci podle tohoto nařízení tato opatření:

| a) | opatření týkající se ▌propojených
  , interoperabilních a multimodálních
  sítí:






  i) | opatření provádějící hlavní síť v souladu s kapitolou III nařízení (EU) č. 1315/2013, včetně opatření týkajících se městských uzlů,
  železniční interoperability, multimodálních logistických platforem, letišť,
  námořních přístavů, ▌přístavů
  vnitrozemských vodních cest
  ,
  splavnosti vnitrozemských vodních cest, přístavů zajišťujících napojení na vnitrozemí
  a kombinovaných terminálů železniční a silniční dopravy hlavní sítě definovaných v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013
  , hlavně opatření uvedená v části III oddílu 1 přílohy tohoto nařízení, a rovněž vzájemná propojení mezi sítěmi
  . K opatřením provádějícím hlavní síť mohou patřit prvky nacházející se v globální síti, pokud je nutno optimalizovat investici a podle způsobů provedení uvedených v pracovním programu uvedeném v článku 19 tohoto nařízení; |
| --- | --- | --- |

a)

opatření týkající se ▌propojených
  , interoperabilních a multimodálních
  sítí:

i)

opatření provádějící hlavní síť v souladu s kapitolou III nařízení (EU) č. 1315/2013, včetně opatření týkajících se městských uzlů,
  železniční interoperability, multimodálních logistických platforem, letišť,
  námořních přístavů, ▌přístavů
  vnitrozemských vodních cest
  ,
  splavnosti vnitrozemských vodních cest, přístavů zajišťujících napojení na vnitrozemí
  a kombinovaných terminálů železniční a silniční dopravy hlavní sítě definovaných v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013
  , hlavně opatření uvedená v části III oddílu 1 přílohy tohoto nařízení, a rovněž vzájemná propojení mezi sítěmi
  . K opatřením provádějícím hlavní síť mohou patřit prvky nacházející se v globální síti, pokud je nutno optimalizovat investici a podle způsobů provedení uvedených v pracovním programu uvedeném v článku 19 tohoto nařízení;

| ii) | opatření provádějící
  a stimulující
  přeshraniční spojení globální sítě v souladu s kapitolou II nařízení (EU) č. 1315/2013, zejména úseky uvedené v části III
  (2)
  přílohy tohoto nařízení; |
| --- | --- |

ii)

opatření provádějící
  a stimulující
  přeshraniční spojení globální sítě v souladu s kapitolou II nařízení (EU) č. 1315/2013, zejména úseky uvedené v části III
  (2)
  přílohy tohoto nařízení;

| iia) | opatření na podporu harmonizace přeshraničních a celních předpisů a správních a právních postupů s cílem vytvořit na úrovni EU regulační rámec pro duální (civilní a obrannou) mobilitu; |
| --- | --- |

iia)

opatření na podporu harmonizace přeshraničních a celních předpisů a správních a právních postupů s cílem vytvořit na úrovni EU regulační rámec pro duální (civilní a obrannou) mobilitu;

| iib) | činnosti za účelem rekonstrukce chybějících regionálních železničních propojení, která byla zrušena nebo demontována; |
| --- | --- |

iib)

činnosti za účelem rekonstrukce chybějících regionálních železničních propojení, která byla zrušena nebo demontována;

| iii) | opatření provádějící úseky globální sítě nacházející se v nejvzdálenějších regionech v souladu s kapitolou II nařízení (EU) č. 1315/2013, včetně opatření týkajících se příslušných městských uzlů,
  letišť, multimodálních logistických platforem
  , námořních přístavů, vnitrozemských přístavů a kombinovaných terminálů železniční a silniční dopravy globální sítě definovaných v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

iii)

opatření provádějící úseky globální sítě nacházející se v nejvzdálenějších regionech v souladu s kapitolou II nařízení (EU) č. 1315/2013, včetně opatření týkajících se příslušných městských uzlů,
  letišť, multimodálních logistických platforem
  , námořních přístavů, vnitrozemských přístavů a kombinovaných terminálů železniční a silniční dopravy globální sítě definovaných v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013;

| iiia) | opatření pro odstranění překážek v interoperabilitě, zejména při dosahování koridorových / síťových účinků, zejména pokud jde o podporu nárůstu železniční nákladní dopravy; [pozm. návrh 33] |
| --- | --- |

iiia)

opatření pro odstranění překážek v interoperabilitě, zejména při dosahování koridorových / síťových účinků, zejména pokud jde o podporu nárůstu železniční nákladní dopravy; [pozm. návrh 33]

| iv) | opatření na podporu projektů společného zájmu s cílem propojit transevropskou síť se sítěmi infrastruktury sousedních zemí definovaných v čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 1315/2013. |
| --- | --- |

iv)

opatření na podporu projektů společného zájmu s cílem propojit transevropskou síť se sítěmi infrastruktury sousedních zemí definovaných v čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 1315/2013.

| b) | Opatření pro inteligentní,
  interoperabilní,
  udržitelnou,
  multimodální,
  inkluzivní,
  přístupnou,
  bezpečnou a zabezpečenou mobilitu;






  i) | opatření na podporu mořských dálnic podle článku 21 nařízení (EU) č. 1315/2013
  zaměřená na přeshraniční pobřežní námořní dopravu
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

Opatření pro inteligentní,
  interoperabilní,
  udržitelnou,
  multimodální,
  inkluzivní,
  přístupnou,
  bezpečnou a zabezpečenou mobilitu;

i)

opatření na podporu mořských dálnic podle článku 21 nařízení (EU) č. 1315/2013
  zaměřená na přeshraniční pobřežní námořní dopravu
  ;

| ii) | opatření na podporu systémů telematických aplikací
  , mimo jiné projekty ERTME a SESAR
  , včetně pro bezpečnostní účely, v souladu s článkem 31 nařízení (EU) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

ii)

opatření na podporu systémů telematických aplikací
  , mimo jiné projekty ERTME a SESAR
  , včetně pro bezpečnostní účely, v souladu s článkem 31 nařízení (EU) č. 1315/2013;

| iii) | opatření na podporu služeb nákladní dopravy v souladu s článkem 32 nařízení (EU) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

iii)

opatření na podporu služeb nákladní dopravy v souladu s článkem 32 nařízení (EU) č. 1315/2013;

| iv) | opatření na podporu nových technologií a inovací, včetně automatizace, zlepšených dopravních služeb, modální integrace a infrastruktury pro alternativní pohonné hmoty
  pro všechny druhy dopravy a dekarbonizace odvětví dopravy
  v souladu s článkem 33 nařízení (EU) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

iv)

opatření na podporu nových technologií a inovací, včetně automatizace, zlepšených dopravních služeb, modální integrace a infrastruktury pro alternativní pohonné hmoty
  pro všechny druhy dopravy a dekarbonizace odvětví dopravy
  v souladu s článkem 33 nařízení (EU) č. 1315/2013;

| v) | opatření pro odstranění překážek v interoperabilitě
  , konkrétně městských uzlů definovaných v článku 30 nařízení (EU) č. 1315/2013, a
  zejména při poskytování koridorového/síťového účinku; |
| --- | --- |

v)

opatření pro odstranění překážek v interoperabilitě
  , konkrétně městských uzlů definovaných v článku 30 nařízení (EU) č. 1315/2013, a
  zejména při poskytování koridorového/síťového účinku;

| vi) | opatření provádějící bezpečnou a chráněnou infrastrukturu a mobilitu, včetně silniční bezpečnosti, v souladu s článkem 34 nařízení (EU) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

vi)

opatření provádějící bezpečnou a chráněnou infrastrukturu a mobilitu, včetně silniční bezpečnosti, v souladu s článkem 34 nařízení (EU) č. 1315/2013;

| vii) | opatření pro zlepšení odolnosti dopravní infrastruktury vůči změně klimatu a přírodním katastrofám; |
| --- | --- |

vii)

opatření pro zlepšení odolnosti dopravní infrastruktury vůči změně klimatu a přírodním katastrofám;

| viii) | opatření pro zlepšení dostupnosti dopravní infrastruktury pro všechny
  druhy dopravy a všechny
  uživatele
  , zejména pro uživatele se sníženou pohyblivostí,
  v souladu s článkem 37 nařízení (EU) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

viii)

opatření pro zlepšení dostupnosti dopravní infrastruktury pro všechny
  druhy dopravy a všechny
  uživatele
  , zejména pro uživatele se sníženou pohyblivostí,
  v souladu s článkem 37 nařízení (EU) č. 1315/2013;

| ix) | opatření zlepšující přístupnost a dostupnost dopravní infrastruktury pro účely bezpečnosti a civilní obrany; |
| --- | --- |

ix)

opatření zlepšující přístupnost a dostupnost dopravní infrastruktury pro účely bezpečnosti a civilní obrany;

| ixa) | opatření ke snížení hlučnosti železniční nákladní dopravy. |
| --- | --- |

ixa)

opatření ke snížení hlučnosti železniční nákladní dopravy.

| c) | Podle konkrétního cíle uvedeného v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodě ii)
  a v souladu s článkem 6a
  :








  i) | ▌zvláštní činnosti v jejich rámci na podporu
  částí nové nebo stávající transevropské
  dopravní ▌sítě
  vhodné pro vojenskou dopravu,
  za účelem jejího přizpůsobení požadavkům
  duální mobility
  , aby bylo možné infrastrukturu používat k civilně-vojenskému dvojímu užití; |
| --- | --- | --- |

c)

Podle konkrétního cíle uvedeného v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodě ii)
  a v souladu s článkem 6a
  :

i)

▌zvláštní činnosti v jejich rámci na podporu
  částí nové nebo stávající transevropské
  dopravní ▌sítě
  vhodné pro vojenskou dopravu,
  za účelem jejího přizpůsobení požadavkům
  duální mobility
  , aby bylo možné infrastrukturu používat k civilně-vojenskému dvojímu užití;

| ia) | opatření zlepšující přístupnost a dostupnost dopravní infrastruktury pro účely bezpečnosti a civilní obrany; |
| --- | --- |

ia)

opatření zlepšující přístupnost a dostupnost dopravní infrastruktury pro účely bezpečnosti a civilní obrany;

| ib) | opatření zvyšující odolnost vůči hrozbám souvisejícím s kybernetickou bezpečností. |
| --- | --- |

ib)

opatření zvyšující odolnost vůči hrozbám souvisejícím s kybernetickou bezpečností.

3.   V odvětví energetiky jsou způsobilá pro získání finanční pomoci podle tohoto nařízení tato opatření:

| a) | opatření týkající se projektů společného zájmu stanovených v článku 14 nařízení (EU) č. 347/2013; |
| --- | --- |

a)

opatření týkající se projektů společného zájmu stanovených v článku 14 nařízení (EU) č. 347/2013;

| b) | opatření na podporu přeshraničních projektů v oblasti obnovitelné energie, včetně jejich koncepce, jak jsou vymezeny v části IV přílohy tohoto nařízení, jsou-li splněny podmínky stanovené v článku 7 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

b)

opatření na podporu přeshraničních projektů v oblasti obnovitelné energie, včetně jejich koncepce, jak jsou vymezeny v části IV přílohy tohoto nařízení, jsou-li splněny podmínky stanovené v článku 7 tohoto nařízení.

4.   V digitálním odvětví jsou způsobilá pro získání finanční pomoci podle tohoto nařízení tato opatření:

| a) | opatření podporující gigabitové
  a 5G
  připojení socioekonomických aktérů; |
| --- | --- |

a)

opatření podporující gigabitové
  a 5G
  připojení socioekonomických aktérů;

| b) | opatření podporující poskytování místního vysoce kvalitního bezdrátového připojení v místních komunitách, které je bezplatné a bez diskriminačních podmínek; |
| --- | --- |

b)

opatření podporující poskytování místního vysoce kvalitního bezdrátového připojení v místních komunitách, které je bezplatné a bez diskriminačních podmínek;

| c) | opatření provádějící nepřerušené pokrytí systémy 5G všech hlavních pozemních dopravních cest, včetně transevropských dopravních sítí; |
| --- | --- |

c)

opatření provádějící nepřerušené pokrytí systémy 5G všech hlavních pozemních dopravních cest, včetně transevropských dopravních sítí;

| d) | opatření podporující zavádění
  a začlenění nových nebo stávajících
  páteřních sítí včetně pomocí podmořských kabelů, v členských státech a mezi Unií a třetími zeměmi; |
| --- | --- |

d)

opatření podporující zavádění
  a začlenění nových nebo stávajících
  páteřních sítí včetně pomocí podmořských kabelů, v členských státech a mezi Unií a třetími zeměmi;

| e) | opatření podporující přístup evropských domácností k sítím s velmi vysokou kapacitou
  a provádějící strategické cíle EU v oblasti konektivity
  ; |
| --- | --- |

e)

opatření podporující přístup evropských domácností k sítím s velmi vysokou kapacitou
  a provádějící strategické cíle EU v oblasti konektivity
  ;

| f) | opatření provádějící požadavky na infrastrukturu pro digitální konektivitu ve vztahu k přeshraničním projektům v oblasti dopravy nebo energetiky a/nebo podporující operační digitální platformy přímo související s dopravní nebo energetickou infrastrukturou. |
| --- | --- |

f)

opatření provádějící požadavky na infrastrukturu pro digitální konektivitu ve vztahu k přeshraničním projektům v oblasti dopravy nebo energetiky a/nebo podporující operační digitální platformy přímo související s dopravní nebo energetickou infrastrukturou.

Orientační seznam způsobilých projektů z digitálního odvětví je uveden v části V přílohy.

Článek 10

Synergie

  mezi dopravou, energetikou a digitálním odvětvím

1.   Opatření přispívající
  současně
  k dosažení jednoho nebo více cílů v nejméně dvou odvětvích, jak uvádí čl. 3 odst. 2 písm. a), b) a (c), jsou způsobilá obdržet finanční pomoc Unie podle tohoto nařízení
  a využít vyšší míru spolufinancování v souladu s článkem 14
  . Tato opatření budou prováděna prostřednictvím ▌pracovních programů, které se zabývají nejméně dvěma odvětvími, obsahují konkrétní kritéria pro udělení grantu a jsou financovány z rozpočtových příspěvků ze zapojených odvětví.

2.   V každém odvětví dopravy, energetiky nebo digitálních technologií mohou opatření způsobilá podle článku 9 zahrnovat prvky
  synergie s kterýmkoli z jiných odvětví
  , které se nemusí vztahovat ke způsobilým opatřením podle čl. 9 odst. 2, 3 nebo 4, pokud splňují všechny tyto požadavky:

| a) | náklady na tyto ▌prvky
  synergie
  nepřekračují 20 % celkových způsobilých nákladů opatření; a dále |
| --- | --- |

a)

náklady na tyto ▌prvky
  synergie
  nepřekračují 20 % celkových způsobilých nákladů opatření; a dále

| b) | tyto prvky
  synergie
  se vztahují k dopravě, energetice nebo digitálnímu odvětví; a dále |
| --- | --- |

b)

tyto prvky
  synergie
  se vztahují k dopravě, energetice nebo digitálnímu odvětví; a dále

| c) | tyto ▌prvky
  synergie
  umožňují výrazně zlepšit socioekonomické, klimatické nebo environmentální přínosy opatření. |
| --- | --- |

c)

tyto ▌prvky
  synergie
  umožňují výrazně zlepšit socioekonomické, klimatické nebo environmentální přínosy opatření.

Článek 11

Způsobilé subjekty

1.   Kromě kritérií stanovených v článku 197 finančního nařízení se použijí kritéria způsobilosti stanovená v tomto článku.

2.   Způsobilé jsou tyto subjekty:

| a) | právnické osoby usazené v některém členském státě
  , včetně společných podniků
  ; |
| --- | --- |

a)

právnické osoby usazené v některém členském státě
  , včetně společných podniků
  ;

| b) | právnické osoby usazené ve třetí zemi přidružené k programu; |
| --- | --- |

b)

právnické osoby usazené ve třetí zemi přidružené k programu;

| c) | právnické osoby zřízené podle práva Unie a mezinárodní organizace, je-li tak stanoveno v pracovních programech. |
| --- | --- |

c)

právnické osoby zřízené podle práva Unie a mezinárodní organizace, je-li tak stanoveno v pracovních programech.

3.   Fyzické osoby nejsou způsobilé.

4.   Právnické osoby usazené ve třetí zemi, jež k programu není přidružena, jsou výjimečně způsobilé k získání podpory v rámci programu, je-li to nezbytné k dosažení cílů daného projektu společného zájmu
  v oblasti dopravy, energetiky a digitalizace
  nebo přeshraničního projektu v oblasti obnovitelné energie.

5.   Pracovní programy uvedené v článku 19 mohou uvádět, že způsobilé jsou pouze návrhy předložené jedním nebo více členskými státy nebo
  společnými podniky nebo v konzultaci s dotčenými členskými státy, regionálními nebo místními orgány
  , mezinárodními organizacemi ▌nebo veřejnými či soukromými podniky nebo subjekty usazenými v členských státech.

KAPITOLA III

KAPITOLA III

GRANTY

GRANTY

Článek 12

Granty

Granty v rámci programu se udělují a spravují v souladu s hlavou [VIII] finančního nařízení.

Článek 13

Kritéria pro udělení grantu

1.   Kritéria pro udělení grantu jsou definována v pracovních programech uvedených v článku 19 a ve výzvách k podávání návrhů a v použitelném rozsahu 
  obsahují
  tyto prvky:

| a) | hospodářský, sociální a environmentální dopad (přínosy a náklady)
  , včetně spolehlivosti, úplnosti a transparentnosti analýzy
  ; |
| --- | --- |

a)

hospodářský, sociální a environmentální dopad (přínosy a náklady)
  , včetně spolehlivosti, úplnosti a transparentnosti analýzy
  ;

| aa) | soulad s ustanoveními článků 82 a 85 směrnice 2014/25/EU; |
| --- | --- |

aa)

soulad s ustanoveními článků 82 a 85 směrnice 2014/25/EU;

| b) | aspekty týkající se inovací, bezpečnosti,
  digitalizace,
  interoperability a přístupnosti; |
| --- | --- |

b)

aspekty týkající se inovací, bezpečnosti,
  digitalizace,
  interoperability a přístupnosti;

| c) | přeshraniční rozměr
  a rozměr propojení
  ; |
| --- | --- |

c)

přeshraniční rozměr
  a rozměr propojení
  ;

| ca) | propojení a územní dostupnost, a to i pro nejvzdálenější regiony a ostrovy; |
| --- | --- |

ca)

propojení a územní dostupnost, a to i pro nejvzdálenější regiony a ostrovy;

| cb) | evropskou přidanou hodnotu; |
| --- | --- |

cb)

evropskou přidanou hodnotu;

| d) | synergie mezi dopravou, energetikou a digitálním odvětvím; |
| --- | --- |

d)

synergie mezi dopravou, energetikou a digitálním odvětvím;

| e) | připravenost opatření z hlediska vývoje projektu; |
| --- | --- |

e)

připravenost opatření z hlediska vývoje projektu;

| ea) | životní cyklus projektů a správnost strategie údržby navrhované pro dokončený projekt; |
| --- | --- |

ea)

životní cyklus projektů a správnost strategie údržby navrhované pro dokončený projekt;

| f) | racionalitu navrhovaného prováděcího plánu; |
| --- | --- |

f)

racionalitu navrhovaného prováděcího plánu;

| g) | katalytický účinek finanční pomoci Unie na investici; |
| --- | --- |

g)

katalytický účinek finanční pomoci Unie na investici;

| h) | nutnost překonat finanční překážky, jako je nedostatečná obchodní životaschopnost
  , vysoké počáteční náklady
  nebo nedostatek finančních prostředků tržního původu; |
| --- | --- |

h)

nutnost překonat finanční překážky, jako je nedostatečná obchodní životaschopnost
  , vysoké počáteční náklady
  nebo nedostatek finančních prostředků tržního původu;

| ha) | příspěvek k začlenění požadavků duální mobility (civilní a obranné); |
| --- | --- |

ha)

příspěvek k začlenění požadavků duální mobility (civilní a obranné);

| hb) | přístupnost pro osoby s omezenou schopností pohybu a orientace; |
| --- | --- |

hb)

přístupnost pro osoby s omezenou schopností pohybu a orientace;

| i) | příspěvek k unijním a vnitrostátním plánům
  v oblasti energetiky a klimatu; |
| --- | --- |

i)

příspěvek k unijním a vnitrostátním plánům
  v oblasti energetiky a klimatu;

| ia) | dekarbonizaci, jíž bylo díky projektům dosaženo; |
| --- | --- |

ia)

dekarbonizaci, jíž bylo díky projektům dosaženo;

| ib) | příspěvek k zásadě „energetická účinnost v první řadě“; |
| --- | --- |

ib)

příspěvek k zásadě „energetická účinnost v první řadě“;

2.   Posouzení návrhů na základě kritérií pro udělení grantu zohlední případně odolnost vůči nepříznivým dopadům změny klimatu, a to prostřednictvím posouzení zranitelnosti z hlediska klimatu a posouzení rizik, včetně příslušných adaptačních opatření.

3.   Posouzení návrhů na základě kritérií pro udělení grantu zajistí, aby byla opatření podpořená z programu a zahrnující technologie navigace, určování polohy a času, případně, podle specifikací v pracovních programech, technicky slučitelná s programy EGNOS/Galileo a Copernicus.

4.   V odvětví dopravy posouzení návrhů na základě kritérií pro udělení grantu v odstavci 1 případně zajistí, aby navrhovaná opatření byla v souladu s pracovními plány koridoru a prováděcími akty podle článku 47 nařízení (EU) č. 1315/2013 a zohledňovala stanovisko odpovědného evropského koordinátora podle čl. 45 odst. 8 uvedeného nařízení.
  Přitom musí být rovněž posouzeno, zda při provádění opatření financovaných z Nástroje pro propojení Evropy nemůže dojít k narušení přepravy zboží a osob na trase, které se projekt týká, a případně navrhnout řešení.

5.   Pokud jde o opatření týkající se přeshraničních projektů v oblasti obnovitelné energie, kritéria pro udělení grantu definovaná v pracovních programech a výzvách k podávání návrhů zohlední podmínky uvedené v čl. 7 odst. 4.

6.   Pokud jde o opatření týkající se projektů společného zájmu v oblasti digitálního připojení, kritéria pro udělení grantu definovaná v pracovních programech a výzvách k podávání návrhů zohlední podmínky uvedené čl. 8 odst. 3.

Článek 14

Míry spolufinancování

1.   U studií nepřekročí částka finanční pomoci Unie
  50
  % celkových způsobilých nákladů. V případě studií financovaných z prostředků převedených z Fondu soudržnosti jsou maximálními mírami spolufinancování míry platné pro Fond soudržnosti, jak je uvedeno v odst. 2 písm. b).

2.   U prací v odvětví dopravy se použijí následující maximální míry spolufinancování:

| a) | U prací týkajících se konkrétních cílů uvedených v čl. 3 odst. 2 písm. a) nepřekročí částka finanční pomoci Unie 30 % celkových způsobilých nákladů. Míry spolufinancování lze zvýšit až na 50 % u opatření, která souvisejí s přeshraničními spojeními
  zahrnujícími kterýkoli druh dopravy
  za podmínek uvedených v písmeni c) tohoto odstavce, u opatření na podporu systémů telematických aplikací,
  u opatření na podporu vnitrozemských vodních cest, železnic nebo mořských dálnic
  , u opatření na podporu nových technologií a inovací, opatření na zlepšení bezpečnosti infrastruktury v souladu s příslušnými právními předpisy Unie a u opatření realizovaných v nejvzdálenějších regionech
  a u opatření na zlepšení územní dostupnosti a propojení. U prací v nejvzdálenějších regionech je míra spolufinancování nejvýše 85 %
  ; |
| --- | --- |

a)

U prací týkajících se konkrétních cílů uvedených v čl. 3 odst. 2 písm. a) nepřekročí částka finanční pomoci Unie 30 % celkových způsobilých nákladů. Míry spolufinancování lze zvýšit až na 50 % u opatření, která souvisejí s přeshraničními spojeními
  zahrnujícími kterýkoli druh dopravy
  za podmínek uvedených v písmeni c) tohoto odstavce, u opatření na podporu systémů telematických aplikací,
  u opatření na podporu vnitrozemských vodních cest, železnic nebo mořských dálnic
  , u opatření na podporu nových technologií a inovací, opatření na zlepšení bezpečnosti infrastruktury v souladu s příslušnými právními předpisy Unie a u opatření realizovaných v nejvzdálenějších regionech
  a u opatření na zlepšení územní dostupnosti a propojení. U prací v nejvzdálenějších regionech je míra spolufinancování nejvýše 85 %
  ;

| b) | V případě částek převedených z Fondu soudržnosti jsou maximálními mírami spolufinancování míry platné pro Fond soudržnosti, jak je uvedeno v nařízení (EU) XXX [CPR]. Tyto míry spolufinancování lze zvýšit až na 85 % u opatření týkajících se přeshraničních
  a chybějících
  spojení podle podmínek uvedených v bodě c) tohoto odstavce
  a u opatření týkajících se zlepšování územní konektivity a dostupnosti
  ; |
| --- | --- |

b)

V případě částek převedených z Fondu soudržnosti jsou maximálními mírami spolufinancování míry platné pro Fond soudržnosti, jak je uvedeno v nařízení (EU) XXX [CPR]. Tyto míry spolufinancování lze zvýšit až na 85 % u opatření týkajících se přeshraničních
  a chybějících
  spojení podle podmínek uvedených v bodě c) tohoto odstavce
  a u opatření týkajících se zlepšování územní konektivity a dostupnosti
  ;

| c) | v případě opatření týkajících se přeshraničních spojení se zvýšené maximální sazby spolufinancování uvedené v písmenech a) a b) mohou vztahovat pouze na opatření, jejichž plánování a provádění vykazuje mimořádně vysoký stupeň integrace pro účely kritéria pro udělení grantu uvedeného v čl. 13 odst. 1 písm. c) 
  nebo čl. 13 odst. 1 písm. ca)
  , zejména prostřednictvím zřízení jediné projektové společnosti, společné řídicí struktury a dvoustranného právního rámce nebo prováděcího aktu podle článku 47 nařízení (EU) č. 1315/2013
  nebo prostřednictvím písemné dohody mezi dotčenými členskými státy či regionálními orgány
  ;
  míra spolufinancování použitelná na projekty prováděné společným podnikem v souladu s čl. 11 odst. 2 písm. a) může být navíc zvýšena o 10 %; míra spolufinancování nepřekročí 90 % celkových způsobilých nákladů; |
| --- | --- |

c)

v případě opatření týkajících se přeshraničních spojení se zvýšené maximální sazby spolufinancování uvedené v písmenech a) a b) mohou vztahovat pouze na opatření, jejichž plánování a provádění vykazuje mimořádně vysoký stupeň integrace pro účely kritéria pro udělení grantu uvedeného v čl. 13 odst. 1 písm. c) 
  nebo čl. 13 odst. 1 písm. ca)
  , zejména prostřednictvím zřízení jediné projektové společnosti, společné řídicí struktury a dvoustranného právního rámce nebo prováděcího aktu podle článku 47 nařízení (EU) č. 1315/2013
  nebo prostřednictvím písemné dohody mezi dotčenými členskými státy či regionálními orgány
  ;
  míra spolufinancování použitelná na projekty prováděné společným podnikem v souladu s čl. 11 odst. 2 písm. a) může být navíc zvýšena o 10 %; míra spolufinancování nepřekročí 90 % celkových způsobilých nákladů;

| ca) | v případě činností týkajících se specifického cíle uvedeného v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodu ii), lze tyto míry spolufinancování zvýšit až na 85 % u opatření týkajících se přeshraničních spojení podle podmínek uvedených v bodě c) tohoto odstavce. |
| --- | --- |

ca)

v případě činností týkajících se specifického cíle uvedeného v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodu ii), lze tyto míry spolufinancování zvýšit až na 85 % u opatření týkajících se přeshraničních spojení podle podmínek uvedených v bodě c) tohoto odstavce.

3.   U prací v odvětví energetiky se použijí následující maximální míry spolufinancování:

| a) | u prací týkajících se konkrétních cílů uvedených v čl. 3 odst. 2 písm. c) nepřekročí částka finanční pomoci Unie 50 % celkových způsobilých nákladů
  , u prací v nejvzdálenějších regionech je míra spolufinancování nejvýše 85 %
  ; |
| --- | --- |

a)

u prací týkajících se konkrétních cílů uvedených v čl. 3 odst. 2 písm. c) nepřekročí částka finanční pomoci Unie 50 % celkových způsobilých nákladů
  , u prací v nejvzdálenějších regionech je míra spolufinancování nejvýše 85 %
  ;

| b) | míry spolufinancování lze zvýšit až na 75 % u opatření přispívajících k rozvoji projektů společného zájmu, která
  mají výrazný dopad na snižování emisí CO2, nebo
  na základě důkazů uvedených v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 347/2013 zajišťují vysoký stupeň regionální nebo celounijní bezpečnosti dodávek, upevňují solidaritu Unie nebo zahrnují vysoce inovativní řešení. |
| --- | --- |

b)

míry spolufinancování lze zvýšit až na 75 % u opatření přispívajících k rozvoji projektů společného zájmu, která
  mají výrazný dopad na snižování emisí CO2, nebo
  na základě důkazů uvedených v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 347/2013 zajišťují vysoký stupeň regionální nebo celounijní bezpečnosti dodávek, upevňují solidaritu Unie nebo zahrnují vysoce inovativní řešení.

4.   U prací v digitálním odvětví se použijí následující maximální míry spolufinancování: u prací týkajících se konkrétních cílů uvedených v čl. 3 odst. 2 písm. c) nepřekročí částka finanční pomoci Unie 30 % celkových způsobilých nákladů.
  U prací v nejvzdálenějších regionech je míra spolufinancování nejvýše 85 %
  . Míry spolufinancování lze zvýšit až na 50 % u opatření s výrazným přeshraničním rozměrem, jako je nepřerušené pokrytí systémy 5G podél hlavních dopravních tras nebo zavádění páteřních sítí mezi členskými státy a mezi Unií a třetími zeměmi, a až na 75 % u opatření, kterými se provádí gigabitové připojení socioekonomických aktérů. Opatření v oblasti poskytování bezplatného místního bezdrátového připojení v místních komunitách jsou financována z finanční pomoci Unie až do 100 % způsobilých nákladů, aniž je tím dotčena zásada spolufinancování.

5.   Maximální míra spolufinancování platná pro opatření ▌

  uvedená
  v článku 10 bude nejvyšší maximální míra spolufinancování platná pro příslušná odvětví.
  Míra spolufinancování použitelná na tato opatření může být navíc zvýšena o 10 %; míra spolufinancování nepřekročí 90 % celkových způsobilých nákladů.

5a.   
  Při přidělování grantu a poté, co rozhodne o procentním podílu spolufinancování, Komise předkladatelům projektu poskytne seznam veškerých možností a prostředků pro včasné získání zbytku finanční podpory.

Článek 15

Způsobilé náklady

Kromě kritérií stanovených v článku [186] finančního nařízení se použijí tato kritéria způsobilosti nákladů:

| a) | způsobilé mohou být pouze výdaje vzniklé v členských státech, s výjimkou případů, kdy projekt společného zájmu nebo přeshraniční projekt v oblasti obnovitelné energie zahrnuje i území jedné nebo více třetích zemí uvedených v článku 5 a čl. 11 odst. 4 tohoto nařízení nebo mezinárodní vody a kdy je opatření nezbytně nutné k dosažení cílů dotčeného projektu; |
| --- | --- |

a)

způsobilé mohou být pouze výdaje vzniklé v členských státech, s výjimkou případů, kdy projekt společného zájmu nebo přeshraniční projekt v oblasti obnovitelné energie zahrnuje i území jedné nebo více třetích zemí uvedených v článku 5 a čl. 11 odst. 4 tohoto nařízení nebo mezinárodní vody a kdy je opatření nezbytně nutné k dosažení cílů dotčeného projektu;

| b) | náklady na vybavení, zařízení a infrastrukturu, se kterými příjemce nakládá jako s kapitálovými výdaji, mohou být způsobilé až v plné výši; |
| --- | --- |

b)

náklady na vybavení, zařízení a infrastrukturu, se kterými příjemce nakládá jako s kapitálovými výdaji, mohou být způsobilé až v plné výši;

| c) | výdaje související s nákupem pozemků se za způsobilé náklady nepovažují; |
| --- | --- |

c)

výdaje související s nákupem pozemků se za způsobilé náklady nepovažují;

| d) | způsobilé náklady nezahrnují daň z přidané hodnoty („DPH“); |
| --- | --- |

d)

způsobilé náklady nezahrnují daň z přidané hodnoty („DPH“);

| da) | výdaje související s vojenskými požadavky jsou způsobilé od počátečního data způsobilosti opatření bez ohledu na datum nabytí účinnosti aktů v přenesené pravomoci uvedených v čl. 6a odst. 2. |
| --- | --- |

da)

výdaje související s vojenskými požadavky jsou způsobilé od počátečního data způsobilosti opatření bez ohledu na datum nabytí účinnosti aktů v přenesené pravomoci uvedených v čl. 6a odst. 2.

Článek 16

Kombinace grantů s jinými zdroji financování

1.   Granty lze použít ke kombinaci s financováním od Evropské investiční banky nebo národních podpůrných bank či jiných rozvojových a veřejných finančních institucí a rovněž od finančních institucí v soukromém sektoru a soukromých investorů, včetně partnerství veřejného a soukromého sektoru.

2.   Použití grantů uvedených v odstavci 1 lze provést prostřednictvím zvláštních výzev k podávání návrhů.

Článek 17

Snížení výše grantů nebo jejich ukončení

1.   Kromě důvodů uvedených v [čl. 131 odst. 4] finančního nařízení může být výše grantu
  s výjimkou řádně odůvodněných případů
  snížena z těchto důvodů:

| a) | jedná-li se o studie,
  opatření nebylo zahájeno do jednoho roku ode dne zahájení uvedeného v dohodě o grantu
  , nebo do dvou let u všech dalších opatření způsobilých k čerpání finanční pomoci podle tohoto nařízení
  ; |
| --- | --- |

a)

jedná-li se o studie,
  opatření nebylo zahájeno do jednoho roku ode dne zahájení uvedeného v dohodě o grantu
  , nebo do dvou let u všech dalších opatření způsobilých k čerpání finanční pomoci podle tohoto nařízení
  ;

| b) | na základě přezkumu pokroku dosaženého při provádění opatření bylo zjištěno, že při provádění opatření došlo v několika po sobě jdoucích fázích k nedodržení lhůt
  stanovených v čl. 6 [nařízení č. XXX – Smart TEN-T] či
  k tak významným prodlevám, že cílů opatření pravděpodobně nebude dosaženo. |
| --- | --- |

b)

na základě přezkumu pokroku dosaženého při provádění opatření bylo zjištěno, že při provádění opatření došlo v několika po sobě jdoucích fázích k nedodržení lhůt
  stanovených v čl. 6 [nařízení č. XXX – Smart TEN-T] či
  k tak významným prodlevám, že cílů opatření pravděpodobně nebude dosaženo.

2.   Dohoda o grantu může být ukončena na základě důvodů uvedených v odstavci 1.

2a.
     
  Částka plynoucí z uplatnění odstavce 1 nebo odstavce 2 se přidělí na jiné pracovní programy navržené v rámci odpovídajícího finančního krytí stanoveného v čl. 4 odst. 2.

Článek 18

Synergie s ostatními programy Unie

1.   Na opatření, na něž byl získán příspěvek z programu, lze získat příspěvek rovněž z jiného programu Unie, včetně fondů v režimu sdíleného řízení, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady.
  Při provádění musí být dodržena pravidla stanovená v článku [xxx] finančního nařízení.
  Kumulativní financování nepřekročí celkové způsobilé náklady na opatření a podpora z jednotlivých programů Unie může být vypočtena na poměrném základě v souladu s dokumenty, v nichž jsou stanoveny podmínky podpory.

2.   Opatření, která splňují
  všechny
  tyto ▌podmínky:

| a) | byla posouzena v rámci výzvy k podávání návrhů podle tohoto programu; |
| --- | --- |

a)

byla posouzena v rámci výzvy k podávání návrhů podle tohoto programu;

| b) | splňují minimální požadavky na kvalitu dané touto výzvou k podávání návrhů; |
| --- | --- |

b)

splňují minimální požadavky na kvalitu dané touto výzvou k podávání návrhů;

| c) | v rámci dané výzvy k podávání návrhů nemohou být financována z důvodu rozpočtových omezení; |
| --- | --- |

c)

v rámci dané výzvy k podávání návrhů nemohou být financována z důvodu rozpočtových omezení;

mohou získat podporu z Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo Fondu soudržnosti v souladu s [čl. 67 odst. 5] nařízení (EU) XXX [nařízení o společných ustanoveních]
  bez jakéhokoli dalšího posuzování a
  za předpokladu, že jsou v souladu s cíli dotčeného programu. Použijí se pravidla fondu, z něhož se poskytuje podpora.

KAPITOLA IV

KAPITOLA IV

PROGRAMOVÁNÍ, MONITOROVÁNÍ, POSUZOVÁNÍ A KONTROLA

PROGRAMOVÁNÍ, MONITOROVÁNÍ, POSUZOVÁNÍ A KONTROLA

Článek 19

Pracovní programy

1.   Program se provádí prostřednictvím pracovních programů uvedených v článku 110 finančního nařízení. ▌.

1a.
     
  Komise vypracuje do konce března 2021 rámcový program, který bude obsahovat časový harmonogram pracovních programů a výzev, jejich témata, příděl finančních prostředků a další nezbytné údaje, aby byla zajištěna transparentnost a předvídatelnost po celou dobu trvání programu a zvýšila se kvalita projektů. Rámcový program bude přijat prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24.

1b.
     
  Po zveřejnění pracovního programu zveřejní Komise oznámení o výzvách k předkládání návrhů v rámci pracovního programu; toto oznámení musí v souladu s článkem 194 finančního nařízení obsahovat přinejmenším následující informace pro každou uvedenou výzvu:

| a) | priority; |
| --- | --- |

a)

priority;

| b) | orientační datum zahájení; |
| --- | --- |

b)

orientační datum zahájení;

| c) | orientační datum ukončení; |
| --- | --- |

c)

orientační datum ukončení;

| d) | odhadovaný rozpočet. |
| --- | --- |

d)

odhadovaný rozpočet.

2.   Pracovní programy přijme Komise prostřednictvím
  aktu v přenesené pravomoci
  ▌podle článku
  24
  tohoto nařízení.

2a.
     
  V souladu s čl. 200 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 zahrnují všechny výzvy dvoustupňové výběrové řízení a provádějí se takto:

| a) | žadatelé předloží zjednodušenou dokumentaci obsahující relativně stručné informace, aby bylo možné předběžně vybrat způsobilé projekty; |
| --- | --- |

a)

žadatelé předloží zjednodušenou dokumentaci obsahující relativně stručné informace, aby bylo možné předběžně vybrat způsobilé projekty;

| b) | žadatelé, kteří byli předběžně vybráni, předloží po ukončení první fáze úplnou dokumentaci; |
| --- | --- |

b)

žadatelé, kteří byli předběžně vybráni, předloží po ukončení první fáze úplnou dokumentaci;

| c) | Komise zveřejní výzvy k podávání návrhů nejméně tři měsíce před zahájením výběrového řízení. |
| --- | --- |

c)

Komise zveřejní výzvy k podávání návrhů nejméně tři měsíce před zahájením výběrového řízení.

Článek 20

Monitorování a vykazování

-1.
     
  Komise definuje metodiku pro stanovení ukazatelů kvality za účelem přesného hodnocení dosaženého pokroku jednotlivých projektů, jež spadají pod síť TEN-T, a posouzení, do jaké míry se prostřednictvím programu podařilo splnit cíle stanovené v článku 3. Na základě této metodiky Komise přijme akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24, kterým nejpozději do 1. ledna 2021 doplní část I přílohy.

1.   Ukazatele pro vykazování pokroku dosaženého při plnění obecných a konkrétních cílů programu stanovených v článku 3 jsou uvedeny v části I přílohy.

2.   K zajištění účinného posouzení pokroku dosaženého při plnění cílů programu je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24, aby mohla měnit část I přílohy, v případě potřeby přezkoumat nebo doplnit ukazatele a doplnit toto nařízení o ustanovení o vytvoření rámce pro monitorování a hodnocení.

3.   Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho výsledků
  byly vhodné pro hloubkovou analýzu pokroku při vytváření koridorů hlavních sítí a případných obtíží, a aby se shromažďovaly
  účinně, efektivně a včas. Za tímto účelem se příjemcům finančních prostředků Unie, případně členským státům uloží přiměřené požadavky na vykazování.

3a.
     
  Komise zřídí specializovanou internetovou stránku, na které v reálném čase zveřejňuje mapu s prováděnými projekty spolu s příslušnými údaji (posouzení dopadu, hodnota, příjemce, prováděcí subjekt, stav provádění).

Článek 21

Hodnocení

  a přezkum

1.   Hodnocení se provádějí včas
  , nejméně však každé dva roky
  tak, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu.

1a.
     
  Hodnocení posoudí plnění programu podle jeho obecných a odvětvových cílů stanovených v článku 3, přičemž upřesní, zda jsou v jednotlivých odvětvích plněny příslušné cíle, zda je celkový rozpočtový závazek v souladu s celkovou přidělenou částkou, zda probíhající projekty dosáhly dostatečného stupně dokončení, zda jsou stále proveditelné a mohou být dokončeny.

2.   Průběžné hodnocení programu se provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění
  na základě monitorování prováděného podle článku 20
  , avšak nejpozději do čtyř let od začátku provádění programu.
  Zahrnuje rovněž komplexní hodnocení vhodnosti postupů, cílů a kritérií způsobilosti k dosažení obecných a odvětvových cílů stanovených v článku 3.


  Na základě výsledků tohoto průběžného hodnocení budou navržena doporučení pro přezkum programu.

3.   Na konci provádění programu, avšak nejpozději do 
  dvou
  let po skončení období uvedeného v článku 1, provede Komise závěrečné hodnocení programu.

4.   Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

Článek 22

Postup ve výboru

1.   Komisi je nápomocen Koordinační výbor pro Nástroj pro propojení Evropy. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 23

Akty v přenesené pravomoci

Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24 tohoto nařízení:

| a) | za účelem změny části I přílohy, pokud jde o ukazatele, a k vytvoření rámce pro monitorování a hodnocení; |
| --- | --- |

a)

za účelem změny části I přílohy, pokud jde o ukazatele, a k vytvoření rámce pro monitorování a hodnocení;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| c) | za účelem změny části III přílohy, pokud jde o definice koridorů hlavní dopravní sítě a předem určené úseky; a předem určené úseky v globální síti; |
| --- | --- |

c)

za účelem změny části III přílohy, pokud jde o definice koridorů hlavní dopravní sítě a předem určené úseky; a předem určené úseky v globální síti;

| d) | za účelem změny části IV přílohy, pokud jde o identifikaci přeshraničních projektů v oblasti obnovitelné energie; |
| --- | --- |

d)

za účelem změny části IV přílohy, pokud jde o identifikaci přeshraničních projektů v oblasti obnovitelné energie;

| e) | za účelem změny části V přílohy, pokud jde o identifikaci projektů společného zájmu v oblasti digitálního připojení. |
| --- | --- |

e)

za účelem změny části V přílohy, pokud jde o identifikaci projektů společného zájmu v oblasti digitálního připojení.

| ea) | za účelem přijetí pracovního programu; |
| --- | --- |

ea)

za účelem přijetí pracovního programu;

| eb) | za účelem přijetí rámcového programu; |
| --- | --- |

eb)

za účelem přijetí rámcového programu;

| ec) | za účelem specifikace nebo změny vojenských požadavků, vytvoření nebo změny seznamu částí transevropské dopravní sítě vhodných pro vojenskou dopravu, stanovení nebo změny seznamu prioritních projektů infrastruktury dvojího užití a postupu hodnocení způsobilosti opatření souvisejících s vojenskou mobilitou stanovených v článku 6a; |
| --- | --- |

ec)

za účelem specifikace nebo změny vojenských požadavků, vytvoření nebo změny seznamu částí transevropské dopravní sítě vhodných pro vojenskou dopravu, stanovení nebo změny seznamu prioritních projektů infrastruktury dvojího užití a postupu hodnocení způsobilosti opatření souvisejících s vojenskou mobilitou stanovených v článku 6a;

| ed) | za účelem definování metodiky pro stanovení kvalitativních ukazatelů pro správné hodnocení dosaženého pokroku jednotlivých projektů, které se budou realizovat prostřednictvím programu a jež spadají pod síť TEN-T. |
| --- | --- |

ed)

za účelem definování metodiky pro stanovení kvalitativních ukazatelů pro správné hodnocení dosaženého pokroku jednotlivých projektů, které se budou realizovat prostřednictvím programu a jež spadají pod síť TEN-T.

Článek 24

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 23 je Komisi svěřena do 31. prosince 2028.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 23 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 23 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 25

Informace, komunikace a publicita

1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ a zajišťují viditelnost těchto prostředků (zejména při propagaci opatření a jejich výsledků) tím, že poskytnou ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti.

2.   Komise provádí k programu a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně. Finanční zdroje vyčleněné na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku 3.

Článek 26

Ochrana finančních zájmů Unie

V případě, že se rozhodnutím podle mezinárodní dohody nebo na základě jakéhokoliv jiného právního nástroje účastní programu třetí země, tato třetí země udělí nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), Evropskému účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. V případě úřadu OLAF tato práva zahrnují právo provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF).

V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 může Úřad evropského veřejného žalobce vyšetřovat a stíhat podvody a jiné trestné činy poškozující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371.

KAPITOLA VI

KAPITOLA VI

PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 27

Zrušení a přechodná ustanovení

1.   Nařízení (EU) č. 1316/2013 a (EU) č. 283/2014 se zrušují.

2.   Aniž je dotčeno ustanovení odstavce 1, tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna příslušných opatření až do jejich ukončení podle nařízení (EU) č. 1316/2013, které se na příslušná opatření použije až do jejich ukončení.

2a.
     
  Nařízení (EU) č. 347/2013 se reviduje včas pro příští VFR s cílem uvést hlavní směry v soulad s cíli Unie v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a s dlouhodobým závazkem EU v oblasti dekarbonizace a začlenit zásadu „energetická účinnost v první řadě“. [pozm. návrh 10]

3.   Finanční krytí programu může zahrnovat i výdaje na technickou a správní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu k programu od opatření přijatých podle jeho předchůdce, Nástroje pro propojení Evropy podle nařízení (EU) č. 1316/2013.

4.   V případě potřeby lze do rozpočtu na období po roce 2027 začlenit i prostředky na pokrytí výdajů stanovených v čl. 4 odst. 5 tohoto nařízení, aby bylo možno řídit opatření, jež nebudou dokončena do 31. prosince 2027.

Článek 28

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2021.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

PŘÍLOHA

ČÁST I – UKAZATELE

Program bude pečlivě sledován na základě souboru ukazatelů určených k měření rozsahu, v jakém bylo dosaženo obecných a specifických cílů programu, s ohledem na minimalizaci administrativní zátěže a nákladů. Za tímto účelem se údaje shromažďují podle následujícího souboru ukazatelů:

| Odvětví | Specifické cíle | Ukazatele |
| --- | --- | --- |
| Doprava: | Efektivní a propojené sítě a infrastruktura pro inteligentní
  , interoperabilní
  , udržitelnou,
  multimodální,
  inkluzivní, bezpečnou a zabezpečenou mobilitu. | Počet přeshraničních a chybějících spojení řešených s podporou Nástroje pro propojení Evropy (včetně opatření týkajících se městských uzlů
  , regionálních přeshraničních železničních spojení
  , námořních přístavů, vnitrozemských přístavů
  , letišť
  a kombinovaných terminálů železniční a silniční dopravy hlavní
  a globální
  sítě TEN-T) |
| | | Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, které přispívají k digitalizaci dopravy
  (ERTMS, SESAR) |
| | | Počet čerpacích stanic poskytujících alternativní paliva, vybudovaných nebo modernizovaných s podporou Nástroje pro propojení Evropy |
| | | Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, které přispívají k bezpečnosti dopravy |
| | | Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, která přispívají k dostupnosti dopravy pro osoby se zdravotním postižením |
| | | Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, která přispívají ke snížení hlučnosti železniční nákladní dopravy |
| | Uzpůsobení požadavkům
  duální
  mobility
  (civilní a obranné) | Počet součástí dopravní infrastruktury přizpůsobených tak, aby vyhovovaly požadavkům
  duální
  mobility
  (civilní a obranné) |
| Energetika | Přínos k propojenosti a integraci trhů | Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, která přispívají k propojení sítí členských států a odstranění vnitřních omezení |
| | Bezpečnost dodávek energie | Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, která přispívají k projektům zajišťujícím odolnou plynárenskou síť |
| | | Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, která přispívají ke zvýšení inteligence a digitalizace sítí a zvýšení kapacity pro uskladnění energie |
| | Udržitelný rozvoj umožněním dekarbonizace | Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, která přispívají k projektům umožňujícím zvýšení penetrace obnovitelné energie do energetických soustav |
| | | Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, která přispívají k přeshraniční spolupráci v oblasti obnovitelných zdrojů energie |
| Digitální odvětví | Přínos k zavádění infrastruktury pro digitální konektivitu po celé Evropské unii. | Nová připojení k sítím s velmi vysokou kapacitou pro sociálně-ekonomické aktéry a místní vysoce kvalitní bezdrátová připojení pro místní komunity |
| | | Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, která zajišťují připojení 5G podél dopravních cest |
| | | Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, která umožňují nová připojení k sítím s velmi vysokou kapacitou pro domácnosti |
| | | Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, která přispívají k digitalizaci odvětví energetiky a dopravy |

Odvětví

Specifické cíle

Ukazatele

Doprava:

Efektivní a propojené sítě a infrastruktura pro inteligentní
  , interoperabilní
  , udržitelnou,
  multimodální,
  inkluzivní, bezpečnou a zabezpečenou mobilitu.

Počet přeshraničních a chybějících spojení řešených s podporou Nástroje pro propojení Evropy (včetně opatření týkajících se městských uzlů
  , regionálních přeshraničních železničních spojení
  , námořních přístavů, vnitrozemských přístavů
  , letišť
  a kombinovaných terminálů železniční a silniční dopravy hlavní
  a globální
  sítě TEN-T)

Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, které přispívají k digitalizaci dopravy
  (ERTMS, SESAR)

Počet čerpacích stanic poskytujících alternativní paliva, vybudovaných nebo modernizovaných s podporou Nástroje pro propojení Evropy

Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, které přispívají k bezpečnosti dopravy

Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, která přispívají k dostupnosti dopravy pro osoby se zdravotním postižením

Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, která přispívají ke snížení hlučnosti železniční nákladní dopravy

Uzpůsobení požadavkům
  duální
  mobility
  (civilní a obranné)

Počet součástí dopravní infrastruktury přizpůsobených tak, aby vyhovovaly požadavkům
  duální
  mobility
  (civilní a obranné)

Energetika

Přínos k propojenosti a integraci trhů

Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, která přispívají k propojení sítí členských států a odstranění vnitřních omezení

Bezpečnost dodávek energie

Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, která přispívají k projektům zajišťujícím odolnou plynárenskou síť

Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, která přispívají ke zvýšení inteligence a digitalizace sítí a zvýšení kapacity pro uskladnění energie

Udržitelný rozvoj umožněním dekarbonizace

Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, která přispívají k projektům umožňujícím zvýšení penetrace obnovitelné energie do energetických soustav

Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, která přispívají k přeshraniční spolupráci v oblasti obnovitelných zdrojů energie

Digitální odvětví

Přínos k zavádění infrastruktury pro digitální konektivitu po celé Evropské unii.

Nová připojení k sítím s velmi vysokou kapacitou pro sociálně-ekonomické aktéry a místní vysoce kvalitní bezdrátová připojení pro místní komunity

Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, která zajišťují připojení 5G podél dopravních cest

Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, která umožňují nová připojení k sítím s velmi vysokou kapacitou pro domácnosti

Počet opatření podporovaných z Nástroje pro propojení Evropy, která přispívají k digitalizaci odvětví energetiky a dopravy

ČÁST II: ORIENTAČNÍ PROCENTNÍ PODÍLY PRO ODVĚTVÍ DOPRAVY

Rozpočtové zdroje uvedené v čl. 4 odst. 2 písm. a) bodě i) a ii) budou přiděleny takto:

| — | 60 % na opatření uvedená v čl. 9 odst. 2 písm. a): „Opatření pro efektivní a propojené sítě“; |
| --- | --- |

—

60 % na opatření uvedená v čl. 9 odst. 2 písm. a): „Opatření pro efektivní a propojené sítě“;

| — | 40 % na opatření uvedená v čl. 9 odst. 2 písm. b): „Opatření pro inteligentní, udržitelnou, inkluzivní a bezpečnou a zabezpečenou mobilitu“. |
| --- | --- |

—

40 % na opatření uvedená v čl. 9 odst. 2 písm. b): „Opatření pro inteligentní, udržitelnou, inkluzivní a bezpečnou a zabezpečenou mobilitu“.

Rozpočtové zdroje použité k financování
  opatření uvedených v čl. 9 odst. 2 písm. a) 
  budou rozděleny takto: 75 % by mělo
  být přiděleno opatřením na koridorech hlavní sítě, 10 % opatřením na hlavní síti mimo koridory hlavní sítě a 15 % opatřením na globální síti.

ČÁST III: HORIZONTÁLNÍ PRIORITY, KORIDORY HLAVNÍ DOPRAVNÍ SÍTĚ A PŘEDEM URČENÉ ÚSEKY; PŘEDEM URČENÉ ÚSEKY NA GLOBÁLNÍ SÍTI

-1a.
     
  Horizontální priority

SESAR, ERTMS, ITS, RIS, VTMIS – inteligentní technologická zařízení

1.   Koridory hlavní sítě a předem určené úseky

| „Atlantický“ koridor hlavní sítě |
| --- |
| Vytýčení trasy | Gijón – León – Valladolid |
| | A Coruña – Vigo – Orense – León – |
| | Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao |
| | Bordeaux – Toulouse |
| | Tenerife / Gran Canaria – Huelva / Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba |
| | Algeciras – Bobadilla – Madrid |
| | souostroví Madeira
  /Sines –
  Ermidas/
  Lisabon – Madrid – Valladolid |
| | Lisabon – Aveiro – Leixões/Porto – řeka Duoro
  /Vigo |
| | Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux –
  La Rochelle
   – Tours – Paříž – Le Havre/Méty – Mannheim/Štrasburk |
| | Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paříž |
| | Dublin/Cork — Brest – Roscoff —
  Saint Nazaire – Nantes – Tours
  — Dijon |
| Předem určené úseky | Přeshraniční úseky | Evora – Merida | železniční doprava |
| | | Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux | |
| | | Aveiro – Salamanca | |
| | | Řeka Douro (Via Navegável do Douro) | vnitrozemské vodní cesty |
| | Chybějící spojení | Paříž (spojení Orly – Versailles a Orly – letiště Ch. De Gaulle) | Multimodální spojení |

„Atlantický“ koridor hlavní sítě

Vytýčení trasy

Gijón – León – Valladolid

A Coruña – Vigo – Orense – León –

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao

Bordeaux – Toulouse

Tenerife / Gran Canaria – Huelva / Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Algeciras – Bobadilla – Madrid

souostroví Madeira
  /Sines –
  Ermidas/
  Lisabon – Madrid – Valladolid

Lisabon – Aveiro – Leixões/Porto – řeka Duoro
  /Vigo

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux –
  La Rochelle
   – Tours – Paříž – Le Havre/Méty – Mannheim/Štrasburk

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paříž

Dublin/Cork — Brest – Roscoff —
  Saint Nazaire – Nantes – Tours
  — Dijon

Předem určené úseky

Přeshraniční úseky

Evora – Merida

železniční doprava

Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux

Aveiro – Salamanca

Řeka Douro (Via Navegável do Douro)

vnitrozemské vodní cesty

Chybějící spojení

Paříž (spojení Orly – Versailles a Orly – letiště Ch. De Gaulle)

Multimodální spojení

| „Baltsko-jaderský“ koridor hlavní sítě |
| --- |
| Vytýčení trasy | Gdyně – Gdaňsk – Katovice/Slavkov |
| | Gdaňsk – Varšava – Katovice |
| | Katovice – Ostrava – Brno – Vídeň |
| | Štětín/Svinoústí – Poznaň – Vratislav – Ostrava |
| | Katovice – Žilina – Bratislava – Vídeň |
| | Vídeň – Štýrský Hradec – Villach – Udine – Terst |
| | Udine – Benátky – Padova – Bologna – Ravenna – Ancona
  – Foggia |
| | Štýrský Hradec – Maribor – Lublaň – Koper/Terst |
| Předem určené úseky | Přeshraniční úseky | Katovice – Ostrava | železniční doprava |
| | Katovice – Žilina | |
| | Opole – Ostrava | |
| | Bratislava – Vídeň | |
| | Štýrský Hradec – Maribor | |
| | Terst – Divača | |
| | Katovice – Žilina | silniční doprava |
| | Brno – Vídeň | |
| | Chybějící spojení | Gloggnitz – Mürzzuschlag: | železniční doprava |
| | Semmeringský patní tunel | |
| | Štýrský Hradec – Klagenfurt: Koralmská železniční trať a tunel | |
| | Koper – Divača | |

„Baltsko-jaderský“ koridor hlavní sítě

Vytýčení trasy

Gdyně – Gdaňsk – Katovice/Slavkov

Gdaňsk – Varšava – Katovice

Katovice – Ostrava – Brno – Vídeň

Štětín/Svinoústí – Poznaň – Vratislav – Ostrava

Katovice – Žilina – Bratislava – Vídeň

Vídeň – Štýrský Hradec – Villach – Udine – Terst

Udine – Benátky – Padova – Bologna – Ravenna – Ancona
  – Foggia

Štýrský Hradec – Maribor – Lublaň – Koper/Terst

Předem určené úseky

Přeshraniční úseky

Katovice – Ostrava

železniční doprava

Katovice – Žilina

Opole – Ostrava

Bratislava – Vídeň

Štýrský Hradec – Maribor

Terst – Divača

Katovice – Žilina

silniční doprava

Brno – Vídeň

Chybějící spojení

Gloggnitz – Mürzzuschlag:

železniční doprava

Semmeringský patní tunel

Štýrský Hradec – Klagenfurt: Koralmská železniční trať a tunel

Koper – Divača

| „Středomořský“ koridor hlavní sítě |
| --- |
| Vytýčení trasy | Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona |
| | Zaragoza — Teru — Valencia /Sagunto |
| | Sagunto — Valencia — Madrid |
| | Sevilla – Bobadilla – Murcia |
| | Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona / Palma de Mallorca – Barcelona |
| | Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Janov/Lyon –
  La Spezia
   – Turín – Novara – Milán – Bologna/Verona – Padova – Benátky – Ravenna/Terst/Koper – Lublaň – Budapešť |
| | Toulouse – Narbonne |
| | Lublaň/Rijeka – Záhřeb – Budapešť – ukrajinská hranice |
| Předem určené úseky | Přeshraniční úseky | Lyon – Turín: patní tunel a přístupové cesty | železniční doprava |
| | | Barcelona – Perpignan | |
| | | Nice – Ventimiglia | |
| | | Terst – Divača | |
| | | Lublaň – Záhřeb | |
| | | Záhřeb – Budapešť | |
| | | Budapešť – Miskolc – ukrajinská hranice | |
| | | Lendava – Letenye | silniční doprava |
| | | Vásárosnamény – ukrajinská hranice | |
| | Chybějící spojení | Perpignan – Montpellier | železniční doprava |
| | | Madrid – Zaragoza –Barcelona | |
| | | Koper – Divača | |
| | | Rijeka – Záhřeb | |
| | | Milán – Cremona – Mantova
  – Ferrara
   – Porto Levante / Benátky – Terst/Ravenna –
  Porto Garibaldi | vnitrozemské vodní cesty |

„Středomořský“ koridor hlavní sítě

Vytýčení trasy

Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona

Zaragoza — Teru — Valencia /Sagunto

Sagunto — Valencia — Madrid

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona / Palma de Mallorca – Barcelona

Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Janov/Lyon –
  La Spezia
   – Turín – Novara – Milán – Bologna/Verona – Padova – Benátky – Ravenna/Terst/Koper – Lublaň – Budapešť

Toulouse – Narbonne

Lublaň/Rijeka – Záhřeb – Budapešť – ukrajinská hranice

Předem určené úseky

Přeshraniční úseky

Lyon – Turín: patní tunel a přístupové cesty

železniční doprava

Barcelona – Perpignan

Nice – Ventimiglia

Terst – Divača

Lublaň – Záhřeb

Záhřeb – Budapešť

Budapešť – Miskolc – ukrajinská hranice

Lendava – Letenye

silniční doprava

Vásárosnamény – ukrajinská hranice

Chybějící spojení

Perpignan – Montpellier

železniční doprava

Madrid – Zaragoza –Barcelona

Koper – Divača

Rijeka – Záhřeb

Milán – Cremona – Mantova
  – Ferrara
   – Porto Levante / Benátky – Terst/Ravenna –
  Porto Garibaldi

vnitrozemské vodní cesty

| „Severomořsko-baltský“ koridor hlavní sítě |
| --- |
| Vytýčení trasy | Luleå – Helsinky – Tallinn – Riga |
| | Ventspils – Riga |
| | Riga – Kaunas |
| | Klaipeda – Kaunas – Vilnius |
| | Kaunas – Varšava |
| | Běloruská hranice – Varšava –
  Łódź/Poznań
   – Frankfurt nad Odrou – Berlín – Hamburk – Kiel |
| | Lodž – Katovice/Vratislav |
| | Ukrajinsko–polská hranice – Řešov
   – Katovice – Vratislav – Falkenberg – Magdeburg |
| | Štětín/Svinoústí – Berlín – Magdeburg – Braunschweig – Hannover |
| | Hannover – Brémy – Bremerhaven/Wilhelmshaven |
| | Hannover – Osnabrück – 
  / Kleve – Nijmegen /
   – Hengelo – Almelo – Deventer – Utrecht |
| | Utrecht – Amsterodam |
| | Utrecht – Rotterdam – Antverpy |
| | Hannover – Kolín – Antverpy |
| Předem určené úseky | Přeshraniční úseky | Tallinn – Riga – Kaunas/
  Vilnius
   – Varšava: Nová železniční baltská trať plně interoperabilní s rozchodem UIC | železniční doprava |
| | | Antverpy – Duisburg | železniční doprava |
| | | Štětín/Svinoústí /
  most u Karninu
   – Berlín | železniční doprava / vnitrozemské vodní cesty |
| | | Koridor Via Baltica EE-LV-LT-PL | silniční doprava |
| | Chybějící spojení | ▌ | železniční doprava |
| | | Varšava/Idzikowice – Poznaň/Vratislav, vč. připojení na plánovaný Centrální dopravní uzel | |
| | | Kielský průplav | vnitrozemské vodní cesty |
| | | Berlín – Magdeburg – Hannover; Středoněmecký průplav; západoněmecké průplavy | |
| | | Rýn, Waal | |
| | | Průplav Noordzee, IJssel, průplav Twente | |
| | Modernizace (dvoukolejná trať) | Porúří – Münster – Osnabrück – Hamburk | Železniční doprava |

„Severomořsko-baltský“ koridor hlavní sítě

Vytýčení trasy

Luleå – Helsinky – Tallinn – Riga

Ventspils – Riga

Riga – Kaunas

Klaipeda – Kaunas – Vilnius

Kaunas – Varšava

Běloruská hranice – Varšava –
  Łódź/Poznań
   – Frankfurt nad Odrou – Berlín – Hamburk – Kiel

Lodž – Katovice/Vratislav

Ukrajinsko–polská hranice – Řešov
   – Katovice – Vratislav – Falkenberg – Magdeburg

Štětín/Svinoústí – Berlín – Magdeburg – Braunschweig – Hannover

Hannover – Brémy – Bremerhaven/Wilhelmshaven

Hannover – Osnabrück – 
  / Kleve – Nijmegen /
   – Hengelo – Almelo – Deventer – Utrecht

Utrecht – Amsterodam

Utrecht – Rotterdam – Antverpy

Hannover – Kolín – Antverpy

Předem určené úseky

Přeshraniční úseky

Tallinn – Riga – Kaunas/
  Vilnius
   – Varšava: Nová železniční baltská trať plně interoperabilní s rozchodem UIC

železniční doprava

Antverpy – Duisburg

železniční doprava

Štětín/Svinoústí /
  most u Karninu
   – Berlín

železniční doprava / vnitrozemské vodní cesty

Koridor Via Baltica EE-LV-LT-PL

silniční doprava

Chybějící spojení

▌

železniční doprava

Varšava/Idzikowice – Poznaň/Vratislav, vč. připojení na plánovaný Centrální dopravní uzel

Kielský průplav

vnitrozemské vodní cesty

Berlín – Magdeburg – Hannover; Středoněmecký průplav; západoněmecké průplavy

Rýn, Waal

Průplav Noordzee, IJssel, průplav Twente

Modernizace (dvoukolejná trať)

Porúří – Münster – Osnabrück – Hamburk

Železniční doprava

| „Severomořsko-středomořský“ koridor hlavní sítě |
| --- |
| Vytýčení trasy | ▌ |
| | Derry — Sligo — Galway —
  Shannon Foynes/Cork |
| | ▌ |
| | ▌ |
| | Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Antverpy/Rotterdam |
| | Dublin – Cork – Calais – Dunkerque – Zeebrugge – Antverpy – Rotterdam |
| | Hranice Spojeného království –
  Lille – Brusel |
| | Londýn – Lille –
  přeshraniční železniční trať Brusel–Quiévrain–Valenciennes
   – Brusel |
| | Amsterodam – Rotterdam – Antverpy – Brusel – Lucemburk |
| | Lucemburk – Méty – Dijon – Mâcon – Lyon – Marseille |
| | Lucemburk – Méty – Štrasburk – Basilej |
| | Antverpy/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paříž |
| Předem určené úseky | Přeshraniční úseky | Brusel – Lucemburk – Štrasburk | železniční doprava |
| | | Terneuzen – Gent | vnitrozemské vodní cesty |
| | | Síť Seina – Šelda a související povodí Seiny, Šeldy a Mázy | |
| | | Průplav Šelda – Rýn | |
| | Chybějící spojení | Albertův průplav / průplav Bocholt-Herentals | vnitrozemské vodní cesty |
| | Dunkirk – Lille |

„Severomořsko-středomořský“ koridor hlavní sítě

Vytýčení trasy

▌

Derry — Sligo — Galway —
  Shannon Foynes/Cork

▌

▌

Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Antverpy/Rotterdam

Dublin – Cork – Calais – Dunkerque – Zeebrugge – Antverpy – Rotterdam

Hranice Spojeného království –
  Lille – Brusel

Londýn – Lille –
  přeshraniční železniční trať Brusel–Quiévrain–Valenciennes
   – Brusel

Amsterodam – Rotterdam – Antverpy – Brusel – Lucemburk

Lucemburk – Méty – Dijon – Mâcon – Lyon – Marseille

Lucemburk – Méty – Štrasburk – Basilej

Antverpy/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paříž

Předem určené úseky

Přeshraniční úseky

Brusel – Lucemburk – Štrasburk

železniční doprava

Terneuzen – Gent

vnitrozemské vodní cesty

Síť Seina – Šelda a související povodí Seiny, Šeldy a Mázy

Průplav Šelda – Rýn

Chybějící spojení

Albertův průplav / průplav Bocholt-Herentals

vnitrozemské vodní cesty

Dunkirk – Lille

| Koridor hlavní sítě „Východ-východní Středomoří“ |
| --- |
| Vytýčení trasy | Hamburk – Berlín |
| | Rostock – Berlín – Drážďany |
| | Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Drážďany |
| | Drážďany – Ústí nad Labem – Mělník/Praha – Lysá nad Labem / Poříčany – Kolín |
| | Kolín – Pardubice – Brno – Vídeň/Bratislava – Budapešť – Arad – Temešvár – Krajova – Calafat – Vidin – Sofie |
| | Sofie – Plovdiv – Burgas |
| | Plovdiv – turecká hranice – Alexandropouli – Kavala – Soluň – Ioannina – Kakavia/Igoumenitsa |
| | Hranice Bývalé jugoslávské republiky Makedonie – Soluň |
| | Sofie – Soluň – Atény – Piraeus/Ikonio – Heraklion – Lemesos (Vasiliko) – Lefkosia |
| | Atény – Patras/Igoumenitsa |
| Předem určené úseky | Přeshraniční úseky | Drážďany – Praha | železniční doprava |
| | | Vídeň/Bratislava – Budapešť | |
| | | Békéscsaba – Arad | |
| | | Calafat – Vidin – Sofie – Soluň | |
| | | Turecká hranice – Alexandropouli | |
| | | Hranice Bývalé jugoslávské republiky Makedonie – Soluň | |
| | | Ioannina – Kakavia (albánská hranice) | silniční doprava |
| | | Krajova – Vidin | |
| | | Hamburk – Drážďany – Praha – Pardubice | vnitrozemské vodní cesty |
| | Chybějící spojení | Soluň – Kavala | železniční doprava |
| | | Budapešť Kelenföld – Ferencváros | |
| | | Železniční stanice v Szolnoku | |

Koridor hlavní sítě „Východ-východní Středomoří“

Vytýčení trasy

Hamburk – Berlín

Rostock – Berlín – Drážďany

Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Drážďany

Drážďany – Ústí nad Labem – Mělník/Praha – Lysá nad Labem / Poříčany – Kolín

Kolín – Pardubice – Brno – Vídeň/Bratislava – Budapešť – Arad – Temešvár – Krajova – Calafat – Vidin – Sofie

Sofie – Plovdiv – Burgas

Plovdiv – turecká hranice – Alexandropouli – Kavala – Soluň – Ioannina – Kakavia/Igoumenitsa

Hranice Bývalé jugoslávské republiky Makedonie – Soluň

Sofie – Soluň – Atény – Piraeus/Ikonio – Heraklion – Lemesos (Vasiliko) – Lefkosia

Atény – Patras/Igoumenitsa

Předem určené úseky

Přeshraniční úseky

Drážďany – Praha

železniční doprava

Vídeň/Bratislava – Budapešť

Békéscsaba – Arad

Calafat – Vidin – Sofie – Soluň

Turecká hranice – Alexandropouli

Hranice Bývalé jugoslávské republiky Makedonie – Soluň

Ioannina – Kakavia (albánská hranice)

silniční doprava

Krajova – Vidin

Hamburk – Drážďany – Praha – Pardubice

vnitrozemské vodní cesty

Chybějící spojení

Soluň – Kavala

železniční doprava

Budapešť Kelenföld – Ferencváros

Železniční stanice v Szolnoku

| „Rýnsko-alpský“ koridor hlavní sítě |
| --- |
| Vytýčení trasy | Janov – Milán – Lugano – Basilej |
| | Janov – Novara – Brig – Bern – Basilej
  – obnova přeshraničního železničního mostu Freiburg (Breisgau)–Colmar – přeshraniční spoj Rastatt–Haguenau
   – Karlsruhe – Mannheim – Mohuč – Koblenz – Kolín nad Rýnem |
| | Milán – Verona – Trento – Bolzano – Innsbruck – Mnichov, včetně Brennerského koridoru |
| | Kolín nad Rýnem – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amsterodam |
| | Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen |
| | Kolín nad Rýnem – Lutych – Brusel – Gent |
| | Lutych – Antverpy – Gent – Zeebrugge |
| Předem určené úseky | Přeshraniční úseky | Zevenaar – Emmerich – Oberhausen | železniční doprava |
| | | Karlsruhe – Basilej | |
| | | Milán/Novara – švýcarská hranice | |
| | | Antverpy – Duisburg | |
| | | Basilej – Antverpy/Rotterdam – Amsterodam | vnitrozemské vodní cesty |
| | Chybějící spojení | Janov – Tortona / Novi Ligure | železniční doprava |

„Rýnsko-alpský“ koridor hlavní sítě

Vytýčení trasy

Janov – Milán – Lugano – Basilej

Janov – Novara – Brig – Bern – Basilej
  – obnova přeshraničního železničního mostu Freiburg (Breisgau)–Colmar – přeshraniční spoj Rastatt–Haguenau
   – Karlsruhe – Mannheim – Mohuč – Koblenz – Kolín nad Rýnem

Milán – Verona – Trento – Bolzano – Innsbruck – Mnichov, včetně Brennerského koridoru

Kolín nad Rýnem – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amsterodam

Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen

Kolín nad Rýnem – Lutych – Brusel – Gent

Lutych – Antverpy – Gent – Zeebrugge

Předem určené úseky

Přeshraniční úseky

Zevenaar – Emmerich – Oberhausen

železniční doprava

Karlsruhe – Basilej

Milán/Novara – švýcarská hranice

Antverpy – Duisburg

Basilej – Antverpy/Rotterdam – Amsterodam

vnitrozemské vodní cesty

Chybějící spojení

Janov – Tortona / Novi Ligure

železniční doprava

| „Rýnsko-dunajský“ koridor hlavní sítě |
| --- |
| Vytýčení trasy | Paříž – Štrasburk – Stuttgart –
  Augsburg
   – Mnichov –
  Salcburk
   – Wels/Linec |
| | Štrasburk – Mannheim – Frankfurt – Würzburg – Norimberk – Řezno – Pasov – Wels/Linec |
| | Mnichov/Norimberk – Praha – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – ukrajinská hranice |
| | Wels/Linec – Vídeň – Bratislava – Budapešť – Vukovar |
| | Vídeň/Bratislava – Budapešť – Arad – Brašov/Krajova – Bukurešť –
  Focșani – Albița (moldavská hranice)
   / Konstanca – Sulina |
| Předem určené úseky | Přeshraniční úseky | Mnichov – Praha | železniční doprava |
| | | Norimberk – Plzeň | |
| | | Mnichov – Mühldorf – Freilassing – Salcburk | |
| | | Štrasburk – Kehl Appenweier | |
| | | Hranice – Žilina | |
| | | Vídeň – Bratislava/Budapešť | |
| | | Bratislava – Budapešť | |
| | | Békéscsaba – Arad | |
| | | Dunaj (Kehlheim – Konstanca/Midia/Sulina) a související povodí Sávy a Tisy | vnitrozemské vodní cesty |
| | | Zlín – Žilina | silniční doprava |
| | Chybějící spojení | Stuttgart – Ulm | železniční doprava |
| | | Salcburk – Linec | |
| | | Arad – Krajova | |
| | | Bukurešť – Konstanca | |
| | | Arad – Brašov | železniční doprava |
| | | Brašov – Predeal | železniční doprava |
| | | Bukurešť – Krajova | železniční doprava |

„Rýnsko-dunajský“ koridor hlavní sítě

Vytýčení trasy

Paříž – Štrasburk – Stuttgart –
  Augsburg
   – Mnichov –
  Salcburk
   – Wels/Linec

Štrasburk – Mannheim – Frankfurt – Würzburg – Norimberk – Řezno – Pasov – Wels/Linec

Mnichov/Norimberk – Praha – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – ukrajinská hranice

Wels/Linec – Vídeň – Bratislava – Budapešť – Vukovar

Vídeň/Bratislava – Budapešť – Arad – Brašov/Krajova – Bukurešť –
  Focșani – Albița (moldavská hranice)
   / Konstanca – Sulina

Předem určené úseky

Přeshraniční úseky

Mnichov – Praha

železniční doprava

Norimberk – Plzeň

Mnichov – Mühldorf – Freilassing – Salcburk

Štrasburk – Kehl Appenweier

Hranice – Žilina

Vídeň – Bratislava/Budapešť

Bratislava – Budapešť

Békéscsaba – Arad

Dunaj (Kehlheim – Konstanca/Midia/Sulina) a související povodí Sávy a Tisy

vnitrozemské vodní cesty

Zlín – Žilina

silniční doprava

Chybějící spojení

Stuttgart – Ulm

železniční doprava

Salcburk – Linec

Arad – Krajova

Bukurešť – Konstanca

Arad – Brašov

železniční doprava

Brašov – Predeal

železniční doprava

Bukurešť – Krajova

železniční doprava

| „Skandinávsko-středomořský“ koridor hlavní sítě |
| --- |
| Vytýčení trasy | Ruská hranice – Hamina/Kotka – Helsinky – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö |
| | Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm |
| | Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg |
| | Malmö – Kodaň – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn |
| | Kodaň – Kolding/Lübeck – Hamburk – Hannover |
| | Bremerhaven – Brémy – Hannover – Norimberk |
| | Rostock – Berlín –
  Halle
  /Lipsko –
  Erfurt/Výmar
   – Mnichov |
| | Norimberk – Mnichov – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Florencie |
| | Livorno/La Spezia – Florencie – Řím – Neapol – Bari – Taranto – Valletta |
| | Neapol –
  Cagliari /
  Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta –
  Marsaxlokk |
| Předem určené úseky | Přeshraniční úseky | Ruská hranice – Helsinky | železniční doprava |
| | | Kodaň – Hamburk: Přístupové cesty k fixnímu spojení Fehmarnovy úžiny | |
| | | Mnichov – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: Brennerský patní tunel a přístupové cesty | |
| | | Trelleborg – Malmö – Göteborg – norská hranice (přeshraniční úsek, železniční doprava) | |
| | | Göteborg-Oslo | |
| | | Helsingborg-Helsingør | |
| | | Kodaň – Malmö | |
| | | Kodaň – Hamburk: Fixní spojení Fehmarnovy úžiny | silniční / železniční doprava |

„Skandinávsko-středomořský“ koridor hlavní sítě

Vytýčení trasy

Ruská hranice – Hamina/Kotka – Helsinky – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö

Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm

Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg

Malmö – Kodaň – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

Kodaň – Kolding/Lübeck – Hamburk – Hannover

Bremerhaven – Brémy – Hannover – Norimberk

Rostock – Berlín –
  Halle
  /Lipsko –
  Erfurt/Výmar
   – Mnichov

Norimberk – Mnichov – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Florencie

Livorno/La Spezia – Florencie – Řím – Neapol – Bari – Taranto – Valletta

Neapol –
  Cagliari /
  Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta –
  Marsaxlokk

Předem určené úseky

Přeshraniční úseky

Ruská hranice – Helsinky

železniční doprava

Kodaň – Hamburk: Přístupové cesty k fixnímu spojení Fehmarnovy úžiny

Mnichov – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: Brennerský patní tunel a přístupové cesty

Trelleborg – Malmö – Göteborg – norská hranice (přeshraniční úsek, železniční doprava)

Göteborg-Oslo

Helsingborg-Helsingør

Kodaň – Malmö

Kodaň – Hamburk: Fixní spojení Fehmarnovy úžiny

silniční / železniční doprava

2.   Předem určené úseky na globální síti

K souvisejícím prvkům nacházejícím se v globální síti, které jsou uvedené v čl. 9 odst. 2 písm. a) bodě i), a
  k přeshraničním
  spojům
  globální sítě uvedeným v čl. 9 odst. 2 písm. a) bodě ii) tohoto nařízení patří zejména následující úseky:

| Dublin – Strabane – Letterkenny | silniční doprava |
| --- | --- |
| Derry — Sligo — Galway | železniční doprava |
| Pau – Huesca | železniční doprava |
| Lyon – švýcarská hranice | železniční doprava |
| Athus – Mont-Saint-Martin | železniční doprava |
| ▌ | železniční doprava |
| Mons – Valenciennes | železniční doprava |
| Gent – Terneuzen | železniční doprava |
| Heerlen – Cáchy | železniční doprava |
| Groningen – Brémy | železniční doprava |
| Stuttgart – švýcarská hranice | železniční doprava |
| Berlín – Rzepin/Horka – Vratislav | železniční doprava |
| Praha – Linec | železniční doprava |
| Villach – Lublaň | železniční doprava |
| Ancona – Foggia | silniční / železniční doprava |
| Pivka – Rijeka | železniční doprava |
| Plzeň – České Budějovice – Vídeň | železniční doprava |
| Vídeň – Győr | železniční doprava |
| Štýrský Hradec –
  Celldömölk
   – Győr | železniční doprava |
| Neumarkt – Kalham – Mühldorf | železniční doprava |
| Jantarový koridor PL–SK–HU | železniční doprava |
| Koridor Via Carpathia bělorusko–ukrajinská hranice–PL–SK–HU–RO | silniční doprava |
| Budapešť – Osijek – Svilaj (hranice Bosny a Hercegoviny) | silniční doprava |
| Temešvár – Moravița | silniční doprava |
| Faro – Huelva | železniční doprava |
| Porto – Vigo | železniční doprava |
| Bukurešť
   – Giurgiu – Varna/Burgas | železniční doprava |
| Svilengrad – Pithio | železniční doprava |
| Siret – Suceava | silniční doprava |
| Focșani – Albița | silniční doprava |
| Mnichov – Salcburk – Laibach | železniční doprava |
| Gallarate/Sesto C. – Laveno/Luino | železniční doprava |

Dublin – Strabane – Letterkenny

silniční doprava

Derry — Sligo — Galway

železniční doprava

Pau – Huesca

železniční doprava

Lyon – švýcarská hranice

železniční doprava

Athus – Mont-Saint-Martin

železniční doprava

▌

železniční doprava

Mons – Valenciennes

železniční doprava

Gent – Terneuzen

železniční doprava

Heerlen – Cáchy

železniční doprava

Groningen – Brémy

železniční doprava

Stuttgart – švýcarská hranice

železniční doprava

Berlín – Rzepin/Horka – Vratislav

železniční doprava

Praha – Linec

železniční doprava

Villach – Lublaň

železniční doprava

Ancona – Foggia

silniční / železniční doprava

Pivka – Rijeka

železniční doprava

Plzeň – České Budějovice – Vídeň

železniční doprava

Vídeň – Győr

železniční doprava

Štýrský Hradec –
  Celldömölk
   – Győr

železniční doprava

Neumarkt – Kalham – Mühldorf

železniční doprava

Jantarový koridor PL–SK–HU

železniční doprava

Koridor Via Carpathia bělorusko–ukrajinská hranice–PL–SK–HU–RO

silniční doprava

Budapešť – Osijek – Svilaj (hranice Bosny a Hercegoviny)

silniční doprava

Temešvár – Moravița

silniční doprava

Faro – Huelva

železniční doprava

Porto – Vigo

železniční doprava

Bukurešť
   – Giurgiu – Varna/Burgas

železniční doprava

Svilengrad – Pithio

železniční doprava

Siret – Suceava

silniční doprava

Focșani – Albița

silniční doprava

Mnichov – Salcburk – Laibach

železniční doprava

Gallarate/Sesto C. – Laveno/Luino

železniční doprava

PŘÍLOHA – ČÁST IV: IDENTIFIKACE PŘESHRANIČNÍCH PROJEKTŮ V OBLASTI OBNOVITELNÉ ENERGIE

1.   Cíle přeshraničních projektů v oblasti obnovitelné energie

Přeshraniční projekty v oblasti obnovitelné energie podporují přeshraniční spolupráci mezi členskými státy v oblasti plánování, vývoje a nákladově efektivního využívání obnovitelných zdrojů energie
  s cílem přispět k dosažení dlouhodobých cílů Unie v oblasti dekarbonizace
  .

2.   Obecná kritéria

Aby se projekt kvalifikoval jako přeshraniční projekt v oblasti obnovitelné energie, musí splňovat všechna následující kritéria:

| a) | musí být součástí dohody o spolupráci nebo jiného druhu dohody mezi členskými státy a/nebo mezi členskými státy a třetími zeměmi, jak stanoví články 6, 7, 9 nebo 11 směrnice 2009/28/ES; |
| --- | --- |

a)

musí být součástí dohody o spolupráci nebo jiného druhu dohody mezi členskými státy a/nebo mezi členskými státy a třetími zeměmi, jak stanoví články 6, 7, 9 nebo 11 směrnice 2009/28/ES;

| b) | musí umožňovat úspory nákladů v zavádění obnovitelných zdrojů energie a/nebo přínosy pro systémovou integraci, zabezpečení dodávek nebo inovace ve srovnání s 
  alternativním přeshraničním
  projektem
  v oblasti energetiky nebo obnovitelné energie
  prováděným jedním z účastnických států samotným; |
| --- | --- |

b)

musí umožňovat úspory nákladů v zavádění obnovitelných zdrojů energie a/nebo přínosy pro systémovou integraci, zabezpečení dodávek nebo inovace ve srovnání s 
  alternativním přeshraničním
  projektem
  v oblasti energetiky nebo obnovitelné energie
  prováděným jedním z účastnických států samotným;

| c) | potenciální celkové přínosy spolupráce převažují nad náklady, včetně dlouhodobých, podle posouzení na základě analýzy nákladů a přínosů podle bodu 3 a při použité metodice uvedené v článku [7]. |
| --- | --- |

c)

potenciální celkové přínosy spolupráce převažují nad náklady, včetně dlouhodobých, podle posouzení na základě analýzy nákladů a přínosů podle bodu 3 a při použité metodice uvedené v článku [7].

3.   Analýza nákladů a přínosů

Analýza nákladů a přínosů zmíněná v bodě 2 c) musí zohlednit u každého účastnického členského státu nebo třetí země mimo jiné dopad na následující aspekty:

| a) | náklady na výrobu elektrické energie; |
| --- | --- |

a)

náklady na výrobu elektrické energie;

| b) | systémové náklady na integraci; |
| --- | --- |

b)

systémové náklady na integraci;

| c) | náklady na podporu; |
| --- | --- |

c)

náklady na podporu;

| d) | emise skleníkových plynů; |
| --- | --- |

d)

emise skleníkových plynů;

| e) | zabezpečení dodávek; |
| --- | --- |

e)

zabezpečení dodávek;

| f) | znečišťování ovzduší a jiné místní znečištění
  nebo vlivy na místní přírodu a životní prostředí |
| --- | --- |

f)

znečišťování ovzduší a jiné místní znečištění
  nebo vlivy na místní přírodu a životní prostředí

| g) | inovace. |
| --- | --- |

g)

inovace.

4.   Proces

Předkladatelé projektu, včetně členských států, potenciálně způsobilého pro výběr jako přeshraničního projektu v oblasti obnovitelné energie na základě dohody o spolupráci nebo jiného druhu dohody
  v oblasti obnovitelné energie
  mezi členskými státy a/nebo mezi členskými státy a třetími zeměmi, jak stanoví články 9
  nebo 11 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2018/...
   (+) (1) (+), a usilujícího o získání statusu přeshraničních projektů v oblasti obnovitelné energie, předloží Komisi žádost o výběr jako přeshraniční projekty v oblasti obnovitelné energie. Žádost bude obsahovat příslušné informace, aby Komise mohla vyhodnotit projekt na základě kritérií uvedených v bodech 2 a 3 v souladu s metodikami uvedenými v článku 7.

Komise zajistí, aby předkladatelé měli příležitost požádat o status přeshraničních projektů v oblasti obnovitelné energie nejméně jednou za rok.

Komise provede příslušné konzultace k seznamu projektů předložených s cílem stát se přeshraničními projekty v oblasti obnovitelné energie.

Komise vyhodnotí žádosti podle kritérií uvedených v bodech 2 a 3.

Komise se při výběru přeshraničních projektů v oblasti obnovitelné energie zaměří na celkově zvládnutelný počet. Komise se vynasnaží, aby při identifikaci přeshraničních projektů v oblasti obnovitelné energie zajistila odpovídající geografickou rovnováhu. Pro identifikaci projektů se mohou použít regionální seskupení.

Projekt nebude vybrán mezi přeshraniční projekty v oblasti obnovitelné energie nebo mu bude tento status odebrán, pokud jeho hodnocení vycházelo z nesprávných informací, které byly rozhodujícím faktorem při hodnocení, nebo pokud projekt není v souladu s právními předpisy Unie.

Komise zveřejní na svých internetových stránkách seznam vybraných přeshraničních projektů v oblasti obnovitelné energie.

ČÁST V – PROJEKTY SPOLEČNÉHO ZÁJMU V OBLASTI INFRASTRUKTURY PRO DIGITÁLNÍ KONEKTIVITU

1.   Gigabitové připojení
  a připojení 5G nebo jiné moderní mobilní připojení
  sociálně-ekonomických aktérů

Opatření budou rozdělena podle priorit s ohledem na fungování sociálně-ekonomických aktérů, relevanci digitálních služeb a aplikací umožněných poskytováním základního připojení k internetu a potenciální sociálně-ekonomické přínosy pro občany, podniky a místní komunity, včetně vedlejších účinků z hlediska konektivity. Dostupný rozpočet bude členským státům přidělen geograficky vyváženým způsobem.

Prioritu mají opatření přispívající ke:

| — | gigabitovému připojení pro nemocnice a zdravotní centra, v souladu se snahou digitalizovat systém zdravotní péče, s ohledem na zvýšení blaha občanů EU a změnu způsobu, jakým jsou pacientům poskytovány služby v oblasti zdravotnictví a péče (26), |
| --- | --- |

—

gigabitovému připojení pro nemocnice a zdravotní centra, v souladu se snahou digitalizovat systém zdravotní péče, s ohledem na zvýšení blaha občanů EU a změnu způsobu, jakým jsou pacientům poskytovány služby v oblasti zdravotnictví a péče (26),

| — | gigabitovému připojení pro vzdělávací výzkumná centra v souvislosti se snahou
  usnadnit mimo jiné používání vysoce výkonné výpočetní techniky, cloudových aplikací a dat velkého objemu,
  překlenout digitální propasti a inovovat v oblasti vzdělávacích systémů, zlepšovat výsledky učení, posilovat rovnost a efektivnost (27). |
| --- | --- |

—

gigabitovému připojení pro vzdělávací výzkumná centra v souvislosti se snahou
  usnadnit mimo jiné používání vysoce výkonné výpočetní techniky, cloudových aplikací a dat velkého objemu,
  překlenout digitální propasti a inovovat v oblasti vzdělávacích systémů, zlepšovat výsledky učení, posilovat rovnost a efektivnost (27).

| — | připojení 5G nebo bezdrátovému širokopásmovému připojení s velmi vysokou kapacitou pro vzdělávací a výzkumná centra, nemocnice a zdravotní střediska v souvislosti se snahou zajistit souvislé bezdrátové širokopásmové pokrytí sítí 5G všem městským centrům do roku 2025. |
| --- | --- |

—

připojení 5G nebo bezdrátovému širokopásmovému připojení s velmi vysokou kapacitou pro vzdělávací a výzkumná centra, nemocnice a zdravotní střediska v souvislosti se snahou zajistit souvislé bezdrátové širokopásmové pokrytí sítí 5G všem městským centrům do roku 2025.

2.   Bezdrátové připojení v místních komunitách

Opatření zaměřená na poskytování místního bezdrátového připojení, které je bezplatné a bez diskriminujících podmínek, v centrech místního veřejného života, včetně venkovních prostor přístupných široké veřejnosti, která jsou důležitá pro veřejný život místních komunit, musí splnit tyto podmínky, aby obdržely financování:

| — | jsou prováděna subjektem veřejného sektoru ve smyslu níže uvedeného pododstavce, jenž je schopen naplánovat instalaci vnitřních či venkovních místních bezdrátových přístupových bodů ve veřejných prostorách a dohlédnout na ni, jakož i zajistit financování provozních nákladů po dobu nejméně tří let, |
| --- | --- |

—

jsou prováděna subjektem veřejného sektoru ve smyslu níže uvedeného pododstavce, jenž je schopen naplánovat instalaci vnitřních či venkovních místních bezdrátových přístupových bodů ve veřejných prostorách a dohlédnout na ni, jakož i zajistit financování provozních nákladů po dobu nejméně tří let,

| — | jsou prováděna na digitálních sítích s velmi vysokou kapacitou umožňujících zajistit uživatelům vysoce kvalitní internetové připojení, které






  — | je bezplatné a není omezeno diskriminujícími podmínkami, je snadno přístupné, je zabezpečené a využívá nejmodernější a nejdostupnější zařízení schopná poskytovat uživatelům vysokorychlostní připojení a a dále |
| --- | --- | --- |

—

jsou prováděna na digitálních sítích s velmi vysokou kapacitou umožňujících zajistit uživatelům vysoce kvalitní internetové připojení, které

—

je bezplatné a není omezeno diskriminujícími podmínkami, je snadno přístupné, je zabezpečené a využívá nejmodernější a nejdostupnější zařízení schopná poskytovat uživatelům vysokorychlostní připojení a a dále

| — | podporuje
  rovný
  přístup k inovativním digitálním službám, |
| --- | --- |

—

podporuje
  rovný
  přístup k inovativním digitálním službám,

| — | používají společnou vizuální identitu
  dostupnou ve více jazycích
  , kterou poskytne Komise, a spojení se souvisejícími internetovými nástroji, |
| --- | --- |

—

používají společnou vizuální identitu
  dostupnou ve více jazycích
  , kterou poskytne Komise, a spojení se souvisejícími internetovými nástroji,

| — | zavazují se k zajištění potřebného vybavení nebo souvisejících instalačních služeb v souladu s platnými právními předpisy, aby se zajistilo, že tyto projekty nebudou nepřiměřeně narušovat hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

—

zavazují se k zajištění potřebného vybavení nebo souvisejících instalačních služeb v souladu s platnými právními předpisy, aby se zajistilo, že tyto projekty nebudou nepřiměřeně narušovat hospodářskou soutěž.

Finanční pomoc je k dispozici pro subjekty veřejného sektoru vymezené v čl. 3 bodě 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2102 (28), které se zaváží poskytovat v souladu s vnitrostátním právem místní bezdrátové připojení, které je bezplatné a není omezeno diskriminujícími podmínkami, prostřednictvím zřízení místních bezdrátových přístupových bodů.

Financovaná opatření nebudou zdvojovat stávající bezplatné soukromé nebo veřejné nabídky podobných vlastností, včetně kvality, ve stejném veřejném prostoru.

Dostupný rozpočet bude členským státům přidělen geograficky vyváženým způsobem.

3.   Orientační seznam koridorů 5G
  a přeshraničních spojů
  způsobilých k získání finančních prostředků

V souladu s cíli gigabitové společnosti, které Komise vytyčila, aby zajistila, že hlavní pozemní dopravní trasy budou mít do roku 2025 nepřerušované pokrytí 5G (29), zahrnují opatření na realizaci nepřerušovaného pokrytí systémy 5G podle čl. 9 odst. 4 písm. c) jako první krok opatření na přeshraničních úsecích pro experimentování v oblasti CAM (30) a jako druhý krok opatření na delších úsecích s výhledem na rozsáhlejší zavedení CAM podél koridorů, jak uvádí tabulka níže (orientační seznam). Koridory TEN-T slouží k tomuto účelu jako základ, nicméně zavádění 5G se nemusí omezovat pouze na tyto koridory (31).

| „Atlantický“ koridor hlavní sítě |
| --- |
| Přeshraniční úseky pro experimentování v oblasti CAM | Porto – Vigo a Merida – Evora |
| | Azory a souostroví Madeira – Lisabon – Paříž – Amsterodam – Frankfurt |
| | Aveiro – Salamanca |
| Delší úsek k rozsáhlejšímu zavedení CAM | Méty – Paříž – Bordeaux – Bilbao – Vigo – Porto – Lisabon |
| | — | Bilbao – Madrid – Lisabon |

„Atlantický“ koridor hlavní sítě

Přeshraniční úseky pro experimentování v oblasti CAM

Porto – Vigo a Merida – Evora

Azory a souostroví Madeira – Lisabon – Paříž – Amsterodam – Frankfurt

Aveiro – Salamanca

Delší úsek k rozsáhlejšímu zavedení CAM

Méty – Paříž – Bordeaux – Bilbao – Vigo – Porto – Lisabon

—

Bilbao – Madrid – Lisabon

„Baltsko-jaderský“ koridor hlavní sítě

Přeshraniční úseky pro experimentování v oblasti CAM

—

Delší úsek k rozsáhlejšímu zavedení CAM

Gdaňsk – Varšava – Brno – Vídeň – Štýrský Hradec – Lublaň – Terst

„Středomořský“ koridor hlavní sítě

Přeshraniční úseky pro experimentování v oblasti CAM

| — | Sítě podmořských kabelů Lisabon – Marseille – Milán |
| --- | --- |

—

Sítě podmořských kabelů Lisabon – Marseille – Milán

Delší úsek k rozsáhlejšímu zavedení CAM

Budapešť – Záhřeb – Lublaň/Rijeka/Split

„Severomořsko-baltský“ koridor hlavní sítě

Přeshraniční úseky pro experimentování v oblasti CAM

Baltský koridor (bude určen)

Delší úsek k rozsáhlejšímu zavedení CAM

Tallinn – Kaunas

„Severomořsko-středomořský“ koridor hlavní sítě

Přeshraniční úseky pro experimentování v oblasti CAM

Méty – Merzig – Lucemburk

Rotterdam – Antverpy – Eindhoven;

Delší úsek k rozsáhlejšímu zavedení CAM

Amsterodam – Rotterdam – Breda – Lille – Paříž

Brusel – Méty – Basilej

Mulhouse – Lyon – Marseille

Koridor hlavní sítě „Východ-východní Středomoří“

Přeshraniční úseky pro experimentování v oblasti CAM

Sofie – Soluň – Bělehrad

Delší úsek k rozsáhlejšímu zavedení CAM

Berlín – Praha – Brno – Bratislava

Temešvár – Sofie – hranice s Tureckem

-Sofie – Soluň – Atény

„Rýnsko-alpský“ koridor hlavní sítě

Přeshraniční úseky pro experimentování v oblasti CAM

Bologna – Innsbruck – Mnichov (Brennerský koridor)

Delší úsek k rozsáhlejšímu zavedení CAM

Rotterdam – Oberhausen – Frankfurt nad Mohanem

Basilej – Milán – Ženeva

„Rýnsko-dunajský“ koridor hlavní sítě

Přeshraniční úseky pro experimentování v oblasti CAM

Mnichov – Salcburk

Delší úsek k rozsáhlejšímu zavedení CAM

Frankfurt nad Mohanem – Pasov – Vídeň – Budapešť – Bukurešť –
  Iasi /
  Konstanca

Karlsruhe – Mnichov – Salcburk – Wels

Frankfurt nad Mohanem – Štrasburk

„Skandinávsko-středomořský“ koridor hlavní sítě

Přeshraniční úseky pro experimentování v oblasti CAM

Oulu – Tromsø

Oslo – Stockholm – Helsinky

Delší úsek k rozsáhlejšímu zavedení CAM

Turku – Helsinky –hranice s Ruskem

Stockholm/Oslo – Malmö

Malmö – Kodaň – Hamburk – Würzburg

Norimberk – Mnichov – Verona

Rosenheim – Bologna – Neapol – Catania – Palermo

Neapol – Bari – Taranto

---

(1)  Věc byla vrácena příslušnému výboru pro účely interinstitucionálních jednání podle čl. 59 odst. 4 čtvrtého pododstavce (A8-0409/2018).

1

(*1)  Pozměňovací návrhy: nový text či pozměněné znění je označeno tučnou kurzivou; vypuštění textu je označeno symbolem ▌.

*1

(2)  Úř. věst. C , , s. .

2

(3)  Úř. věst. C , , s. .

3

(4)  COM(2018)0321, s. 13.

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 ze dne 11. prosince 2013 o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě a o zrušení rozhodnutí č. 661/2010/EU (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 1).

5

(6)  Sdělení Komise „Evropa v pohybu – Agenda pro sociálně spravedlivý přechod na čistou, konkurenceschopnou a propojenou mobilitu pro všechny“ – COM(2017)0283.

6

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU ze dne 22. října 2014 o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva (Úř. věst. L 307, 28.10.2014, s. 1).

7

(8)  Sdělení Komise „Jak dosáhnout nízkoemisní mobility: Evropská unie, která chrání naši planetu, posiluje postavení spotřebitelů a brání svůj průmysl a pracovníky“, COM(2017)0675.

8

(9)  COM(2018)0293.

9

(10)  JOIN(2017)0041.

10

(11)  JOIN(2018)0005.

11

(12)  COM(2017)0623.

12

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 ze dne 17. dubna 2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1364/2006/ES a mění nařízení (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 39).

13

(14)  COM(2017)0718.

14

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 283/2014 ze dne 11. března 2014 o hlavních směrech transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury a o zrušení rozhodnutí č. 1336/97/ES (Úř. věst. L 86, 21.3.2014, s. 14).

15

(16)  COM(2016)0587.

16

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

17

(18)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).

18

(19)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

19

(20)  Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).

20

(21)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 ze dne 5. července 2017 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Unie (Úř. věst. L 198, 28.7.2017, s. 29).

21

(22)  Úř. věst. L 344, 19.12.2013, s. 1.

22

(23)  COM(2018)0065.

23

(24)  Interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 (Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1).

24

(25)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 ze dne 22. září 2010 o evropské železniční síti pro konkurenceschopnou nákladní dopravu (Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 22).

25

(+)  Úř. věst.: vložte prosím číslo směrnice obsažené v dokumentu PE-CONS 55/18 (2016/0375(COD)) a doplňte do poznámky pod čarou číslo, datum, název a odkaz na vyhlášení uvedené směrnice v Úředním věstníku.

+

(1)  Úř. věst. ...

1

(+)  Úř. věst. vložte prosím název, číslo a odkaz na vyhlášení spisu COD 2016/0382 (energie z obnovitelných zdrojů) v Úředním věstníku.

+

(+)  Úř. věst. vložte prosím název, číslo a odkaz na vyhlášení spisu COD 2016/0382 (energie z obnovitelných zdrojů) v Úředním věstníku.

+

(+)  Úř. věst.: vložte prosím číslo nařízení obsažené v dokumentu PE-CONS 55/18 (2016/0375(COD)) a doplňte do poznámky pod čarou číslo, datum, název a odkaz na vyhlášení uvedené směrnice v Úředním věstníku.

+

(1)  Úř. věst.

1

(+)  Úř. věst. vložte prosím název, číslo a odkaz na zveřejnění spisu COD 2016/0382 (energie z obnovitelných zdrojů) v Úředním věstníku.

+

(26)  Viz také COM(2018)0233 final – Sdělení Komise o usnadnění digitální transformace v oblasti zdravotnictví a péče na jednotném digitálním trhu; posílení postavení občanů a budování zdravější společnosti.

26

(27)  Viz také COM(2018)0022 final – Sdělení Komise o akčním plánu digitálního vzdělávání.

27

(28)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2102 ze dne 26. října 2016 o přístupnosti webových stránek a mobilních aplikací subjektů veřejného sektoru (Úř. věst. L 327, 2.12.2016, s. 1).

28

(29)  Připojení pro konkurenceschopný jednotný digitální trh – na cestě k evropské gigabitové společnosti (COM(2016)0587).

29

(30)  Propojená a automatizovaná mobilita.

30

(31)  Úseky uvedené kurzivou leží mimo koridory hlavní sítě TEN-T, ale jsou zahrnuty do koridorů 5G.

31

---

Čtvrtek, 13. prosince 2018

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/692 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/692

---

P8_TA(2018)0519

Urychlené vyřizování obchodních sporů

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 s doporučeními Komisi ve věci urychleného řešení obchodních sporů (2018/2079(INL))

(2020/C 388/43)

Evropský parlament

| — | s ohledem na článek 225 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 225 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na čl. 67 odst. 4 a čl. 81 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 67 odst. 4 a čl. 81 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na čl. 19 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii a na článek 47 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 19 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii a na článek 47 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“),

| — | s ohledem na studii generálního ředitelství pro vnitřní politiky s názvem „Rozvíjení odbornosti v obchodním právu v členských státech“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii generálního ředitelství pro vnitřní politiky s názvem „Rozvíjení odbornosti v obchodním právu v členských státech“,

| — | s ohledem na srovnávací přehled EU o soudnictví za rok 2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na srovnávací přehled EU o soudnictví za rok 2018,

| — | s ohledem na dokument Evropské sítě pro justiční vzdělávání z roku 2016 „Zásady justičního vzdělávání“ (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na dokument Evropské sítě pro justiční vzdělávání z roku 2016 „Zásady justičního vzdělávání“ (1),

| — | s ohledem na acquis Unie v oblasti justiční spolupráce v občanských věcech, |
| --- | --- |

—

s ohledem na acquis Unie v oblasti justiční spolupráce v občanských věcech,

| — | s ohledem na články 46 a 52 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 46 a 52 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A8-0396/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A8-0396/2018),

| A. | vzhledem k tomu, že právo na spravedlivé a veřejné projednání v přiměřené lhůtě zakotvené v článku 47 Listiny a v článku 6 Evropské úmluvy o lidských právech představuje jednu ze základních záruk dodržování právního státu a demokracie a je nedílnou součástí občanskoprávních řízení jako celku; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že právo na spravedlivé a veřejné projednání v přiměřené lhůtě zakotvené v článku 47 Listiny a v článku 6 Evropské úmluvy o lidských právech představuje jednu ze základních záruk dodržování právního státu a demokracie a je nedílnou součástí občanskoprávních řízení jako celku;

| B. | vzhledem k tomu, že zavedení evropského zrychleného občanskoprávního řízení by mohlo přispět k modernizaci vnitrostátních řízení, rovným podmínkám pro podniky a vyššímu hospodářskému růstu díky účinnému a efektivnímu soudnictví a současně usnadnit přístup ke spravedlnosti v Unii a pomoci dodržovat základní svobody zaručené Unií; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že zavedení evropského zrychleného občanskoprávního řízení by mohlo přispět k modernizaci vnitrostátních řízení, rovným podmínkám pro podniky a vyššímu hospodářskému růstu díky účinnému a efektivnímu soudnictví a současně usnadnit přístup ke spravedlnosti v Unii a pomoci dodržovat základní svobody zaručené Unií;

| C. | vzhledem k tomu, že ze srovnávacího přehledu o soudnictví z roku 2018 vyplývá, že dostupnost právní pomoci a výše soudních poplatků mají klíčový dopad na přístup ke spravedlnosti, zejména pro občany žijící v chudobě; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že ze srovnávacího přehledu o soudnictví z roku 2018 vyplývá, že dostupnost právní pomoci a výše soudních poplatků mají klíčový dopad na přístup ke spravedlnosti, zejména pro občany žijící v chudobě;

| D. | vzhledem k tomu, že justiční spolupráce byla prosazována, podpořena a podněcována několika procesními akty sekundárního práva Unie, mj. nařízením o drobných nárocích, směrnicí o právní pomoci, nařízením o dokazování a nařízením o doručování písemností; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že justiční spolupráce byla prosazována, podpořena a podněcována několika procesními akty sekundárního práva Unie, mj. nařízením o drobných nárocích, směrnicí o právní pomoci, nařízením o dokazování a nařízením o doručování písemností;

| E. | vzhledem k tomu, že cíli justiční spolupráce mezi členskými státy je mimo jiné zajistit plné dodržování práva na podání účinného opravného prostředku a na spravedlivý proces v přeshraničních věcech, zaručit i v takovýchto situacích účinná a bezproblémová soudní řízení a vytvořit vzájemnou důvěru v soudní systémy, která je základem pro další vzájemné uznávání rozsudků ve všech státech Unie; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že cíli justiční spolupráce mezi členskými státy je mimo jiné zajistit plné dodržování práva na podání účinného opravného prostředku a na spravedlivý proces v přeshraničních věcech, zaručit i v takovýchto situacích účinná a bezproblémová soudní řízení a vytvořit vzájemnou důvěru v soudní systémy, která je základem pro další vzájemné uznávání rozsudků ve všech státech Unie;

| F. | vzhledem k tomu, že mnoho otázek týkajících se procesního práva v oblasti justice v občanských věcech je právně upraveno na vnitrostátní úrovni, takže se procesní právo v této oblasti v jednotlivých členských státech liší, což je v souladu se zásadou subsidiarity a proporcionality; vzhledem k tomu, že zrychlené řízení by mohlo vést k nutnému sblížení procesních systémů v Unii; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že mnoho otázek týkajících se procesního práva v oblasti justice v občanských věcech je právně upraveno na vnitrostátní úrovni, takže se procesní právo v této oblasti v jednotlivých členských státech liší, což je v souladu se zásadou subsidiarity a proporcionality; vzhledem k tomu, že zrychlené řízení by mohlo vést k nutnému sblížení procesních systémů v Unii;

| G. | vzhledem k tomu, že je nutné zintenzivnit posílenou spolupráci mezi orgány a soudnictvím členských států na úrovni Unie s cílem odstranit veškeré překážky, které mohou vyplynout z neslučitelnosti mezi odlišnými soudními a správními systémy; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že je nutné zintenzivnit posílenou spolupráci mezi orgány a soudnictvím členských států na úrovni Unie s cílem odstranit veškeré překážky, které mohou vyplynout z neslučitelnosti mezi odlišnými soudními a správními systémy;

| H. | vzhledem k tomu, že nařízení Brusel I stanoví základní pravidla pro příslušnost, uznávání a výkon rozhodnutí v přeshraničních občanských a obchodních věcech v Unii; vzhledem k tomu, že přepracované znění, které vstoupilo v platnost v roce 2015 (tzv. Brusel Ia), zavedlo řadu klíčových úprav pro řešení přeshraničních sporů v EU, které přinesou úsporu času a peněz podnikům i jednotlivcům; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že nařízení Brusel I stanoví základní pravidla pro příslušnost, uznávání a výkon rozhodnutí v přeshraničních občanských a obchodních věcech v Unii; vzhledem k tomu, že přepracované znění, které vstoupilo v platnost v roce 2015 (tzv. Brusel Ia), zavedlo řadu klíčových úprav pro řešení přeshraničních sporů v EU, které přinesou úsporu času a peněz podnikům i jednotlivcům;

| I. | vzhledem k tomu, že nařízení Řím I stanoví pravidla pro právo rozhodné pro smluvní závazkové vztahy v občanských a obchodních věcech; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že nařízení Řím I stanoví pravidla pro právo rozhodné pro smluvní závazkové vztahy v občanských a obchodních věcech;

| J. | vzhledem k tomu, že procesní pravidla by měla zaručit jak nalezení rovnováhy mezi ochranou práv stran, tak rychlé řešení sporů; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že procesní pravidla by měla zaručit jak nalezení rovnováhy mezi ochranou práv stran, tak rychlé řešení sporů;

| K. | vzhledem k tomu, že řešení sporů v obchodních věcech u veřejných soudů je v členských státech obecně pomalé a nesplňuje očekávání stran účastnících se obchodních sporů, což je skutečnost, kterou zvýraznilo zavedení evropského řízení o drobných nárocích, které naopak vedlo k podstatně rychlejšímu řešení spotřebitelských sporů; a vzhledem k tomu, že náležité využívání informačních a komunikačních technologií u soudů přispívá ke zrychlení řízení a ke snížení nákladů; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že řešení sporů v obchodních věcech u veřejných soudů je v členských státech obecně pomalé a nesplňuje očekávání stran účastnících se obchodních sporů, což je skutečnost, kterou zvýraznilo zavedení evropského řízení o drobných nárocích, které naopak vedlo k podstatně rychlejšímu řešení spotřebitelských sporů; a vzhledem k tomu, že náležité využívání informačních a komunikačních technologií u soudů přispívá ke zrychlení řízení a ke snížení nákladů;

| L. | vzhledem k tomu, že pomalé řešení obchodních sporů v Unii by mohlo vést k tomu, že budou strany obchodních sporů hledat alternativní možnosti řešení sporu nebo možnosti řešení sporu v nečlenských státech a rozhodnou se učinit u svých smluv rozhodným právem vnitrostátní smluvní právo nečlenského státu; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že pomalé řešení obchodních sporů v Unii by mohlo vést k tomu, že budou strany obchodních sporů hledat alternativní možnosti řešení sporu nebo možnosti řešení sporu v nečlenských státech a rozhodnou se učinit u svých smluv rozhodným právem vnitrostátní smluvní právo nečlenského státu;

| M. | vzhledem k tomu, že vysoce kvalitní řešení obchodních sporů závisí na vysoké úrovni odbornosti a zkušeností v těchto věcech na soudech, u soudců i právních zástupců a právníků; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že vysoce kvalitní řešení obchodních sporů závisí na vysoké úrovni odbornosti a zkušeností v těchto věcech na soudech, u soudců i právních zástupců a právníků;

| N. | vzhledem k tomu, že pokud by byla k dispozici možnost rychlého a nákladově efektivního zrychleného řízení v členských státech s vysoce zkušenými a kompetentními soudci a právními zástupci, bylo by rozhodnutí zvolit si jako právo rozhodné vnitrostátní právo některého členského státu mnohem pravděpodobnější variantou, a v důsledku toho by se přirozeně zvyšovala odbornost v občanských a obchodních věcech v členských státech; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že pokud by byla k dispozici možnost rychlého a nákladově efektivního zrychleného řízení v členských státech s vysoce zkušenými a kompetentními soudci a právními zástupci, bylo by rozhodnutí zvolit si jako právo rozhodné vnitrostátní právo některého členského státu mnohem pravděpodobnější variantou, a v důsledku toho by se přirozeně zvyšovala odbornost v občanských a obchodních věcech v členských státech;

| O. | vzhledem k tomu, že se jeví jako nezbytné najít vhodné řešení, pokud jde o různé jazykové režimy, které by sestávalo z harmonizovaných formulářů dostupných ve všech úředních jazycích Unie; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že se jeví jako nezbytné najít vhodné řešení, pokud jde o různé jazykové režimy, které by sestávalo z harmonizovaných formulářů dostupných ve všech úředních jazycích Unie;

| P. | vzhledem k tomu, že soudy a senáty specializované na obchodní věci zaručí vyšší úroveň odbornosti a nezávislosti v těchto věcech, a přilákají tak takovéto případy k soudům v členských státech; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že soudy a senáty specializované na obchodní věci zaručí vyšší úroveň odbornosti a nezávislosti v těchto věcech, a přilákají tak takovéto případy k soudům v členských státech;

| 1. | konstatuje, že řešení obchodních věcí je mnohem pomalejší, než by mohlo být, a že zabere průměrně tři až čtyři roky, a to vede ke značným ztrátám pro podniky, a to nejen z ekonomického hlediska, ale také v množství času, energie a dalších zdrojů, které by bylo možné věnovat jiným příležitostem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje nutnost zajistit plné dodržování práva stran na podání účinného opravného prostředku a na spravedlivý proces, jak je stanoveno v Listině základních práv Evropské unie, a také nutnost zaručit vysokou kvalitu soudních řízení v obchodních věcech; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poukazuje na úspěšné uplatňování evropského řízení o drobných nárocích, které se stalo prostředkem, jak řešit spotřebitelské a jiné přeshraniční spory týkající se malých částek v rámci Unie rychlým a nákladově efektivním způsobem, přičemž je zachována ochrana práv stran; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že vzájemná důvěra je komplexní koncept a že v budování důvěry sehrává roli řada faktorů, např. soudní vzdělávání a zvyšování dovedností, přeshraniční soudní spolupráce a výměna zkušeností a osvědčených postupů mezi soudci; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že pokud jde o spravedlivý proces a přístup ke spravedlnosti, měly by být zachovány a dále rozšiřovány sítě spolupráce a databáze, které zlepšují justiční spolupráci a výměnu informací, mezi nimi i Evropská soudní síť a evropský portál e-Justice, který by se měl stát jednotným kontaktním místem v oblasti justice v Unii; |
| --- | --- |

5.

| 6. | má za to, že nejlepším způsobem, jak řešit dlouhé čekací doby při vedení obchodních sporů v Unii, by bylo přijetí nařízení podobného tomu pro evropské řízení o drobných nárocích, v tomto případě vytvářející evropské zrychlené občanskoprávní řízení, které by se vztahovalo na přeshraniční obchodní spory, což by též umožnilo velké úspory pro evropské podniky a mobilizaci nevyužitého kapitálu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | má za to, že obchodní strany budou mít lepší možnosti platit za své zastupování a připravit se na soudní projednávání případu, což znamená, že budou mít i lepší vyhlídky na to, že budou jejich práva ochráněna, což by umožnilo rychlejší řízení; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konstatuje, že takovéto řízení by mohlo vycházet z požadavků na důkladnou přípravu stran před zahájením řízení, striktních lhůt, jen mála možností doplnit fakta nebo důkazy během řízení a žádné možnosti samostatného odvolání se proti procesním rozhodnutím – a tak by bylo dosaženo zrychleného řízení; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je toho názoru, že takovýto přísný procesní systém je v souladu s ochranou práv stran za podmínky, že by bylo evropské zrychlené občanskoprávní řízení dobrovolné a mělo by se uplatňovat, pouze pokud:






  — | se na tom strany dohodnou po vzniku sporu, nebo |
| --- | --- | --- |

9.

—

se na tom strany dohodnou po vzniku sporu, nebo

| — | žalovaná strana tento postup akceptuje poté, co žalující strana vznese své nároky v rámci evropského zrychleného občanskoprávního řízení, pokud má strana žalovaná dostatek času na přiměřenou přípravu před zahájením řízení; |
| --- | --- |

—

žalovaná strana tento postup akceptuje poté, co žalující strana vznese své nároky v rámci evropského zrychleného občanskoprávního řízení, pokud má strana žalovaná dostatek času na přiměřenou přípravu před zahájením řízení;

| 10. | je přesvědčen, že evropské zrychlené občanskoprávní řízení by každopádně mělo být platné, pouze pokud byly strany řádně předem informovány o důsledcích souhlasu s použitím tohoto řízení; domnívá se, že náklady na evropské zrychlené občanskoprávní řízení by neměly být pro strany nepřiměřené, aby se zaručilo dodržování práva na přístup ke spravedlnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje, že strany sporu často dospějí ke smírnému řešení, teprve až jsou plně vysvětleny okolnosti a předloženy všechny argumenty, což znamená, že v procesním systému, který by strany nutil prozkoumat všechny okolnosti a rozpracovat svou argumentaci ještě před projednáváním u soudu, by se dařilo více sporů vyřešit smírně v dřívější fázi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konstatuje, že cíle zajistit urychlené a nákladově efektivnější řešení obchodních sporů v Unii nelze dosáhnout pouhým zavedením harmonizovaného zrychleného procesního systému; pro tento účel by byli zapotřebí soudy, soudci právní zástupci a zkušení právníci, kteří velmi znalí a zběhlí v obchodním právu a v soukromém mezinárodním právu, aby byl takovýto procesní systém efektivní; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že současné rozložení zvoleného rozhodného práva u obchodních smluv mezi jednotlivé evropské jurisdikce není v členských státech rovnoměrné; |
| --- | --- |

13.

| 14. | konstatuje, že volba rozhodného práva často vychází ze složitých úvah, ale kombinace práva cizí země a soudu v cizí zemi často vystavuje stranu sporu značným ekonomickým rizikům, a že tato ustanovení jsou zvláště pochybná, pokud jsou dohodnuta v rámci standardních smluv nebo v situacích, kdy má jedna ze stran jen malou nebo žádnou možnost dohodu v tomto ohledu nějak ovlivnit; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rozumí, že jazykové překážky by mohly představovat další potíže, a tudíž i další důvod, proč dát přednost jednomu rozhodnému právu před jiným; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdůrazňuje, že dostupnost jednotných standardních formulářů, které by byly k dispozici ve všech úředních jazycích Unie, by usnadnila přístup k evropskému zrychlenému občanskoprávnímu řízení; |
| --- | --- |

16.

| 17. | navrhuje, aby byly Komisi svěřeny prováděcí pravomoci s cílem zajistit jednotné standardní formuláře vykonávané v souladu s interinstitucionální dohodou ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzývá Komisi, aby posoudila, zda je třeba přezkoumat nařízení Řím I, Řím II a Brusel Ia s cílem posílit vazbu mezi cílem a předmětem smluv a zvoleným rozhodným právem a současně zajistit ochranu slabších stran ve vztazích a smlouvách mezi podniky a zachovat autonomii stran, pokud jde o volbu rozhodného práva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že legislativní opatření nemohou sama tyto problémy vyřešit, jsou také nutná praktická opatření ke zvýšení odbornosti jak soudů, tak právníků, jako je zlepšení odborné přípravy v obchodních věcech a lepší přístup k právu Unie a vnitrostátnímu právu členských států, zejména pak judikatury; |
| --- | --- |

19.

| 20. | konstatuje, že obchodní právo a soukromé mezinárodní právo jsou méně kodifikovanými oblastmi než jiné oblasti práva, což znamená, že v nich má o to důležitější roli akademický výzkum, a tudíž jedním z opatření k posílení odbornosti v obchodních věcech v členských státech je dát k dispozici více zdrojů na výzkum v této oblasti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vítá proto devět základních principů justičního vzdělávání, které Evropská síť pro justiční vzdělávání přijala na svém generálním shromáždění v roce 2016, neboť tyto zásady stanoví společný základ a rámec pro evropskou justici i instituce justičního vzdělávání; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje, že velmi důležitá je také kvalita právních předpisů vztahujících se na obchodní věci a to, do jaké míry jsou vhodně přizpůsobeny praktikám a vývoji v obchodní oblasti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podle článku 225 SFEU proto žádá Komisi, aby do 1. ledna 2020 předložila na základě čl. 81 odst. 2 SFEU návrh legislativního aktu o evropském zrychleném občanskoprávním řízení a popřípadě, v souladu s doporučeními uvedenými příloze tohoto a poté, co Komise posoudí, zda je přezkum zapotřebí, i návrh změn v nařízeních Řím I, Řím II a Brusel Ia; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzývá Komisi a členské státy, aby doplnily tyto návrhy dalšími podpůrnými opatřeními s cílem zvýšit v členských státech odbornost v obchodním právu a v mezinárodním právu soukromém; |
| --- | --- |

24.

| 25. | potvrzuje, že doporučení, která jsou uvedena v příloze tohoto usnesení, dodržují základní práva, zásadu vnitrostátní procesní autonomie a zásady subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

25.

| 26. | domnívá se, že jakékoli finanční důsledky tohoto návrhu, zejména náklady řízení probíhajících v rámci evropského zrychleného občanskoprávního řízení, by byly kompenzovány stejnými úsporami, neboť evropské zrychlené občanskoprávní řízení by s velkou pravděpodobností bylo výrazně nákladově efektivnější než běžná řízení v členských státech a vzhledem k tomu, že příslušné spory by se nestaly předmětem obecného procesního systému daného členského státu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdůrazňuje, že obchodní právo je pouze jednou z oblastí, v nichž je zapotřebí dalších opatření na úrovni Unie s cílem zajistit lepší přístup ke spravedlnosti, vyšší kvalitu řízení, silnější záruky pro strany sporu a rychlejší řešení sporů; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a připojená doporučení Komisi, Radě a parlamentům a vládám členských států. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  http://www.ejtn.eu/PageFiles/15756/Judicial%20Training%20Principles_EN.pdf

---

PŘÍLOHA K USNESENÍ:

DOPORUČENÍ VE VĚCI OPATŘENÍ K ZAVEDENÍ A PODPOŘE EVROPSKÉHO ZRYCHLENÉHO OBČANSKOPRÁVNÍHO ŘÍZENÍ

ZÁSADY A CÍLE POŽADOVANÝCH NÁVRHŮ

I.   Evropské zrychlené občanskoprávní řízení

Hlavním cílem níže uvedeného návrhu je zavést dobrovolné evropské zrychlené občanskoprávní řízení ve snaze dát evropským společnostem možnost dosáhnout řešení přeshraničních obchodních sporů mezi podniky v rozumné lhůtě.

Evropské zrychlené občanskoprávní řízení by mohlo vycházet z následujících zásad:

| 1. | mělo by se vztahovat na přeshraniční obchodní spory, na které se nevztahuje evropské řízení o drobných nárocích; |
| --- | --- |

1.

mělo by se vztahovat na přeshraniční obchodní spory, na které se nevztahuje evropské řízení o drobných nárocích;

| 2. | mělo by se uplatňovat v případě, že se na tom strany dohodnou po vzniku sporu, nebo pokud žalující strana vznese svůj nárok v rámci tohoto řízení a strana žalovaná to akceptuje; |
| --- | --- |

2.

mělo by se uplatňovat v případě, že se na tom strany dohodnou po vzniku sporu, nebo pokud žalující strana vznese svůj nárok v rámci tohoto řízení a strana žalovaná to akceptuje;

| 3. | mělo by být platné, pouze pokud byly strany řádně informovány předem o důsledcích souhlasu s použitím tohoto řízení; |
| --- | --- |

3.

mělo by být platné, pouze pokud byly strany řádně informovány předem o důsledcích souhlasu s použitím tohoto řízení;

| 4. | mělo by od stran vyžadovat, aby si ve značné míře připravili svou argumentaci před jednáním u soudu; zároveň s tím by byli v rané fázi seznámeni, že je vyloučeno přijít před soud při projednávání věci s novými fakty nebo novými důkazy; |
| --- | --- |

4.

mělo by od stran vyžadovat, aby si ve značné míře připravili svou argumentaci před jednáním u soudu; zároveň s tím by byli v rané fázi seznámeni, že je vyloučeno přijít před soud při projednávání věci s novými fakty nebo novými důkazy;

| 5. | nemělo by umožňovat samostatné odvolání proti procesním rozhodnutím; |
| --- | --- |

5.

nemělo by umožňovat samostatné odvolání proti procesním rozhodnutím;

| 6. | mohlo by probíhat v zásadě písemným postupem, umožňujícím ústní slyšení, pokud o to alespoň jedna strana požádá; |
| --- | --- |

6.

mohlo by probíhat v zásadě písemným postupem, umožňujícím ústní slyšení, pokud o to alespoň jedna strana požádá;

| 7. | jako výchozí bod by mělo uplatňovat velmi krátké lhůty pro procesní kroky, přičemž u složitějších případů by soud mohl po dohodě se stranami uplatnit delší lhůty; |
| --- | --- |

7.

jako výchozí bod by mělo uplatňovat velmi krátké lhůty pro procesní kroky, přičemž u složitějších případů by soud mohl po dohodě se stranami uplatnit delší lhůty;

| 8. | podněcuje k soudnímu i mimosoudnímu smírnému řešení přeshraničních obchodních sporů, a to i prostřednictvím mediace; |
| --- | --- |

8.

podněcuje k soudnímu i mimosoudnímu smírnému řešení přeshraničních obchodních sporů, a to i prostřednictvím mediace;

| 9. | podněcuje k využívání moderních technologií pro účely ústných slyšení, dokazování a doručování písemností; |
| --- | --- |

9.

podněcuje k využívání moderních technologií pro účely ústných slyšení, dokazování a doručování písemností;

| 10. | náklady na řízení by měly být omezené, aby se zaručilo dodržování práva na přístup ke spravedlnosti; |
| --- | --- |

10.

náklady na řízení by měly být omezené, aby se zaručilo dodržování práva na přístup ke spravedlnosti;

| 11. | umožňuje uznávání a výkon konečného rozhodnutí, které vzejde z tohoto řízení, nejjednodušším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem možným podle práva Unie; |
| --- | --- |

11.

umožňuje uznávání a výkon konečného rozhodnutí, které vzejde z tohoto řízení, nejjednodušším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem možným podle práva Unie;

II.   Možné změny v nařízeních Řím I, Řím II a Brusel Ia

Návrh na vytvoření evropského zrychleného občanskoprávního řízení by mohl být podpořen návrhem na změnu nařízení Řím I, Řím II a Brusel Ia s cílem dosáhnout silnější vazby mezi účelem a cílem dohod a rozhodným právem zvoleným v Unii, ale také ponechat stranám čistě obchodních smluv ještě větší autonomii, a současně zajistit ochranu slabších stran ve vztazích mezi podniky.

Změny v nařízení Řím I by mohly zahrnovat:

| 1. | zvážení posílení vazby mezi zvoleným rozhodným právem a obsahem, cílem a účelem smlouvy a stran; |
| --- | --- |

1.

zvážení posílení vazby mezi zvoleným rozhodným právem a obsahem, cílem a účelem smlouvy a stran;

| 2. | přehodnocení pravidel pro platnost volby rozhodného práva – ta by měla být posuzována podle výchozího práva rozhodného pro danou smlouvu. |
| --- | --- |

2.

přehodnocení pravidel pro platnost volby rozhodného práva – ta by měla být posuzována podle výchozího práva rozhodného pro danou smlouvu.

III.   Další opatření k rozvíjení odbornosti v obchodních věcech v členských státech

| 1. | Tyto návrhy by mohly být dále podpořeny kroky Komise a členských států směřujícími k rozvíjení odbornosti v obchodních věcech, například:






  a) | školením soudců, právních zástupců a právníků v obchodních věcech; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

školením soudců, právních zástupců a právníků v obchodních věcech;

| b) | zjednodušeným a lepším přístupem k unijním a vnitrostátním právním předpisům, včetně judikatury; |
| --- | --- |

b)

zjednodušeným a lepším přístupem k unijním a vnitrostátním právním předpisům, včetně judikatury;

| c) | větším zaměřením se na obchodní právo a mezinárodní právo soukromé při právním vzdělávání; a |
| --- | --- |

c)

větším zaměřením se na obchodní právo a mezinárodní právo soukromé při právním vzdělávání; a

| d) | dalšími zdroji na akademický výzkum v oblastech obchodního práva a mezinárodního práva soukromého. |
| --- | --- |

d)

dalšími zdroji na akademický výzkum v oblastech obchodního práva a mezinárodního práva soukromého.

| e) | ovládnutím cizího jazyka a jeho právní terminologie; |
| --- | --- |

e)

ovládnutím cizího jazyka a jeho právní terminologie;

| 2. | Dále jsou členské státy vyzvány, aby zajistily, aby soudy, které budou provádět evropské zrychlené občanskoprávní řízení, měly specifickou odbornost v oblasti obchodního práva, například tím, že určí nebo posílí existující obchodní soudy nebo senáty. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kromě toho je Komise vyzvána, aby se podrobněji zabývala možností zřídit evropský obchodní soud, který by doplňoval soudy ve členských státech a skýtal stranám sporů ještě další, mezinárodní fórum specializující se na řešení obchodních sporů. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jako závěrečné opatření jsou členské státy vyzvány, aby přezkoumaly své právní předpisy vztahující se na obchodní věci ve sporech mezi podniky, protože jedním z důležitých faktorů pro volbu rozhodného práva je účinnost a kvalita obchodního práva určité země. |
| --- | --- |

4.

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/698 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/698

---

P8_TA(2018)0520

Zavedení kosmického programu Unie a zřízení Agentury Evropské unie pro kosmický program ***I

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 13. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí kosmický program Unie a Agentura Evropské unie pro kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013, (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD)) (1)

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2020/C 388/44)

Pozměňovací návrh 1

Návrh legislativního usnesení

Právní východisko 5 a (nové)

| Návrh legislativního usnesení | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. září 2016 nazvané „Připojení pro konkurenceschopný jednotný digitální trh – na cestě k evropské gigabitové společnosti“ (COM(2016)0587) a na doprovodný pracovní dokument útvarů Komise (SWD(2016)0300), |

Návrh legislativního usnesení

Pozměňovací návrh

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. září 2016 nazvané „Připojení pro konkurenceschopný jednotný digitální trh – na cestě k evropské gigabitové společnosti“ (COM(2016)0587) a na doprovodný pracovní dokument útvarů Komise (SWD(2016)0300),

Pozměňovací návrh 2

Návrh legislativního usnesení

Právní východisko 5 b (nové)

| Návrh legislativního usnesení | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. září 2016 nazvané „Akční plán 5G pro Evropu“ (COM(2016)0588) a na doprovodný pracovní dokument útvarů Komise (SWD(2016)0306), |

Návrh legislativního usnesení

Pozměňovací návrh

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. září 2016 nazvané „Akční plán 5G pro Evropu“ (COM(2016)0588) a na doprovodný pracovní dokument útvarů Komise (SWD(2016)0306),

Pozměňovací návrh 3

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (1) | Kosmická technologie, data a služby se staly nepostradatelnou součástí každodenního života Evropanů a hrají zásadní úlohu pro zachování mnoha strategických zájmů. Kosmický průmysl Unie již patří mezi nejkonkurenceschopnější na světě. Ale nástup nových aktérů a vývoj nových technologií od základů mění tradiční průmyslové modely. Proto je zásadní, aby Unie zůstala vůdčím mezinárodním aktérem s velkou svobodou jednání v oblasti vesmíru, podporovala vědecký a technický pokrok a posilovala konkurenceschopnost a inovační kapacitu kosmického odvětví v Unii, zejména malých a středních podniků, začínajících podniků a inovačních podniků. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(1)

Kosmická technologie, data a služby se staly nepostradatelnou součástí každodenního života Evropanů a hrají zásadní úlohu pro zachování mnoha strategických zájmů. Kosmický průmysl Unie již patří mezi nejkonkurenceschopnější na světě. Ale nástup nových aktérů a vývoj nových technologií od základů mění tradiční průmyslové modely. Proto je zásadní, aby Unie zůstala vůdčím mezinárodním aktérem s velkou svobodou jednání v oblasti vesmíru, podporovala vědecký a technický pokrok a posilovala konkurenceschopnost a inovační kapacitu kosmického odvětví v Unii, zejména malých a středních podniků, začínajících podniků a inovačních podniků.

| (1) | Kosmická technologie, data a služby se staly nepostradatelnou součástí každodenního života Evropanů a hrají zásadní úlohu pro zachování mnoha strategických zájmů. Kosmický průmysl Unie již patří mezi nejkonkurenceschopnější na světě. Ale nástup nových aktérů a vývoj nových technologií od základů mění tradiční průmyslové modely. Proto je zásadní, aby Unie zůstala vůdčím mezinárodním aktérem s velkou svobodou jednání v oblasti vesmíru, podporovala vědecký a technický pokrok a posilovala konkurenceschopnost a inovační kapacitu kosmického odvětví v Unii, zejména malých a středních podniků, začínajících podniků a inovačních podniků.
  Zároveň je důležité vytvářet vhodné podmínky pro zajištění rovných podmínek pro podniky činné v kosmickém odvětví. |
| --- | --- |

(1)

Kosmická technologie, data a služby se staly nepostradatelnou součástí každodenního života Evropanů a hrají zásadní úlohu pro zachování mnoha strategických zájmů. Kosmický průmysl Unie již patří mezi nejkonkurenceschopnější na světě. Ale nástup nových aktérů a vývoj nových technologií od základů mění tradiční průmyslové modely. Proto je zásadní, aby Unie zůstala vůdčím mezinárodním aktérem s velkou svobodou jednání v oblasti vesmíru, podporovala vědecký a technický pokrok a posilovala konkurenceschopnost a inovační kapacitu kosmického odvětví v Unii, zejména malých a středních podniků, začínajících podniků a inovačních podniků.
  Zároveň je důležité vytvářet vhodné podmínky pro zajištění rovných podmínek pro podniky činné v kosmickém odvětví.

Pozměňovací návrh 4

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (2) | Rozvoj kosmického odvětví je historicky spjat s bezpečností. Zařízení, díly a nástroje používané v kosmickém odvětví jsou v mnoha případech zbožím dvojího užití. Možností, které vesmír
  nabízí
  pro bezpečnost Unie a jejích členských států, by se proto mělo využít. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(2)

Rozvoj kosmického odvětví je historicky spjat s bezpečností. Zařízení, díly a nástroje používané v kosmickém odvětví jsou v mnoha případech zbožím dvojího užití. Možností, které vesmír
  nabízí
  pro bezpečnost Unie a jejích členských států, by se proto mělo využít.

| (2) | Rozvoj kosmického odvětví je historicky spjat s bezpečností. Zařízení, díly a nástroje používané v kosmickém odvětví jsou v mnoha případech zbožím dvojího užití. Možností, které vesmír
  a autonomní přístup do vesmíru nabízejí
  pro bezpečnost
  a nezávislost
  Unie a jejích členských států, by se proto mělo využít. |
| --- | --- |

(2)

Rozvoj kosmického odvětví je historicky spjat s bezpečností. Zařízení, díly a nástroje používané v kosmickém odvětví jsou v mnoha případech zbožím dvojího užití. Možností, které vesmír
  a autonomní přístup do vesmíru nabízejí
  pro bezpečnost
  a nezávislost
  Unie a jejích členských států, by se proto mělo využít.

Pozměňovací návrh 5

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (3) | Unie vyvíjí vlastní kosmické iniciativy a programy od konce 90. let, konkrétně evropskou službu pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS) a poté programy Galileo a Copernicus, které reagují na potřeby občanů Unie a na požadavky veřejných politik.
  Nejenže
  je zapotřebí zajistit kontinuitu uvedených iniciativ
  , ale také musí být zdokonaleny
  , aby zůstaly na špičce s ohledem na nový technologický vývoj a transformace v oblastech digitálních, informačních a komunikačních technologií, odpovídaly novým potřebám uživatelů a byly schopny naplňovat politické priority
  , jako je změna klimatu, včetně monitorování změn v Arktidě, bezpečnost a obrana
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3)

Unie vyvíjí vlastní kosmické iniciativy a programy od konce 90. let, konkrétně evropskou službu pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS) a poté programy Galileo a Copernicus, které reagují na potřeby občanů Unie a na požadavky veřejných politik.
  Nejenže
  je zapotřebí zajistit kontinuitu uvedených iniciativ
  , ale také musí být zdokonaleny
  , aby zůstaly na špičce s ohledem na nový technologický vývoj a transformace v oblastech digitálních, informačních a komunikačních technologií, odpovídaly novým potřebám uživatelů a byly schopny naplňovat politické priority
  , jako je změna klimatu, včetně monitorování změn v Arktidě, bezpečnost a obrana
  .

| (3) | Unie vyvíjí vlastní kosmické iniciativy a programy od konce 90. let, konkrétně evropskou službu pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS) a poté programy Galileo a Copernicus, které reagují na potřeby občanů Unie a na požadavky veřejných politik. Je zapotřebí zajistit
  a rovněž zlepšit
  kontinuitu
  a využívání
  uvedených iniciativ, aby zůstaly na špičce s ohledem na nový technologický vývoj a transformace v oblastech digitálních, informačních a komunikačních technologií, odpovídaly novým potřebám uživatelů a byly schopny naplňovat politické priority.
  Program by měl podporovat kosmické služby, aby mohli všechny členské státy a jejich občané plně využívat jeho výhod. |
| --- | --- |

(3)

Unie vyvíjí vlastní kosmické iniciativy a programy od konce 90. let, konkrétně evropskou službu pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS) a poté programy Galileo a Copernicus, které reagují na potřeby občanů Unie a na požadavky veřejných politik. Je zapotřebí zajistit
  a rovněž zlepšit
  kontinuitu
  a využívání
  uvedených iniciativ, aby zůstaly na špičce s ohledem na nový technologický vývoj a transformace v oblastech digitálních, informačních a komunikačních technologií, odpovídaly novým potřebám uživatelů a byly schopny naplňovat politické priority.
  Program by měl podporovat kosmické služby, aby mohli všechny členské státy a jejich občané plně využívat jeho výhod.

Pozměňovací návrh 6

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (4) | Unie si potřebuje zajistit svobodu jednání a autonomii, aby měla přístup do vesmíru a byla schopna ho bezpečně využívat. Proto je zásadní, aby si zachovala autonomní, spolehlivý a nákladově efektivní přístup do vesmíru, zejména pokud jde o kritickou infrastrukturu a technologii, veřejnou bezpečnost a bezpečnost Unie a jejích členských států. Komise by proto měla mít možnost sdružit služby vypouštění do vesmíru na evropské úrovni, a to jak pro vlastní potřebu, tak i na základě žádosti jiných subjektů pro jejich potřeby, včetně členských států, v souladu s ustanoveními čl. 189 odst. 2 Smlouvy. Rovněž je důležité, aby Unie měla i nadále moderní, efektivní a flexibilní zařízení infrastruktury vypuštění do vesmíru. Vedle opatření přijatých členskými státy a Evropskou kosmickou agenturou by Komise měla zvážit způsoby, jak tato zařízení podpořit. Zejména v případech, kdy má být zachována nebo modernizována pozemní kosmická infrastruktura, která je nezbytná pro vypuštění do vesmíru v souladu s potřebami programu, by mělo být možné tyto úpravy částečně financovat v rámci programu, a to v souladu s finančním nařízením a tehdy, pokud lze stanovit jasnou přidanou hodnotu EU, s ohledem na dosažení lepší nákladové efektivnosti programu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4)

Unie si potřebuje zajistit svobodu jednání a autonomii, aby měla přístup do vesmíru a byla schopna ho bezpečně využívat. Proto je zásadní, aby si zachovala autonomní, spolehlivý a nákladově efektivní přístup do vesmíru, zejména pokud jde o kritickou infrastrukturu a technologii, veřejnou bezpečnost a bezpečnost Unie a jejích členských států. Komise by proto měla mít možnost sdružit služby vypouštění do vesmíru na evropské úrovni, a to jak pro vlastní potřebu, tak i na základě žádosti jiných subjektů pro jejich potřeby, včetně členských států, v souladu s ustanoveními čl. 189 odst. 2 Smlouvy. Rovněž je důležité, aby Unie měla i nadále moderní, efektivní a flexibilní zařízení infrastruktury vypuštění do vesmíru. Vedle opatření přijatých členskými státy a Evropskou kosmickou agenturou by Komise měla zvážit způsoby, jak tato zařízení podpořit. Zejména v případech, kdy má být zachována nebo modernizována pozemní kosmická infrastruktura, která je nezbytná pro vypuštění do vesmíru v souladu s potřebami programu, by mělo být možné tyto úpravy částečně financovat v rámci programu, a to v souladu s finančním nařízením a tehdy, pokud lze stanovit jasnou přidanou hodnotu EU, s ohledem na dosažení lepší nákladové efektivnosti programu.

| (4) | Unie si potřebuje zajistit svobodu jednání a autonomii, aby měla přístup do vesmíru a byla schopna ho bezpečně využívat. Proto je zásadní, aby si zachovala autonomní, spolehlivý a nákladově efektivní přístup do vesmíru,
  včetně alternativních technologií vypouštění do vesmíru a inovativních systémů nebo služeb,
  zejména pokud jde o kritickou infrastrukturu a technologii, veřejnou bezpečnost a bezpečnost Unie a jejích členských států. Komise by proto měla mít možnost sdružit služby vypouštění do vesmíru na evropské úrovni, a to jak pro vlastní potřebu, tak i na základě žádosti jiných subjektů pro jejich potřeby, včetně členských států, v souladu s ustanoveními čl. 189 odst. 2 Smlouvy. Rovněž je důležité, aby Unie měla i nadále moderní, efektivní a flexibilní zařízení infrastruktury vypuštění do vesmíru. Vedle opatření přijatých členskými státy a Evropskou kosmickou agenturou by Komise měla zvážit způsoby, jak tato zařízení podpořit. Zejména v případech, kdy má být zachována nebo modernizována pozemní kosmická infrastruktura, která je nezbytná pro vypuštění do vesmíru v souladu s potřebami programu, by mělo být možné tyto úpravy částečně financovat v rámci programu, a to v souladu s finančním nařízením a tehdy, pokud lze stanovit jasnou přidanou hodnotu EU, s ohledem na dosažení lepší nákladové efektivnosti programu. |
| --- | --- |

(4)

Unie si potřebuje zajistit svobodu jednání a autonomii, aby měla přístup do vesmíru a byla schopna ho bezpečně využívat. Proto je zásadní, aby si zachovala autonomní, spolehlivý a nákladově efektivní přístup do vesmíru,
  včetně alternativních technologií vypouštění do vesmíru a inovativních systémů nebo služeb,
  zejména pokud jde o kritickou infrastrukturu a technologii, veřejnou bezpečnost a bezpečnost Unie a jejích členských států. Komise by proto měla mít možnost sdružit služby vypouštění do vesmíru na evropské úrovni, a to jak pro vlastní potřebu, tak i na základě žádosti jiných subjektů pro jejich potřeby, včetně členských států, v souladu s ustanoveními čl. 189 odst. 2 Smlouvy. Rovněž je důležité, aby Unie měla i nadále moderní, efektivní a flexibilní zařízení infrastruktury vypuštění do vesmíru. Vedle opatření přijatých členskými státy a Evropskou kosmickou agenturou by Komise měla zvážit způsoby, jak tato zařízení podpořit. Zejména v případech, kdy má být zachována nebo modernizována pozemní kosmická infrastruktura, která je nezbytná pro vypuštění do vesmíru v souladu s potřebami programu, by mělo být možné tyto úpravy částečně financovat v rámci programu, a to v souladu s finančním nařízením a tehdy, pokud lze stanovit jasnou přidanou hodnotu EU, s ohledem na dosažení lepší nákladové efektivnosti programu.

Pozměňovací návrh 7

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (5) | Za účelem posílení konkurenceschopnosti kosmického průmyslu Unie a získání kapacit v oblasti navrhování, budování a provozu svých vlastních systémů by Unie měla podporovat vytváření, růst a rozvoj celého kosmického průmyslu. Vytvoření modelu stimulujícího podniky a inovace by mělo být na evropské, regionální a vnitrostátní úrovni podporováno
  zřízením kosmických center
  , která propojují kosmické, digitální a uživatelské odvětví. Unie by měla podporovat expanzi kosmických společností se sídlem v Unii, aby jim pomohla uspět, a to i podporou jejich přístupu k rizikovému financování s ohledem na skutečnost, že v Unii chybí odpovídající přístup k soukromému kapitálu pro začínající podniky v kosmickém odvětví, a vytvářením inovačních partnerství (přístup první smlouvy). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5)

Za účelem posílení konkurenceschopnosti kosmického průmyslu Unie a získání kapacit v oblasti navrhování, budování a provozu svých vlastních systémů by Unie měla podporovat vytváření, růst a rozvoj celého kosmického průmyslu. Vytvoření modelu stimulujícího podniky a inovace by mělo být na evropské, regionální a vnitrostátní úrovni podporováno
  zřízením kosmických center
  , která propojují kosmické, digitální a uživatelské odvětví. Unie by měla podporovat expanzi kosmických společností se sídlem v Unii, aby jim pomohla uspět, a to i podporou jejich přístupu k rizikovému financování s ohledem na skutečnost, že v Unii chybí odpovídající přístup k soukromému kapitálu pro začínající podniky v kosmickém odvětví, a vytvářením inovačních partnerství (přístup první smlouvy).

| (5) | Za účelem posílení konkurenceschopnosti kosmického průmyslu Unie a získání kapacit v oblasti navrhování, budování a provozu svých vlastních systémů by Unie měla podporovat vytváření, růst a rozvoj celého kosmického průmyslu. Vytvoření modelu stimulujícího podniky a inovace by mělo být na evropské, regionální a vnitrostátní úrovni podporováno
  iniciativami jako kosmická centra
  , která propojují kosmické, digitální a uživatelské odvětví.
  Kosmická centra by měla spolupracovat s centry digitálních inovací v zájmu podpory podnikání a dovedností.
  Unie by měla podporovat
  vytváření a
  expanzi kosmických společností se sídlem v Unii, aby jim pomohla uspět, a to i podporou jejich přístupu k rizikovému financování s ohledem na skutečnost, že v Unii chybí odpovídající přístup k soukromému kapitálu pro začínající podniky v kosmickém odvětví, a vytvářením inovačních partnerství (přístup první smlouvy). |
| --- | --- |

(5)

Za účelem posílení konkurenceschopnosti kosmického průmyslu Unie a získání kapacit v oblasti navrhování, budování a provozu svých vlastních systémů by Unie měla podporovat vytváření, růst a rozvoj celého kosmického průmyslu. Vytvoření modelu stimulujícího podniky a inovace by mělo být na evropské, regionální a vnitrostátní úrovni podporováno
  iniciativami jako kosmická centra
  , která propojují kosmické, digitální a uživatelské odvětví.
  Kosmická centra by měla spolupracovat s centry digitálních inovací v zájmu podpory podnikání a dovedností.
  Unie by měla podporovat
  vytváření a
  expanzi kosmických společností se sídlem v Unii, aby jim pomohla uspět, a to i podporou jejich přístupu k rizikovému financování s ohledem na skutečnost, že v Unii chybí odpovídající přístup k soukromému kapitálu pro začínající podniky v kosmickém odvětví, a vytvářením inovačních partnerství (přístup první smlouvy).

Pozměňovací návrh 8

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | Díky svému záběru a potenciálu pomáhat při řešení globálních výzev má kosmický program Unie („program“) silný mezinárodní rozměr. Proto by Komise měla být schopna jménem Unie řídit a koordinovat činnosti na mezinárodní scéně, především aby bránila zájmy Unie a jejích členských států na mezinárodních fórech, mimo jiné také v oblasti kmitočtů
  , propagovala
  technologii a průmysl Unie a 
  podporovala
  spolupráci v oblasti odborné přípravy, přičemž je třeba brát v úvahu nutnost zajistit vzájemnost práv a povinností dotčených stran. Je obzvláště důležité, aby Unie byla zastoupena Komisí v orgánech mezinárodního programu Cospas-Sarsat nebo v příslušných odvětvových orgánech OSN, včetně Organizace pro výživu a zemědělství, jakož i v rámci Světové meteorologické organizace. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6)

Díky svému záběru a potenciálu pomáhat při řešení globálních výzev má kosmický program Unie („program“) silný mezinárodní rozměr. Proto by Komise měla být schopna jménem Unie řídit a koordinovat činnosti na mezinárodní scéně, především aby bránila zájmy Unie a jejích členských států na mezinárodních fórech, mimo jiné také v oblasti kmitočtů
  , propagovala
  technologii a průmysl Unie a 
  podporovala
  spolupráci v oblasti odborné přípravy, přičemž je třeba brát v úvahu nutnost zajistit vzájemnost práv a povinností dotčených stran. Je obzvláště důležité, aby Unie byla zastoupena Komisí v orgánech mezinárodního programu Cospas-Sarsat nebo v příslušných odvětvových orgánech OSN, včetně Organizace pro výživu a zemědělství, jakož i v rámci Světové meteorologické organizace.

| (6) | Díky svému záběru a potenciálu pomáhat při řešení globálních výzev má kosmický program Unie („program“) silný mezinárodní rozměr. Proto by Komise měla být schopna jménem Unie řídit a koordinovat činnosti na mezinárodní scéně, především aby bránila zájmy Unie a jejích členských států na mezinárodních fórech, mimo jiné také v oblasti kmitočtů
  . Komise by měla posilovat ekonomickou diplomacii s cílem propagovat
  technologii a průmysl Unie a 
  podporovat
  spolupráci v oblasti odborné přípravy, přičemž je třeba brát v úvahu nutnost zajistit vzájemnost práv a povinností dotčených stran
  a spravedlivou hospodářskou soutěž na mezinárodní úrovni
  . Je obzvláště důležité, aby Unie byla zastoupena Komisí v orgánech mezinárodního programu Cospas-Sarsat nebo v příslušných odvětvových orgánech OSN, včetně Organizace pro výživu a zemědělství, jakož i v rámci Světové meteorologické organizace. |
| --- | --- |

(6)

Díky svému záběru a potenciálu pomáhat při řešení globálních výzev má kosmický program Unie („program“) silný mezinárodní rozměr. Proto by Komise měla být schopna jménem Unie řídit a koordinovat činnosti na mezinárodní scéně, především aby bránila zájmy Unie a jejích členských států na mezinárodních fórech, mimo jiné také v oblasti kmitočtů
  . Komise by měla posilovat ekonomickou diplomacii s cílem propagovat
  technologii a průmysl Unie a 
  podporovat
  spolupráci v oblasti odborné přípravy, přičemž je třeba brát v úvahu nutnost zajistit vzájemnost práv a povinností dotčených stran
  a spravedlivou hospodářskou soutěž na mezinárodní úrovni
  . Je obzvláště důležité, aby Unie byla zastoupena Komisí v orgánech mezinárodního programu Cospas-Sarsat nebo v příslušných odvětvových orgánech OSN, včetně Organizace pro výživu a zemědělství, jakož i v rámci Světové meteorologické organizace.

Pozměňovací návrh 9

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (7) | Komise by měla spolu s členskými státy a vysokým představitelem podporovat odpovědné chování ve vesmíru a prozkoumat možnost přistoupení k příslušným úmluvám OSN. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7)

Komise by měla spolu s členskými státy a vysokým představitelem podporovat odpovědné chování ve vesmíru a prozkoumat možnost přistoupení k příslušným úmluvám OSN.

| (7) | Komise by měla spolu s členskými státy a vysokým představitelem podporovat odpovědné chování ve vesmíru
  , zejména při hledání řešení proti šíření kosmického smetí,
  a prozkoumat možnost přistoupení k příslušným úmluvám OSN
  , včetně Smlouvy o zásadách činnosti států při výzkumu a využívání kosmického prostoru včetně Měsíce a jiných nebeských těles
  . |
| --- | --- |

(7)

Komise by měla spolu s členskými státy a vysokým představitelem podporovat odpovědné chování ve vesmíru
  , zejména při hledání řešení proti šíření kosmického smetí,
  a prozkoumat možnost přistoupení k příslušným úmluvám OSN
  , včetně Smlouvy o zásadách činnosti států při výzkumu a využívání kosmického prostoru včetně Měsíce a jiných nebeských těles
  .

Pozměňovací návrh 10

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (8) | Program sdílí podobné cíle s dalšími programy Unie, zejména s programem Horizont Evropa, fondem InvestEU, Evropským obranným fondem a fondy podle nařízení (EU) [nařízení o společných ustanoveních]. Proto by se mělo počítat s kumulativním financováním z uvedených programů za předpokladu, že se vztahují na stejné
  nákladové položky
  , a to zejména prostřednictvím ujednání pro doplňkové financování z programů Unie, umožňují-li to způsoby řízení, – buď postupně, střídavě, nebo kombinací finančních prostředků, včetně na společné financování opatření, umožňujícím pokud možno inovační partnerství a operace kombinování zdrojů. Během provádění programu by proto Komise měla podporovat synergie s dalšími souvisejícími programy Unie, které by tam, kde je to možné, umožnily využít přístup k rizikovému financování, inovačním partnerstvím a kumulativnímu nebo kombinovanému financování. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8)

Program sdílí podobné cíle s dalšími programy Unie, zejména s programem Horizont Evropa, fondem InvestEU, Evropským obranným fondem a fondy podle nařízení (EU) [nařízení o společných ustanoveních]. Proto by se mělo počítat s kumulativním financováním z uvedených programů za předpokladu, že se vztahují na stejné
  nákladové položky
  , a to zejména prostřednictvím ujednání pro doplňkové financování z programů Unie, umožňují-li to způsoby řízení, – buď postupně, střídavě, nebo kombinací finančních prostředků, včetně na společné financování opatření, umožňujícím pokud možno inovační partnerství a operace kombinování zdrojů. Během provádění programu by proto Komise měla podporovat synergie s dalšími souvisejícími programy Unie, které by tam, kde je to možné, umožnily využít přístup k rizikovému financování, inovačním partnerstvím a kumulativnímu nebo kombinovanému financování.

| (8) | Program sdílí podobné cíle s dalšími programy Unie, zejména s programem Horizont Evropa, fondem InvestEU, Evropským obranným fondem a fondy podle nařízení (EU) [nařízení o společných ustanoveních]. Proto by se mělo počítat s kumulativním financováním z uvedených programů za předpokladu, že se vztahují na stejné
  náklady
  , a to zejména prostřednictvím ujednání pro doplňkové financování z programů Unie, umožňují-li to způsoby řízení, – buď postupně, střídavě, nebo kombinací finančních prostředků, včetně na společné financování opatření, umožňujícím pokud možno inovační partnerství a operace kombinování zdrojů. Během provádění programu by proto Komise měla podporovat synergie s dalšími souvisejícími programy Unie, které by tam, kde je to možné, umožnily využít přístup k rizikovému financování, inovačním partnerstvím a kumulativnímu nebo kombinovanému financování.
  Je důležité zajistit návaznost mezi řešeními vytvořenými prostřednictvím programu Horizont Evropa a dalších programů Unie a složkami programu. |
| --- | --- |

(8)

Program sdílí podobné cíle s dalšími programy Unie, zejména s programem Horizont Evropa, fondem InvestEU, Evropským obranným fondem a fondy podle nařízení (EU) [nařízení o společných ustanoveních]. Proto by se mělo počítat s kumulativním financováním z uvedených programů za předpokladu, že se vztahují na stejné
  náklady
  , a to zejména prostřednictvím ujednání pro doplňkové financování z programů Unie, umožňují-li to způsoby řízení, – buď postupně, střídavě, nebo kombinací finančních prostředků, včetně na společné financování opatření, umožňujícím pokud možno inovační partnerství a operace kombinování zdrojů. Během provádění programu by proto Komise měla podporovat synergie s dalšími souvisejícími programy Unie, které by tam, kde je to možné, umožnily využít přístup k rizikovému financování, inovačním partnerstvím a kumulativnímu nebo kombinovanému financování.
  Je důležité zajistit návaznost mezi řešeními vytvořenými prostřednictvím programu Horizont Evropa a dalších programů Unie a složkami programu.

Pozměňovací návrh 11

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 10 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (10a) | V kosmickém odvětví Unie je zaměstnáno zhruba 200 000 odborníků. Je proto nezbytné pokračovat v rozvoji nejmodernější infrastruktury tohoto odvětví, a tím stimulovat hospodářské činnosti na začátku a na konci hodnotového řetězce. Navíc aby bylo možné zajistit konkurenceschopnost evropského kosmického průmyslu v budoucnu, měl by tento program podporovat rozvoj vyspělých dovedností v oblastech souvisejících s vesmírem, jakož i vzdělávání a odbornou přípravu, a to se zvláštním zaměřením na dívky a ženy s cílem plně využít potenciál občanů Unie v této oblasti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10a)

V kosmickém odvětví Unie je zaměstnáno zhruba 200 000 odborníků. Je proto nezbytné pokračovat v rozvoji nejmodernější infrastruktury tohoto odvětví, a tím stimulovat hospodářské činnosti na začátku a na konci hodnotového řetězce. Navíc aby bylo možné zajistit konkurenceschopnost evropského kosmického průmyslu v budoucnu, měl by tento program podporovat rozvoj vyspělých dovedností v oblastech souvisejících s vesmírem, jakož i vzdělávání a odbornou přípravu, a to se zvláštním zaměřením na dívky a ženy s cílem plně využít potenciál občanů Unie v této oblasti.

Pozměňovací návrh 12

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 13 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (13a) | Program by měl využívat synergií mezi kosmickým odvětvím a odvětvím dopravy, s ohledem na to, že kosmické technologie plní strategickou úlohu, díky které je pozemní, námořní, letecká a kosmická doprava inteligentnější, účinnější, bezpečnější, zabezpečenější, udržitelnější a integrovanější a rostoucí a inovativní odvětví dopravy zároveň klade větší požadavky na inovativní a aktuální kosmické technologie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(13a)

Program by měl využívat synergií mezi kosmickým odvětvím a odvětvím dopravy, s ohledem na to, že kosmické technologie plní strategickou úlohu, díky které je pozemní, námořní, letecká a kosmická doprava inteligentnější, účinnější, bezpečnější, zabezpečenější, udržitelnější a integrovanější a rostoucí a inovativní odvětví dopravy zároveň klade větší požadavky na inovativní a aktuální kosmické technologie.

Pozměňovací návrh 13

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 14

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (14) | Jakékoli
  příjmy pocházející
  z
  programu by měla vybírat Unie, aby částečně kompenzovala předchozí investice, a tyto příjmy by měly sloužit k podpoře cílů programu. Ze stejného důvodu by ve smlouvách uzavřených se subjekty soukromého sektoru mělo být možné stanovit mechanismus rozdělení těchto příjmů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(14)

Jakékoli
  příjmy pocházející
  z
  programu by měla vybírat Unie, aby částečně kompenzovala předchozí investice, a tyto příjmy by měly sloužit k podpoře cílů programu. Ze stejného důvodu by ve smlouvách uzavřených se subjekty soukromého sektoru mělo být možné stanovit mechanismus rozdělení těchto příjmů.

| (14) | Příjmy pocházející
  ze složek
  programu by měla vybírat Unie, aby částečně kompenzovala předchozí investice, a tyto příjmy by měly sloužit k podpoře
  a dosažení
  cílů programu. Ze stejného důvodu by ve smlouvách uzavřených se subjekty soukromého sektoru mělo být možné stanovit mechanismus rozdělení těchto příjmů. |
| --- | --- |

(14)

Příjmy pocházející
  ze složek
  programu by měla vybírat Unie, aby částečně kompenzovala předchozí investice, a tyto příjmy by měly sloužit k podpoře
  a dosažení
  cílů programu. Ze stejného důvodu by ve smlouvách uzavřených se subjekty soukromého sektoru mělo být možné stanovit mechanismus rozdělení těchto příjmů.

Pozměňovací návrh 14

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 16

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (16) | Program využívá komplexní a neustále se vyvíjející technologie. Z využívání takových technologií plyne pro smlouvy na veřejné zakázky uzavírané v rámci tohoto programu nejistota a riziko, jelikož uvedené zakázky zahrnují dlouhodobé závazky k poskytování zařízení nebo služeb. Proto jsou vedle pravidel stanovených ve finančním nařízení zapotřebí zvláštní opatření týkající se veřejných zakázek. Mělo by tudíž být možné zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části, doplnit zakázku za určitých podmínek v rámci jejího plnění dodatkem nebo určit minimální úroveň subdodávek. Z důvodů technologických nejistot, které jsou pro složky programu charakteristické, nemohou být ceny veřejných zakázek vždy přesně dopředu stanoveny, a proto by mělo být možné, aby byly smlouvy na zakázky uzavírány, aniž by byla stanovena pevná a definitivní cena, a aby obsahovaly ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(16)

Program využívá komplexní a neustále se vyvíjející technologie. Z využívání takových technologií plyne pro smlouvy na veřejné zakázky uzavírané v rámci tohoto programu nejistota a riziko, jelikož uvedené zakázky zahrnují dlouhodobé závazky k poskytování zařízení nebo služeb. Proto jsou vedle pravidel stanovených ve finančním nařízení zapotřebí zvláštní opatření týkající se veřejných zakázek. Mělo by tudíž být možné zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části, doplnit zakázku za určitých podmínek v rámci jejího plnění dodatkem nebo určit minimální úroveň subdodávek. Z důvodů technologických nejistot, které jsou pro složky programu charakteristické, nemohou být ceny veřejných zakázek vždy přesně dopředu stanoveny, a proto by mělo být možné, aby byly smlouvy na zakázky uzavírány, aniž by byla stanovena pevná a definitivní cena, a aby obsahovaly ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie.

| (16) | Program využívá komplexní a neustále se vyvíjející technologie. Z využívání takových technologií plyne pro smlouvy na veřejné zakázky uzavírané v rámci tohoto programu nejistota a riziko, jelikož uvedené zakázky zahrnují dlouhodobé závazky k poskytování zařízení nebo služeb. Proto jsou vedle pravidel stanovených ve finančním nařízení zapotřebí zvláštní opatření týkající se veřejných zakázek. Mělo by tudíž být možné zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části, doplnit zakázku za určitých podmínek v rámci jejího plnění dodatkem nebo určit minimální úroveň subdodávek
  , zvláště pro malé a střední podniky a začínající podniky
  . Z důvodů technologických nejistot, které jsou pro složky programu charakteristické, nemohou být ceny veřejných zakázek vždy přesně dopředu stanoveny, a proto by mělo být možné, aby byly smlouvy na zakázky uzavírány, aniž by byla stanovena pevná a definitivní cena, a aby obsahovaly ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie. |
| --- | --- |

(16)

Program využívá komplexní a neustále se vyvíjející technologie. Z využívání takových technologií plyne pro smlouvy na veřejné zakázky uzavírané v rámci tohoto programu nejistota a riziko, jelikož uvedené zakázky zahrnují dlouhodobé závazky k poskytování zařízení nebo služeb. Proto jsou vedle pravidel stanovených ve finančním nařízení zapotřebí zvláštní opatření týkající se veřejných zakázek. Mělo by tudíž být možné zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části, doplnit zakázku za určitých podmínek v rámci jejího plnění dodatkem nebo určit minimální úroveň subdodávek
  , zvláště pro malé a střední podniky a začínající podniky
  . Z důvodů technologických nejistot, které jsou pro složky programu charakteristické, nemohou být ceny veřejných zakázek vždy přesně dopředu stanoveny, a proto by mělo být možné, aby byly smlouvy na zakázky uzavírány, aniž by byla stanovena pevná a definitivní cena, a aby obsahovaly ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie.

Pozměňovací návrh 15

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 25

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (25) | Řádná správa programu vyžaduje striktní dělbu odpovědnosti a úkolů mezi jednotlivé zapojené subjekty, aby se zabránilo zdvojování úsilí a omezila se překročení nákladů a zpoždění. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(25)

Řádná správa programu vyžaduje striktní dělbu odpovědnosti a úkolů mezi jednotlivé zapojené subjekty, aby se zabránilo zdvojování úsilí a omezila se překročení nákladů a zpoždění.

| (25) | Řádná správa programu vyžaduje striktní dělbu odpovědnosti a úkolů mezi jednotlivé zapojené subjekty, aby se zabránilo zdvojování úsilí a omezila se překročení nákladů a zpoždění
  a měla by usilovat o stanovení přednostního využívání stávajících evropských infrastruktur a rozvoj evropských průmyslových a profesních odvětví
  . |
| --- | --- |

(25)

Řádná správa programu vyžaduje striktní dělbu odpovědnosti a úkolů mezi jednotlivé zapojené subjekty, aby se zabránilo zdvojování úsilí a omezila se překročení nákladů a zpoždění
  a měla by usilovat o stanovení přednostního využívání stávajících evropských infrastruktur a rozvoj evropských průmyslových a profesních odvětví
  .

Pozměňovací návrh 16

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 25 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (25a) | Kosmické programy vycházejí z potřeb uživatelů, a tudíž pro své provádění a vývoj vyžadují průběžné účinné zapojení zástupců uživatelů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(25a)

Kosmické programy vycházejí z potřeb uživatelů, a tudíž pro své provádění a vývoj vyžadují průběžné účinné zapojení zástupců uživatelů.

Pozměňovací návrh 17

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 26

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (26) | Členské státy jsou v oblasti vesmíru aktivní již dlouho. Mají systémy, infrastrukturu, vnitrostátní agentury a subjekty související s vesmírem. Proto mohou k programu výrazně přispět, zejména k jeho provádění, a mělo by se požadovat, aby s Unií na podpoře služeb a aplikací programu plně spolupracovaly. Komise by měla být schopna mobilizovat prostředky, které mají členské státy k dispozici, mohla by členské státy pověřit neregulatorními úkoly při provádění programu a mohla by využívat jejich pomoci. Dotčené členské státy by mimo to měly učinit veškerá nezbytná opatření k zajištění ochrany pozemních stanic nacházejících se na jejich územích. Kromě toho by členské státy a Komise měly společně a s příslušnými mezinárodními subjekty a regulačními orgány usilovat o zajištění toho, aby kmitočty nezbytné pro program byly dostupné a aby
  byly chráněny způsobem, který
  umožní plný rozvoj a využívání aplikací, jež jsou na nabízených službách založeny, v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU ze dne 14. března 2012 o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra (15). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(26)

Členské státy jsou v oblasti vesmíru aktivní již dlouho. Mají systémy, infrastrukturu, vnitrostátní agentury a subjekty související s vesmírem. Proto mohou k programu výrazně přispět, zejména k jeho provádění, a mělo by se požadovat, aby s Unií na podpoře služeb a aplikací programu plně spolupracovaly. Komise by měla být schopna mobilizovat prostředky, které mají členské státy k dispozici, mohla by členské státy pověřit neregulatorními úkoly při provádění programu a mohla by využívat jejich pomoci. Dotčené členské státy by mimo to měly učinit veškerá nezbytná opatření k zajištění ochrany pozemních stanic nacházejících se na jejich územích. Kromě toho by členské státy a Komise měly společně a s příslušnými mezinárodními subjekty a regulačními orgány usilovat o zajištění toho, aby kmitočty nezbytné pro program byly dostupné a aby
  byly chráněny způsobem, který
  umožní plný rozvoj a využívání aplikací, jež jsou na nabízených službách založeny, v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU ze dne 14. března 2012 o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra (15).

| (26) | Členské státy jsou v oblasti vesmíru aktivní již dlouho. Mají systémy, infrastrukturu, vnitrostátní agentury a subjekty související s vesmírem. Proto mohou k programu výrazně přispět, zejména k jeho provádění, a mělo by se požadovat, aby s Unií na podpoře služeb a aplikací programu plně spolupracovaly. Komise by měla být schopna mobilizovat prostředky, které mají členské státy k dispozici, mohla by členské státy pověřit neregulatorními úkoly při provádění programu a mohla by využívat jejich pomoci. Dotčené členské státy by mimo to měly učinit veškerá nezbytná opatření k zajištění ochrany pozemních stanic nacházejících se na jejich územích. Kromě toho by členské státy a Komise měly společně a s příslušnými mezinárodními subjekty a regulačními orgány usilovat o zajištění toho, aby kmitočty nezbytné pro program byly dostupné a aby
  měly přiměřenou ochranu, která
  umožní plný rozvoj a využívání aplikací, jež jsou na nabízených službách založeny, v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU ze dne 14. března 2012 o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra (15). |
| --- | --- |

(26)

Členské státy jsou v oblasti vesmíru aktivní již dlouho. Mají systémy, infrastrukturu, vnitrostátní agentury a subjekty související s vesmírem. Proto mohou k programu výrazně přispět, zejména k jeho provádění, a mělo by se požadovat, aby s Unií na podpoře služeb a aplikací programu plně spolupracovaly. Komise by měla být schopna mobilizovat prostředky, které mají členské státy k dispozici, mohla by členské státy pověřit neregulatorními úkoly při provádění programu a mohla by využívat jejich pomoci. Dotčené členské státy by mimo to měly učinit veškerá nezbytná opatření k zajištění ochrany pozemních stanic nacházejících se na jejich územích. Kromě toho by členské státy a Komise měly společně a s příslušnými mezinárodními subjekty a regulačními orgány usilovat o zajištění toho, aby kmitočty nezbytné pro program byly dostupné a aby
  měly přiměřenou ochranu, která
  umožní plný rozvoj a využívání aplikací, jež jsou na nabízených službách založeny, v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU ze dne 14. března 2012 o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra (15).

Pozměňovací návrh 18

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 27

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (27) | Komisi, jako prosazovateli obecného zájmu Unie, náleží
  program provádět
  , nést celkovou odpovědnost a propagovat jeho využití. Za účelem optimalizace zdrojů a pravomocí různých zúčastněných stran by Komise měla mít možnost určité úkoly přenést. Komise má navíc nejlepší předpoklady k tomu, aby stanovila hlavní
  technické a provozní specifikace
  nezbytné k provádění systémů a rozvoji služeb. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(27)

Komisi, jako prosazovateli obecného zájmu Unie, náleží
  program provádět
  , nést celkovou odpovědnost a propagovat jeho využití. Za účelem optimalizace zdrojů a pravomocí různých zúčastněných stran by Komise měla mít možnost určité úkoly přenést. Komise má navíc nejlepší předpoklady k tomu, aby stanovila hlavní
  technické a provozní specifikace
  nezbytné k provádění systémů a rozvoji služeb.

| (27) | Komisi, jako prosazovateli obecného zájmu Unie, náleží
  dohlížet na provádění programu
  , nést celkovou odpovědnost a propagovat jeho využití. Za účelem optimalizace zdrojů a pravomocí různých zúčastněných stran by Komise měla mít možnost určité úkoly přenést. Komise má navíc nejlepší předpoklady k tomu, aby stanovila hlavní
  požadavky
  nezbytné k provádění systémů a rozvoji služeb. |
| --- | --- |

(27)

Komisi, jako prosazovateli obecného zájmu Unie, náleží
  dohlížet na provádění programu
  , nést celkovou odpovědnost a propagovat jeho využití. Za účelem optimalizace zdrojů a pravomocí různých zúčastněných stran by Komise měla mít možnost určité úkoly přenést. Komise má navíc nejlepší předpoklady k tomu, aby stanovila hlavní
  požadavky
  nezbytné k provádění systémů a rozvoji služeb.

Pozměňovací návrh 19

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 28

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (28) | Posláním Agentury Evropské unie pro kosmický program („agentury“), která nahrazuje Agenturu pro evropský GNSS zřízenou nařízením (EU) č. 912/2010 a navazuje na ni, je přispívat k programu, zejména pokud jde o bezpečnost. Agentura by proto měla být pověřena
  určitými
  úkoly souvisejícími s 
  bezpečností a podporou programu
  . Zvláště v souvislosti s bezpečností a vzhledem ke svým zkušenostem v této oblasti by agentura měla být odpovědná za úkoly spojené s bezpečnostní akreditací pro všechna opatření Unie v kosmickém odvětví. Dále by měla vykonávat úkoly, které jí Komise svěří prostřednictvím jedné či více dohod o přiznání příspěvku vztahujících se na různé další zvláštní úkoly související s programem. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(28)

Posláním Agentury Evropské unie pro kosmický program („agentury“), která nahrazuje Agenturu pro evropský GNSS zřízenou nařízením (EU) č. 912/2010 a navazuje na ni, je přispívat k programu, zejména pokud jde o bezpečnost. Agentura by proto měla být pověřena
  určitými
  úkoly souvisejícími s 
  bezpečností a podporou programu
  . Zvláště v souvislosti s bezpečností a vzhledem ke svým zkušenostem v této oblasti by agentura měla být odpovědná za úkoly spojené s bezpečnostní akreditací pro všechna opatření Unie v kosmickém odvětví. Dále by měla vykonávat úkoly, které jí Komise svěří prostřednictvím jedné či více dohod o přiznání příspěvku vztahujících se na různé další zvláštní úkoly související s programem.

| (28) | Posláním Agentury Evropské unie pro kosmický program („agentury“), která nahrazuje Agenturu pro evropský GNSS zřízenou nařízením (EU) č. 912/2010 a navazuje na ni, je přispívat k programu, zejména pokud jde o bezpečnost
  , kybernetickou bezpečnost a propagaci služeb a navazujícího odvětví
  . Agentura by proto měla být pověřena úkoly souvisejícími s 
  těmito oblastmi
  . Zvláště v souvislosti s bezpečností a vzhledem ke svým zkušenostem v této oblasti by agentura měla být odpovědná za úkoly spojené s bezpečnostní akreditací pro všechna opatření Unie v kosmickém odvětví.
  Agentuře by na základě jejích pozitivních výsledků při podpoře užívání a zavádění systémů Galileo a EGNOS na trh a za účelem podpory programů jako balíčku rovněž mělo náležet vykonávání propagačních činností a činností spojených s komercializací týkajících se programu Copernicus.
  Dále by měla vykonávat úkoly, které jí Komise svěří prostřednictvím jedné či více dohod o přiznání příspěvku vztahujících se na různé další zvláštní úkoly související s programem. |
| --- | --- |

(28)

Posláním Agentury Evropské unie pro kosmický program („agentury“), která nahrazuje Agenturu pro evropský GNSS zřízenou nařízením (EU) č. 912/2010 a navazuje na ni, je přispívat k programu, zejména pokud jde o bezpečnost
  , kybernetickou bezpečnost a propagaci služeb a navazujícího odvětví
  . Agentura by proto měla být pověřena úkoly souvisejícími s 
  těmito oblastmi
  . Zvláště v souvislosti s bezpečností a vzhledem ke svým zkušenostem v této oblasti by agentura měla být odpovědná za úkoly spojené s bezpečnostní akreditací pro všechna opatření Unie v kosmickém odvětví.
  Agentuře by na základě jejích pozitivních výsledků při podpoře užívání a zavádění systémů Galileo a EGNOS na trh a za účelem podpory programů jako balíčku rovněž mělo náležet vykonávání propagačních činností a činností spojených s komercializací týkajících se programu Copernicus.
  Dále by měla vykonávat úkoly, které jí Komise svěří prostřednictvím jedné či více dohod o přiznání příspěvku vztahujících se na různé další zvláštní úkoly související s programem.

Pozměňovací návrh 20

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 29

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (29) | Evropská kosmická agentura je mezinárodní organizací s rozsáhlými odbornými znalostmi v oblasti vesmíru, která v roce 2004 uzavřela s Evropským společenstvím rámcovou dohodu. Je tudíž důležitým partnerem při provádění programu, se kterým je třeba navázat veškeré odpovídající vztahy. V tomto ohledu a v souladu s finančním nařízením je důležité uzavřít s Evropskou kosmickou agenturou dohodu o finančním rámcovém partnerství, která upraví veškeré finanční vztahy mezi Komisí, agenturou a Evropskou kosmickou agenturou a zajistí jejich soudržnost a soulad s rámcovou dohodou s Evropskou kosmickou agenturou, zejména s článkem 5 této dohody. Jelikož
  však
  Evropská kosmická agentura není institucí Unie a nevztahuje se na ni právo Unie, je za účelem ochrany zájmů Unie a jejích členských států důležité, aby taková dohoda
  byla podmíněna zavedením vhodných
  provozních pravidel v Evropské kosmické agentuře. Dohoda by měla rovněž obsahovat všechna ustanovení nezbytná pro ochranu finančních zájmů Unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(29)

Evropská kosmická agentura je mezinárodní organizací s rozsáhlými odbornými znalostmi v oblasti vesmíru, která v roce 2004 uzavřela s Evropským společenstvím rámcovou dohodu. Je tudíž důležitým partnerem při provádění programu, se kterým je třeba navázat veškeré odpovídající vztahy. V tomto ohledu a v souladu s finančním nařízením je důležité uzavřít s Evropskou kosmickou agenturou dohodu o finančním rámcovém partnerství, která upraví veškeré finanční vztahy mezi Komisí, agenturou a Evropskou kosmickou agenturou a zajistí jejich soudržnost a soulad s rámcovou dohodou s Evropskou kosmickou agenturou, zejména s článkem 5 této dohody. Jelikož
  však
  Evropská kosmická agentura není institucí Unie a nevztahuje se na ni právo Unie, je za účelem ochrany zájmů Unie a jejích členských států důležité, aby taková dohoda
  byla podmíněna zavedením vhodných
  provozních pravidel v Evropské kosmické agentuře. Dohoda by měla rovněž obsahovat všechna ustanovení nezbytná pro ochranu finančních zájmů Unie.

| (29) | Evropská kosmická agentura je mezinárodní organizací s rozsáhlými odbornými znalostmi v oblasti vesmíru, která v roce 2004 uzavřela s Evropským společenstvím rámcovou dohodu. Je tudíž důležitým partnerem při provádění programu, se kterým je třeba navázat veškeré odpovídající vztahy. V tomto ohledu a v souladu s finančním nařízením je důležité uzavřít s Evropskou kosmickou agenturou dohodu o finančním rámcovém partnerství, která upraví veškeré finanční vztahy mezi Komisí, agenturou a Evropskou kosmickou agenturou a zajistí jejich soudržnost a soulad s rámcovou dohodou s Evropskou kosmickou agenturou, zejména s článkem 5 této dohody. Jelikož Evropská kosmická agentura není institucí Unie a nevztahuje se na ni právo Unie, je za účelem ochrany zájmů Unie a jejích členských států důležité, aby taková dohoda
  zahrnovala požadavky týkající se
  provozních pravidel v Evropské kosmické agentuře. Dohoda by měla rovněž obsahovat všechna ustanovení nezbytná pro ochranu finančních zájmů Unie. |
| --- | --- |

(29)

Evropská kosmická agentura je mezinárodní organizací s rozsáhlými odbornými znalostmi v oblasti vesmíru, která v roce 2004 uzavřela s Evropským společenstvím rámcovou dohodu. Je tudíž důležitým partnerem při provádění programu, se kterým je třeba navázat veškeré odpovídající vztahy. V tomto ohledu a v souladu s finančním nařízením je důležité uzavřít s Evropskou kosmickou agenturou dohodu o finančním rámcovém partnerství, která upraví veškeré finanční vztahy mezi Komisí, agenturou a Evropskou kosmickou agenturou a zajistí jejich soudržnost a soulad s rámcovou dohodou s Evropskou kosmickou agenturou, zejména s článkem 5 této dohody. Jelikož Evropská kosmická agentura není institucí Unie a nevztahuje se na ni právo Unie, je za účelem ochrany zájmů Unie a jejích členských států důležité, aby taková dohoda
  zahrnovala požadavky týkající se
  provozních pravidel v Evropské kosmické agentuře. Dohoda by měla rovněž obsahovat všechna ustanovení nezbytná pro ochranu finančních zájmů Unie.

Pozměňovací návrh 21

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 31

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (31) | Za účelem strukturálního zasazení uživatelského zastoupení do správy složky GOVSATCOM a sdružení potřeb uživatelů a požadavků napříč hranicemi mezi státy
  a civilní a vojenskou sférou
  by příslušné subjekty Unie s těsnými vazbami na uživatele, např.
  Evropská obranná agentura
  , Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž, Evropská agentura pro námořní bezpečnost, Evropská agentura pro kontrolu rybolovu, Agentura Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva,
  útvar schopnosti vojenského plánování a vedení /
  útvar schopnosti civilního plánování a vedení a středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události, měly zastávat koordinační úlohu pro zvláštní skupiny uživatelů. Na sdružené úrovni by agentura
  a Evropská obranná agentura měly v příslušných případech
  zastupovat
  civilní a vojenské uživatelské skupiny
  a 
  mohou
  monitorovat provozní využívání, poptávku, soulad s požadavky a vývoj potřeb a požadavků. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(31)

Za účelem strukturálního zasazení uživatelského zastoupení do správy složky GOVSATCOM a sdružení potřeb uživatelů a požadavků napříč hranicemi mezi státy
  a civilní a vojenskou sférou
  by příslušné subjekty Unie s těsnými vazbami na uživatele, např.
  Evropská obranná agentura
  , Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž, Evropská agentura pro námořní bezpečnost, Evropská agentura pro kontrolu rybolovu, Agentura Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva,
  útvar schopnosti vojenského plánování a vedení /
  útvar schopnosti civilního plánování a vedení a středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události, měly zastávat koordinační úlohu pro zvláštní skupiny uživatelů. Na sdružené úrovni by agentura
  a Evropská obranná agentura měly v příslušných případech
  zastupovat
  civilní a vojenské uživatelské skupiny
  a 
  mohou
  monitorovat provozní využívání, poptávku, soulad s požadavky a vývoj potřeb a požadavků.

| (31) | Za účelem strukturálního zasazení uživatelského zastoupení do správy složky GOVSATCOM a sdružení potřeb uživatelů a požadavků napříč hranicemi mezi státy by příslušné subjekty Unie s těsnými vazbami na uživatele, např. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž, Evropská agentura pro námořní bezpečnost, Evropská agentura pro kontrolu rybolovu, Agentura Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva, útvar schopnosti civilního plánování a vedení a středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události, měly zastávat koordinační úlohu pro zvláštní skupiny uživatelů. Na sdružené úrovni by agentura
  měla
  zastupovat
  uživatelskou skupinu
  a 
  může
  monitorovat provozní využívání, poptávku, soulad s požadavky a vývoj potřeb a požadavků. |
| --- | --- |

(31)

Za účelem strukturálního zasazení uživatelského zastoupení do správy složky GOVSATCOM a sdružení potřeb uživatelů a požadavků napříč hranicemi mezi státy by příslušné subjekty Unie s těsnými vazbami na uživatele, např. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž, Evropská agentura pro námořní bezpečnost, Evropská agentura pro kontrolu rybolovu, Agentura Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva, útvar schopnosti civilního plánování a vedení a středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události, měly zastávat koordinační úlohu pro zvláštní skupiny uživatelů. Na sdružené úrovni by agentura
  měla
  zastupovat
  uživatelskou skupinu
  a 
  může
  monitorovat provozní využívání, poptávku, soulad s požadavky a vývoj potřeb a požadavků.

Pozměňovací návrh 22

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 36

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (36) | Aby se zajistilo bezpečné předávání informací, měla by být zavedena vhodná pravidla, která zajistí rovnocennost bezpečnostních pravidel pro různé veřejné a soukromé subjekty, jakož i pro fyzické osoby, které jsou do provádění programu zapojeny. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(36)

Aby se zajistilo bezpečné předávání informací, měla by být zavedena vhodná pravidla, která zajistí rovnocennost bezpečnostních pravidel pro různé veřejné a soukromé subjekty, jakož i pro fyzické osoby, které jsou do provádění programu zapojeny.

| (36) | Aby se zajistilo bezpečné předávání informací, měla by být zavedena vhodná pravidla, která zajistí rovnocennost bezpečnostních pravidel pro různé veřejné a soukromé subjekty, jakož i pro fyzické osoby, které jsou do provádění programu zapojeny
  , a zavedeno několik úrovní přístupu k informacím a implicitně bezpečnost přístupu k informacím
  . |
| --- | --- |

(36)

Aby se zajistilo bezpečné předávání informací, měla by být zavedena vhodná pravidla, která zajistí rovnocennost bezpečnostních pravidel pro různé veřejné a soukromé subjekty, jakož i pro fyzické osoby, které jsou do provádění programu zapojeny
  , a zavedeno několik úrovní přístupu k informacím a implicitně bezpečnost přístupu k informacím
  .

Pozměňovací návrh 23

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 36 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (36a) | Kybernetická bezpečnost evropských kosmických infrastruktur, ať už pozemních, nebo kosmických, je klíčem k zajištění kontinuity provozních činností systémů, jejich účinné schopnosti provádět úkoly nepřetržitě a poskytovat požadované služby. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(36a)

Kybernetická bezpečnost evropských kosmických infrastruktur, ať už pozemních, nebo kosmických, je klíčem k zajištění kontinuity provozních činností systémů, jejich účinné schopnosti provádět úkoly nepřetržitě a poskytovat požadované služby.

Pozměňovací návrh 24

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 38

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (38) | Stále více klíčových hospodářských odvětví, zejména doprava, telekomunikace, zemědělství a energetika, čím dál tím více využívá systémy družicové navigace
  , nemluvě o synergiích s činnostmi spojenými
  s bezpečností
  a obranou
  Unie a jejích členských států. Plná kontrola družicové navigace by proto měla Unii zaručit technologickou nezávislost, a to i v dlouhodobějším horizontu, pokud jde o součásti zařízení infrastruktury, a zajistit její strategickou autonomii. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(38)

Stále více klíčových hospodářských odvětví, zejména doprava, telekomunikace, zemědělství a energetika, čím dál tím více využívá systémy družicové navigace
  , nemluvě o synergiích s činnostmi spojenými
  s bezpečností
  a obranou
  Unie a jejích členských států. Plná kontrola družicové navigace by proto měla Unii zaručit technologickou nezávislost, a to i v dlouhodobějším horizontu, pokud jde o součásti zařízení infrastruktury, a zajistit její strategickou autonomii.

| (38) | Stále více klíčových hospodářských odvětví, zejména doprava, telekomunikace, zemědělství a energetika, čím dál tím více využívá systémy družicové navigace
  . Družicová navigace hraje rovněž úlohu v souvislosti
  s bezpečností Unie a jejích členských států. Plná kontrola družicové navigace by proto měla Unii zaručit technologickou nezávislost, a to i v dlouhodobějším horizontu, pokud jde o součásti zařízení infrastruktury, a zajistit její strategickou autonomii. |
| --- | --- |

(38)

Stále více klíčových hospodářských odvětví, zejména doprava, telekomunikace, zemědělství a energetika, čím dál tím více využívá systémy družicové navigace
  . Družicová navigace hraje rovněž úlohu v souvislosti
  s bezpečností Unie a jejích členských států. Plná kontrola družicové navigace by proto měla Unii zaručit technologickou nezávislost, a to i v dlouhodobějším horizontu, pokud jde o součásti zařízení infrastruktury, a zajistit její strategickou autonomii.

Pozměňovací návrh 25

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 40

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (40) | Cílem systému EGNOS je zlepšit kvalitu otevřených signálů ze stávajících globálních systémů družicové navigace, zejména otevřených signálů vydávaných systémem Galileo. Služby poskytované systémem EGNOS by měly přednostně pokrývat území členských států nacházející se v Evropě, k němuž se pro tyto účely řadí i Azory, Kanárské ostrovy a Madeira, s cílem pokrýt uvedená území do konce roku 2025. Geografické pokrytí služeb poskytovaných systémem EGNOS by mohlo být rozšířeno do dalších oblastí světa, pokud je to technicky proveditelné, a v případě služby pro zajištění bezpečnosti života na základě mezinárodních dohod. Aniž je dotčeno nařízení
  [2018/XXXX] [nařízení o agentuře EASA]
  a nezbytné monitorování kvality služeb poskytovaných systémem Galileo pro účely letectví, je třeba mít na paměti, že ačkoli signály vydávané systémem Galileo lze účinně využívat pro snazší určení polohy letadla, mohou být v Evropě služby uspořádání letového provozu (ATM) a letové navigační služby (ANS) tvořeny pouze místními nebo regionálními systémy zesílení signálu, jako je EGNOS. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(40)

Cílem systému EGNOS je zlepšit kvalitu otevřených signálů ze stávajících globálních systémů družicové navigace, zejména otevřených signálů vydávaných systémem Galileo. Služby poskytované systémem EGNOS by měly přednostně pokrývat území členských států nacházející se v Evropě, k němuž se pro tyto účely řadí i Azory, Kanárské ostrovy a Madeira, s cílem pokrýt uvedená území do konce roku 2025. Geografické pokrytí služeb poskytovaných systémem EGNOS by mohlo být rozšířeno do dalších oblastí světa, pokud je to technicky proveditelné, a v případě služby pro zajištění bezpečnosti života na základě mezinárodních dohod. Aniž je dotčeno nařízení
  [2018/XXXX] [nařízení o agentuře EASA]
  a nezbytné monitorování kvality služeb poskytovaných systémem Galileo pro účely letectví, je třeba mít na paměti, že ačkoli signály vydávané systémem Galileo lze účinně využívat pro snazší určení polohy letadla, mohou být v Evropě služby uspořádání letového provozu (ATM) a letové navigační služby (ANS) tvořeny pouze místními nebo regionálními systémy zesílení signálu, jako je EGNOS.

| (40) | Cílem systému EGNOS je zlepšit kvalitu otevřených signálů ze stávajících globálních systémů družicové navigace, zejména otevřených signálů vydávaných systémem Galileo. Služby poskytované systémem EGNOS by měly přednostně pokrývat území členských států nacházející se v Evropě, k němuž se pro tyto účely řadí i Azory, Kanárské ostrovy a Madeira, s cílem pokrýt uvedená území do konce roku 2025. Geografické pokrytí služeb poskytovaných systémem EGNOS by mohlo být rozšířeno do dalších oblastí světa, pokud je to technicky proveditelné, a v případě služby pro zajištění bezpečnosti života na základě mezinárodních dohod. Aniž je dotčeno nařízení
  Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1139

   (1a) a nezbytné monitorování kvality služeb poskytovaných systémem Galileo
  a výkonnosti v oblasti bezpečnosti
  pro účely letectví, je třeba mít na paměti, že ačkoli signály vydávané systémem Galileo lze účinně využívat pro snazší určení polohy letadla, mohou být v Evropě služby uspořádání letového provozu (ATM) a letové navigační služby (ANS) tvořeny pouze místními nebo regionálními systémy zesílení signálu, jako je EGNOS. |
| --- | --- |

(40)

Cílem systému EGNOS je zlepšit kvalitu otevřených signálů ze stávajících globálních systémů družicové navigace, zejména otevřených signálů vydávaných systémem Galileo. Služby poskytované systémem EGNOS by měly přednostně pokrývat území členských států nacházející se v Evropě, k němuž se pro tyto účely řadí i Azory, Kanárské ostrovy a Madeira, s cílem pokrýt uvedená území do konce roku 2025. Geografické pokrytí služeb poskytovaných systémem EGNOS by mohlo být rozšířeno do dalších oblastí světa, pokud je to technicky proveditelné, a v případě služby pro zajištění bezpečnosti života na základě mezinárodních dohod. Aniž je dotčeno nařízení
  Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1139

   (1a) a nezbytné monitorování kvality služeb poskytovaných systémem Galileo
  a výkonnosti v oblasti bezpečnosti
  pro účely letectví, je třeba mít na paměti, že ačkoli signály vydávané systémem Galileo lze účinně využívat pro snazší určení polohy letadla, mohou být v Evropě služby uspořádání letového provozu (ATM) a letové navigační služby (ANS) tvořeny pouze místními nebo regionálními systémy zesílení signálu, jako je EGNOS.

Pozměňovací návrh 26

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 40 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (40a) | Služba EGNOS může být přínosná pro přesné zemědělství a může evropským zemědělcům napomáhat při odstraňování odpadu, snižování nadměrného používání hnojiv a herbicidů a optimalizaci výnosů. EGNOS má již nyní početnou „komunitu uživatelů“, ale množství zemědělských strojů kompatibilních s technologií navigace je omezenější. Tuto otázku je třeba řešit. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(40a)

Služba EGNOS může být přínosná pro přesné zemědělství a může evropským zemědělcům napomáhat při odstraňování odpadu, snižování nadměrného používání hnojiv a herbicidů a optimalizaci výnosů. EGNOS má již nyní početnou „komunitu uživatelů“, ale množství zemědělských strojů kompatibilních s technologií navigace je omezenější. Tuto otázku je třeba řešit.

Pozměňovací návrh 27

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 41

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (41) | Je nezbytně nutné, aby byla zajištěna kontinuita, udržitelnost a budoucí dostupnost služeb poskytovaných systémy Galileo a EGNOS. V kontextu měnícího se prostředí a rychle se vyvíjejícího trhu by měl jejich rozvoj též pokračovat a měly by být připravovány nové generace těchto systémů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(41)

Je nezbytně nutné, aby byla zajištěna kontinuita, udržitelnost a budoucí dostupnost služeb poskytovaných systémy Galileo a EGNOS. V kontextu měnícího se prostředí a rychle se vyvíjejícího trhu by měl jejich rozvoj též pokračovat a měly by být připravovány nové generace těchto systémů.

| (41) | Je nezbytně nutné, aby byla zajištěna kontinuita, udržitelnost,
  bezpečnost, spolehlivost, přesnost
  a budoucí dostupnost služeb poskytovaných systémy Galileo a EGNOS. V kontextu měnícího se prostředí a rychle se vyvíjejícího trhu by měl jejich rozvoj též pokračovat a měly by být připravovány nové generace těchto systémů. |
| --- | --- |

(41)

Je nezbytně nutné, aby byla zajištěna kontinuita, udržitelnost,
  bezpečnost, spolehlivost, přesnost
  a budoucí dostupnost služeb poskytovaných systémy Galileo a EGNOS. V kontextu měnícího se prostředí a rychle se vyvíjejícího trhu by měl jejich rozvoj též pokračovat a měly by být připravovány nové generace těchto systémů.

Pozměňovací návrh 28

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 44 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (44a) | Příslušné orgány by měly v zájmu podpory využívání služeb složek Galileo a EGNOS a podpory navazujících služeb, především v odvětví dopravy, vytvořit společné normy a certifikace na mezinárodní úrovni. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(44a)

Příslušné orgány by měly v zájmu podpory využívání služeb složek Galileo a EGNOS a podpory navazujících služeb, především v odvětví dopravy, vytvořit společné normy a certifikace na mezinárodní úrovni.

Pozměňovací návrh 29

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 45

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (45) | S ohledem na význam, jaký má pro systémy Galileo a EGNOS jejich pozemní infrastruktura, a na její dopad na bezpečnost těchto systémů by umístění této infrastruktury měla určit Komise. Pozemní infrastruktura systémů by i nadále měla být zaváděna na základě otevřeného a transparentního procesu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(45)

S ohledem na význam, jaký má pro systémy Galileo a EGNOS jejich pozemní infrastruktura, a na její dopad na bezpečnost těchto systémů by umístění této infrastruktury měla určit Komise. Pozemní infrastruktura systémů by i nadále měla být zaváděna na základě otevřeného a transparentního procesu.

vypouští se

Pozměňovací návrh 30

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 46

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (46) | Za účelem maximalizace socioekonomických přínosů systémů Galileo a EGNOS, zejména v oblasti bezpečnosti, by se mělo
  podporovat
  využívání služeb poskytovaných systémy EGNOS a Galileo
  v jiných politikách
  Unie, je-li to
  odůvodněné a přínosné
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(46)

Za účelem maximalizace socioekonomických přínosů systémů Galileo a EGNOS, zejména v oblasti bezpečnosti, by se mělo
  podporovat
  využívání služeb poskytovaných systémy EGNOS a Galileo
  v jiných politikách
  Unie, je-li to
  odůvodněné a přínosné
  .

| (46) | Za účelem maximalizace socioekonomických přínosů systémů Galileo a EGNOS, zejména v oblasti bezpečnosti, by se mělo
  začlenit
  využívání služeb poskytovaných systémy EGNOS a Galileo
  do jiných politik
  Unie, je-li to
  možné
  .
  Podpora využívání těchto služeb ve všech členských státech rovněž představuje důležitou fázi. |
| --- | --- |

(46)

Za účelem maximalizace socioekonomických přínosů systémů Galileo a EGNOS, zejména v oblasti bezpečnosti, by se mělo
  začlenit
  využívání služeb poskytovaných systémy EGNOS a Galileo
  do jiných politik
  Unie, je-li to
  možné
  .
  Podpora využívání těchto služeb ve všech členských státech rovněž představuje důležitou fázi.

Pozměňovací návrh 31

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 47

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (47) | Složka Copernicus by měla zajistit autonomní přístup k environmentálním poznatkům a klíčovým technologiím pro pozorování Země a geoinformační služby, díky čemuž by Unie mohla docílit nezávislého rozhodování a jednání mimo jiné v oblastech životního prostředí, změny klimatu, civilní ochrany, bezpečnosti a digitální ekonomiky. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(47)

Složka Copernicus by měla zajistit autonomní přístup k environmentálním poznatkům a klíčovým technologiím pro pozorování Země a geoinformační služby, díky čemuž by Unie mohla docílit nezávislého rozhodování a jednání mimo jiné v oblastech životního prostředí, změny klimatu, civilní ochrany, bezpečnosti a digitální ekonomiky.

| (47) | Složka Copernicus by měla zajistit autonomní přístup k environmentálním poznatkům a klíčovým technologiím pro pozorování Země a geoinformační služby, díky čemuž by Unie mohla docílit nezávislého rozhodování a jednání mimo jiné v oblastech životního prostředí,
  včetně zemědělství, biologické rozmanitosti, využívání půdy, lesnictví, rozvoje venkova a rybolovu,
  změny klimatu,
  kulturního dědictví,
  civilní ochrany, bezpečnosti
  , mimo jiné bezpečnosti infrastruktury,
  a digitální ekonomiky. |
| --- | --- |

(47)

Složka Copernicus by měla zajistit autonomní přístup k environmentálním poznatkům a klíčovým technologiím pro pozorování Země a geoinformační služby, díky čemuž by Unie mohla docílit nezávislého rozhodování a jednání mimo jiné v oblastech životního prostředí,
  včetně zemědělství, biologické rozmanitosti, využívání půdy, lesnictví, rozvoje venkova a rybolovu,
  změny klimatu,
  kulturního dědictví,
  civilní ochrany, bezpečnosti
  , mimo jiné bezpečnosti infrastruktury,
  a digitální ekonomiky.

Pozměňovací návrh 32

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 48

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (48) | Složka Copernicus by měla vycházet z činností a úspěchů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 (17), kterým se zavádí program Unie pro pozorování a monitorování Země (Copernicus), jakož i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činnostech (18), kterým se zřizuje předchozí program pro Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES) a stanoví pravidla pro provádění jeho počátečních provozních činností, a měla by zajistit kontinuitu s těmito činnostmi a úspěchy s přihlédnutím k posledním trendům ve výzkumu, technologickému pokroku a inovacím ovlivňujícím oblast pozorování Země, jakož i k vývoji analýz dat velkého objemu a umělé inteligence a souvisejícím strategiím a iniciativám na úrovni Unie (19). V co největší možné míře by měla využívat kapacity pro pozorování z vesmíru členských států, Evropské kosmické agentury, organizace EUMETSAT (20), jakož i dalších subjektů, včetně obchodních iniciativ v Evropě, a tím také přispívat k rozvoji životaschopného komerčního kosmického odvětví v Evropě. Je-li to proveditelné a vhodné, měla by také využívat dostupných dat in situ a pomocných dat poskytovaných zejména členskými státy v souladu se směrnicí 2007/2/ES (21). Komise by měla spolupracovat s členskými státy a Evropskou agenturou pro životní prostředí, aby se zajistil efektivní přístup a využívání souborů dat in situ pro složku Copernicus. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(48)

Složka Copernicus by měla vycházet z činností a úspěchů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 (17), kterým se zavádí program Unie pro pozorování a monitorování Země (Copernicus), jakož i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činnostech (18), kterým se zřizuje předchozí program pro Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES) a stanoví pravidla pro provádění jeho počátečních provozních činností, a měla by zajistit kontinuitu s těmito činnostmi a úspěchy s přihlédnutím k posledním trendům ve výzkumu, technologickému pokroku a inovacím ovlivňujícím oblast pozorování Země, jakož i k vývoji analýz dat velkého objemu a umělé inteligence a souvisejícím strategiím a iniciativám na úrovni Unie (19). V co největší možné míře by měla využívat kapacity pro pozorování z vesmíru členských států, Evropské kosmické agentury, organizace EUMETSAT (20), jakož i dalších subjektů, včetně obchodních iniciativ v Evropě, a tím také přispívat k rozvoji životaschopného komerčního kosmického odvětví v Evropě. Je-li to proveditelné a vhodné, měla by také využívat dostupných dat in situ a pomocných dat poskytovaných zejména členskými státy v souladu se směrnicí 2007/2/ES (21). Komise by měla spolupracovat s členskými státy a Evropskou agenturou pro životní prostředí, aby se zajistil efektivní přístup a využívání souborů dat in situ pro složku Copernicus.

| (48) | Stávající kapacity by měly být postaveny na nových prostředcích, které by měly být doplněny a které mohou být společně rozvíjeny v rámci odpovědných subjektů. Za tímto účelem by Komise měla úzce spolupracovat s Evropskou kosmickou agenturou, členskými státy a případně i dalšími subjekty, které vlastní příslušné prostředky ve vesmíru a prostředky in situ.
  Složka Copernicus by měla vycházet z činností a úspěchů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 (17), kterým se zavádí program Unie pro pozorování a monitorování Země (Copernicus), jakož i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činnostech (18), kterým se zřizuje předchozí program pro Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES) a stanoví pravidla pro provádění jeho počátečních provozních činností, a měla by zajistit kontinuitu s těmito činnostmi a úspěchy s přihlédnutím k posledním trendům ve výzkumu, technologickému pokroku a inovacím ovlivňujícím oblast pozorování Země, jakož i k vývoji analýz dat velkého objemu a umělé inteligence a souvisejícím strategiím a iniciativám na úrovni Unie (19). V co největší možné míře by měla využívat kapacity pro pozorování z vesmíru členských států, Evropské kosmické agentury, organizace EUMETSAT (20), jakož i dalších subjektů, včetně obchodních iniciativ v Evropě, a tím také přispívat k rozvoji životaschopného komerčního kosmického odvětví v Evropě. Je-li to proveditelné a vhodné, měla by také využívat dostupných dat in situ a pomocných dat poskytovaných zejména členskými státy v souladu se směrnicí 2007/2/ES (21). Komise by měla spolupracovat s členskými státy a Evropskou agenturou pro životní prostředí, aby se zajistil efektivní přístup a využívání souborů dat in situ pro složku Copernicus. |
| --- | --- |

(48)

Stávající kapacity by měly být postaveny na nových prostředcích, které by měly být doplněny a které mohou být společně rozvíjeny v rámci odpovědných subjektů. Za tímto účelem by Komise měla úzce spolupracovat s Evropskou kosmickou agenturou, členskými státy a případně i dalšími subjekty, které vlastní příslušné prostředky ve vesmíru a prostředky in situ.
  Složka Copernicus by měla vycházet z činností a úspěchů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 (17), kterým se zavádí program Unie pro pozorování a monitorování Země (Copernicus), jakož i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činnostech (18), kterým se zřizuje předchozí program pro Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES) a stanoví pravidla pro provádění jeho počátečních provozních činností, a měla by zajistit kontinuitu s těmito činnostmi a úspěchy s přihlédnutím k posledním trendům ve výzkumu, technologickému pokroku a inovacím ovlivňujícím oblast pozorování Země, jakož i k vývoji analýz dat velkého objemu a umělé inteligence a souvisejícím strategiím a iniciativám na úrovni Unie (19). V co největší možné míře by měla využívat kapacity pro pozorování z vesmíru členských států, Evropské kosmické agentury, organizace EUMETSAT (20), jakož i dalších subjektů, včetně obchodních iniciativ v Evropě, a tím také přispívat k rozvoji životaschopného komerčního kosmického odvětví v Evropě. Je-li to proveditelné a vhodné, měla by také využívat dostupných dat in situ a pomocných dat poskytovaných zejména členskými státy v souladu se směrnicí 2007/2/ES (21). Komise by měla spolupracovat s členskými státy a Evropskou agenturou pro životní prostředí, aby se zajistil efektivní přístup a využívání souborů dat in situ pro složku Copernicus.

Pozměňovací návrh 33

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 49 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (49a) | Plný potenciál programu Copernicus, pokud jde o společnost a hospodářství Unie, by měl být nad rámec přímých příjemců zcela uvolněn prostřednictvím intenzivnějších opatření týkajících se rozšiřování uživatelské základy, což vyžaduje další kroky k tomu, aby údaje mohly být poskytnuty nespecialistům, což povede ke stimulaci růstu, vytváření pracovních míst a předávání znalostí. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(49a)

Plný potenciál programu Copernicus, pokud jde o společnost a hospodářství Unie, by měl být nad rámec přímých příjemců zcela uvolněn prostřednictvím intenzivnějších opatření týkajících se rozšiřování uživatelské základy, což vyžaduje další kroky k tomu, aby údaje mohly být poskytnuty nespecialistům, což povede ke stimulaci růstu, vytváření pracovních míst a předávání znalostí.

Pozměňovací návrh 34

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 52

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (52) | S ohledem na získávání dat by činnosti v rámci složky Copernicus měly mít za cíl dokončení a údržbu stávající kosmické infrastruktury, přípravu dlouhodobé výměny družic na konci jejich životnosti, jakož i zahájení nových misí zaměřených na nové pozorovací systémy s cílem pomoci řešit výzvu globální změny klimatu (např. monitorování antropogenních emisí CO2 a jiných skleníkových plynů). Činnosti v rámci složky Copernicus by měly rozšířit pokrytí globálního monitorování polárních regionů a podporovat zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí, povinné monitorování životního prostředí a podávání zpráv a inovativní environmentální aplikace (např. pro monitorování plodin, vodohospodářství a lepší monitorování požárů). Při tom by měla složka Copernicus aktivovat a maximálně využít investice provedené v rámci předchozího období financování (2014–2020) a současně by měla prozkoumat nové provozní a obchodní modely pro další doplnění kapacit složky Copernicus. Složka Copernicus by měla rovněž stavět na úspěšných partnerstvích s členskými státy, aby v rámci vhodných mechanismů správy dále rozvíjela svůj bezpečnostní rozměr, a reagovala tak na vyvíjející se potřeby uživatelů v oblasti bezpečnosti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(52)

S ohledem na získávání dat by činnosti v rámci složky Copernicus měly mít za cíl dokončení a údržbu stávající kosmické infrastruktury, přípravu dlouhodobé výměny družic na konci jejich životnosti, jakož i zahájení nových misí zaměřených na nové pozorovací systémy s cílem pomoci řešit výzvu globální změny klimatu (např. monitorování antropogenních emisí CO2 a jiných skleníkových plynů). Činnosti v rámci složky Copernicus by měly rozšířit pokrytí globálního monitorování polárních regionů a podporovat zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí, povinné monitorování životního prostředí a podávání zpráv a inovativní environmentální aplikace (např. pro monitorování plodin, vodohospodářství a lepší monitorování požárů). Při tom by měla složka Copernicus aktivovat a maximálně využít investice provedené v rámci předchozího období financování (2014–2020) a současně by měla prozkoumat nové provozní a obchodní modely pro další doplnění kapacit složky Copernicus. Složka Copernicus by měla rovněž stavět na úspěšných partnerstvích s členskými státy, aby v rámci vhodných mechanismů správy dále rozvíjela svůj bezpečnostní rozměr, a reagovala tak na vyvíjející se potřeby uživatelů v oblasti bezpečnosti.

| (52) | S ohledem na získávání dat by činnosti v rámci složky Copernicus měly mít za cíl dokončení a údržbu stávající kosmické infrastruktury, přípravu dlouhodobé výměny družic na konci jejich životnosti, jakož i zahájení nových misí
  , jejichž proveditelnost v současnosti zkoumá Evropská kosmická agentura,
  zaměřených na nové pozorovací systémy s cílem pomoci řešit výzvu globální změny klimatu (např. monitorování antropogenních emisí CO2 a jiných skleníkových plynů). Činnosti v rámci složky Copernicus by měly rozšířit pokrytí globálního monitorování polárních regionů a podporovat zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí, povinné monitorování životního prostředí a podávání zpráv a inovativní environmentální aplikace (např. pro monitorování plodin, vodohospodářství a lepší monitorování požárů). Při tom by měla složka Copernicus aktivovat a maximálně využít investice provedené v rámci předchozího období financování (2014–2020) a současně by měla prozkoumat nové provozní a obchodní modely pro další doplnění kapacit složky Copernicus. Složka Copernicus by měla rovněž stavět na úspěšných partnerstvích s členskými státy, aby v rámci vhodných mechanismů správy dále rozvíjela svůj bezpečnostní rozměr, a reagovala tak na vyvíjející se potřeby uživatelů v oblasti bezpečnosti. |
| --- | --- |

(52)

S ohledem na získávání dat by činnosti v rámci složky Copernicus měly mít za cíl dokončení a údržbu stávající kosmické infrastruktury, přípravu dlouhodobé výměny družic na konci jejich životnosti, jakož i zahájení nových misí
  , jejichž proveditelnost v současnosti zkoumá Evropská kosmická agentura,
  zaměřených na nové pozorovací systémy s cílem pomoci řešit výzvu globální změny klimatu (např. monitorování antropogenních emisí CO2 a jiných skleníkových plynů). Činnosti v rámci složky Copernicus by měly rozšířit pokrytí globálního monitorování polárních regionů a podporovat zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí, povinné monitorování životního prostředí a podávání zpráv a inovativní environmentální aplikace (např. pro monitorování plodin, vodohospodářství a lepší monitorování požárů). Při tom by měla složka Copernicus aktivovat a maximálně využít investice provedené v rámci předchozího období financování (2014–2020) a současně by měla prozkoumat nové provozní a obchodní modely pro další doplnění kapacit složky Copernicus. Složka Copernicus by měla rovněž stavět na úspěšných partnerstvích s členskými státy, aby v rámci vhodných mechanismů správy dále rozvíjela svůj bezpečnostní rozměr, a reagovala tak na vyvíjející se potřeby uživatelů v oblasti bezpečnosti.

Pozměňovací návrh 35

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 53

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (53) | V rámci funkce zpracování dat a informací by měla složka Copernicus zajistit dlouhodobou udržitelnost a další vývoj hlavních služeb složky Copernicus poskytujících informace za účelem uspokojení potřeb veřejného sektoru a potřeb vyplývajících z mezinárodních závazků Unie a za účelem maximalizace příležitostí pro komerční využití. Složka Copernicus by měla zejména na místní, celostátní, evropské i celosvětové úrovni přinášet informace o stavu atmosféry; informace o stavu oceánů; informace na podporu monitorování území přispívající k provádění místních, celostátních a unijních politik; informace na podporu přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování; geoprostorové informace na podporu zvládání mimořádných událostí, mimo jiné prostřednictvím prevence, zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí a civilní bezpečnosti, včetně podpory vnější činnosti Unie. Komise by měla určit odpovídající smluvní ujednání, která posílí udržitelnost poskytování služeb. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(53)

V rámci funkce zpracování dat a informací by měla složka Copernicus zajistit dlouhodobou udržitelnost a další vývoj hlavních služeb složky Copernicus poskytujících informace za účelem uspokojení potřeb veřejného sektoru a potřeb vyplývajících z mezinárodních závazků Unie a za účelem maximalizace příležitostí pro komerční využití. Složka Copernicus by měla zejména na místní, celostátní, evropské i celosvětové úrovni přinášet informace o stavu atmosféry; informace o stavu oceánů; informace na podporu monitorování území přispívající k provádění místních, celostátních a unijních politik; informace na podporu přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování; geoprostorové informace na podporu zvládání mimořádných událostí, mimo jiné prostřednictvím prevence, zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí a civilní bezpečnosti, včetně podpory vnější činnosti Unie. Komise by měla určit odpovídající smluvní ujednání, která posílí udržitelnost poskytování služeb.

| (53) | V rámci funkce zpracování dat a informací by měla složka Copernicus zajistit dlouhodobou udržitelnost a další vývoj hlavních služeb složky Copernicus poskytujících informace za účelem uspokojení potřeb veřejného sektoru a potřeb vyplývajících z mezinárodních závazků Unie a za účelem maximalizace příležitostí pro komerční využití. Složka Copernicus by měla zejména na místní, celostátní, evropské i celosvětové úrovni přinášet informace o stavu atmosféry
  , včetně kvality ovzduší
  ; informace o stavu oceánů; informace na podporu monitorování území přispívající k provádění místních, celostátních a unijních politik; informace na podporu přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování; geoprostorové informace na podporu zvládání mimořádných událostí, mimo jiné prostřednictvím prevence, zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí a civilní bezpečnosti, včetně podpory vnější činnosti Unie. Komise by měla určit odpovídající smluvní ujednání, která posílí udržitelnost poskytování služeb. |
| --- | --- |

(53)

V rámci funkce zpracování dat a informací by měla složka Copernicus zajistit dlouhodobou udržitelnost a další vývoj hlavních služeb složky Copernicus poskytujících informace za účelem uspokojení potřeb veřejného sektoru a potřeb vyplývajících z mezinárodních závazků Unie a za účelem maximalizace příležitostí pro komerční využití. Složka Copernicus by měla zejména na místní, celostátní, evropské i celosvětové úrovni přinášet informace o stavu atmosféry
  , včetně kvality ovzduší
  ; informace o stavu oceánů; informace na podporu monitorování území přispívající k provádění místních, celostátních a unijních politik; informace na podporu přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování; geoprostorové informace na podporu zvládání mimořádných událostí, mimo jiné prostřednictvím prevence, zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí a civilní bezpečnosti, včetně podpory vnější činnosti Unie. Komise by měla určit odpovídající smluvní ujednání, která posílí udržitelnost poskytování služeb.

Pozměňovací návrh 36

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 54 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (54a) | Aby bylo možné dosáhnout cílů složky Copernicus udržitelným způsobem, existuje možnost zřídit výbor (podvýbor složky Copernicus), který by byl Komisi nápomocen při zajišťování koordinace příspěvků Unie, uživatelských fór, členských států a mezivládních organizací, jakož i soukromého sektoru do složky Copernicus, přičemž se maximálně využije stávajících kapacit a určí se nedostatky, jež je třeba na úrovni Unie řešit. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(54a)

Aby bylo možné dosáhnout cílů složky Copernicus udržitelným způsobem, existuje možnost zřídit výbor (podvýbor složky Copernicus), který by byl Komisi nápomocen při zajišťování koordinace příspěvků Unie, uživatelských fór, členských států a mezivládních organizací, jakož i soukromého sektoru do složky Copernicus, přičemž se maximálně využije stávajících kapacit a určí se nedostatky, jež je třeba na úrovni Unie řešit.

Pozměňovací návrh 37

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 55

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (55) | Provádění služeb složky Copernicus by mělo usnadňovat veřejné využívání služeb, neboť uživatelé by mohli předvídat dostupnost a vývoj služeb, jakož i spolupráci s členskými státy a dalšími stranami. Za tímto účelem by
  Komise
  a 
  její
  pověřené subjekty
  poskytující služby
  měly úzce spolupracovat s různými uživatelskými skupinami v Evropě na dalším vývoji služeb složky Copernicus a informačního portfolia, aby se zajistilo, že budou uspokojeny vyvíjející se potřeby veřejného sektoru a politiky, a bude tak možné maximalizovat využívání dat pozorování Země. Komise a členské státy by spolu měly v případě složky Copernicus spolupracovat za účelem vývoje složky in situ a usnadnění integrace souborů dat in situ do souborů kosmických dat pro modernizované služby složky Copernicus. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(55)

Provádění služeb složky Copernicus by mělo usnadňovat veřejné využívání služeb, neboť uživatelé by mohli předvídat dostupnost a vývoj služeb, jakož i spolupráci s členskými státy a dalšími stranami. Za tímto účelem by
  Komise
  a 
  její
  pověřené subjekty
  poskytující služby
  měly úzce spolupracovat s různými uživatelskými skupinami v Evropě na dalším vývoji služeb složky Copernicus a informačního portfolia, aby se zajistilo, že budou uspokojeny vyvíjející se potřeby veřejného sektoru a politiky, a bude tak možné maximalizovat využívání dat pozorování Země. Komise a členské státy by spolu měly v případě složky Copernicus spolupracovat za účelem vývoje složky in situ a usnadnění integrace souborů dat in situ do souborů kosmických dat pro modernizované služby složky Copernicus.

| (55) | Provádění služeb složky Copernicus by mělo usnadňovat veřejné využívání služeb, neboť uživatelé by mohli předvídat dostupnost a vývoj služeb, jakož i spolupráci s členskými státy a dalšími stranami. Za tímto účelem by
  agentura
  a pověřené subjekty
  složky Copernicus
  měly úzce spolupracovat s různými uživatelskými skupinami v Evropě na dalším vývoji služeb složky Copernicus a informačního portfolia, aby se zajistilo, že budou uspokojeny vyvíjející se potřeby veřejného sektoru a politiky, a bude tak možné maximalizovat
  v zájmu evropských občanů
  využívání dat pozorování Země. Komise a členské státy by spolu měly v případě složky Copernicus spolupracovat za účelem vývoje složky in situ a usnadnění integrace souborů dat in situ do souborů kosmických dat pro modernizované služby složky Copernicus. |
| --- | --- |

(55)

Provádění služeb složky Copernicus by mělo usnadňovat veřejné využívání služeb, neboť uživatelé by mohli předvídat dostupnost a vývoj služeb, jakož i spolupráci s členskými státy a dalšími stranami. Za tímto účelem by
  agentura
  a pověřené subjekty
  složky Copernicus
  měly úzce spolupracovat s různými uživatelskými skupinami v Evropě na dalším vývoji služeb složky Copernicus a informačního portfolia, aby se zajistilo, že budou uspokojeny vyvíjející se potřeby veřejného sektoru a politiky, a bude tak možné maximalizovat
  v zájmu evropských občanů
  využívání dat pozorování Země. Komise a členské státy by spolu měly v případě složky Copernicus spolupracovat za účelem vývoje složky in situ a usnadnění integrace souborů dat in situ do souborů kosmických dat pro modernizované služby složky Copernicus.

Pozměňovací návrh 38

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 56 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (56a) | Členské státy, Komise a odpovědné subjekty by měly v rámci složky Copernicus pravidelně pořádat informační kampaně týkající se přínosu programu, a umožnit všem potenciálním uživatelům přístup k příslušným informacím a údajům. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(56a)

Členské státy, Komise a odpovědné subjekty by měly v rámci složky Copernicus pravidelně pořádat informační kampaně týkající se přínosu programu, a umožnit všem potenciálním uživatelům přístup k příslušným informacím a údajům.

Pozměňovací návrh 39

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 57 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (57a) | Služby pro změnu klimatu složky Copernicus, přestože jsou stále v předprovozní fázi, jsou již na dobré cestě, neboť počet uživatelů se mezi lety 2015 a 2016 zdvojnásobil. Veškeré služby pro změnu klimatu by měly být co nejdříve plně v provozu, a zajišťovat tak nepřetržitý tok údajů nezbytných pro účinné zmírňování změny klimatu a činnosti týkající se přizpůsobení se účinkům změny klimatu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(57a)

Služby pro změnu klimatu složky Copernicus, přestože jsou stále v předprovozní fázi, jsou již na dobré cestě, neboť počet uživatelů se mezi lety 2015 a 2016 zdvojnásobil. Veškeré služby pro změnu klimatu by měly být co nejdříve plně v provozu, a zajišťovat tak nepřetržitý tok údajů nezbytných pro účinné zmírňování změny klimatu a činnosti týkající se přizpůsobení se účinkům změny klimatu.

Pozměňovací návrh 40

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 59

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (59) | Za účelem propagace a usnadnění používání dat pozorování Země a technologií pro toto pozorování ze strany místních orgánů, malých a středních podniků, vědců a výzkumných pracovníků je třeba prostřednictvím činností zaměřených na rozšiřování uživatelské základny podporovat zvláštní sítě pro distribuci dat složky Copernicus, jejichž součástí jsou vnitrostátní a regionální orgány. Za tímto účelem by Komise a členské státy měly usilovat o vytvoření užších vazeb mezi složkou Copernicus a unijními a vnitrostátními politikami, aby se podpořila poptávka po komerčních aplikacích a službách a podniky, zvláště malé a střední podniky a začínající podniky, měly možnost vyvíjet aplikace založené na datech a informacích složky Copernicus, s cílem rozvíjet v Evropě konkurenceschopný ekosystém dat pozorování Země. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(59)

Za účelem propagace a usnadnění používání dat pozorování Země a technologií pro toto pozorování ze strany místních orgánů, malých a středních podniků, vědců a výzkumných pracovníků je třeba prostřednictvím činností zaměřených na rozšiřování uživatelské základny podporovat zvláštní sítě pro distribuci dat složky Copernicus, jejichž součástí jsou vnitrostátní a regionální orgány. Za tímto účelem by Komise a členské státy měly usilovat o vytvoření užších vazeb mezi složkou Copernicus a unijními a vnitrostátními politikami, aby se podpořila poptávka po komerčních aplikacích a službách a podniky, zvláště malé a střední podniky a začínající podniky, měly možnost vyvíjet aplikace založené na datech a informacích složky Copernicus, s cílem rozvíjet v Evropě konkurenceschopný ekosystém dat pozorování Země.

| (59) | Za účelem propagace a usnadnění používání dat pozorování Země a technologií pro toto pozorování ze strany místních
  a regionálních
  orgánů, malých a středních podniků, vědců a výzkumných pracovníků je třeba prostřednictvím činností zaměřených na rozšiřování uživatelské základny podporovat zvláštní sítě pro distribuci dat složky Copernicus, jejichž součástí jsou vnitrostátní a regionální orgány. Za tímto účelem by Komise a členské státy měly usilovat o vytvoření užších vazeb mezi složkou Copernicus a unijními a vnitrostátními politikami, aby se podpořila poptávka po komerčních aplikacích a službách a podniky, zvláště malé a střední podniky a začínající podniky, měly možnost vyvíjet aplikace založené na datech a informacích složky Copernicus, s cílem rozvíjet v Evropě konkurenceschopný ekosystém dat pozorování Země. |
| --- | --- |

(59)

Za účelem propagace a usnadnění používání dat pozorování Země a technologií pro toto pozorování ze strany místních
  a regionálních
  orgánů, malých a středních podniků, vědců a výzkumných pracovníků je třeba prostřednictvím činností zaměřených na rozšiřování uživatelské základny podporovat zvláštní sítě pro distribuci dat složky Copernicus, jejichž součástí jsou vnitrostátní a regionální orgány. Za tímto účelem by Komise a členské státy měly usilovat o vytvoření užších vazeb mezi složkou Copernicus a unijními a vnitrostátními politikami, aby se podpořila poptávka po komerčních aplikacích a službách a podniky, zvláště malé a střední podniky a začínající podniky, měly možnost vyvíjet aplikace založené na datech a informacích složky Copernicus, s cílem rozvíjet v Evropě konkurenceschopný ekosystém dat pozorování Země.

Pozměňovací návrh 41

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 59 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (59a) | Vzhledem k velkému potenciálu, jaký skýtají satelitní snímky pro udržitelné a účinné řízení zdrojů, neboť dodávají spolehlivé a včasné informace například o stavu plodin a půdy, tato služba by mohla být rozšířena tak, aby plnila potřeby konečných uživatelů a zajišťovala propojování údajů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(59a)

Vzhledem k velkému potenciálu, jaký skýtají satelitní snímky pro udržitelné a účinné řízení zdrojů, neboť dodávají spolehlivé a včasné informace například o stavu plodin a půdy, tato služba by mohla být rozšířena tak, aby plnila potřeby konečných uživatelů a zajišťovala propojování údajů.

Pozměňovací návrh 42

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 62

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (62) | V návaznosti na žádosti Evropského parlamentu a Rady Unie prostřednictvím rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 541/2014/EU
  ze dne 16. dubna 2014, kterým se zřizuje rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru

   (24), zřídila rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (SST). Kosmické smetí se stalo závažnou hrozbou pro zabezpečení, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Složka SST má proto zásadní význam pro zachování kontinuity složek programu a jejich přispění k politikám Unie. Snahou předcházet síření kosmického smetí SST přispívá k zajištění udržitelného a zaručeného přístupu do vesmíru, který je globálním společným majetkem, a jeho využití. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(62)

V návaznosti na žádosti Evropského parlamentu a Rady Unie prostřednictvím rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 541/2014/EU
  ze dne 16. dubna 2014, kterým se zřizuje rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru

   (24), zřídila rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (SST). Kosmické smetí se stalo závažnou hrozbou pro zabezpečení, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Složka SST má proto zásadní význam pro zachování kontinuity složek programu a jejich přispění k politikám Unie. Snahou předcházet síření kosmického smetí SST přispívá k zajištění udržitelného a zaručeného přístupu do vesmíru, který je globálním společným majetkem, a jeho využití.

| (62) | V návaznosti na žádosti Evropského parlamentu a Rady Unie prostřednictvím rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 541/2014/EU (24) zřídila rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (SST). Kosmické smetí se stalo závažnou hrozbou pro zabezpečení, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Složka SST má proto zásadní význam pro zachování kontinuity složek programu a jejich přispění k politikám Unie. Snahou předcházet síření kosmického smetí SST přispívá k zajištění udržitelného a zaručeného přístupu do vesmíru, který je globálním společným majetkem, a jeho využití.
  Úkolem SST je také usnadnit přípravu evropských projektů „čištění“ oběžné dráhy Země. |
| --- | --- |

(62)

V návaznosti na žádosti Evropského parlamentu a Rady Unie prostřednictvím rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 541/2014/EU (24) zřídila rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (SST). Kosmické smetí se stalo závažnou hrozbou pro zabezpečení, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Složka SST má proto zásadní význam pro zachování kontinuity složek programu a jejich přispění k politikám Unie. Snahou předcházet síření kosmického smetí SST přispívá k zajištění udržitelného a zaručeného přístupu do vesmíru, který je globálním společným majetkem, a jeho využití.
  Úkolem SST je také usnadnit přípravu evropských projektů „čištění“ oběžné dráhy Země.

Pozměňovací návrh 43

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 63

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (63) | Složka SST by měla dále rozvíjet výkonnost a autonomii kapacit SST. Za tímto účelem by mělo dojít k zavedení autonomního evropského katalogu kosmických objektů, vycházejícího z dat ze sítě senzorů SST. Složka SST by měla rovněž i nadále podporovat provoz a poskytování služeb SST. Vzhledem k tomu, že SST je systém, který vychází z potřeb uživatelů, měl by být zaveden vhodný mechanismus pro sběr požadavků uživatelů, včetně těch, jež se týkají bezpečnosti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(63)

Složka SST by měla dále rozvíjet výkonnost a autonomii kapacit SST. Za tímto účelem by mělo dojít k zavedení autonomního evropského katalogu kosmických objektů, vycházejícího z dat ze sítě senzorů SST. Složka SST by měla rovněž i nadále podporovat provoz a poskytování služeb SST. Vzhledem k tomu, že SST je systém, který vychází z potřeb uživatelů, měl by být zaveden vhodný mechanismus pro sběr požadavků uživatelů, včetně těch, jež se týkají bezpečnosti.

| (63) | Složka SST by měla dále rozvíjet výkonnost a autonomii kapacit SST. Za tímto účelem by mělo dojít k zavedení autonomního evropského katalogu kosmických objektů, vycházejícího z dat ze sítě senzorů SST.
  Tento katalog by se mohl řídit příkladem jiných zemí úspěšných v kosmické oblasti a zveřejnit některá ze svých dat pro nekomerční a výzkumné použití.
  Složka SST by měla rovněž i nadále podporovat provoz a poskytování služeb SST. Vzhledem k tomu, že SST je systém, který vychází z potřeb uživatelů, měl by být zaveden vhodný mechanismus pro sběr požadavků uživatelů, včetně těch, jež se týkají bezpečnosti
  a přenosu relevantních informací pro veřejné orgány a od nich s cílem zlepšit účinnost systému
  . |
| --- | --- |

(63)

Složka SST by měla dále rozvíjet výkonnost a autonomii kapacit SST. Za tímto účelem by mělo dojít k zavedení autonomního evropského katalogu kosmických objektů, vycházejícího z dat ze sítě senzorů SST.
  Tento katalog by se mohl řídit příkladem jiných zemí úspěšných v kosmické oblasti a zveřejnit některá ze svých dat pro nekomerční a výzkumné použití.
  Složka SST by měla rovněž i nadále podporovat provoz a poskytování služeb SST. Vzhledem k tomu, že SST je systém, který vychází z potřeb uživatelů, měl by být zaveden vhodný mechanismus pro sběr požadavků uživatelů, včetně těch, jež se týkají bezpečnosti
  a přenosu relevantních informací pro veřejné orgány a od nich s cílem zlepšit účinnost systému
  .

Pozměňovací návrh 44

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 67

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (67) | Navíc by složka SST měla rovněž doplňovat stávající zmírňující opatření, jako například pokyny pro snižování množství kosmického smetí vydané Výborem OSN pro mírové využívání kosmického prostoru (COPUOS) a pokyny pro dlouhodobou udržitelnost činností ve vesmíru, nebo další iniciativy, aby se zajistila bezpečnost, zabezpečení a udržitelnost činností ve vesmíru. V zájmu snížení rizika kolize by složka SST rovněž usilovala o synergie s iniciativami
  pro aktivní
  odstraňování kosmického smetí
  a opatření pro jeho neutralizaci
  . Složka SST by měla přispět k zajištění mírového využití a průzkumu vesmíru. Nárůst činností ve vesmíru může mít dopad na mezinárodní iniciativy v oblasti řízení kosmického provozu. Unie by měla tento vývoj monitorovat a může jej zohlednit v souvislosti s přezkumem stávajícího víceletého finančního rámce v polovině období. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(67)

Navíc by složka SST měla rovněž doplňovat stávající zmírňující opatření, jako například pokyny pro snižování množství kosmického smetí vydané Výborem OSN pro mírové využívání kosmického prostoru (COPUOS) a pokyny pro dlouhodobou udržitelnost činností ve vesmíru, nebo další iniciativy, aby se zajistila bezpečnost, zabezpečení a udržitelnost činností ve vesmíru. V zájmu snížení rizika kolize by složka SST rovněž usilovala o synergie s iniciativami
  pro aktivní
  odstraňování kosmického smetí
  a opatření pro jeho neutralizaci
  . Složka SST by měla přispět k zajištění mírového využití a průzkumu vesmíru. Nárůst činností ve vesmíru může mít dopad na mezinárodní iniciativy v oblasti řízení kosmického provozu. Unie by měla tento vývoj monitorovat a může jej zohlednit v souvislosti s přezkumem stávajícího víceletého finančního rámce v polovině období.

| (67) | Navíc by složka SST měla rovněž doplňovat stávající zmírňující opatření, jako například pokyny pro snižování množství kosmického smetí vydané Výborem OSN pro mírové využívání kosmického prostoru (COPUOS) a pokyny pro dlouhodobou udržitelnost činností ve vesmíru, nebo další iniciativy, aby se zajistila bezpečnost, zabezpečení a udržitelnost činností ve vesmíru. V zájmu snížení rizika kolize by složka SST rovněž usilovala o synergie s iniciativami
  zaměřenými na podporu rozvoje a zavádění technologických systémů určených k aktivnímu
  odstraňování kosmického smetí. Složka SST by měla přispět k zajištění mírového využití a průzkumu vesmíru. Nárůst činností ve vesmíru může mít dopad na mezinárodní iniciativy v oblasti řízení kosmického provozu. Unie by měla tento vývoj monitorovat a může jej zohlednit v souvislosti s přezkumem stávajícího víceletého finančního rámce v polovině období. |
| --- | --- |

(67)

Navíc by složka SST měla rovněž doplňovat stávající zmírňující opatření, jako například pokyny pro snižování množství kosmického smetí vydané Výborem OSN pro mírové využívání kosmického prostoru (COPUOS) a pokyny pro dlouhodobou udržitelnost činností ve vesmíru, nebo další iniciativy, aby se zajistila bezpečnost, zabezpečení a udržitelnost činností ve vesmíru. V zájmu snížení rizika kolize by složka SST rovněž usilovala o synergie s iniciativami
  zaměřenými na podporu rozvoje a zavádění technologických systémů určených k aktivnímu
  odstraňování kosmického smetí. Složka SST by měla přispět k zajištění mírového využití a průzkumu vesmíru. Nárůst činností ve vesmíru může mít dopad na mezinárodní iniciativy v oblasti řízení kosmického provozu. Unie by měla tento vývoj monitorovat a může jej zohlednit v souvislosti s přezkumem stávajícího víceletého finančního rámce v polovině období.

Pozměňovací návrh 45

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 70

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (70) | Mimořádné a významné jevy kosmického počasí mohou ohrozit bezpečnost občanů a narušit provozní činnosti kosmické a pozemní infrastruktury. Proto by v rámci programu měla být zřízena funkce týkající se kosmického počasí s cílem posuzovat rizika spojená s kosmickým počasím a odpovídající potřeby uživatelů, zvyšovat povědomí o rizicích spojených s kosmickým počasím, zajistit poskytování služeb kosmického počasí vycházejících z potřeb uživatelů a zlepšovat kapacity členských států produkovat službu kosmického počasí. Komise by měla stanovit priority ohledně odvětví, jimž mají být operační služby kosmického počasí poskytovány, s ohledem na potřeby uživatelů, rizika a technologickou připravenost. V dlouhodobém horizontu mohou být zohledněny potřeby dalších odvětví. Poskytování služeb na úrovni Unie v souladu s potřebami uživatelů bude vyžadovat cílené, koordinované a nepřetržité činnosti v oblasti výzkumu a vývoje na podporu rozvoje služeb kosmického počasí. Poskytování služeb kosmického počasí by mělo vycházet ze stávajících vnitrostátních a unijních kapacit a mělo by umožňovat širokou účast členských států a zapojení soukromého sektoru. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(70)

Mimořádné a významné jevy kosmického počasí mohou ohrozit bezpečnost občanů a narušit provozní činnosti kosmické a pozemní infrastruktury. Proto by v rámci programu měla být zřízena funkce týkající se kosmického počasí s cílem posuzovat rizika spojená s kosmickým počasím a odpovídající potřeby uživatelů, zvyšovat povědomí o rizicích spojených s kosmickým počasím, zajistit poskytování služeb kosmického počasí vycházejících z potřeb uživatelů a zlepšovat kapacity členských států produkovat službu kosmického počasí. Komise by měla stanovit priority ohledně odvětví, jimž mají být operační služby kosmického počasí poskytovány, s ohledem na potřeby uživatelů, rizika a technologickou připravenost. V dlouhodobém horizontu mohou být zohledněny potřeby dalších odvětví. Poskytování služeb na úrovni Unie v souladu s potřebami uživatelů bude vyžadovat cílené, koordinované a nepřetržité činnosti v oblasti výzkumu a vývoje na podporu rozvoje služeb kosmického počasí. Poskytování služeb kosmického počasí by mělo vycházet ze stávajících vnitrostátních a unijních kapacit a mělo by umožňovat širokou účast členských států a zapojení soukromého sektoru.

| (70) | Mimořádné a významné jevy kosmického počasí mohou ohrozit bezpečnost občanů a narušit provozní činnosti kosmické a pozemní infrastruktury. Proto by v rámci programu měla být zřízena funkce týkající se kosmického počasí s cílem posuzovat rizika spojená s kosmickým počasím a odpovídající potřeby uživatelů, zvyšovat povědomí o rizicích spojených s kosmickým počasím, zajistit poskytování služeb kosmického počasí vycházejících z potřeb uživatelů a zlepšovat kapacity členských států produkovat službu kosmického počasí. Komise by měla stanovit priority ohledně odvětví, jimž mají být operační služby kosmického počasí poskytovány, s ohledem na potřeby uživatelů, rizika a technologickou připravenost. V dlouhodobém horizontu mohou být zohledněny potřeby dalších odvětví. Poskytování služeb na úrovni Unie v souladu s potřebami uživatelů bude vyžadovat cílené, koordinované a nepřetržité činnosti v oblasti výzkumu a vývoje na podporu rozvoje služeb kosmického počasí. Poskytování služeb kosmického počasí by mělo vycházet ze stávajících vnitrostátních a unijních kapacit a mělo by umožňovat širokou účast členských států
  , mezinárodních organizací
  a zapojení soukromého sektoru. |
| --- | --- |

(70)

Mimořádné a významné jevy kosmického počasí mohou ohrozit bezpečnost občanů a narušit provozní činnosti kosmické a pozemní infrastruktury. Proto by v rámci programu měla být zřízena funkce týkající se kosmického počasí s cílem posuzovat rizika spojená s kosmickým počasím a odpovídající potřeby uživatelů, zvyšovat povědomí o rizicích spojených s kosmickým počasím, zajistit poskytování služeb kosmického počasí vycházejících z potřeb uživatelů a zlepšovat kapacity členských států produkovat službu kosmického počasí. Komise by měla stanovit priority ohledně odvětví, jimž mají být operační služby kosmického počasí poskytovány, s ohledem na potřeby uživatelů, rizika a technologickou připravenost. V dlouhodobém horizontu mohou být zohledněny potřeby dalších odvětví. Poskytování služeb na úrovni Unie v souladu s potřebami uživatelů bude vyžadovat cílené, koordinované a nepřetržité činnosti v oblasti výzkumu a vývoje na podporu rozvoje služeb kosmického počasí. Poskytování služeb kosmického počasí by mělo vycházet ze stávajících vnitrostátních a unijních kapacit a mělo by umožňovat širokou účast členských států
  , mezinárodních organizací
  a zapojení soukromého sektoru.

Pozměňovací návrh 46

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 73

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (73) | GOVSATCOM je program zaměřený na uživatele, který má silný bezpečnostní rozměr. Případy použití lze analyzovat pro tři hlavní skupiny: řešení krizí,
  jež může zahrnovat civilní a vojenské společné bezpečnostní a obranné mise a operace,
  přírodní a člověkem způsobené katastrofy, humanitární krize a mimořádné námořní události; dohled, který může zahrnovat ostrahu hranic, ostrahu předhraniční oblasti, ostrahu námořních hranic, námořní dohled a sledování nedovoleného obchodu; a klíčové infrastruktury, jež mohou zahrnovat diplomatickou síť, policejní komunikace, kritické infrastruktury (např. energie, doprava, vodní bariéry) a kosmické infrastruktury. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(73)

GOVSATCOM je program zaměřený na uživatele, který má silný bezpečnostní rozměr. Případy použití lze analyzovat pro tři hlavní skupiny: řešení krizí,
  jež může zahrnovat civilní a vojenské společné bezpečnostní a obranné mise a operace,
  přírodní a člověkem způsobené katastrofy, humanitární krize a mimořádné námořní události; dohled, který může zahrnovat ostrahu hranic, ostrahu předhraniční oblasti, ostrahu námořních hranic, námořní dohled a sledování nedovoleného obchodu; a klíčové infrastruktury, jež mohou zahrnovat diplomatickou síť, policejní komunikace, kritické infrastruktury (např. energie, doprava, vodní bariéry) a kosmické infrastruktury.

| (73) | GOVSATCOM je program zaměřený na uživatele, který má silný bezpečnostní rozměr. Případy použití lze analyzovat pro tři hlavní skupiny: řešení krizí, přírodní a člověkem způsobené katastrofy, humanitární krize a mimořádné námořní události; dohled, který může zahrnovat ostrahu hranic, ostrahu předhraniční oblasti, ostrahu námořních hranic, námořní dohled a sledování nedovoleného obchodu; a klíčové infrastruktury, jež mohou zahrnovat diplomatickou síť, policejní komunikace,
  digitální infrastrukturu (např. datová centra, servery),
  kritické infrastruktury (např. energie, doprava, vodní bariéry
  , jako jsou přehrady
  ) a kosmické infrastruktury. |
| --- | --- |

(73)

GOVSATCOM je program zaměřený na uživatele, který má silný bezpečnostní rozměr. Případy použití lze analyzovat pro tři hlavní skupiny: řešení krizí, přírodní a člověkem způsobené katastrofy, humanitární krize a mimořádné námořní události; dohled, který může zahrnovat ostrahu hranic, ostrahu předhraniční oblasti, ostrahu námořních hranic, námořní dohled a sledování nedovoleného obchodu; a klíčové infrastruktury, jež mohou zahrnovat diplomatickou síť, policejní komunikace,
  digitální infrastrukturu (např. datová centra, servery),
  kritické infrastruktury (např. energie, doprava, vodní bariéry
  , jako jsou přehrady
  ) a kosmické infrastruktury.

Pozměňovací návrh 47

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 78

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (78) | Pro uživatele družicové komunikace je uživatelské zařízení tím nejdůležitějším operačním rozhraním. Přístup EU v oblasti GOSVSATCOM
  většině uživatelů umožňuje
  i nadále využívat jejich stávající uživatelské zařízení pro služby GOSVSATCOM
  , využívají-li technologií Unie
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(78)

Pro uživatele družicové komunikace je uživatelské zařízení tím nejdůležitějším operačním rozhraním. Přístup EU v oblasti GOSVSATCOM
  většině uživatelů umožňuje
  i nadále využívat jejich stávající uživatelské zařízení pro služby GOSVSATCOM
  , využívají-li technologií Unie
  .

| (78) | Pro uživatele družicové komunikace je uživatelské zařízení tím nejdůležitějším operačním rozhraním. Přístup EU v oblasti GOSVSATCOM
  by měl uživatelům
  i nadále
  umožňovat
  využívat jejich stávající uživatelské zařízení pro služby GOSVSATCOM. |
| --- | --- |

(78)

Pro uživatele družicové komunikace je uživatelské zařízení tím nejdůležitějším operačním rozhraním. Přístup EU v oblasti GOSVSATCOM
  by měl uživatelům
  i nadále
  umožňovat
  využívat jejich stávající uživatelské zařízení pro služby GOSVSATCOM.

Pozměňovací návrh 48

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 86

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (86) | Infrastruktura vyhrazená pro tento program může vyžadovat další výzkum a inovace, které mohou být podporovány v rámci programu Horizont Evropa, s cílem dosáhnout soudržnosti s činnostmi Evropské kosmické agentury v této oblasti. Synergie s programem Horizont Evropa by měly zajistit, aby byly výzkumné a inovační potřeby kosmického odvětví pojmenovány a začleněny do procesu strategického plánování výzkumu a inovací. Kosmická data a služby, které program volně zpřístupňuje, budou využity k vývoji průlomových řešení prostřednictvím výzkumu a inovací, včetně v rámci programu Horizont Evropa
  , zejména pro účely udržitelného zásobování potravinami a přírodními zdroji, monitorování klimatu, inteligentních měst, automatizovaných vozidel, bezpečnosti nebo zvládání katastrof
  . Proces strategického plánování v rámci programu Horizont Evropa určí výzkumné a inovační činnosti, jež by měly využívat infrastruktur ve vlastnictví Unie, jako jsou Galileo, EGNOS a Copernicus. Výzkumné infrastruktury, zejména pozorovací sítě in situ, budou tvořit základní prvky infrastruktury pro pozorování in situ umožňující služby složky Copernicus. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(86)

Infrastruktura vyhrazená pro tento program může vyžadovat další výzkum a inovace, které mohou být podporovány v rámci programu Horizont Evropa, s cílem dosáhnout soudržnosti s činnostmi Evropské kosmické agentury v této oblasti. Synergie s programem Horizont Evropa by měly zajistit, aby byly výzkumné a inovační potřeby kosmického odvětví pojmenovány a začleněny do procesu strategického plánování výzkumu a inovací. Kosmická data a služby, které program volně zpřístupňuje, budou využity k vývoji průlomových řešení prostřednictvím výzkumu a inovací, včetně v rámci programu Horizont Evropa
  , zejména pro účely udržitelného zásobování potravinami a přírodními zdroji, monitorování klimatu, inteligentních měst, automatizovaných vozidel, bezpečnosti nebo zvládání katastrof
  . Proces strategického plánování v rámci programu Horizont Evropa určí výzkumné a inovační činnosti, jež by měly využívat infrastruktur ve vlastnictví Unie, jako jsou Galileo, EGNOS a Copernicus. Výzkumné infrastruktury, zejména pozorovací sítě in situ, budou tvořit základní prvky infrastruktury pro pozorování in situ umožňující služby složky Copernicus.

| (86) | Infrastruktura vyhrazená pro tento program může vyžadovat další výzkum a inovace, které mohou být podporovány v rámci programu Horizont Evropa, s cílem dosáhnout soudržnosti s činnostmi Evropské kosmické agentury v této oblasti. Synergie s programem Horizont Evropa by měly zajistit, aby byly výzkumné a inovační potřeby kosmického odvětví pojmenovány a začleněny do procesu strategického plánování výzkumu a inovací.
  Je důležité zajistit kontinuitu mezi řešeními vyvinutými v rámci programu Horizont Evropa a činnostmi složek programu.
  Kosmická data a služby, které program volně zpřístupňuje, budou využity k vývoji průlomových řešení
  v rámci hlavních evropských politik
  prostřednictvím výzkumu a inovací, včetně v rámci programu Horizont Evropa. Proces strategického plánování v rámci programu Horizont Evropa určí výzkumné a inovační činnosti, jež by měly využívat infrastruktur ve vlastnictví Unie, jako jsou Galileo, EGNOS a Copernicus. Výzkumné infrastruktury, zejména pozorovací sítě in situ, budou tvořit základní prvky infrastruktury pro pozorování in situ umožňující služby složky Copernicus. |
| --- | --- |

(86)

Infrastruktura vyhrazená pro tento program může vyžadovat další výzkum a inovace, které mohou být podporovány v rámci programu Horizont Evropa, s cílem dosáhnout soudržnosti s činnostmi Evropské kosmické agentury v této oblasti. Synergie s programem Horizont Evropa by měly zajistit, aby byly výzkumné a inovační potřeby kosmického odvětví pojmenovány a začleněny do procesu strategického plánování výzkumu a inovací.
  Je důležité zajistit kontinuitu mezi řešeními vyvinutými v rámci programu Horizont Evropa a činnostmi složek programu.
  Kosmická data a služby, které program volně zpřístupňuje, budou využity k vývoji průlomových řešení
  v rámci hlavních evropských politik
  prostřednictvím výzkumu a inovací, včetně v rámci programu Horizont Evropa. Proces strategického plánování v rámci programu Horizont Evropa určí výzkumné a inovační činnosti, jež by měly využívat infrastruktur ve vlastnictví Unie, jako jsou Galileo, EGNOS a Copernicus. Výzkumné infrastruktury, zejména pozorovací sítě in situ, budou tvořit základní prvky infrastruktury pro pozorování in situ umožňující služby složky Copernicus.

Pozměňovací návrh 49

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 87

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (87) | Nařízení (EU) č. 912/2010 zřídilo agenturu Unie nazvanou Agentura pro evropský GNSS za účelem řízení určitých aspektů družicových navigačních programů Galileo a EGNOS. Toto nařízení zejména stanoví, že Agentura pro evropský GNSS bude pověřena novými úkoly, nikoli pouze v souvislosti se složkami Galileo a EGNOS, nýbrž i v souvislosti s jinými složkami programu, zejména bezpečnostní akreditací. Název, úkoly a organizační aspekty Agentury pro evropský GNSS tudíž musí být příslušným způsobem upraveny. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(87)

Nařízení (EU) č. 912/2010 zřídilo agenturu Unie nazvanou Agentura pro evropský GNSS za účelem řízení určitých aspektů družicových navigačních programů Galileo a EGNOS. Toto nařízení zejména stanoví, že Agentura pro evropský GNSS bude pověřena novými úkoly, nikoli pouze v souvislosti se složkami Galileo a EGNOS, nýbrž i v souvislosti s jinými složkami programu, zejména bezpečnostní akreditací. Název, úkoly a organizační aspekty Agentury pro evropský GNSS tudíž musí být příslušným způsobem upraveny.

| (87) | Nařízení (EU) č. 912/2010 zřídilo agenturu Unie nazvanou Agentura pro evropský GNSS za účelem řízení určitých aspektů družicových navigačních programů Galileo a EGNOS. Toto nařízení zejména stanoví, že Agentura pro evropský GNSS bude pověřena novými úkoly, nikoli pouze v souvislosti se složkami Galileo a EGNOS, nýbrž i v souvislosti s jinými složkami programu, zejména bezpečnostní akreditací
  a kybernetickou bezpečností
  . Název, úkoly a organizační aspekty Agentury pro evropský GNSS tudíž musí být příslušným způsobem upraveny. |
| --- | --- |

(87)

Nařízení (EU) č. 912/2010 zřídilo agenturu Unie nazvanou Agentura pro evropský GNSS za účelem řízení určitých aspektů družicových navigačních programů Galileo a EGNOS. Toto nařízení zejména stanoví, že Agentura pro evropský GNSS bude pověřena novými úkoly, nikoli pouze v souvislosti se složkami Galileo a EGNOS, nýbrž i v souvislosti s jinými složkami programu, zejména bezpečnostní akreditací
  a kybernetickou bezpečností
  . Název, úkoly a organizační aspekty Agentury pro evropský GNSS tudíž musí být příslušným způsobem upraveny.

Pozměňovací návrh 50

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 88

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (88) | Vzhledem k rozšířené oblasti působnosti, jež se již nebude omezovat pouze na složky Galileo a EGNOS, by Agentura pro evropský GNSS měla být od nynějška změněna. V rámci agentury by však měla být zajištěna kontinuita činností Agentury pro evropský GNSS, včetně kontinuity, pokud jde o práva a povinnosti, zaměstnance a platnost přijatých rozhodnutí. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(88)

Vzhledem k rozšířené oblasti působnosti, jež se již nebude omezovat pouze na složky Galileo a EGNOS, by Agentura pro evropský GNSS měla být od nynějška změněna. V rámci agentury by však měla být zajištěna kontinuita činností Agentury pro evropský GNSS, včetně kontinuity, pokud jde o práva a povinnosti, zaměstnance a platnost přijatých rozhodnutí.

| (88) | Vzhledem k rozšířené oblasti působnosti, jež se již nebude omezovat pouze na složky Galileo a EGNOS, by Agentura pro evropský GNSS měla být od nynějška změněna.
  V případech, kdy Komise pověřuje úkoly agenturu, by měla zajistit odpovídající finanční prostředky na řízení a provádění těchto úkolů, včetně dostatečných lidských a finančních zdrojů.
   V rámci agentury by však měla být zajištěna kontinuita činností Agentury pro evropský GNSS, včetně kontinuity, pokud jde o práva a povinnosti, zaměstnance a platnost přijatých rozhodnutí. |
| --- | --- |

(88)

Vzhledem k rozšířené oblasti působnosti, jež se již nebude omezovat pouze na složky Galileo a EGNOS, by Agentura pro evropský GNSS měla být od nynějška změněna.
  V případech, kdy Komise pověřuje úkoly agenturu, by měla zajistit odpovídající finanční prostředky na řízení a provádění těchto úkolů, včetně dostatečných lidských a finančních zdrojů.
   V rámci agentury by však měla být zajištěna kontinuita činností Agentury pro evropský GNSS, včetně kontinuity, pokud jde o práva a povinnosti, zaměstnance a platnost přijatých rozhodnutí.

Pozměňovací návrh 51

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 1 – bod 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2) | „jevy kosmického počasí“ se rozumí přirozeně se vyskytující variace v kosmickém prostředí mezi Sluncem a Zemí, včetně slunečních erupcí, slunečních energetických částic, slunečního větru a výronu koronální hmoty, které mohou vést ke slunečním bouřím (geomagnetickým bouřím, bouřím slunečního záření a ionosférickým poruchám) s potenciálním dopadem na Zemi; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

2)

„jevy kosmického počasí“ se rozumí přirozeně se vyskytující variace v kosmickém prostředí mezi Sluncem a Zemí, včetně slunečních erupcí, slunečních energetických částic, slunečního větru a výronu koronální hmoty, které mohou vést ke slunečním bouřím (geomagnetickým bouřím, bouřím slunečního záření a ionosférickým poruchám) s potenciálním dopadem na Zemi;

| 2) | „jevy kosmického počasí“ se rozumí přirozeně se vyskytující variace v kosmickém prostředí mezi Sluncem a Zemí, včetně slunečních erupcí, slunečních energetických částic, slunečního větru a výronu koronální hmoty, které mohou vést ke slunečním bouřím (geomagnetickým bouřím, bouřím slunečního záření a ionosférickým poruchám) s potenciálním dopadem na Zemi
  či vesmírné infrastruktury
  ; |
| --- | --- |

2)

„jevy kosmického počasí“ se rozumí přirozeně se vyskytující variace v kosmickém prostředí mezi Sluncem a Zemí, včetně slunečních erupcí, slunečních energetických částic, slunečního větru a výronu koronální hmoty, které mohou vést ke slunečním bouřím (geomagnetickým bouřím, bouřím slunečního záření a ionosférickým poruchám) s potenciálním dopadem na Zemi
  či vesmírné infrastruktury
  ;

Pozměňovací návrh 52

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 1 – bod 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5) | „získáváním poznatků o situaci ve vesmíru“ („SSA“) se rozumí
  holistický přístup k hlavním kosmickým rizikům
  , která zahrnují kolize mezi družicemi a kosmickým smetím, úkazy kosmického počasí a blízkozemní tělesa; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

5)

„získáváním poznatků o situaci ve vesmíru“ („SSA“) se rozumí
  holistický přístup k hlavním kosmickým rizikům
  , která zahrnují kolize mezi družicemi a kosmickým smetím, úkazy kosmického počasí a blízkozemní tělesa;

| 5) | „získáváním poznatků o situaci ve vesmíru“ („SSA“) se rozumí
  komplexní znalost hlavních kosmických rizik
  , která zahrnují kolize mezi družicemi a kosmickým smetím, úkazy kosmického počasí a blízkozemní tělesa
  , a porozumění jim
  ; |
| --- | --- |

5)

„získáváním poznatků o situaci ve vesmíru“ („SSA“) se rozumí
  komplexní znalost hlavních kosmických rizik
  , která zahrnují kolize mezi družicemi a kosmickým smetím, úkazy kosmického počasí a blízkozemní tělesa
  , a porozumění jim
  ;

Pozměňovací návrh 53

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 1 – bod 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 6) | „operací kombinování zdrojů“ se rozumí opatření podporovaná z rozpočtu EU, včetně opatření v rámci nástrojů kombinujících zdroje financování podle čl. 2 bodu 6 finančního nařízení, která kombinují nevratné formy podpory a/nebo finanční nástroje z rozpočtu EU s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

6)

„operací kombinování zdrojů“ se rozumí opatření podporovaná z rozpočtu EU, včetně opatření v rámci nástrojů kombinujících zdroje financování podle čl. 2 bodu 6 finančního nařízení, která kombinují nevratné formy podpory a/nebo finanční nástroje z rozpočtu EU s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů;

| 6) | „operací kombinování zdrojů“ se rozumí opatření podporovaná z rozpočtu EU, včetně opatření v rámci nástrojů kombinujících zdroje financování podle čl. 2 bodu 6 finančního nařízení, která kombinují nevratné formy podpory a/nebo finanční nástroje
  a/nebo rozpočtové záruky
  z rozpočtu EU s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů; |
| --- | --- |

6)

„operací kombinování zdrojů“ se rozumí opatření podporovaná z rozpočtu EU, včetně opatření v rámci nástrojů kombinujících zdroje financování podle čl. 2 bodu 6 finančního nařízení, která kombinují nevratné formy podpory a/nebo finanční nástroje
  a/nebo rozpočtové záruky
  z rozpočtu EU s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů;

Pozměňovací návrh 54

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 1 – bod 10

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 10) | „daty SST“ se rozumí fyzikální parametry kosmických objektů získané senzory SST nebo orbitální parametry kosmických objektů získané pozorováním senzory SST v rámci složky pozorování a sledování vesmíru („SST“); |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

10)

„daty SST“ se rozumí fyzikální parametry kosmických objektů získané senzory SST nebo orbitální parametry kosmických objektů získané pozorováním senzory SST v rámci složky pozorování a sledování vesmíru („SST“);

| 10) | „daty SST“ se rozumí fyzikální parametry kosmických objektů
  , včetně kosmického smetí,
  získané senzory SST nebo orbitální parametry kosmických objektů získané pozorováním senzory SST v rámci složky pozorování a sledování vesmíru („SST“); |
| --- | --- |

10)

„daty SST“ se rozumí fyzikální parametry kosmických objektů
  , včetně kosmického smetí,
  získané senzory SST nebo orbitální parametry kosmických objektů získané pozorováním senzory SST v rámci složky pozorování a sledování vesmíru („SST“);

Pozměňovací návrh 55

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 1 – bod 14 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 14a)„ | informacemi třetích stran v rámci složky Copernicus“ se rozumí informace licencované a poskytované k použití v rámci činností složky Copernicus, které pocházejí z jiných zdrojů než družic Sentinel; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

14a)„

Pozměňovací návrh 56

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 1 – bod 23 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| „hlavní uživatelé složky Copernicus“, kterým jsou k užitku data a informace složky Copernicus a kteří navíc napomáhají vývoji této složky, což zahrnuje orgány a instituce Unie a evropské národní nebo regionální veřejné orgány pověřené výkonem veřejné služby spočívající v definování, provádění, prosazování nebo monitorování environmentální politiky, politiky civilní ochrany a bezpečnostní politiky; | „hlavní uživatelé složky Copernicus“, kterým jsou k užitku data a informace složky Copernicus a kteří navíc napomáhají vývoji této složky, což zahrnuje orgány a instituce Unie a evropské národní nebo regionální veřejné orgány pověřené výkonem veřejné služby spočívající v definování, provádění, prosazování nebo monitorování environmentální politiky, politiky civilní ochrany
  , politiky v oblasti bezpečnosti, včetně bezpečnosti infrastruktur,
  a bezpečnostní politiky; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

„hlavní uživatelé složky Copernicus“, kterým jsou k užitku data a informace složky Copernicus a kteří navíc napomáhají vývoji této složky, což zahrnuje orgány a instituce Unie a evropské národní nebo regionální veřejné orgány pověřené výkonem veřejné služby spočívající v definování, provádění, prosazování nebo monitorování environmentální politiky, politiky civilní ochrany a bezpečnostní politiky;

„hlavní uživatelé složky Copernicus“, kterým jsou k užitku data a informace složky Copernicus a kteří navíc napomáhají vývoji této složky, což zahrnuje orgány a instituce Unie a evropské národní nebo regionální veřejné orgány pověřené výkonem veřejné služby spočívající v definování, provádění, prosazování nebo monitorování environmentální politiky, politiky civilní ochrany
  , politiky v oblasti bezpečnosti, včetně bezpečnosti infrastruktur,
  a bezpečnostní politiky;

Pozměňovací návrh 57

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 1 – bod 23 – pododstavec 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | „hlavními službami složky Copernicus“ se rozumí provozní služby zahrnuté ve složce týkající se zpracování údajů a informací nebo ve složce služeb, které jsou obecným a společným zájmem členských států a Unie; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

„hlavními službami složky Copernicus“ se rozumí provozní služby zahrnuté ve složce týkající se zpracování údajů a informací nebo ve složce služeb, které jsou obecným a společným zájmem členských států a Unie;

Pozměňovací návrh 58

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 1 – bod 23 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 23a) | „kosmickým odvětvím“ se rozumí



  „základní odvětví“ zahrnující činnosti vedoucí k operačnímu kosmickému systému a zkoumání kosmu;




  „navazující odvětví“ zahrnující činnosti spojené s využíváním satelitních údajů na rozvoj výrobků a služeb spojených s kosmem koncovým uživatelům. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

23a)

„základní odvětví“ zahrnující činnosti vedoucí k operačnímu kosmickému systému a zkoumání kosmu;

„navazující odvětví“ zahrnující činnosti spojené s využíváním satelitních údajů na rozvoj výrobků a služeb spojených s kosmem koncovým uživatelům.

Pozměňovací návrh 59

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | autonomního civilního globálního družicového navigačního systému (GNSS) pod civilní kontrolou, jehož součástí je soustava družic, střediska a globální síť pozemních stanic a který poskytuje polohové, navigační a časoměrné služby a 
  plně
  začleňuje bezpečnostní potřeby a požadavky („Galileo“); |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

a)

autonomního civilního globálního družicového navigačního systému (GNSS) pod civilní kontrolou, jehož součástí je soustava družic, střediska a globální síť pozemních stanic a který poskytuje polohové, navigační a časoměrné služby a 
  plně
  začleňuje bezpečnostní potřeby a požadavky („Galileo“);

| a) | autonomního civilního globálního družicového navigačního systému (GNSS) pod civilní kontrolou, jehož součástí je soustava družic, střediska a globální síť pozemních stanic a který poskytuje polohové, navigační a časoměrné služby a 
  případně
  začleňuje bezpečnostní potřeby a požadavky („Galileo“); |
| --- | --- |

a)

autonomního civilního globálního družicového navigačního systému (GNSS) pod civilní kontrolou, jehož součástí je soustava družic, střediska a globální síť pozemních stanic a který poskytuje polohové, navigační a časoměrné služby a 
  případně
  začleňuje bezpečnostní potřeby a požadavky („Galileo“);

Pozměňovací návrh 60

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | autonomního, z potřeb uživatelů vycházejícího systému pod civilní kontrolou pro pozorování Země, který poskytuje geoinformační data a služby, zahrnuje družice, pozemní infrastrukturu, zařízení pro zpracování dat a informací a distribuční infrastrukturu a plně začleňuje bezpečnostní potřeby a požadavky („Copernicus“); |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

c)

autonomního, z potřeb uživatelů vycházejícího systému pod civilní kontrolou pro pozorování Země, který poskytuje geoinformační data a služby, zahrnuje družice, pozemní infrastrukturu, zařízení pro zpracování dat a informací a distribuční infrastrukturu a plně začleňuje bezpečnostní potřeby a požadavky („Copernicus“);

| c) | autonomního, z potřeb uživatelů vycházejícího systému pod civilní kontrolou pro pozorování Země, který poskytuje geoinformační data a služby
  založené na politice bezplatného a otevřeného přístupu k datům
  , zahrnuje družice, pozemní infrastrukturu, zařízení pro zpracování dat a informací a distribuční infrastrukturu a plně začleňuje bezpečnostní potřeby a požadavky („Copernicus“); |
| --- | --- |

c)

autonomního, z potřeb uživatelů vycházejícího systému pod civilní kontrolou pro pozorování Země, který poskytuje geoinformační data a služby
  založené na politice bezplatného a otevřeného přístupu k datům
  , zahrnuje družice, pozemní infrastrukturu, zařízení pro zpracování dat a informací a distribuční infrastrukturu a plně začleňuje bezpečnostní potřeby a požadavky („Copernicus“);

Pozměňovací návrh 61

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 1 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | systému pozorování a sledování vesmíru, jehož cílem je vylepšovat, provozovat a poskytovat data, informace a služby související s pozorováním a sledováním aktivních a neaktivních celistvých kosmických objektů,
  vyřazených stupňů nosných raket,
  smetí
  a úlomků smetí
  , které obíhají okolo Země, a doplněné o pozorovací parametry týkající se jevů kosmického počasí a monitorování rizika blízkozemních těles („NEO“) blížících se k Zemi („SST“); |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

d)

systému pozorování a sledování vesmíru, jehož cílem je vylepšovat, provozovat a poskytovat data, informace a služby související s pozorováním a sledováním aktivních a neaktivních celistvých kosmických objektů,
  vyřazených stupňů nosných raket,
  smetí
  a úlomků smetí
  , které obíhají okolo Země, a doplněné o pozorovací parametry týkající se jevů kosmického počasí a monitorování rizika blízkozemních těles („NEO“) blížících se k Zemi („SST“);

| d) | systému pozorování a sledování vesmíru, jehož cílem je vylepšovat, provozovat a poskytovat data, informace a služby související s pozorováním a sledováním aktivních a neaktivních celistvých kosmických objektů
  a kosmického
  smetí, které obíhají okolo Země, a doplněné o pozorovací parametry týkající se jevů kosmického počasí a monitorování rizika blízkozemních těles („NEO“) blížících se k Zemi („SST“); |
| --- | --- |

d)

systému pozorování a sledování vesmíru, jehož cílem je vylepšovat, provozovat a poskytovat data, informace a služby související s pozorováním a sledováním aktivních a neaktivních celistvých kosmických objektů
  a kosmického
  smetí, které obíhají okolo Země, a doplněné o pozorovací parametry týkající se jevů kosmického počasí a monitorování rizika blízkozemních těles („NEO“) blížících se k Zemi („SST“);

Pozměňovací návrh 62

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Kromě toho program zahrnuje opatření pro zajištění
  efektivního
  přístupu do vesmíru
  pro účely programu a
  pro podporu inovativního kosmického odvětví. | Kromě toho program zahrnuje opatření pro zajištění
  autonomního
  přístupu do vesmíru
  , pro řešení kybernetických hrozeb,
  pro podporu inovativního
  a konkurenceschopného
  kosmického odvětví
  , na začátku i na konci hodnotového řetězce, a pro podporu vesmírné diplomacie
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Kromě toho program zahrnuje opatření pro zajištění
  efektivního
  přístupu do vesmíru
  pro účely programu a
  pro podporu inovativního kosmického odvětví.

Kromě toho program zahrnuje opatření pro zajištění
  autonomního
  přístupu do vesmíru
  , pro řešení kybernetických hrozeb,
  pro podporu inovativního
  a konkurenceschopného
  kosmického odvětví
  , na začátku i na konci hodnotového řetězce, a pro podporu vesmírné diplomacie
  .

Pozměňovací návrh 63

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Program má tyto obecné cíle: | 1.   (Netýká se českého znění.) |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1.   Program má tyto obecné cíle:

1.   (Netýká se českého znění.)

Pozměňovací návrh 64

Pozměňovací návrh 64

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 1 – písm. a

Čl. 4 – odst. 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | poskytovat nebo přispívat k poskytování vysoce kvalitních, aktuálních a případně zabezpečených dat, informací a služeb souvisejících s vesmírem, a to bez přerušení, a kdykoli je to možné, na globální úrovni, které splňují současné i budoucí potřeby a které jsou schopny vyhovět politickým prioritám Unie
  , a to i pokud jde o změnu
  klimatu
  a bezpečnost a obranu
  ; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

poskytovat nebo přispívat k poskytování vysoce kvalitních, aktuálních a případně zabezpečených dat, informací a služeb souvisejících s vesmírem, a to bez přerušení, a kdykoli je to možné, na globální úrovni, které splňují současné i budoucí potřeby a které jsou schopny vyhovět politickým prioritám Unie
  , a to i pokud jde o změnu
  klimatu
  a bezpečnost a obranu
  ;

, a to i pokud jde o změnu

a bezpečnost a obranu

| a) | poskytovat nebo přispívat k poskytování vysoce kvalitních, aktuálních a případně zabezpečených dat, informací a služeb souvisejících s vesmírem, a to bez přerušení, a kdykoli je to možné, na globální úrovni, které splňují současné i budoucí potřeby a které jsou schopny vyhovět politickým prioritám Unie
  včetně změny
  klimatu;
  a podporovat schopnost Unie a jejích členských států přijímat nezávislá rozhodnutí podložená důkazy; |
| --- | --- |

a)

poskytovat nebo přispívat k poskytování vysoce kvalitních, aktuálních a případně zabezpečených dat, informací a služeb souvisejících s vesmírem, a to bez přerušení, a kdykoli je to možné, na globální úrovni, které splňují současné i budoucí potřeby a které jsou schopny vyhovět politickým prioritám Unie
  včetně změny
  klimatu;
  a podporovat schopnost Unie a jejích členských států přijímat nezávislá rozhodnutí podložená důkazy;

včetně změny

a podporovat schopnost Unie a jejích členských států přijímat nezávislá rozhodnutí podložená důkazy;

Pozměňovací návrh 65

Pozměňovací návrh 65

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 1 – písm. b

Čl. 4 – odst. 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | maximalizovat socioekonomické přínosy, a 
  to rovněž
  prosazováním co nejširšího využívání dat, informací a služeb poskytovaných složkami programu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

maximalizovat socioekonomické přínosy, a 
  to rovněž
  prosazováním co nejširšího využívání dat, informací a služeb poskytovaných složkami programu;

to rovněž

| b) | maximalizovat socioekonomické přínosy
  , zejména posílením evropského navazujícího odvětví, což umožní růst a vytváření pracovních míst v Unii,
  a prosazováním co nejširšího využívání
  služeb a
  dat, informací a služeb poskytovaných složkami programu
  , a to jak uvnitř Unie, tak mimo ni
  ; |
| --- | --- |

b)

maximalizovat socioekonomické přínosy
  , zejména posílením evropského navazujícího odvětví, což umožní růst a vytváření pracovních míst v Unii,
  a prosazováním co nejširšího využívání
  služeb a
  dat, informací a služeb poskytovaných složkami programu
  , a to jak uvnitř Unie, tak mimo ni
  ;

, zejména posílením evropského navazujícího odvětví, což umožní růst a vytváření pracovních míst v Unii,

služeb a

, a to jak uvnitř Unie, tak mimo ni

Pozměňovací návrh 66

Pozměňovací návrh 66

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 1 – písm. c

Čl. 4 – odst. 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | posilovat bezpečnost Unie a jejích členských států
  , její svobodu jednání a
  její strategickou autonomii, zejména z technologického hlediska
  a hlediska rozhodování podloženého důkazy
  ; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

posilovat bezpečnost Unie a jejích členských států
  , její svobodu jednání a
  její strategickou autonomii, zejména z technologického hlediska
  a hlediska rozhodování podloženého důkazy
  ;

, její svobodu jednání a

a hlediska rozhodování podloženého důkazy

| c) | posilovat bezpečnost Unie a jejích členských států
  , včetně kybernetické bezpečnosti,
  , její strategickou autonomii, zejména z 
  průmyslového a
  technologického hlediska; |
| --- | --- |

c)

posilovat bezpečnost Unie a jejích členských států
  , včetně kybernetické bezpečnosti,
  , její strategickou autonomii, zejména z 
  průmyslového a
  technologického hlediska;

, včetně kybernetické bezpečnosti,

průmyslového a

Pozměňovací návrh 67

Pozměňovací návrh 67

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 1 – písm. c a (nové)

Čl. 4 – odst. 1 – písm. c a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ca) | posilovat evropské průmyslové a vědecké prostředí ve vesmírné oblasti vytvořením uceleného rámce, který propojí excelenci evropského vzdělávání a know-how, rozvoj projektů na vysoké úrovni, kapacity v oblasti výroby a strategické plánování nezbytné v tomto čím dál tím více konkurenčním odvětví; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ca)

ca)

posilovat evropské průmyslové a vědecké prostředí ve vesmírné oblasti vytvořením uceleného rámce, který propojí excelenci evropského vzdělávání a know-how, rozvoj projektů na vysoké úrovni, kapacity v oblasti výroby a strategické plánování nezbytné v tomto čím dál tím více konkurenčním odvětví;

posilovat evropské průmyslové a vědecké prostředí ve vesmírné oblasti vytvořením uceleného rámce, který propojí excelenci evropského vzdělávání a know-how, rozvoj projektů na vysoké úrovni, kapacity v oblasti výroby a strategické plánování nezbytné v tomto čím dál tím více konkurenčním odvětví;

Pozměňovací návrh 68

Pozměňovací návrh 68

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 1 – písm. d

Čl. 4 – odst. 1 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | prosazovat úlohu Unie na mezinárodní scéně jakožto vůdčího aktéra v kosmickém odvětví a posilovat její úlohu při řešení globálních výzev a podporování globálních iniciativ, a to i pokud jde o 
  změnu klimatu a
  udržitelný rozvoj. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

d)

prosazovat úlohu Unie na mezinárodní scéně jakožto vůdčího aktéra v kosmickém odvětví a posilovat její úlohu při řešení globálních výzev a podporování globálních iniciativ, a to i pokud jde o 
  změnu klimatu a
  udržitelný rozvoj.

změnu klimatu a

| d) | prosazovat úlohu Unie na mezinárodní scéně jakožto vůdčího aktéra v kosmickém odvětví a posilovat její úlohu při řešení globálních výzev a podporování globálních iniciativ, a to i pokud jde o udržitelný rozvoj; |
| --- | --- |

d)

prosazovat úlohu Unie na mezinárodní scéně jakožto vůdčího aktéra v kosmickém odvětví a posilovat její úlohu při řešení globálních výzev a podporování globálních iniciativ, a to i pokud jde o udržitelný rozvoj;

Pozměňovací návrh 69

Pozměňovací návrh 69

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 1 – písm. d a (nové)

Čl. 4 – odst. 1 – písm. d a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | da) | posilovat vesmírnou diplomacii Unie a podporovat mezinárodní spolupráci v zájmu zvyšování povědomí o vesmíru jakožto společném dědictví lidstva; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

da)

da)

posilovat vesmírnou diplomacii Unie a podporovat mezinárodní spolupráci v zájmu zvyšování povědomí o vesmíru jakožto společném dědictví lidstva;

posilovat vesmírnou diplomacii Unie a podporovat mezinárodní spolupráci v zájmu zvyšování povědomí o vesmíru jakožto společném dědictví lidstva;

Pozměňovací návrh 70

Pozměňovací návrh 70

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 1 – písm. d b (nové)

Čl. 4 – odst. 1 – písm. d b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | db) | prosazovat unijní technologie a průmysl a podporovat zásadu vzájemnosti a spravedlivou hospodářskou soutěž na mezinárodní úrovni; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

db)

db)

prosazovat unijní technologie a průmysl a podporovat zásadu vzájemnosti a spravedlivou hospodářskou soutěž na mezinárodní úrovni;

prosazovat unijní technologie a průmysl a podporovat zásadu vzájemnosti a spravedlivou hospodářskou soutěž na mezinárodní úrovni;

Pozměňovací návrh 71

Pozměňovací návrh 71

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 1 – písm. d c (nové)

Čl. 4 – odst. 1 – písm. d c (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | dc) | posílit bezpečnost Unie a jejích členských států v různých oblastech, zejména v odvětví dopravy (letecká doprava, včetně bezpilotních prostředků, železniční doprava, námořní doprava, silniční doprava, autonomní řízení), budování a monitorování infrastruktury, pozemního monitorování a životního prostředí. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

dc)

dc)

posílit bezpečnost Unie a jejích členských států v různých oblastech, zejména v odvětví dopravy (letecká doprava, včetně bezpilotních prostředků, železniční doprava, námořní doprava, silniční doprava, autonomní řízení), budování a monitorování infrastruktury, pozemního monitorování a životního prostředí.

posílit bezpečnost Unie a jejích členských států v různých oblastech, zejména v odvětví dopravy (letecká doprava, včetně bezpilotních prostředků, železniční doprava, námořní doprava, silniční doprava, autonomní řízení), budování a monitorování infrastruktury, pozemního monitorování a životního prostředí.

Pozměňovací návrh 72

Pozměňovací návrh 72

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 2 – písm. a

Čl. 4 – odst. 2 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | pokud jde o Galileo a EGNOS: poskytovat nejmodernější a ve vhodných případech zabezpečené polohové, navigační a časoměrné služby; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

pokud jde o Galileo a EGNOS: poskytovat nejmodernější a ve vhodných případech zabezpečené polohové, navigační a časoměrné služby;

| a) | pokud jde o Galileo a EGNOS:
  dlouhodobě a průběžně
  poskytovat nejmodernější a ve vhodných případech zabezpečené polohové, navigační a časoměrné služby; |
| --- | --- |

a)

pokud jde o Galileo a EGNOS:
  dlouhodobě a průběžně
  poskytovat nejmodernější a ve vhodných případech zabezpečené polohové, navigační a časoměrné služby;

dlouhodobě a průběžně

Pozměňovací návrh 73

Pozměňovací návrh 73

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 2 – písm. b

Čl. 4 – odst. 2 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | pokud jde o Copernicus: poskytovat přesná, spolehlivá a dlouhodobá data a informace pozorování Země na podporu provádění a monitorování politik Unie a jejích členských států
  v oblasti životního prostředí, změny klimatu, zemědělství a rozvoje venkova, civilní ochrany, bezpečnosti a zabezpečení, jakož i digitální ekonomiky; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

pokud jde o Copernicus: poskytovat přesná, spolehlivá a dlouhodobá data a informace pozorování Země na podporu provádění a monitorování politik Unie a jejích členských států
  v oblasti životního prostředí, změny klimatu, zemědělství a rozvoje venkova, civilní ochrany, bezpečnosti a zabezpečení, jakož i digitální ekonomiky;

v oblasti životního prostředí, změny klimatu, zemědělství a rozvoje venkova, civilní ochrany, bezpečnosti a zabezpečení, jakož i digitální ekonomiky;

| b) | pokud jde o Copernicus: poskytovat přesná, spolehlivá a dlouhodobá data a informace pozorování Země na podporu provádění a monitorování politik
  a opatření
  Unie a jejích členských států
  , které vycházejí z potřeb uživatelů
  ; |
| --- | --- |

b)

pokud jde o Copernicus: poskytovat přesná, spolehlivá a dlouhodobá data a informace pozorování Země na podporu provádění a monitorování politik
  a opatření
  Unie a jejích členských států
  , které vycházejí z potřeb uživatelů
  ;

a opatření

, které vycházejí z potřeb uživatelů

Pozměňovací návrh 74

Pozměňovací návrh 74

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 2 – písm. c

Čl. 4 – odst. 2 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | pokud jde o získávání poznatků o situaci ve vesmíru („SSA“): zlepšovat schopnosti složky SST monitorovat, sledovat a identifikovat kosmické objekty, monitorovat kosmické počasí a mapovat a propojovat kapacity členských států v oblasti blízkozemních těles; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

pokud jde o získávání poznatků o situaci ve vesmíru („SSA“): zlepšovat schopnosti složky SST monitorovat, sledovat a identifikovat kosmické objekty, monitorovat kosmické počasí a mapovat a propojovat kapacity členských států v oblasti blízkozemních těles;

| c) | pokud jde o získávání poznatků o situaci ve vesmíru („SSA“): zlepšovat schopnosti složky SST monitorovat, sledovat a identifikovat kosmické objekty,
  kosmické smetí,
  monitorovat kosmické počasí a mapovat a propojovat kapacity členských států v oblasti blízkozemních těles; |
| --- | --- |

c)

pokud jde o získávání poznatků o situaci ve vesmíru („SSA“): zlepšovat schopnosti složky SST monitorovat, sledovat a identifikovat kosmické objekty,
  kosmické smetí,
  monitorovat kosmické počasí a mapovat a propojovat kapacity členských států v oblasti blízkozemních těles;

kosmické smetí,

Pozměňovací návrh 75

Pozměňovací návrh 75

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 2 – písm. e

Čl. 4 – odst. 2 – písm. e

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| e) | přispívat, je-li to nutné pro potřeby programu, k
  autonomní, zabezpečené a nákladově efektivní schopnosti přístupu do vesmíru; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

e)

přispívat, je-li to nutné pro potřeby programu, k
  autonomní, zabezpečené a nákladově efektivní schopnosti přístupu do vesmíru;

přispívat, je-li to nutné pro potřeby programu, k

| e) | zajistit
  autonomní, zabezpečené a nákladově efektivní schopnosti přístupu do vesmíru; |
| --- | --- |

e)

zajistit
  autonomní, zabezpečené a nákladově efektivní schopnosti přístupu do vesmíru;

zajistit

Pozměňovací návrh 76

Pozměňovací návrh 76

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 2 – písm. f

Čl. 4 – odst. 2 – písm. f

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| f) | podporovat
  a posilovat konkurenceschopnost, podnikání, dovednosti a inovační kapacitu právnických a fyzických osob z
  Unie
  , které jsou činné nebo by chtěly být činné v tomto odvětví, se zvláštním ohledem na postavení a potřeby malých, středních a začínajících podniků
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

f)

podporovat
  a posilovat konkurenceschopnost, podnikání, dovednosti a inovační kapacitu právnických a fyzických osob z
  Unie
  , které jsou činné nebo by chtěly být činné v tomto odvětví, se zvláštním ohledem na postavení a potřeby malých, středních a začínajících podniků
  .

a posilovat konkurenceschopnost, podnikání, dovednosti a inovační kapacitu právnických a fyzických osob z

, které jsou činné nebo by chtěly být činné v tomto odvětví, se zvláštním ohledem na postavení a potřeby malých, středních a začínajících podniků

| f) | podporovat
  rozvoj silné a konkurenceschopné kosmické ekonomiky
  Unie
  a maximalizovat příležitosti pro unijní podniky všech velikostí a pro všechny regiony Unie
  . |
| --- | --- |

f)

podporovat
  rozvoj silné a konkurenceschopné kosmické ekonomiky
  Unie
  a maximalizovat příležitosti pro unijní podniky všech velikostí a pro všechny regiony Unie
  .

rozvoj silné a konkurenceschopné kosmické ekonomiky

a maximalizovat příležitosti pro unijní podniky všech velikostí a pro všechny regiony Unie

Pozměňovací návrh 77

Pozměňovací návrh 77

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 5 – odst. 1 – návětí

Čl. 5 – odst. 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Program podpoří: | Program
  v součinnosti s dalšími programy Unie a Evropské kosmické agentury a systémy financování
  podpoří: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Program podpoří:

Program
  v součinnosti s dalšími programy Unie a Evropské kosmické agentury a systémy financování
  podpoří:

v součinnosti s dalšími programy Unie a Evropské kosmické agentury a systémy financování

Pozměňovací návrh 78

Pozměňovací návrh 78

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 5 – odst. 1 – písm. a

Čl. 5 – odst. 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | poskytování služeb vypouštění do vesmíru pro
  potřeby
  programu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

poskytování služeb vypouštění do vesmíru pro
  potřeby
  programu;

potřeby

| a) | poskytování služeb vypouštění do vesmíru pro
  účely
  programu
  včetně sdružených služeb vypouštění do vesmíru pro účely Unie a na vyžádání i pro další subjekty s přihlédnutím k základním bezpečnostním zájmům Unie v souladu s článkem 25 s cílem posílit konkurenceschopnost evropských nosných raket a průmyslu na globálním trhu
  ; |
| --- | --- |

a)

poskytování služeb vypouštění do vesmíru pro
  účely
  programu
  včetně sdružených služeb vypouštění do vesmíru pro účely Unie a na vyžádání i pro další subjekty s přihlédnutím k základním bezpečnostním zájmům Unie v souladu s článkem 25 s cílem posílit konkurenceschopnost evropských nosných raket a průmyslu na globálním trhu
  ;

účely

včetně sdružených služeb vypouštění do vesmíru pro účely Unie a na vyžádání i pro další subjekty s přihlédnutím k základním bezpečnostním zájmům Unie v souladu s článkem 25 s cílem posílit konkurenceschopnost evropských nosných raket a průmyslu na globálním trhu

Pozměňovací návrh 79

Pozměňovací návrh 79

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 5 – odst. 1 – písm. b

Čl. 5 – odst. 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | vývojové činnosti související s autonomním, spolehlivým a nákladově efektivním přístupem do vesmíru; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

vývojové činnosti související s autonomním, spolehlivým a nákladově efektivním přístupem do vesmíru;

| b) | vývojové činnosti související s autonomním, spolehlivým a nákladově efektivním přístupem do vesmíru
  , včetně alternativních technologií pro vypouštění do vesmíru a inovačních systémů nebo služeb s přihlédnutím k základním bezpečnostním zájmům Unie a jejích členských států v souladu s článkem 25
  ; |
| --- | --- |

b)

vývojové činnosti související s autonomním, spolehlivým a nákladově efektivním přístupem do vesmíru
  , včetně alternativních technologií pro vypouštění do vesmíru a inovačních systémů nebo služeb s přihlédnutím k základním bezpečnostním zájmům Unie a jejích členských států v souladu s článkem 25
  ;

, včetně alternativních technologií pro vypouštění do vesmíru a inovačních systémů nebo služeb s přihlédnutím k základním bezpečnostním zájmům Unie a jejích členských států v souladu s článkem 25

Pozměňovací návrh 80

Pozměňovací návrh 80

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 5 – odst. 1 – písm. c

Čl. 5 – odst. 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | je-li to nutné pro
  potřeby
  programu, nezbytné úpravy pozemní kosmické infrastruktury. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

je-li to nutné pro
  potřeby
  programu, nezbytné úpravy pozemní kosmické infrastruktury.

potřeby

| c) | je-li to nutné pro
  cíle
  programu,
  nezbytnou podporu pro údržbu,
  úpravy
  a rozvoj
  pozemní kosmické infrastruktury
  , včetně stávající infrastruktury, rozsahů raket a výzkumných středisek
  . |
| --- | --- |

c)

je-li to nutné pro
  cíle
  programu,
  nezbytnou podporu pro údržbu,
  úpravy
  a rozvoj
  pozemní kosmické infrastruktury
  , včetně stávající infrastruktury, rozsahů raket a výzkumných středisek
  .

cíle

nezbytnou podporu pro údržbu,

a rozvoj

, včetně stávající infrastruktury, rozsahů raket a výzkumných středisek

Pozměňovací návrh 81

Pozměňovací návrh 81

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – nadpis

Čl. 6 – nadpis

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Opatření na podporu inovativního kosmického odvětví Unie | Opatření na podporu inovativního
  a konkurenceschopného
  kosmického odvětví Unie |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Opatření na podporu inovativního kosmického odvětví Unie

Opatření na podporu inovativního
  a konkurenceschopného
  kosmického odvětví Unie

a konkurenceschopného

Pozměňovací návrh 82

Pozměňovací návrh 82

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 1 – písm. a

Čl. 6 – odst. 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | inovační činnosti pro co nejlepší využití kosmických technologií, infrastruktur nebo služeb; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

inovační činnosti pro co nejlepší využití kosmických technologií, infrastruktur nebo služeb;

| a) | inovační činnosti pro co nejlepší
  rozvoj a
  využití kosmických technologií, infrastruktur nebo služeb; |
| --- | --- |

a)

inovační činnosti pro co nejlepší
  rozvoj a
  využití kosmických technologií, infrastruktur nebo služeb;

rozvoj a

Pozměňovací návrh 83

Pozměňovací návrh 83

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 1 – písm. a a (nové)

Čl. 6 – odst. 1 – písm. a a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | aa) | vhodná opatření k usnadnění přijímání inovativních řešení vyplývajících z činností v oblasti výzkumu a inovací, zejména prostřednictvím synergií s dalšími fondy Unie, jako jsou program Horizont Evropa a fond InvestEU, s cílem podpořit rozvoj navazujících odvětví všech složek programu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

aa)

aa)

vhodná opatření k usnadnění přijímání inovativních řešení vyplývajících z činností v oblasti výzkumu a inovací, zejména prostřednictvím synergií s dalšími fondy Unie, jako jsou program Horizont Evropa a fond InvestEU, s cílem podpořit rozvoj navazujících odvětví všech složek programu;

vhodná opatření k usnadnění přijímání inovativních řešení vyplývajících z činností v oblasti výzkumu a inovací, zejména prostřednictvím synergií s dalšími fondy Unie, jako jsou program Horizont Evropa a fond InvestEU, s cílem podpořit rozvoj navazujících odvětví všech složek programu;

Pozměňovací návrh 84

Pozměňovací návrh 84

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 1 – písm. a b (nové)

Čl. 6 – odst. 1 – písm. a b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ab) | posílení evropského kosmického odvětví na vývozním trhu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ab)

ab)

posílení evropského kosmického odvětví na vývozním trhu;

posílení evropského kosmického odvětví na vývozním trhu;

Pozměňovací návrh 85

Pozměňovací návrh 85

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 1 – písm. b

Čl. 6 – odst. 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | zřizování inovačních partnerství souvisejících s kosmickým odvětvím za účelem vývoje inovativních produktů nebo služeb a pro následné zakoupení
  výsledné dodávky
  nebo služeb; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

zřizování inovačních partnerství souvisejících s kosmickým odvětvím za účelem vývoje inovativních produktů nebo služeb a pro následné zakoupení
  výsledné dodávky
  nebo služeb;

výsledné dodávky

| b) | zřizování inovačních partnerství souvisejících s kosmickým odvětvím za účelem vývoje inovativních produktů nebo služeb a pro následné zakoupení
  výsledných produktů
  nebo služeb
  pro potřeby programu
  ; |
| --- | --- |

b)

zřizování inovačních partnerství souvisejících s kosmickým odvětvím za účelem vývoje inovativních produktů nebo služeb a pro následné zakoupení
  výsledných produktů
  nebo služeb
  pro potřeby programu
  ;

výsledných produktů

pro potřeby programu

Pozměňovací návrh 86

Pozměňovací návrh 86

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 1 – písm. b a (nové)

Čl. 6 – odst. 1 – písm. b a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ba) | navrhování, testování, zřizování a zavádění interoperabilních vesmírných řešení založených na datech pro veřejné služby, prosazování inovací a zřizování společných rámců za účelem využití plného potenciálu služeb veřejné správy pro občany a podniky; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ba)

ba)

navrhování, testování, zřizování a zavádění interoperabilních vesmírných řešení založených na datech pro veřejné služby, prosazování inovací a zřizování společných rámců za účelem využití plného potenciálu služeb veřejné správy pro občany a podniky;

navrhování, testování, zřizování a zavádění interoperabilních vesmírných řešení založených na datech pro veřejné služby, prosazování inovací a zřizování společných rámců za účelem využití plného potenciálu služeb veřejné správy pro občany a podniky;

Pozměňovací návrh 87

Pozměňovací návrh 87

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 1 – písm. c

Čl. 6 – odst. 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | podnikání, od rané fáze až po rozšiřování, v souladu s článkem 21 a 
  dalšími ustanoveními
  o přístupu k finančním prostředkům
  uvedenými
  v článku 18 a hlavě III kapitole I; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

podnikání, od rané fáze až po rozšiřování, v souladu s článkem 21 a 
  dalšími ustanoveními
  o přístupu k finančním prostředkům
  uvedenými
  v článku 18 a hlavě III kapitole I;

dalšími ustanoveními

uvedenými

| c) | podnikání,
  a to i
  od rané fáze až po rozšiřování, v souladu s článkem 21 a 
  na základě dalších ustanovení
  o přístupu k finančním prostředkům
  uvedených
  v článku 18 a hlavě III kapitole I; |
| --- | --- |

c)

podnikání,
  a to i
  od rané fáze až po rozšiřování, v souladu s článkem 21 a 
  na základě dalších ustanovení
  o přístupu k finančním prostředkům
  uvedených
  v článku 18 a hlavě III kapitole I;

a to i

na základě dalších ustanovení

uvedených

Pozměňovací návrh 88

Pozměňovací návrh 88

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 1 – písm. d

Čl. 6 – odst. 1 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | spolupráci
  mezi podniky
  ve formě kosmických center,
  které
  na regionální a národní úrovni propojují subjekty z kosmického a digitálního odvětví a uživatele a poskytují podporu občanům a podnikům, a přispívají tak k podpoře podnikání a dovedností; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

d)

spolupráci
  mezi podniky
  ve formě kosmických center,
  které
  na regionální a národní úrovni propojují subjekty z kosmického a digitálního odvětví a uživatele a poskytují podporu občanům a podnikům, a přispívají tak k podpoře podnikání a dovedností;

mezi podniky

které

| d) | spolupráci ve formě
  sítě
  kosmických center,
  která zejména
  na regionální a národní úrovni propojují subjekty z kosmického a digitálního odvětví a uživatele a poskytují podporu
  , zařízení a služby
  občanům a podnikům, a přispívají tak k podpoře podnikání a dovedností;
  posílení spolupráce mezi kosmickými centry a centry pro digitální inovace zřízenými v rámci programu Digitální Evropa; |
| --- | --- |

d)

spolupráci ve formě
  sítě
  kosmických center,
  která zejména
  na regionální a národní úrovni propojují subjekty z kosmického a digitálního odvětví a uživatele a poskytují podporu
  , zařízení a služby
  občanům a podnikům, a přispívají tak k podpoře podnikání a dovedností;
  posílení spolupráce mezi kosmickými centry a centry pro digitální inovace zřízenými v rámci programu Digitální Evropa;

sítě

která zejména

, zařízení a služby

posílení spolupráce mezi kosmickými centry a centry pro digitální inovace zřízenými v rámci programu Digitální Evropa;

Pozměňovací návrh 89

Pozměňovací návrh 89

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 1 – písm. d a (nové)

Čl. 6 – odst. 1 – písm. d a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | da) | možné vypracování strategie „přístup první smlouvy“ se všemi příslušnými subjekty z veřejného a soukromého sektoru s cílem podporovat rozvoj začínajících podniků v oblasti vesmíru; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

da)

da)

možné vypracování strategie „přístup první smlouvy“ se všemi příslušnými subjekty z veřejného a soukromého sektoru s cílem podporovat rozvoj začínajících podniků v oblasti vesmíru;

možné vypracování strategie „přístup první smlouvy“ se všemi příslušnými subjekty z veřejného a soukromého sektoru s cílem podporovat rozvoj začínajících podniků v oblasti vesmíru;

Pozměňovací návrh 90

Pozměňovací návrh 90

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 1 – písm. d b (nové)

Čl. 6 – odst. 1 – písm. d b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | db) | synergie s odvětvím dopravy a s kosmickým a digitálním odvětvím s cílem podpořit širší užívání nových technologií (např. e-call, digitální tachograf, dohled nad dopravou a její řízení, autonomní řízení, samořiditelné vozy a drony) a věnovat se potřebám zabezpečené a bezproblémové konektivity, solidnějšího určováním polohy, intermodality a interoperability, a zvýšit tak konkurenceschopnost dopravních služeb a celého odvětví; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

db)

db)

synergie s odvětvím dopravy a s kosmickým a digitálním odvětvím s cílem podpořit širší užívání nových technologií (např. e-call, digitální tachograf, dohled nad dopravou a její řízení, autonomní řízení, samořiditelné vozy a drony) a věnovat se potřebám zabezpečené a bezproblémové konektivity, solidnějšího určováním polohy, intermodality a interoperability, a zvýšit tak konkurenceschopnost dopravních služeb a celého odvětví;

synergie s odvětvím dopravy a s kosmickým a digitálním odvětvím s cílem podpořit širší užívání nových technologií (např. e-call, digitální tachograf, dohled nad dopravou a její řízení, autonomní řízení, samořiditelné vozy a drony) a věnovat se potřebám zabezpečené a bezproblémové konektivity, solidnějšího určováním polohy, intermodality a interoperability, a zvýšit tak konkurenceschopnost dopravních služeb a celého odvětví;

Pozměňovací návrh 91

Pozměňovací návrh 91

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 1 – písm. e

Čl. 6 – odst. 1 – písm. e

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| e) | poskytování činností v oblasti vzdělávání a odborné přípravy; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

e)

poskytování činností v oblasti vzdělávání a odborné přípravy;

| e) | poskytování činností v oblasti vzdělávání a odborné přípravy
  s cílem rozvinout vyspělé dovednosti
  ; |
| --- | --- |

e)

poskytování činností v oblasti vzdělávání a odborné přípravy
  s cílem rozvinout vyspělé dovednosti
  ;

s cílem rozvinout vyspělé dovednosti

Pozměňovací návrh 92

Pozměňovací návrh 92

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 1 – písm. f

Čl. 6 – odst. 1 – písm. f

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| f) | přístup ke zpracujícím a zkušebním zařízením; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

f)

přístup ke zpracujícím a zkušebním zařízením;

| f) | přístup ke zpracujícím a zkušebním zařízením
  pro odborníky ze soukromého a veřejného sektoru, studenty a podnikatele
  ; |
| --- | --- |

f)

přístup ke zpracujícím a zkušebním zařízením
  pro odborníky ze soukromého a veřejného sektoru, studenty a podnikatele
  ;

pro odborníky ze soukromého a veřejného sektoru, studenty a podnikatele

Pozměňovací návrh 93

Pozměňovací návrh 93

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 2 – písm. c

Čl. 7 – odst. 2 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | neuděluje třetí zemi nebo mezinárodní organizaci ohledně daného programu rozhodovací pravomoc; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

neuděluje třetí zemi nebo mezinárodní organizaci ohledně daného programu rozhodovací pravomoc;

| c) | neuděluje třetí zemi nebo mezinárodní organizaci ohledně daného programu rozhodovací pravomoc
  nebo případně přístup k citlivým nebo utajovaným informacím
  ; |
| --- | --- |

c)

neuděluje třetí zemi nebo mezinárodní organizaci ohledně daného programu rozhodovací pravomoc
  nebo případně přístup k citlivým nebo utajovaným informacím
  ;

nebo případně přístup k citlivým nebo utajovaným informacím

Pozměňovací návrh 94

Pozměňovací návrh 94

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 2 – písm. d a (nové)

Čl. 7 – odst. 2 – písm. d a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | da) | v případě potřeby chrání strategické a svrchované zájmy Unie ve všech dotčených oblastech, včetně evropské strategické autonomie v oblasti technologií či průmyslu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

da)

da)

v případě potřeby chrání strategické a svrchované zájmy Unie ve všech dotčených oblastech, včetně evropské strategické autonomie v oblasti technologií či průmyslu.

v případě potřeby chrání strategické a svrchované zájmy Unie ve všech dotčených oblastech, včetně evropské strategické autonomie v oblasti technologií či průmyslu.

Pozměňovací návrh 95

Pozměňovací návrh 95

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 9 – odst. 3

Čl. 9 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Komise podnikne nezbytné kroky k tomu, aby smlouvy, dohody nebo jiná ujednání vztahující se na činnosti uvedené v 
  prvním
  odstavci obsahovaly ustanovení stanovící příslušný režim vlastnictví těchto prostředků, a pokud jde o písmeno c), aby Unie mohla volně používat přijímače PRS v souladu s rozhodnutím 1104/2011/EU. | 3.   Komise podnikne nezbytné kroky k tomu, aby smlouvy, dohody nebo jiná ujednání vztahující se na činnosti uvedené v 
  druhém
  odstavci obsahovaly ustanovení stanovící příslušný režim vlastnictví
  a využívání
  těchto prostředků, a pokud jde o písmeno c), aby Unie mohla volně používat přijímače PRS
  a udělovat povolení k jejich používání
  v souladu s rozhodnutím 1104/2011/EU. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Komise podnikne nezbytné kroky k tomu, aby smlouvy, dohody nebo jiná ujednání vztahující se na činnosti uvedené v 
  prvním
  odstavci obsahovaly ustanovení stanovící příslušný režim vlastnictví těchto prostředků, a pokud jde o písmeno c), aby Unie mohla volně používat přijímače PRS v souladu s rozhodnutím 1104/2011/EU.

3.   Komise podnikne nezbytné kroky k tomu, aby smlouvy, dohody nebo jiná ujednání vztahující se na činnosti uvedené v 
  druhém
  odstavci obsahovaly ustanovení stanovící příslušný režim vlastnictví
  a využívání
  těchto prostředků, a pokud jde o písmeno c), aby Unie mohla volně používat přijímače PRS
  a udělovat povolení k jejich používání
  v souladu s rozhodnutím 1104/2011/EU.

Pozměňovací návrh 96

Pozměňovací návrh 96

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 10 – odst. 1

Čl. 10 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Služby, data a informace poskytované složkami programu jsou poskytovány bez záruky, ať už výslovné, nebo implicitní, pokud jde o jejich kvalitu, přesnost, dostupnost, spolehlivost, rychlost a vhodnost pro jakýkoli účel. Za tímto účelem učiní Komise nezbytné kroky k tomu, aby uživatelé těchto služeb, dat a informací byli vhodným způsobem informováni o absenci takové záruky. | Služby, data a informace poskytované složkami programu jsou poskytovány bez záruky, ať už výslovné, nebo implicitní, pokud jde o jejich kvalitu, přesnost, dostupnost, spolehlivost, rychlost a vhodnost pro jakýkoli účel
  , pokud tuto záruku nevyžaduje platný zákon Unie týkající se poskytování dotčených služeb
  . Za tímto účelem učiní Komise nezbytné kroky k tomu, aby uživatelé těchto služeb, dat a informací byli vhodným způsobem informováni o absenci takové záruky. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Služby, data a informace poskytované složkami programu jsou poskytovány bez záruky, ať už výslovné, nebo implicitní, pokud jde o jejich kvalitu, přesnost, dostupnost, spolehlivost, rychlost a vhodnost pro jakýkoli účel. Za tímto účelem učiní Komise nezbytné kroky k tomu, aby uživatelé těchto služeb, dat a informací byli vhodným způsobem informováni o absenci takové záruky.

Služby, data a informace poskytované složkami programu jsou poskytovány bez záruky, ať už výslovné, nebo implicitní, pokud jde o jejich kvalitu, přesnost, dostupnost, spolehlivost, rychlost a vhodnost pro jakýkoli účel
  , pokud tuto záruku nevyžaduje platný zákon Unie týkající se poskytování dotčených služeb
  . Za tímto účelem učiní Komise nezbytné kroky k tomu, aby uživatelé těchto služeb, dat a informací byli vhodným způsobem informováni o absenci takové záruky.

, pokud tuto záruku nevyžaduje platný zákon Unie týkající se poskytování dotčených služeb

Pozměňovací návrh 97

Pozměňovací návrh 97

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 11 – odst. 1 – pododstavec 1

Čl. 11 – odst. 1 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí [
  16
  ]
  miliard
  EUR v běžných cenách. | Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí [
  16,9
  ]
  miliardy
  EUR v běžných cenách. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí [
  16
  ]
  miliard
  EUR v běžných cenách.

16

miliard

Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí [
  16,9
  ]
  miliardy
  EUR v běžných cenách.

16,9

miliardy

Pozměňovací návrh 98

Pozměňovací návrh 98

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 11 – odst. 1 – pododstavec 2 – písm. b

Čl. 11 – odst. 1 – pododstavec 2 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | Copernicus: [
  5,8
  ]
  miliardy
  EUR; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

Copernicus: [
  5,8
  ]
  miliardy
  EUR;

5,8

miliardy

| b) | Copernicus: [
  6
  ]
  miliard
  EUR; |
| --- | --- |

b)

Copernicus: [
  6
  ]
  miliard
  EUR;

6

miliard

Pozměňovací návrh 99

Pozměňovací návrh 99

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 11 – odst. 1 – pododstavec 2 – písm. c

Čl. 11 – odst. 1 – pododstavec 2 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | SSA/GOVSATCOM: [
  0,5
  ] miliardy EUR. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

SSA/GOVSATCOM: [
  0,5
  ] miliardy EUR.

0,5

| c) | SSA/GOVSATCOM: [
  1,2
  ] miliardy EUR. |
| --- | --- |

c)

SSA/GOVSATCOM: [
  1,2
  ] miliardy EUR.

1,2

Pozměňovací návrh 100

Pozměňovací návrh 100

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 11 – odst. 2

Čl. 11 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Průřezové činnosti podle
  článku 3
  jsou financovány v rámci složek programu. | 2.   Průřezové činnosti podle
  článků 3, 5 a 6
  jsou financovány v rámci složek programu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Průřezové činnosti podle
  článku 3
  jsou financovány v rámci složek programu.

2.   Průřezové činnosti podle
  článků 3, 5 a 6
  jsou financovány v rámci složek programu.

Pozměňovací návrh 101

Pozměňovací návrh 101

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 14 – odst. 1 – písm. a

Čl. 14 – odst. 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | prosazují
  ve všech členských státech
  v celém dodavatelském řetězci co nejširší a nejotevřenější účast začínajících podniků, nových účastníků na trhu a malých a středních podniků
  a dalších hospodářských subjektů
  , včetně požadavku, aby uchazeči zadávali subdodávky; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

prosazují
  ve všech členských státech
  v celém dodavatelském řetězci co nejširší a nejotevřenější účast začínajících podniků, nových účastníků na trhu a malých a středních podniků
  a dalších hospodářských subjektů
  , včetně požadavku, aby uchazeči zadávali subdodávky;

ve všech členských státech

a dalších hospodářských subjektů

| a) | prosazují
  v celé Unii a
  v celém dodavatelském řetězci co nejširší a nejotevřenější účast
  všech hospodářských subjektů a zejména
  začínajících podniků, nových účastníků na trhu a malých a středních podniků, včetně požadavku, aby uchazeči zadávali subdodávky; |
| --- | --- |

a)

prosazují
  v celé Unii a
  v celém dodavatelském řetězci co nejširší a nejotevřenější účast
  všech hospodářských subjektů a zejména
  začínajících podniků, nových účastníků na trhu a malých a středních podniků, včetně požadavku, aby uchazeči zadávali subdodávky;

v celé Unii a

všech hospodářských subjektů a zejména

Pozměňovací návrh 102

Pozměňovací návrh 102

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 14 – odst. 1 – písm. d

Čl. 14 – odst. 1 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | podporují autonomii Unie, zejména z technologického hlediska; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

d)

podporují autonomii Unie, zejména z technologického hlediska;

| d) | podporují
  strategickou
  autonomii Unie, zejména z 
  průmyslového a
  technologického hlediska
  v celém hodnotovém řetězci
  ; |
| --- | --- |

d)

podporují
  strategickou
  autonomii Unie, zejména z 
  průmyslového a
  technologického hlediska
  v celém hodnotovém řetězci
  ;

strategickou

průmyslového a

v celém hodnotovém řetězci

Pozměňovací návrh 103

Pozměňovací návrh 103

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 14 – odst. 1 – písm. d a (nové)

Čl. 14 – odst. 1 – písm. d a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | da) | dodržují zásady otevřeného přístupu a spravedlivé hospodářské soutěže v rámci celého dodavatelského řetězce, nabídková řízení na základě poskytování transparentních a včasných informací, jasné sdělování platných pravidel pro zadávání zakázek, kritérií výběru a kritérií pro přidělení zakázky a jakýchkoliv dalších důležitých informací umožňujících rovné podmínky všem potenciálním uchazečům; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

da)

da)

dodržují zásady otevřeného přístupu a spravedlivé hospodářské soutěže v rámci celého dodavatelského řetězce, nabídková řízení na základě poskytování transparentních a včasných informací, jasné sdělování platných pravidel pro zadávání zakázek, kritérií výběru a kritérií pro přidělení zakázky a jakýchkoliv dalších důležitých informací umožňujících rovné podmínky všem potenciálním uchazečům;

dodržují zásady otevřeného přístupu a spravedlivé hospodářské soutěže v rámci celého dodavatelského řetězce, nabídková řízení na základě poskytování transparentních a včasných informací, jasné sdělování platných pravidel pro zadávání zakázek, kritérií výběru a kritérií pro přidělení zakázky a jakýchkoliv dalších důležitých informací umožňujících rovné podmínky všem potenciálním uchazečům;

Pozměňovací návrh 104

Pozměňovací návrh 104

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 17 – odst. 1

Čl. 17 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Aby podpořil nové účastníky na trhu a malé, střední a začínající podniky a aby nabídnul co nejširší zeměpisné pokrytí při současné ochraně strategické autonomie Unie,
  může
  veřejný zadavatel po uchazeči
  požadovat
  , aby část zakázky zadal prostřednictvím veřejné soutěže na příslušných úrovních subdodávek společnostem, které nenáleží do skupiny uchazeče. | 1.   Aby podpořil nové účastníky na trhu,
  zejména
  malé, střední a začínající podniky a aby nabídnul co nejširší zeměpisné pokrytí při současné ochraně strategické autonomie Unie, veřejný zadavatel po uchazeči
  požaduje
  , aby část zakázky zadal prostřednictvím veřejné soutěže na příslušných úrovních subdodávek společnostem, které nenáleží do skupiny uchazeče. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Aby podpořil nové účastníky na trhu a malé, střední a začínající podniky a aby nabídnul co nejširší zeměpisné pokrytí při současné ochraně strategické autonomie Unie,
  může
  veřejný zadavatel po uchazeči
  požadovat
  , aby část zakázky zadal prostřednictvím veřejné soutěže na příslušných úrovních subdodávek společnostem, které nenáleží do skupiny uchazeče.

1.   Aby podpořil nové účastníky na trhu,
  zejména
  malé, střední a začínající podniky a aby nabídnul co nejširší zeměpisné pokrytí při současné ochraně strategické autonomie Unie, veřejný zadavatel po uchazeči
  požaduje
  , aby část zakázky zadal prostřednictvím veřejné soutěže na příslušných úrovních subdodávek společnostem, které nenáleží do skupiny uchazeče.

Pozměňovací návrh 105

Pozměňovací návrh 105

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 17 – odst. 2

Čl. 17 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Veřejný zadavatel vyjádří požadovaný podíl subdodávek v rámci zakázky v rozmezí od minimálního do maximálního procentního podílu. | 2.   Veřejný zadavatel vyjádří požadovaný podíl subdodávek
  odvětví
  v rámci zakázky
  na všech úrovních, v souladu s odstavcem 1,
  v rozmezí od minimálního do maximálního procentního podílu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Veřejný zadavatel vyjádří požadovaný podíl subdodávek v rámci zakázky v rozmezí od minimálního do maximálního procentního podílu.

2.   Veřejný zadavatel vyjádří požadovaný podíl subdodávek
  odvětví
  v rámci zakázky
  na všech úrovních, v souladu s odstavcem 1,
  v rozmezí od minimálního do maximálního procentního podílu.

Pozměňovací návrh 106

Pozměňovací návrh 106

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 17 – odst. 3

Čl. 17 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Uchazeč odůvodní jakoukoli odchylku od požadavku podle odstavce 1. | 3.   Uchazeč odůvodní
  a veřejný zadavatel posoudí
  jakoukoli odchylku od požadavku podle odstavce 1. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Uchazeč odůvodní jakoukoli odchylku od požadavku podle odstavce 1.

3.   Uchazeč odůvodní
  a veřejný zadavatel posoudí
  jakoukoli odchylku od požadavku podle odstavce 1.

Pozměňovací návrh 107

Pozměňovací návrh 107

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 19 – odst. 2

Čl. 19 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| V případě společné výzvy se stanoví společný postup pro výběr a hodnocení návrhů.
  Postupy
  musí
  zahrnovat vyváženou skupinu
  odborníků
  jmenovaných každou stranou
  . | V případě společné výzvy se stanoví společný postup pro výběr a hodnocení návrhů.
  Do těchto postupů
  musí
  být zapojena vyvážená skupina
  odborníků
  , které jmenuje každá strana
  .
  V případě střetu zájmů tito odborníci danou věc nehodnotí, ani v ní neposkytují poradenství či pomoc. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

V případě společné výzvy se stanoví společný postup pro výběr a hodnocení návrhů.
  Postupy
  musí
  zahrnovat vyváženou skupinu
  odborníků
  jmenovaných každou stranou
  .

Postupy

zahrnovat vyváženou skupinu

jmenovaných každou stranou

V případě společné výzvy se stanoví společný postup pro výběr a hodnocení návrhů.
  Do těchto postupů
  musí
  být zapojena vyvážená skupina
  odborníků
  , které jmenuje každá strana
  .
  V případě střetu zájmů tito odborníci danou věc nehodnotí, ani v ní neposkytují poradenství či pomoc.

Do těchto postupů

být zapojena vyvážená skupina

, které jmenuje každá strana

V případě střetu zájmů tito odborníci danou věc nehodnotí, ani v ní neposkytují poradenství či pomoc.

Pozměňovací návrh 108

Pozměňovací návrh 108

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 24 – odst. 1

Čl. 24 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Navíc k ustanovením [článku 165] finančního nařízení mohou Komise
  a
  agentura provádět společná zadávací řízení s Evropskou kosmickou agenturou nebo jinými mezinárodními organizacemi, které jsou zapojeny do provádění složek programu. | 1.   Navíc k ustanovením [článku 165] finančního nařízení mohou Komise
  nebo
  agentura provádět společná zadávací řízení s Evropskou kosmickou agenturou nebo jinými mezinárodními organizacemi, které jsou zapojeny do provádění složek programu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Navíc k ustanovením [článku 165] finančního nařízení mohou Komise
  a
  agentura provádět společná zadávací řízení s Evropskou kosmickou agenturou nebo jinými mezinárodními organizacemi, které jsou zapojeny do provádění složek programu.

1.   Navíc k ustanovením [článku 165] finančního nařízení mohou Komise
  nebo
  agentura provádět společná zadávací řízení s Evropskou kosmickou agenturou nebo jinými mezinárodními organizacemi, které jsou zapojeny do provádění složek programu.

Pozměňovací návrh 110

Pozměňovací návrh 110

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 27 – odst. 1 – písm. a

Čl. 27 – odst. 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | přísné dělbě úkolů a odpovědností mezi subjekty zapojené do provádění programu, zejména mezi členské státy, Komisi, agenturu a Evropskou kosmickou agenturu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

přísné dělbě úkolů a odpovědností mezi subjekty zapojené do provádění programu, zejména mezi členské státy, Komisi, agenturu a Evropskou kosmickou agenturu;

| a) | přísné dělbě úkolů a odpovědností mezi subjekty zapojené do provádění programu, zejména mezi členské státy, Komisi, agenturu a Evropskou kosmickou agenturu
  , a to na základě pravomocí každého ze subjektů, aby se zlepšila transparentnost, účinnost a nákladová efektivnost a zabránilo se zdvojování činností
  ; |
| --- | --- |

a)

přísné dělbě úkolů a odpovědností mezi subjekty zapojené do provádění programu, zejména mezi členské státy, Komisi, agenturu a Evropskou kosmickou agenturu
  , a to na základě pravomocí každého ze subjektů, aby se zlepšila transparentnost, účinnost a nákladová efektivnost a zabránilo se zdvojování činností
  ;

, a to na základě pravomocí každého ze subjektů, aby se zlepšila transparentnost, účinnost a nákladová efektivnost a zabránilo se zdvojování činností

Pozměňovací návrh 111

Pozměňovací návrh 111

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 27 – odst. 1 – písm. b

Čl. 27 – odst. 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | pevné kontrole nad programem, včetně přísného dodržování nákladů a 
  harmonogramu
  všemi subjekty v rámci jejich příslušné
  působnosti
  podle tohoto nařízení; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

pevné kontrole nad programem, včetně přísného dodržování nákladů a 
  harmonogramu
  všemi subjekty v rámci jejich příslušné
  působnosti
  podle tohoto nařízení;

harmonogramu

působnosti

| b) | pevné kontrole nad programem, včetně přísného dodržování nákladů a 
  technických výkonů
  všemi subjekty v rámci jejich příslušné
  odpovědnosti
  podle tohoto nařízení; |
| --- | --- |

b)

pevné kontrole nad programem, včetně přísného dodržování nákladů a 
  technických výkonů
  všemi subjekty v rámci jejich příslušné
  odpovědnosti
  podle tohoto nařízení;

technických výkonů

odpovědnosti

Pozměňovací návrh 112

Pozměňovací návrh 112

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 27 – odst. 1 – písm. d

Čl. 27 – odst. 1 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | systematickém zvažování potřeb uživatelů služeb poskytovaných složkami programu a vědeckého a technologického vývoje v souvislosti s těmito službami; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

d)

systematickém zvažování potřeb uživatelů služeb poskytovaných složkami programu a vědeckého a technologického vývoje v souvislosti s těmito službami;

| d) | systematickém zvažování potřeb uživatelů služeb poskytovaných složkami programu a vědeckého a technologického vývoje v souvislosti s těmito službami
  mimo jiné prostřednictvím konzultací poradních uživatelských fór na vnitrostátní a unijní úrovni
  ; |
| --- | --- |

d)

systematickém zvažování potřeb uživatelů služeb poskytovaných složkami programu a vědeckého a technologického vývoje v souvislosti s těmito službami
  mimo jiné prostřednictvím konzultací poradních uživatelských fór na vnitrostátní a unijní úrovni
  ;

mimo jiné prostřednictvím konzultací poradních uživatelských fór na vnitrostátní a unijní úrovni

Pozměňovací návrh 113

Pozměňovací návrh 113

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 28 – odst. 2

Čl. 28 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Komise, nebo u úkolů uvedených v článku 30 agentura, může svěřit konkrétní úkoly členským státům
  nebo vnitrostátním agenturám
  nebo skupinám těchto členských států
  nebo vnitrostátních agentur
  . Členské státy přijmou všechna nezbytná opatření k zajištění hladkého fungování programu a propagace jeho využívání, a to i přispíváním k ochraně kmitočtů potřebných pro tento program. | 2.   Komise, nebo u úkolů uvedených v článku 30 agentura, může svěřit konkrétní úkoly členským státům nebo skupinám těchto členských států.
  Takové svěření konkrétního úkolu podléhá konkrétní jednotlivé shodě.
  Členské státy přijmou všechna nezbytná opatření k zajištění hladkého fungování programu a propagace jeho využívání, a to i 
  přiměřeným
  přispíváním k ochraně kmitočtů potřebných pro tento program. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Komise, nebo u úkolů uvedených v článku 30 agentura, může svěřit konkrétní úkoly členským státům
  nebo vnitrostátním agenturám
  nebo skupinám těchto členských států
  nebo vnitrostátních agentur
  . Členské státy přijmou všechna nezbytná opatření k zajištění hladkého fungování programu a propagace jeho využívání, a to i přispíváním k ochraně kmitočtů potřebných pro tento program.

2.   Komise, nebo u úkolů uvedených v článku 30 agentura, může svěřit konkrétní úkoly členským státům nebo skupinám těchto členských států.
  Takové svěření konkrétního úkolu podléhá konkrétní jednotlivé shodě.
  Členské státy přijmou všechna nezbytná opatření k zajištění hladkého fungování programu a propagace jeho využívání, a to i 
  přiměřeným
  přispíváním k ochraně kmitočtů potřebných pro tento program.

Pozměňovací návrh 114

Pozměňovací návrh 114

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 28 – odst. 2 a (nový)

Čl. 28 – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Členské státy usilují o proaktivní a koordinované konzultace komunit koncových uživatelů, zejména pokud jde o Galileo, EGNOS a Copernicus, a to mimo jiné prostřednictvím uživatelských fór. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2a.
     
  Členské státy usilují o proaktivní a koordinované konzultace komunit koncových uživatelů, zejména pokud jde o Galileo, EGNOS a Copernicus, a to mimo jiné prostřednictvím uživatelských fór.

Pozměňovací návrh 115

Pozměňovací návrh 115

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 29 – odst. 1

Čl. 29 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Komise má celkovou odpovědnost za provádění programu, a 
  to i
  v oblasti bezpečnosti. Komise v souladu s tímto nařízením určuje priority a dlouhodobý vývoj programu a dohlíží na jeho provádění, přičemž bere řádný ohled na jeho dopad na jiné politiky Unie. | 1.   Komise má celkovou odpovědnost za provádění programu, a 
  odpovědnost
  v oblasti bezpečnosti
  za složky programu nesvěřené agentuře podle článku 30
  . Komise v souladu s tímto nařízením určuje priority a dlouhodobý vývoj programu a dohlíží na jeho provádění, přičemž bere řádný ohled na jeho dopad na jiné politiky Unie. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Komise má celkovou odpovědnost za provádění programu, a 
  to i
  v oblasti bezpečnosti. Komise v souladu s tímto nařízením určuje priority a dlouhodobý vývoj programu a dohlíží na jeho provádění, přičemž bere řádný ohled na jeho dopad na jiné politiky Unie.

1.   Komise má celkovou odpovědnost za provádění programu, a 
  odpovědnost
  v oblasti bezpečnosti
  za složky programu nesvěřené agentuře podle článku 30
  . Komise v souladu s tímto nařízením určuje priority a dlouhodobý vývoj programu a dohlíží na jeho provádění, přičemž bere řádný ohled na jeho dopad na jiné politiky Unie.

Pozměňovací návrh 116

Pozměňovací návrh 116

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 29 – odst. 2

Čl. 29 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Komise řídí složky programu,
  není-li
  takovým řízením
  pověřen jiný subjekt
  . | 2.   Komise řídí složky programu,
  nejsou-li
  takovým řízením
  pověřeny jiné subjekty uvedené v článcích 30, 31 a 32
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Komise řídí složky programu,
  není-li
  takovým řízením
  pověřen jiný subjekt
  .

2.   Komise řídí složky programu,
  nejsou-li
  takovým řízením
  pověřeny jiné subjekty uvedené v článcích 30, 31 a 32
  .

Pozměňovací návrh 117

Pozměňovací návrh 117

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 29 – odst. 3

Čl. 29 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Komise zajistí jasné rozdělení úkolů mezi jednotlivé subjekty zapojené do programu a koordinuje činnosti těchto subjektů. | 3.   Komise zajistí jasné rozdělení úkolů mezi jednotlivé subjekty zapojené do programu a koordinuje činnosti těchto subjektů
  a zajistí plnou ochranu zájmů Unie, řádné řízení jejích finančních prostředků a používání jejích předpisů, zejména těch, které se týkají zadávání veřejných zakázek
  .
  Komise proto s agenturou a Evropskou kosmickou agenturou uzavře dohodu o finančním rámcovém partnerství, vztahující se k úkolům svěřeným těmto dvěma subjektům, podle článku 31a. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Komise zajistí jasné rozdělení úkolů mezi jednotlivé subjekty zapojené do programu a koordinuje činnosti těchto subjektů.

3.   Komise zajistí jasné rozdělení úkolů mezi jednotlivé subjekty zapojené do programu a koordinuje činnosti těchto subjektů
  a zajistí plnou ochranu zájmů Unie, řádné řízení jejích finančních prostředků a používání jejích předpisů, zejména těch, které se týkají zadávání veřejných zakázek
  .
  Komise proto s agenturou a Evropskou kosmickou agenturou uzavře dohodu o finančním rámcovém partnerství, vztahující se k úkolům svěřeným těmto dvěma subjektům, podle článku 31a.

Pozměňovací návrh 118

Pozměňovací návrh 118

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 29 – odst. 3 a (nový)

Čl. 29 – odst. 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Pokud jde o konkrétní ustanovení fungování a správy funkce kosmického počasí a blízkozemních těles a o GOVSATCOM, Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 105. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3a.
     
  Pokud jde o konkrétní ustanovení fungování a správy funkce kosmického počasí a blízkozemních těles a o GOVSATCOM, Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 105.

Pozměňovací návrh 119

Pozměňovací návrh 119

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 29 – odst. 4 – pododstavec 1

Čl. 29 – odst. 4 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Je-li to nezbytné pro hladké fungování programu a hladké poskytování služeb poskytovaných složkami programu, Komise po konzultaci s uživateli a všemi dalšími příslušnými zúčastněnými stranami stanoví prostřednictvím
  prováděcích
  aktů
  technické a provozní specifikace nezbytné
  k provádění a vývoji těchto složek a služeb, které tyto složky poskytují. Při stanovení uvedených
  technických a provozních specifikací
  Komise nesníží obecnou úroveň bezpečnosti a dodrží požadavek na zpětnou kompatibilitu. | Je-li to nezbytné pro hladké fungování programu a hladké poskytování služeb poskytovaných složkami programu, Komise po konzultaci s uživateli a všemi dalšími příslušnými zúčastněnými stranami stanoví prostřednictvím aktů
  v přenesené pravomoci požadavky vysoké úrovně
  k provádění a vývoji těchto složek a služeb, které tyto složky poskytují
  , včetně navazujícího odvětví
  . Při stanovení uvedených
  požadavků vysoké úrovně
  Komise nesníží obecnou úroveň bezpečnosti a dodrží požadavek na zpětnou kompatibilitu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Je-li to nezbytné pro hladké fungování programu a hladké poskytování služeb poskytovaných složkami programu, Komise po konzultaci s uživateli a všemi dalšími příslušnými zúčastněnými stranami stanoví prostřednictvím
  prováděcích
  aktů
  technické a provozní specifikace nezbytné
  k provádění a vývoji těchto složek a služeb, které tyto složky poskytují. Při stanovení uvedených
  technických a provozních specifikací
  Komise nesníží obecnou úroveň bezpečnosti a dodrží požadavek na zpětnou kompatibilitu.

prováděcích

technické a provozní specifikace nezbytné

technických a provozních specifikací

Je-li to nezbytné pro hladké fungování programu a hladké poskytování služeb poskytovaných složkami programu, Komise po konzultaci s uživateli a všemi dalšími příslušnými zúčastněnými stranami stanoví prostřednictvím aktů
  v přenesené pravomoci požadavky vysoké úrovně
  k provádění a vývoji těchto složek a služeb, které tyto složky poskytují
  , včetně navazujícího odvětví
  . Při stanovení uvedených
  požadavků vysoké úrovně
  Komise nesníží obecnou úroveň bezpečnosti a dodrží požadavek na zpětnou kompatibilitu.

v přenesené pravomoci požadavky vysoké úrovně

, včetně navazujícího odvětví

požadavků vysoké úrovně

Pozměňovací návrh 120

Pozměňovací návrh 120

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 29 – odst. 4 – pododstavec 2

Čl. 29 – odst. 4 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Tyto
  prováděcí
  akty se přijímají
  přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3
  . | Tyto akty
  v přenesené pravomoci
  se přijímají
  v souladu s článkem 21
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Tyto
  prováděcí
  akty se přijímají
  přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3
  .

prováděcí

přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3

Tyto akty
  v přenesené pravomoci
  se přijímají
  v souladu s článkem 21
  .

v přenesené pravomoci

v souladu s článkem 21

Pozměňovací návrh 121

Pozměňovací návrh 121

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 29 – odst. 5

Čl. 29 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.   Komise
  prosazuje a zajišťuje rozšiřování základny uživatelů a využívání dat a služeb poskytovaných složkami programu ve veřejném i soukromém sektoru, a to i podporou odpovídajícího vývoje těchto služeb a stabilního dlouhodobého prostředí. Buduje synergie mezi aplikacemi jednotlivých složek programu.
  Zajišťuje doplňkovost, konzistentnost, synergie a provázanost mezi programem a dalšími opatřeními a programy Unie. | 5.   Komise zajišťuje doplňkovost, konzistentnost, synergie a provázanost mezi programem a dalšími opatřeními a programy Unie.
  Komise v úzké spolupráci s agenturou a případně i s Evropskou kosmickou agenturou a subjekty pověřenými složkou Copernicus zajišťuje podporu a přispívá k: |
| | — | činnostem souvisejícím s rozšiřováním základny a využíváním dat a služeb poskytovaných složkami programu ve veřejném a soukromém sektoru; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.   Komise
  prosazuje a zajišťuje rozšiřování základny uživatelů a využívání dat a služeb poskytovaných složkami programu ve veřejném i soukromém sektoru, a to i podporou odpovídajícího vývoje těchto služeb a stabilního dlouhodobého prostředí. Buduje synergie mezi aplikacemi jednotlivých složek programu.
  Zajišťuje doplňkovost, konzistentnost, synergie a provázanost mezi programem a dalšími opatřeními a programy Unie.

5.   Komise zajišťuje doplňkovost, konzistentnost, synergie a provázanost mezi programem a dalšími opatřeními a programy Unie.
  Komise v úzké spolupráci s agenturou a případně i s Evropskou kosmickou agenturou a subjekty pověřenými složkou Copernicus zajišťuje podporu a přispívá k:

—

činnostem souvisejícím s rozšiřováním základny a využíváním dat a služeb poskytovaných složkami programu ve veřejném a soukromém sektoru;

činnostem souvisejícím s rozšiřováním základny a využíváním dat a služeb poskytovaných složkami programu ve veřejném a soukromém sektoru;

| — | budování synergií mezi aplikacemi; |
| --- | --- |

—

budování synergií mezi aplikacemi;

budování synergií mezi aplikacemi;

| — | odpovídajícímu vývoji těchto služeb; |
| --- | --- |

—

odpovídajícímu vývoji těchto služeb;

odpovídajícímu vývoji těchto služeb;

| — | podpoře stabilního dlouhodobého prostředí. |
| --- | --- |

—

podpoře stabilního dlouhodobého prostředí.

podpoře stabilního dlouhodobého prostředí.

Pozměňovací návrh 122

Pozměňovací návrh 122

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 29 – odst. 6

Čl. 29 – odst. 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 6.   Ve vhodných případech zajistí koordinaci s činnostmi v kosmickém odvětví na unijní, národní a mezinárodní úrovni. Pobízí ke spolupráci mezi členskými státy a prosazuje sbližování jejich technologických kapacit a vývoje v kosmické oblasti. | 6.   Ve vhodných případech
  a ve spolupráci s agenturou a Evropskou kosmickou agenturou
  zajistí koordinaci s činnostmi v kosmickém odvětví na unijní, národní a mezinárodní úrovni. Pobízí ke spolupráci mezi členskými státy a prosazuje sbližování jejich technologických kapacit a vývoje v kosmické oblasti. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6.   Ve vhodných případech zajistí koordinaci s činnostmi v kosmickém odvětví na unijní, národní a mezinárodní úrovni. Pobízí ke spolupráci mezi členskými státy a prosazuje sbližování jejich technologických kapacit a vývoje v kosmické oblasti.

6.   Ve vhodných případech
  a ve spolupráci s agenturou a Evropskou kosmickou agenturou
  zajistí koordinaci s činnostmi v kosmickém odvětví na unijní, národní a mezinárodní úrovni. Pobízí ke spolupráci mezi členskými státy a prosazuje sbližování jejich technologických kapacit a vývoje v kosmické oblasti.

Pozměňovací návrh 123

Pozměňovací návrh 123

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 30 – odst. 1 – písm. b a (nové)

Čl. 30 – odst. 1 – písm. b a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ba) | propaguje a zajišťuje rozšiřování a využívání dat a služeb poskytnutých složkami programu, včetně rozvoje navazujících aplikací a služeb založených na složkách programu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ba)

ba)

propaguje a zajišťuje rozšiřování a využívání dat a služeb poskytnutých složkami programu, včetně rozvoje navazujících aplikací a služeb založených na složkách programu;

propaguje a zajišťuje rozšiřování a využívání dat a služeb poskytnutých složkami programu, včetně rozvoje navazujících aplikací a služeb založených na složkách programu;

Pozměňovací návrh 124

Pozměňovací návrh 124

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 30 – odst. 1 – písm. b b (nové)

Čl. 30 – odst. 1 – písm. b b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | bb) | provádět opatření na podporu inovativního kosmického odvětví Unie v souladu s článkem 6; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

bb)

bb)

provádět opatření na podporu inovativního kosmického odvětví Unie v souladu s článkem 6;

provádět opatření na podporu inovativního kosmického odvětví Unie v souladu s článkem 6;

Pozměňovací návrh 125

Pozměňovací návrh 125

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 30 – odst. 1 – písm. b c (nové)

Čl. 30 – odst. 1 – písm. b c (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | bc) | usnadnění přístupu k financování díky finančním nástrojům uvedeným v hlavě III a díky InvestEU i ve spolupráci s Evropskou investiční bankou prostřednictvím finančních nástrojů, které zavedla a které jsou určeny zejména malým a středním podnikům; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

bc)

bc)

usnadnění přístupu k financování díky finančním nástrojům uvedeným v hlavě III a díky InvestEU i ve spolupráci s Evropskou investiční bankou prostřednictvím finančních nástrojů, které zavedla a které jsou určeny zejména malým a středním podnikům;

usnadnění přístupu k financování díky finančním nástrojům uvedeným v hlavě III a díky InvestEU i ve spolupráci s Evropskou investiční bankou prostřednictvím finančních nástrojů, které zavedla a které jsou určeny zejména malým a středním podnikům;

Pozměňovací návrh 126

Pozměňovací návrh 126

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 30 – odst. 1 – písm. c

Čl. 30 – odst. 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | vykonává komunikační a propagační činnosti a činnosti v souvislosti s komercializací služeb nabízených složkami Galileo
  a
  EGNOS; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

vykonává komunikační a propagační činnosti a činnosti v souvislosti s komercializací služeb nabízených složkami Galileo
  a
  EGNOS;

a

| c) | vykonává komunikační a propagační činnosti a činnosti v souvislosti s komercializací služeb nabízených složkami Galileo, EGNOS
  a Copernicus
  ; |
| --- | --- |

c)

vykonává komunikační a propagační činnosti a činnosti v souvislosti s komercializací služeb nabízených složkami Galileo, EGNOS
  a Copernicus
  ;

a Copernicus

Pozměňovací návrh 127

Pozměňovací návrh 127

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 30 – odst. 1 – písm. c a (nové)

Čl. 30 – odst. 1 – písm. c a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ca) | pokud jde o Galileo a EGNOS: řízení složek Galileo a EGNOS, jak je uvedeno v článku 43; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ca)

ca)

pokud jde o Galileo a EGNOS: řízení složek Galileo a EGNOS, jak je uvedeno v článku 43;

pokud jde o Galileo a EGNOS: řízení složek Galileo a EGNOS, jak je uvedeno v článku 43;

Pozměňovací návrh 128

Pozměňovací návrh 128

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 30 – odst. 1 – písm. d

Čl. 30 – odst. 1 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | poskytuje technické poradenství Komisi. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

d)

poskytuje technické poradenství Komisi.

| d) | poskytuje technické poradenství Komisi
  , přičemž se snaží zabránit zdvojování úkolů Evropské kosmické agentury stanovených v článcích 27 a 31
  . |
| --- | --- |

d)

poskytuje technické poradenství Komisi
  , přičemž se snaží zabránit zdvojování úkolů Evropské kosmické agentury stanovených v článcích 27 a 31
  .

, přičemž se snaží zabránit zdvojování úkolů Evropské kosmické agentury stanovených v článcích 27 a 31

Pozměňovací návrh 129

Pozměňovací návrh 129

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 30 – odst. 2 – písm. a

Čl. 30 – odst. 2 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | řízením využívání složek EGNOS a Galileo, jak je uvedeno v článku 43; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

a)

řízením využívání složek EGNOS a Galileo, jak je uvedeno v článku 43;

řízením využívání složek EGNOS a Galileo, jak je uvedeno v článku 43;

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 130

Pozměňovací návrh 130

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 30 – odst. 2 – písm. b a (nové)

Čl. 30 – odst. 2 – písm. b a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ba) | poskytovat Komisi doporučení týkající se priorit kosmické oblasti v programu Horizont Evropa a podílet se na jejich provádění; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ba)

ba)

poskytovat Komisi doporučení týkající se priorit kosmické oblasti v programu Horizont Evropa a podílet se na jejich provádění;

poskytovat Komisi doporučení týkající se priorit kosmické oblasti v programu Horizont Evropa a podílet se na jejich provádění;

Pozměňovací návrh 131

Pozměňovací návrh 131

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 30 – odst. 2 – písm. c

Čl. 30 – odst. 2 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | prováděcími činnostmi v souvislosti s vývojem návazných aplikací a služeb založených na složkách programu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

c)

prováděcími činnostmi v souvislosti s vývojem návazných aplikací a služeb založených na složkách programu.

prováděcími činnostmi v souvislosti s vývojem návazných aplikací a služeb založených na složkách programu.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 132

Pozměňovací návrh 132

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 30 – odst. 3

Čl. 30 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Komise může agenturu pověřit dalšími úkoly,
  mimo jiné výkonem činností v oblasti komunikace, propagace a marketingu dat a informací a dalších činností souvisejících s rozšiřováním základny uživatelů složek
  programu
  jiných než Galileo a EGNOS
  . | 3.   Komise může agenturu pověřit dalšími úkoly,
  zabraňuje přitom zdvojování na základě lepší účinnosti v provádění cílů
  programu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Komise může agenturu pověřit dalšími úkoly,
  mimo jiné výkonem činností v oblasti komunikace, propagace a marketingu dat a informací a dalších činností souvisejících s rozšiřováním základny uživatelů složek
  programu
  jiných než Galileo a EGNOS
  .

3.   Komise může agenturu pověřit dalšími úkoly,
  zabraňuje přitom zdvojování na základě lepší účinnosti v provádění cílů
  programu.

Pozměňovací návrh 133

Pozměňovací návrh 133

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 30 – odst. 3 a (nový)

Čl. 30 – odst. 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Agentura může za účelem splnění svých úkolů podepisovat dohody o partnerství nebo jiné dohody s vnitrostátními kosmickými agenturami, skupinou vnitrostátních kosmických agentur nebo jinými subjekty. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3a.
     
  Agentura může za účelem splnění svých úkolů podepisovat dohody o partnerství nebo jiné dohody s vnitrostátními kosmickými agenturami, skupinou vnitrostátních kosmických agentur nebo jinými subjekty.

Pozměňovací návrh 134

Pozměňovací návrh 134

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 30 – odst. 4

Čl. 30 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   Komise agenturu pověří úkoly uvedenými v odstavcích 2 a 3 dohodou o přiznání příspěvku podle [čl. 2 odst. 18] a [hlavy VI] finančního nařízení. | 4.   Komise agenturu pověří úkoly uvedenými v odstavcích 2 a 3 dohodou o přiznání příspěvku podle [čl. 2 odst. 18] a [hlavy VI] finančního nařízení
  , přičemž úkoly budou přezkoumány podle čl. 102 odst. 6 tohoto nařízení, zejména pokud jde o složku Copernicus
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.   Komise agenturu pověří úkoly uvedenými v odstavcích 2 a 3 dohodou o přiznání příspěvku podle [čl. 2 odst. 18] a [hlavy VI] finančního nařízení.

4.   Komise agenturu pověří úkoly uvedenými v odstavcích 2 a 3 dohodou o přiznání příspěvku podle [čl. 2 odst. 18] a [hlavy VI] finančního nařízení
  , přičemž úkoly budou přezkoumány podle čl. 102 odst. 6 tohoto nařízení, zejména pokud jde o složku Copernicus
  .

Pozměňovací návrh 135

Pozměňovací návrh 135

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 30 – odst. 4 a (nový)

Čl. 30 – odst. 4 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komise v souvislosti s úkoly, kterými agenturu pověřuje, pokaždé zajistí dostatečné financování řízení a plnění těchto úkolů, a to i co se týče dostatečných lidských a administrativních zdrojů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4a.
     
  Komise v souvislosti s úkoly, kterými agenturu pověřuje, pokaždé zajistí dostatečné financování řízení a plnění těchto úkolů, a to i co se týče dostatečných lidských a administrativních zdrojů.

Pozměňovací návrh 136

Pozměňovací návrh 136

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 31 – odst. 1 – písm. a

Čl. 31 – odst. 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | pokud jde o Copernicus: vývojem, projektováním a budováním kosmické infrastruktury složky Copernicus a provozem této infrastruktury; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

pokud jde o Copernicus: vývojem, projektováním a budováním kosmické infrastruktury složky Copernicus a provozem této infrastruktury;

| a) | pokud jde o Copernicus: vývojem, projektováním a budováním kosmické
  a pozemní
  infrastruktury složky Copernicus a provozem této infrastruktury; |
| --- | --- |

a)

pokud jde o Copernicus: vývojem, projektováním a budováním kosmické
  a pozemní
  infrastruktury složky Copernicus a provozem této infrastruktury;

a pozemní

Pozměňovací návrh 137

Pozměňovací návrh 137

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 31 – odst. 1 – písm. b

Čl. 31 – odst. 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | pokud jde o Galileo a EGNOS:
  rozvojem
  systémů,
  vývojem pozemního segmentu
  a 
  projektováním
  a 
  vývojem družic
  ; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

pokud jde o Galileo a EGNOS:
  rozvojem
  systémů,
  vývojem pozemního segmentu
  a 
  projektováním
  a 
  vývojem družic
  ;

rozvojem

vývojem pozemního segmentu

projektováním

vývojem družic

| b) | pokud jde o Galileo a EGNOS:
  podporovat agenturu při provádění jejích hlavních úkolů. Pokud tak stanoví zvláštní dohody mezi agenturou a Evropskou kosmickou agenturou, zadávání veřejných zakázek jménem a v zastoupení Unie v případě rozvoje
  systémů,
  projektování
  a 
  vývoje pozemního segmentu
  a 
  projektování a vývoje kosmického segmentu
  ; |
| --- | --- |

b)

pokud jde o Galileo a EGNOS:
  podporovat agenturu při provádění jejích hlavních úkolů. Pokud tak stanoví zvláštní dohody mezi agenturou a Evropskou kosmickou agenturou, zadávání veřejných zakázek jménem a v zastoupení Unie v případě rozvoje
  systémů,
  projektování
  a 
  vývoje pozemního segmentu
  a 
  projektování a vývoje kosmického segmentu
  ;

podporovat agenturu při provádění jejích hlavních úkolů. Pokud tak stanoví zvláštní dohody mezi agenturou a Evropskou kosmickou agenturou, zadávání veřejných zakázek jménem a v zastoupení Unie v případě rozvoje

projektování

vývoje pozemního segmentu

projektování a vývoje kosmického segmentu

Pozměňovací návrh 138

Pozměňovací návrh 138

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 31 – odst. 1 – písm. c

Čl. 31 – odst. 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | pokud jde o všechny složky programu, činnostmi výzkumu a vývoje
  v jejích oblastech odbornosti
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

pokud jde o všechny složky programu, činnostmi výzkumu a vývoje
  v jejích oblastech odbornosti
  .

v jejích oblastech odbornosti

| c) | pokud jde o všechny složky programu, činnostmi výzkumu a vývoje
  týkající se infrastruktury složek programu
  . |
| --- | --- |

c)

pokud jde o všechny složky programu, činnostmi výzkumu a vývoje
  týkající se infrastruktury složek programu
  .

týkající se infrastruktury složek programu

Pozměňovací návrh 139

Pozměňovací návrh 139

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 31 – odst. 1 – písm. c a (nové)

Čl. 31 – odst. 1 – písm. c a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ca) | pobídkami ke spolupráci mezi členskými státy a prosazováním sbližování jejich technologických kapacit a vývoje v kosmickém segmentu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ca)

ca)

pobídkami ke spolupráci mezi členskými státy a prosazováním sbližování jejich technologických kapacit a vývoje v kosmickém segmentu.

pobídkami ke spolupráci mezi členskými státy a prosazováním sbližování jejich technologických kapacit a vývoje v kosmickém segmentu.

Pozměňovací návrh 140

Pozměňovací návrh 140

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 31 – odst. 2

Čl. 31 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.
     
  Komise s agenturou a Evropskou kosmickou agenturou uzavře dohodu o finančním rámcovém partnerství podle [článku 130] finančního nařízení. Tato dohoda o finančním rámcovém partnerství: | vypouští se |
| — | jasně definuje odpovědnosti a povinnosti Evropské kosmické agentury, pokud jde o program, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.
     
  Komise s agenturou a Evropskou kosmickou agenturou uzavře dohodu o finančním rámcovém partnerství podle [článku 130] finančního nařízení. Tato dohoda o finančním rámcovém partnerství:

vypouští se

vypouští se

—

jasně definuje odpovědnosti a povinnosti Evropské kosmické agentury, pokud jde o program,

jasně definuje odpovědnosti a povinnosti Evropské kosmické agentury, pokud jde o program,

| — | vyžaduje, aby Evropská kosmická agentura dodržovala bezpečnostní pravidla programu Unie, zejména s ohledem na zpracování utajovaných informací, |
| --- | --- |

—

vyžaduje, aby Evropská kosmická agentura dodržovala bezpečnostní pravidla programu Unie, zejména s ohledem na zpracování utajovaných informací,

vyžaduje, aby Evropská kosmická agentura dodržovala bezpečnostní pravidla programu Unie, zejména s ohledem na zpracování utajovaných informací,

| — | stanoví podmínky řízení finančních prostředků svěřených Evropské kosmické agentuře, zejména s ohledem na zadávání veřejných zakázek, řídicí postupy, očekávané výsledky měřené výkonnostními ukazateli, opatření použitelná v případě nedostatečného nebo podvodného plnění smluv z hlediska nákladů, harmonogramu a výsledků, jakož i na komunikační strategii a pravidla týkající se vlastnictví všech hmotných a nehmotných prostředků; tyto podmínky musí být v souladu s hlavou III a V tohoto nařízení a s finančním nařízením, |
| --- | --- |

—

stanoví podmínky řízení finančních prostředků svěřených Evropské kosmické agentuře, zejména s ohledem na zadávání veřejných zakázek, řídicí postupy, očekávané výsledky měřené výkonnostními ukazateli, opatření použitelná v případě nedostatečného nebo podvodného plnění smluv z hlediska nákladů, harmonogramu a výsledků, jakož i na komunikační strategii a pravidla týkající se vlastnictví všech hmotných a nehmotných prostředků; tyto podmínky musí být v souladu s hlavou III a V tohoto nařízení a s finančním nařízením,

stanoví podmínky řízení finančních prostředků svěřených Evropské kosmické agentuře, zejména s ohledem na zadávání veřejných zakázek, řídicí postupy, očekávané výsledky měřené výkonnostními ukazateli, opatření použitelná v případě nedostatečného nebo podvodného plnění smluv z hlediska nákladů, harmonogramu a výsledků, jakož i na komunikační strategii a pravidla týkající se vlastnictví všech hmotných a nehmotných prostředků; tyto podmínky musí být v souladu s hlavou III a V tohoto nařízení a s finančním nařízením,

| — | vyžaduje účast Komise a případně agentury na zasedáních výboru Evropské kosmické agentury pro hodnocení nabídek týkajících se programu, |
| --- | --- |

—

vyžaduje účast Komise a případně agentury na zasedáních výboru Evropské kosmické agentury pro hodnocení nabídek týkajících se programu,

vyžaduje účast Komise a případně agentury na zasedáních výboru Evropské kosmické agentury pro hodnocení nabídek týkajících se programu,

| — | zavede monitorovací a kontrolní opatření a mezi nimi zejména systém předběžného odhadu nákladů, systematické informování Komise nebo případně agentury o nákladech a harmonogramu a v případě nesrovnalostí mezi naplánovaným rozpočtem, plněním a harmonogramem též nápravná opatření, která zajistí splnění úkolů v mezích přiděleného rozpočtu, a pokuty vůči Evropské kosmické agentuře, pokud jí lze nesrovnalost přímo přičíst, |
| --- | --- |

—

zavede monitorovací a kontrolní opatření a mezi nimi zejména systém předběžného odhadu nákladů, systematické informování Komise nebo případně agentury o nákladech a harmonogramu a v případě nesrovnalostí mezi naplánovaným rozpočtem, plněním a harmonogramem též nápravná opatření, která zajistí splnění úkolů v mezích přiděleného rozpočtu, a pokuty vůči Evropské kosmické agentuře, pokud jí lze nesrovnalost přímo přičíst,

zavede monitorovací a kontrolní opatření a mezi nimi zejména systém předběžného odhadu nákladů, systematické informování Komise nebo případně agentury o nákladech a harmonogramu a v případě nesrovnalostí mezi naplánovaným rozpočtem, plněním a harmonogramem též nápravná opatření, která zajistí splnění úkolů v mezích přiděleného rozpočtu, a pokuty vůči Evropské kosmické agentuře, pokud jí lze nesrovnalost přímo přičíst,

| — | stanoví zásady odměňování Evropské kosmické agentury, které je úměrné obtížnosti úkolů, které má vykonat, v souladu s tržními cenami a odměnami jiných zúčastněných subjektů včetně Unie a které ve vhodných případech může být založeno na výkonnostních ukazatelích; tyto odměny nezahrnují obecné režijní náklady, které nejsou spojeny s činnostmi svěřenými Evropské kosmické agentuře Unií. |
| --- | --- |

—

stanoví zásady odměňování Evropské kosmické agentury, které je úměrné obtížnosti úkolů, které má vykonat, v souladu s tržními cenami a odměnami jiných zúčastněných subjektů včetně Unie a které ve vhodných případech může být založeno na výkonnostních ukazatelích; tyto odměny nezahrnují obecné režijní náklady, které nejsou spojeny s činnostmi svěřenými Evropské kosmické agentuře Unií.

stanoví zásady odměňování Evropské kosmické agentury, které je úměrné obtížnosti úkolů, které má vykonat, v souladu s tržními cenami a odměnami jiných zúčastněných subjektů včetně Unie a které ve vhodných případech může být založeno na výkonnostních ukazatelích; tyto odměny nezahrnují obecné režijní náklady, které nejsou spojeny s činnostmi svěřenými Evropské kosmické agentuře Unií.

Pozměňovací návrh 141

Pozměňovací návrh 141

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 31 – odst. 3

Čl. 31 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.
     
  Uzavření dohody o finančním rámcovém partnerství zmíněné v odstavci 2 je podmíněno tím, že budou v rámci Evropské kosmické agentury zřízeny vnitřní struktury a funkční metoda, zejména pro účely rozhodování, řízení a odpovědnosti, které umožní zajištění maximální ochrany zájmů Unie a plnění jejích rozhodnutí, a také pro činnosti financované Evropskou kosmickou agenturou, které mají dopad na program. | vypouští se |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.
     
  Uzavření dohody o finančním rámcovém partnerství zmíněné v odstavci 2 je podmíněno tím, že budou v rámci Evropské kosmické agentury zřízeny vnitřní struktury a funkční metoda, zejména pro účely rozhodování, řízení a odpovědnosti, které umožní zajištění maximální ochrany zájmů Unie a plnění jejích rozhodnutí, a také pro činnosti financované Evropskou kosmickou agenturou, které mají dopad na program.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 142

Pozměňovací návrh 142

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 31 – odst. 4

Čl. 31 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.
     
  Aniž je dotčena dohoda o finančním rámcovém partnerství zmíněná v odstavci 4, Komise nebo agentura mohou požádat Evropskou kosmickou agenturu, aby poskytla technické poradenství a informace nezbytné k plnění úkolů, kterými byly tímto nařízením pověřeny. | vypouští se |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.
     
  Aniž je dotčena dohoda o finančním rámcovém partnerství zmíněná v odstavci 4, Komise nebo agentura mohou požádat Evropskou kosmickou agenturu, aby poskytla technické poradenství a informace nezbytné k plnění úkolů, kterými byly tímto nařízením pověřeny.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 143

Pozměňovací návrh 143

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 31 a (nový)

Článek 31 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 31a |
| | Dohoda o finančním rámcovém partnerství |
| | 1.
     
  Komise s agenturou a Evropskou kosmickou agenturou uzavře dohodu o finančním rámcovém partnerství podle [článku 130] finančního nařízení. Tato dohoda o finančním rámcovém partnerství: |
| | a) | jasně definuje úlohy, odpovědnosti a povinnosti Komise, agentury a Evropské kosmické agentury, pokud jde o program; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 31a

Článek 31a

Dohoda o finančním rámcovém partnerství

Dohoda o finančním rámcovém partnerství

1.
     
  Komise s agenturou a Evropskou kosmickou agenturou uzavře dohodu o finančním rámcovém partnerství podle [článku 130] finančního nařízení. Tato dohoda o finančním rámcovém partnerství:

a)

a)

jasně definuje úlohy, odpovědnosti a povinnosti Komise, agentury a Evropské kosmické agentury, pokud jde o program;

jasně definuje úlohy, odpovědnosti a povinnosti Komise, agentury a Evropské kosmické agentury, pokud jde o program;

| b) | jasně definuje nástroje koordinace a kontroly určené k realizaci složek programu, s přihlédnutím k úlohám a povinnostem Komise týkajícím se provádění celkové koordinace složek programu; |
| --- | --- |

b)

b)

jasně definuje nástroje koordinace a kontroly určené k realizaci složek programu, s přihlédnutím k úlohám a povinnostem Komise týkajícím se provádění celkové koordinace složek programu;

jasně definuje nástroje koordinace a kontroly určené k realizaci složek programu, s přihlédnutím k úlohám a povinnostem Komise týkajícím se provádění celkové koordinace složek programu;

| c) | vyžaduje, aby Evropská kosmická agentura dodržovala bezpečnostní pravidla programu Unie, zejména s ohledem na zpracování utajovaných informací; |
| --- | --- |

c)

c)

vyžaduje, aby Evropská kosmická agentura dodržovala bezpečnostní pravidla programu Unie, zejména s ohledem na zpracování utajovaných informací;

vyžaduje, aby Evropská kosmická agentura dodržovala bezpečnostní pravidla programu Unie, zejména s ohledem na zpracování utajovaných informací;

| d) | stanoví podmínky řízení finančních prostředků svěřených Evropské kosmické agentuře, včetně uplatňování předpisů Unie o zadávání veřejných zakázek, když jsou zadávány jménem a v zastoupení Unie, řídicí postupy, očekávané výsledky měřené výkonnostními ukazateli, opatření použitelná v případě nedostatečného nebo podvodného plnění smluv z hlediska nákladů, harmonogramu a výsledků, jakož i komunikační strategii a pravidla týkající se vlastnictví všech hmotných a nehmotných prostředků; tyto podmínky musí být v souladu s hlavou III a V tohoto nařízení a s finančním nařízením; |
| --- | --- |

d)

d)

stanoví podmínky řízení finančních prostředků svěřených Evropské kosmické agentuře, včetně uplatňování předpisů Unie o zadávání veřejných zakázek, když jsou zadávány jménem a v zastoupení Unie, řídicí postupy, očekávané výsledky měřené výkonnostními ukazateli, opatření použitelná v případě nedostatečného nebo podvodného plnění smluv z hlediska nákladů, harmonogramu a výsledků, jakož i komunikační strategii a pravidla týkající se vlastnictví všech hmotných a nehmotných prostředků; tyto podmínky musí být v souladu s hlavou III a V tohoto nařízení a s finančním nařízením;

stanoví podmínky řízení finančních prostředků svěřených Evropské kosmické agentuře, včetně uplatňování předpisů Unie o zadávání veřejných zakázek, když jsou zadávány jménem a v zastoupení Unie, řídicí postupy, očekávané výsledky měřené výkonnostními ukazateli, opatření použitelná v případě nedostatečného nebo podvodného plnění smluv z hlediska nákladů, harmonogramu a výsledků, jakož i komunikační strategii a pravidla týkající se vlastnictví všech hmotných a nehmotných prostředků; tyto podmínky musí být v souladu s hlavou III a V tohoto nařízení a s finančním nařízením;

| e) | vyžaduje účast Komise a případně agentury na zasedáních výboru Evropské kosmické agentury pro hodnocení nabídek týkajících se programu, kdy Evropská kosmická agentura zadává veřejné zakázky jménem a v zastoupení Unie v souladu s odstavcem 1a; |
| --- | --- |

e)

e)

vyžaduje účast Komise a případně agentury na zasedáních výboru Evropské kosmické agentury pro hodnocení nabídek týkajících se programu, kdy Evropská kosmická agentura zadává veřejné zakázky jménem a v zastoupení Unie v souladu s odstavcem 1a;

vyžaduje účast Komise a případně agentury na zasedáních výboru Evropské kosmické agentury pro hodnocení nabídek týkajících se programu, kdy Evropská kosmická agentura zadává veřejné zakázky jménem a v zastoupení Unie v souladu s odstavcem 1a;

| f) | zavede monitorovací a kontrolní opatření a mezi nimi zejména systém předběžného odhadu nákladů, systematické informování Komise nebo případně agentury o nákladech a harmonogramu a v případě nesrovnalostí mezi naplánovaným rozpočtem, plněním a harmonogramem též nápravná opatření, která zajistí splnění úkolů v mezích přiděleného rozpočtu, a pokuty vůči Evropské kosmické agentuře, pokud jí lze nesrovnalost přímo přičíst, |
| --- | --- |

f)

f)

zavede monitorovací a kontrolní opatření a mezi nimi zejména systém předběžného odhadu nákladů, systematické informování Komise nebo případně agentury o nákladech a harmonogramu a v případě nesrovnalostí mezi naplánovaným rozpočtem, plněním a harmonogramem též nápravná opatření, která zajistí splnění úkolů v mezích přiděleného rozpočtu, a pokuty vůči Evropské kosmické agentuře, pokud jí lze nesrovnalost přímo přičíst,

zavede monitorovací a kontrolní opatření a mezi nimi zejména systém předběžného odhadu nákladů, systematické informování Komise nebo případně agentury o nákladech a harmonogramu a v případě nesrovnalostí mezi naplánovaným rozpočtem, plněním a harmonogramem též nápravná opatření, která zajistí splnění úkolů v mezích přiděleného rozpočtu, a pokuty vůči Evropské kosmické agentuře, pokud jí lze nesrovnalost přímo přičíst,

| g) | stanoví zásady odměňování Evropské kosmické agentury, které zohlední její nákladový model jakožto veřejného subjektu a které je úměrné obtížnosti úkolů, které má vykonat, v souladu s tržními cenami a odměnami jiných zúčastněných subjektů včetně Unie a které ve vhodných případech může být založeno na výkonnostních ukazatelích; tyto odměny nezahrnují obecné režijní náklady, které nejsou spojeny s činnostmi svěřenými Evropské kosmické agentuře; |
| --- | --- |

g)

g)

stanoví zásady odměňování Evropské kosmické agentury, které zohlední její nákladový model jakožto veřejného subjektu a které je úměrné obtížnosti úkolů, které má vykonat, v souladu s tržními cenami a odměnami jiných zúčastněných subjektů včetně Unie a které ve vhodných případech může být založeno na výkonnostních ukazatelích; tyto odměny nezahrnují obecné režijní náklady, které nejsou spojeny s činnostmi svěřenými Evropské kosmické agentuře;

stanoví zásady odměňování Evropské kosmické agentury, které zohlední její nákladový model jakožto veřejného subjektu a které je úměrné obtížnosti úkolů, které má vykonat, v souladu s tržními cenami a odměnami jiných zúčastněných subjektů včetně Unie a které ve vhodných případech může být založeno na výkonnostních ukazatelích; tyto odměny nezahrnují obecné režijní náklady, které nejsou spojeny s činnostmi svěřenými Evropské kosmické agentuře;

| h) | vyžaduje, aby Evropská kosmická agentura zajistila plnou ochranu zájmů Unie a jejích rozhodnutí, což může vést i k tomu, že Evropská kosmická agentura bude muset upravit svůj postup rozhodování, metody řízení a ustanovení o odpovědnosti. |
| --- | --- |

h)

h)

vyžaduje, aby Evropská kosmická agentura zajistila plnou ochranu zájmů Unie a jejích rozhodnutí, což může vést i k tomu, že Evropská kosmická agentura bude muset upravit svůj postup rozhodování, metody řízení a ustanovení o odpovědnosti.

vyžaduje, aby Evropská kosmická agentura zajistila plnou ochranu zájmů Unie a jejích rozhodnutí, což může vést i k tomu, že Evropská kosmická agentura bude muset upravit svůj postup rozhodování, metody řízení a ustanovení o odpovědnosti.

2.
     
  Aniž je dotčena dohoda o finančním rámcovém partnerství zmíněná v článku 31a, Komise nebo agentura mohou požádat Evropskou kosmickou agenturu, aby poskytla technické poradenství a informace nezbytné k plnění úkolů, kterými byly tímto nařízením pověřeny. Podmínky pro takové žádosti a jejich provádění podléhají vzájemnému souhlasu.

Pozměňovací návrh 144

Pozměňovací návrh 144

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 32 – nadpis

Čl. 32 – nadpis

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Úloha dalších subjektů | Úloha
  organizace EUMETSAT a
  dalších subjektů |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Úloha dalších subjektů

Úloha
  organizace EUMETSAT a
  dalších subjektů

organizace EUMETSAT a

Pozměňovací návrh 145

Pozměňovací návrh 145

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 32 – odst. 1 – návětí

Čl. 32 – odst. 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Dohodou o přiznání příspěvku může Komise zcela nebo částečně pověřit prováděním
  složek programu
  subjekty jiné než uvedené v článcích 30 a 31, a to mimo jiné: | 1.   Dohodou o přiznání příspěvku může Komise zcela nebo částečně pověřit prováděním
  následujících úkolů
  subjekty jiné než uvedené v článcích 30 a 31, a to mimo jiné: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Dohodou o přiznání příspěvku může Komise zcela nebo částečně pověřit prováděním
  složek programu
  subjekty jiné než uvedené v článcích 30 a 31, a to mimo jiné:

1.   Dohodou o přiznání příspěvku může Komise zcela nebo částečně pověřit prováděním
  následujících úkolů
  subjekty jiné než uvedené v článcích 30 a 31, a to mimo jiné:

Pozměňovací návrh 146

Pozměňovací návrh 146

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 32 – odst. 1 – písm. a

Čl. 32 – odst. 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | provozem kosmické infrastruktury složky Copernicus nebo jejích částí organizaci EUMETSAT; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

provozem kosmické infrastruktury složky Copernicus nebo jejích částí organizaci EUMETSAT;

| a) | provozem
  a modernizací
  kosmické infrastruktury složky Copernicus nebo jejích částí organizaci EUMETSAT; |
| --- | --- |

a)

provozem
  a modernizací
  kosmické infrastruktury složky Copernicus nebo jejích částí organizaci EUMETSAT;

a modernizací

Pozměňovací návrh 147

Pozměňovací návrh 147

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 32 – odst. 1 – písm. b

Čl. 32 – odst. 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | prováděním služeb složky Copernicus nebo jejich částí příslušné agentury, subjekty nebo organizace. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

prováděním služeb složky Copernicus nebo jejich částí příslušné agentury, subjekty nebo organizace.

| b) | prováděním služeb složky Copernicus nebo jejich částí příslušné agentury, subjekty nebo organizace
  řídící rovněž příslušné získávání informací třetích stran
  . |
| --- | --- |

b)

prováděním služeb složky Copernicus nebo jejich částí příslušné agentury, subjekty nebo organizace
  řídící rovněž příslušné získávání informací třetích stran
  .

řídící rovněž příslušné získávání informací třetích stran

Pozměňovací návrh 148

Pozměňovací návrh 148

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 32 – odst. 2 a (nový)

Čl. 32 – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komise vezme v úvahu vědecké a technické poradenství Společného výzkumného střediska pro účely provádění programu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2a.
     
  Komise vezme v úvahu vědecké a technické poradenství Společného výzkumného střediska pro účely provádění programu.

Pozměňovací návrh 149

Pozměňovací návrh 149

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 33 – odst. 1 – návětí

Čl. 33 – odst. 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Bezpečnost programu
  by měla vycházet
  z těchto zásad: | Bezpečnost programu
  vychází
  z těchto zásad: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Bezpečnost programu
  by měla vycházet
  z těchto zásad:

by měla vycházet

Bezpečnost programu
  vychází
  z těchto zásad:

vychází

Pozměňovací návrh 150

Pozměňovací návrh 150

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 33 – odst. 1 – písm. a

Čl. 33 – odst. 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | zohlednění zkušeností členských států v oblasti bezpečnosti a inspirace jejich osvědčenými postupy; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

zohlednění zkušeností členských států v oblasti bezpečnosti a inspirace jejich osvědčenými postupy;

| a) | zohlednění zkušeností členských států v oblasti bezpečnosti a inspirace jejich osvědčenými postupy
  a vnitrostátními právními předpisy
  ; |
| --- | --- |

a)

zohlednění zkušeností členských států v oblasti bezpečnosti a inspirace jejich osvědčenými postupy
  a vnitrostátními právními předpisy
  ;

a vnitrostátními právními předpisy

Pozměňovací návrh 151

Pozměňovací návrh 151

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 33 – odst. 1 – písm. a a (nové)

Čl. 33 – odst. 1 – písm. a a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | aa) | zohlednění zkušeností získaných při provozu programů Galileo, EGNOS a Copernicus; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

aa)

aa)

zohlednění zkušeností získaných při provozu programů Galileo, EGNOS a Copernicus;

zohlednění zkušeností získaných při provozu programů Galileo, EGNOS a Copernicus;

Pozměňovací návrh 152

Pozměňovací návrh 152

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 34 – odst. 1 – pododstavec 1 – návětí

Čl. 34 – odst. 1 – pododstavec 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Komise v oblasti své působnosti zajistí vysoký stupeň bezpečnosti, zejména pokud jde o: | Komise
  a agentura
  v oblasti své působnosti zajistí vysoký stupeň bezpečnosti, zejména pokud jde o: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Komise v oblasti své působnosti zajistí vysoký stupeň bezpečnosti, zejména pokud jde o:

Komise
  a agentura
  v oblasti své působnosti zajistí vysoký stupeň bezpečnosti, zejména pokud jde o:

a agentura

Pozměňovací návrh 153

Pozměňovací návrh 153

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 34 – odst. 1 – pododstavec 2

Čl. 34 – odst. 1 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Za tímto účelem Komise
  zajistí, aby byla pro každou složku programu provedena analýza
  rizik a hrozeb. Na základě této analýzy rizik a hrozeb stanoví prostřednictvím prováděcích aktů obecné bezpečnostní požadavky pro každou složku programu. Přitom Komise vezme v úvahu dopad těchto požadavků na hladké fungování dané složky, zejména z hlediska nákladů, řízení rizik a harmonogramu, a dbá na to, aby nesnížila obecnou úroveň bezpečnosti ani nenarušila fungování stávajícího zařízení založeného na dané složce. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3. | Za tímto účelem Komise
  po konzultaci s koncovými uživateli v členských státech a příslušnými subjekty řídícími provádění složky programu provede analýzu
  rizik a hrozeb
  pro složky Copernicus, SST a GOVSATCOM
  .
  Agentura provede analýzu rizik a hrozeb pro složky Galileo a EGNOS.
  Na základě této analýzy rizik a hrozeb
  Komise po konzultaci s koncovými uživateli v členských státech a příslušnými subjekty řídícími provádění složky programu
  stanoví prostřednictvím prováděcích aktů obecné bezpečnostní požadavky pro každou složku programu. Přitom Komise vezme v úvahu dopad těchto požadavků na hladké fungování dané složky, zejména z hlediska nákladů, řízení rizik a harmonogramu, a dbá na to, aby nesnížila obecnou úroveň bezpečnosti ani nenarušila fungování stávajícího zařízení založeného na dané složce.
  Obecné bezpečnostní požadavky stanoví postupy, kterými je třeba se řídit v případě, kdy může mít provoz složky vliv na bezpečnost Unie nebo jejích členských států.
  Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Za tímto účelem Komise
  zajistí, aby byla pro každou složku programu provedena analýza
  rizik a hrozeb. Na základě této analýzy rizik a hrozeb stanoví prostřednictvím prováděcích aktů obecné bezpečnostní požadavky pro každou složku programu. Přitom Komise vezme v úvahu dopad těchto požadavků na hladké fungování dané složky, zejména z hlediska nákladů, řízení rizik a harmonogramu, a dbá na to, aby nesnížila obecnou úroveň bezpečnosti ani nenarušila fungování stávajícího zařízení založeného na dané složce. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

zajistí, aby byla pro každou složku programu provedena analýza

Za tímto účelem Komise
  po konzultaci s koncovými uživateli v členských státech a příslušnými subjekty řídícími provádění složky programu provede analýzu
  rizik a hrozeb
  pro složky Copernicus, SST a GOVSATCOM
  .
  Agentura provede analýzu rizik a hrozeb pro složky Galileo a EGNOS.
  Na základě této analýzy rizik a hrozeb
  Komise po konzultaci s koncovými uživateli v členských státech a příslušnými subjekty řídícími provádění složky programu
  stanoví prostřednictvím prováděcích aktů obecné bezpečnostní požadavky pro každou složku programu. Přitom Komise vezme v úvahu dopad těchto požadavků na hladké fungování dané složky, zejména z hlediska nákladů, řízení rizik a harmonogramu, a dbá na to, aby nesnížila obecnou úroveň bezpečnosti ani nenarušila fungování stávajícího zařízení založeného na dané složce.
  Obecné bezpečnostní požadavky stanoví postupy, kterými je třeba se řídit v případě, kdy může mít provoz složky vliv na bezpečnost Unie nebo jejích členských států.
  Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

po konzultaci s koncovými uživateli v členských státech a příslušnými subjekty řídícími provádění složky programu provede analýzu

pro složky Copernicus, SST a GOVSATCOM

Agentura provede analýzu rizik a hrozeb pro složky Galileo a EGNOS.

Komise po konzultaci s koncovými uživateli v členských státech a příslušnými subjekty řídícími provádění složky programu

Obecné bezpečnostní požadavky stanoví postupy, kterými je třeba se řídit v případě, kdy může mít provoz složky vliv na bezpečnost Unie nebo jejích členských států.

Pozměňovací návrh 154

Pozměňovací návrh 154

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 34 – odst. 2

Čl. 34 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   
  Subjekt odpovědný za řízení složky programu
  odpovídá za řízení bezpečnosti
  dané složky a
  za tím účelem
  provádí analýzu rizik a hrozeb a
   veškeré nezbytné činnosti k zajištění a monitorování bezpečnosti
  dané složky
  , zejména stanovení technických specifikací a provozních postupů, a 
  monitoruje
  jejich soulad s obecnými bezpečnostními požadavky uvedenými v 
  odstavci
  1. | 2.   
  Komise je odpovědná za řízení bezpečnosti složek Copernicus, SSA a GOVSATCOM. Agentura
  odpovídá za řízení bezpečnosti
  složek Galileo a EGNOS
  . Za tím účelem
  provádějí
  veškeré nezbytné činnosti k zajištění a monitorování bezpečnosti
  složek, za které odpovídají
  , zejména stanovení technických specifikací a provozních postupů, a 
  monitorují
  jejich soulad s obecnými bezpečnostními požadavky uvedenými v 
  odst.
   1
  třetím pododstavci
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   
  Subjekt odpovědný za řízení složky programu
  odpovídá za řízení bezpečnosti
  dané složky a
  za tím účelem
  provádí analýzu rizik a hrozeb a
   veškeré nezbytné činnosti k zajištění a monitorování bezpečnosti
  dané složky
  , zejména stanovení technických specifikací a provozních postupů, a 
  monitoruje
  jejich soulad s obecnými bezpečnostními požadavky uvedenými v 
  odstavci
  1.

2.   
  Komise je odpovědná za řízení bezpečnosti složek Copernicus, SSA a GOVSATCOM. Agentura
  odpovídá za řízení bezpečnosti
  složek Galileo a EGNOS
  . Za tím účelem
  provádějí
  veškeré nezbytné činnosti k zajištění a monitorování bezpečnosti
  složek, za které odpovídají
  , zejména stanovení technických specifikací a provozních postupů, a 
  monitorují
  jejich soulad s obecnými bezpečnostními požadavky uvedenými v 
  odst.
   1
  třetím pododstavci
  .

Pozměňovací návrh 155

Pozměňovací návrh 155

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 34 – odst. 3 – návětí

Čl. 34 – odst. 3 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Agentura: | 3.   Agentura
  také
  : |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Agentura:

3.   Agentura
  také
  :

Pozměňovací návrh 156

Pozměňovací návrh 156

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 34 – odst. 3 – písm. d a (nové)

Čl. 34 – odst. 3 – písm. d a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | da) | zajistí kybernetickou bezpečnost programu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

da)

da)

zajistí kybernetickou bezpečnost programu;

zajistí kybernetickou bezpečnost programu;

Pozměňovací návrh 157

Pozměňovací návrh 157

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 34 – odst. 4 – písm. a

Čl. 34 – odst. 4 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | přijmou opatření alespoň rovnocenná těm, která jsou nezbytná k ochraně evropských kritických infrastruktur ve smyslu směrnice Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (29), a těm, která jsou nezbytná k ochraně jejich vlastních vnitrostátních kritických infrastruktur, za účelem zajištění ochrany pozemní infrastruktury
  na zemi
  , jež tvoří nedílnou součást programu a je umístěná na jejich území; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

přijmou opatření alespoň rovnocenná těm, která jsou nezbytná k ochraně evropských kritických infrastruktur ve smyslu směrnice Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (29), a těm, která jsou nezbytná k ochraně jejich vlastních vnitrostátních kritických infrastruktur, za účelem zajištění ochrany pozemní infrastruktury
  na zemi
  , jež tvoří nedílnou součást programu a je umístěná na jejich území;

29

na zemi

| a) | přijmou opatření alespoň rovnocenná těm, která jsou nezbytná k ochraně evropských kritických infrastruktur ve smyslu směrnice Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (29), a těm, která jsou nezbytná k ochraně jejich vlastních vnitrostátních kritických infrastruktur, za účelem zajištění ochrany pozemní infrastruktury, jež tvoří nedílnou součást programu a je umístěná na jejich území; |
| --- | --- |

a)

přijmou opatření alespoň rovnocenná těm, která jsou nezbytná k ochraně evropských kritických infrastruktur ve smyslu směrnice Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (29), a těm, která jsou nezbytná k ochraně jejich vlastních vnitrostátních kritických infrastruktur, za účelem zajištění ochrany pozemní infrastruktury, jež tvoří nedílnou součást programu a je umístěná na jejich území;

29

Pozměňovací návrh 158

Pozměňovací návrh 158

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 34 – odst. 5

Čl. 34 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.   Subjekty zapojené do programu přijmou veškerá opatření
  nezbytná
  pro zajištění bezpečnosti programu. | 5.   Subjekty zapojené do programu přijmou veškerá
  nezbytná
  opatření
  , mimo jiné s ohledem na problémy identifikované v analýze rizik,
  pro zajištění bezpečnosti programu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.   Subjekty zapojené do programu přijmou veškerá opatření
  nezbytná
  pro zajištění bezpečnosti programu.

5.   Subjekty zapojené do programu přijmou veškerá
  nezbytná
  opatření
  , mimo jiné s ohledem na problémy identifikované v analýze rizik,
  pro zajištění bezpečnosti programu.

Pozměňovací návrh 159

Pozměňovací návrh 159

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 38 – odst. 2

Čl. 38 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Jako pozorovatel je na zasedání rady pro bezpečnostní akreditaci přizván zástupce Evropské kosmické agentury. K účasti na těchto zasedáních mohou být jako pozorovatelé ve výjimečných případech přizváni rovněž zástupci agentur Unie, třetích zemí nebo mezinárodních organizací v případě záležitostí,
  které se těchto třetích zemí nebo mezinárodních organizací přímo týkají, zejména pak záležitostí,
  které se týkají infrastruktury, jež jim patří nebo jež je zřízena na jejich území. Ujednání pro takovou účast zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací a její podmínky se stanoví v příslušných dohodách a musí být v souladu s jednacím řádem rady pro bezpečnostní akreditaci. | 2.   Jako pozorovatel je na zasedání rady pro bezpečnostní akreditaci přizván zástupce Evropské kosmické agentury. K účasti na těchto zasedáních mohou být jako pozorovatelé ve výjimečných případech přizváni rovněž zástupci agentur Unie, třetích zemí nebo mezinárodních organizací
  zejména
  v případě záležitostí, které se týkají infrastruktury, jež jim patří nebo jež je zřízena na jejich území. Ujednání pro takovou účast zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací a její podmínky se
  proto
  stanoví v příslušných dohodách a musí být v souladu s jednacím řádem rady pro bezpečnostní akreditaci. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Jako pozorovatel je na zasedání rady pro bezpečnostní akreditaci přizván zástupce Evropské kosmické agentury. K účasti na těchto zasedáních mohou být jako pozorovatelé ve výjimečných případech přizváni rovněž zástupci agentur Unie, třetích zemí nebo mezinárodních organizací v případě záležitostí,
  které se těchto třetích zemí nebo mezinárodních organizací přímo týkají, zejména pak záležitostí,
  které se týkají infrastruktury, jež jim patří nebo jež je zřízena na jejich území. Ujednání pro takovou účast zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací a její podmínky se stanoví v příslušných dohodách a musí být v souladu s jednacím řádem rady pro bezpečnostní akreditaci.

2.   Jako pozorovatel je na zasedání rady pro bezpečnostní akreditaci přizván zástupce Evropské kosmické agentury. K účasti na těchto zasedáních mohou být jako pozorovatelé ve výjimečných případech přizváni rovněž zástupci agentur Unie, třetích zemí nebo mezinárodních organizací
  zejména
  v případě záležitostí, které se týkají infrastruktury, jež jim patří nebo jež je zřízena na jejich území. Ujednání pro takovou účast zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací a její podmínky se
  proto
  stanoví v příslušných dohodách a musí být v souladu s jednacím řádem rady pro bezpečnostní akreditaci.

Pozměňovací návrh 160

Pozměňovací návrh 160

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 43 – odst. 1 – písm. b

Čl. 43 – odst. 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | řízení, údržbu, neustálé zdokonalování, vývoj a ochranu pozemní infrastruktury, zejména sítí, míst a podpůrných zařízení, včetně modernizací a managementu zastarávání; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

řízení, údržbu, neustálé zdokonalování, vývoj a ochranu pozemní infrastruktury, zejména sítí, míst a podpůrných zařízení, včetně modernizací a managementu zastarávání;

| b) | řízení, údržbu, neustálé zdokonalování, vývoj a ochranu pozemní infrastruktury,
  včetně infrastruktury mimo území EU, která je však nezbytná pro to, aby složky Galileo a EGNOS mohly plně pokrývat území členských států, která geograficky leží v Evropě,
  zejména sítí, míst a podpůrných zařízení, včetně modernizací a managementu zastarávání; |
| --- | --- |

b)

řízení, údržbu, neustálé zdokonalování, vývoj a ochranu pozemní infrastruktury,
  včetně infrastruktury mimo území EU, která je však nezbytná pro to, aby složky Galileo a EGNOS mohly plně pokrývat území členských států, která geograficky leží v Evropě,
  zejména sítí, míst a podpůrných zařízení, včetně modernizací a managementu zastarávání;

včetně infrastruktury mimo území EU, která je však nezbytná pro to, aby složky Galileo a EGNOS mohly plně pokrývat území členských států, která geograficky leží v Evropě,

Pozměňovací návrh 161

Pozměňovací návrh 161

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 43 – odst. 1 – písm. c

Čl. 43 – odst. 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | rozvoj budoucích generací systémů a vývoj služeb poskytovaných složkami Galileo a EGNOS, aniž jsou dotčena budoucí rozhodnutí o finančním výhledu Unie; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

rozvoj budoucích generací systémů a vývoj služeb poskytovaných složkami Galileo a EGNOS, aniž jsou dotčena budoucí rozhodnutí o finančním výhledu Unie;

| c) | rozvoj budoucích generací systémů a vývoj služeb poskytovaných složkami Galileo a EGNOS, aniž jsou dotčena budoucí rozhodnutí o finančním výhledu Unie
  a s ohledem na potřeby příslušných zúčastněných subjektů
  ; |
| --- | --- |

c)

rozvoj budoucích generací systémů a vývoj služeb poskytovaných složkami Galileo a EGNOS, aniž jsou dotčena budoucí rozhodnutí o finančním výhledu Unie
  a s ohledem na potřeby příslušných zúčastněných subjektů
  ;

a s ohledem na potřeby příslušných zúčastněných subjektů

Pozměňovací návrh 162

Pozměňovací návrh 162

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 43 – odst. 1 – písm. c a (nové)

Čl. 43 – odst. 1 – písm. c a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ca) | podporu rozvoje a vývoje základních technologických prvků, jako jsou čipové sady a přijímače uzpůsobené pro systém Galileo; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ca)

ca)

podporu rozvoje a vývoje základních technologických prvků, jako jsou čipové sady a přijímače uzpůsobené pro systém Galileo;

podporu rozvoje a vývoje základních technologických prvků, jako jsou čipové sady a přijímače uzpůsobené pro systém Galileo;

Pozměňovací návrh 163

Pozměňovací návrh 163

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 43 – odst. 1 – písm. c b (nové)

Čl. 43 – odst. 1 – písm. c b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | cb) | podporu vývoje (integrovaných) návazných aplikací složek Galileo a EGNOS s využitím jednak složek EGNOS/Galileo, jednak Copernicus; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

cb)

cb)

podporu vývoje (integrovaných) návazných aplikací složek Galileo a EGNOS s využitím jednak složek EGNOS/Galileo, jednak Copernicus;

podporu vývoje (integrovaných) návazných aplikací složek Galileo a EGNOS s využitím jednak složek EGNOS/Galileo, jednak Copernicus;

Pozměňovací návrh 164

Pozměňovací návrh 164

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 43 – odst. 1 – písm. e

Čl. 43 – odst. 1 – písm. e

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| e) | zajišťování služeb poskytovaných složkami Galileo a EGNOS a rozvoj trhu s těmito službami; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

e)

zajišťování služeb poskytovaných složkami Galileo a EGNOS a rozvoj trhu s těmito službami;

| e) | zajišťování služeb poskytovaných složkami Galileo a EGNOS a rozvoj trhu s těmito službami
  , zejména za účelem maximalizace socioekonomických přínosů uvedených v čl. 4 odst. 1
  ; |
| --- | --- |

e)

zajišťování služeb poskytovaných složkami Galileo a EGNOS a rozvoj trhu s těmito službami
  , zejména za účelem maximalizace socioekonomických přínosů uvedených v čl. 4 odst. 1
  ;

, zejména za účelem maximalizace socioekonomických přínosů uvedených v čl. 4 odst. 1

Pozměňovací návrh 165

Pozměňovací návrh 165

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 45 – odst. 1 – písm. c

Čl. 45 – odst. 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | službu pro zajištění bezpečnosti života (SoL), která je osvobozena od přímých uživatelských poplatků a poskytuje informace o poloze a synchronizaci s vysokou úrovní kontinuity, dostupnosti
  a
  přesnosti, včetně zpráv týkajících se integrity, které uživatele upozorňují na jakékoli selhání v systému Galileo a jiných GNSS, které Galileo v oblasti pokrytí zesiluje, nebo na signály o překročení limitů vydávaných systémem Galileo a těmito jinými GNSS, a která je určena především pro uživatele, pro které má zásadní význam bezpečnost, zejména v oblasti civilního letectví pro účely letových navigačních služeb. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

službu pro zajištění bezpečnosti života (SoL), která je osvobozena od přímých uživatelských poplatků a poskytuje informace o poloze a synchronizaci s vysokou úrovní kontinuity, dostupnosti
  a
  přesnosti, včetně zpráv týkajících se integrity, které uživatele upozorňují na jakékoli selhání v systému Galileo a jiných GNSS, které Galileo v oblasti pokrytí zesiluje, nebo na signály o překročení limitů vydávaných systémem Galileo a těmito jinými GNSS, a která je určena především pro uživatele, pro které má zásadní význam bezpečnost, zejména v oblasti civilního letectví pro účely letových navigačních služeb.

a

| c) | službu pro zajištění bezpečnosti života (SoL), která je osvobozena od přímých uživatelských poplatků a poskytuje informace o poloze a synchronizaci času s vysokou úrovní kontinuity, dostupnosti, přesnosti
  a integrity. Tato služba se poskytuje v souladu s nařízením o agentuře EASA s cílem zajistit dodržení požadavků na bezpečnost leteckého provozu
  , včetně zpráv týkajících se integrity, které uživatele upozorňují na jakékoli selhání v systému Galileo a jiných GNSS, které Galileo v oblasti pokrytí zesiluje, nebo na signály o překročení limitů vydávaných systémem Galileo a těmito jinými GNSS, a která je určena především pro uživatele, pro které má zásadní význam bezpečnost, zejména v oblasti civilního letectví pro účely letových navigačních služeb. |
| --- | --- |

c)

službu pro zajištění bezpečnosti života (SoL), která je osvobozena od přímých uživatelských poplatků a poskytuje informace o poloze a synchronizaci času s vysokou úrovní kontinuity, dostupnosti, přesnosti
  a integrity. Tato služba se poskytuje v souladu s nařízením o agentuře EASA s cílem zajistit dodržení požadavků na bezpečnost leteckého provozu
  , včetně zpráv týkajících se integrity, které uživatele upozorňují na jakékoli selhání v systému Galileo a jiných GNSS, které Galileo v oblasti pokrytí zesiluje, nebo na signály o překročení limitů vydávaných systémem Galileo a těmito jinými GNSS, a která je určena především pro uživatele, pro které má zásadní význam bezpečnost, zejména v oblasti civilního letectví pro účely letových navigačních služeb.

a integrity. Tato služba se poskytuje v souladu s nařízením o agentuře EASA s cílem zajistit dodržení požadavků na bezpečnost leteckého provozu

Pozměňovací návrh 166

Pozměňovací návrh 166

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 45 – odst. 2 – pododstavec 1

Čl. 45 – odst. 2 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Služby uvedené v odstavci 1 se poskytují především na území členských států nacházejícím se zeměpisně v Evropě. | Služby uvedené v odstavci 1 se poskytují především na území členských států nacházejícím se zeměpisně v Evropě
  s cílem pokrýt kontinentální území do konce roku 2023 a všechna území do konce roku 2025
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Služby uvedené v odstavci 1 se poskytují především na území členských států nacházejícím se zeměpisně v Evropě.

Služby uvedené v odstavci 1 se poskytují především na území členských států nacházejícím se zeměpisně v Evropě
  s cílem pokrýt kontinentální území do konce roku 2023 a všechna území do konce roku 2025
  .

s cílem pokrýt kontinentální území do konce roku 2023 a všechna území do konce roku 2025

Pozměňovací návrh 167

Pozměňovací návrh 167

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 45 – odst. 3

Čl. 45 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Náklady takového rozšíření, včetně souvisejících provozních nákladů specifických pro uvedené regiony, nejsou hrazeny z rozpočtu podle článku 11. Uvedené rozšíření nezpůsobí prodlevu v nabízení služeb podle odstavce 1 na území členských států nacházejícím se zeměpisně v Evropě. | 3.   Náklady takového rozšíření, včetně souvisejících provozních nákladů specifických pro uvedené regiony, nejsou hrazeny z rozpočtu podle článku 11
  , Komise ovšem zváží využití programů a dohod o partnerství, a bude-li to vhodné, vývoj zvláštního finančního nástroje na jejich podporu
  . Uvedené rozšíření nezpůsobí prodlevu v nabízení služeb podle odstavce 1 na území členských států nacházejícím se zeměpisně v Evropě. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Náklady takového rozšíření, včetně souvisejících provozních nákladů specifických pro uvedené regiony, nejsou hrazeny z rozpočtu podle článku 11. Uvedené rozšíření nezpůsobí prodlevu v nabízení služeb podle odstavce 1 na území členských států nacházejícím se zeměpisně v Evropě.

3.   Náklady takového rozšíření, včetně souvisejících provozních nákladů specifických pro uvedené regiony, nejsou hrazeny z rozpočtu podle článku 11
  , Komise ovšem zváží využití programů a dohod o partnerství, a bude-li to vhodné, vývoj zvláštního finančního nástroje na jejich podporu
  . Uvedené rozšíření nezpůsobí prodlevu v nabízení služeb podle odstavce 1 na území členských států nacházejícím se zeměpisně v Evropě.

Pozměňovací návrh 168

Pozměňovací návrh 168

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 47 – nadpis

Čl. 47 – nadpis

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Slučitelnost
  a
   interoperabilita | Slučitelnost, interoperabilita
  a normalizace |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Slučitelnost
  a
   interoperabilita

a

Slučitelnost, interoperabilita
  a normalizace

a normalizace

Pozměňovací návrh 169

Pozměňovací návrh 169

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 47 – odst. 2

Čl. 47 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Složky Galileo a EGNOS a služby, které poskytují, musí být slučitelné a interoperabilní s ostatními systémy družicové navigace a s klasickými prostředky rádiové navigace, pokud jsou v mezinárodních dohodách stanoveny nezbytné požadavky na slučitelnost a interoperabilitu. | 2.   Složky Galileo a EGNOS a služby, které poskytují, musí být
  vzájemně
  slučitelné a interoperabilní s ostatními systémy družicové navigace a s klasickými prostředky rádiové navigace, pokud jsou v mezinárodních dohodách stanoveny nezbytné požadavky na slučitelnost a interoperabilitu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Složky Galileo a EGNOS a služby, které poskytují, musí být slučitelné a interoperabilní s ostatními systémy družicové navigace a s klasickými prostředky rádiové navigace, pokud jsou v mezinárodních dohodách stanoveny nezbytné požadavky na slučitelnost a interoperabilitu.

2.   Složky Galileo a EGNOS a služby, které poskytují, musí být
  vzájemně
  slučitelné a interoperabilní s ostatními systémy družicové navigace a s klasickými prostředky rádiové navigace, pokud jsou v mezinárodních dohodách stanoveny nezbytné požadavky na slučitelnost a interoperabilitu.

Pozměňovací návrh 170

Pozměňovací návrh 170

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 47 – odst. 2 a (nový)

Čl. 47 – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Složky Galileo a EGNOS usilují o dosažení souladu s mezinárodními normami a certifikacemi. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2a.
     
  Složky Galileo a EGNOS usilují o dosažení souladu s mezinárodními normami a certifikacemi.

Pozměňovací návrh 171

Pozměňovací návrh 171

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 48 – odst. 1

Čl. 48 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Složka Copernicus se provádí v návaznosti na předchozí investice Unie a ve vhodných případech využívá národní nebo regionální kapacity členských států a zohledňuje kapacity komerčních dodavatelů srovnatelných dat a informací a potřebu podporovat hospodářskou soutěž a rozvoj trhu. | 1.   Složka Copernicus se provádí v návaznosti na předchozí investice Unie
  , Evropské kosmické agentury a organizace EUMETSAT
  a ve vhodných případech využívá národní nebo regionální kapacity členských států a zohledňuje kapacity komerčních dodavatelů srovnatelných dat a informací a potřebu podporovat hospodářskou soutěž a rozvoj trhu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Složka Copernicus se provádí v návaznosti na předchozí investice Unie a ve vhodných případech využívá národní nebo regionální kapacity členských států a zohledňuje kapacity komerčních dodavatelů srovnatelných dat a informací a potřebu podporovat hospodářskou soutěž a rozvoj trhu.

1.   Složka Copernicus se provádí v návaznosti na předchozí investice Unie
  , Evropské kosmické agentury a organizace EUMETSAT
  a ve vhodných případech využívá národní nebo regionální kapacity členských států a zohledňuje kapacity komerčních dodavatelů srovnatelných dat a informací a potřebu podporovat hospodářskou soutěž a rozvoj trhu.

Pozměňovací návrh 172

Pozměňovací návrh 172

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 48 – odst. 2

Čl. 48 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Složka Copernicus dodává data a informace, přičemž
  uplatňuje politiku
  plného, bezplatného a otevřeného přístupu k datům. | 2.   Složka Copernicus dodává data a informace, přičemž
  vychází z politiky
  plného, bezplatného a otevřeného přístupu k datům. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Složka Copernicus dodává data a informace, přičemž
  uplatňuje politiku
  plného, bezplatného a otevřeného přístupu k datům.

2.   Složka Copernicus dodává data a informace, přičemž
  vychází z politiky
  plného, bezplatného a otevřeného přístupu k datům.

Pozměňovací návrh 173

Pozměňovací návrh 173

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 48 – odst. 3 – písm. a – odrážka 1

Čl. 48 – odst. 3 – písm. a – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | vývoj a provozní činnosti družic Sentinel složky Copernicus; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

vývoj a provozní činnosti družic Sentinel složky Copernicus;

| — | (Netýká se českého znění.) |
| --- | --- |

—

(Netýká se českého znění.)

(Netýká se českého znění.)

Pozměňovací návrh 174

Pozměňovací návrh 174

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 48 – odst. 3 – písm. c

Čl. 48 – odst. 3 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | složky pro přístup k datům a jejich distribuci, která zahrnuje infrastrukturu a služby k zajištění vyhledávání
  a
  prohlížení dat a informací složky Copernicus, přístupu k nim a jejich distribuci a využívání; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

složky pro přístup k datům a jejich distribuci, která zahrnuje infrastrukturu a služby k zajištění vyhledávání
  a
  prohlížení dat a informací složky Copernicus, přístupu k nim a jejich distribuci a využívání;

a

| c) | složky pro přístup k datům a jejich distribuci, která zahrnuje infrastrukturu a služby k zajištění
  uživatelsky přívětivého
  vyhledávání, prohlížení
  a dlouhodobé archivování
  dat a informací složky Copernicus, přístupu k nim a jejich distribuci a využívání; |
| --- | --- |

c)

složky pro přístup k datům a jejich distribuci, která zahrnuje infrastrukturu a služby k zajištění
  uživatelsky přívětivého
  vyhledávání, prohlížení
  a dlouhodobé archivování
  dat a informací složky Copernicus, přístupu k nim a jejich distribuci a využívání;

uživatelsky přívětivého

a dlouhodobé archivování

Pozměňovací návrh 175

Pozměňovací návrh 175

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 48 – odst. 3 – písm. d

Čl. 48 – odst. 3 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | složky rozšiřování uživatelské základy a rozvoje trhu podle čl. 29 odst. 5, která zahrnuje příslušné činnosti, zdroje a služby na podporu složky Copernicus, jejích dat a služeb na všech úrovních za účelem maximalizace socioekonomických přínosů, které jsou uvedeny v čl. 4 odst. 1. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

d)

složky rozšiřování uživatelské základy a rozvoje trhu podle čl. 29 odst. 5, která zahrnuje příslušné činnosti, zdroje a služby na podporu složky Copernicus, jejích dat a služeb na všech úrovních za účelem maximalizace socioekonomických přínosů, které jsou uvedeny v čl. 4 odst. 1.

| d) | složky rozšiřování uživatelské základny
  , budování kapacit
  a rozvoje trhu podle čl. 29 odst. 5, která zahrnuje příslušné činnosti, zdroje a služby na podporu složky Copernicus, jejích dat a služeb na všech úrovních za účelem maximalizace socioekonomických přínosů, které jsou uvedeny v čl. 4 odst. 1. |
| --- | --- |

d)

složky rozšiřování uživatelské základny
  , budování kapacit
  a rozvoje trhu podle čl. 29 odst. 5, která zahrnuje příslušné činnosti, zdroje a služby na podporu složky Copernicus, jejích dat a služeb na všech úrovních za účelem maximalizace socioekonomických přínosů, které jsou uvedeny v čl. 4 odst. 1.

, budování kapacit

Pozměňovací návrh 176

Pozměňovací návrh 176

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 48 – odst. 4

Čl. 48 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   Složka Copernicus prosazuje mezinárodní koordinaci pozorovacích systémů a související výměny údajů za účelem posílení jejího globálního rozměru a doplňkovosti, přičemž zohledňuje stávající mezinárodní dohody a koordinační postupy. | 4.   Složka Copernicus prosazuje mezinárodní koordinaci pozorovacích systémů a související výměny údajů za účelem posílení jejího globálního rozměru a doplňkovosti, přičemž zohledňuje stávající
  a budoucí
  mezinárodní dohody a koordinační postupy. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.   Složka Copernicus prosazuje mezinárodní koordinaci pozorovacích systémů a související výměny údajů za účelem posílení jejího globálního rozměru a doplňkovosti, přičemž zohledňuje stávající mezinárodní dohody a koordinační postupy.

4.   Složka Copernicus prosazuje mezinárodní koordinaci pozorovacích systémů a související výměny údajů za účelem posílení jejího globálního rozměru a doplňkovosti, přičemž zohledňuje stávající
  a budoucí
  mezinárodní dohody a koordinační postupy.

Pozměňovací návrh 177

Pozměňovací návrh 177

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 49 – nadpis

Čl. 49 – nadpis

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Získávání dat | Způsobilá opatření |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Získávání dat

Získávání dat

Způsobilá opatření

Způsobilá opatření

Pozměňovací návrh 178

Pozměňovací návrh 178

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 49 – odst. 1 – písm. a

Čl. 49 – odst. 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | opatření pro poskytnutí kontinuity stávajících misí Sentinel a pro vývoj, vypouštění do vesmíru, údržbu a provozování dalších družic Sentinel rozšiřujících oblast pozorování,
  přičemž se upřednostňují
  : pozorovací kapacity pro monitorování antropogenních emisí CO2 a ostatních skleníkových plynů, které umožní pokrytí pólů a inovativní environmentální aplikace v oblasti zemědělství, lesnictví a vodohospodářství; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

opatření pro poskytnutí kontinuity stávajících misí Sentinel a pro vývoj, vypouštění do vesmíru, údržbu a provozování dalších družic Sentinel rozšiřujících oblast pozorování,
  přičemž se upřednostňují
  : pozorovací kapacity pro monitorování antropogenních emisí CO2 a ostatních skleníkových plynů, které umožní pokrytí pólů a inovativní environmentální aplikace v oblasti zemědělství, lesnictví a vodohospodářství;

přičemž se upřednostňují

2

| a) | opatření pro poskytnutí kontinuity stávajících misí Sentinel a pro vývoj, vypouštění do vesmíru, údržbu a provozování dalších družic Sentinel rozšiřujících oblast pozorování,
  jako jsou
  : pozorovací kapacity pro monitorování antropogenních emisí CO2 a ostatních skleníkových plynů, které umožní pokrytí pólů a inovativní environmentální aplikace v oblasti zemědělství, lesnictví a vodohospodářství; |
| --- | --- |

a)

opatření pro poskytnutí kontinuity stávajících misí Sentinel a pro vývoj, vypouštění do vesmíru, údržbu a provozování dalších družic Sentinel rozšiřujících oblast pozorování,
  jako jsou
  : pozorovací kapacity pro monitorování antropogenních emisí CO2 a ostatních skleníkových plynů, které umožní pokrytí pólů a inovativní environmentální aplikace v oblasti zemědělství, lesnictví a vodohospodářství;

jako jsou

2

Pozměňovací návrh 179

Pozměňovací návrh 179

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 49 – odst. 1 – písm. b

Čl. 49 – odst. 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | opatření k zajištění přístupu k datům třetích stran nezbytným k vytváření služeb složky Copernicus nebo pro využití ze strany
  orgánů, agentur a decentralizovaných útvarů Unie
  ; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

opatření k zajištění přístupu k datům třetích stran nezbytným k vytváření služeb složky Copernicus nebo pro využití ze strany
  orgánů, agentur a decentralizovaných útvarů Unie
  ;

orgánů, agentur a decentralizovaných útvarů Unie

| b) | opatření k zajištění přístupu k datům třetích stran nezbytným k vytváření služeb složky Copernicus nebo pro využití ze strany
  hlavních uživatelů, přičemž se upřednostňují data poskytovaná nebo financovaná veřejnými subjekty v členských státech, jako jsou vnitrostátní agentury
  ; |
| --- | --- |

b)

opatření k zajištění přístupu k datům třetích stran nezbytným k vytváření služeb složky Copernicus nebo pro využití ze strany
  hlavních uživatelů, přičemž se upřednostňují data poskytovaná nebo financovaná veřejnými subjekty v členských státech, jako jsou vnitrostátní agentury
  ;

hlavních uživatelů, přičemž se upřednostňují data poskytovaná nebo financovaná veřejnými subjekty v členských státech, jako jsou vnitrostátní agentury

Pozměňovací návrh 180

Pozměňovací návrh 180

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 49 – odst. 1 – písm. c a (nové)

Čl. 49 – odst. 1 – písm. c a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ca) | podporu rozvoje příslušných navazujících aplikací a služeb složky Copernicus. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ca)

ca)

podporu rozvoje příslušných navazujících aplikací a služeb složky Copernicus.

podporu rozvoje příslušných navazujících aplikací a služeb složky Copernicus.

Pozměňovací návrh 181

Pozměňovací návrh 181

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 50 – odst. 1 – návětí

Čl. 50 – odst. 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Složka Copernicus zahrnuje opatření na podporu těchto služeb: | Složka Copernicus zahrnuje opatření na podporu těchto
  hlavních
  služeb: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Složka Copernicus zahrnuje opatření na podporu těchto služeb:

Složka Copernicus zahrnuje opatření na podporu těchto
  hlavních
  služeb:

hlavních

Pozměňovací návrh 182

Pozměňovací návrh 182

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 50 – odst. 1 – písm. a – odrážka 3

Čl. 50 – odst. 1 – písm. a – odrážka 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | monitorování pevniny a zemědělství za účelem poskytování informací o krajinném pokryvu, využívání půdy a změnách využívání půdy,
  městských oblastech
  , kvantitě a kvalitě vnitrozemské vody, lesích, zemědělských a jiných přírodních zdrojích, biologické rozmanitosti a kryosféře, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

monitorování pevniny a zemědělství za účelem poskytování informací o krajinném pokryvu, využívání půdy a změnách využívání půdy,
  městských oblastech
  , kvantitě a kvalitě vnitrozemské vody, lesích, zemědělských a jiných přírodních zdrojích, biologické rozmanitosti a kryosféře,

městských oblastech

| — | monitorování pevniny a zemědělství za účelem poskytování informací o krajinném pokryvu, využívání půdy a změnách využívání půdy,
  kvalitě půdy, desertifikaci, památkách kulturního dědictví
  , kvantitě a kvalitě vnitrozemské vody, lesích
  a zejména odlesňování
  , zemědělských a jiných přírodních zdrojích, biologické rozmanitosti a kryosféře,
  členské státy budou moci používat informace a údaje vyplývající z monitorování zemědělské plochy, pokud jde o míru pokrytí půdy a využívání zemědělské půdy tak, aby se dále snížila administrativní zátěž spojená s poskytováním zemědělských subvencí, |
| --- | --- |

—

monitorování pevniny a zemědělství za účelem poskytování informací o krajinném pokryvu, využívání půdy a změnách využívání půdy,
  kvalitě půdy, desertifikaci, památkách kulturního dědictví
  , kvantitě a kvalitě vnitrozemské vody, lesích
  a zejména odlesňování
  , zemědělských a jiných přírodních zdrojích, biologické rozmanitosti a kryosféře,
  členské státy budou moci používat informace a údaje vyplývající z monitorování zemědělské plochy, pokud jde o míru pokrytí půdy a využívání zemědělské půdy tak, aby se dále snížila administrativní zátěž spojená s poskytováním zemědělských subvencí,

kvalitě půdy, desertifikaci, památkách kulturního dědictví

a zejména odlesňování

členské státy budou moci používat informace a údaje vyplývající z monitorování zemědělské plochy, pokud jde o míru pokrytí půdy a využívání zemědělské půdy tak, aby se dále snížila administrativní zátěž spojená s poskytováním zemědělských subvencí,

Pozměňovací návrh 183

Pozměňovací návrh 183

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – písm. a – odrážka 4 a (nová)

Čl. 1 – odst. 1 – písm. a – odrážka 4 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | mapování zemědělské půdy vyžadující závlahu, odhady úrody a využívání půdy a zajištění větší bezpečnosti a kvality potravin prostřednictvím ochrany životního prostředí; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

mapování zemědělské půdy vyžadující závlahu, odhady úrody a využívání půdy a zajištění větší bezpečnosti a kvality potravin prostřednictvím ochrany životního prostředí;

mapování zemědělské půdy vyžadující závlahu, odhady úrody a využívání půdy a zajištění větší bezpečnosti a kvality potravin prostřednictvím ochrany životního prostředí;

Pozměňovací návrh 184

Pozměňovací návrh 184

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – písm. a – odrážka 1 b (nová)

Čl. 1 – odst. 1 – písm. a – odrážka 1 b (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | monitorování rybolovné činnosti za účelem zajištění větší bezpečnosti a kvality potravin prostřednictvím ochrany životního prostředí; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

monitorování rybolovné činnosti za účelem zajištění větší bezpečnosti a kvality potravin prostřednictvím ochrany životního prostředí;

monitorování rybolovné činnosti za účelem zajištění větší bezpečnosti a kvality potravin prostřednictvím ochrany životního prostředí;

Pozměňovací návrh 185

Pozměňovací návrh 185

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 50 – odst. 1 – písm. a a (nové)

Čl. 50 – odst. 1 – písm. a a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | aa) | monitorování podpory provádění politik Unie; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

aa)

aa)

monitorování podpory provádění politik Unie;

monitorování podpory provádění politik Unie;

Pozměňovací návrh 186

Pozměňovací návrh 186

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 53 – odst. 1 – návětí

Čl. 53 – odst. 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Složka SST podporuje tyto činnosti: | Cílem programu SST je postupně vybavit Unii autonomními schopnostmi složky SST. |
| | Složka SST podporuje tyto činnosti: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Složka SST podporuje tyto činnosti:

Cílem programu SST je postupně vybavit Unii autonomními schopnostmi složky SST.

Cílem programu SST je postupně vybavit Unii autonomními schopnostmi složky SST.

Složka SST podporuje tyto činnosti:

Pozměňovací návrh 187

Pozměňovací návrh 187

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 53 – odst. 1 – písm. a

Čl. 53 – odst. 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | vytvoření, rozvoj a provoz sítě pozemních a/nebo kosmických senzorů členských států, včetně senzorů vyvinutých Evropskou kosmickou agenturou a senzorů Unie provozovaných na vnitrostátní úrovni za účelem průzkumu a sledování objektů a vytvoření evropského katalogu kosmických objektů přizpůsobeného potřebám uživatelů podle článku 55; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

vytvoření, rozvoj a provoz sítě pozemních a/nebo kosmických senzorů členských států, včetně senzorů vyvinutých Evropskou kosmickou agenturou a senzorů Unie provozovaných na vnitrostátní úrovni za účelem průzkumu a sledování objektů a vytvoření evropského katalogu kosmických objektů přizpůsobeného potřebám uživatelů podle článku 55;

| a) | vytvoření, rozvoj a provoz sítě pozemních a/nebo kosmických senzorů členských států
  nebo Unie
  , včetně senzorů vyvinutých Evropskou kosmickou agenturou a senzorů Unie provozovaných na vnitrostátní úrovni za účelem průzkumu a sledování objektů a vytvoření evropského katalogu kosmických objektů přizpůsobeného potřebám uživatelů podle článku 55; |
| --- | --- |

a)

vytvoření, rozvoj a provoz sítě pozemních a/nebo kosmických senzorů členských států
  nebo Unie
  , včetně senzorů vyvinutých Evropskou kosmickou agenturou a senzorů Unie provozovaných na vnitrostátní úrovni za účelem průzkumu a sledování objektů a vytvoření evropského katalogu kosmických objektů přizpůsobeného potřebám uživatelů podle článku 55;

nebo Unie

Pozměňovací návrh 188

Pozměňovací návrh 188

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 56 – odst. 1 – pododstavec 1 – návětí

Čl. 56 – odst. 1 – pododstavec 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Členské státy, které si přejí účastnit se poskytování služeb SST podle článku 54, musí Komisi předložit společný návrh, v němž prokážou splnění těchto kritérií: | Členské státy, které si přejí účastnit se poskytování služeb SST podle článku 54, musí Komisi předložit
  jednotný nebo
  společný návrh, v němž prokážou splnění těchto kritérií: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Členské státy, které si přejí účastnit se poskytování služeb SST podle článku 54, musí Komisi předložit společný návrh, v němž prokážou splnění těchto kritérií:

Členské státy, které si přejí účastnit se poskytování služeb SST podle článku 54, musí Komisi předložit
  jednotný nebo
  společný návrh, v němž prokážou splnění těchto kritérií:

jednotný nebo

Pozměňovací návrh 189

Pozměňovací návrh 189

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 57 – odst. 8

Čl. 57 – odst. 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 8.   Komise
  prostřednictvím prováděcích aktů
  přijme podrobná pravidla týkající se fungování organizačního rámce účasti členských států na SST. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3. | 8.   Komise přijme
  akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 105 týkající se konkrétního ustanovení,
  podrobná pravidla týkající se fungování organizačního rámce účasti členských států na SST. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

8.   Komise
  prostřednictvím prováděcích aktů
  přijme podrobná pravidla týkající se fungování organizačního rámce účasti členských států na SST. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

8.   Komise přijme
  akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 105 týkající se konkrétního ustanovení,
  podrobná pravidla týkající se fungování organizačního rámce účasti členských států na SST. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

Pozměňovací návrh 190

Pozměňovací návrh 190

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 58 a (nový)

Článek 58 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 58a




  Monitorování nabídky a poptávky týkající se SST




  Do 31. prosince 2024 vyhodnotí Komise provádění složky SST, zejména pokud jde o vývoj potřeb uživatelů v souvislosti s kapacitou pozemních a kosmických senzorů, a dokončí tvorbu evropského katalogu uvedeného v čl. 53 odst. 1a.




  Hodnocení se zaměří zejména na potřebu další kosmické a pozemní infrastruktury.




  Hodnocení je v případě potřeby doprovázeno vhodným návrhem vývoje další kosmické a pozemské infrastruktury v rámci složky SST. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 58a

Monitorování nabídky a poptávky týkající se SST

Do 31. prosince 2024 vyhodnotí Komise provádění složky SST, zejména pokud jde o vývoj potřeb uživatelů v souvislosti s kapacitou pozemních a kosmických senzorů, a dokončí tvorbu evropského katalogu uvedeného v čl. 53 odst. 1a.

Hodnocení se zaměří zejména na potřebu další kosmické a pozemní infrastruktury.

Hodnocení je v případě potřeby doprovázeno vhodným návrhem vývoje další kosmické a pozemské infrastruktury v rámci složky SST.

Pozměňovací návrh 191

Pozměňovací návrh 191

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 60 – odst. 1 – písm. c a (nové)

Čl. 60 – odst. 1 – písm. c a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ca) | vytvoření evropského katalogu blízkozemních těles. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ca)

ca)

vytvoření evropského katalogu blízkozemních těles.

vytvoření evropského katalogu blízkozemních těles.

Pozměňovací návrh 192

Pozměňovací návrh 192

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 61 – odst. 1 – návětí

Čl. 61 – odst. 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| V rámci složky GOVSATCOM se kapacity a služby družicové komunikace kombinují do společného souboru Unie obsahujícího kapacity a služby družicové komunikace. Tato složka
  zahrnuje
  : | V rámci složky GOVSATCOM se kapacity a služby družicové komunikace kombinují do společného souboru Unie obsahujícího kapacity a služby družicové komunikace
  s přiměřenými požadavky na bezpečnost
  . Tato složka
  může zahrnovat
  : |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

V rámci složky GOVSATCOM se kapacity a služby družicové komunikace kombinují do společného souboru Unie obsahujícího kapacity a služby družicové komunikace. Tato složka
  zahrnuje
  :

zahrnuje

V rámci složky GOVSATCOM se kapacity a služby družicové komunikace kombinují do společného souboru Unie obsahujícího kapacity a služby družicové komunikace
  s přiměřenými požadavky na bezpečnost
  . Tato složka
  může zahrnovat
  :

s přiměřenými požadavky na bezpečnost

může zahrnovat

Pozměňovací návrh 193

Pozměňovací návrh 193

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 61 – odst. 1 – písm. a

Čl. 61 – odst. 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | vývoj, vybudování a provozní činnosti infrastruktury pozemního segmentu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

vývoj, vybudování a provozní činnosti infrastruktury pozemního segmentu;

| a) | vývoj, vybudování a provozní činnosti infrastruktury pozemního
  a kosmického
  segmentu; |
| --- | --- |

a)

vývoj, vybudování a provozní činnosti infrastruktury pozemního
  a kosmického
  segmentu;

a kosmického

Pozměňovací návrh 194

Pozměňovací návrh 194

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 62 – odst. 3

Čl. 62 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme portfolio služeb pro služby poskytované v rámci GOVSATCOM v podobě seznamu kategorií kapacit a služeb družicové komunikace a jejich atributů, včetně zeměpisného pokrytí, kmitočtu, šířky pásma, uživatelského zařízení a bezpečnostních prvků. Tato opatření musí být založena na provozních a bezpečnostních požadavcích uvedených v odstavci 1
  a musí upřednostňovat služby poskytované uživatelům na úrovni Unie
  . Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3. | 3.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme portfolio služeb pro služby poskytované v rámci GOVSATCOM v podobě seznamu kategorií kapacit a služeb družicové komunikace a jejich atributů, včetně zeměpisného pokrytí, kmitočtu, šířky pásma, uživatelského zařízení a bezpečnostních prvků. Tato opatření musí být založena na provozních a bezpečnostních požadavcích uvedených v odstavci 1. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme portfolio služeb pro služby poskytované v rámci GOVSATCOM v podobě seznamu kategorií kapacit a služeb družicové komunikace a jejich atributů, včetně zeměpisného pokrytí, kmitočtu, šířky pásma, uživatelského zařízení a bezpečnostních prvků. Tato opatření musí být založena na provozních a bezpečnostních požadavcích uvedených v odstavci 1
  a musí upřednostňovat služby poskytované uživatelům na úrovni Unie
  . Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

3.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme portfolio služeb pro služby poskytované v rámci GOVSATCOM v podobě seznamu kategorií kapacit a služeb družicové komunikace a jejich atributů, včetně zeměpisného pokrytí, kmitočtu, šířky pásma, uživatelského zařízení a bezpečnostních prvků. Tato opatření musí být založena na provozních a bezpečnostních požadavcích uvedených v odstavci 1. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

Pozměňovací návrh 195

Pozměňovací návrh 195

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 62 – odst. 3 a (nový)

Čl. 62 – odst. 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Portfolio služeb uvedené v odstavci 3 zohlední stávající komerčně dostupné služby, aby nedošlo k narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3a.
     
  Portfolio služeb uvedené v odstavci 3 zohlední stávající komerčně dostupné služby, aby nedošlo k narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu.

Pozměňovací návrh 196

Pozměňovací návrh 196

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 63 – odst. 1 – písm. b

Čl. 63 – odst. 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | právnické osoby, které jsou řádně akreditovány k poskytování satelitních kapacit nebo služeb v souladu s postupem bezpečnostní akreditace podle článku 36
  na základě specifických bezpečnostních požadavků na GOVSATCOM podle čl. 34 odst. 1
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

právnické osoby, které jsou řádně akreditovány k poskytování satelitních kapacit nebo služeb v souladu s postupem bezpečnostní akreditace podle článku 36
  na základě specifických bezpečnostních požadavků na GOVSATCOM podle čl. 34 odst. 1
  .

na základě specifických bezpečnostních požadavků na GOVSATCOM podle čl. 34 odst. 1

| b) | právnické osoby, které jsou řádně akreditovány k poskytování satelitních kapacit nebo služeb v souladu s postupem bezpečnostní akreditace podle článku 36. |
| --- | --- |

b)

právnické osoby, které jsou řádně akreditovány k poskytování satelitních kapacit nebo služeb v souladu s postupem bezpečnostní akreditace podle článku 36.

Pozměňovací návrh 197

Pozměňovací návrh 197

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 63 – odst. 1 – písm. b a (nové)

Čl. 63 – odst. 1 – písm. b a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ba) | Poskytovatelé kapacit či služeb družicové komunikace v rámci této složky splňují specifické bezpečnostní požadavky na složku GOVSATCOM stanovené podle čl. 34 odst. 1. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ba)

ba)

Poskytovatelé kapacit či služeb družicové komunikace v rámci této složky splňují specifické bezpečnostní požadavky na složku GOVSATCOM stanovené podle čl. 34 odst. 1.

Poskytovatelé kapacit či služeb družicové komunikace v rámci této složky splňují specifické bezpečnostní požadavky na složku GOVSATCOM stanovené podle čl. 34 odst. 1.

Pozměňovací návrh 198

Pozměňovací návrh 198

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 65 – odst. 1

Čl. 65 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Sdružené kapacity, služby a uživatelská zařízení družicové komunikace se sdílí a prioritizují mezi účastníky GOVSATCOM na základě analýzy bezpečnostních rizik prováděné uživateli na úrovni Unie a členských států.
  Při tomto sdílení a prioritizaci jsou upřednostňováni uživatelé na úrovni Unie. | 1.   Sdružené kapacity, služby a uživatelská zařízení družicové komunikace se sdílí a prioritizují mezi účastníky GOVSATCOM na základě analýzy bezpečnostních rizik prováděné uživateli na úrovni Unie a členských států. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Sdružené kapacity, služby a uživatelská zařízení družicové komunikace se sdílí a prioritizují mezi účastníky GOVSATCOM na základě analýzy bezpečnostních rizik prováděné uživateli na úrovni Unie a členských států.
  Při tomto sdílení a prioritizaci jsou upřednostňováni uživatelé na úrovni Unie.

1.   Sdružené kapacity, služby a uživatelská zařízení družicové komunikace se sdílí a prioritizují mezi účastníky GOVSATCOM na základě analýzy bezpečnostních rizik prováděné uživateli na úrovni Unie a členských států.

Pozměňovací návrh 199

Pozměňovací návrh 199

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 66 – odst. 1 a (nový)

Čl. 66 – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Centra GOVSATCOM zohlední stávající komerčně dostupné služby, aby nedošlo k narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1a.
     
  Centra GOVSATCOM zohlední stávající komerčně dostupné služby, aby nedošlo k narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu.

Pozměňovací návrh 200

Pozměňovací návrh 200

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 69 – odst. 1

Čl. 69 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Před koncem roku 2024 vyhodnotí Komise provádění složky GOVSATCOM, zejména pokud jde o vývoj potřeb uživatelů v souvislosti s kapacitou družicové komunikace. Hodnocení se zaměří zejména na potřebu další kosmické infrastruktury. Hodnocení je v případě potřeby doprovázeno vhodným návrhem vývoje další kosmické infrastruktury v rámci složky GOVSATCOM. | Před koncem roku 2024 vyhodnotí Komise
  ve spolupráci s odpovědnými subjekty
  provádění složky GOVSATCOM, zejména pokud jde o vývoj potřeb uživatelů v souvislosti s kapacitou družicové komunikace. Hodnocení se zaměří zejména na potřebu další kosmické infrastruktury. Hodnocení je v případě potřeby doprovázeno vhodným návrhem vývoje další kosmické infrastruktury v rámci složky GOVSATCOM. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Před koncem roku 2024 vyhodnotí Komise provádění složky GOVSATCOM, zejména pokud jde o vývoj potřeb uživatelů v souvislosti s kapacitou družicové komunikace. Hodnocení se zaměří zejména na potřebu další kosmické infrastruktury. Hodnocení je v případě potřeby doprovázeno vhodným návrhem vývoje další kosmické infrastruktury v rámci složky GOVSATCOM.

Před koncem roku 2024 vyhodnotí Komise
  ve spolupráci s odpovědnými subjekty
  provádění složky GOVSATCOM, zejména pokud jde o vývoj potřeb uživatelů v souvislosti s kapacitou družicové komunikace. Hodnocení se zaměří zejména na potřebu další kosmické infrastruktury. Hodnocení je v případě potřeby doprovázeno vhodným návrhem vývoje další kosmické infrastruktury v rámci složky GOVSATCOM.

ve spolupráci s odpovědnými subjekty

Pozměňovací návrh 201

Pozměňovací návrh 201

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 71 – odst. 1

Čl. 71 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Agentura sídlí v Praze (Česká republika). | Agentura sídlí v Praze (Česká republika).
  S ohledem na potřeby programu mohou být zřízeny místní úřadovny agentury, jak je uvedeno v čl. 79 odst. 2. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Agentura sídlí v Praze (Česká republika).

Agentura sídlí v Praze (Česká republika).
  S ohledem na potřeby programu mohou být zřízeny místní úřadovny agentury, jak je uvedeno v čl. 79 odst. 2.

S ohledem na potřeby programu mohou být zřízeny místní úřadovny agentury, jak je uvedeno v čl. 79 odst. 2.

Pozměňovací návrh 202

Pozměňovací návrh 202

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 73 – odst. 4

Čl. 73 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   Členové správní rady a jejich náhradníci jsou jmenováni na základě svých znalostí v oblasti
  hlavních
  úkolů agentury, přičemž se přihlédne k relevantním dovednostem v oblasti řízení, správy a rozpočtu. Evropský parlament, Komise a členské státy usilují o omezení obměny svých zástupců ve správní radě, aby byla zajištěna kontinuita činnosti správní rady. Všechny strany usilují o dosažení vyváženého zastoupení žen a mužů ve správní radě. | 4.   Členové správní rady a jejich náhradníci jsou jmenováni na základě svých znalostí v oblasti úkolů agentury, přičemž se přihlédne k relevantním dovednostem v oblasti řízení, správy a rozpočtu. Evropský parlament, Komise a členské státy usilují o omezení obměny svých zástupců ve správní radě, aby byla zajištěna kontinuita činnosti správní rady. Všechny strany usilují o dosažení vyváženého zastoupení žen a mužů ve správní radě. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.   Členové správní rady a jejich náhradníci jsou jmenováni na základě svých znalostí v oblasti
  hlavních
  úkolů agentury, přičemž se přihlédne k relevantním dovednostem v oblasti řízení, správy a rozpočtu. Evropský parlament, Komise a členské státy usilují o omezení obměny svých zástupců ve správní radě, aby byla zajištěna kontinuita činnosti správní rady. Všechny strany usilují o dosažení vyváženého zastoupení žen a mužů ve správní radě.

4.   Členové správní rady a jejich náhradníci jsou jmenováni na základě svých znalostí v oblasti úkolů agentury, přičemž se přihlédne k relevantním dovednostem v oblasti řízení, správy a rozpočtu. Evropský parlament, Komise a členské státy usilují o omezení obměny svých zástupců ve správní radě, aby byla zajištěna kontinuita činnosti správní rady. Všechny strany usilují o dosažení vyváženého zastoupení žen a mužů ve správní radě.

Pozměňovací návrh 203

Pozměňovací návrh 203

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 73 – odst. 5

Čl. 73 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.   Funkční období členů správní rady a jejich náhradníků je čtyřleté s možností
  jednoho
  opětovného jmenování. | 5.   Funkční období členů správní rady a jejich náhradníků činí čtyři roky s možností opětovného jmenování. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.   Funkční období členů správní rady a jejich náhradníků je čtyřleté s možností
  jednoho
  opětovného jmenování.

5.   Funkční období členů správní rady a jejich náhradníků činí čtyři roky s možností opětovného jmenování.

Pozměňovací návrh 204

Pozměňovací návrh 204

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 75 – odst. 3

Čl. 75 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Řádná zasedání správní rady se konají alespoň dvakrát ročně. Zasedání správní rady se dále konají z podnětu předsedy nebo na žádost nejméně třetiny jejích členů. | 3.   (Netýká se českého znění.) |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Řádná zasedání správní rady se konají alespoň dvakrát ročně. Zasedání správní rady se dále konají z podnětu předsedy nebo na žádost nejméně třetiny jejích členů.

3.   (Netýká se českého znění.)

Pozměňovací návrh 205

Pozměňovací návrh 205

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 75 – odst. 5

Čl. 75 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.   [V případě jakékoli složky programu, která zahrnuje využití citlivé vnitrostátní infrastruktury, se jednání správní rady a hlasování smí účastnit
  pouze
  zástupci členských států, které takovou infrastrukturu vlastní
  , a zástupce Komise
  . Pokud předseda správní rady nezastupuje jeden z členských států, které takovou infrastrukturu vlastní, nahradí jej zástupci členských států, které takovou infrastrukturu vlastní.] | 5.   [V případě jakékoli složky programu, která zahrnuje využití citlivé vnitrostátní infrastruktury, se jednání správní rady a hlasování smí účastnit zástupci členských států
  a zástupce Komise, hlasují ovšem pouze zástupci těch členských států
  , které takovou infrastrukturu vlastní. Pokud předseda správní rady nezastupuje jeden z členských států, které takovou infrastrukturu vlastní, nahradí jej zástupci členských států, které takovou infrastrukturu vlastní.] |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.   [V případě jakékoli složky programu, která zahrnuje využití citlivé vnitrostátní infrastruktury, se jednání správní rady a hlasování smí účastnit
  pouze
  zástupci členských států, které takovou infrastrukturu vlastní
  , a zástupce Komise
  . Pokud předseda správní rady nezastupuje jeden z členských států, které takovou infrastrukturu vlastní, nahradí jej zástupci členských států, které takovou infrastrukturu vlastní.]

5.   [V případě jakékoli složky programu, která zahrnuje využití citlivé vnitrostátní infrastruktury, se jednání správní rady a hlasování smí účastnit zástupci členských států
  a zástupce Komise, hlasují ovšem pouze zástupci těch členských států
  , které takovou infrastrukturu vlastní. Pokud předseda správní rady nezastupuje jeden z členských států, které takovou infrastrukturu vlastní, nahradí jej zástupci členských států, které takovou infrastrukturu vlastní.]

Pozměňovací návrh 206

Pozměňovací návrh 206

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 77 – odst. 2 – písm. a a (nové)

Čl. 77 – odst. 2 – písm. a a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | aa) | přijme do 30. června prvního roku víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování Evropské unie po obdržení stanoviska Komise víceletý pracovní program agentury na období víceletého finančního rámce, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část podle čl. 80 písm. a) vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci. Evropský parlament je ohledně tohoto pracovního programu konzultován; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

aa)

aa)

přijme do 30. června prvního roku víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování Evropské unie po obdržení stanoviska Komise víceletý pracovní program agentury na období víceletého finančního rámce, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část podle čl. 80 písm. a) vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci. Evropský parlament je ohledně tohoto pracovního programu konzultován;

přijme do 30. června prvního roku víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování Evropské unie po obdržení stanoviska Komise víceletý pracovní program agentury na období víceletého finančního rámce, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část podle čl. 80 písm. a) vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci. Evropský parlament je ohledně tohoto pracovního programu konzultován;

Pozměňovací návrh 207

Pozměňovací návrh 207

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 77 – odst. 2 – písm. d a (nové)

Čl. 77 – odst. 2 – písm. d a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | da) | přijme pravidla pro transparentnost průmyslových zakázek a výkonný ředitel ji o nich pravidelně informuje; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

da)

da)

přijme pravidla pro transparentnost průmyslových zakázek a výkonný ředitel ji o nich pravidelně informuje;

přijme pravidla pro transparentnost průmyslových zakázek a výkonný ředitel ji o nich pravidelně informuje;

Pozměňovací návrh 208

Pozměňovací návrh 208

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 79 – odst. 1 – písm. c a (nové)

Čl. 79 – odst. 1 – písm. c a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ca) | dodržuje pravidla pro transparentnost průmyslových zakázek a informuje správní radu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ca)

ca)

dodržuje pravidla pro transparentnost průmyslových zakázek a informuje správní radu;

dodržuje pravidla pro transparentnost průmyslových zakázek a informuje správní radu;

Pozměňovací návrh 209

Pozměňovací návrh 209

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 79 – odst. 2

Čl. 79 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Výkonný ředitel rozhoduje o tom, zda je za účelem účinného a účelného provádění úkolů agentury nutné vyslat jednoho či více zaměstnanců do jednoho či více členských států. Před rozhodnutím o zřízení místní kanceláře musí výkonný ředitel získat předchozí souhlas
  Komise,
  správní rady a příslušného členského státu nebo příslušných členských států. Rozhodnutím se určí rozsah činností, jež mají být v místní kanceláři prováděny, a to způsobem, který zabrání zbytečným nákladům a zdvojování administrativních funkcí agentury. Může být vyžadováno uzavření dohody o sídle s dotčeným členským státem / dotčenými členskými státy. | 2.   Výkonný ředitel rozhoduje o tom, zda je za účelem účinného a účelného provádění úkolů agentury nutné vyslat jednoho či více zaměstnanců do jednoho či více členských států. Před rozhodnutím o zřízení místní kanceláře musí výkonný ředitel získat předchozí souhlas správní rady a příslušného členského státu nebo příslušných členských států. Rozhodnutím se určí rozsah činností, jež mají být v místní kanceláři prováděny, a to způsobem, který zabrání zbytečným nákladům a zdvojování administrativních funkcí agentury. Může být vyžadováno uzavření dohody o sídle s dotčeným členským státem / dotčenými členskými státy.
  Je-li to možné, stanoví se v ročním pracovním programu dopad, pokud jde o přidělování zaměstnanců a rozpočet, a v každém případě se tento projekt v souladu s čl. 84 odst. 11 oznámí rozpočtovému orgánu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Výkonný ředitel rozhoduje o tom, zda je za účelem účinného a účelného provádění úkolů agentury nutné vyslat jednoho či více zaměstnanců do jednoho či více členských států. Před rozhodnutím o zřízení místní kanceláře musí výkonný ředitel získat předchozí souhlas
  Komise,
  správní rady a příslušného členského státu nebo příslušných členských států. Rozhodnutím se určí rozsah činností, jež mají být v místní kanceláři prováděny, a to způsobem, který zabrání zbytečným nákladům a zdvojování administrativních funkcí agentury. Může být vyžadováno uzavření dohody o sídle s dotčeným členským státem / dotčenými členskými státy.

2.   Výkonný ředitel rozhoduje o tom, zda je za účelem účinného a účelného provádění úkolů agentury nutné vyslat jednoho či více zaměstnanců do jednoho či více členských států. Před rozhodnutím o zřízení místní kanceláře musí výkonný ředitel získat předchozí souhlas správní rady a příslušného členského státu nebo příslušných členských států. Rozhodnutím se určí rozsah činností, jež mají být v místní kanceláři prováděny, a to způsobem, který zabrání zbytečným nákladům a zdvojování administrativních funkcí agentury. Může být vyžadováno uzavření dohody o sídle s dotčeným členským státem / dotčenými členskými státy.
  Je-li to možné, stanoví se v ročním pracovním programu dopad, pokud jde o přidělování zaměstnanců a rozpočet, a v každém případě se tento projekt v souladu s čl. 84 odst. 11 oznámí rozpočtovému orgánu.

Pozměňovací návrh 210

Pozměňovací návrh 210

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 88 – odst. 3 a (nový)

Čl. 88 – odst. 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Zaměstnanci agentury jsou odměňováni z vlastních zdrojů agentury a, pokud je to nutné pro plnění úkolů svěřených agentuře, prostřednictvím rozpočtu, jehož plněním pověřila agenturu Komise. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3a.
     
  Zaměstnanci agentury jsou odměňováni z vlastních zdrojů agentury a, pokud je to nutné pro plnění úkolů svěřených agentuře, prostřednictvím rozpočtu, jehož plněním pověřila agenturu Komise.

Pozměňovací návrh 211

Pozměňovací návrh 211

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 89 – odst. 1 – pododstavec 2

Čl. 89 – odst. 1 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Výkonného ředitele jmenuje správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících dovedností i relevantních schopností a zkušeností ze seznamu kandidátů navržených Komisí po otevřeném a transparentním výběrovém řízení, které následovalo po zveřejnění výzvy k projevení zájmu v Úředním věstníku Evropské unie nebo jinde. | Výkonného ředitele jmenuje správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících dovedností i relevantních schopností a zkušeností ze seznamu
  alespoň tří
  kandidátů navržených Komisí po otevřeném a transparentním výběrovém řízení, které následovalo po zveřejnění výzvy k projevení zájmu v Úředním věstníku Evropské unie nebo jinde. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Výkonného ředitele jmenuje správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících dovedností i relevantních schopností a zkušeností ze seznamu kandidátů navržených Komisí po otevřeném a transparentním výběrovém řízení, které následovalo po zveřejnění výzvy k projevení zájmu v Úředním věstníku Evropské unie nebo jinde.

Výkonného ředitele jmenuje správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících dovedností i relevantních schopností a zkušeností ze seznamu
  alespoň tří
  kandidátů navržených Komisí po otevřeném a transparentním výběrovém řízení, které následovalo po zveřejnění výzvy k projevení zájmu v Úředním věstníku Evropské unie nebo jinde.

alespoň tří

Pozměňovací návrh 212

Pozměňovací návrh 212

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 89 – odst. 2 – pododstavec 2

Čl. 89 – odst. 2 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Na návrh Komise, v němž zohlední posouzení uvedené v prvním pododstavci, může správní rada funkční období výkonného ředitele jednou prodloužit na dobu nejvýše
  čtyř
  let. | Na návrh Komise, v němž zohlední posouzení uvedené v prvním pododstavci, může správní rada funkční období výkonného ředitele jednou prodloužit na dobu nejvýše
  pěti
  let. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Na návrh Komise, v němž zohlední posouzení uvedené v prvním pododstavci, může správní rada funkční období výkonného ředitele jednou prodloužit na dobu nejvýše
  čtyř
  let.

čtyř

Na návrh Komise, v němž zohlední posouzení uvedené v prvním pododstavci, může správní rada funkční období výkonného ředitele jednou prodloužit na dobu nejvýše
  pěti
  let.

pěti

Pozměňovací návrh 213

Pozměňovací návrh 213

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 92 – nadpis

Čl. 92 – nadpis

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Dohoda o sídle a provozní podmínky | Dohoda o sídle a 
  místních úřadovnách a
  provozní podmínky |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Dohoda o sídle a provozní podmínky

Dohoda o sídle a 
  místních úřadovnách a
  provozní podmínky

místních úřadovnách a

Pozměňovací návrh 214

Pozměňovací návrh 214

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 92 – odst. 1

Čl. 92 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Nezbytná ujednání, jež se týkají umístění agentury v hostitelském členském státě a zařízení, které dá k dispozici tento členský stát, a zvláštní pravidla, která se v 
  hostitelském členském státě
  použijí na výkonného ředitele, členy správní rady, zaměstnance agentury a jejich rodinné příslušníky, se stanoví v dohodě o sídle uzavřené mezi agenturou a členským státem, v němž se sídlo nachází, poté, co k tomu správní rada udělí souhlas. | 1.   Nezbytná ujednání, jež se týkají umístění agentury v hostitelském členském státě a zařízení, které dá k dispozici tento členský stát, a zvláštní pravidla, která se v 
  hostitelských členských státech
  použijí na výkonného ředitele, členy správní rady, zaměstnance agentury a jejich rodinné příslušníky, se stanoví v dohodě o sídle
  místních úřadoven
  uzavřené mezi agenturou a členským státem, v němž se sídlo
  nebo místní infrastruktura
  nachází, poté, co k tomu správní rada udělí souhlas. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Nezbytná ujednání, jež se týkají umístění agentury v hostitelském členském státě a zařízení, které dá k dispozici tento členský stát, a zvláštní pravidla, která se v 
  hostitelském členském státě
  použijí na výkonného ředitele, členy správní rady, zaměstnance agentury a jejich rodinné příslušníky, se stanoví v dohodě o sídle uzavřené mezi agenturou a členským státem, v němž se sídlo nachází, poté, co k tomu správní rada udělí souhlas.

1.   Nezbytná ujednání, jež se týkají umístění agentury v hostitelském členském státě a zařízení, které dá k dispozici tento členský stát, a zvláštní pravidla, která se v 
  hostitelských členských státech
  použijí na výkonného ředitele, členy správní rady, zaměstnance agentury a jejich rodinné příslušníky, se stanoví v dohodě o sídle
  místních úřadoven
  uzavřené mezi agenturou a členským státem, v němž se sídlo
  nebo místní infrastruktura
  nachází, poté, co k tomu správní rada udělí souhlas.

Pozměňovací návrh 215

Pozměňovací návrh 215

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 98 – odst. 1

Čl. 98 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Agentura je otevřena účasti třetích zemí, které uzavřely s Unií za tímto účelem dohody. | 1.   Agentura je otevřena účasti třetích zemí
  a mezinárodních organizací
  , které uzavřely s Unií za tímto účelem dohody. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Agentura je otevřena účasti třetích zemí, které uzavřely s Unií za tímto účelem dohody.

1.   Agentura je otevřena účasti třetích zemí
  a mezinárodních organizací
  , které uzavřely s Unií za tímto účelem dohody.

Pozměňovací návrh 216

Pozměňovací návrh 216

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 101 – odst. 1 a (nový)

Čl. 101 – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1a. | Komise stanoví metodologii pro zajištění kvalitativních ukazatelů pro přesné posouzení pokroku směrem k plnění obecných cílů stanovených v čl. 4 písm. a), b) a c). Na základě této metodologie Komise doplní přílohu, a to nejpozději do 1. ledna 2021. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1a.

1a.

Komise stanoví metodologii pro zajištění kvalitativních ukazatelů pro přesné posouzení pokroku směrem k plnění obecných cílů stanovených v čl. 4 písm. a), b) a c). Na základě této metodologie Komise doplní přílohu, a to nejpozději do 1. ledna 2021.

Pozměňovací návrh 217

Pozměňovací návrh 217

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 102 – odst. 2

Čl. 102 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Průběžné hodnocení programu se provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do 
  čtyř
  let od začátku provádění programu. | 2.   Průběžné hodnocení programu se provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do
  tří
  let od začátku provádění programu.
  Zvláštní oddíl takového hodnocení se bude věnovat řízení programu s cílem poskytnout informace o tom, zda je potřeba pozměnit úlohy a pravomoci svěřené různým subjektům v rámci programu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Průběžné hodnocení programu se provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do 
  čtyř
  let od začátku provádění programu.

2.   Průběžné hodnocení programu se provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do
  tří
  let od začátku provádění programu.
  Zvláštní oddíl takového hodnocení se bude věnovat řízení programu s cílem poskytnout informace o tom, zda je potřeba pozměnit úlohy a pravomoci svěřené různým subjektům v rámci programu.

Pozměňovací návrh 218

Pozměňovací návrh 218

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 102 – odst. 4

Čl. 102 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. | 4.   Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů
  a ve vhodných případech může k hodnocení připojit nový legislativní návrh
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.   Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

4.   Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů
  a ve vhodných případech může k hodnocení připojit nový legislativní návrh
  .

Pozměňovací návrh 219

Pozměňovací návrh 219

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 102 – odst. 6 – pododstavec 1

Čl. 102 – odst. 6 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Do 30. června 2024 a poté
  každých pět let
  posoudí Komise na základě svých vlastních pokynů výsledky agentury s ohledem na její cíle, mandát, úkoly a umístění. Hodnocení se
  zejména
  zabývá případnou potřebou upravit mandát agentury a finančními dopady jakékoli takové úpravy. Zaměří se také na uplatňování politiky agentury v oblasti střetu zájmů a na nezávislost a samostatnost rady pro bezpečnostní akreditaci. | Do 30. června 2024 a poté
  každé tři roky
  posoudí Komise na základě svých vlastních pokynů výsledky agentury s ohledem na její cíle, mandát, úkoly a umístění. Hodnocení se zabývá případnou potřebou upravit mandát agentury
  , zejména pokud jde o možnost svěřit jí dodatečné úkoly v souladu s článkem 30,
  a finančními dopady jakékoli takové úpravy. Zaměří se také na uplatňování politiky agentury v oblasti střetu zájmů a na nezávislost a samostatnost rady pro bezpečnostní akreditaci. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Do 30. června 2024 a poté
  každých pět let
  posoudí Komise na základě svých vlastních pokynů výsledky agentury s ohledem na její cíle, mandát, úkoly a umístění. Hodnocení se
  zejména
  zabývá případnou potřebou upravit mandát agentury a finančními dopady jakékoli takové úpravy. Zaměří se také na uplatňování politiky agentury v oblasti střetu zájmů a na nezávislost a samostatnost rady pro bezpečnostní akreditaci.

každých pět let

zejména

Do 30. června 2024 a poté
  každé tři roky
  posoudí Komise na základě svých vlastních pokynů výsledky agentury s ohledem na její cíle, mandát, úkoly a umístění. Hodnocení se zabývá případnou potřebou upravit mandát agentury
  , zejména pokud jde o možnost svěřit jí dodatečné úkoly v souladu s článkem 30,
  a finančními dopady jakékoli takové úpravy. Zaměří se také na uplatňování politiky agentury v oblasti střetu zájmů a na nezávislost a samostatnost rady pro bezpečnostní akreditaci.

každé tři roky

, zejména pokud jde o možnost svěřit jí dodatečné úkoly v souladu s článkem 30,

Pozměňovací návrh 220

Pozměňovací návrh 220

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 105 – odst. 2

Čl. 105 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článcích 52 a 101 je svěřena Komisi
  na dobu neurčitou
  do 31. prosince 2028. | 2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článcích 52 a 101 je svěřena Komisi do 31. prosince 2028. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článcích 52 a 101 je svěřena Komisi
  na dobu neurčitou
  do 31. prosince 2028.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článcích 52 a 101 je svěřena Komisi do 31. prosince 2028.

Pozměňovací návrh 221

Pozměňovací návrh 221

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 107 – odst. 1

Čl. 107 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Komisi je nápomocen výbor. Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. | 1.   Komisi je nápomocen výbor
  , který zasedá ve zvláštních sestavách/podvýborech věnovaných každé z hlavních složek programu (Galileo a EGNOS, Copernicus, SSA, GOVSATCOM)
  . Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Komisi je nápomocen výbor. Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

1.   Komisi je nápomocen výbor
  , který zasedá ve zvláštních sestavách/podvýborech věnovaných každé z hlavních složek programu (Galileo a EGNOS, Copernicus, SSA, GOVSATCOM)
  . Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

Pozměňovací návrh 222

Pozměňovací návrh 222

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 107 – odst. 3 a (nový)

Čl. 107 – odst. 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Mezinárodní dohody uzavřené Unií mohou obsahovat ustanovení o případném zapojení zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací do práce výboru za podmínek stanovených jeho jednacím řádem s přihlédnutím k bezpečnosti Unie. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3a.
     
  Mezinárodní dohody uzavřené Unií mohou obsahovat ustanovení o případném zapojení zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací do práce výboru za podmínek stanovených jeho jednacím řádem s přihlédnutím k bezpečnosti Unie.

---

(1)  Věc byla vrácena příslušnému výboru pro účely interinstitucionálních jednání podle čl. 59 odst. 4 čtvrtého pododstavce (A8-0405/2018).

1

(15)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU ze dne 14. března 2012 o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra (Úř. věst. L 81, 21.3.2012, s. 7).

15

(15)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU ze dne 14. března 2012 o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra (Úř. věst. L 81, 21.3.2012, s. 7).

15

(1a)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1139 ze dne 4. července 2018 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Agentury Evropské unie pro bezpečnost letectví, kterým se mění nařízení (ES) č. 2111/2005, (ES) č. 1008/2008, (EU) č. 996/2010, (EU) č. 376/2014 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/30/EU a 2014/53/EU a kterým se zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 a (ES) č. 216/2008 a nařízení Rady (EHS) č. 3922/91 (Úř. věst. L 212, 22.8.2018, s. 1).

1a

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1139 ze dne 4. července 2018 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Agentury Evropské unie pro bezpečnost letectví, kterým se mění nařízení (ES) č. 2111/2005, (ES) č. 1008/2008, (EU) č. 996/2010, (EU) č. 376/2014 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/30/EU a 2014/53/EU a kterým se zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 a (ES) č. 216/2008 a nařízení Rady (EHS) č. 3922/91 (Úř. věst. L 212, 22.8.2018, s. 1).

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 ze dne 3. dubna 2014, kterým se zavádí program Copernicus a zrušuje nařízení (EU) č. 911/2010 (Úř. věst. L 122, 24.4.2014, s. 44).

17

(18)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 ze dne 22. září 2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činnostech (2011–2013) (Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 1).

18

(19)  Sdělení „Umělá inteligence pro Evropu“ (COM(2018)0237 final), sdělení „Směrem ke společnému evropskému datovému prostoru“ (COM(2018)0232 final), návrh nařízení Rady, kterým se zřizuje evropský společný podnik pro vysoce výkonnou výpočetní techniku (COM(2018)0008 final).

19

(20)  Evropská organizace pro využívání meteorologických družic (European Organisation for the Exploitation of Meteorological Satellites).

20

(21)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE).

21

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 ze dne 3. dubna 2014, kterým se zavádí program Copernicus a zrušuje nařízení (EU) č. 911/2010 (Úř. věst. L 122, 24.4.2014, s. 44).

17

(18)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 ze dne 22. září 2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činnostech (2011–2013) (Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 1).

18

(19)  Sdělení „Umělá inteligence pro Evropu“ (COM(2018)0237 final), sdělení „Směrem ke společnému evropskému datovému prostoru“ (COM(2018)0232 final), návrh nařízení Rady, kterým se zřizuje evropský společný podnik pro vysoce výkonnou výpočetní techniku (COM(2018)0008 final).

19

(20)  Evropská organizace pro využívání meteorologických družic (European Organisation for the Exploitation of Meteorological Satellites).

20

(21)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE).

21

(24)  Úř. věst. L 158, 27.5.2014, s. 227.

24

(24)  
  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 541/2014/EU ze dne 16. dubna 2014, kterým se zřizuje rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (

  Úř. věst. L 158, 27.5.2014, s. 227).

24

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 541/2014/EU ze dne 16. dubna 2014, kterým se zřizuje rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (

(29)  Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 75.

29

(29)  Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 75.

29

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/775 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/775

---

P8_TA(2018)0521

Zavedení programu Digitální Evropa na období 2021–2027 ***I

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 13. prosince 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Digitální Evropa na období 2021–2027 (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD)) (1)

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2020/C 388/45)

Pozměňovací návrh 1

Návrh legislativního usnesení

Právní východisko 3 a (nové)

| Návrh legislativního usnesení | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. května 2017 k finančním technologiím („fintech“): vliv technologií na budoucnost finančnictví, |

Návrh legislativního usnesení

Pozměňovací návrh

—

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. května 2017 k finančním technologiím („fintech“): vliv technologií na budoucnost finančnictví,

Pozměňovací návrh 2

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (4) | Podle [odkaz bude dle potřeby aktualizován podle nového rozhodnutí o ZZÚ: článku 88 rozhodnutí Rady / /EU (53) jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích (ZZÚ) způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4)

Podle [odkaz bude dle potřeby aktualizován podle nového rozhodnutí o ZZÚ: článku 88 rozhodnutí Rady / /EU (53) jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích (ZZÚ) způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno.

| (4) | Podle [odkaz bude dle potřeby aktualizován podle nového rozhodnutí o ZZÚ: článku 88 rozhodnutí Rady / /EU (53) jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích (ZZÚ) způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno.
  Při provádění programu je třeba vzít v úvahu omezení týkající se účasti zámořských zemí nebo území a jejich efektivní účast na programu musí být monitorována a pravidelně vyhodnocována. |
| --- | --- |

(4)

Podle [odkaz bude dle potřeby aktualizován podle nového rozhodnutí o ZZÚ: článku 88 rozhodnutí Rady / /EU (53) jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích (ZZÚ) způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno.
  Při provádění programu je třeba vzít v úvahu omezení týkající se účasti zámořských zemí nebo území a jejich efektivní účast na programu musí být monitorována a pravidelně vyhodnocována.

Pozměňovací návrh 3

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (5) | Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 (54) existuje potřeba vyhodnotit tento program na základě informací shromážděných prostřednictvím specifických požadavků na monitorování a zároveň zamezit nadměrné regulaci a administrativní zátěži, zejména pro členské státy. Tyto požadavky
  mohou
  v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení účinků programu v praxi. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5)

Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 (54) existuje potřeba vyhodnotit tento program na základě informací shromážděných prostřednictvím specifických požadavků na monitorování a zároveň zamezit nadměrné regulaci a administrativní zátěži, zejména pro členské státy. Tyto požadavky
  mohou
  v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení účinků programu v praxi.

| (5) | Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 (54) existuje potřeba vyhodnotit tento program na základě informací shromážděných prostřednictvím specifických požadavků na monitorování
  souvisejících se stávajícími potřebami a v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679

   (54a) a zároveň zamezit nadměrné regulaci a administrativní zátěži
  v zájmu všech příjemců
  , zejména pro členské státy
  a MSP
  . Tyto požadavky
  by měly
  v příslušných případech zahrnovat měřitelné
  kvantitativní a kvalitativní
  ukazatele jakožto základ pro hodnocení účinků programu v praxi. |
| --- | --- |

(5)

Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 (54) existuje potřeba vyhodnotit tento program na základě informací shromážděných prostřednictvím specifických požadavků na monitorování
  souvisejících se stávajícími potřebami a v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679

   (54a) a zároveň zamezit nadměrné regulaci a administrativní zátěži
  v zájmu všech příjemců
  , zejména pro členské státy
  a MSP
  . Tyto požadavky
  by měly
  v příslušných případech zahrnovat měřitelné
  kvantitativní a kvalitativní
  ukazatele jakožto základ pro hodnocení účinků programu v praxi.

Pozměňovací návrh 4

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 5 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (5a) | Program by měl zajistit maximální transparentnost, odpovědnost a demokratickou kontrolu inovativních finančních nástrojů a mechanismů, které čerpají z rozpočtu Unie, zejména pokud jde o jejich příspěvek k dosahování cílů Unie, a to jak z hlediska původních očekávání, tak z hlediska konečných výsledků. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5a)

Program by měl zajistit maximální transparentnost, odpovědnost a demokratickou kontrolu inovativních finančních nástrojů a mechanismů, které čerpají z rozpočtu Unie, zejména pokud jde o jejich příspěvek k dosahování cílů Unie, a to jak z hlediska původních očekávání, tak z hlediska konečných výsledků.

Pozměňovací návrh 5

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | Tallinský summit k digitální problematice (55) ze září 2017 a závěry Evropské rady (56) ze dne 19. října 2017 uvedly, že Evropa musí investovat do digitalizace našich hospodářství a řešení nedostatků v oblasti dovedností, aby udržela a posílila evropskou konkurenceschopnost, naši kvalitu života a sociální strukturu. Evropská rada dospěla k závěru, že digitální transformace nabízí obrovské příležitosti pro inovace, růst a pracovní příležitosti, přispěje k naší konkurenceschopnosti v celosvětovém měřítku a posílí tvůrčí a kulturní rozmanitost. Využití těchto příležitostí vyžaduje, abychom společně řešili
  některé z výzev
  plynoucích z digitální transformace
  a přezkoumali politiky ovlivněné
  digitální transformací. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6)

Tallinský summit k digitální problematice (55) ze září 2017 a závěry Evropské rady (56) ze dne 19. října 2017 uvedly, že Evropa musí investovat do digitalizace našich hospodářství a řešení nedostatků v oblasti dovedností, aby udržela a posílila evropskou konkurenceschopnost, naši kvalitu života a sociální strukturu. Evropská rada dospěla k závěru, že digitální transformace nabízí obrovské příležitosti pro inovace, růst a pracovní příležitosti, přispěje k naší konkurenceschopnosti v celosvětovém měřítku a posílí tvůrčí a kulturní rozmanitost. Využití těchto příležitostí vyžaduje, abychom společně řešili
  některé z výzev
  plynoucích z digitální transformace
  a přezkoumali politiky ovlivněné
  digitální transformací.

| (6) | Tallinský summit k digitální problematice (55) ze září 2017 a závěry Evropské rady (56) ze dne 19. října 2017 uvedly, že Evropa musí investovat do
  účinné
  digitalizace našich hospodářství a řešení nedostatků v oblasti dovedností, aby udržela a posílila evropskou konkurenceschopnost
  a evropské inovace
  , naši kvalitu života a sociální strukturu. Evropská rada dospěla k závěru, že digitální transformace nabízí obrovské příležitosti pro inovace, růst a pracovní příležitosti, přispěje k naší konkurenceschopnosti v celosvětovém měřítku a posílí tvůrčí a kulturní rozmanitost. Využití těchto příležitostí vyžaduje, abychom společně řešili
  různými způsoby výzvy plynoucí
  z digitální transformace
  , a to i zajištěním toho, aby byly zavedeny základní stavební prvky, o něž se nové technologie opírají, vytvořením účinných a snadno vymahatelných právních předpisů, přezkumem politik ovlivněných
  digitální transformací
  a vytvořením prostředí vstřícného k inovacím, v němž jsou plně chráněny zájmy uživatelů
  .
  V optimálním případě by měl být finanční příděl na tento program, který spočívá v činnosti na evropské úrovni, výrazně navýšen o prostředky pocházející ze soukromého sektoru a od členských států. |
| --- | --- |

(6)

Tallinský summit k digitální problematice (55) ze září 2017 a závěry Evropské rady (56) ze dne 19. října 2017 uvedly, že Evropa musí investovat do
  účinné
  digitalizace našich hospodářství a řešení nedostatků v oblasti dovedností, aby udržela a posílila evropskou konkurenceschopnost
  a evropské inovace
  , naši kvalitu života a sociální strukturu. Evropská rada dospěla k závěru, že digitální transformace nabízí obrovské příležitosti pro inovace, růst a pracovní příležitosti, přispěje k naší konkurenceschopnosti v celosvětovém měřítku a posílí tvůrčí a kulturní rozmanitost. Využití těchto příležitostí vyžaduje, abychom společně řešili
  různými způsoby výzvy plynoucí
  z digitální transformace
  , a to i zajištěním toho, aby byly zavedeny základní stavební prvky, o něž se nové technologie opírají, vytvořením účinných a snadno vymahatelných právních předpisů, přezkumem politik ovlivněných
  digitální transformací
  a vytvořením prostředí vstřícného k inovacím, v němž jsou plně chráněny zájmy uživatelů
  .
  V optimálním případě by měl být finanční příděl na tento program, který spočívá v činnosti na evropské úrovni, výrazně navýšen o prostředky pocházející ze soukromého sektoru a od členských států.

Pozměňovací návrh 6

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (6a) | Budoucnost evropské společnosti a evropského hospodářství se bude značnou měrou opírat o harmonizovanou a jednotnou politiku týkající se spektra, infrastrukturu sítí 5G, což bude vyžadovat cíl infrastruktury se zaměřením na sítě s velmi vysokou kapacitou za účelem poskytování vysoce kvalitních a rychlejších komunikačních služeb; to je základním předpokladem dobrého provádění programu. V tomto ohledu by program měl mít prospěch z dobrého provádění Nástroje pro propojení Evropy a zejména iniciativy WIFI4EU, jejímž cílem je podpora konektivity pro občany ve veřejných prostorech v Unii; díky kombinaci těchto dvou programů dojde k maximalizaci výstupů a plnění cílů Unie týkajících se zajištění spolehlivého a jednotného vysokorychlostního síťového pokrytí v celé Unii. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6a)

Budoucnost evropské společnosti a evropského hospodářství se bude značnou měrou opírat o harmonizovanou a jednotnou politiku týkající se spektra, infrastrukturu sítí 5G, což bude vyžadovat cíl infrastruktury se zaměřením na sítě s velmi vysokou kapacitou za účelem poskytování vysoce kvalitních a rychlejších komunikačních služeb; to je základním předpokladem dobrého provádění programu. V tomto ohledu by program měl mít prospěch z dobrého provádění Nástroje pro propojení Evropy a zejména iniciativy WIFI4EU, jejímž cílem je podpora konektivity pro občany ve veřejných prostorech v Unii; díky kombinaci těchto dvou programů dojde k maximalizaci výstupů a plnění cílů Unie týkajících se zajištění spolehlivého a jednotného vysokorychlostního síťového pokrytí v celé Unii.

Pozměňovací návrh 7

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (7) | Evropská rada dospěla zejména k závěru, že by se Unie měla urychleně zabývat nově vznikajícími trendy: to zahrnuje otázky jako umělá inteligence
  a technologie distribuované účetní knihy (např. technologie blockchain)
  při současném zajištění vysoké úrovně ochrany údajů,
  digitálních
  práv a etických norem. Evropská rada vyzvala Komisi, aby do začátku roku 2018 navrhla evropský přístup k umělé inteligenci a aby předložila nezbytné iniciativy pro posílení rámcových podmínek, jež by EU umožnily prozkoumat nové trhy na základě radikálních inovací zohledňujících rizika a potvrdit vedoucí úlohu svého průmyslu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7)

Evropská rada dospěla zejména k závěru, že by se Unie měla urychleně zabývat nově vznikajícími trendy: to zahrnuje otázky jako umělá inteligence
  a technologie distribuované účetní knihy (např. technologie blockchain)
  při současném zajištění vysoké úrovně ochrany údajů,
  digitálních
  práv a etických norem. Evropská rada vyzvala Komisi, aby do začátku roku 2018 navrhla evropský přístup k umělé inteligenci a aby předložila nezbytné iniciativy pro posílení rámcových podmínek, jež by EU umožnily prozkoumat nové trhy na základě radikálních inovací zohledňujících rizika a potvrdit vedoucí úlohu svého průmyslu.

| (7) | Evropská rada dospěla zejména k závěru, že by se Unie měla urychleně zabývat nově vznikajícími trendy: to zahrnuje otázky jako
  digitální propast,
  umělá inteligence při současném zajištění vysoké úrovně ochrany údajů
  v plném souladu s nařízením (EU) 2016/679
  , práv
  , základních práv
  a etických norem. Evropská rada vyzvala Komisi, aby do začátku roku 2018 navrhla evropský přístup k umělé inteligenci a aby předložila nezbytné iniciativy pro posílení rámcových podmínek, jež by EU umožnily prozkoumat nové trhy na základě radikálních inovací zohledňujících rizika a potvrdit vedoucí úlohu svého průmyslu. |
| --- | --- |

(7)

Evropská rada dospěla zejména k závěru, že by se Unie měla urychleně zabývat nově vznikajícími trendy: to zahrnuje otázky jako
  digitální propast,
  umělá inteligence při současném zajištění vysoké úrovně ochrany údajů
  v plném souladu s nařízením (EU) 2016/679
  , práv
  , základních práv
  a etických norem. Evropská rada vyzvala Komisi, aby do začátku roku 2018 navrhla evropský přístup k umělé inteligenci a aby předložila nezbytné iniciativy pro posílení rámcových podmínek, jež by EU umožnily prozkoumat nové trhy na základě radikálních inovací zohledňujících rizika a potvrdit vedoucí úlohu svého průmyslu.

Pozměňovací návrh 8

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 7 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (7a) | Dne 10. dubna 2018 vyjádřily členské státy svou podporu iniciativám v oblasti služeb infrastruktury umělé inteligence a technologií distribuovaných účetních knih (např. blockchain) a společnou vůli na těchto iniciativám spolupracovat a uzavřely za tím účelem několik dohod o spolupráci. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7a)

Dne 10. dubna 2018 vyjádřily členské státy svou podporu iniciativám v oblasti služeb infrastruktury umělé inteligence a technologií distribuovaných účetních knih (např. blockchain) a společnou vůli na těchto iniciativám spolupracovat a uzavřely za tím účelem několik dohod o spolupráci.

Pozměňovací návrh 9

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 7 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (7b) | V zájmu úspěšného provedení tohoto programu je třeba si stanovit větší ambice než následování trendů. Unie musí přijmout závazek k technologiím respektujícím soukromí (tj. šifrování a decentralizované aplikace), jakož i k větším investicím do progresivní infrastruktury (sítě na bázi optických vláken) s cílem umožnit digitalizovanou společnost vyznačující se sebeurčením. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7b)

V zájmu úspěšného provedení tohoto programu je třeba si stanovit větší ambice než následování trendů. Unie musí přijmout závazek k technologiím respektujícím soukromí (tj. šifrování a decentralizované aplikace), jakož i k větším investicím do progresivní infrastruktury (sítě na bázi optických vláken) s cílem umožnit digitalizovanou společnost vyznačující se sebeurčením.

Pozměňovací návrh 10

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 7 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (7c) | Evropa musí provést rozhodující investice do své budoucnosti a vybudovat strategické digitální kapacity, aby mohla využít digitální revoluce. Na úrovni EU musí být pro tento účel zajištěn významný rozpočet (nejméně 9,2 miliardy EUR), který musí být doplněn rozsáhlými investicemi na vnitrostátní a regionální úrovni, a zejména jednotným a doplňkovým vztahem ke strukturálním fondům a fondům soudržnosti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7c)

Evropa musí provést rozhodující investice do své budoucnosti a vybudovat strategické digitální kapacity, aby mohla využít digitální revoluce. Na úrovni EU musí být pro tento účel zajištěn významný rozpočet (nejméně 9,2 miliardy EUR), který musí být doplněn rozsáhlými investicemi na vnitrostátní a regionální úrovni, a zejména jednotným a doplňkovým vztahem ke strukturálním fondům a fondům soudržnosti.

Pozměňovací návrh 11

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (8) | Sdělení Komise „Nový, moderní víceletý finanční rámec pro Evropskou unii, která efektivně naplňuje své priority po roce 2020“ (57), nastiňuje mezi možnostmi budoucího finančního rámce program digitální transformace Evropy s cílem zajistit „výrazný pokrok směrem k inteligentnímu růstu v oblastech, jako je například kvalitní datová infrastruktura, konektivita
  a
  kybernetická bezpečnost“. Snažil by se zabezpečit vedoucí úlohu Evropy v oblasti superpočítačů, internetu příští generace, umělé inteligence, robotiky a velkých dat. Posílil by konkurenční postavení průmyslu a podniků v Evropě v digitalizované ekonomice a měl by značný dopad na odstranění nedostatků v oblasti dovedností v celé Unii. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8)

Sdělení Komise „Nový, moderní víceletý finanční rámec pro Evropskou unii, která efektivně naplňuje své priority po roce 2020“ (57), nastiňuje mezi možnostmi budoucího finančního rámce program digitální transformace Evropy s cílem zajistit „výrazný pokrok směrem k inteligentnímu růstu v oblastech, jako je například kvalitní datová infrastruktura, konektivita
  a
  kybernetická bezpečnost“. Snažil by se zabezpečit vedoucí úlohu Evropy v oblasti superpočítačů, internetu příští generace, umělé inteligence, robotiky a velkých dat. Posílil by konkurenční postavení průmyslu a podniků v Evropě v digitalizované ekonomice a měl by značný dopad na odstranění nedostatků v oblasti dovedností v celé Unii.

| (8) | Sdělení Komise „Nový, moderní víceletý finanční rámec pro Evropskou unii, která efektivně naplňuje své priority po roce 2020“ (57), nastiňuje mezi možnostmi budoucího finančního rámce program digitální transformace Evropy s cílem zajistit „výrazný pokrok směrem k inteligentnímu růstu v oblastech, jako je například kvalitní datová infrastruktura, konektivita, kybernetická bezpečnost“
  a digitalizace veřejné správy
  . Snažil by se zabezpečit vedoucí úlohu Evropy v oblasti superpočítačů, internetu příští generace, umělé inteligence, robotiky a velkých dat. Posílil by konkurenční postavení průmyslu a podniků v Evropě v digitalizované ekonomice a měl by značný dopad na
  překlenutí a
  odstranění nedostatků v oblasti dovedností v celé Unii
  , přičemž by zároveň zajistil, aby evropští občané měli potřebné dovednosti a znalosti, a zvládli se tak vypořádat s digitální transformací
  . |
| --- | --- |

(8)

Sdělení Komise „Nový, moderní víceletý finanční rámec pro Evropskou unii, která efektivně naplňuje své priority po roce 2020“ (57), nastiňuje mezi možnostmi budoucího finančního rámce program digitální transformace Evropy s cílem zajistit „výrazný pokrok směrem k inteligentnímu růstu v oblastech, jako je například kvalitní datová infrastruktura, konektivita, kybernetická bezpečnost“
  a digitalizace veřejné správy
  . Snažil by se zabezpečit vedoucí úlohu Evropy v oblasti superpočítačů, internetu příští generace, umělé inteligence, robotiky a velkých dat. Posílil by konkurenční postavení průmyslu a podniků v Evropě v digitalizované ekonomice a měl by značný dopad na
  překlenutí a
  odstranění nedostatků v oblasti dovedností v celé Unii
  , přičemž by zároveň zajistil, aby evropští občané měli potřebné dovednosti a znalosti, a zvládli se tak vypořádat s digitální transformací
  .

Pozměňovací návrh 12

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 8 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (8a) | Vzhledem ke zpoždění při rozvíjení strategických digitálních kapacit Unie a úsilí, které je třeba vynaložit na řešení tohoto problému, je třeba poskytnout rozpočet, který je přiměřený cílům programu, ve výši nejméně 9,2 miliardy EUR. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8a)

Vzhledem ke zpoždění při rozvíjení strategických digitálních kapacit Unie a úsilí, které je třeba vynaložit na řešení tohoto problému, je třeba poskytnout rozpočet, který je přiměřený cílům programu, ve výši nejméně 9,2 miliardy EUR.

Pozměňovací návrh 13

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 9

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (9) | Sdělení „Směrem ke společnému evropskému datovému prostoru“ (58) se zabývá novým opatřením, které je třeba považovat za klíčový krok ke společnému datovému prostoru v EU – souvislé digitální oblasti s rozsahem, který umožní vývoj nových výrobků a služeb založený na datech. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9)

Sdělení „Směrem ke společnému evropskému datovému prostoru“ (58) se zabývá novým opatřením, které je třeba považovat za klíčový krok ke společnému datovému prostoru v EU – souvislé digitální oblasti s rozsahem, který umožní vývoj nových výrobků a služeb založený na datech.

| (9) | Sdělení „Směrem ke společnému evropskému datovému prostoru“ (58) se zabývá novým opatřením, které je třeba považovat za klíčový krok ke společnému datovému prostoru v EU – souvislé digitální oblasti s rozsahem, který umožní vývoj
  a inovaci
  nových výrobků a služeb založený na datech. |
| --- | --- |

(9)

Sdělení „Směrem ke společnému evropskému datovému prostoru“ (58) se zabývá novým opatřením, které je třeba považovat za klíčový krok ke společnému datovému prostoru v EU – souvislé digitální oblasti s rozsahem, který umožní vývoj
  a inovaci
  nových výrobků a služeb založený na datech.

Pozměňovací návrh 14

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 9 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (9a) | Podmínky k provádění programu by měla zajistit i iniciativa „Internet nové generace“, kterou Evropská komise zahájila v roce 2017, neboť jejím cílem je otevřenější internet s lepšími službami, vyšší inteligencí, větším zapojením a účastí, řešením technologických příležitostí vyplývajících z pokroku v různých oblastech výzkumu od nových architektur sítí a softwarově definovaných infrastruktur až po nové koncepty služeb a aplikací. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9a)

Podmínky k provádění programu by měla zajistit i iniciativa „Internet nové generace“, kterou Evropská komise zahájila v roce 2017, neboť jejím cílem je otevřenější internet s lepšími službami, vyšší inteligencí, větším zapojením a účastí, řešením technologických příležitostí vyplývajících z pokroku v různých oblastech výzkumu od nových architektur sítí a softwarově definovaných infrastruktur až po nové koncepty služeb a aplikací.

Pozměňovací návrh 15

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 10

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (10) | Obecným cílem programu by mělo být podporovat digitální transformaci průmyslu a pečovat o lepší využívání průmyslového potenciálu politik v oblasti inovací, výzkumu a technologického rozvoje ve prospěch podniků a občanů v celé Unii.
  Program by měl být strukturován do pěti specifických cílů, které odrážejí klíčové oblasti politiky, zejména: vysoce výkonnou výpočetní techniku, kybernetickou bezpečnost, umělou inteligenci, pokročilé digitální dovednosti, zavádění, co nejlepší využívání digitálních kapacit a interoperabilitu. Pro všechny tyto oblasti
  by
  cílem programu mělo být rovněž lepší sladění politik Unie, členských států a regionů a sdružování soukromých a průmyslových zdrojů za účelem zvýšení investic a rozvoje intenzivnější součinnosti
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10)

Obecným cílem programu by mělo být podporovat digitální transformaci průmyslu a pečovat o lepší využívání průmyslového potenciálu politik v oblasti inovací, výzkumu a technologického rozvoje ve prospěch podniků a občanů v celé Unii.
  Program by měl být strukturován do pěti specifických cílů, které odrážejí klíčové oblasti politiky, zejména: vysoce výkonnou výpočetní techniku, kybernetickou bezpečnost, umělou inteligenci, pokročilé digitální dovednosti, zavádění, co nejlepší využívání digitálních kapacit a interoperabilitu. Pro všechny tyto oblasti
  by
  cílem programu mělo být rovněž lepší sladění politik Unie, členských států a regionů a sdružování soukromých a průmyslových zdrojů za účelem zvýšení investic a rozvoje intenzivnější součinnosti
  .

| (10) | Obecným cílem programu by mělo být podporovat digitální transformaci průmyslu a pečovat o lepší využívání průmyslového potenciálu politik v oblasti inovací, výzkumu a technologického rozvoje
  , jakož i modernizace konkrétních odvětví ve veřejném zájmu
  ve prospěch podniků
  , zejména MSP,
  a občanů v celé Unii.
  Kromě toho
  by
  program měl posílit konkurenceschopnost Unie a odolnost jejího hospodářství
  . |
| --- | --- |

(10)

Obecným cílem programu by mělo být podporovat digitální transformaci průmyslu a pečovat o lepší využívání průmyslového potenciálu politik v oblasti inovací, výzkumu a technologického rozvoje
  , jakož i modernizace konkrétních odvětví ve veřejném zájmu
  ve prospěch podniků
  , zejména MSP,
  a občanů v celé Unii.
  Kromě toho
  by
  program měl posílit konkurenceschopnost Unie a odolnost jejího hospodářství
  .

Pozměňovací návrh 16

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 10 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (10a) | Je naléhavě nutné podporovat malé a střední podniky, které chtějí ve svých výrobních procesech využít digitální transformaci. Digitální výzkum a inovace malým a středním podnikům umožní přispět k růstu evropského hospodářství díky účinnému využívání zdrojů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10a)

Je naléhavě nutné podporovat malé a střední podniky, které chtějí ve svých výrobních procesech využít digitální transformaci. Digitální výzkum a inovace malým a středním podnikům umožní přispět k růstu evropského hospodářství díky účinnému využívání zdrojů.

Pozměňovací návrh 17

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 10 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (10b) | Program by měl být strukturován do pěti specifických cílů, které odrážejí klíčové oblasti politiky, zejména: a) vysoce výkonnou výpočetní techniku, b) umělou inteligenci a technologie distribuované účetní knihy, c) kybernetickou bezpečnost, d) pokročilé digitální dovednosti a e) zavádění, optimální využívání digitálních kapacit a interoperability. Pro všechny tyto oblasti by cílem programu mělo být rovněž lepší sladění politik Unie, členských států a regionů a sdružování soukromých a průmyslových zdrojů za účelem zvýšení investic a rozvoje intenzivnější součinnosti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10b)

Program by měl být strukturován do pěti specifických cílů, které odrážejí klíčové oblasti politiky, zejména: a) vysoce výkonnou výpočetní techniku, b) umělou inteligenci a technologie distribuované účetní knihy, c) kybernetickou bezpečnost, d) pokročilé digitální dovednosti a e) zavádění, optimální využívání digitálních kapacit a interoperability. Pro všechny tyto oblasti by cílem programu mělo být rovněž lepší sladění politik Unie, členských států a regionů a sdružování soukromých a průmyslových zdrojů za účelem zvýšení investic a rozvoje intenzivnější součinnosti.

Pozměňovací návrh 18

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 10 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (10c) | Spolu s obecným cílem digitální transformace by měl program přispět k zajištění cílů dlouhodobé strategické bezpečnosti prostřednictvím budování kapacit a schopností v Unii, přičemž přednost by měla dostat opatření, která zvyšují strategický potenciál a omezují závislost na dodavatelích a výrobcích ze třetích zemí, a zajišťují tím hospodářskou a inovační konkurenceschopnost Unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10c)

Spolu s obecným cílem digitální transformace by měl program přispět k zajištění cílů dlouhodobé strategické bezpečnosti prostřednictvím budování kapacit a schopností v Unii, přičemž přednost by měla dostat opatření, která zvyšují strategický potenciál a omezují závislost na dodavatelích a výrobcích ze třetích zemí, a zajišťují tím hospodářskou a inovační konkurenceschopnost Unie.

Pozměňovací návrh 19

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 11

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (11) | Ústřední role při provádění programu by měla být přidělena centrům pro digitální inovace, jež by měla stimulovat široké přijetí pokročilých digitálních technologií průmyslem, veřejnými organizacemi a akademickou obcí. Síť center pro digitální inovace by měla zajistit nejširší zeměpisné pokrytí v celé Evropě (59). První sada center pro digitální inovace bude zvolena na základě návrhů členských států, a poté bude síť rozšířena prostřednictvím otevřeného a soutěžního procesu. Centra pro digitální inovace budou sloužit jako přístupová místa k nejnovějším digitálním kapacitám včetně vysoce výkonné výpočetní techniky (HPC), umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti, jakož i k jiným stávajícím inovativním technologiím, jako jsou klíčové základní technologie, dostupným rovněž v laboratořích pro projekty a produkty vytvářené na počítačem řízených strojích (tzv. fablabs) nebo v tzv. laboratořích citylabs (místa spolupráce akademické, vědecké a průmyslové komunity). Fungují jako jednotná
  vstupní
  místa při přístupu k vyzkoušeným a ověřeným technologiím a propagují otevřené inovace. Budou poskytovat podporu rovněž v oblasti pokročilých digitálních dovedností. Síť center pro digitální inovace by měla také přispívat k účasti nejvzdálenějších regionů na jednotném digitálním trhu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(11)

Ústřední role při provádění programu by měla být přidělena centrům pro digitální inovace, jež by měla stimulovat široké přijetí pokročilých digitálních technologií průmyslem, veřejnými organizacemi a akademickou obcí. Síť center pro digitální inovace by měla zajistit nejširší zeměpisné pokrytí v celé Evropě (59). První sada center pro digitální inovace bude zvolena na základě návrhů členských států, a poté bude síť rozšířena prostřednictvím otevřeného a soutěžního procesu. Centra pro digitální inovace budou sloužit jako přístupová místa k nejnovějším digitálním kapacitám včetně vysoce výkonné výpočetní techniky (HPC), umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti, jakož i k jiným stávajícím inovativním technologiím, jako jsou klíčové základní technologie, dostupným rovněž v laboratořích pro projekty a produkty vytvářené na počítačem řízených strojích (tzv. fablabs) nebo v tzv. laboratořích citylabs (místa spolupráce akademické, vědecké a průmyslové komunity). Fungují jako jednotná
  vstupní
  místa při přístupu k vyzkoušeným a ověřeným technologiím a propagují otevřené inovace. Budou poskytovat podporu rovněž v oblasti pokročilých digitálních dovedností. Síť center pro digitální inovace by měla také přispívat k účasti nejvzdálenějších regionů na jednotném digitálním trhu.

| (11) | Ústřední role při provádění programu by měla být přidělena
  evropským
  centrům pro digitální inovace, jež by měla stimulovat široké přijetí pokročilých digitálních technologií průmyslem,
  zejména malými a středními podniky,
  veřejnými organizacemi a akademickou obcí. Síť
  evropských
  center pro digitální inovace by měla zajistit nejširší zeměpisné pokrytí v celé Evropě (59). První sada
  evropských
  center pro digitální inovace bude zvolena na základě návrhů členských států, a poté bude síť rozšířena prostřednictvím otevřeného
  , transparentního
  a soutěžního procesu.
  Evropská
  centra pro digitální inovace budou sloužit jako přístupová místa k nejnovějším digitálním kapacitám včetně vysoce výkonné výpočetní techniky (HPC), umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti, jakož i k jiným stávajícím inovativním technologiím, jako jsou klíčové základní technologie, dostupným rovněž v laboratořích pro projekty a produkty vytvářené na počítačem řízených strojích (tzv. fablabs) nebo v tzv. laboratořích citylabs (místa spolupráce akademické, vědecké a průmyslové komunity). Fungují jako jednotná
  kontaktní
  místa při přístupu k vyzkoušeným a ověřeným technologiím a propagují otevřené inovace. Budou poskytovat podporu rovněž v oblasti pokročilých digitálních dovedností. Síť
  evropských
  center pro digitální inovace by měla také přispívat k účasti nejvzdálenějších regionů na jednotném digitálním trhu
  a podporovat digitální transformaci v zámořských zemích a územích
  . |
| --- | --- |

(11)

Ústřední role při provádění programu by měla být přidělena
  evropským
  centrům pro digitální inovace, jež by měla stimulovat široké přijetí pokročilých digitálních technologií průmyslem,
  zejména malými a středními podniky,
  veřejnými organizacemi a akademickou obcí. Síť
  evropských
  center pro digitální inovace by měla zajistit nejširší zeměpisné pokrytí v celé Evropě (59). První sada
  evropských
  center pro digitální inovace bude zvolena na základě návrhů členských států, a poté bude síť rozšířena prostřednictvím otevřeného
  , transparentního
  a soutěžního procesu.
  Evropská
  centra pro digitální inovace budou sloužit jako přístupová místa k nejnovějším digitálním kapacitám včetně vysoce výkonné výpočetní techniky (HPC), umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti, jakož i k jiným stávajícím inovativním technologiím, jako jsou klíčové základní technologie, dostupným rovněž v laboratořích pro projekty a produkty vytvářené na počítačem řízených strojích (tzv. fablabs) nebo v tzv. laboratořích citylabs (místa spolupráce akademické, vědecké a průmyslové komunity). Fungují jako jednotná
  kontaktní
  místa při přístupu k vyzkoušeným a ověřeným technologiím a propagují otevřené inovace. Budou poskytovat podporu rovněž v oblasti pokročilých digitálních dovedností. Síť
  evropských
  center pro digitální inovace by měla také přispívat k účasti nejvzdálenějších regionů na jednotném digitálním trhu
  a podporovat digitální transformaci v zámořských zemích a územích
  .

Pozměňovací návrh 20

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 11 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (11a) | Má-li dojít k součinnosti mezi investicemi na základě tohoto programu a investicemi Unie do výzkumu a vývoje, zejména investicemi podporovanými programem Horizont Evropa, měla by evropská centra pro digitální inovace působit jako platforma, v níž se sdruží na straně jedné průmysl, podniky a veřejná správa, které potřebují nová technologická řešení, a na straně druhé společnosti, zejména začínající podniky a MSP, které mají řešení, jež je možné uvést na trh. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(11a)

Má-li dojít k součinnosti mezi investicemi na základě tohoto programu a investicemi Unie do výzkumu a vývoje, zejména investicemi podporovanými programem Horizont Evropa, měla by evropská centra pro digitální inovace působit jako platforma, v níž se sdruží na straně jedné průmysl, podniky a veřejná správa, které potřebují nová technologická řešení, a na straně druhé společnosti, zejména začínající podniky a MSP, které mají řešení, jež je možné uvést na trh.

Pozměňovací návrh 21

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 11 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (11b) | Plánování a vypracovávání programu a pořizování příslušných dodávek a zásob v rámci programu by mělo být prováděno s ohledem na zvyšování kapacit a střednědobé a dlouhodobé konkurenceschopnosti Unie. Přednost by měla dostat opatření, která zvyšují strategický potenciál a konkurenceschopnost Unie, čímž usilují o omezení závislosti na dodavatelích a výrobcích ze třetích zemí. Účast třetích zemí na specifických cílech programu by se proto měla odvíjet od jejich příspěvku pro Unii. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(11b)

Plánování a vypracovávání programu a pořizování příslušných dodávek a zásob v rámci programu by mělo být prováděno s ohledem na zvyšování kapacit a střednědobé a dlouhodobé konkurenceschopnosti Unie. Přednost by měla dostat opatření, která zvyšují strategický potenciál a konkurenceschopnost Unie, čímž usilují o omezení závislosti na dodavatelích a výrobcích ze třetích zemí. Účast třetích zemí na specifických cílech programu by se proto měla odvíjet od jejich příspěvku pro Unii.

Pozměňovací návrh 22

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 12

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (12) | Program by měl být prováděn prostřednictvím projektů posilujících zásadní digitální kapacity a 
  jejich široké využívání
  .
  To by mělo zahrnovat
  společné investice
  s členskými státy, a v případě potřeby se soukromým sektorem
  . K tomu by bylo potřeba zejména dosáhnout kritického objemu zakázek a tím větší efektivnosti vynaložených prostředků a zaručit, že dodavatelé v Evropě
  zůstanou v čele
  pokroku
  technologií
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(12)

Program by měl být prováděn prostřednictvím projektů posilujících zásadní digitální kapacity a 
  jejich široké využívání
  .
  To by mělo zahrnovat
  společné investice
  s členskými státy, a v případě potřeby se soukromým sektorem
  . K tomu by bylo potřeba zejména dosáhnout kritického objemu zakázek a tím větší efektivnosti vynaložených prostředků a zaručit, že dodavatelé v Evropě
  zůstanou v čele
  pokroku
  technologií
  .

| (12) | Program by měl být prováděn prostřednictvím projektů posilujících zásadní digitální kapacity a 
  strategickou autonomii Unie
  .
  Za tím účelem by měl program zajistit rozpočet z EU ve výši nejméně 9,2 miliardy EUR, který doplní
  společné investice
  z členských států, a/nebo ze soukromého sektoru
  . K tomu by bylo potřeba zejména dosáhnout kritického objemu zakázek a tím větší efektivnosti vynaložených prostředků a zaručit, že dodavatelé v Evropě
  dosáhnou čelního postavení v oblasti technologického
  pokroku. |
| --- | --- |

(12)

Program by měl být prováděn prostřednictvím projektů posilujících zásadní digitální kapacity a 
  strategickou autonomii Unie
  .
  Za tím účelem by měl program zajistit rozpočet z EU ve výši nejméně 9,2 miliardy EUR, který doplní
  společné investice
  z členských států, a/nebo ze soukromého sektoru
  . K tomu by bylo potřeba zejména dosáhnout kritického objemu zakázek a tím větší efektivnosti vynaložených prostředků a zaručit, že dodavatelé v Evropě
  dosáhnou čelního postavení v oblasti technologického
  pokroku.

Pozměňovací návrh 23

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 14

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (14) | Opatření v rámci programu by měla být použita k řešení selhání trhu nebo nepříznivých investičních situací, a to přiměřeným způsobem, aby přinášela jasnou evropskou přidanou hodnotu a aniž by duplikovala nebo vytěsňovala soukromé financování. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(14)

Opatření v rámci programu by měla být použita k řešení selhání trhu nebo nepříznivých investičních situací, a to přiměřeným způsobem, aby přinášela jasnou evropskou přidanou hodnotu a aniž by duplikovala nebo vytěsňovala soukromé financování.

| (14) | Opatření v rámci programu by měla být použita k 
  posílení a rozšíření digitální základny Unie, zvládnutí zásadních společenských výzev, dalšímu zvýšení digitálních průmyslových kompetencí Unie i k
   řešení selhání trhu nebo nepříznivých investičních situací, a to přiměřeným způsobem, aby přinášela jasnou evropskou přidanou hodnotu a aniž by duplikovala nebo vytěsňovala soukromé financování. |
| --- | --- |

(14)

Opatření v rámci programu by měla být použita k 
  posílení a rozšíření digitální základny Unie, zvládnutí zásadních společenských výzev, dalšímu zvýšení digitálních průmyslových kompetencí Unie i k
   řešení selhání trhu nebo nepříznivých investičních situací, a to přiměřeným způsobem, aby přinášela jasnou evropskou přidanou hodnotu a aniž by duplikovala nebo vytěsňovala soukromé financování.

Pozměňovací návrh 24

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 15

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (15) | Aby se dosáhlo maximální flexibility po celou dobu trvání programu a vyvinula se součinnost mezi jeho složkami, může být každý ze specifických cílů prováděn pomocí všech nástrojů dostupných v rámci finančního nařízení. Prováděcí mechanismy, jež mají být použity, jsou přímé řízení a nepřímé řízení v případě, že by financování Unie mělo být kombinováno s jinými zdroji financování nebo pokud provádění vyžaduje vytvoření společně řízených struktur. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(15)

Aby se dosáhlo maximální flexibility po celou dobu trvání programu a vyvinula se součinnost mezi jeho složkami, může být každý ze specifických cílů prováděn pomocí všech nástrojů dostupných v rámci finančního nařízení. Prováděcí mechanismy, jež mají být použity, jsou přímé řízení a nepřímé řízení v případě, že by financování Unie mělo být kombinováno s jinými zdroji financování nebo pokud provádění vyžaduje vytvoření společně řízených struktur.

| (15) | Aby se dosáhlo maximální flexibility po celou dobu trvání programu a vyvinula se součinnost mezi jeho složkami, může být každý ze specifických cílů prováděn pomocí všech nástrojů dostupných v rámci finančního nařízení. Prováděcí mechanismy, jež mají být použity, jsou přímé řízení a nepřímé řízení v případě, že by financování Unie mělo být kombinováno s jinými zdroji financování nebo pokud provádění vyžaduje vytvoření společně řízených struktur.
  V případech nepřímého řízení Komise zajistí, aby byly zachovávány a dodržovány veškeré normy kvality a bezpečnosti požadované pro přímé řízení programu. |
| --- | --- |

(15)

Aby se dosáhlo maximální flexibility po celou dobu trvání programu a vyvinula se součinnost mezi jeho složkami, může být každý ze specifických cílů prováděn pomocí všech nástrojů dostupných v rámci finančního nařízení. Prováděcí mechanismy, jež mají být použity, jsou přímé řízení a nepřímé řízení v případě, že by financování Unie mělo být kombinováno s jinými zdroji financování nebo pokud provádění vyžaduje vytvoření společně řízených struktur.
  V případech nepřímého řízení Komise zajistí, aby byly zachovávány a dodržovány veškeré normy kvality a bezpečnosti požadované pro přímé řízení programu.

Pozměňovací návrh 25

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 16

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (16) | Vysoce výkonná výpočetní technika a související kapacity zpracování dat v Unii by měly umožňovat zajistit širší využívání vysoce výkonné výpočetní techniky ve výrobních odvětvích a obecněji v oblastech veřejného zájmu s cílem využít jedinečných příležitostí, které superpočítače přinášejí společnosti v oblastech jako zdravotnictví, životní prostředí a bezpečnost, jakož i konkurenceschopnost průmyslu, zejména malých a středních podniků. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(16)

Vysoce výkonná výpočetní technika a související kapacity zpracování dat v Unii by měly umožňovat zajistit širší využívání vysoce výkonné výpočetní techniky ve výrobních odvětvích a obecněji v oblastech veřejného zájmu s cílem využít jedinečných příležitostí, které superpočítače přinášejí společnosti v oblastech jako zdravotnictví, životní prostředí a bezpečnost, jakož i konkurenceschopnost průmyslu, zejména malých a středních podniků.

| (16) | Vysoce výkonná výpočetní technika a související kapacity zpracování
  a ukládání
  dat v Unii by měly umožňovat zajistit širší využívání vysoce výkonné výpočetní techniky ve výrobních odvětvích a obecněji v oblastech veřejného zájmu s cílem využít jedinečných příležitostí, které superpočítače přinášejí společnosti v oblastech jako zdravotnictví, životní prostředí a bezpečnost, jakož i konkurenceschopnost průmyslu, zejména malých a středních podniků.
  Unie musí pořídit superpočítače světové třídy, zabezpečit jim systém dodávek a zavést služby v oblasti simulace, vizualizace a prototypizace a současně zajistit systém vysoce výkonné výpočetní techniky (HPC), který bude v souladu s hodnotami a zásadami Unie. |
| --- | --- |

(16)

Vysoce výkonná výpočetní technika a související kapacity zpracování
  a ukládání
  dat v Unii by měly umožňovat zajistit širší využívání vysoce výkonné výpočetní techniky ve výrobních odvětvích a obecněji v oblastech veřejného zájmu s cílem využít jedinečných příležitostí, které superpočítače přinášejí společnosti v oblastech jako zdravotnictví, životní prostředí a bezpečnost, jakož i konkurenceschopnost průmyslu, zejména malých a středních podniků.
  Unie musí pořídit superpočítače světové třídy, zabezpečit jim systém dodávek a zavést služby v oblasti simulace, vizualizace a prototypizace a současně zajistit systém vysoce výkonné výpočetní techniky (HPC), který bude v souladu s hodnotami a zásadami Unie.

Pozměňovací návrh 26

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 17

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (17) | Podporu intervenci Unie v této oblasti vyjádřila Rada (60) i Evropský parlament (61). Kromě toho podepsalo v roce 2017 devět členských států prohlášení o iniciativě EuroHPC (62), což je dohoda mezi vládami, kde se zavazují spolupracovat s Komisí s cílem vybudovat a zavést v Evropě nejmodernější infrastruktury vysoce výkonné výpočetní techniky a datové infrastruktury, jež by byly v celé Unii dostupné pro vědecké obce, veřejnost a soukromé partnery. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(17)

Podporu intervenci Unie v této oblasti vyjádřila Rada (60) i Evropský parlament (61). Kromě toho podepsalo v roce 2017 devět členských států prohlášení o iniciativě EuroHPC (62), což je dohoda mezi vládami, kde se zavazují spolupracovat s Komisí s cílem vybudovat a zavést v Evropě nejmodernější infrastruktury vysoce výkonné výpočetní techniky a datové infrastruktury, jež by byly v celé Unii dostupné pro vědecké obce, veřejnost a soukromé partnery.

| (17) | Podporu intervenci Unie v této oblasti vyjádřila Rada (60) i Evropský parlament (61). Kromě toho podepsalo v roce 2017 devět členských států prohlášení o iniciativě EuroHPC (62), což je dohoda mezi vládami, kde se zavazují spolupracovat s Komisí s cílem vybudovat a zavést v Evropě nejmodernější infrastruktury vysoce výkonné výpočetní techniky a datové infrastruktury, jež by byly v celé Unii dostupné pro vědecké obce, veřejnost a soukromé partnery
  a posílily by přidanou hodnotu EU
  . |
| --- | --- |

(17)

Podporu intervenci Unie v této oblasti vyjádřila Rada (60) i Evropský parlament (61). Kromě toho podepsalo v roce 2017 devět členských států prohlášení o iniciativě EuroHPC (62), což je dohoda mezi vládami, kde se zavazují spolupracovat s Komisí s cílem vybudovat a zavést v Evropě nejmodernější infrastruktury vysoce výkonné výpočetní techniky a datové infrastruktury, jež by byly v celé Unii dostupné pro vědecké obce, veřejnost a soukromé partnery
  a posílily by přidanou hodnotu EU
  .

Pozměňovací návrh 27

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 18

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (18) | U specifického cíle Vysoce výkonná výpočetní technika se za nejvhodnější prováděcí mechanismus považuje společný podnik, který by měl zejména koordinovat vnitrostátní a unijní strategie a investice do infrastruktury vysoce výkonné výpočetní techniky a výzkumu a vývoje, sdílet prostředky z veřejných a soukromých zdrojů a zajišťovat ekonomické a strategické zájmy Unie (63). Odborná střediska vysoce výkonné výpočetní techniky v členských státech kromě toho poskytnou služby vysoce výkonné výpočetní techniky průmyslu, akademické obci a orgánům veřejné správy. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(18)

U specifického cíle Vysoce výkonná výpočetní technika se za nejvhodnější prováděcí mechanismus považuje společný podnik, který by měl zejména koordinovat vnitrostátní a unijní strategie a investice do infrastruktury vysoce výkonné výpočetní techniky a výzkumu a vývoje, sdílet prostředky z veřejných a soukromých zdrojů a zajišťovat ekonomické a strategické zájmy Unie (63). Odborná střediska vysoce výkonné výpočetní techniky v členských státech kromě toho poskytnou služby vysoce výkonné výpočetní techniky průmyslu, akademické obci a orgánům veřejné správy.

| (18) | U specifického cíle Vysoce výkonná výpočetní technika se za nejvhodnější prováděcí mechanismus považuje společný podnik, který by měl zejména koordinovat vnitrostátní a unijní strategie a investice do infrastruktury vysoce výkonné výpočetní techniky a výzkumu a vývoje, sdílet prostředky z veřejných a soukromých zdrojů a zajišťovat ekonomické a strategické zájmy Unie (63). Odborná střediska vysoce výkonné výpočetní techniky v členských státech kromě toho poskytnou služby vysoce výkonné výpočetní techniky průmyslu
  včetně malých a středních podniků a začínajících podniků
  , akademické obci a orgánům veřejné správy
  usazeným v Unii
  . |
| --- | --- |

(18)

U specifického cíle Vysoce výkonná výpočetní technika se za nejvhodnější prováděcí mechanismus považuje společný podnik, který by měl zejména koordinovat vnitrostátní a unijní strategie a investice do infrastruktury vysoce výkonné výpočetní techniky a výzkumu a vývoje, sdílet prostředky z veřejných a soukromých zdrojů a zajišťovat ekonomické a strategické zájmy Unie (63). Odborná střediska vysoce výkonné výpočetní techniky v členských státech kromě toho poskytnou služby vysoce výkonné výpočetní techniky průmyslu
  včetně malých a středních podniků a začínajících podniků
  , akademické obci a orgánům veřejné správy
  usazeným v Unii
  .

Pozměňovací návrh 28

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 19

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (19) | Rozvíjení kapacity související s umělou inteligencí je rozhodující hnací silou digitální transformace průmyslu, jakož i veřejného sektoru. V továrnách, hlubokomořských aplikacích, domácnostech, městech a nemocnicích se využívají stále autonomnější roboty. Komerční platformy umělé inteligence pokročily od testování ke skutečným aplikacím v oblasti zdravotnictví a životního prostředí; všichni významní výrobci automobilů vyvíjejí autonomní vozidla a techniky strojového učení jsou ústředním prvkem všech hlavních webových platforem a aplikací využívajících velké objemy dat. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(19)

Rozvíjení kapacity související s umělou inteligencí je rozhodující hnací silou digitální transformace průmyslu, jakož i veřejného sektoru. V továrnách, hlubokomořských aplikacích, domácnostech, městech a nemocnicích se využívají stále autonomnější roboty. Komerční platformy umělé inteligence pokročily od testování ke skutečným aplikacím v oblasti zdravotnictví a životního prostředí; všichni významní výrobci automobilů vyvíjejí autonomní vozidla a techniky strojového učení jsou ústředním prvkem všech hlavních webových platforem a aplikací využívajících velké objemy dat.

| (19) | Rozvíjení kapacity související s umělou inteligencí je rozhodující hnací silou digitální transformace průmyslu, jakož i veřejného sektoru. V továrnách, hlubokomořských aplikacích, domácnostech, městech a nemocnicích se využívají stále autonomnější roboty. Komerční platformy umělé inteligence pokročily od testování ke skutečným aplikacím v oblasti zdravotnictví a životního prostředí; všichni významní výrobci automobilů vyvíjejí autonomní vozidla a techniky strojového učení jsou ústředním prvkem všech hlavních webových platforem a aplikací využívajících velké objemy dat.
  Aby vytvořila nejlepší rámcové podmínky pro podporu těchto nových technologií v Evropě, musí Unie do svého procesu tvorby politik doplnit zásadu inovací. |
| --- | --- |

(19)

Rozvíjení kapacity související s umělou inteligencí je rozhodující hnací silou digitální transformace průmyslu, jakož i veřejného sektoru. V továrnách, hlubokomořských aplikacích, domácnostech, městech a nemocnicích se využívají stále autonomnější roboty. Komerční platformy umělé inteligence pokročily od testování ke skutečným aplikacím v oblasti zdravotnictví a životního prostředí; všichni významní výrobci automobilů vyvíjejí autonomní vozidla a techniky strojového učení jsou ústředním prvkem všech hlavních webových platforem a aplikací využívajících velké objemy dat.
  Aby vytvořila nejlepší rámcové podmínky pro podporu těchto nových technologií v Evropě, musí Unie do svého procesu tvorby politik doplnit zásadu inovací.

Pozměňovací návrh 29

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 19 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (19a) | Ve svém usnesení ze dne 1. června 2017 o digitalizaci evropského průmyslu poukázal Evropský parlament na dopad jazykových překážek na průmysl a jeho digitalizaci. V tomto kontextu je pro zachování jazykové rozmanitosti, zajištění začlenění a pro umožnění komunikace mezi lidmi a mezi lidmi a stroji nezbytný rozvoj rozsáhlých jazykových technologií založených na umělé inteligenci, jako je automatický překlad, rozpoznávání řeči, analýzy textů o velkém objemu dat, systémy pro dialog a odpovídání na otázky. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(19a)

Ve svém usnesení ze dne 1. června 2017 o digitalizaci evropského průmyslu poukázal Evropský parlament na dopad jazykových překážek na průmysl a jeho digitalizaci. V tomto kontextu je pro zachování jazykové rozmanitosti, zajištění začlenění a pro umožnění komunikace mezi lidmi a mezi lidmi a stroji nezbytný rozvoj rozsáhlých jazykových technologií založených na umělé inteligenci, jako je automatický překlad, rozpoznávání řeči, analýzy textů o velkém objemu dat, systémy pro dialog a odpovídání na otázky.

Pozměňovací návrh 30

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 19 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (19b) | Stále rychlejší vývoj samoučících se robotů a umělé inteligence, jakož i jejich schopnosti rozšiřovat znalosti a učení v řádu vteřin ztěžuje předvídání jakékoliv fáze vývoje do konce programu v roce 2027. Komise by proto měla věnovat zvláštní pozornost tomuto rychle se měnícímu digitálnímu trendu a případně by měla podle tohoto trendu urychleně upravit cíle pracovního programu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(19b)

Stále rychlejší vývoj samoučících se robotů a umělé inteligence, jakož i jejich schopnosti rozšiřovat znalosti a učení v řádu vteřin ztěžuje předvídání jakékoliv fáze vývoje do konce programu v roce 2027. Komise by proto měla věnovat zvláštní pozornost tomuto rychle se měnícímu digitálnímu trendu a případně by měla podle tohoto trendu urychleně upravit cíle pracovního programu.

Pozměňovací návrh 31

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 19 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (19c) | Vzhledem ke stále vzrůstající poptávce evropského průmyslu po řešeních v oblasti robotické umělé inteligence a vzhledem k významu předcházení vzniku významné investiční mezery v tomto oboru by cíle programu v oblasti umělé inteligence měly zahrnovat robotiku řízenou umělou inteligencí. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(19c)

Vzhledem ke stále vzrůstající poptávce evropského průmyslu po řešeních v oblasti robotické umělé inteligence a vzhledem k významu předcházení vzniku významné investiční mezery v tomto oboru by cíle programu v oblasti umělé inteligence měly zahrnovat robotiku řízenou umělou inteligencí.

Pozměňovací návrh 32

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 19 d (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (19d) | Výrobky a služby založené na umělé inteligenci by měly být vstřícné k uživatelům, od návrhu v souladu s právními předpisy a měly by spotřebitelům zajistit více možností a více informací, zejména o kvalitě výrobků a služeb. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(19d)

Výrobky a služby založené na umělé inteligenci by měly být vstřícné k uživatelům, od návrhu v souladu s právními předpisy a měly by spotřebitelům zajistit více možností a více informací, zejména o kvalitě výrobků a služeb.

Pozměňovací návrh 33

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 20

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (20) | Dostupnost rozsáhlých souborů dat a zkušebních a experimentálních zařízení
  má
  zásadní význam pro rozvoj umělé inteligence. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(20)

Dostupnost rozsáhlých souborů dat a zkušebních a experimentálních zařízení
  má
  zásadní význam pro rozvoj umělé inteligence.

| (20) | Dostupnost rozsáhlých souborů dat a zkušebních a experimentálních zařízení
  pro zabezpečení vnitřního trhu, na němž je používána umělá inteligence, a přístup k vytěžování textu a dat mají
  zásadní význam pro rozvoj umělé inteligence
  včetně jazykových technologií
  . |
| --- | --- |

(20)

Dostupnost rozsáhlých souborů dat a zkušebních a experimentálních zařízení
  pro zabezpečení vnitřního trhu, na němž je používána umělá inteligence, a přístup k vytěžování textu a dat mají
  zásadní význam pro rozvoj umělé inteligence
  včetně jazykových technologií
  .

Pozměňovací návrh 34

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 20 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (20a) | Dne 25. dubna 2018 se Komise zavázala, že ve spolupráci se subjekty účastnícími se Evropské aliance pro umělou inteligenci (skupiny odborníků v této oblasti) předloží návrh evropského přístupu, který bude mít formu pokynů pro umělou inteligenci, a to s cílem podpořit evropské aplikace a podniky, které umělou inteligenci využívají. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(20a)

Dne 25. dubna 2018 se Komise zavázala, že ve spolupráci se subjekty účastnícími se Evropské aliance pro umělou inteligenci (skupiny odborníků v této oblasti) předloží návrh evropského přístupu, který bude mít formu pokynů pro umělou inteligenci, a to s cílem podpořit evropské aplikace a podniky, které umělou inteligenci využívají.

Pozměňovací návrh 35

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 21

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (21) | Ve svém usnesení ze dne 1. června 2017 o digitalizaci evropského průmyslu (64) zdůraznil Evropský parlament význam společného přístupu k evropské kybernetické bezpečnosti, přičemž uznal potřebu zvýšit informovanost a považoval kybernetickou odolnost za zásadní odpovědnost vedoucích podniků a tvůrců vnitrostátních a evropských politik průmyslové bezpečnosti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(21)

Ve svém usnesení ze dne 1. června 2017 o digitalizaci evropského průmyslu (64) zdůraznil Evropský parlament význam společného přístupu k evropské kybernetické bezpečnosti, přičemž uznal potřebu zvýšit informovanost a považoval kybernetickou odolnost za zásadní odpovědnost vedoucích podniků a tvůrců vnitrostátních a evropských politik průmyslové bezpečnosti.

| (21) | Ve svém usnesení ze dne 1. června 2017 o digitalizaci evropského průmyslu (64) zdůraznil Evropský parlament význam společného přístupu k evropské kybernetické bezpečnosti, přičemž uznal potřebu zvýšit informovanost a považoval kybernetickou odolnost za zásadní odpovědnost vedoucích podniků a tvůrců vnitrostátních a evropských politik průmyslové bezpečnosti
  , jakož i provádění zabezpečení a ochrany údajů již od fáze návrhu a standardního nastavení ochrany údajů
  . |
| --- | --- |

(21)

Ve svém usnesení ze dne 1. června 2017 o digitalizaci evropského průmyslu (64) zdůraznil Evropský parlament význam společného přístupu k evropské kybernetické bezpečnosti, přičemž uznal potřebu zvýšit informovanost a považoval kybernetickou odolnost za zásadní odpovědnost vedoucích podniků a tvůrců vnitrostátních a evropských politik průmyslové bezpečnosti
  , jakož i provádění zabezpečení a ochrany údajů již od fáze návrhu a standardního nastavení ochrany údajů
  .

Pozměňovací návrh 36

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 22

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (22) | Kybernetická bezpečnost je úkolem pro celou Unii, jež nemůže být nadále řešen pouze roztříštěnými vnitrostátními iniciativami. Měla by být posílena kapacita Evropy v oblasti kybernetické bezpečnosti s cílem vybavit Evropu nezbytnými kapacitami pro ochranu
  jejích
  občanů a podniků proti kybernetickým hrozbám. Spotřebitelé by navíc měli být chráněni, když používají propojené produkty, jež mohou být napadeny hackery a ohrozit jejich bezpečnost. Toho by mělo být dosaženo společně s členskými státy a soukromým sektorem vývojem projektů posilujících kapacity Evropy v oblasti kybernetické bezpečnosti a zabezpečením koordinace mezi nimi a zajištěním širokého zavedení nejnovějších řešení kybernetické bezpečnosti v celé ekonomice, jakož i shromážděním kompetencí v této oblasti s cílem zajistit kritický objem a excelenci. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(22)

Kybernetická bezpečnost je úkolem pro celou Unii, jež nemůže být nadále řešen pouze roztříštěnými vnitrostátními iniciativami. Měla by být posílena kapacita Evropy v oblasti kybernetické bezpečnosti s cílem vybavit Evropu nezbytnými kapacitami pro ochranu
  jejích
  občanů a podniků proti kybernetickým hrozbám. Spotřebitelé by navíc měli být chráněni, když používají propojené produkty, jež mohou být napadeny hackery a ohrozit jejich bezpečnost. Toho by mělo být dosaženo společně s členskými státy a soukromým sektorem vývojem projektů posilujících kapacity Evropy v oblasti kybernetické bezpečnosti a zabezpečením koordinace mezi nimi a zajištěním širokého zavedení nejnovějších řešení kybernetické bezpečnosti v celé ekonomice, jakož i shromážděním kompetencí v této oblasti s cílem zajistit kritický objem a excelenci.

| (22) | Kybernetická bezpečnost je úkolem pro celou Unii, jež nemůže být nadále řešen pouze roztříštěnými vnitrostátními iniciativami. Měla by být posílena kapacita Evropy v oblasti kybernetické bezpečnosti s cílem vybavit Evropu nezbytnými kapacitami pro ochranu občanů
  , orgánů veřejné správy
  a podniků proti kybernetickým hrozbám. Spotřebitelé by navíc měli být chráněni, když používají propojené produkty, jež mohou být napadeny hackery a ohrozit jejich bezpečnost. Toho by mělo být dosaženo společně s členskými státy a soukromým sektorem vývojem projektů posilujících kapacity Evropy v oblasti kybernetické bezpečnosti a zabezpečením koordinace mezi nimi a zajištěním širokého zavedení nejnovějších řešení kybernetické bezpečnosti v celé ekonomice, jakož i shromážděním kompetencí v této oblasti s cílem zajistit kritický objem a excelenci. |
| --- | --- |

(22)

Kybernetická bezpečnost je úkolem pro celou Unii, jež nemůže být nadále řešen pouze roztříštěnými vnitrostátními iniciativami. Měla by být posílena kapacita Evropy v oblasti kybernetické bezpečnosti s cílem vybavit Evropu nezbytnými kapacitami pro ochranu občanů
  , orgánů veřejné správy
  a podniků proti kybernetickým hrozbám. Spotřebitelé by navíc měli být chráněni, když používají propojené produkty, jež mohou být napadeny hackery a ohrozit jejich bezpečnost. Toho by mělo být dosaženo společně s členskými státy a soukromým sektorem vývojem projektů posilujících kapacity Evropy v oblasti kybernetické bezpečnosti a zabezpečením koordinace mezi nimi a zajištěním širokého zavedení nejnovějších řešení kybernetické bezpečnosti v celé ekonomice, jakož i shromážděním kompetencí v této oblasti s cílem zajistit kritický objem a excelenci.

Pozměňovací návrh 37

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 23

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (23) | V září 2017 Komise předložila balíček iniciativ (65), který stanoví komplexní přístup Unie ke kybernetické bezpečnosti s cílem posílit kapacitu Evropy řešit kybernetické útoky a hrozby a posílit technologii a průmyslovou kapacitu v této oblasti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(23)

V září 2017 Komise předložila balíček iniciativ (65), který stanoví komplexní přístup Unie ke kybernetické bezpečnosti s cílem posílit kapacitu Evropy řešit kybernetické útoky a hrozby a posílit technologii a průmyslovou kapacitu v této oblasti.

| (23) | V září 2017 Komise předložila balíček iniciativ (65), který stanoví komplexní přístup Unie ke kybernetické bezpečnosti s cílem posílit kapacitu Evropy řešit kybernetické útoky a hrozby
  , zvyšovat odolnost vůči nim
  a posílit technologii a průmyslovou kapacitu v této oblasti. |
| --- | --- |

(23)

V září 2017 Komise předložila balíček iniciativ (65), který stanoví komplexní přístup Unie ke kybernetické bezpečnosti s cílem posílit kapacitu Evropy řešit kybernetické útoky a hrozby
  , zvyšovat odolnost vůči nim
  a posílit technologii a průmyslovou kapacitu v této oblasti.

Pozměňovací návrh 38

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 23 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (23a) | Kybernetická řešení by ze zásady měla obsahovat standardy v oblasti bezpečnosti a zabezpečení jako základní parametry návrhu podle dostupné špičkové technologie a zásady „bezpečnost již od návrhu“ a „bezpečnost jako výchozí nastavení“. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(23a)

Kybernetická řešení by ze zásady měla obsahovat standardy v oblasti bezpečnosti a zabezpečení jako základní parametry návrhu podle dostupné špičkové technologie a zásady „bezpečnost již od návrhu“ a „bezpečnost jako výchozí nastavení“.

Pozměňovací návrh 39

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 24

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (24) | Důvěra je nezbytným předpokladem pro fungování jednotného digitálního trhu. Technologie kybernetické bezpečnosti, jakými jsou digitální identity, šifrování nebo detekce narušení a jejich uplatňování v oblastech jako finance, průmysl 4.0, energetika, doprava, zdravotní péče nebo elektronická veřejná správa, jsou zásadní pro zajištění bezpečnosti a důvěryhodnosti činnosti a transakcí on-line pro občany, orgány veřejné správy i společnosti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(24)

Důvěra je nezbytným předpokladem pro fungování jednotného digitálního trhu. Technologie kybernetické bezpečnosti, jakými jsou digitální identity, šifrování nebo detekce narušení a jejich uplatňování v oblastech jako finance, průmysl 4.0, energetika, doprava, zdravotní péče nebo elektronická veřejná správa, jsou zásadní pro zajištění bezpečnosti a důvěryhodnosti činnosti a transakcí on-line pro občany, orgány veřejné správy i společnosti.

| (24) | Důvěra je nezbytným předpokladem pro fungování jednotného digitálního trhu. Technologie kybernetické bezpečnosti, jakými jsou
  technologie distribuované účetní knihy,
  digitální identity,
  kryptografie,
  šifrování nebo detekce narušení a jejich uplatňování v oblastech jako finance, průmysl 4.0,
  logistika,
  energetika, doprava,
  cestovní ruch,
  zdravotní péče nebo elektronická veřejná správa, jsou zásadní pro zajištění bezpečnosti
  , transparentnosti
  a důvěryhodnosti činnosti a transakcí on-line
  , a to i platforem 5G,
  pro občany, orgány veřejné správy i společnosti. |
| --- | --- |

(24)

Důvěra je nezbytným předpokladem pro fungování jednotného digitálního trhu. Technologie kybernetické bezpečnosti, jakými jsou
  technologie distribuované účetní knihy,
  digitální identity,
  kryptografie,
  šifrování nebo detekce narušení a jejich uplatňování v oblastech jako finance, průmysl 4.0,
  logistika,
  energetika, doprava,
  cestovní ruch,
  zdravotní péče nebo elektronická veřejná správa, jsou zásadní pro zajištění bezpečnosti
  , transparentnosti
  a důvěryhodnosti činnosti a transakcí on-line
  , a to i platforem 5G,
  pro občany, orgány veřejné správy i společnosti.

Pozměňovací návrh 40

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 25

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (25) | Evropská rada ve svých závěrech ze dne 19. října 2017 zdůraznila, že pro úspěšné budování digitální Evropy potřebuje Unie zejména trhy práce a systémy odborné přípravy a vzdělávání vhodné pro digitální věk a že existuje potřeba investovat do digitálních dovedností, aby všichni evropští občané měli silnější postavení a lepší dovednosti; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(25)

Evropská rada ve svých závěrech ze dne 19. října 2017 zdůraznila, že pro úspěšné budování digitální Evropy potřebuje Unie zejména trhy práce a systémy odborné přípravy a vzdělávání vhodné pro digitální věk a že existuje potřeba investovat do digitálních dovedností, aby všichni evropští občané měli silnější postavení a lepší dovednosti;

| (25) | Evropská rada ve svých závěrech ze dne 19. října 2017 zdůraznila, že pro úspěšné budování digitální Evropy potřebuje Unie zejména trhy práce a systémy odborné přípravy a vzdělávání vhodné pro digitální věk a že existuje potřeba investovat do
  rozvoje
  digitálních dovedností
  a zlepšování digitální gramotnosti
  , aby všichni evropští občané měli silnější postavení a lepší dovednosti
  díky integrovanému přístupu
  ; |
| --- | --- |

(25)

Evropská rada ve svých závěrech ze dne 19. října 2017 zdůraznila, že pro úspěšné budování digitální Evropy potřebuje Unie zejména trhy práce a systémy odborné přípravy a vzdělávání vhodné pro digitální věk a že existuje potřeba investovat do
  rozvoje
  digitálních dovedností
  a zlepšování digitální gramotnosti
  , aby všichni evropští občané měli silnější postavení a lepší dovednosti
  díky integrovanému přístupu
  ;

Pozměňovací návrh 41

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 26 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (26a) | Vzhledem k potřebě celostního přístupu by měl program brát v úvahu také oblasti začleňování, kvalifikace, odborné přípravy a specializace, které jsou vedle pokročilých digitálních kompetencí rozhodující pro vytváření přidané hodnoty ve znalostní společnosti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(26a)

Vzhledem k potřebě celostního přístupu by měl program brát v úvahu také oblasti začleňování, kvalifikace, odborné přípravy a specializace, které jsou vedle pokročilých digitálních kompetencí rozhodující pro vytváření přidané hodnoty ve znalostní společnosti.

Pozměňovací návrh 42

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 27

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (27) | Ve svém usnesení ze dne 1. června 2017 o digitalizaci evropského průmyslu (67) Evropský parlament uvedl, že vzdělávání, odborná příprava a celoživotní učení jsou základním kamenem sociální soudržnosti v digitální společnosti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(27)

Ve svém usnesení ze dne 1. června 2017 o digitalizaci evropského průmyslu (67) Evropský parlament uvedl, že vzdělávání, odborná příprava a celoživotní učení jsou základním kamenem sociální soudržnosti v digitální společnosti.

| (27) | Ve svém usnesení ze dne 1. června 2017 o digitalizaci evropského průmyslu (67) Evropský parlament uvedl, že vzdělávání, odborná příprava a celoživotní učení jsou základním kamenem sociální soudržnosti v digitální společnosti.
  Dále požadoval, aby bylo do všech digitálních iniciativ začleněno hledisko rovnosti žen a mužů, a zdůraznil potřebu zabývat se závažnými genderovými rozdíly v odvětví IKT, neboť je to nezbytné pro dlouhodobý růst a prosperitu Evropy. |
| --- | --- |

(27)

Ve svém usnesení ze dne 1. června 2017 o digitalizaci evropského průmyslu (67) Evropský parlament uvedl, že vzdělávání, odborná příprava a celoživotní učení jsou základním kamenem sociální soudržnosti v digitální společnosti.
  Dále požadoval, aby bylo do všech digitálních iniciativ začleněno hledisko rovnosti žen a mužů, a zdůraznil potřebu zabývat se závažnými genderovými rozdíly v odvětví IKT, neboť je to nezbytné pro dlouhodobý růst a prosperitu Evropy.

Pozměňovací návrh 43

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 27 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (27a) | Ve svém usnesení ze dne 28. dubna 2016 o rovnosti žen a mužů a zlepšování postavení žen v digitálním věku Evropský parlament zdůraznil, že je zapotřebí shromažďovat údaje o používání IKT, které budou rozlišené podle pohlaví, a stanovit cíle, ukazatele a referenční hodnoty, které umožní sledovat pokrok dosažený ve zpřístupňování IKT ženám, a propagovat příklady osvědčených postupů z různých společností. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(27a)

Ve svém usnesení ze dne 28. dubna 2016 o rovnosti žen a mužů a zlepšování postavení žen v digitálním věku Evropský parlament zdůraznil, že je zapotřebí shromažďovat údaje o používání IKT, které budou rozlišené podle pohlaví, a stanovit cíle, ukazatele a referenční hodnoty, které umožní sledovat pokrok dosažený ve zpřístupňování IKT ženám, a propagovat příklady osvědčených postupů z různých společností.

Pozměňovací návrh 44

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 27 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (27b) | Ve svém usnesení ze dne 19. ledna 2016 o směřování k Aktu o jednotném digitálním trhu Evropský parlament uvedl, že plně podporuje a propaguje kulturu digitálního podnikání žen a jejich zapojení do informační společnosti a účast na jejím chodu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(27b)

Ve svém usnesení ze dne 19. ledna 2016 o směřování k Aktu o jednotném digitálním trhu Evropský parlament uvedl, že plně podporuje a propaguje kulturu digitálního podnikání žen a jejich zapojení do informační společnosti a účast na jejím chodu.

Pozměňovací návrh 45

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 28

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (28) | Pokročilé digitální technologie podporované tímto programem, jako je vysoce výkonná výpočetní technika, kybernetická bezpečnost a umělá inteligence, jsou nyní dostatečně vyspělé, aby pokročily z výzkumného prostoru a byly zavedeny, prováděny a šířeny
  se
  na úrovni Unie. Stejně jako zavedení těchto technologií vyžaduje reakci Unie také rozměr dovedností. Příležitosti k odborné přípravě v pokročilých digitálních dovednostech je nutné v celé EU rozšířit, zintenzivnit a zpřístupnit. Pokud by se tak nestalo, mohlo by to bránit hladkému zavedení pokročilých digitálních technologií a omezit celkovou konkurenceschopnost hospodářství Unie. Opatření podporovaná tímto programem doplňují ta, jež jsou podporována z fondů ESF a EFRR a programu Horizont Evropa. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(28)

Pokročilé digitální technologie podporované tímto programem, jako je vysoce výkonná výpočetní technika, kybernetická bezpečnost a umělá inteligence, jsou nyní dostatečně vyspělé, aby pokročily z výzkumného prostoru a byly zavedeny, prováděny a šířeny
  se
  na úrovni Unie. Stejně jako zavedení těchto technologií vyžaduje reakci Unie také rozměr dovedností. Příležitosti k odborné přípravě v pokročilých digitálních dovednostech je nutné v celé EU rozšířit, zintenzivnit a zpřístupnit. Pokud by se tak nestalo, mohlo by to bránit hladkému zavedení pokročilých digitálních technologií a omezit celkovou konkurenceschopnost hospodářství Unie. Opatření podporovaná tímto programem doplňují ta, jež jsou podporována z fondů ESF a EFRR a programu Horizont Evropa.

| (28) | Pokročilé digitální technologie podporované tímto programem, jako je vysoce výkonná výpočetní technika, kybernetická bezpečnost,
  cloud computing, ochrana údajů, řízení informací
  a umělá inteligence, jsou nyní dostatečně vyspělé, aby pokročily z výzkumného prostoru a byly zavedeny, prováděny a šířeny na úrovni Unie. Stejně jako zavedení těchto technologií vyžaduje reakci Unie také rozměr dovedností. Příležitosti k 
  vzdělávání a
  odborné přípravě v pokročilých digitálních dovednostech je nutné v celé EU rozšířit, zintenzivnit a zpřístupnit. Pokud by se tak nestalo, mohlo by to bránit hladkému zavedení pokročilých digitálních technologií a omezit celkovou konkurenceschopnost hospodářství Unie. Opatření podporovaná tímto programem doplňují ta, jež jsou podporována z fondů ESF a EFRR
  , ERASMUS
  a programu Horizont Evropa. |
| --- | --- |

(28)

Pokročilé digitální technologie podporované tímto programem, jako je vysoce výkonná výpočetní technika, kybernetická bezpečnost,
  cloud computing, ochrana údajů, řízení informací
  a umělá inteligence, jsou nyní dostatečně vyspělé, aby pokročily z výzkumného prostoru a byly zavedeny, prováděny a šířeny na úrovni Unie. Stejně jako zavedení těchto technologií vyžaduje reakci Unie také rozměr dovedností. Příležitosti k 
  vzdělávání a
  odborné přípravě v pokročilých digitálních dovednostech je nutné v celé EU rozšířit, zintenzivnit a zpřístupnit. Pokud by se tak nestalo, mohlo by to bránit hladkému zavedení pokročilých digitálních technologií a omezit celkovou konkurenceschopnost hospodářství Unie. Opatření podporovaná tímto programem doplňují ta, jež jsou podporována z fondů ESF a EFRR
  , ERASMUS
  a programu Horizont Evropa.

Pozměňovací návrh 46

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 29

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (29) | Modernizace orgánů veřejné správy a veřejných služeb pomocí digitálních nástrojů
  je
  zásadní pro snížení administrativní zátěže
  průmyslu a
   občanů, a to
  obecně
  díky rychlejší, pohodlnější a méně nákladné interakci s veřejnými orgány a také účinnějším a kvalitnějším službám poskytovaným občanům a podnikům. Jelikož řada služeb veřejného zájmu již má unijní rozměr, podpora jejich provádění a zavádění na úrovni Unie by měla zajistit, aby prospěch z přístupu k digitálním službám vysoké kvality
  měli
  občané a podniky v celé Evropě. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(29)

Modernizace orgánů veřejné správy a veřejných služeb pomocí digitálních nástrojů
  je
  zásadní pro snížení administrativní zátěže
  průmyslu a
   občanů, a to
  obecně
  díky rychlejší, pohodlnější a méně nákladné interakci s veřejnými orgány a také účinnějším a kvalitnějším službám poskytovaným občanům a podnikům. Jelikož řada služeb veřejného zájmu již má unijní rozměr, podpora jejich provádění a zavádění na úrovni Unie by měla zajistit, aby prospěch z přístupu k digitálním službám vysoké kvality
  měli
  občané a podniky v celé Evropě.

| (29) | Modernizace orgánů veřejné správy a veřejných služeb pomocí digitálních nástrojů
  má
  zásadní
  význam
  pro snížení administrativní zátěže občanů
  a průmyslu
  , a to díky rychlejší, pohodlnější a méně nákladné interakci s veřejnými orgány a také účinnějším
  , transparentnějším
  a kvalitnějším službám poskytovaným občanům a podnikům
  , zatímco zároveň dojde ke zvýšení účinnosti veřejných výdajů
  . Jelikož řada služeb veřejného zájmu již má unijní rozměr, podpora jejich provádění a zavádění na úrovni Unie by měla zajistit, aby prospěch z přístupu k 
  mnohojazyčným
  digitálním službám vysoké kvality
  mohli mít
  občané a podniky v celé Evropě.
  Je také důležité, aby byly tyto služby přístupné i osobám se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

(29)

Modernizace orgánů veřejné správy a veřejných služeb pomocí digitálních nástrojů
  má
  zásadní
  význam
  pro snížení administrativní zátěže občanů
  a průmyslu
  , a to díky rychlejší, pohodlnější a méně nákladné interakci s veřejnými orgány a také účinnějším
  , transparentnějším
  a kvalitnějším službám poskytovaným občanům a podnikům
  , zatímco zároveň dojde ke zvýšení účinnosti veřejných výdajů
  . Jelikož řada služeb veřejného zájmu již má unijní rozměr, podpora jejich provádění a zavádění na úrovni Unie by měla zajistit, aby prospěch z přístupu k 
  mnohojazyčným
  digitálním službám vysoké kvality
  mohli mít
  občané a podniky v celé Evropě.
  Je také důležité, aby byly tyto služby přístupné i osobám se zdravotním postižením.

Pozměňovací návrh 47

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 29 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (29a) | Digitalizace může usnadnit a zlepšit bezbariérový přístup pro všechny, včetně starších osob, osob s omezenou schopností pohybu a orientace a osob žijících v odlehlých nebo venkovských oblastech. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(29a)

Digitalizace může usnadnit a zlepšit bezbariérový přístup pro všechny, včetně starších osob, osob s omezenou schopností pohybu a orientace a osob žijících v odlehlých nebo venkovských oblastech.

Pozměňovací návrh 48

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 30

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (30) | Digitální transformace oblastí veřejného zájmu jako zdravotní péče (68), mobilita, spravedlnost, monitorování země a životního prostředí, vzdělávání a kultura vyžaduje pokračování a rozšíření infrastruktur digitálních služeb, které umožňují bezpečnou přeshraniční výměnu údajů a podporují vnitrostátní rozvoj. Jejich koordinace na základě tohoto nařízení dosáhne potenciálu součinnosti nejlépe. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(30)

Digitální transformace oblastí veřejného zájmu jako zdravotní péče (68), mobilita, spravedlnost, monitorování země a životního prostředí, vzdělávání a kultura vyžaduje pokračování a rozšíření infrastruktur digitálních služeb, které umožňují bezpečnou přeshraniční výměnu údajů a podporují vnitrostátní rozvoj. Jejich koordinace na základě tohoto nařízení dosáhne potenciálu součinnosti nejlépe.

| (30) | Digitální transformace oblastí veřejného zájmu jako zdravotní péče (68), mobilita, spravedlnost, monitorování země a životního prostředí
  , bezpečnost
  ,
  snižování emisí uhlíku, energetická infrastruktura,
  vzdělávání
  a odborná příprava
  a kultura vyžaduje pokračování
  , modernizaci
  a rozšíření infrastruktur digitálních služeb, které umožňují bezpečnou přeshraniční
  a vícejazyčnou
  výměnu údajů
  a informací
  a podporují vnitrostátní rozvoj. Jejich koordinace na základě tohoto nařízení dosáhne potenciálu využití součinnosti
  a zajištění doplňkovosti
  nejlépe.
  Digitální transformace by však měla brát v úvahu, že někteří občané se jí (z různých důvodů) neúčastní, a sítě by měly být vybízeny, aby nadále tyto občany informovaly a pomáhaly jim plně uplatňovat svá práva a účastnit se všech společenských a občanských povinností. |
| --- | --- |

(30)

Digitální transformace oblastí veřejného zájmu jako zdravotní péče (68), mobilita, spravedlnost, monitorování země a životního prostředí
  , bezpečnost
  ,
  snižování emisí uhlíku, energetická infrastruktura,
  vzdělávání
  a odborná příprava
  a kultura vyžaduje pokračování
  , modernizaci
  a rozšíření infrastruktur digitálních služeb, které umožňují bezpečnou přeshraniční
  a vícejazyčnou
  výměnu údajů
  a informací
  a podporují vnitrostátní rozvoj. Jejich koordinace na základě tohoto nařízení dosáhne potenciálu využití součinnosti
  a zajištění doplňkovosti
  nejlépe.
  Digitální transformace by však měla brát v úvahu, že někteří občané se jí (z různých důvodů) neúčastní, a sítě by měly být vybízeny, aby nadále tyto občany informovaly a pomáhaly jim plně uplatňovat svá práva a účastnit se všech společenských a občanských povinností.

Pozměňovací návrh 49

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 30 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (30a) | Digitální transformace tohoto sektoru musí za všech okolností umožnit občanům EU bezpečný přeshraniční přístup, využívání a správu jejich osobních údajů bez ohledu na místo jejich pobytu nebo místo, kde se nacházejí údaje. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(30a)

Digitální transformace tohoto sektoru musí za všech okolností umožnit občanům EU bezpečný přeshraniční přístup, využívání a správu jejich osobních údajů bez ohledu na místo jejich pobytu nebo místo, kde se nacházejí údaje.

Pozměňovací návrh 50

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 30 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (30b) | Využití pokročilých technologií a přístup k nim v oblastech veřejného zájmu, jako je vzdělávání, rovněž vyžaduje přípravu v oblasti dovedností nezbytných pro využívání těchto technologií. Proto by měly cíle zahrnuté ve zvláštním cíli č. 8 pokrývat rovněž vzdělávací programy pro ty osoby, které budou pokročilé technologie používat. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(30b)

Využití pokročilých technologií a přístup k nim v oblastech veřejného zájmu, jako je vzdělávání, rovněž vyžaduje přípravu v oblasti dovedností nezbytných pro využívání těchto technologií. Proto by měly cíle zahrnuté ve zvláštním cíli č. 8 pokrývat rovněž vzdělávací programy pro ty osoby, které budou pokročilé technologie používat.

Pozměňovací návrh 51

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 32

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (32) | Modernizace evropských orgánů veřejné správy je jednou z hlavních priorit úspěšné realizace strategie pro jednotný digitální trh. Hodnocení strategie v polovině období zdůraznilo potřebu posílit transformaci orgánů veřejné správy a zajistit, aby občané měli snadný, důvěryhodný
  a
   bezproblémový přístup k veřejným službám. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(32)

Modernizace evropských orgánů veřejné správy je jednou z hlavních priorit úspěšné realizace strategie pro jednotný digitální trh. Hodnocení strategie v polovině období zdůraznilo potřebu posílit transformaci orgánů veřejné správy a zajistit, aby občané měli snadný, důvěryhodný
  a
   bezproblémový přístup k veřejným službám.

| (32) | Modernizace evropských orgánů veřejné správy je jednou z hlavních priorit úspěšné realizace strategie pro jednotný digitální trh. Hodnocení strategie v polovině období zdůraznilo potřebu posílit transformaci orgánů veřejné správy a zajistit, aby občané měli snadný, důvěryhodný
  , bezpečný,
  bezproblémový
  a inkluzivní
  přístup k veřejným službám. |
| --- | --- |

(32)

Modernizace evropských orgánů veřejné správy je jednou z hlavních priorit úspěšné realizace strategie pro jednotný digitální trh. Hodnocení strategie v polovině období zdůraznilo potřebu posílit transformaci orgánů veřejné správy a zajistit, aby občané měli snadný, důvěryhodný
  , bezpečný,
  bezproblémový
  a inkluzivní
  přístup k veřejným službám.

Pozměňovací návrh 52

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 33

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (33) | Roční analýza růstu, kterou Komise zveřejnila v roce 2017 (69), ukazuje, že kvalita evropských orgánů veřejné správy má přímý dopad na hospodářské prostředí, a je proto rozhodující pro povzbuzení produktivity, konkurenceschopnosti, hospodářské spolupráce, růstu
  a
   zaměstnanosti. Za účelem podpory hospodářského růstu a vysoce kvalitních služeb podnikům a občanům jsou nezbytné zejména účelná a transparentní veřejná správa a účinné soudní systémy. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(33)

Roční analýza růstu, kterou Komise zveřejnila v roce 2017 (69), ukazuje, že kvalita evropských orgánů veřejné správy má přímý dopad na hospodářské prostředí, a je proto rozhodující pro povzbuzení produktivity, konkurenceschopnosti, hospodářské spolupráce, růstu
  a
   zaměstnanosti. Za účelem podpory hospodářského růstu a vysoce kvalitních služeb podnikům a občanům jsou nezbytné zejména účelná a transparentní veřejná správa a účinné soudní systémy.

| (33) | Roční analýza růstu, kterou Komise zveřejnila v roce 2017 (69), ukazuje, že kvalita evropských orgánů veřejné správy má přímý dopad na hospodářské prostředí, a je proto rozhodující pro povzbuzení produktivity, konkurenceschopnosti, hospodářské spolupráce,
  udržitelného
  růstu, zaměstnanosti
  a vysoce kvalitní práce
  . Za účelem podpory hospodářského růstu a vysoce kvalitních služeb podnikům a občanům jsou nezbytné zejména účelná a transparentní veřejná správa a účinné soudní systémy. |
| --- | --- |

(33)

Roční analýza růstu, kterou Komise zveřejnila v roce 2017 (69), ukazuje, že kvalita evropských orgánů veřejné správy má přímý dopad na hospodářské prostředí, a je proto rozhodující pro povzbuzení produktivity, konkurenceschopnosti, hospodářské spolupráce,
  udržitelného
  růstu, zaměstnanosti
  a vysoce kvalitní práce
  . Za účelem podpory hospodářského růstu a vysoce kvalitních služeb podnikům a občanům jsou nezbytné zejména účelná a transparentní veřejná správa a účinné soudní systémy.

Pozměňovací návrh 53

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 34

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (34) | Interoperabilita evropských veřejných služeb se týká všech úrovní správy: unijní, vnitrostátní, regionální a místní. Kromě toho, že odstraňuje překážky fungování jednotného trhu, interoperabilita usnadňuje úspěšné provádění politik, skýtá velký potenciál k překonání přeshraničních elektronických překážek a dále zabezpečuje vznik nových nebo upevnění rozvíjejících se společných veřejných služeb na úrovni Unie. Aby se odstranila roztříštěnost evropských služeb s cílem podpořit základní svobody a operativní vzájemné uznávání v EU, měl by být prosazován ucelený meziodvětvový a přeshraniční přístup k interoperabilitě způsobem, který je nejúčinnější
  a
   nejvstřícnější ke koncovým uživatelům. To znamená, že interoperabilitu je nutné chápat v širokém smyslu, od technických po právní vrstvy a včetně aspektů politiky pro danou oblast. Rozpětí činností by proto přesahovalo obvyklý životní cyklus řešení, aby zahrnulo všechny prvky intervencí, jež by podporovaly nezbytné rámcové podmínky pro trvalou celkovou interoperabilitu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(34)

Interoperabilita evropských veřejných služeb se týká všech úrovní správy: unijní, vnitrostátní, regionální a místní. Kromě toho, že odstraňuje překážky fungování jednotného trhu, interoperabilita usnadňuje úspěšné provádění politik, skýtá velký potenciál k překonání přeshraničních elektronických překážek a dále zabezpečuje vznik nových nebo upevnění rozvíjejících se společných veřejných služeb na úrovni Unie. Aby se odstranila roztříštěnost evropských služeb s cílem podpořit základní svobody a operativní vzájemné uznávání v EU, měl by být prosazován ucelený meziodvětvový a přeshraniční přístup k interoperabilitě způsobem, který je nejúčinnější
  a
   nejvstřícnější ke koncovým uživatelům. To znamená, že interoperabilitu je nutné chápat v širokém smyslu, od technických po právní vrstvy a včetně aspektů politiky pro danou oblast. Rozpětí činností by proto přesahovalo obvyklý životní cyklus řešení, aby zahrnulo všechny prvky intervencí, jež by podporovaly nezbytné rámcové podmínky pro trvalou celkovou interoperabilitu.

| (34) | Interoperabilita evropských veřejných služeb se týká všech úrovní správy: unijní, vnitrostátní, regionální a místní. Kromě toho, že odstraňuje překážky fungování jednotného trhu, interoperabilita usnadňuje
  přeshraniční spolupráci, sladění společných norem,
  úspěšné provádění politik, skýtá velký potenciál k překonání přeshraničních elektronických
  a jazykových
  překážek a 
  k omezení byrokracie a
  dále zabezpečuje vznik nových nebo upevnění rozvíjejících se společných veřejných služeb na úrovni Unie
  , přičemž brání zbytečnému dvojímu ukládání
  . Aby se odstranila roztříštěnost evropských služeb s cílem podpořit základní svobody a operativní vzájemné uznávání v EU, měl by být prosazován ucelený
  , technologicky neutrální
  meziodvětvový a přeshraniční přístup k interoperabilitě způsobem, který je nejúčinnější a nejvstřícnější ke koncovým uživatelům
  a zajišťuje vysokou úroveň ochrany údajů
  . To znamená, že interoperabilitu je nutné chápat v širokém smyslu, od technických po právní vrstvy a včetně aspektů politiky pro danou oblast. Rozpětí činností by proto přesahovalo obvyklý životní cyklus řešení, aby zahrnulo všechny prvky intervencí, jež by podporovaly nezbytné rámcové podmínky pro trvalou celkovou interoperabilitu. |
| --- | --- |

(34)

Interoperabilita evropských veřejných služeb se týká všech úrovní správy: unijní, vnitrostátní, regionální a místní. Kromě toho, že odstraňuje překážky fungování jednotného trhu, interoperabilita usnadňuje
  přeshraniční spolupráci, sladění společných norem,
  úspěšné provádění politik, skýtá velký potenciál k překonání přeshraničních elektronických
  a jazykových
  překážek a 
  k omezení byrokracie a
  dále zabezpečuje vznik nových nebo upevnění rozvíjejících se společných veřejných služeb na úrovni Unie
  , přičemž brání zbytečnému dvojímu ukládání
  . Aby se odstranila roztříštěnost evropských služeb s cílem podpořit základní svobody a operativní vzájemné uznávání v EU, měl by být prosazován ucelený
  , technologicky neutrální
  meziodvětvový a přeshraniční přístup k interoperabilitě způsobem, který je nejúčinnější a nejvstřícnější ke koncovým uživatelům
  a zajišťuje vysokou úroveň ochrany údajů
  . To znamená, že interoperabilitu je nutné chápat v širokém smyslu, od technických po právní vrstvy a včetně aspektů politiky pro danou oblast. Rozpětí činností by proto přesahovalo obvyklý životní cyklus řešení, aby zahrnulo všechny prvky intervencí, jež by podporovaly nezbytné rámcové podmínky pro trvalou celkovou interoperabilitu.

Pozměňovací návrh 54

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 34 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (34a) | Dne 6. října 2017 ministři zemí EU v Tallinnu uvedli, že evropská digitální strategie by se měla opírat o spolupráci a interoperabilitu, a to včetně používání politik otevřených licencí a otevřených norem. Program by proto měl podporovat řešení s otevřeným zdrojovým kódem, aby umožnil opětovné používání, zvýšil důvěru a zajistil transparentnost. To bude mít pozitivní dopad na udržitelnost financovaných projektů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(34a)

Dne 6. října 2017 ministři zemí EU v Tallinnu uvedli, že evropská digitální strategie by se měla opírat o spolupráci a interoperabilitu, a to včetně používání politik otevřených licencí a otevřených norem. Program by proto měl podporovat řešení s otevřeným zdrojovým kódem, aby umožnil opětovné používání, zvýšil důvěru a zajistil transparentnost. To bude mít pozitivní dopad na udržitelnost financovaných projektů.

Pozměňovací návrh 55

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 37

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (37) | V dubnu 2016 přijala Komise iniciativu digitalizace evropského průmyslu s cílem zajistit, aby „každý průmyslový podnik v Evropě, v kterémkoli odvětví, v kterékoli lokalitě a bez ohledu na velikost mohl v plné míře těžit z digitálních inovací“ (71). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(37)

V dubnu 2016 přijala Komise iniciativu digitalizace evropského průmyslu s cílem zajistit, aby „každý průmyslový podnik v Evropě, v kterémkoli odvětví, v kterékoli lokalitě a bez ohledu na velikost mohl v plné míře těžit z digitálních inovací“ (71).

| (37) | V dubnu 2016 přijala Komise iniciativu digitalizace evropského průmyslu s cílem zajistit, aby „každý průmyslový podnik v Evropě, v kterémkoli odvětví, v kterékoli lokalitě a bez ohledu na velikost mohl v plné míře těžit z digitálních inovací“.
  To má velký význam zejména pro malé a střední podniky v kulturních a kreativních odvětvích. |
| --- | --- |

(37)

V dubnu 2016 přijala Komise iniciativu digitalizace evropského průmyslu s cílem zajistit, aby „každý průmyslový podnik v Evropě, v kterémkoli odvětví, v kterékoli lokalitě a bez ohledu na velikost mohl v plné míře těžit z digitálních inovací“.
  To má velký význam zejména pro malé a střední podniky v kulturních a kreativních odvětvích.

Pozměňovací návrh 56

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 39

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (39) | Dosažení cílů může vyžadovat využití pákového efektu potenciálu doplňkových technologií při vytváření sítí a výpočetních domén, jak je uvedeno ve sdělení „Digitalizace evropského průmyslu“ (73), které uznává „dostupnost špičkové síťové a cloudové infrastruktury“ jako zásadní složku digitalizace průmyslu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(39)

Dosažení cílů může vyžadovat využití pákového efektu potenciálu doplňkových technologií při vytváření sítí a výpočetních domén, jak je uvedeno ve sdělení „Digitalizace evropského průmyslu“ (73), které uznává „dostupnost špičkové síťové a cloudové infrastruktury“ jako zásadní složku digitalizace průmyslu.

| (39) | (Netýká se českého znění.)
   (73) |
| --- | --- |

(39)

(Netýká se českého znění.)
   (73)

Pozměňovací návrh 57

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 40

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (40) | Obecné
  nařízení
  o ochraně údajů použitelné od května 2018 zaručí
  stanovením jediného souboru pravidel přímo použitelných v právních řádech členských států volný pohyb osobních údajů mezi členskými státy EU a 
  posílí
  důvěru a bezpečnost jednotlivců, dva nezbytné prvky
  pro skutečný jednotný digitální trh
  . Opatření prováděná v rámci tohoto programu
  by proto měla
  , pokud zahrnují zpracování osobních údajů,
  podporovat použití obecného nařízení o ochraně údajů, například v oblasti umělé inteligence a technologie blockchain
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(40)

Obecné
  nařízení
  o ochraně údajů použitelné od května 2018 zaručí
  stanovením jediného souboru pravidel přímo použitelných v právních řádech členských států volný pohyb osobních údajů mezi členskými státy EU a 
  posílí
  důvěru a bezpečnost jednotlivců, dva nezbytné prvky
  pro skutečný jednotný digitální trh
  . Opatření prováděná v rámci tohoto programu
  by proto měla
  , pokud zahrnují zpracování osobních údajů,
  podporovat použití obecného nařízení o ochraně údajů, například v oblasti umělé inteligence a technologie blockchain
  .

| (40) | Nařízení
  (EU) 2016/679 zaručuje
  stanovením jediného souboru pravidel přímo použitelných v právních řádech členských států volný pohyb osobních údajů mezi členskými státy EU a 
  posiluje
  důvěru a bezpečnost jednotlivců, dva nezbytné prvky
  skutečného jednotného digitálního trhu
  .
  Veškerá
  opatření prováděná v rámci tohoto programu, pokud zahrnují zpracování osobních údajů,
  by proto měla být s tímto nařízením plně v souladu
  .
  Měla by podporovat zejména rozvoj takových digitálních technologií, které jsou v souladu s povinnostmi „záměrné ochrany osobních údajů“, jež jsou podle tohoto nařízení závazné. Pokud zpracování údajů zahrnuje údaje z elektronické komunikace, je třeba řádně zohlednit směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES

   (1a). |
| --- | --- |

(40)

Nařízení
  (EU) 2016/679 zaručuje
  stanovením jediného souboru pravidel přímo použitelných v právních řádech členských států volný pohyb osobních údajů mezi členskými státy EU a 
  posiluje
  důvěru a bezpečnost jednotlivců, dva nezbytné prvky
  skutečného jednotného digitálního trhu
  .
  Veškerá
  opatření prováděná v rámci tohoto programu, pokud zahrnují zpracování osobních údajů,
  by proto měla být s tímto nařízením plně v souladu
  .
  Měla by podporovat zejména rozvoj takových digitálních technologií, které jsou v souladu s povinnostmi „záměrné ochrany osobních údajů“, jež jsou podle tohoto nařízení závazné. Pokud zpracování údajů zahrnuje údaje z elektronické komunikace, je třeba řádně zohlednit směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES

   (1a).

Pozměňovací návrh 58

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 41

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (41) | Program by se měl provádět zcela v souladu s mezinárodním a unijním rámcem ochrany a vymáhání duševního vlastnictví. Účinná ochrana duševního vlastnictví hraje při inovacích klíčovou úlohu, a je proto pro účinné provádění programu nezbytná. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(41)

Program by se měl provádět zcela v souladu s mezinárodním a unijním rámcem ochrany a vymáhání duševního vlastnictví. Účinná ochrana duševního vlastnictví hraje při inovacích klíčovou úlohu, a je proto pro účinné provádění programu nezbytná.

| (41) | Program by se měl provádět zcela v souladu s mezinárodním a unijním rámcem ochrany a vymáhání duševního vlastnictví. Účinná ochrana duševního vlastnictví hraje při inovacích klíčovou úlohu
  a zachovává evropskou přidanou hodnotu
  , a je proto pro účinné provádění programu nezbytná. |
| --- | --- |

(41)

Program by se měl provádět zcela v souladu s mezinárodním a unijním rámcem ochrany a vymáhání duševního vlastnictví. Účinná ochrana duševního vlastnictví hraje při inovacích klíčovou úlohu
  a zachovává evropskou přidanou hodnotu
  , a je proto pro účinné provádění programu nezbytná.

Pozměňovací návrh 59

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 42

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (42) | Subjekty, které tento program provádějí,
  by
  měly
  splňovat
  ustanovení
  platná pro orgány
  Unie
  a vnitrostátní právní předpisy
  o nakládání s informacemi
  , zejména s citlivými neutajovanými informacemi a utajovanými informacemi EU
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(42)

Subjekty, které tento program provádějí,
  by
  měly
  splňovat
  ustanovení
  platná pro orgány
  Unie
  a vnitrostátní právní předpisy
  o nakládání s informacemi
  , zejména s citlivými neutajovanými informacemi a utajovanými informacemi EU
  .

| (42) | Pokud
  subjekty, které tento program provádějí,
  zpracovávají citlivé neutajované informace nebo utajované informace Unie,
  měly
  by podle potřeby dodržovat příslušná
  ustanovení
  aktů
  Unie
  nebo vnitrostátních právních předpisů
  o nakládání s informacemi. |
| --- | --- |

(42)

Pokud
  subjekty, které tento program provádějí,
  zpracovávají citlivé neutajované informace nebo utajované informace Unie,
  měly
  by podle potřeby dodržovat příslušná
  ustanovení
  aktů
  Unie
  nebo vnitrostátních právních předpisů
  o nakládání s informacemi.

Pozměňovací návrh 60

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 43

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (43) | S ohledem na význam řešení problému změny klimatu v souladu
  se závazky
  Unie plnit Pařížskou dohodu a cíle udržitelného rozvoje Organizace spojených národů tento program přispěje k začlenění opatření v oblasti změny klimatu a 
  povede
  k dosažení celkového cíle 25 % výdajů z rozpočtu EU podporujících cíle v oblasti klimatu (74). Příslušná opatření
  budou identifikována
  v průběhu přípravy a provádění programu a opětovně
  posouzena
  v rámci příslušných postupů hodnocení a přezkumu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(43)

S ohledem na význam řešení problému změny klimatu v souladu
  se závazky
  Unie plnit Pařížskou dohodu a cíle udržitelného rozvoje Organizace spojených národů tento program přispěje k začlenění opatření v oblasti změny klimatu a 
  povede
  k dosažení celkového cíle 25 % výdajů z rozpočtu EU podporujících cíle v oblasti klimatu (74). Příslušná opatření
  budou identifikována
  v průběhu přípravy a provádění programu a opětovně
  posouzena
  v rámci příslušných postupů hodnocení a přezkumu.

| (43) | S ohledem na význam řešení problému změny klimatu v souladu
  s povinnostmi
  Unie plnit Pařížskou dohodu a cíle udržitelného rozvoje Organizace spojených národů tento program přispěje k začlenění opatření v oblasti změny klimatu a 
  napomůže
  k dosažení celkového cíle 25 % výdajů z rozpočtu EU podporujících cíle v oblasti klimatu (74). Příslušná opatření
  by se měla identifikovat
  v průběhu přípravy a provádění programu a opětovně
  posoudit
  v rámci příslušných postupů hodnocení a přezkumu
  s cílem zajistit dodržování těchto povinností v plném rozsahu
  . |
| --- | --- |

(43)

S ohledem na význam řešení problému změny klimatu v souladu
  s povinnostmi
  Unie plnit Pařížskou dohodu a cíle udržitelného rozvoje Organizace spojených národů tento program přispěje k začlenění opatření v oblasti změny klimatu a 
  napomůže
  k dosažení celkového cíle 25 % výdajů z rozpočtu EU podporujících cíle v oblasti klimatu (74). Příslušná opatření
  by se měla identifikovat
  v průběhu přípravy a provádění programu a opětovně
  posoudit
  v rámci příslušných postupů hodnocení a přezkumu
  s cílem zajistit dodržování těchto povinností v plném rozsahu
  .

Pozměňovací návrh 61

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 44

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (44) | Aby se zajistily jednotné podmínky pro provádění tohoto nařízení, měly by být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci pro přijetí pracovních programů, aby bylo cílů programu dosaženo v souladu s prioritami Unie a členských států a současně zajištěn soulad, transparentnost a kontinuita společných opatření Unie a členských států. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s poradním postupem podle článku 4 nařízení (EU) č. 182/2011

   (75)

  , kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(44)

Aby se zajistily jednotné podmínky pro provádění tohoto nařízení, měly by být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci pro přijetí pracovních programů, aby bylo cílů programu dosaženo v souladu s prioritami Unie a členských států a současně zajištěn soulad, transparentnost a kontinuita společných opatření Unie a členských států. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s poradním postupem podle článku 4 nařízení (EU) č. 182/2011

   (75)

  , kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí.

vypouští se

Pozměňovací návrh 62

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 45

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (45) | Pracovní programy by měly být v zásadě přijímány
  jako víceleté pracovní programy, zpravidla
  každé dva roky, nebo – je-li to odůvodněno potřebami souvisejícími s prováděním programu –
  roční pracovní programy
  . Druhy financování a způsoby čerpání podle tohoto nařízení by měly být voleny podle toho, nakolik jsou schopny dosáhnout konkrétních cílů opatření a přinášet výsledky, přičemž se zohledňují zejména náklady na kontrolní opatření, administrativní zátěž a očekávané riziko nedodržení pravidel. To by mělo zahrnovat zvážení využívání jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování nesouvisejícího s náklady podle čl. 125 odst. 1 finančního nařízení. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(45)

Pracovní programy by měly být v zásadě přijímány
  jako víceleté pracovní programy, zpravidla
  každé dva roky, nebo – je-li to odůvodněno potřebami souvisejícími s prováděním programu –
  roční pracovní programy
  . Druhy financování a způsoby čerpání podle tohoto nařízení by měly být voleny podle toho, nakolik jsou schopny dosáhnout konkrétních cílů opatření a přinášet výsledky, přičemž se zohledňují zejména náklady na kontrolní opatření, administrativní zátěž a očekávané riziko nedodržení pravidel. To by mělo zahrnovat zvážení využívání jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování nesouvisejícího s náklady podle čl. 125 odst. 1 finančního nařízení.

| (45) | Měly by být přijaty pracovní programy, aby bylo cílů programu dosaženo v souladu s prioritami Unie a členských států a aby byl současně zajištěn soulad, transparentnost a kontinuita společných opatření Unie a členských států.
  Pracovní programy by měly být v zásadě přijímány každé dva roky, nebo – je-li to odůvodněno potřebami souvisejícími s prováděním programu –
  na ročním základě
  . Druhy financování a způsoby čerpání podle tohoto nařízení by měly být voleny podle toho, nakolik jsou schopny dosáhnout konkrétních cílů opatření a přinášet výsledky, přičemž se zohledňují zejména náklady na kontrolní opatření, administrativní zátěž a očekávané riziko nedodržení pravidel. To by mělo zahrnovat zvážení využívání jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování nesouvisejícího s náklady podle čl. 125 odst. 1 finančního nařízení. |
| --- | --- |

(45)

Měly by být přijaty pracovní programy, aby bylo cílů programu dosaženo v souladu s prioritami Unie a členských států a aby byl současně zajištěn soulad, transparentnost a kontinuita společných opatření Unie a členských států.
  Pracovní programy by měly být v zásadě přijímány každé dva roky, nebo – je-li to odůvodněno potřebami souvisejícími s prováděním programu –
  na ročním základě
  . Druhy financování a způsoby čerpání podle tohoto nařízení by měly být voleny podle toho, nakolik jsou schopny dosáhnout konkrétních cílů opatření a přinášet výsledky, přičemž se zohledňují zejména náklady na kontrolní opatření, administrativní zátěž a očekávané riziko nedodržení pravidel. To by mělo zahrnovat zvážení využívání jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování nesouvisejícího s náklady podle čl. 125 odst. 1 finančního nařízení.

Pozměňovací návrh 63

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 46

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (46) | Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se změn
  přílohy
  II za účelem přezkumu nebo doplnění těchto ukazatelů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Zejména pak pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci Evropský parlament a Rada obdrží veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se přípravě aktů v přenesené pravomoci věnují. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(46)

Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se změn
  přílohy
  II za účelem přezkumu nebo doplnění těchto ukazatelů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Zejména pak pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci Evropský parlament a Rada obdrží veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se přípravě aktů v přenesené pravomoci věnují.

| (46) | Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se změn
  příloh I a
  II za účelem přezkumu nebo doplnění těchto ukazatelů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Zejména pak pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci Evropský parlament a Rada obdrží veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se přípravě aktů v přenesené pravomoci věnují. |
| --- | --- |

(46)

Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se změn
  příloh I a
  II za účelem přezkumu nebo doplnění těchto ukazatelů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Zejména pak pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci Evropský parlament a Rada obdrží veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se přípravě aktů v přenesené pravomoci věnují.

Pozměňovací návrh 64

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 46 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (46a) | Aby bylo možné zajistit, udržet a rozvíjet dlouhodobé financování programu Digitální Evropa, jsou nezbytná jasná společná pravidla EU, která budou orientována na budoucnost a budou podporovat konkurenceschopnost, aby byly podněcovány investice a inovace a zachována dostupnost. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(46a)

Aby bylo možné zajistit, udržet a rozvíjet dlouhodobé financování programu Digitální Evropa, jsou nezbytná jasná společná pravidla EU, která budou orientována na budoucnost a budou podporovat konkurenceschopnost, aby byly podněcovány investice a inovace a zachována dostupnost.

Pozměňovací návrh 65

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 47

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (47) | Toto nařízení respektuje
  základní práva a 
  dodržuje
  zásady uznané
  v Listině
  základních práv Evropské unie, zejména zásady uvedené v článcích [8], [11], [16], [21], [35], [38] a [47] o ochraně osobních údajů, svobodě projevu a informací, svobodě podnikání, zákazu diskriminace, zdravotní péči, ochraně spotřebitelů a právu na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces.
  Členské státy musí toto nařízení uplatňovat způsobem, který je s těmito právy a
   zásadami
  v souladu
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(47)

Toto nařízení respektuje
  základní práva a 
  dodržuje
  zásady uznané
  v Listině
  základních práv Evropské unie, zejména zásady uvedené v článcích [8], [11], [16], [21], [35], [38] a [47] o ochraně osobních údajů, svobodě projevu a informací, svobodě podnikání, zákazu diskriminace, zdravotní péči, ochraně spotřebitelů a právu na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces.
  Členské státy musí toto nařízení uplatňovat způsobem, který je s těmito právy a
   zásadami
  v souladu
  .

| (47) | Opatření spadající do působnosti programu by měla respektovat
  základní práva a 
  dodržovat
  zásady uznané
  zejména Listinou
  základních práv Evropské unie, zejména zásady uvedené v článcích [8], [11], [16], [21],
  [22],
  [35], [38]
  , [41]
  a [47] o ochraně osobních údajů, svobodě projevu a informací, svobodě podnikání, zákazu diskriminace,
  jazykové rozmanitosti a právu komunikovat v kterémkoli z jazyků EU,
  zdravotní péči, ochraně spotřebitelů a právu na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces.
  Tato opatření by měla probíhat v souladu s právními povinnostmi, včetně těch vyplývajících z mezinárodního práva, a se všemi příslušnými rozhodnutími Komise, jakož i s etickými
  zásadami
  , které zahrnují zabránění jakémukoli porušení integrity výzkumu
  . |
| --- | --- |

(47)

Opatření spadající do působnosti programu by měla respektovat
  základní práva a 
  dodržovat
  zásady uznané
  zejména Listinou
  základních práv Evropské unie, zejména zásady uvedené v článcích [8], [11], [16], [21],
  [22],
  [35], [38]
  , [41]
  a [47] o ochraně osobních údajů, svobodě projevu a informací, svobodě podnikání, zákazu diskriminace,
  jazykové rozmanitosti a právu komunikovat v kterémkoli z jazyků EU,
  zdravotní péči, ochraně spotřebitelů a právu na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces.
  Tato opatření by měla probíhat v souladu s právními povinnostmi, včetně těch vyplývajících z mezinárodního práva, a se všemi příslušnými rozhodnutími Komise, jakož i s etickými
  zásadami
  , které zahrnují zabránění jakémukoli porušení integrity výzkumu
  .

Pozměňovací návrh 66

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 47 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (47a) | V dubnu 2018 se Komise zavázala

   (1a)

  zřídit pro zúčastněné strany a odborníky rámec pro návrh pokynů týkajících se umělé inteligence, a to ve spolupráci s Evropskou skupinou pro etiku ve vědě a nových technologiích; Komise bude podporovat organizace na ochranu spotřebitelů a orgány dohlížející na ochranu osobních údajů na úrovni EU i členských států při budování porozumění aplikacím s prvky umělé inteligence za pomoci vstupů od Evropské poradní skupiny spotřebitelů a Evropského sboru pro ochranu osobních údajů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(47a)

V dubnu 2018 se Komise zavázala

   (1a)

  zřídit pro zúčastněné strany a odborníky rámec pro návrh pokynů týkajících se umělé inteligence, a to ve spolupráci s Evropskou skupinou pro etiku ve vědě a nových technologiích; Komise bude podporovat organizace na ochranu spotřebitelů a orgány dohlížející na ochranu osobních údajů na úrovni EU i členských států při budování porozumění aplikacím s prvky umělé inteligence za pomoci vstupů od Evropské poradní skupiny spotřebitelů a Evropského sboru pro ochranu osobních údajů.

Pozměňovací návrh 67

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 48

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (48) | Třetí země, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), se mohou účastnit programů Unie v rámci spolupráce zavedené podle Dohody o EHP, která stanoví provádění programů na základě rozhodnutí přijatého podle uvedené dohody. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení za účelem udělení nezbytných práv a přístupu příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), jakož i Evropskému účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(48)

Třetí země, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), se mohou účastnit programů Unie v rámci spolupráce zavedené podle Dohody o EHP, která stanoví provádění programů na základě rozhodnutí přijatého podle uvedené dohody. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení za účelem udělení nezbytných práv a přístupu příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), jakož i Evropskému účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci.

vypouští se

Pozměňovací návrh 68

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Toto nařízení zavádí program Digitální Evropa („program“). | Toto nařízení zavádí program Digitální Evropa („program“)
  , který bude prováděn v období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Toto nařízení zavádí program Digitální Evropa („program“).

Toto nařízení zavádí program Digitální Evropa („program“)
  , který bude prováděn v období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027
  .

Pozměňovací návrh 69

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 1 – písm. e

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| e) | „centrem pro digitální inovace“ se rozumí právní subjekt
  určený
  nebo
  zvolený
  v otevřeném a soutěžním řízení, aby
  plnil
  úkoly v rámci programu, zejména
  poskytoval
  přístup k technologickým odborným poznatkům a experimentálním zařízením jako vybavení a softwarové nástroje pro umožnění digitální transformace průmyslu; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

e)

„centrem pro digitální inovace“ se rozumí právní subjekt
  určený
  nebo
  zvolený
  v otevřeném a soutěžním řízení, aby
  plnil
  úkoly v rámci programu, zejména
  poskytoval
  přístup k technologickým odborným poznatkům a experimentálním zařízením jako vybavení a softwarové nástroje pro umožnění digitální transformace průmyslu;

| e) | „
  evropským
  centrem pro digitální inovace“ se rozumí
  stávající nebo nový
  právní subjekt
  nebo konsorcium právních subjektů určené
  nebo
  zvolené
  v otevřeném
  , transparentním
  a soutěžním řízení, aby
  plnily
  úkoly v rámci programu, zejména
  poskytovaly
  přístup k technologickým odborným poznatkům a experimentálním zařízením jako vybavení a softwarové nástroje pro umožnění digitální transformace průmyslu
  , a aby také usnadňovaly přístup k financování
  .
  Evropská centra pro digitální inovace jsou otevřená podnikům všech forem a velikostí, zejména malým a středním podnikům, rozvíjejícím se podnikům a orgánům veřejné správy v celé Unii.



  Evropská centra pro digitální inovace fungují jako jednotná kontaktní místa, kde mohou společnosti, zejména malé a střední podniky, začínající podniky a podniky se střední tržní kapitalizací, získat pomoc při zlepšování svých podnikových a výrobních procesů, výrobků a služeb prostřednictvím digitální technologie, která může přinést přidanou hodnotu. Centra proto vytvoří decentralizovanou síť v celé Unii, a budou tak společnostem nabízet podporu s cílem zajistit, aby kvalifikace jejich zaměstnanců odpovídaly odbornosti požadované pro zvládnutí dostupné digitální technologie. Centra také budou koordinovat svou činnost s poskytovateli vzdělávání s cílem podporovat stáže pro studenty a profesní přípravu na pracovišti pro pracovníky. |
| --- | --- |

e)

„
  evropským
  centrem pro digitální inovace“ se rozumí
  stávající nebo nový
  právní subjekt
  nebo konsorcium právních subjektů určené
  nebo
  zvolené
  v otevřeném
  , transparentním
  a soutěžním řízení, aby
  plnily
  úkoly v rámci programu, zejména
  poskytovaly
  přístup k technologickým odborným poznatkům a experimentálním zařízením jako vybavení a softwarové nástroje pro umožnění digitální transformace průmyslu
  , a aby také usnadňovaly přístup k financování
  .
  Evropská centra pro digitální inovace jsou otevřená podnikům všech forem a velikostí, zejména malým a středním podnikům, rozvíjejícím se podnikům a orgánům veřejné správy v celé Unii.

Pozměňovací návrh 70

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 1 – písm. f a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | fa) | „mediální gramotností“ se rozumí analytické dovednosti, které jsou pro jednotlivce nezbytné, aby se orientoval v digitálním světě; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

fa)

„mediální gramotností“ se rozumí analytické dovednosti, které jsou pro jednotlivce nezbytné, aby se orientoval v digitálním světě;

Pozměňovací návrh 71

Návrh nařízení

Čl. 2 – bod 1 – písm. f b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | fb) | „evropským partnerstvím“ se rozumí iniciativa, v jejímž rámci se Unie spolu se soukromými a/nebo veřejnými partnery (jako je odvětví průmyslu, výzkumné organizace, subjekty pověřené výkonem veřejné služby na místní, regionální, celostátní nebo mezinárodní úrovni nebo organizace občanské společnosti, včetně nadací a organizací malých a středních podniků) zavazují, že budou společně podporovat přípravu a provádění činností v oblasti digitálních inovací a zavádění technologií, včetně těch, které souvisejí s uplatněním na trhu a v oblasti regulace či uplatňování politik; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

fb)

„evropským partnerstvím“ se rozumí iniciativa, v jejímž rámci se Unie spolu se soukromými a/nebo veřejnými partnery (jako je odvětví průmyslu, výzkumné organizace, subjekty pověřené výkonem veřejné služby na místní, regionální, celostátní nebo mezinárodní úrovni nebo organizace občanské společnosti, včetně nadací a organizací malých a středních podniků) zavazují, že budou společně podporovat přípravu a provádění činností v oblasti digitálních inovací a zavádění technologií, včetně těch, které souvisejí s uplatněním na trhu a v oblasti regulace či uplatňování politik;

Pozměňovací návrh 72

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 1 – písm. f c (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | fc) | „malými a středními podniky“ se rozumí malé a střední podniky ve smyslu definice uvedené v článku 2 přílohy doporučení Komise 2003/361/ES; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

fc)

„malými a středními podniky“ se rozumí malé a střední podniky ve smyslu definice uvedené v článku 2 přílohy doporučení Komise 2003/361/ES;

Pozměňovací návrh 73

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 1 – písm. f d (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | fd) | „konsorciem“ se rozumí skupina spolupracujících podniků vytvořená za účelem provádění opatření v rámci programu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

fd)

„konsorciem“ se rozumí skupina spolupracujících podniků vytvořená za účelem provádění opatření v rámci programu.

Pozměňovací návrh 74

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Program má tento obecný cíl: podporovat digitální transformaci evropského hospodářství a společnosti a přinášet její výhody evropským občanům a podnikům. Program: | 1.   Program má tento obecný cíl: podporovat
  a zrychlit
  digitální transformaci evropského hospodářství
  , průmyslu
  a společnosti a přinášet její výhody evropským občanům
  , veřejným službám
  a podnikům,
  jakož i posilovat strategickou nezávislost a soudržnost Unie a zajišťovat přitom konkurenceschopnost a zmenšovat digitální propast
  . Program: |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1.   Program má tento obecný cíl: podporovat digitální transformaci evropského hospodářství a společnosti a přinášet její výhody evropským občanům a podnikům. Program:

1.   Program má tento obecný cíl: podporovat
  a zrychlit
  digitální transformaci evropského hospodářství
  , průmyslu
  a společnosti a přinášet její výhody evropským občanům
  , veřejným službám
  a podnikům,
  jakož i posilovat strategickou nezávislost a soudržnost Unie a zajišťovat přitom konkurenceschopnost a zmenšovat digitální propast
  . Program:

Pozměňovací návrh 75

Pozměňovací návrh 75

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 1 – písm. b

Čl. 3 – odst. 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | zvětší rozsah šíření a využívání digitálních technologií v oblastech veřejného zájmu
  a v soukromém sektoru
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

zvětší rozsah šíření a využívání digitálních technologií v oblastech veřejného zájmu
  a v soukromém sektoru
  .

a v soukromém sektoru

| b) | zvětší rozsah šíření a využívání digitálních technologií
  v soukromém sektoru a
  v oblastech veřejného zájmu
  a podporovat přitom jejich digitální transformaci a zajišťovat přístup k digitálním technologiím
  . |
| --- | --- |

b)

zvětší rozsah šíření a využívání digitálních technologií
  v soukromém sektoru a
  v oblastech veřejného zájmu
  a podporovat přitom jejich digitální transformaci a zajišťovat přístup k digitálním technologiím
  .

v soukromém sektoru a

a podporovat přitom jejich digitální transformaci a zajišťovat přístup k digitálním technologiím

Pozměňovací návrh 76

Pozměňovací návrh 76

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 1 – písm. a

Čl. 4 – odst. 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | zavést, koordinovat na úrovni Unie a provozovat v Unii
  integrovanou
  infrastrukturu exa-kapacitních (77) superpočítačů a datovou infrastrukturu světové úrovně, jež bude dostupná
  na nekomerční bázi
  veřejným a soukromým uživatelům a pro výzkumné účely financované z veřejných prostředků; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

zavést, koordinovat na úrovni Unie a provozovat v Unii
  integrovanou
  infrastrukturu exa-kapacitních (77) superpočítačů a datovou infrastrukturu světové úrovně, jež bude dostupná
  na nekomerční bázi
  veřejným a soukromým uživatelům a pro výzkumné účely financované z veřejných prostředků;

integrovanou

77

na nekomerční bázi

| a) | zavést, koordinovat na úrovni Unie a provozovat v Unii
  interoperabilní
  infrastrukturu exa-kapacitních (77) superpočítačů a datovou infrastrukturu světové úrovně, jež bude dostupná veřejným a soukromým uživatelům a pro výzkumné účely financované z veřejných
  a soukromých
  prostředků; |
| --- | --- |

a)

zavést, koordinovat na úrovni Unie a provozovat v Unii
  interoperabilní
  infrastrukturu exa-kapacitních (77) superpočítačů a datovou infrastrukturu světové úrovně, jež bude dostupná veřejným a soukromým uživatelům a pro výzkumné účely financované z veřejných
  a soukromých
  prostředků;

interoperabilní

77

a soukromých

Pozměňovací návrh 77

Pozměňovací návrh 77

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 1 – písm. b

Čl. 4 – odst. 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | zavést hotovou/funkční technologii, která je výsledkem výzkumu a inovací s cílem vybudovat integrovaný ekosystém vysoce výkonné výpočetní techniky Unie, jež zahrnuje všechny vědecké a průmyslové segmenty hodnotového řetězce, včetně hardwaru, softwaru, aplikací, služeb, propojení a digitálních dovedností; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

zavést hotovou/funkční technologii, která je výsledkem výzkumu a inovací s cílem vybudovat integrovaný ekosystém vysoce výkonné výpočetní techniky Unie, jež zahrnuje všechny vědecké a průmyslové segmenty hodnotového řetězce, včetně hardwaru, softwaru, aplikací, služeb, propojení a digitálních dovedností;

| b) | zavést hotovou/funkční technologii, která je výsledkem výzkumu a inovací s cílem vybudovat integrovaný ekosystém vysoce výkonné výpočetní techniky Unie, jež zahrnuje všechny vědecké a průmyslové segmenty hodnotového řetězce, včetně hardwaru, softwaru, aplikací, služeb, propojení a digitálních dovedností
  , a zajistit vysokou úroveň bezpečnosti a ochrany údajů
  ; |
| --- | --- |

b)

zavést hotovou/funkční technologii, která je výsledkem výzkumu a inovací s cílem vybudovat integrovaný ekosystém vysoce výkonné výpočetní techniky Unie, jež zahrnuje všechny vědecké a průmyslové segmenty hodnotového řetězce, včetně hardwaru, softwaru, aplikací, služeb, propojení a digitálních dovedností
  , a zajistit vysokou úroveň bezpečnosti a ochrany údajů
  ;

, a zajistit vysokou úroveň bezpečnosti a ochrany údajů

Pozměňovací návrh 78

Pozměňovací návrh 78

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 1 – písm. c

Čl. 4 – odst. 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | zavést a provozovat post-exakapacitní (78) infrastrukturu, včetně integrace s kvantovými výpočetními technologiemi, a vyvinout nové výzkumné infrastruktury pro výpočetní vědu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

zavést a provozovat post-exakapacitní (78) infrastrukturu, včetně integrace s kvantovými výpočetními technologiemi, a vyvinout nové výzkumné infrastruktury pro výpočetní vědu.

78

| c) | zavést a provozovat post-exakapacitní (78) infrastrukturu, včetně integrace s kvantovými výpočetními technologiemi, a vyvinout nové výzkumné infrastruktury pro výpočetní vědu
  ; povzbuzovat v Unii vývoj hardwaru a softwaru potřebného pro takové zavádění
  . |
| --- | --- |

c)

zavést a provozovat post-exakapacitní (78) infrastrukturu, včetně integrace s kvantovými výpočetními technologiemi, a vyvinout nové výzkumné infrastruktury pro výpočetní vědu
  ; povzbuzovat v Unii vývoj hardwaru a softwaru potřebného pro takové zavádění
  .

78

; povzbuzovat v Unii vývoj hardwaru a softwaru potřebného pro takové zavádění

Pozměňovací návrh 79

Pozměňovací návrh 79

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 1 a (nový)

Čl. 4 – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Opatření v rámci specifického cíle č. 1 se provádějí primárně prostřednictvím společného podniku, který navrhla Komise a schválila Rada ministrů dne 25. června 2018 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) ...

   (1a). |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1a.
     
  Opatření v rámci specifického cíle č. 1 se provádějí primárně prostřednictvím společného podniku, který navrhla Komise a schválila Rada ministrů dne 25. června 2018 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) ...

   (1a).

Pozměňovací návrh 80

Pozměňovací návrh 80

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 5 – odst. 1 – písm. a

Čl. 5 – odst. 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | vybudovat a posílit základní kapacity umělé inteligence v Unii, včetně datových zdrojů a knihoven algoritmů, v souladu s právními předpisy o ochraně údajů; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

vybudovat a posílit základní kapacity umělé inteligence v Unii, včetně datových zdrojů a knihoven algoritmů, v souladu s právními předpisy o ochraně údajů;

| a) | vybudovat a posílit základní kapacity umělé inteligence v Unii, včetně datových zdrojů a knihoven algoritmů, v souladu s právními předpisy o ochraně údajů
  . V souladu s právními předpisy o ochraně údajů musí řešení založená na umělé inteligenci a dostupné zdroje dodržovat zásadu ochrany a bezpečnosti soukromí již od návrhu
  ;
  a zajišťovat přitom, aby byl člověk i nadále ústředním prvkem vývoje a zavádění umělé inteligence; |
| --- | --- |

a)

vybudovat a posílit základní kapacity umělé inteligence v Unii, včetně datových zdrojů a knihoven algoritmů, v souladu s právními předpisy o ochraně údajů
  . V souladu s právními předpisy o ochraně údajů musí řešení založená na umělé inteligenci a dostupné zdroje dodržovat zásadu ochrany a bezpečnosti soukromí již od návrhu
  ;
  a zajišťovat přitom, aby byl člověk i nadále ústředním prvkem vývoje a zavádění umělé inteligence;

. V souladu s právními předpisy o ochraně údajů musí řešení založená na umělé inteligenci a dostupné zdroje dodržovat zásadu ochrany a bezpečnosti soukromí již od návrhu

a zajišťovat přitom, aby byl člověk i nadále ústředním prvkem vývoje a zavádění umělé inteligence;

Pozměňovací návrh 81

Pozměňovací návrh 81

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 5 – odst. 1 – písm. b

Čl. 5 – odst. 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | zpřístupnit tyto kapacity
  všem
  podnikům a orgánům veřejné správy; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

zpřístupnit tyto kapacity
  všem
  podnikům a orgánům veřejné správy;

všem

| b) | zpřístupnit tyto kapacity podnikům
  , zejména malým a středním podnikům a začínajícím podnikům
  a orgánům veřejné správy
  , včetně neziskových organizací, výzkumných institucí a univerzit
  ; |
| --- | --- |

b)

zpřístupnit tyto kapacity podnikům
  , zejména malým a středním podnikům a začínajícím podnikům
  a orgánům veřejné správy
  , včetně neziskových organizací, výzkumných institucí a univerzit
  ;

, zejména malým a středním podnikům a začínajícím podnikům

, včetně neziskových organizací, výzkumných institucí a univerzit

Pozměňovací návrh 82

Pozměňovací návrh 82

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 5 – odst. 1 – písm. c a (nové)

Čl. 5 – odst. 1 – písm. c a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ca) | vyvinout a posílit průmyslové aplikace a produkční systémy, a usnadňovat tak začleňování technologií do hodnotových řetězců, rozvoj inovativních podnikatelských modelů a zkracování časové prodlevy mezi inovací a průmyslovou výrobou; a podporovat využívání řešení založených na umělé inteligenci v oblastech veřejného zájmu a ve společnosti. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ca)

ca)

vyvinout a posílit průmyslové aplikace a produkční systémy, a usnadňovat tak začleňování technologií do hodnotových řetězců, rozvoj inovativních podnikatelských modelů a zkracování časové prodlevy mezi inovací a průmyslovou výrobou; a podporovat využívání řešení založených na umělé inteligenci v oblastech veřejného zájmu a ve společnosti.

vyvinout a posílit průmyslové aplikace a produkční systémy, a usnadňovat tak začleňování technologií do hodnotových řetězců, rozvoj inovativních podnikatelských modelů a zkracování časové prodlevy mezi inovací a průmyslovou výrobou; a podporovat využívání řešení založených na umělé inteligenci v oblastech veřejného zájmu a ve společnosti.

Pozměňovací návrh 83

Pozměňovací návrh 83

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 5 – odst. 1 a (nový)

Čl. 5 – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Opatření v rámci tohoto specifického cíle Umělá inteligence se provádějí výhradně pod přímým vedením Komise nebo výkonné agentury na základě analýzy nákladů a přínosů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Opatření v rámci tohoto specifického cíle Umělá inteligence se provádějí výhradně pod přímým vedením Komise nebo výkonné agentury na základě analýzy nákladů a přínosů.

Opatření v rámci tohoto specifického cíle Umělá inteligence se provádějí výhradně pod přímým vedením Komise nebo výkonné agentury na základě analýzy nákladů a přínosů.

Pozměňovací návrh 84

Pozměňovací návrh 84

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 5 – odst. 1 b (nový)

Čl. 5 – odst. 1 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Opatření prováděná v rámci specifického cíle č. 2 musí být v souladu s etickými zásadami a s příslušnými vnitrostátními předpisy, právními předpisy Unie a mezinárodními právními předpisy, včetně Listiny základních práv Evropské unie a Evropské úmluvy o lidských právech a jejího protokolu. Komise stanoví podmínky týkající se etických otázek v pracovních programech v rámci specifického cíle č. 2 a zohlední přitom doporučení vydané odbornou skupinou na vysoké úrovni pro umělou inteligenci. Výzvy nebo grantové dohody musí obsahovat příslušné podmínky stanovené v pracovních programech. U každého projektu se během hodnocení každé akce provede etický přezkum. Akce, které jsou z etického hlediska nepřijatelné nebo nesplňují podmínky dohody, nebudou způsobilé pro financování. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Opatření prováděná v rámci specifického cíle č. 2 musí být v souladu s etickými zásadami a s příslušnými vnitrostátními předpisy, právními předpisy Unie a mezinárodními právními předpisy, včetně Listiny základních práv Evropské unie a Evropské úmluvy o lidských právech a jejího protokolu. Komise stanoví podmínky týkající se etických otázek v pracovních programech v rámci specifického cíle č. 2 a zohlední přitom doporučení vydané odbornou skupinou na vysoké úrovni pro umělou inteligenci. Výzvy nebo grantové dohody musí obsahovat příslušné podmínky stanovené v pracovních programech. U každého projektu se během hodnocení každé akce provede etický přezkum. Akce, které jsou z etického hlediska nepřijatelné nebo nesplňují podmínky dohody, nebudou způsobilé pro financování.

Opatření prováděná v rámci specifického cíle č. 2 musí být v souladu s etickými zásadami a s příslušnými vnitrostátními předpisy, právními předpisy Unie a mezinárodními právními předpisy, včetně Listiny základních práv Evropské unie a Evropské úmluvy o lidských právech a jejího protokolu. Komise stanoví podmínky týkající se etických otázek v pracovních programech v rámci specifického cíle č. 2 a zohlední přitom doporučení vydané odbornou skupinou na vysoké úrovni pro umělou inteligenci. Výzvy nebo grantové dohody musí obsahovat příslušné podmínky stanovené v pracovních programech. U každého projektu se během hodnocení každé akce provede etický přezkum. Akce, které jsou z etického hlediska nepřijatelné nebo nesplňují podmínky dohody, nebudou způsobilé pro financování.

Pozměňovací návrh 85

Pozměňovací návrh 85

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 1 – písm. a

Čl. 6 – odst. 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | podporovat společně s členskými státy veřejné zakázky na pokročilé vybavení, nástroje a datové infrastruktury pro kybernetickou bezpečnost v plném souladu s právními předpisy o ochraně údajů; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

podporovat společně s členskými státy veřejné zakázky na pokročilé vybavení, nástroje a datové infrastruktury pro kybernetickou bezpečnost v plném souladu s právními předpisy o ochraně údajů;

| a) | podporovat společně s členskými státy veřejné zakázky na pokročilé vybavení, nástroje a datové infrastruktury pro kybernetickou bezpečnost
  s cílem dosáhnout společné vysoké úrovně kybernetické bezpečnosti na evropské úrovni, a to
  v plném souladu s právními předpisy o ochraně údajů
  a základními právy a při zajištění strategické nezávislosti EU
  ; |
| --- | --- |

a)

podporovat společně s členskými státy veřejné zakázky na pokročilé vybavení, nástroje a datové infrastruktury pro kybernetickou bezpečnost
  s cílem dosáhnout společné vysoké úrovně kybernetické bezpečnosti na evropské úrovni, a to
  v plném souladu s právními předpisy o ochraně údajů
  a základními právy a při zajištění strategické nezávislosti EU
  ;

s cílem dosáhnout společné vysoké úrovně kybernetické bezpečnosti na evropské úrovni, a to

a základními právy a při zajištění strategické nezávislosti EU

Pozměňovací návrh 86

Pozměňovací návrh 86

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 1 – písm. b

Čl. 6 – odst. 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | podporovat co nejlepší využívání evropských znalostí, kapacity a dovedností souvisejících s kybernetickou bezpečností; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

podporovat co nejlepší využívání evropských znalostí, kapacity a dovedností souvisejících s kybernetickou bezpečností;

| b) | podporovat co nejlepší využívání
  a rozšiřování
  evropských znalostí, kapacity a dovedností souvisejících s kybernetickou bezpečností;
  a sdílení a začleňování osvědčených postupů; |
| --- | --- |

b)

podporovat co nejlepší využívání
  a rozšiřování
  evropských znalostí, kapacity a dovedností souvisejících s kybernetickou bezpečností;
  a sdílení a začleňování osvědčených postupů;

a rozšiřování

a sdílení a začleňování osvědčených postupů;

Pozměňovací návrh 87

Pozměňovací návrh 87

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 1 – písm. c

Čl. 6 – odst. 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | zajistit široké zavedení nejnovějších řešení kybernetické bezpečnosti v celé ekonomice; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

zajistit široké zavedení nejnovějších řešení kybernetické bezpečnosti v celé ekonomice;

| c) | zajistit široké zavedení nejnovějších řešení kybernetické bezpečnosti v celé ekonomice;
  se zvláštní pozorností věnovanou veřejným službám a základním hospodářským subjektům, jako jsou malé a střední podniky; |
| --- | --- |

c)

zajistit široké zavedení nejnovějších řešení kybernetické bezpečnosti v celé ekonomice;
  se zvláštní pozorností věnovanou veřejným službám a základním hospodářským subjektům, jako jsou malé a střední podniky;

se zvláštní pozorností věnovanou veřejným službám a základním hospodářským subjektům, jako jsou malé a střední podniky;

Pozměňovací návrh 88

Pozměňovací návrh 88

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 1 – písm. d

Čl. 6 – odst. 1 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | posílit schopnosti v členských státech a soukromém sektoru s cílem pomoci jim splnit směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148 ze dne 6. července 2016 o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii (79). |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

d)

posílit schopnosti v členských státech a soukromém sektoru s cílem pomoci jim splnit směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148 ze dne 6. července 2016 o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii (79).

79

| d) | posílit schopnosti v členských státech a soukromém sektoru s cílem pomoci jim splnit směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148 ze dne 6. července 2016 o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii (79), mimo jiné prostřednictvím opatření zaměřených na rozvoj kultury kybernetické bezpečnosti v rámci organizací; |
| --- | --- |

d)

posílit schopnosti v členských státech a soukromém sektoru s cílem pomoci jim splnit směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148 ze dne 6. července 2016 o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii (79), mimo jiné prostřednictvím opatření zaměřených na rozvoj kultury kybernetické bezpečnosti v rámci organizací;

79

Pozměňovací návrh 89

Pozměňovací návrh 89

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 1 – písm. d a (nové)

Čl. 6 – odst. 1 – písm. d a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | da) | zlepšovat odolnost proti kybernetickým útokům, zvyšovat povědomí o rizicích a vědomosti o základních bezpečnostních postupech mezi uživateli, zejména veřejnými službami, malými a středními podniky a začínajícími podniky, zajišťovat, aby společnosti splňovaly základní úroveň bezpečnosti, jako je šifrování údajů a sdělení mezi koncovými body a aktualizace softwaru, a podporovat využívání konceptů bezpečnosti již od fáze návrhu a na základě výchozí znalosti základních bezpečnostních postupů, jakož i kybernetické hygieny. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

da)

da)

zlepšovat odolnost proti kybernetickým útokům, zvyšovat povědomí o rizicích a vědomosti o základních bezpečnostních postupech mezi uživateli, zejména veřejnými službami, malými a středními podniky a začínajícími podniky, zajišťovat, aby společnosti splňovaly základní úroveň bezpečnosti, jako je šifrování údajů a sdělení mezi koncovými body a aktualizace softwaru, a podporovat využívání konceptů bezpečnosti již od fáze návrhu a na základě výchozí znalosti základních bezpečnostních postupů, jakož i kybernetické hygieny.

zlepšovat odolnost proti kybernetickým útokům, zvyšovat povědomí o rizicích a vědomosti o základních bezpečnostních postupech mezi uživateli, zejména veřejnými službami, malými a středními podniky a začínajícími podniky, zajišťovat, aby společnosti splňovaly základní úroveň bezpečnosti, jako je šifrování údajů a sdělení mezi koncovými body a aktualizace softwaru, a podporovat využívání konceptů bezpečnosti již od fáze návrhu a na základě výchozí znalosti základních bezpečnostních postupů, jakož i kybernetické hygieny.

Pozměňovací návrh 90

Pozměňovací návrh 90

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 1 a (nový)

Čl. 6 – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Opatření v rámci specifického cíle č. 3 Kybernetická bezpečnost a důvěra se provádějí především prostřednictvím Evropského průmyslového, technologického a výzkumného centra kompetencí pro kybernetickou bezpečnost a sítě kompetencí pro kybernetickou bezpečnost v souladu s [nařízením Evropského parlamentu a Rady ...

   (1a)

  ]. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Opatření v rámci specifického cíle č. 3 Kybernetická bezpečnost a důvěra se provádějí především prostřednictvím Evropského průmyslového, technologického a výzkumného centra kompetencí pro kybernetickou bezpečnost a sítě kompetencí pro kybernetickou bezpečnost v souladu s [nařízením Evropského parlamentu a Rady ...

   (1a)

  ].

Opatření v rámci specifického cíle č. 3 Kybernetická bezpečnost a důvěra se provádějí především prostřednictvím Evropského průmyslového, technologického a výzkumného centra kompetencí pro kybernetickou bezpečnost a sítě kompetencí pro kybernetickou bezpečnost v souladu s [nařízením Evropského parlamentu a Rady ...

1a

].

Pozměňovací návrh 91

Pozměňovací návrh 91

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 1 – návětí

Čl. 7 – odst. 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Finanční intervence Unie v rámci specifického cíle 4. Cíl Pokročilé digitální dovednosti podpoří rozvoj pokročilých digitálních dovedností v oblastech podporovaných tímto programem, čímž přispěje ke zvětšení talentového potenciálu
  Evropy
  a k větší profesionalitě, zvláště pokud jde o vysoce výkonnou výpočetní techniku, analýzu dat velkého objemu, kybernetickou bezpečnost, technologie distribuované účetní knihy, robotiku
  a
   umělou inteligenci. Finanční intervence sleduje tyto operativní cíle: | Finanční intervence Unie v rámci specifického cíle 4. Cíl Pokročilé digitální dovednosti podpoří rozvoj pokročilých digitálních dovedností v oblastech podporovaných tímto programem, čímž přispěje ke zvětšení talentového potenciálu
  Unie, zmenšení digitální propasti
  a k větší profesionalitě
  způsobem, který respektuje vyvážení zastoupení žen a mužů
  , zvláště pokud jde o vysoce výkonnou výpočetní techniku, analýzu dat velkého objemu, kybernetickou bezpečnost, technologie distribuované účetní knihy, robotiku
  , umělou inteligenci, cloud computing, komunikační systémy a sítě, kompetence v oblasti ochrany údajů,
  umělou inteligenci.
  Aby bylo možné povzbudit a zlepšit trh práce a specializaci v digitálních technologiích a aplikacích,
  finanční intervence sleduje tyto operativní cíle: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Finanční intervence Unie v rámci specifického cíle 4. Cíl Pokročilé digitální dovednosti podpoří rozvoj pokročilých digitálních dovedností v oblastech podporovaných tímto programem, čímž přispěje ke zvětšení talentového potenciálu
  Evropy
  a k větší profesionalitě, zvláště pokud jde o vysoce výkonnou výpočetní techniku, analýzu dat velkého objemu, kybernetickou bezpečnost, technologie distribuované účetní knihy, robotiku
  a
   umělou inteligenci. Finanční intervence sleduje tyto operativní cíle:

Evropy

a

Finanční intervence Unie v rámci specifického cíle 4. Cíl Pokročilé digitální dovednosti podpoří rozvoj pokročilých digitálních dovedností v oblastech podporovaných tímto programem, čímž přispěje ke zvětšení talentového potenciálu
  Unie, zmenšení digitální propasti
  a k větší profesionalitě
  způsobem, který respektuje vyvážení zastoupení žen a mužů
  , zvláště pokud jde o vysoce výkonnou výpočetní techniku, analýzu dat velkého objemu, kybernetickou bezpečnost, technologie distribuované účetní knihy, robotiku
  , umělou inteligenci, cloud computing, komunikační systémy a sítě, kompetence v oblasti ochrany údajů,
  umělou inteligenci.
  Aby bylo možné povzbudit a zlepšit trh práce a specializaci v digitálních technologiích a aplikacích,
  finanční intervence sleduje tyto operativní cíle:

Unie, zmenšení digitální propasti

způsobem, který respektuje vyvážení zastoupení žen a mužů

, umělou inteligenci, cloud computing, komunikační systémy a sítě, kompetence v oblasti ochrany údajů,

Aby bylo možné povzbudit a zlepšit trh práce a specializaci v digitálních technologiích a aplikacích,

Pozměňovací návrh 92

Pozměňovací návrh 92

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 1 – písm. a

Čl. 7 – odst. 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | podporovat koncepci a realizaci
  dlouhodobé odborné přípravy a
   kurzů pro studenty, odborníky a pracovníky v oblasti informačních technologií; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

podporovat koncepci a realizaci
  dlouhodobé odborné přípravy a
   kurzů pro studenty, odborníky a pracovníky v oblasti informačních technologií;

dlouhodobé odborné přípravy a

| a) | podporovat koncepci a realizaci
  vysoce kvalitních dlouhodobých
   kurzů
  odborné přípravy, včetně kombinovaného vzdělávání,
  pro studenty,
  učitele, pedagogy,
  odborníky
  , výzkumníky
  a pracovníky v oblasti informačních technologií
  , včetně úředníků veřejné správy, a to ve spolupráci se školami, univerzitami a výzkumnými centry
  ; |
| --- | --- |

a)

podporovat koncepci a realizaci
  vysoce kvalitních dlouhodobých
   kurzů
  odborné přípravy, včetně kombinovaného vzdělávání,
  pro studenty,
  učitele, pedagogy,
  odborníky
  , výzkumníky
  a pracovníky v oblasti informačních technologií
  , včetně úředníků veřejné správy, a to ve spolupráci se školami, univerzitami a výzkumnými centry
  ;

vysoce kvalitních dlouhodobých

odborné přípravy, včetně kombinovaného vzdělávání,

učitele, pedagogy,

, výzkumníky

, včetně úředníků veřejné správy, a to ve spolupráci se školami, univerzitami a výzkumnými centry

Pozměňovací návrh 93

Pozměňovací návrh 93

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 1 – písm. b

Čl. 7 – odst. 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | podporovat koncepci a realizaci krátkodobé odborné přípravy a kurzů pro podnikatele, vedoucí malých podniků a 
  jejich
  pracovníky; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

podporovat koncepci a realizaci krátkodobé odborné přípravy a kurzů pro podnikatele, vedoucí malých podniků a 
  jejich
  pracovníky;

jejich

| b) | podporovat koncepci a realizaci
  vysoce kvalitní
  krátkodobé odborné přípravy
  včetně kombinovaného vzdělávání
  a kurzů pro podnikatele, vedoucí malých podniků
  a začínajících podniků
  a pracovníky
  , včetně úředníků veřejné správy a osob samostatně výdělečně činných
  ; |
| --- | --- |

b)

podporovat koncepci a realizaci
  vysoce kvalitní
  krátkodobé odborné přípravy
  včetně kombinovaného vzdělávání
  a kurzů pro podnikatele, vedoucí malých podniků
  a začínajících podniků
  a pracovníky
  , včetně úředníků veřejné správy a osob samostatně výdělečně činných
  ;

vysoce kvalitní

včetně kombinovaného vzdělávání

a začínajících podniků

, včetně úředníků veřejné správy a osob samostatně výdělečně činných

Pozměňovací návrh 94

Pozměňovací návrh 94

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 1 – písm. c

Čl. 7 – odst. 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | podporovat profesní přípravu na pracovišti a stáže pro studenty, mladé podnikatele a absolventy. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

podporovat profesní přípravu na pracovišti a stáže pro studenty, mladé podnikatele a absolventy.

| c) | podporovat
  vysoce kvalitní
  profesní přípravu na pracovišti
  , včetně kombinovaného vzdělávání,
  a stáže pro studenty, mladé podnikatele a absolventy. |
| --- | --- |

c)

podporovat
  vysoce kvalitní
  profesní přípravu na pracovišti
  , včetně kombinovaného vzdělávání,
  a stáže pro studenty, mladé podnikatele a absolventy.

vysoce kvalitní

, včetně kombinovaného vzdělávání,

Pozměňovací návrh 95

Pozměňovací návrh 95

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 1 a (nový)

Čl. 7 – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Opatření v rámci specifického cíle č. 4 Pokročilé digitální dovednosti se provádějí především prostřednictvím přímého řízení Evropské komise. Evropská centra pro digitální inovace mohou fungovat jako zprostředkovatelé příležitostí k odborné přípravě, poskytovat podnikům poradenství a komunikovat s příslušnými centry kompetencí s cílem zajistit co největší zeměpisné pokrytí v celé Unii. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Opatření v rámci specifického cíle č. 4 Pokročilé digitální dovednosti se provádějí především prostřednictvím přímého řízení Evropské komise. Evropská centra pro digitální inovace mohou fungovat jako zprostředkovatelé příležitostí k odborné přípravě, poskytovat podnikům poradenství a komunikovat s příslušnými centry kompetencí s cílem zajistit co největší zeměpisné pokrytí v celé Unii.

Opatření v rámci specifického cíle č. 4 Pokročilé digitální dovednosti se provádějí především prostřednictvím přímého řízení Evropské komise. Evropská centra pro digitální inovace mohou fungovat jako zprostředkovatelé příležitostí k odborné přípravě, poskytovat podnikům poradenství a komunikovat s příslušnými centry kompetencí s cílem zajistit co největší zeměpisné pokrytí v celé Unii.

Pozměňovací návrh 96

Pozměňovací návrh 96

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 8 – odst. 1 – návětí

Čl. 8 – odst. 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Finanční intervence Unie v rámci specifického cíle 5. Zavedení, co nejlepší využívání digitálních kapacit a interoperabilita má tyto operativní cíle: | Finanční intervence Unie v rámci specifického cíle 5. Zavedení, co nejlepší využívání digitálních kapacit a interoperabilita má tyto operativní cíle
  , které doplňují opatření v oblasti digitální infrastruktury prováděná za tímto účelem a zároveň zmenšují digitální propast
  : |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Finanční intervence Unie v rámci specifického cíle 5. Zavedení, co nejlepší využívání digitálních kapacit a interoperabilita má tyto operativní cíle:

Finanční intervence Unie v rámci specifického cíle 5. Zavedení, co nejlepší využívání digitálních kapacit a interoperabilita má tyto operativní cíle
  , které doplňují opatření v oblasti digitální infrastruktury prováděná za tímto účelem a zároveň zmenšují digitální propast
  :

, které doplňují opatření v oblasti digitální infrastruktury prováděná za tímto účelem a zároveň zmenšují digitální propast

Pozměňovací návrh 97

Pozměňovací návrh 97

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 8 – odst. 1 – písm. a

Čl. 8 – odst. 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | zajistit, aby veřejný sektor a oblasti veřejných zájmů, jako jsou zdravotnictví a péče, vzdělávání, soudnictví, doprava, energetika, životní prostředí, kulturní a kreativní odvětví, mohly zavést nejmodernější digitální technologie, zejména vysoce výkonnou výpočetní techniku, umělou inteligenci a kybernetickou bezpečnost, a měly k nim přístup; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

zajistit, aby veřejný sektor a oblasti veřejných zájmů, jako jsou zdravotnictví a péče, vzdělávání, soudnictví, doprava, energetika, životní prostředí, kulturní a kreativní odvětví, mohly zavést nejmodernější digitální technologie, zejména vysoce výkonnou výpočetní techniku, umělou inteligenci a kybernetickou bezpečnost, a měly k nim přístup;

| a) | zajistit, aby veřejný sektor a oblasti veřejných zájmů, jako jsou zdravotnictví a péče, vzdělávání, soudnictví, doprava
  a komunikace
  , energetika, životní prostředí, kulturní a kreativní odvětví,
  jakož i podniky usazené v Unii
  mohly
  efektivně
  zavést
  a díky nezbytným dovednostem získaným pomocí odborné přípravy používat
  nejmodernější digitální technologie, zejména vysoce výkonnou výpočetní techniku,
  jazykovou technologii,
  umělou inteligenci a kybernetickou bezpečnost, a měly k nim přístup |
| --- | --- |

a)

zajistit, aby veřejný sektor a oblasti veřejných zájmů, jako jsou zdravotnictví a péče, vzdělávání, soudnictví, doprava
  a komunikace
  , energetika, životní prostředí, kulturní a kreativní odvětví,
  jakož i podniky usazené v Unii
  mohly
  efektivně
  zavést
  a díky nezbytným dovednostem získaným pomocí odborné přípravy používat
  nejmodernější digitální technologie, zejména vysoce výkonnou výpočetní techniku,
  jazykovou technologii,
  umělou inteligenci a kybernetickou bezpečnost, a měly k nim přístup

a komunikace

jakož i podniky usazené v Unii

efektivně

a díky nezbytným dovednostem získaným pomocí odborné přípravy používat

jazykovou technologii,

Pozměňovací návrh 98

Pozměňovací návrh 98

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 8 – odst. 1 – písm. b

Čl. 8 – odst. 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | zavést, provozovat a udržovat infrastruktury transevropských interoperabilních digitálních služeb (včetně služeb souvisejících) vzájemně se doplňujících s vnitrostátními a regionálními opatřeními; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

zavést, provozovat a udržovat infrastruktury transevropských interoperabilních digitálních služeb (včetně služeb souvisejících) vzájemně se doplňujících s vnitrostátními a regionálními opatřeními;

| b) | zavést, provozovat a udržovat
  nejmodernější
  infrastruktury transevropských interoperabilních digitálních služeb
  v celé Unii
  (včetně služeb souvisejících) vzájemně se doplňujících s vnitrostátními a regionálními opatřeními; |
| --- | --- |

b)

zavést, provozovat a udržovat
  nejmodernější
  infrastruktury transevropských interoperabilních digitálních služeb
  v celé Unii
  (včetně služeb souvisejících) vzájemně se doplňujících s vnitrostátními a regionálními opatřeními;

nejmodernější

v celé Unii

Pozměňovací návrh 99

Pozměňovací návrh 99

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 8 – odst. 1 – písm. c

Čl. 8 – odst. 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | usnadnit vývoj, aktualizace a využívání řešení a rámců evropskými orgány veřejné správy, podniky a občany, včetně opakovaného použití řešení a rámců interoperability; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

usnadnit vývoj, aktualizace a využívání řešení a rámců evropskými orgány veřejné správy, podniky a občany, včetně opakovaného použití řešení a rámců interoperability;

| c) | usnadnit vývoj, aktualizace a využívání řešení a rámců evropskými orgány veřejné správy, podniky a občany, včetně
  řešení s otevřeným zdrojem a
  opakovaného použití řešení a rámců interoperability; |
| --- | --- |

c)

usnadnit vývoj, aktualizace a využívání řešení a rámců evropskými orgány veřejné správy, podniky a občany, včetně
  řešení s otevřeným zdrojem a
  opakovaného použití řešení a rámců interoperability;

řešení s otevřeným zdrojem a

Pozměňovací návrh 100

Pozměňovací návrh 100

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 8 – odst. 1 – písm. d

Čl. 8 – odst. 1 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | nabídnout orgánům veřejné správy přístup k testování
  a
   pilotním projektům digitálních technologií, včetně jejich přeshraničního využívání; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

d)

nabídnout orgánům veřejné správy přístup k testování
  a
   pilotním projektům digitálních technologií, včetně jejich přeshraničního využívání;

a

| d) | nabídnout orgánům veřejné správy přístup k testování, pilotním projektům
  a rozšiřování
  digitálních technologií, včetně jejich přeshraničního využívání; |
| --- | --- |

d)

nabídnout orgánům veřejné správy přístup k testování, pilotním projektům
  a rozšiřování
  digitálních technologií, včetně jejich přeshraničního využívání;

a rozšiřování

Pozměňovací návrh 101

Pozměňovací návrh 101

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 8 – odst. 1 – písm. e

Čl. 8 – odst. 1 – písm. e

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| e) | podpořit využívání pokročilých digitálních a souvisejících technologií zahrnujících zejména vysoce výkonnou výpočetní techniku, umělou inteligenci, kybernetickou bezpečnost a budoucí vznikající technologie výrobním odvětvím Unie, a zvláště malými a středními podniky; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

e)

podpořit využívání pokročilých digitálních a souvisejících technologií zahrnujících zejména vysoce výkonnou výpočetní techniku, umělou inteligenci, kybernetickou bezpečnost a budoucí vznikající technologie výrobním odvětvím Unie, a zvláště malými a středními podniky;

| e) | podpořit využívání pokročilých digitálních a souvisejících technologií zahrnujících zejména vysoce výkonnou výpočetní techniku, umělou inteligenci,
  technologie distribuované účetní knihy,
  kybernetickou bezpečnost
  , ochranu údajů, cloud computing a správu informací
  a budoucí vznikající technologie výrobním odvětvím Unie, a zvláště malými a středními podniky
  a začínajícími podniky
  ; |
| --- | --- |

e)

podpořit využívání pokročilých digitálních a souvisejících technologií zahrnujících zejména vysoce výkonnou výpočetní techniku, umělou inteligenci,
  technologie distribuované účetní knihy,
  kybernetickou bezpečnost
  , ochranu údajů, cloud computing a správu informací
  a budoucí vznikající technologie výrobním odvětvím Unie, a zvláště malými a středními podniky
  a začínajícími podniky
  ;

technologie distribuované účetní knihy,

, ochranu údajů, cloud computing a správu informací

a začínajícími podniky

Pozměňovací návrh 102

Pozměňovací návrh 102

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 8 – odst. 1 – písm. f

Čl. 8 – odst. 1 – písm. f

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| f) | podpořit koncepci, testování, provádění a zavádění interoperabilních digitálních řešení pro veřejné služby na úrovni EU poskytované prostřednictvím platformy daty podložených opětovně využitelných řešení podporující inovace a zavádějící společné rámce za účelem uvolnění plného potenciálu služeb orgánů veřejné správy pro evropské občany a podniky; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

f)

podpořit koncepci, testování, provádění a zavádění interoperabilních digitálních řešení pro veřejné služby na úrovni EU poskytované prostřednictvím platformy daty podložených opětovně využitelných řešení podporující inovace a zavádějící společné rámce za účelem uvolnění plného potenciálu služeb orgánů veřejné správy pro evropské občany a podniky;

| f) | podpořit koncepci,
  udržování,
  testování, provádění a zavádění interoperabilních digitálních řešení pro veřejné služby na úrovni EU poskytované prostřednictvím platformy daty podložených opětovně využitelných řešení podporující inovace a zavádějící společné rámce za účelem uvolnění plného potenciálu služeb orgánů veřejné správy pro evropské občany a podniky; |
| --- | --- |

f)

podpořit koncepci,
  udržování,
  testování, provádění a zavádění interoperabilních digitálních řešení pro veřejné služby na úrovni EU poskytované prostřednictvím platformy daty podložených opětovně využitelných řešení podporující inovace a zavádějící společné rámce za účelem uvolnění plného potenciálu služeb orgánů veřejné správy pro evropské občany a podniky;

udržování,

Pozměňovací návrh 103

Pozměňovací návrh 103

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 8 – odst. 1 – písm. g

Čl. 8 – odst. 1 – písm. g

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| g) | zajistit trvalou kapacitu na úrovni Unie pro pozorování a analyzování rychle se vyvíjejících digitálních trendů a přizpůsobení se jim, jakož i pro sdílení a začleňování osvědčených postupů; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

g)

zajistit trvalou kapacitu na úrovni Unie pro pozorování a analyzování rychle se vyvíjejících digitálních trendů a přizpůsobení se jim, jakož i pro sdílení a začleňování osvědčených postupů;

| g) | zajistit trvalou kapacitu na úrovni Unie
  k prosazování digitálního rozvoje, a rovněž
  pro pozorování a analyzování rychle se vyvíjejících digitálních trendů a přizpůsobení se jim, jakož i pro sdílení a začleňování osvědčených postupů
  a usnadnění vzájemného obohacování různých vnitrostátních iniciativ, což povede k rozvoji digitální společnosti díky trvalé spolupráci mezi všemi zúčastněnými subjekty na úrovni EU
  ; |
| --- | --- |

g)

zajistit trvalou kapacitu na úrovni Unie
  k prosazování digitálního rozvoje, a rovněž
  pro pozorování a analyzování rychle se vyvíjejících digitálních trendů a přizpůsobení se jim, jakož i pro sdílení a začleňování osvědčených postupů
  a usnadnění vzájemného obohacování různých vnitrostátních iniciativ, což povede k rozvoji digitální společnosti díky trvalé spolupráci mezi všemi zúčastněnými subjekty na úrovni EU
  ;

k prosazování digitálního rozvoje, a rovněž

a usnadnění vzájemného obohacování různých vnitrostátních iniciativ, což povede k rozvoji digitální společnosti díky trvalé spolupráci mezi všemi zúčastněnými subjekty na úrovni EU

Pozměňovací návrh 104

Pozměňovací návrh 104

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 8 – odst. 1 – písm. h

Čl. 8 – odst. 1 – písm. h

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| h) | podpořit spolupráci k dosažení evropského ekosystému pro důvěryhodné infrastruktury využívající služeb a aplikací distribuované účetní knihy, včetně podpory interoperability a normalizace a pomoci při zavádění přeshraničních aplikací EU; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

h)

podpořit spolupráci k dosažení evropského ekosystému pro důvěryhodné infrastruktury využívající služeb a aplikací distribuované účetní knihy, včetně podpory interoperability a normalizace a pomoci při zavádění přeshraničních aplikací EU;

| h) | podpořit spolupráci k dosažení evropského ekosystému pro důvěryhodné infrastruktury využívající služeb a aplikací
  mj.
  distribuované účetní knihy, včetně podpory interoperability a normalizace a pomoci při zavádění přeshraničních aplikací EU
  na základě zabezpečení a ochrany údajů již od fáze návrhu, a zároveň zaručovat ochranu údajů a bezpečnost spotřebitelů
  ; |
| --- | --- |

h)

podpořit spolupráci k dosažení evropského ekosystému pro důvěryhodné infrastruktury využívající služeb a aplikací
  mj.
  distribuované účetní knihy, včetně podpory interoperability a normalizace a pomoci při zavádění přeshraničních aplikací EU
  na základě zabezpečení a ochrany údajů již od fáze návrhu, a zároveň zaručovat ochranu údajů a bezpečnost spotřebitelů
  ;

mj.

na základě zabezpečení a ochrany údajů již od fáze návrhu, a zároveň zaručovat ochranu údajů a bezpečnost spotřebitelů

Pozměňovací návrh 105

Pozměňovací návrh 105

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 8 – odst. 1 a (nový)

Čl. 8 – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Opatření v rámci specifického cíle č. 5 Zavedení, co nejlepší využívání digitálních kapacit a interoperabilita se provádějí především prostřednictvím přímého řízení Evropské komise. Evropská centra pro digitální inovace a centra kompetencí mohou fungovat jako zprostředkovatelé. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Opatření v rámci specifického cíle č. 5 Zavedení, co nejlepší využívání digitálních kapacit a interoperabilita se provádějí především prostřednictvím přímého řízení Evropské komise. Evropská centra pro digitální inovace a centra kompetencí mohou fungovat jako zprostředkovatelé.

Opatření v rámci specifického cíle č. 5 Zavedení, co nejlepší využívání digitálních kapacit a interoperabilita se provádějí především prostřednictvím přímého řízení Evropské komise. Evropská centra pro digitální inovace a centra kompetencí mohou fungovat jako zprostředkovatelé.

Pozměňovací návrh 106

Pozměňovací návrh 106

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 9 – odst. 1

Čl. 9 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí 9 194 000 000  EUR v běžných cenách. | 1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí
  8 192 391 000 EUR v cenách roku 2018 (
  9 194 000 000  EUR v běžných cenách). |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí 9 194 000 000  EUR v běžných cenách.

1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí
  8 192 391 000 EUR v cenách roku 2018 (
  9 194 000 000  EUR v běžných cenách).

Pozměňovací návrh 107

Pozměňovací návrh 107

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 9 – odst. 2 – písm. a

Čl. 9 – odst. 2 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | až 2 698 240 000 EUR pro specifický cíl č. 1 – Vysoce výkonná výpočetní technika; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

až 2 698 240 000 EUR pro specifický cíl č. 1 – Vysoce výkonná výpočetní technika;

| a) | až
  2 404 289 438 EUR v cenách roku 2018 (
  2 698 240 000 EUR
  v běžných cenách)
  pro specifický cíl č. 1 – Vysoce výkonná výpočetní technika; |
| --- | --- |

a)

až
  2 404 289 438 EUR v cenách roku 2018 (
  2 698 240 000 EUR
  v běžných cenách)
  pro specifický cíl č. 1 – Vysoce výkonná výpočetní technika;

2 404 289 438 EUR v cenách roku 2018 (

v běžných cenách)

Pozměňovací návrh 108

Pozměňovací návrh 108

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 9 – odst. 2 – písm. b

Čl. 9 – odst. 2 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | až 2 498 369 000 EUR pro specifický cíl č. 2 – Umělá inteligence; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

až 2 498 369 000 EUR pro specifický cíl č. 2 – Umělá inteligence;

| b) | až
  2 226 192 703 EUR v cenách roku 2018 (
  2 498 369 000 EUR
  v běžných cenách)
  pro specifický cíl č. 2 – Umělá inteligence; |
| --- | --- |

b)

až
  2 226 192 703 EUR v cenách roku 2018 (
  2 498 369 000 EUR
  v běžných cenách)
  pro specifický cíl č. 2 – Umělá inteligence;

2 226 192 703 EUR v cenách roku 2018 (

v běžných cenách)

Pozměňovací návrh 109

Pozměňovací návrh 109

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 9 – odst. 2 – písm. c

Čl. 9 – odst. 2 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | až 1 998 696 000  EUR pro specifický cíl č. 3 – Kybernetická bezpečnost a důvěra; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

až 1 998 696 000  EUR pro specifický cíl č. 3 – Kybernetická bezpečnost a důvěra;

| c) | až
  1 780 954 875 EUR v cenách roku 2018 (
  1 998 696 000  EUR
  v běžných cenách)
  pro specifický cíl č. 3 – Kybernetická bezpečnost a důvěra; |
| --- | --- |

c)

až
  1 780 954 875 EUR v cenách roku 2018 (
  1 998 696 000  EUR
  v běžných cenách)
  pro specifický cíl č. 3 – Kybernetická bezpečnost a důvěra;

1 780 954 875 EUR v cenách roku 2018 (

v běžných cenách)

Pozměňovací návrh 110

Pozměňovací návrh 110

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 9 – odst. 2 – písm. d

Čl. 9 – odst. 2 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | až 699 543 000 EUR pro specifický cíl č. 4 – Pokročilé digitální dovednosti; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

d)

až 699 543 000 EUR pro specifický cíl č. 4 – Pokročilé digitální dovednosti;

| d) | až
  623 333 672 EUR v cenách roku 2018 (
  699 543 000  EUR
  v běžných cenách)
  pro specifický cíl č. 4 – Pokročilé digitální dovednosti; |
| --- | --- |

d)

až
  623 333 672 EUR v cenách roku 2018 (
  699 543 000  EUR
  v běžných cenách)
  pro specifický cíl č. 4 – Pokročilé digitální dovednosti;

623 333 672 EUR v cenách roku 2018 (

v běžných cenách)

Pozměňovací návrh 111

Pozměňovací návrh 111

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 9 – odst. 2 – písm. e

Čl. 9 – odst. 2 – písm. e

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| e) | až 1 299 152 000 EUR pro specifický cíl č. 5 – Zavedení, co nejlepší využívání digitálních kapacit a interoperabilita. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

e)

až 1 299 152 000 EUR pro specifický cíl č. 5 – Zavedení, co nejlepší využívání digitálních kapacit a interoperabilita.

| e) | až
  1 157 620 312 EUR v cenách roku 2018 (
  1 299 152 000 EUR
  v běžných cenách)
  pro specifický cíl č. 5 – Zavedení, co nejlepší využívání digitálních kapacit a interoperabilita. |
| --- | --- |

e)

až
  1 157 620 312 EUR v cenách roku 2018 (
  1 299 152 000 EUR
  v běžných cenách)
  pro specifický cíl č. 5 – Zavedení, co nejlepší využívání digitálních kapacit a interoperabilita.

1 157 620 312 EUR v cenách roku 2018 (

v běžných cenách)

Pozměňovací návrh 112

Pozměňovací návrh 112

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 9 – odst. 5

Čl. 9 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.   Do programu mohou být na žádost členských států převedeny zdroje, jež jim byly přiděleny v rámci sdíleného řízení. Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného článku. Tyto zdroje se pokud možno použijí ve prospěch dotčeného členského státu. | 5.   Do programu mohou být na žádost členských států převedeny zdroje, jež jim byly přiděleny v rámci sdíleného řízení. Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného článku. Tyto zdroje se pokud možno
  v maximální možné míře
  použijí ve prospěch dotčeného členského státu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.   Do programu mohou být na žádost členských států převedeny zdroje, jež jim byly přiděleny v rámci sdíleného řízení. Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného článku. Tyto zdroje se pokud možno použijí ve prospěch dotčeného členského státu.

5.   Do programu mohou být na žádost členských států převedeny zdroje, jež jim byly přiděleny v rámci sdíleného řízení. Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného článku. Tyto zdroje se pokud možno
  v maximální možné míře
  použijí ve prospěch dotčeného členského státu.

Pozměňovací návrh 113

Pozměňovací návrh 113

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 10 – odst. 1 – návětí

Čl. 10 – odst. 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Program je otevřen těmto třetím zemím: | vypouští se |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Program je otevřen těmto třetím zemím:

Program je otevřen těmto třetím zemím:

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 114

Pozměňovací návrh 114

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 10 – odst. 1 – bod 1

Čl. 10 – odst. 1 – bod 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1. | členové
  Evropského sdružení volného obchodu, kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru, v souladu s podmínkami stanovenými v dohodě o Evropském hospodářském prostoru; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.

členové
  Evropského sdružení volného obchodu, kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru, v souladu s podmínkami stanovenými v dohodě o Evropském hospodářském prostoru;

členové

| 1. | Program je otevřen členům
  Evropského sdružení volného obchodu, kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru, v souladu s podmínkami stanovenými v dohodě o Evropském hospodářském prostoru; |
| --- | --- |

1.

Program je otevřen členům
  Evropského sdružení volného obchodu, kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru, v souladu s podmínkami stanovenými v dohodě o Evropském hospodářském prostoru;

Program je otevřen členům

Pozměňovací návrh 115

Pozměňovací návrh 115

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 10 – odst. 1 – bod 2

Čl. 10 – odst. 1 – bod 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2. | přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáti
  v souladu s 
  obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro jejich účast v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními
  podmínkami stanovenými
  v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi
  ; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.

přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáti
  v souladu s 
  obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro jejich účast v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními
  podmínkami stanovenými
  v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi
  ;

přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáti

obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro jejich účast v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními

v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi

| 2. | Plné či částečné přidružení třetích zemí, které nejsou uvedeny v odstavci 1, vychází z individuálního posouzení specifických cílů, a to
  v souladu s podmínkami stanovenými
  ve zvláštní dohodě o účasti třetí země v kterémkoli programu Unie, za předpokladu, že tato zvláštní dohoda beze zbytku zohledňuje tato kritéria: |
| --- | --- |

2.

Plné či částečné přidružení třetích zemí, které nejsou uvedeny v odstavci 1, vychází z individuálního posouzení specifických cílů, a to
  v souladu s podmínkami stanovenými
  ve zvláštní dohodě o účasti třetí země v kterémkoli programu Unie, za předpokladu, že tato zvláštní dohoda beze zbytku zohledňuje tato kritéria:

Plné či částečné přidružení třetích zemí, které nejsou uvedeny v odstavci 1, vychází z individuálního posouzení specifických cílů, a to

ve zvláštní dohodě o účasti třetí země v kterémkoli programu Unie, za předpokladu, že tato zvláštní dohoda beze zbytku zohledňuje tato kritéria:

| | — | účast třetí země je v zájmu Unie; |
| --- | --- | --- |

—

účast třetí země je v zájmu Unie;

účast třetí země je v zájmu Unie;

| | — | účast přispívá k dosažení cílů stanovených v článku 3; |
| --- | --- | --- |

—

účast přispívá k dosažení cílů stanovených v článku 3;

účast přispívá k dosažení cílů stanovených v článku 3;

| | — | účast nevyvolává žádné obavy v oblasti bezpečnosti a plně dodržuje příslušné bezpečnostní požadavky stanovené v článku 12; |
| --- | --- | --- |

—

účast nevyvolává žádné obavy v oblasti bezpečnosti a plně dodržuje příslušné bezpečnostní požadavky stanovené v článku 12;

účast nevyvolává žádné obavy v oblasti bezpečnosti a plně dodržuje příslušné bezpečnostní požadavky stanovené v článku 12;

| | — | dohoda zajišťuje spravedlivou rovnováhu mezi příspěvky a výhodami účasti třetí země, která se účastní programů Unie; |
| --- | --- | --- |

—

dohoda zajišťuje spravedlivou rovnováhu mezi příspěvky a výhodami účasti třetí země, která se účastní programů Unie;

dohoda zajišťuje spravedlivou rovnováhu mezi příspěvky a výhodami účasti třetí země, která se účastní programů Unie;

| | — | dohoda stanoví podmínky účasti v daných programech, včetně výpočtu finančních příspěvků k jednotlivým programům a jejich správních nákladů. Tyto příspěvky představují účelově vázané příjmy v souladu s [čl. 21 odst. 5] [nového finančního nařízení]; |
| --- | --- | --- |

—

dohoda stanoví podmínky účasti v daných programech, včetně výpočtu finančních příspěvků k jednotlivým programům a jejich správních nákladů. Tyto příspěvky představují účelově vázané příjmy v souladu s [čl. 21 odst. 5] [nového finančního nařízení];

dohoda stanoví podmínky účasti v daných programech, včetně výpočtu finančních příspěvků k jednotlivým programům a jejich správních nákladů. Tyto příspěvky představují účelově vázané příjmy v souladu s [čl. 21 odst. 5] [nového finančního nařízení];

| | — | dohoda nesvěřuje třetí zemi rozhodovací pravomoc ohledně programu; |
| --- | --- | --- |

—

dohoda nesvěřuje třetí zemi rozhodovací pravomoc ohledně programu;

dohoda nesvěřuje třetí zemi rozhodovací pravomoc ohledně programu;

| | — | dohoda zaručuje práva Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit své finanční zájmy. |
| --- | --- | --- |

—

dohoda zaručuje práva Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit své finanční zájmy.

dohoda zaručuje práva Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit své finanční zájmy.

Pozměňovací návrh 116

Pozměňovací návrh 116

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 10 – odst. 1 – bod 2 a (nový)

Čl. 10 – odst. 1 – bod 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2a. | Během přípravy pracovních programů Evropská komise nebo jiné příslušné prováděcí subjekty individuálně posoudí, zda jsou v případě opatření zahrnutých do těchto pracovních programů splněny podmínky stanovené v dohodě uvedené v odstavci 2. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2a.

2a.

Během přípravy pracovních programů Evropská komise nebo jiné příslušné prováděcí subjekty individuálně posoudí, zda jsou v případě opatření zahrnutých do těchto pracovních programů splněny podmínky stanovené v dohodě uvedené v odstavci 2.

Pozměňovací návrh 117

Pozměňovací návrh 117

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 10 – odst. 1 – bod 3

Čl. 10 – odst. 1 – bod 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3. | země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.

3.

země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi;

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 118

Pozměňovací návrh 118

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 10 – odst. 1 – bod 4

Čl. 10 – odst. 1 – bod 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4. | třetí země v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštní dohodě upravující účast třetí země na programu Unie za předpokladu, že tato dohoda |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.

4.

třetí země v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštní dohodě upravující účast třetí země na programu Unie za předpokladu, že tato dohoda

vypouští se

vypouští se

| | — | zajišťuje spravedlivou rovnováhu, pokud jde o příspěvky třetí země, která se účastní programů Unie, a přínos pro ni, |
| --- | --- | --- |

—

zajišťuje spravedlivou rovnováhu, pokud jde o příspěvky třetí země, která se účastní programů Unie, a přínos pro ni,

zajišťuje spravedlivou rovnováhu, pokud jde o příspěvky třetí země, která se účastní programů Unie, a přínos pro ni,

| | — | stanoví podmínky účasti na programech, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy a jejich správní náklady. Tyto příspěvky představují v souladu s čl. [21 odst. 5] [nového finančního nařízení] účelově vázané příjmy, |
| --- | --- | --- |

—

stanoví podmínky účasti na programech, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy a jejich správní náklady. Tyto příspěvky představují v souladu s čl. [21 odst. 5] [nového finančního nařízení] účelově vázané příjmy,

stanoví podmínky účasti na programech, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy a jejich správní náklady. Tyto příspěvky představují v souladu s čl. [21 odst. 5] [nového finančního nařízení] účelově vázané příjmy,

| | — | nesvěřuje třetí zemi rozhodovací pravomoc ohledně programu, |
| --- | --- | --- |

—

nesvěřuje třetí zemi rozhodovací pravomoc ohledně programu,

nesvěřuje třetí zemi rozhodovací pravomoc ohledně programu,

| | — | zaručuje práva Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit její finanční zájmy. |
| --- | --- | --- |

—

zaručuje práva Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit její finanční zájmy.

zaručuje práva Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit její finanční zájmy.

Pozměňovací návrh 119

Pozměňovací návrh 119

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 11 – odst. 2

Čl. 11 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Spolupráce se třetími zeměmi a organizacemi uvedená v odstavci 1 v rámci specifického cíle č. 3, Kybernetická bezpečnost a důvěra, podléhá článku [12]. | 2.   Spolupráce se třetími zeměmi a organizacemi uvedená v odstavci 1 v rámci specifického cíle
  č. 1 Vysoce výkonná výpočetní technika, specifického cíle č. 2 Umělá inteligence a specifického cíle
  č. 3. Kybernetická bezpečnost a důvěra, podléhá článku [12]. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Spolupráce se třetími zeměmi a organizacemi uvedená v odstavci 1 v rámci specifického cíle č. 3, Kybernetická bezpečnost a důvěra, podléhá článku [12].

2.   Spolupráce se třetími zeměmi a organizacemi uvedená v odstavci 1 v rámci specifického cíle
  č. 1 Vysoce výkonná výpočetní technika, specifického cíle č. 2 Umělá inteligence a specifického cíle
  č. 3. Kybernetická bezpečnost a důvěra, podléhá článku [12].

Pozměňovací návrh 120

Pozměňovací návrh 120

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 12 – odst. 5

Čl. 12 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.   Pracovní program může rovněž stanovit, že právní subjekty usazené v přidružených zemích a právní subjekty usazené v EU, ale řízené ze třetích zemí nejsou z bezpečnostních důvodů způsobilé k účasti ve všech nebo některých opatřeních v rámci specifického cíle č. 3. V těchto případech se výzvy k předkládání návrhů a výzvy k předkládání nabídek omezí na subjekty usazené nebo považované za usazené v členských státech a řízené členskými státy a/nebo státními příslušníky členských států. | 5.   Pracovní program může rovněž stanovit, že právní subjekty usazené v přidružených zemích a právní subjekty usazené v EU, ale řízené ze třetích zemí nejsou
  ze strategických a
  z bezpečnostních důvodů způsobilé k účasti ve všech nebo některých opatřeních v rámci specifických cílů č. 
  1, 2 a
  3. V těchto případech se výzvy k předkládání návrhů a výzvy k předkládání nabídek omezí na subjekty usazené nebo považované za usazené v členských státech a řízené členskými státy a/nebo státními příslušníky členských států. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.   Pracovní program může rovněž stanovit, že právní subjekty usazené v přidružených zemích a právní subjekty usazené v EU, ale řízené ze třetích zemí nejsou z bezpečnostních důvodů způsobilé k účasti ve všech nebo některých opatřeních v rámci specifického cíle č. 3. V těchto případech se výzvy k předkládání návrhů a výzvy k předkládání nabídek omezí na subjekty usazené nebo považované za usazené v členských státech a řízené členskými státy a/nebo státními příslušníky členských států.

5.   Pracovní program může rovněž stanovit, že právní subjekty usazené v přidružených zemích a právní subjekty usazené v EU, ale řízené ze třetích zemí nejsou
  ze strategických a
  z bezpečnostních důvodů způsobilé k účasti ve všech nebo některých opatřeních v rámci specifických cílů č. 
  1, 2 a
  3. V těchto případech se výzvy k předkládání návrhů a výzvy k předkládání nabídek omezí na subjekty usazené nebo považované za usazené v členských státech a řízené členskými státy a/nebo státními příslušníky členských států.

Pozměňovací návrh 121

Pozměňovací návrh 121

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 12 – odst. 5 a (nový)

Čl. 12 – odst. 5 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Opatření zahrnující přenosy technologie mimo Unii nejsou povolena. V zájmu zajištění cílů dlouhodobé strategické bezpečnosti se v případě účasti subjektů, které mají své hlavní sídlo mimo Unii, provádí posuzování příslušných možností. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5a.
     
  Opatření zahrnující přenosy technologie mimo Unii nejsou povolena. V zájmu zajištění cílů dlouhodobé strategické bezpečnosti se v případě účasti subjektů, které mají své hlavní sídlo mimo Unii, provádí posuzování příslušných možností.

Pozměňovací návrh 122

Pozměňovací návrh 122

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 12 – odst. 5 b (nový)

Čl. 12 – odst. 5 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Komise nebo financující subjekt mohou v příslušných případech provést bezpečnostní kontroly a opatření, která nejsou v souladu s bezpečnostními pravidly, mohou být vyloučena nebo kdykoliv ukončena. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5b.
     
  Komise nebo financující subjekt mohou v příslušných případech provést bezpečnostní kontroly a opatření, která nejsou v souladu s bezpečnostními pravidly, mohou být vyloučena nebo kdykoliv ukončena.

Pozměňovací návrh 123

Pozměňovací návrh 123

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 13 – odst. 1

Čl. 13 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Program je navržen tak, aby při provádění umožňoval součinnost s jinými programy financování Unie, jak je blíže popsáno v příloze III, zejména prostřednictvím ujednání pro doplňkové financování z programů EU, pokud to umožňují způsoby správy; následně, střídavě nebo prostřednictvím kombinování fondů, včetně společného financování opatření. | 1.   Program je navržen tak, aby při provádění umožňoval součinnost s jinými programy financování Unie, jak je blíže popsáno v příloze III, zejména prostřednictvím ujednání pro doplňkové financování z programů EU, pokud to umožňují způsoby správy; následně, střídavě nebo prostřednictvím kombinování fondů, včetně společného financování opatření.
  Komise zajistí, aby při využívání doplňkové povahy programu ve vztahu k jiným evropským programům financování, zejména k evropským strukturálním a investičním fondům, Evropskému fondu pro regionální rozvoj (EFRR), programu Horizont Evropa a Nástroji pro propojení Evropy, programu InvestEU, programu Erasmus a Evropskému zemědělskému fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), nebylo narušováno dosažení specifických cílů č. 1 až 5. |
| | Komise musí hledat způsoby, jak zlepšit celkovou účinnost programů nabízejících zdroje v oblasti digitalizace. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Program je navržen tak, aby při provádění umožňoval součinnost s jinými programy financování Unie, jak je blíže popsáno v příloze III, zejména prostřednictvím ujednání pro doplňkové financování z programů EU, pokud to umožňují způsoby správy; následně, střídavě nebo prostřednictvím kombinování fondů, včetně společného financování opatření.

1.   Program je navržen tak, aby při provádění umožňoval součinnost s jinými programy financování Unie, jak je blíže popsáno v příloze III, zejména prostřednictvím ujednání pro doplňkové financování z programů EU, pokud to umožňují způsoby správy; následně, střídavě nebo prostřednictvím kombinování fondů, včetně společného financování opatření.
  Komise zajistí, aby při využívání doplňkové povahy programu ve vztahu k jiným evropským programům financování, zejména k evropským strukturálním a investičním fondům, Evropskému fondu pro regionální rozvoj (EFRR), programu Horizont Evropa a Nástroji pro propojení Evropy, programu InvestEU, programu Erasmus a Evropskému zemědělskému fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), nebylo narušováno dosažení specifických cílů č. 1 až 5.

Komise musí hledat způsoby, jak zlepšit celkovou účinnost programů nabízejících zdroje v oblasti digitalizace.

Komise musí hledat způsoby, jak zlepšit celkovou účinnost programů nabízejících zdroje v oblasti digitalizace.

Pozměňovací návrh 124

Pozměňovací návrh 124

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 13 – odst. 2

Čl. 13 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Zřídí se vhodné mechanismy koordinace mezi příslušnými orgány a odpovídající monitorovací nástroje s cílem systematicky zajišťovat synergie mezi programem a všemi relevantními nástroji financování EU. Ujednání přispějí k zamezení zdvojování a maximalizaci dopadu výdajů. | 2.   Zřídí se vhodné mechanismy koordinace mezi příslušnými orgány
  a mezi orgány a Evropskou komisí
  a odpovídající monitorovací nástroje s cílem systematicky zajišťovat synergie mezi programem a všemi relevantními nástroji financování EU. Ujednání přispějí k zamezení zdvojování a maximalizaci dopadu výdajů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Zřídí se vhodné mechanismy koordinace mezi příslušnými orgány a odpovídající monitorovací nástroje s cílem systematicky zajišťovat synergie mezi programem a všemi relevantními nástroji financování EU. Ujednání přispějí k zamezení zdvojování a maximalizaci dopadu výdajů.

2.   Zřídí se vhodné mechanismy koordinace mezi příslušnými orgány
  a mezi orgány a Evropskou komisí
  a odpovídající monitorovací nástroje s cílem systematicky zajišťovat synergie mezi programem a všemi relevantními nástroji financování EU. Ujednání přispějí k zamezení zdvojování a maximalizaci dopadu výdajů.

Pozměňovací návrh 125

Pozměňovací návrh 125

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 14 – odst. 2

Čl. 14 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Program může poskytovat financování kteroukoli z forem stanovených ve finančním nařízení, včetně zejména zadávání veřejných zakázek jako základní formy, jakož i grantů a cen. Zároveň
  může
  poskytovat financování formou finančních nástrojů v rámci operací kombinování zdrojů. | 2.   Program může poskytovat financování kteroukoli z forem stanovených ve finančním nařízení, včetně zejména zadávání veřejných zakázek
  ze strany Komise nebo financujícího subjektu, příjemců grantů jednotlivě nebo společně
  jako základní formy akce, jakož i grantů a cen.
  Veřejné zakázky mohou v rámci jednoho postupu umožnit udělení většího počtu zakázek a stanovit místo výkonu činnosti plnění v souladu s platnými mezinárodními dohodami o veřejných zakázkách. Program může
  zároveň poskytovat financování formou finančních nástrojů v rámci operací kombinování zdrojů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Program může poskytovat financování kteroukoli z forem stanovených ve finančním nařízení, včetně zejména zadávání veřejných zakázek jako základní formy, jakož i grantů a cen. Zároveň
  může
  poskytovat financování formou finančních nástrojů v rámci operací kombinování zdrojů.

2.   Program může poskytovat financování kteroukoli z forem stanovených ve finančním nařízení, včetně zejména zadávání veřejných zakázek
  ze strany Komise nebo financujícího subjektu, příjemců grantů jednotlivě nebo společně
  jako základní formy akce, jakož i grantů a cen.
  Veřejné zakázky mohou v rámci jednoho postupu umožnit udělení většího počtu zakázek a stanovit místo výkonu činnosti plnění v souladu s platnými mezinárodními dohodami o veřejných zakázkách. Program může
  zároveň poskytovat financování formou finančních nástrojů v rámci operací kombinování zdrojů.

Pozměňovací návrh 126

Pozměňovací návrh 126

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 15 – odst. 1

Čl. 15 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Program se může provádět prostřednictvím evropských partnerství. To může zahrnovat zejména příspěvky na stávající nebo nová partnerství veřejného a soukromého sektoru ve formě společných podniků zřízených podle článku 187 SFEU. Na tyto příspěvky se použijí ustanovení vztahující se na evropská partnerství podle [nařízení o programu Horizont Evropa, odkaz nutno doplnit]. | Program se může provádět prostřednictvím evropských partnerství
  uzavřených v rámci procesu strategického programování mezi Komisí a členskými státy
  . To může zahrnovat zejména příspěvky na stávající nebo nová partnerství veřejného a soukromého sektoru ve formě společných podniků zřízených podle článku 187 SFEU. Na tyto příspěvky se použijí ustanovení vztahující se na evropská partnerství podle [nařízení o programu Horizont Evropa, odkaz nutno doplnit]. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Program se může provádět prostřednictvím evropských partnerství. To může zahrnovat zejména příspěvky na stávající nebo nová partnerství veřejného a soukromého sektoru ve formě společných podniků zřízených podle článku 187 SFEU. Na tyto příspěvky se použijí ustanovení vztahující se na evropská partnerství podle [nařízení o programu Horizont Evropa, odkaz nutno doplnit].

Program se může provádět prostřednictvím evropských partnerství
  uzavřených v rámci procesu strategického programování mezi Komisí a členskými státy
  . To může zahrnovat zejména příspěvky na stávající nebo nová partnerství veřejného a soukromého sektoru ve formě společných podniků zřízených podle článku 187 SFEU. Na tyto příspěvky se použijí ustanovení vztahující se na evropská partnerství podle [nařízení o programu Horizont Evropa, odkaz nutno doplnit].

uzavřených v rámci procesu strategického programování mezi Komisí a členskými státy

Pozměňovací návrh 127

Pozměňovací návrh 127

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 15 – odst. 1 a (nový)

Čl. 15 – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Evropská partnerství: |
| | a) | se zřizují v případech, kdy budou efektivněji dosahovat cílů programu Digitální Evropa, než je možné pouze na úrovni Unie; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Evropská partnerství:

Evropská partnerství:

a)

a)

se zřizují v případech, kdy budou efektivněji dosahovat cílů programu Digitální Evropa, než je možné pouze na úrovni Unie;

se zřizují v případech, kdy budou efektivněji dosahovat cílů programu Digitální Evropa, než je možné pouze na úrovni Unie;

| b) | dodržují zásady přidané hodnoty Unie, transparentnosti, otevřenosti, dopadu, aktivačního účinku, dlouhodobého finančního závazku všech zúčastněných stran, flexibility, soudržnosti a doplňkovosti s iniciativami Unie a místními, regionálními, celostátními a mezinárodními iniciativami; |
| --- | --- |

b)

b)

dodržují zásady přidané hodnoty Unie, transparentnosti, otevřenosti, dopadu, aktivačního účinku, dlouhodobého finančního závazku všech zúčastněných stran, flexibility, soudržnosti a doplňkovosti s iniciativami Unie a místními, regionálními, celostátními a mezinárodními iniciativami;

dodržují zásady přidané hodnoty Unie, transparentnosti, otevřenosti, dopadu, aktivačního účinku, dlouhodobého finančního závazku všech zúčastněných stran, flexibility, soudržnosti a doplňkovosti s iniciativami Unie a místními, regionálními, celostátními a mezinárodními iniciativami;

| c) | jsou časově omezená a zahrnují podmínky pro postupné ukončování financování programů. |
| --- | --- |

c)

c)

jsou časově omezená a zahrnují podmínky pro postupné ukončování financování programů.

jsou časově omezená a zahrnují podmínky pro postupné ukončování financování programů.

Pozměňovací návrh 128

Pozměňovací návrh 128

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 15 – odst. 1 b (nový)

Čl. 15 – odst. 1 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Ustanovení a kritéria pro jejich výběr, provádění, monitorování, hodnocení a postupné ukončování jsou stanovena v (odkaz bude doplněn). |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Ustanovení a kritéria pro jejich výběr, provádění, monitorování, hodnocení a postupné ukončování jsou stanovena v (odkaz bude doplněn).

Ustanovení a kritéria pro jejich výběr, provádění, monitorování, hodnocení a postupné ukončování jsou stanovena v (odkaz bude doplněn).

Pozměňovací návrh 129

Pozměňovací návrh 129

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 16 – nadpis

Čl. 16 – nadpis

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Centra pro digitální inovace | Evropská
  centra pro digitální inovace |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Centra pro digitální inovace

Evropská
  centra pro digitální inovace

Evropská

Pozměňovací návrh 130

Pozměňovací návrh 130

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 1

Čl. 16 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Během prvního roku provádění programu se zřídí výchozí síť center pro digitální inovace. | 1.   Během prvního roku provádění programu se
  na základě stávající infrastruktury
  zřídí výchozí síť
  evropských
  center pro digitální inovace
  a vždy bude existovat alespoň jedno evropské centrum pro digitální inovace v každém členském státě
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Během prvního roku provádění programu se zřídí výchozí síť center pro digitální inovace.

1.   Během prvního roku provádění programu se
  na základě stávající infrastruktury
  zřídí výchozí síť
  evropských
  center pro digitální inovace
  a vždy bude existovat alespoň jedno evropské centrum pro digitální inovace v každém členském státě
  .

Pozměňovací návrh 131

Pozměňovací návrh 131

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 2 – návětí

Čl. 16 – odst. 2 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Pro účely zřízení sítě uvedené v odstavci 1 jmenuje každý členský stát kandidátské subjekty prostřednictvím otevřeného a soutěžního procesu na základě těchto kritérií: | 2.   Pro účely zřízení sítě uvedené v odstavci 1 jmenuje každý členský stát kandidátské subjekty prostřednictvím otevřeného,
  transparentního, inkluzivního
  a soutěžního procesu na základě těchto kritérií: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Pro účely zřízení sítě uvedené v odstavci 1 jmenuje každý členský stát kandidátské subjekty prostřednictvím otevřeného a soutěžního procesu na základě těchto kritérií:

2.   Pro účely zřízení sítě uvedené v odstavci 1 jmenuje každý členský stát kandidátské subjekty prostřednictvím otevřeného,
  transparentního, inkluzivního
  a soutěžního procesu na základě těchto kritérií:

Pozměňovací návrh 132

Pozměňovací návrh 132

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 2 – písm. a

Čl. 16 – odst. 2 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | vhodné kompetence související s funkcemi center pro digitální inovace; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

vhodné kompetence související s funkcemi center pro digitální inovace;

| a) | vhodné kompetence související s funkcemi
  evropských
  center pro digitální inovace, |
| --- | --- |

a)

vhodné kompetence související s funkcemi
  evropských
  center pro digitální inovace,

evropských

Pozměňovací návrh 133

Pozměňovací návrh 133

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 2 – písm. b

Čl. 16 – odst. 2 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | vhodná kapacita v oblasti řízení, pracovníků a infrastruktury; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

vhodná kapacita v oblasti řízení, pracovníků a infrastruktury;

| b) | vhodná kapacita v oblasti řízení, pracovníků a infrastruktury
  a soubor dovedností
  ; |
| --- | --- |

b)

vhodná kapacita v oblasti řízení, pracovníků a infrastruktury
  a soubor dovedností
  ;

a soubor dovedností

Pozměňovací návrh 134

Pozměňovací návrh 134

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 2 – písm. d a (nové)

Čl. 16 – odst. 2 – písm. d a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | da) | doložená spolupráce se soukromým sektorem pro zajištění relevance intervencí v rámci specifických cílů č. 1 až 5 z hlediska trhu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

da)

da)

doložená spolupráce se soukromým sektorem pro zajištění relevance intervencí v rámci specifických cílů č. 1 až 5 z hlediska trhu;

doložená spolupráce se soukromým sektorem pro zajištění relevance intervencí v rámci specifických cílů č. 1 až 5 z hlediska trhu;

Pozměňovací návrh 135

Pozměňovací návrh 135

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 2 – písm. d b (nové)

Čl. 16 – odst. 2 – písm. d b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | db) | vazby na stávající centra IKT zřízená v rámci programu Horizont 2020, centrum EUinvest a síť European Enterprise Network. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

db)

db)

vazby na stávající centra IKT zřízená v rámci programu Horizont 2020, centrum EUinvest a síť European Enterprise Network.

vazby na stávající centra IKT zřízená v rámci programu Horizont 2020, centrum EUinvest a síť European Enterprise Network.

Pozměňovací návrh 136

Pozměňovací návrh 136

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 2 a (nový)

Čl. 16 – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Podrobné podmínky, které mají být splněny, aby mohlo být použito označení „evropské centrum pro digitální inovace“, a úkoly, které mají centra provádět, budou harmonizovány a včas zveřejněny, aby byla možná řádná příprava a provádění akcí. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2a.
     
  Podrobné podmínky, které mají být splněny, aby mohlo být použito označení „evropské centrum pro digitální inovace“, a úkoly, které mají centra provádět, budou harmonizovány a včas zveřejněny, aby byla možná řádná příprava a provádění akcí.

Pozměňovací návrh 137

Pozměňovací návrh 137

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 3 – návětí

Čl. 16 – odst. 3 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Komise přijme rozhodnutí o výběru subjektů tvořících výchozí síť. Komise zvolí tyto subjekty z kandidátských subjektů jmenovaných členskými státy na základě kritérií uvedených v odstavci 2 a těchto doplňujících kritérií: | 3.   Komise přijme rozhodnutí o výběru subjektů tvořících výchozí síť. Komise zvolí
  a jasně identifikuje
  tyto subjekty z kandidátských subjektů jmenovaných členskými státy na základě kritérií uvedených v odstavci 2 a těchto doplňujících kritérií: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Komise přijme rozhodnutí o výběru subjektů tvořících výchozí síť. Komise zvolí tyto subjekty z kandidátských subjektů jmenovaných členskými státy na základě kritérií uvedených v odstavci 2 a těchto doplňujících kritérií:

3.   Komise přijme rozhodnutí o výběru subjektů tvořících výchozí síť. Komise zvolí
  a jasně identifikuje
  tyto subjekty z kandidátských subjektů jmenovaných členskými státy na základě kritérií uvedených v odstavci 2 a těchto doplňujících kritérií:

Pozměňovací návrh 138

Pozměňovací návrh 138

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 3 – písm. b

Čl. 16 – odst. 3 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | schopnost výchozí sítě zajistit pokrytí potřeb průmyslu a oblastí veřejného zájmu a ucelené a vyvážené zeměpisné pokrytí. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

schopnost výchozí sítě zajistit pokrytí potřeb průmyslu a oblastí veřejného zájmu a ucelené a vyvážené zeměpisné pokrytí.

| b) | schopnost výchozí sítě zajistit pokrytí potřeb průmyslu a oblastí veřejného zájmu a ucelené a vyvážené zeměpisné pokrytí
  , jež zlepší sbližování, přispěje k odstranění rozdílů mezi zeměmi v rámci programů soudržnosti a ostatními členskými státy a ze zeměpisného hlediska zmenší digitální propast
  . |
| --- | --- |

b)

schopnost výchozí sítě zajistit pokrytí potřeb průmyslu a oblastí veřejného zájmu a ucelené a vyvážené zeměpisné pokrytí
  , jež zlepší sbližování, přispěje k odstranění rozdílů mezi zeměmi v rámci programů soudržnosti a ostatními členskými státy a ze zeměpisného hlediska zmenší digitální propast
  .

, jež zlepší sbližování, přispěje k odstranění rozdílů mezi zeměmi v rámci programů soudržnosti a ostatními členskými státy a ze zeměpisného hlediska zmenší digitální propast

Pozměňovací návrh 139

Pozměňovací návrh 139

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 4

Čl. 16 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   Další centra pro digitální inovace se vyberou na základě otevřeného a soutěžního procesu tak, aby se zajistilo co nejširší zeměpisné pokrytí v celé Evropě. Počet subjektů sítě je úměrný počtu obyvatel daných členských států
  a v každém členském státě musí být nejméně jedno centrum pro digitální inovace
  . K řešení zvláštních omezení, kterým čelí nejvzdálenější regiony EU, mohou
  být navrženy specifické subjekty, které jejich potřeby pokryjí
  . | 4.   Další
  evropská
  centra pro digitální inovace se vyberou na základě otevřeného
  , transparentního
  a soutěžního procesu tak, aby se zajistilo co nejširší zeměpisné pokrytí v celé Evropě. Počet subjektů sítě je úměrný počtu obyvatel daných členských států. K řešení zvláštních omezení, kterým čelí nejvzdálenější regiony EU,
  se v těchto regionech
  mohou
  vybrat další centra pro inovace
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.   Další centra pro digitální inovace se vyberou na základě otevřeného a soutěžního procesu tak, aby se zajistilo co nejširší zeměpisné pokrytí v celé Evropě. Počet subjektů sítě je úměrný počtu obyvatel daných členských států
  a v každém členském státě musí být nejméně jedno centrum pro digitální inovace
  . K řešení zvláštních omezení, kterým čelí nejvzdálenější regiony EU, mohou
  být navrženy specifické subjekty, které jejich potřeby pokryjí
  .

4.   Další
  evropská
  centra pro digitální inovace se vyberou na základě otevřeného
  , transparentního
  a soutěžního procesu tak, aby se zajistilo co nejširší zeměpisné pokrytí v celé Evropě. Počet subjektů sítě je úměrný počtu obyvatel daných členských států. K řešení zvláštních omezení, kterým čelí nejvzdálenější regiony EU,
  se v těchto regionech
  mohou
  vybrat další centra pro inovace
  .

Pozměňovací návrh 140

Pozměňovací návrh 140

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 5

Čl. 16 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.   Centra pro digitální inovace
  mohou být
  financována formou grantů. | 5.   
  Evropská
  centra pro digitální inovace
  musí být jasně identifikována pomocí zvláštních označení a
  financována formou grantů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.   Centra pro digitální inovace
  mohou být
  financována formou grantů.

5.   
  Evropská
  centra pro digitální inovace
  musí být jasně identifikována pomocí zvláštních označení a
  financována formou grantů.

Pozměňovací návrh 141

Pozměňovací návrh 141

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 6 – návětí

Čl. 16 – odst. 6 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 6.   Centra pro digitální inovace, která získají financování, se zapojí do provádění programu, aby: | 6.   
  Evropská
  centra pro digitální inovace, která získají financování, se zapojí do provádění programu, aby: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6.   Centra pro digitální inovace, která získají financování, se zapojí do provádění programu, aby:

6.   
  Evropská
  centra pro digitální inovace, která získají financování, se zapojí do provádění programu, aby:

Pozměňovací návrh 142

Pozměňovací návrh 142

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 6 – písm. a

Čl. 16 – odst. 6 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | poskytovala služby digitální transformace – včetně zkušebních a experimentálních zařízení – zaměřené na malé a střední podniky a podniky se střední tržní kapitalizací, a to i v odvětvích, jež jsou ve využívání digitálních a souvisejících technologií pomalá; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

poskytovala služby digitální transformace – včetně zkušebních a experimentálních zařízení – zaměřené na malé a střední podniky a podniky se střední tržní kapitalizací, a to i v odvětvích, jež jsou ve využívání digitálních a souvisejících technologií pomalá;

| a) | poskytovala služby digitální transformace
  a technologické expertízy
   – včetně zkušebních a experimentálních zařízení – zaměřené na
  začínající podniky,
  malé a střední podniky a podniky se střední tržní kapitalizací, a to i v odvětvích, jež jsou ve využívání digitálních a souvisejících technologií pomalá; |
| --- | --- |

a)

poskytovala služby digitální transformace
  a technologické expertízy
   – včetně zkušebních a experimentálních zařízení – zaměřené na
  začínající podniky,
  malé a střední podniky a podniky se střední tržní kapitalizací, a to i v odvětvích, jež jsou ve využívání digitálních a souvisejících technologií pomalá;

a technologické expertízy

začínající podniky,

Pozměňovací návrh 143

Pozměňovací návrh 143

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 6 – písm. a a (nové)

Čl. 16 – odst. 6 – písm. a a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | aa) | podporovala podniky, zvláště malé a střední podpory a začínající podniky, organizace a veřejnou správu při dosahování větší konkurenceschopnosti a zlepšování jejich obchodních modelů díky používání nových technologií, na něž se program vztahuje; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

aa)

aa)

podporovala podniky, zvláště malé a střední podpory a začínající podniky, organizace a veřejnou správu při dosahování větší konkurenceschopnosti a zlepšování jejich obchodních modelů díky používání nových technologií, na něž se program vztahuje;

podporovala podniky, zvláště malé a střední podpory a začínající podniky, organizace a veřejnou správu při dosahování větší konkurenceschopnosti a zlepšování jejich obchodních modelů díky používání nových technologií, na něž se program vztahuje;

Pozměňovací návrh 144

Pozměňovací návrh 144

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 6 – písm. b

Čl. 16 – odst. 6 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | přenášela odborné poznatky a know-how mezi regiony, zejména vytvářením sítí malých a střední podniků a podniků se střední tržní kapitalizací usazených v jednom regionu s centry pro digitální inovace zřízenými v jiných regionech, jež jsou nejlépe způsobilá poskytovat příslušné služby; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

přenášela odborné poznatky a know-how mezi regiony, zejména vytvářením sítí malých a střední podniků a podniků se střední tržní kapitalizací usazených v jednom regionu s centry pro digitální inovace zřízenými v jiných regionech, jež jsou nejlépe způsobilá poskytovat příslušné služby;

| b) | přenášela odborné poznatky a know-how mezi regiony, zejména vytvářením sítí malých a střední podniků
  , začínajících podniků
  a podniků se střední tržní kapitalizací usazených v jednom regionu s 
  evropskými
  centry pro digitální inovace zřízenými v jiných regionech, jež jsou nejlépe způsobilá poskytovat příslušné služby;
  povzbuzovala výměny dovedností, společné iniciativy a správné postupy; |
| --- | --- |

b)

přenášela odborné poznatky a know-how mezi regiony, zejména vytvářením sítí malých a střední podniků
  , začínajících podniků
  a podniků se střední tržní kapitalizací usazených v jednom regionu s 
  evropskými
  centry pro digitální inovace zřízenými v jiných regionech, jež jsou nejlépe způsobilá poskytovat příslušné služby;
  povzbuzovala výměny dovedností, společné iniciativy a správné postupy;

, začínajících podniků

evropskými

povzbuzovala výměny dovedností, společné iniciativy a správné postupy;

Pozměňovací návrh 145

Pozměňovací návrh 145

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 6 – písm. c

Čl. 16 – odst. 6 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | poskytovala tematické služby, včetně služeb souvisejících s umělou inteligencí, vysoce výkonnou výpočetní technikou a kybernetickou bezpečností a důvěrou, orgánům veřejné správy, veřejným organizacím, malým a středním podnikům a podnikům se střední tržní kapitalizací. Jednotlivá centra pro digitální inovace se mohou specializovat na konkrétní tematické služby, a nemusí poskytovat všechny tematické služby uvedené v tomto odstavci; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

poskytovala tematické služby, včetně služeb souvisejících s umělou inteligencí, vysoce výkonnou výpočetní technikou a kybernetickou bezpečností a důvěrou, orgánům veřejné správy, veřejným organizacím, malým a středním podnikům a podnikům se střední tržní kapitalizací. Jednotlivá centra pro digitální inovace se mohou specializovat na konkrétní tematické služby, a nemusí poskytovat všechny tematické služby uvedené v tomto odstavci;

| c) | poskytovala tematické služby, včetně služeb souvisejících s umělou inteligencí, vysoce výkonnou výpočetní technikou a kybernetickou bezpečností a důvěrou, orgánům veřejné správy, veřejným organizacím, malým a středním podnikům
  , začínajícím podnikům
  a podnikům se střední tržní kapitalizací. Jednotlivá
  evropská
  centra pro digitální inovace se mohou specializovat na konkrétní tematické služby, a nemusí poskytovat všechny tematické služby uvedené v tomto odstavci; |
| --- | --- |

c)

poskytovala tematické služby, včetně služeb souvisejících s umělou inteligencí, vysoce výkonnou výpočetní technikou a kybernetickou bezpečností a důvěrou, orgánům veřejné správy, veřejným organizacím, malým a středním podnikům
  , začínajícím podnikům
  a podnikům se střední tržní kapitalizací. Jednotlivá
  evropská
  centra pro digitální inovace se mohou specializovat na konkrétní tematické služby, a nemusí poskytovat všechny tematické služby uvedené v tomto odstavci;

, začínajícím podnikům

evropská

Pozměňovací návrh 146

Pozměňovací návrh 146

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 6 a (nový)

Čl. 16 – odst. 6 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Evropská centra pro digitální inovace mohou rovněž spolupracovat s Evropským inovačním a technologickým institutem, a to zejména se společenstvím EIT Digital, jakož i s centry pro digitální inovace zřízenými v rámci programu Horizont 2020. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6a.
     
  Evropská centra pro digitální inovace mohou rovněž spolupracovat s Evropským inovačním a technologickým institutem, a to zejména se společenstvím EIT Digital, jakož i s centry pro digitální inovace zřízenými v rámci programu Horizont 2020.

Pozměňovací návrh 147

Pozměňovací návrh 147

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 6 b (nový)

Čl. 16 – odst. 6 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Evropská centra pro digitální inovace mohou provádět činnosti center pro digitální inovace zřízených v rámcových programech pro výzkum a inovace včetně center pro inovace společenství EIT Digital. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6b.
     
  Evropská centra pro digitální inovace mohou provádět činnosti center pro digitální inovace zřízených v rámcových programech pro výzkum a inovace včetně center pro inovace společenství EIT Digital.

Pozměňovací návrh 148

Pozměňovací návrh 148

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 17 – odst. 1

Čl. 17 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Pro financování jsou způsobilá pouze opatření přispívající k dosažení cílů uvedených v článku [3] a v článcích [4]–[8]. | 1.   Pro financování jsou způsobilá pouze opatření přispívající k dosažení cílů uvedených v článku [3] a v článcích [4]–[8]
  v souladu s obecnými cíli, které stanoví příloha I
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Pro financování jsou způsobilá pouze opatření přispívající k dosažení cílů uvedených v článku [3] a v článcích [4]–[8].

1.   Pro financování jsou způsobilá pouze opatření přispívající k dosažení cílů uvedených v článku [3] a v článcích [4]–[8]
  v souladu s obecnými cíli, které stanoví příloha I
  .

Pozměňovací návrh 149

Pozměňovací návrh 149

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 18 – odst. 2 – písm. a – bod ii

Čl. 18 – odst. 2 – písm. a – bod ii

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| ii) | třetích zemí přidružených k programu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ii)

třetích zemí přidružených k programu;

| ii) | třetích zemí přidružených k programu
  v souladu s články 10 a 12
  ; |
| --- | --- |

ii)

třetích zemí přidružených k programu
  v souladu s články 10 a 12
  ;

v souladu s články 10 a 12

Pozměňovací návrh 150

Pozměňovací návrh 150

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 18 – odst. 3

Čl. 18 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Právní subjekty usazené ve třetí zemi, která není přidružena k programu, jsou ve výjimečných případech způsobilé k účasti na konkrétních opatřeních, pokud je to nezbytné k dosažení cílů daného programu. | 3.   Právní subjekty usazené ve třetí zemi, která není přidružena k programu, jsou ve výjimečných případech způsobilé k účasti na konkrétních opatřeních, pokud je to nezbytné k dosažení cílů daného programu
  a pokud to neznamená dodatečná bezpečnostní rizika pro Unii nebo nezpochybňuje strategickou nezávislost Unie
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Právní subjekty usazené ve třetí zemi, která není přidružena k programu, jsou ve výjimečných případech způsobilé k účasti na konkrétních opatřeních, pokud je to nezbytné k dosažení cílů daného programu.

3.   Právní subjekty usazené ve třetí zemi, která není přidružena k programu, jsou ve výjimečných případech způsobilé k účasti na konkrétních opatřeních, pokud je to nezbytné k dosažení cílů daného programu
  a pokud to neznamená dodatečná bezpečnostní rizika pro Unii nebo nezpochybňuje strategickou nezávislost Unie
  .

Pozměňovací návrh 151

Pozměňovací návrh 151

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 18 – odst. 4

Čl. 18 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   Fyzické osoby
  nejsou
  způsobilé
  s výjimkou
  grantů udělovaných v rámci specifického cíle č. 4, Pokročilé digitální dovednosti. | 4.   Fyzické osoby
  mohou být
  způsobilé
  pro získání
  grantů udělovaných v rámci specifického cíle č. 4, Pokročilé digitální dovednosti.
  Státní příslušníci třetích zemí mohou být způsobilí pod podmínkou, že mají bydliště na území Unie. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.   Fyzické osoby
  nejsou
  způsobilé
  s výjimkou
  grantů udělovaných v rámci specifického cíle č. 4, Pokročilé digitální dovednosti.

4.   Fyzické osoby
  mohou být
  způsobilé
  pro získání
  grantů udělovaných v rámci specifického cíle č. 4, Pokročilé digitální dovednosti.
  Státní příslušníci třetích zemí mohou být způsobilí pod podmínkou, že mají bydliště na území Unie.

Pozměňovací návrh 152

Pozměňovací návrh 152

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 19 – odst. 1

Čl. 19 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Granty v rámci programu se udělují a spravují v souladu s hlavou VIII finančního nařízení. | Granty v rámci programu se udělují a spravují v souladu s hlavou VIII finančního nařízení
  a mohou z řádně odůvodněných příčin pokrývat až 100 % způsobilých nákladů, aniž je dotčena zásada spolufinancování; a v souladu se specifikacemi v rámci každého cíle
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Granty v rámci programu se udělují a spravují v souladu s hlavou VIII finančního nařízení.

Granty v rámci programu se udělují a spravují v souladu s hlavou VIII finančního nařízení
  a mohou z řádně odůvodněných příčin pokrývat až 100 % způsobilých nákladů, aniž je dotčena zásada spolufinancování; a v souladu se specifikacemi v rámci každého cíle
  .

a mohou z řádně odůvodněných příčin pokrývat až 100 % způsobilých nákladů, aniž je dotčena zásada spolufinancování; a v souladu se specifikacemi v rámci každého cíle

Pozměňovací návrh 153

Pozměňovací návrh 153

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 20 – odst. 1 – návětí

Čl. 20 – odst. 1 – návětí

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Kritéria pro udělení grantu se definují v pracovních programech a ve výzvách k předkládání návrhů se zohledněním
  minimálně
  těchto prvků: | 1.   Kritéria pro udělení grantu se definují v pracovních programech a ve výzvách k předkládání návrhů se zohledněním
  alespoň
  těchto prvků: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Kritéria pro udělení grantu se definují v pracovních programech a ve výzvách k předkládání návrhů se zohledněním
  minimálně
  těchto prvků:

1.   Kritéria pro udělení grantu se definují v pracovních programech a ve výzvách k předkládání návrhů se zohledněním
  alespoň
  těchto prvků:

Pozměňovací návrh 154

Pozměňovací návrh 154

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 20 – odst. 1 – písm. e

Čl. 20 – odst. 1 – písm. e

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| e) | případný hospodářský
  a sociální
  dopad, dopad z hlediska klimatu a životního prostředí
  a dostupnost
  ; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

e)

případný hospodářský
  a sociální
  dopad, dopad z hlediska klimatu a životního prostředí
  a dostupnost
  ;

a sociální

a dostupnost

| e) | případný hospodářský dopad, dopad z hlediska klimatu a životního prostředí
  a sociální dopad, zejména podpora dostupnosti a rovných vzdělávacích a profesních příležitostí
  ; |
| --- | --- |

e)

případný hospodářský dopad, dopad z hlediska klimatu a životního prostředí
  a sociální dopad, zejména podpora dostupnosti a rovných vzdělávacích a profesních příležitostí
  ;

a sociální dopad, zejména podpora dostupnosti a rovných vzdělávacích a profesních příležitostí

Pozměňovací návrh 155

Pozměňovací návrh 155

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 20 – odst. 1 – písm. g

Čl. 20 – odst. 1 – písm. g

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| g) | případná vyváženost zeměpisného zastoupení v celé Unii včetně nejvzdálenějších regionů; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

g)

případná vyváženost zeměpisného zastoupení v celé Unii včetně nejvzdálenějších regionů;

| g) | případná vyváženost zeměpisného zastoupení v celé Unii včetně nejvzdálenějších regionů
  a včetně zámořských zemí a území
  ; |
| --- | --- |

g)

případná vyváženost zeměpisného zastoupení v celé Unii včetně nejvzdálenějších regionů
  a včetně zámořských zemí a území
  ;

a včetně zámořských zemí a území

Pozměňovací návrh 156

Pozměňovací návrh 156

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 20 – odst. 1 – písm. h a (nové)

Čl. 20 – odst. 1 – písm. h a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ha) | dle potřeby možnost volně opětovně využívat a upravovat výsledky projektů; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ha)

ha)

dle potřeby možnost volně opětovně využívat a upravovat výsledky projektů;

dle potřeby možnost volně opětovně využívat a upravovat výsledky projektů;

Pozměňovací návrh 157

Pozměňovací návrh 157

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 20 – odst. 1 – bod h b (nový)

Čl. 20 – odst. 1 – bod h b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | hb) | dle potřeby veřejný zájem; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

hb)

hb)

dle potřeby veřejný zájem;

dle potřeby veřejný zájem;

Pozměňovací návrh 158

Pozměňovací návrh 158

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 20 – odst. 1 – bod h c (nový)

Čl. 20 – odst. 1 – bod h c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | hc) | dle potřeby zmenšování digitální propasti mezi regiony, občany nebo podniky. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

hc)

hc)

dle potřeby zmenšování digitální propasti mezi regiony, občany nebo podniky.

dle potřeby zmenšování digitální propasti mezi regiony, občany nebo podniky.

Pozměňovací návrh 159

Pozměňovací návrh 159

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 21 – odst. 1

Čl. 21 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Operace kombinování zdrojů v rámci tohoto programu se provádějí v souladu s [nařízením o fondu InvestEU] a hlavou X finančního nařízení. | Operace kombinování zdrojů v rámci tohoto programu se provádějí v souladu s [nařízením o fondu InvestEU] a hlavou X finančního nařízení.
  Částka výdajů z tohoto programu, která má být kombinována s finančním nástrojem, je nevratná. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Operace kombinování zdrojů v rámci tohoto programu se provádějí v souladu s [nařízením o fondu InvestEU] a hlavou X finančního nařízení.

Operace kombinování zdrojů v rámci tohoto programu se provádějí v souladu s [nařízením o fondu InvestEU] a hlavou X finančního nařízení.
  Částka výdajů z tohoto programu, která má být kombinována s finančním nástrojem, je nevratná.

Částka výdajů z tohoto programu, která má být kombinována s finančním nástrojem, je nevratná.

Pozměňovací návrh 160

Pozměňovací návrh 160

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 22 – odst. 2 a (nový)

Čl. 22 – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Pokud opatření již získalo nebo pobírá příspěvky z jiného programu Unie nebo podporu z jiného fondu EU, tento příspěvek či podpora se uvede v žádosti o příspěvek v rámci tohoto programu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2a.
     
  Pokud opatření již získalo nebo pobírá příspěvky z jiného programu Unie nebo podporu z jiného fondu EU, tento příspěvek či podpora se uvede v žádosti o příspěvek v rámci tohoto programu.

Pozměňovací návrh 161

Pozměňovací návrh 161

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 23 – odst. 3

Čl. 23 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   
  První víceletý pracovní program
  se zaměří na činnosti stanovené v příloze a zajistí, aby opatření podporovaná jeho prostřednictvím nevytlačovala soukromé financování.
  Následující pracovní programy mohou zahrnovat činnosti, které nejsou stanovené v příloze, pokud jsou v souladu s cíli tohoto nařízení, jak jsou stanoveny v článcích [4–8]. | 3.   
  Pracovní programy
  se zaměří na činnosti stanovené v příloze
  I
  a zajistí, aby opatření podporovaná jejich prostřednictvím nevytlačovala soukromé financování. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   
  První víceletý pracovní program
  se zaměří na činnosti stanovené v příloze a zajistí, aby opatření podporovaná jeho prostřednictvím nevytlačovala soukromé financování.
  Následující pracovní programy mohou zahrnovat činnosti, které nejsou stanovené v příloze, pokud jsou v souladu s cíli tohoto nařízení, jak jsou stanoveny v článcích [4–8].

3.   
  Pracovní programy
  se zaměří na činnosti stanovené v příloze
  I
  a zajistí, aby opatření podporovaná jejich prostřednictvím nevytlačovala soukromé financování.

Pozměňovací návrh 162

Pozměňovací návrh 162

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 23 – odst. 3 a (nový)

Čl. 23 – odst. 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 27 s cílem změnit přílohu I za účelem přezkumu nebo doplnění v příloze uvedených činností, a to způsobem, který bude v souladu s cíli tohoto nařízení, které jsou vymezeny v článcích 4 až 8. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3a.
     
  Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 27 s cílem změnit přílohu I za účelem přezkumu nebo doplnění v příloze uvedených činností, a to způsobem, který bude v souladu s cíli tohoto nařízení, které jsou vymezeny v článcích 4 až 8.

Pozměňovací návrh 163

Pozměňovací návrh 163

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 24 – odst. 1

Čl. 24 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Ukazatele monitorování provádění a pokroku programu při dosahování obecných a specifických cílů stanovených v článku 3 jsou uvedeny v příloze II. | 1.   
  Měřitelné
  ukazatele monitorování provádění a pokroku programu při dosahování obecných a specifických cílů stanovených v článku 3 jsou uvedeny v příloze II. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Ukazatele monitorování provádění a pokroku programu při dosahování obecných a specifických cílů stanovených v článku 3 jsou uvedeny v příloze II.

1.   
  Měřitelné
  ukazatele monitorování provádění a pokroku programu při dosahování obecných a specifických cílů stanovených v článku 3 jsou uvedeny v příloze II.

Pozměňovací návrh 164

Pozměňovací návrh 164

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 24 – odst. 1 a (nový)

Čl. 24 – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komise stanoví metodologii pro zajištění měřitelných ukazatelů pro přesné posouzení pokroku směrem k plnění obecných cílů stanovených v čl. 3 odst. 1. Na základě této metodologie Komise doplní přílohu III, a to nejpozději do 1. ledna 2021. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1a.
     
  Komise stanoví metodologii pro zajištění měřitelných ukazatelů pro přesné posouzení pokroku směrem k plnění obecných cílů stanovených v čl. 3 odst. 1. Na základě této metodologie Komise doplní přílohu III, a to nejpozději do 1. ledna 2021.

Pozměňovací návrh 165

Pozměňovací návrh 165

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 24 – odst. 2

Čl. 24 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   V zájmu účinného posouzení pokroku dosaženého při plnění cílů programu je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 27, jimiž se v případě potřeby mění příloha II za účelem přezkumu nebo doplnění ukazatelů a doplňuje toto nařízení o ustanovení týkající se stanovení rámce monitorování a hodnocení. | 2.   V zájmu účinného posouzení pokroku dosaženého při plnění cílů programu je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 27, jimiž se v případě potřeby mění příloha II za účelem přezkumu nebo doplnění
  měřitelných
  ukazatelů a doplňuje toto nařízení o ustanovení týkající se stanovení rámce monitorování a hodnocení. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   V zájmu účinného posouzení pokroku dosaženého při plnění cílů programu je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 27, jimiž se v případě potřeby mění příloha II za účelem přezkumu nebo doplnění ukazatelů a doplňuje toto nařízení o ustanovení týkající se stanovení rámce monitorování a hodnocení.

2.   V zájmu účinného posouzení pokroku dosaženého při plnění cílů programu je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 27, jimiž se v případě potřeby mění příloha II za účelem přezkumu nebo doplnění
  měřitelných
  ukazatelů a doplňuje toto nařízení o ustanovení týkající se stanovení rámce monitorování a hodnocení.

Pozměňovací návrh 166

Pozměňovací návrh 166

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 24 – odst. 3

Čl. 24 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho výsledků byly shromažďovány účinně, efektivně a včas. Za tímto účelem se příjemcům finančních prostředků Unie a členským státům uloží přiměřené požadavky na vykazování. | 3.   Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho výsledků byly
  vhodné pro hloubkovou analýzu dosažených výsledků a zaznamenaných obtíží a aby byly
  shromažďovány účinně, efektivně a včas. Za tímto účelem se příjemcům finančních prostředků Unie a členským státům uloží přiměřené požadavky na vykazování. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho výsledků byly shromažďovány účinně, efektivně a včas. Za tímto účelem se příjemcům finančních prostředků Unie a členským státům uloží přiměřené požadavky na vykazování.

3.   Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho výsledků byly
  vhodné pro hloubkovou analýzu dosažených výsledků a zaznamenaných obtíží a aby byly
  shromažďovány účinně, efektivně a včas. Za tímto účelem se příjemcům finančních prostředků Unie a členským státům uloží přiměřené požadavky na vykazování.

Pozměňovací návrh 167

Pozměňovací návrh 167

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 24 – odst. 4

Čl. 24 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   
  V maximální možné míře
  se využijí oficiální statistiky EU jako pravidelné statistické průzkumy v oblasti informačních a komunikačních technologií. Ohledně prvotního návrhu a následného vývoje statistických ukazatelů používaných k monitorování provádění programu a dosaženého pokroku, pokud jde o digitální transformaci, se konzultují národní statistické úřady a podílejí se na nich společně s Eurostatem. | 4.   
  Co možná nejefektivnějším způsobem
  se využijí oficiální statistiky EU jako pravidelné statistické průzkumy v oblasti informačních a komunikačních technologií
  , jakož i sběr datových souborů DESI v NUTS-2, s cílem řešit nedostatek regionálních dat souvisejících s programem Digitální Evropa
  . Ohledně prvotního návrhu a následného vývoje statistických ukazatelů používaných k monitorování provádění programu a dosaženého pokroku, pokud jde o digitální transformaci, se konzultují národní statistické úřady a podílejí se na nich společně s Eurostatem. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.   
  V maximální možné míře
  se využijí oficiální statistiky EU jako pravidelné statistické průzkumy v oblasti informačních a komunikačních technologií. Ohledně prvotního návrhu a následného vývoje statistických ukazatelů používaných k monitorování provádění programu a dosaženého pokroku, pokud jde o digitální transformaci, se konzultují národní statistické úřady a podílejí se na nich společně s Eurostatem.

4.   
  Co možná nejefektivnějším způsobem
  se využijí oficiální statistiky EU jako pravidelné statistické průzkumy v oblasti informačních a komunikačních technologií
  , jakož i sběr datových souborů DESI v NUTS-2, s cílem řešit nedostatek regionálních dat souvisejících s programem Digitální Evropa
  . Ohledně prvotního návrhu a následného vývoje statistických ukazatelů používaných k monitorování provádění programu a dosaženého pokroku, pokud jde o digitální transformaci, se konzultují národní statistické úřady a podílejí se na nich společně s Eurostatem.

Pozměňovací návrh 168

Pozměňovací návrh 168

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 25 – nadpis

Čl. 25 – nadpis

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Hodnocení | Hodnocení
  programu |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Hodnocení

Hodnocení
  programu

programu

Pozměňovací návrh 169

Pozměňovací návrh 169

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 25 – odst. 1

Čl. 25 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Hodnocení
  se provádějí včas tak, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu
  . | 1.   
  Komise zajistí pravidelné monitorování a externí
  hodnocení
  programu, založené zejména na systému vykazování výkonnosti, jak je uvedeno v čl. 24 odst. 3
  .
  Tato hodnocení rovněž poskytnou kvalitativní posouzení pokroku směrem k plnění obecných cílů stanovených v čl. 3 odst. 1. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Hodnocení
  se provádějí včas tak, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu
  .

1.   
  Komise zajistí pravidelné monitorování a externí
  hodnocení
  programu, založené zejména na systému vykazování výkonnosti, jak je uvedeno v čl. 24 odst. 3
  .
  Tato hodnocení rovněž poskytnou kvalitativní posouzení pokroku směrem k plnění obecných cílů stanovených v čl. 3 odst. 1.

Pozměňovací návrh 170

Pozměňovací návrh 170

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 25 – odst. 2

Čl. 25 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   
  Průběžné hodnocení
  programu
  se provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak
  nejpozději do 
  čtyř let od začátku provádění programu
  . | 2.   
  Kromě pravidelného monitorování
  programu
  vypracuje Komise průběžnou hodnotící zprávu a předloží ji
  nejpozději do
  31. prosince 2024 Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů
  .
  Průběžné hodnocení obsahuje zjištění nezbytná k přijetí rozhodnutí o pokračování programu po roce 2027 a o jeho cílech. |
| | Průběžné hodnocení se předkládá Evropskému parlamentu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   
  Průběžné hodnocení
  programu
  se provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak
  nejpozději do 
  čtyř let od začátku provádění programu
  .

2.   
  Kromě pravidelného monitorování
  programu
  vypracuje Komise průběžnou hodnotící zprávu a předloží ji
  nejpozději do
  31. prosince 2024 Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů
  .
  Průběžné hodnocení obsahuje zjištění nezbytná k přijetí rozhodnutí o pokračování programu po roce 2027 a o jeho cílech.

Průběžné hodnocení se předkládá Evropskému parlamentu.

Průběžné hodnocení se předkládá Evropskému parlamentu.

Pozměňovací návrh 171

Pozměňovací návrh 171

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 25 – odst. 3

Čl. 25 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Na
  konci provádění programu, avšak nejpozději do čtyř let po skončení období uvedeného v článku [1], provede
  Komise
  závěrečné hodnocení
  programu. | 3.   Na 
  základě závěrečného externího a nezávislého hodnocení vypracuje
  Komise
  závěrečnou hodnotící zprávu
  programu
  , která posoudí jeho dlouhodobější dopady a jeho udržitelnost
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Na
  konci provádění programu, avšak nejpozději do čtyř let po skončení období uvedeného v článku [1], provede
  Komise
  závěrečné hodnocení
  programu.

3.   Na 
  základě závěrečného externího a nezávislého hodnocení vypracuje
  Komise
  závěrečnou hodnotící zprávu
  programu
  , která posoudí jeho dlouhodobější dopady a jeho udržitelnost
  .

Pozměňovací návrh 172

Pozměňovací návrh 172

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 25 – odst. 4 a (nový)

Čl. 25 – odst. 4 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komise nejpozději do 31. prosince 2030 předloží závěrečnou hodnotící zprávu uvedenou v odstavci 3 Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4a.
     
  Komise nejpozději do 31. prosince 2030 předloží závěrečnou hodnotící zprávu uvedenou v odstavci 3 Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

Pozměňovací návrh 173

Pozměňovací návrh 173

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 25 – odst. 5

Čl. 25 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.
     
  Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. | vypouští se |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.
     
  Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 174

Pozměňovací návrh 174

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 26 – odst. 4

Čl. 26 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   Jako součást kontrolního systému
  může být
  auditní strategie založená na finančním auditu reprezentativního vzorku výdajů. Tento reprezentativní vzorek je doplněn výběrem založeným na posouzení rizik, která souvisejí s výdaji. | 4.   Jako součást kontrolního systému
  je
  auditní strategie založená na finančním auditu
  alespoň
  reprezentativního vzorku výdajů. Tento reprezentativní vzorek je doplněn výběrem založeným na posouzení rizik, která souvisejí s výdaji. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.   Jako součást kontrolního systému
  může být
  auditní strategie založená na finančním auditu reprezentativního vzorku výdajů. Tento reprezentativní vzorek je doplněn výběrem založeným na posouzení rizik, která souvisejí s výdaji.

4.   Jako součást kontrolního systému
  je
  auditní strategie založená na finančním auditu
  alespoň
  reprezentativního vzorku výdajů. Tento reprezentativní vzorek je doplněn výběrem založeným na posouzení rizik, která souvisejí s výdaji.

Pozměňovací návrh 175

Pozměňovací návrh 175

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 27 – odst. 2

Čl. 27 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v 
  článku
   24 je svěřena Komisi do 31. prosince 2028. | 2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v 
  článcích 23 a
   24 je svěřena Komisi do 31. prosince 2028. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v 
  článku
   24 je svěřena Komisi do 31. prosince 2028.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v 
  článcích 23 a
   24 je svěřena Komisi do 31. prosince 2028.

Pozměňovací návrh 176

Pozměňovací návrh 176

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 27 – odst. 3

Čl. 27 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v 
  článku
   24 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. | 3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedená v 
  článcích 23 a
  24 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v 
  článku
   24 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedená v 
  článcích 23 a
  24 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

Pozměňovací návrh 177

Pozměňovací návrh 177

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 27 – odst. 6

Čl. 27 – odst. 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle
  článku
   24 vstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. | 6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle
  článků 23 a
  24 vstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle
  článku
   24 vstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle
  článků 23 a
  24 vstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Pozměňovací návrh 178

Pozměňovací návrh 178

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 29 – odst. 1

Čl. 29 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ a zajišťují viditelnost těchto prostředků (zejména při propagaci opatření a jejich výsledků) tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti. | 1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ a zajišťují viditelnost těchto prostředků (zejména při propagaci opatření a jejich výsledků) tím, že poskytují ucelené,
  pravdivé,
  účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ a zajišťují viditelnost těchto prostředků (zejména při propagaci opatření a jejich výsledků) tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti.

1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ a zajišťují viditelnost těchto prostředků (zejména při propagaci opatření a jejich výsledků) tím, že poskytují ucelené,
  pravdivé,
  účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti.

Pozměňovací návrh 179

Pozměňovací návrh 179

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 29 – odst. 2

Čl. 29 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Komise provádí k programu a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně. Finanční zdroje vyčleněné na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku [3]. | 2.   Komise provádí k programu a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně.
  Zajišťuje rovněž integrované informace a přístup pro potenciální žadatele o financování z prostředků Unie v digitálním odvětví.
  Finanční zdroje vyčleněné na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku [3]. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Komise provádí k programu a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně. Finanční zdroje vyčleněné na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku [3].

2.   Komise provádí k programu a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně.
  Zajišťuje rovněž integrované informace a přístup pro potenciální žadatele o financování z prostředků Unie v digitálním odvětví.
  Finanční zdroje vyčleněné na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku [3].

Pozměňovací návrh 180

Pozměňovací návrh 180

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 1 – část 1 – odst. 2 – bod 1

Příloha 1 – část 1 – odst. 2 – bod 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1. | Rámec pro společné zadávání veřejných zakázek pro integrovanou síť vysoce výkonné výpočetní techniky světové úrovně včetně exa-kapacitní superpočítačové a datové infrastruktury. Ta bude dostupná na nekomerční bázi veřejným a soukromým uživatelům a pro výzkumné účely financované z veřejných prostředků. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.

Rámec pro společné zadávání veřejných zakázek pro integrovanou síť vysoce výkonné výpočetní techniky světové úrovně včetně exa-kapacitní superpočítačové a datové infrastruktury. Ta bude dostupná na nekomerční bázi veřejným a soukromým uživatelům a pro výzkumné účely financované z veřejných prostředků.

| 1. | Rámec pro společné zadávání veřejných zakázek pro integrovanou síť vysoce výkonné výpočetní techniky světové úrovně včetně exa-kapacitní superpočítačové a datové infrastruktury. Ta bude dostupná
  všem podnikům a orgánům veřejné správy a
  na nekomerční bázi veřejným a soukromým uživatelům a pro výzkumné účely financované z veřejných prostředků. |
| --- | --- |

1.

Rámec pro společné zadávání veřejných zakázek pro integrovanou síť vysoce výkonné výpočetní techniky světové úrovně včetně exa-kapacitní superpočítačové a datové infrastruktury. Ta bude dostupná
  všem podnikům a orgánům veřejné správy a
  na nekomerční bázi veřejným a soukromým uživatelům a pro výzkumné účely financované z veřejných prostředků.

všem podnikům a orgánům veřejné správy a

Pozměňovací návrh 181

Pozměňovací návrh 181

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 1 – část 1 – odst. 2 – bod 6

Příloha 1 – část 1 – odst. 2 – bod 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 6. | Zavedení hotové/funkční technologie: superpočítače coby služba vzešlá z výzkumu a inovací s cílem vybudovat integrovaný evropský ekosystém vysoce výkonné výpočetní techniky, jenž zahrnuje všechny vědecké a průmyslové segmenty hodnotového řetězce (hardware, software, aplikace, služby, propojení a pokročilé digitální dovednosti). |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6.

Zavedení hotové/funkční technologie: superpočítače coby služba vzešlá z výzkumu a inovací s cílem vybudovat integrovaný evropský ekosystém vysoce výkonné výpočetní techniky, jenž zahrnuje všechny vědecké a průmyslové segmenty hodnotového řetězce (hardware, software, aplikace, služby, propojení a pokročilé digitální dovednosti).

| 6. | Zavedení hotové/funkční technologie: superpočítače coby služba vzešlá z výzkumu a inovací
  , zejména technologie, které v minulosti využívaly nebo v současnosti využívají financování Unie,
  s cílem vybudovat integrovaný evropský ekosystém vysoce výkonné výpočetní techniky, jenž zahrnuje všechny vědecké a průmyslové segmenty hodnotového řetězce (hardware, software, aplikace, služby, propojení a pokročilé digitální dovednosti). |
| --- | --- |

6.

Zavedení hotové/funkční technologie: superpočítače coby služba vzešlá z výzkumu a inovací
  , zejména technologie, které v minulosti využívaly nebo v současnosti využívají financování Unie,
  s cílem vybudovat integrovaný evropský ekosystém vysoce výkonné výpočetní techniky, jenž zahrnuje všechny vědecké a průmyslové segmenty hodnotového řetězce (hardware, software, aplikace, služby, propojení a pokročilé digitální dovednosti).

, zejména technologie, které v minulosti využívaly nebo v současnosti využívají financování Unie,

Pozměňovací návrh 182

Pozměňovací návrh 182

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 1 – část 2 – bod 1

Příloha 1 – část 2 – bod 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Program vybuduje a posílit základní kapacity umělé inteligence v Evropě, jako jsou datové zdroje a knihovny algoritmů, a zpřístupní je všem podnikům a orgánům veřejné správy, a dále upevní a podpoří vytváření sítí mezi stávajícími zkušebními a experimentálními zařízeními pro umělou inteligenci v členských státech. | Program vybuduje a posílí základní kapacity umělé inteligence
  a technologie distribuované účetní knihy
  v Evropě, jako jsou datové zdroje a knihovny algoritmů, a zpřístupní je všem podnikům a orgánům veřejné správy, a dále upevní a podpoří vytváření sítí mezi stávajícími zkušebními a experimentálními zařízeními pro umělou inteligenci v členských státech. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Program vybuduje a posílit základní kapacity umělé inteligence v Evropě, jako jsou datové zdroje a knihovny algoritmů, a zpřístupní je všem podnikům a orgánům veřejné správy, a dále upevní a podpoří vytváření sítí mezi stávajícími zkušebními a experimentálními zařízeními pro umělou inteligenci v členských státech.

Program vybuduje a posílí základní kapacity umělé inteligence
  a technologie distribuované účetní knihy
  v Evropě, jako jsou datové zdroje a knihovny algoritmů, a zpřístupní je všem podnikům a orgánům veřejné správy, a dále upevní a podpoří vytváření sítí mezi stávajícími zkušebními a experimentálními zařízeními pro umělou inteligenci v členských státech.

a technologie distribuované účetní knihy

Pozměňovací návrh 183

Pozměňovací návrh 183

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 1 – část 4 – bod 1

Příloha 1 – část 4 – bod 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Program bude podporovat snadný přístup současné i budoucí pracovní síly k pokročilým digitálním dovednostem, zejména v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, technologie distribuované účetní knihy (např. technologie blockchain) a kybernetické bezpečnosti tím, že bude studentům, absolventům a stávajícím pracovníkům, ať sídlí kdekoli, nabízet prostředky, jak tyto dovednosti získat a rozvíjet. | Program bude podporovat snadný přístup současné i budoucí pracovní síly k pokročilým digitálním dovednostem
  a příležitosti k odborné přípravě
  , zejména v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, technologie distribuované účetní knihy (např. technologie blockchain) a kybernetické bezpečnosti tím, že bude studentům, absolventům
  nebo občanům jakéhokoli věku, kteří si potřebují rozšířit dovednosti, lidem hledajícím práci
  a stávajícím pracovníkům, ať sídlí kdekoli, nabízet prostředky, jak tyto dovednosti získat a rozvíjet. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Program bude podporovat snadný přístup současné i budoucí pracovní síly k pokročilým digitálním dovednostem, zejména v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, technologie distribuované účetní knihy (např. technologie blockchain) a kybernetické bezpečnosti tím, že bude studentům, absolventům a stávajícím pracovníkům, ať sídlí kdekoli, nabízet prostředky, jak tyto dovednosti získat a rozvíjet.

Program bude podporovat snadný přístup současné i budoucí pracovní síly k pokročilým digitálním dovednostem
  a příležitosti k odborné přípravě
  , zejména v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, technologie distribuované účetní knihy (např. technologie blockchain) a kybernetické bezpečnosti tím, že bude studentům, absolventům
  nebo občanům jakéhokoli věku, kteří si potřebují rozšířit dovednosti, lidem hledajícím práci
  a stávajícím pracovníkům, ať sídlí kdekoli, nabízet prostředky, jak tyto dovednosti získat a rozvíjet.

a příležitosti k odborné přípravě

nebo občanům jakéhokoli věku, kteří si potřebují rozšířit dovednosti, lidem hledajícím práci

Pozměňovací návrh 184

Pozměňovací návrh 184

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 1 – část 1 – odst. 2 – bod 1

Příloha 1 – část 1 – odst. 2 – bod 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1. | Přístup k profesní přípravě na pracovišti formou stáží v odborných střediscích a společnostech zavádějících vyspělé technologie. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.

Přístup k profesní přípravě na pracovišti formou stáží v odborných střediscích a společnostech zavádějících vyspělé technologie.

| 1. | Přístup k profesní přípravě
  a možnostem kombinovaného vzdělávání
  na pracovišti formou stáží v odborných střediscích a společnostech zavádějících vyspělé technologie. |
| --- | --- |

1.

Přístup k profesní přípravě
  a možnostem kombinovaného vzdělávání
  na pracovišti formou stáží v odborných střediscích a společnostech zavádějících vyspělé technologie.

a možnostem kombinovaného vzdělávání

Pozměňovací návrh 185

Pozměňovací návrh 185

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 1 – část 4 – bod 1

Příloha 1 – část 4 – bod 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Veškeré intervence budou koncipovány a prováděny primárně prostřednictvím center pro digitální inovace, jak je stanoveno v článku
  15
  . | Veškeré intervence budou koncipovány a prováděny primárně prostřednictvím center pro digitální inovace, jak je stanoveno v článku
  16
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Veškeré intervence budou koncipovány a prováděny primárně prostřednictvím center pro digitální inovace, jak je stanoveno v článku
  15
  .

15

Veškeré intervence budou koncipovány a prováděny primárně prostřednictvím center pro digitální inovace, jak je stanoveno v článku
  16
  .

16

Pozměňovací návrh 186

Pozměňovací návrh 186

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 1 – část 5 – dílčí část I – bod 1 – bod 1.2

Příloha 1 – část 5 – dílčí část I – bod 1 – bod 1.2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.2. | Podpora vytváření koncepcí, pilotních projektů, zavádění, údržby a propagace koherentního ekosystému infrastruktur přeshraničních digitálních služeb a usnadnění bezproblémových, bezpečných, interoperabilních, mnohojazyčných přeshraničně nebo meziodvětvově fungujících „end-to-end“ řešení a společných rámců v orgánech veřejné správy. Zahrnuty budou rovněž metodiky posuzování dopadů a přínosů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.2.

Podpora vytváření koncepcí, pilotních projektů, zavádění, údržby a propagace koherentního ekosystému infrastruktur přeshraničních digitálních služeb a usnadnění bezproblémových, bezpečných, interoperabilních, mnohojazyčných přeshraničně nebo meziodvětvově fungujících „end-to-end“ řešení a společných rámců v orgánech veřejné správy. Zahrnuty budou rovněž metodiky posuzování dopadů a přínosů.

| 1.2. | Podpora vytváření koncepcí, pilotních projektů, zavádění, údržby
  , rozšiřování
  a propagace koherentního ekosystému infrastruktur přeshraničních digitálních služeb a usnadnění bezproblémových, bezpečných, interoperabilních, mnohojazyčných přeshraničně nebo meziodvětvově fungujících „end-to-end“ řešení a společných rámců v orgánech veřejné správy. Zahrnuty budou rovněž metodiky posuzování dopadů a přínosů. |
| --- | --- |

1.2.

Podpora vytváření koncepcí, pilotních projektů, zavádění, údržby
  , rozšiřování
  a propagace koherentního ekosystému infrastruktur přeshraničních digitálních služeb a usnadnění bezproblémových, bezpečných, interoperabilních, mnohojazyčných přeshraničně nebo meziodvětvově fungujících „end-to-end“ řešení a společných rámců v orgánech veřejné správy. Zahrnuty budou rovněž metodiky posuzování dopadů a přínosů.

, rozšiřování

Pozměňovací návrh 187

Pozměňovací návrh 187

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 1 – část 5 – dílčí část I – bod 2 – bod 2.1

Příloha 1 – část 5 – dílčí část I – bod 2 – bod 2.1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.1. | Zajistit občanům EU přístup k jejich osobním datům týkajícím se zdraví a jejich sdílení, využití a 
  zprávu
  , a to bezpečně a bez ohledu na hranice států a na to, kde se občané nebo jejich data nachází. Dokončit evropskou infrastrukturu digitálních zdravotnických služeb (eHDSI) a rozšířit ji o nové digitální služby, podporovat zavádění evropského formátu výměny elektronických zdravotních záznamů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.1.

Zajistit občanům EU přístup k jejich osobním datům týkajícím se zdraví a jejich sdílení, využití a 
  zprávu
  , a to bezpečně a bez ohledu na hranice států a na to, kde se občané nebo jejich data nachází. Dokončit evropskou infrastrukturu digitálních zdravotnických služeb (eHDSI) a rozšířit ji o nové digitální služby, podporovat zavádění evropského formátu výměny elektronických zdravotních záznamů.

zprávu

| 2.1. | Zajistit občanům EU přístup k jejich osobním datům týkajícím se zdraví a jejich sdílení, využití a 
  správu
  , a to bezpečně a 
  způsobem, který zaručí jejich soukromí,
  bez ohledu na hranice států a na to, kde se občané nebo jejich data nachází. Dokončit evropskou infrastrukturu digitálních zdravotnických služeb (eHDSI) a rozšířit ji o nové digitální služby, podporovat zavádění evropského formátu výměny elektronických zdravotních záznamů. |
| --- | --- |

2.1.

Zajistit občanům EU přístup k jejich osobním datům týkajícím se zdraví a jejich sdílení, využití a 
  správu
  , a to bezpečně a 
  způsobem, který zaručí jejich soukromí,
  bez ohledu na hranice států a na to, kde se občané nebo jejich data nachází. Dokončit evropskou infrastrukturu digitálních zdravotnických služeb (eHDSI) a rozšířit ji o nové digitální služby, podporovat zavádění evropského formátu výměny elektronických zdravotních záznamů.

správu

způsobem, který zaručí jejich soukromí,

Pozměňovací návrh 188

Pozměňovací návrh 188

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 1 – část 5 – dílčí část I – bod 3

Příloha 1 – část 5 – dílčí část I – bod 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3. | Soudnictví: Umožnit bezproblémovou a bezpečnou přeshraniční elektronickou komunikaci v soudnictví a mezi orgány soudní moci a ostatními příslušnými orgány civilního a trestního soudnictví. Zlepšit přístup občanů, podniků, právníků a soudců ke spravedlnosti a soudním informacím a řízením, a to pomocí sémanticky operabilních propojení
  vnitrostátních
  databází a registrů, a dále usnadnit mimosoudní řešení sporů online. Prosazovat vývoj a zavádění inovativních technologií pro soudy a právníky založených na řešeních umělé inteligence, jež mohou
  zjednodušit
  a zrychlit řízení (např. aplikace „legal tech“). |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.

Soudnictví: Umožnit bezproblémovou a bezpečnou přeshraniční elektronickou komunikaci v soudnictví a mezi orgány soudní moci a ostatními příslušnými orgány civilního a trestního soudnictví. Zlepšit přístup občanů, podniků, právníků a soudců ke spravedlnosti a soudním informacím a řízením, a to pomocí sémanticky operabilních propojení
  vnitrostátních
  databází a registrů, a dále usnadnit mimosoudní řešení sporů online. Prosazovat vývoj a zavádění inovativních technologií pro soudy a právníky založených na řešeních umělé inteligence, jež mohou
  zjednodušit
  a zrychlit řízení (např. aplikace „legal tech“).

vnitrostátních

zjednodušit

| 3. | Soudnictví: Umožnit bezproblémovou a bezpečnou přeshraniční elektronickou komunikaci v soudnictví a mezi orgány soudní moci a ostatními příslušnými orgány civilního a trestního soudnictví. Zlepšit přístup občanů, podniků, právníků a soudců ke spravedlnosti a soudním informacím a řízením, a to pomocí sémanticky operabilních propojení databází a registrů, a dále usnadnit mimosoudní řešení sporů online. Prosazovat vývoj a zavádění inovativních technologií pro soudy a právníky založených na řešeních umělé inteligence, jež mohou
  zjednodušit
  a zrychlit řízení (např. aplikace „legal tech“). |
| --- | --- |

3.

Soudnictví: Umožnit bezproblémovou a bezpečnou přeshraniční elektronickou komunikaci v soudnictví a mezi orgány soudní moci a ostatními příslušnými orgány civilního a trestního soudnictví. Zlepšit přístup občanů, podniků, právníků a soudců ke spravedlnosti a soudním informacím a řízením, a to pomocí sémanticky operabilních propojení databází a registrů, a dále usnadnit mimosoudní řešení sporů online. Prosazovat vývoj a zavádění inovativních technologií pro soudy a právníky založených na řešeních umělé inteligence, jež mohou
  zjednodušit
  a zrychlit řízení (např. aplikace „legal tech“).

zjednodušit

Pozměňovací návrh 189

Pozměňovací návrh 189

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 1 – část 5 – dílčí část I – bod 4

Příloha 1 – část 5 – dílčí část I – bod 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4. | Doprava, energetika a životní prostředí: Zavádět decentralizovaná řešení a infrastrukturu nutné pro rozsáhlé digitální aplikace, jako jsou inteligentní města
  nebo
  inteligentní venkovské oblasti, na podporu politik v oblasti dopravy, energetiky a životního prostředí. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.

Doprava, energetika a životní prostředí: Zavádět decentralizovaná řešení a infrastrukturu nutné pro rozsáhlé digitální aplikace, jako jsou inteligentní města
  nebo
  inteligentní venkovské oblasti, na podporu politik v oblasti dopravy, energetiky a životního prostředí.

nebo

| 4. | Doprava, energetika a životní prostředí: Zavádět decentralizovaná řešení a infrastrukturu nutné pro rozsáhlé digitální aplikace, jako jsou inteligentní města, inteligentní venkovské oblasti
  nebo nejvzdálenější regiony
  , na podporu politik v oblasti dopravy, energetiky a životního prostředí. |
| --- | --- |

4.

Doprava, energetika a životní prostředí: Zavádět decentralizovaná řešení a infrastrukturu nutné pro rozsáhlé digitální aplikace, jako jsou inteligentní města, inteligentní venkovské oblasti
  nebo nejvzdálenější regiony
  , na podporu politik v oblasti dopravy, energetiky a životního prostředí.

nebo nejvzdálenější regiony

Pozměňovací návrh 190

Pozměňovací návrh 190

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 1 – část 5 – dílčí část II – název

Příloha 1 – část 5 – dílčí část II – název

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| II | Počáteční činnosti týkající se digitalizace průmyslu: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

II

Počáteční činnosti týkající se digitalizace průmyslu:

| II | (Netýká se českého znění.) |
| --- | --- |

II

(Netýká se českého znění.)

Pozměňovací návrh 191

Pozměňovací návrh 191

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 2 – část 2 – bod 2.2

Příloha 2 – část 2 – bod 2.2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.2 | Počet společností a organizací
  využívajících
  umělou inteligenci |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.2

Počet společností a organizací
  využívajících
  umělou inteligenci

využívajících

| 2.2 | Počet společností a organizací
  testujících
  umělou inteligenci
  a experimentujících s ní ve spolupráci s centry pro digitální inovace |
| --- | --- |

2.2

Počet společností a organizací
  testujících
  umělou inteligenci
  a experimentujících s ní ve spolupráci s centry pro digitální inovace

testujících

a experimentujících s ní ve spolupráci s centry pro digitální inovace

Pozměňovací návrh 192

Pozměňovací návrh 192

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 2 – část 2 – bod 2.2 a (nový)

Příloha 2 – část 2 – bod 2.2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2.2a | Počet konkrétních aplikací umělé inteligence podporovaných programem, které jsou v současné době komerčně využívány |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.2a

2.2a

Počet konkrétních aplikací umělé inteligence podporovaných programem, které jsou v současné době komerčně využívány

Pozměňovací návrh 193

Pozměňovací návrh 193

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 2 – část 4 – bod 4.1

Příloha 2 – část 4 – bod 4.1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.1 | Počet vyškolených a pracujících IKT specialistů |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.1

Počet vyškolených a pracujících IKT specialistů

| 4.1 | Počet
  každoročně
  vyškolených a pracujících IKT specialistů
  v Unii |
| --- | --- |

4.1

Počet
  každoročně
  vyškolených a pracujících IKT specialistů
  v Unii

každoročně

v Unii

Pozměňovací návrh 194

Pozměňovací návrh 194

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 2 – část 4 – bod 4.2

Příloha 2 – část 4 – bod 4.2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.2 | Počet podniků majících problémy získat IKT specialisty |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.2

Počet podniků majících problémy získat IKT specialisty

| 4.2 | Počet podniků majících
  každoročně
  problémy získat
  v Unii
  IKT specialisty |
| --- | --- |

4.2

Počet podniků majících
  každoročně
  problémy získat
  v Unii
  IKT specialisty

každoročně

v Unii

Pozměňovací návrh 195

Pozměňovací návrh 195

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 2 – část 4 – bod 4.2 b (nový)

Příloha 2 – část 4 – bod 4.2 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 4.2b | Počet studentů, nových absolventů a nezaměstnaných, kteří po ukončení odborné přípravy nabízené v rámci programu zlepšili svůj status |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.2b

4.2b

Počet studentů, nových absolventů a nezaměstnaných, kteří po ukončení odborné přípravy nabízené v rámci programu zlepšili svůj status

Pozměňovací návrh 196

Pozměňovací návrh 196

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 2 – část 5 – bod 5.1

Příloha 2 – část 5 – bod 5.1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.1 | zavádění veřejných digitálních služeb |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.1

zavádění veřejných digitálních služeb

| 5.1 | Četnost
  zavádění veřejných digitálních služeb |
| --- | --- |

5.1

Četnost
  zavádění veřejných digitálních služeb

Četnost

Pozměňovací návrh 197

Pozměňovací návrh 197

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 2 – část 5 – bod 5.2

Příloha 2 – část 5 – bod 5.2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.2 | Podniky
  intenzívně
  využívající
  digitální kapacity |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.2

Podniky
  intenzívně
  využívající
  digitální kapacity

Podniky

využívající

| 5.2 | Počet podniků
  intenzívně
  využívajících
  digitální kapacity |
| --- | --- |

5.2

Počet podniků
  intenzívně
  využívajících
  digitální kapacity

Počet podniků

využívajících

Pozměňovací návrh 198

Pozměňovací návrh 198

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 2 – část 5 – bod 5.3

Příloha 2 – část 5 – bod 5.3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.3 | Sladění vnitrostátního rámce interoperability s Evropským rámcem interoperability |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.3

Sladění vnitrostátního rámce interoperability s Evropským rámcem interoperability

| 5.3 | Míra
  sladění vnitrostátního rámce interoperability s Evropským rámcem interoperability |
| --- | --- |

5.3

Míra
  sladění vnitrostátního rámce interoperability s Evropským rámcem interoperability

Míra

Pozměňovací návrh 199

Pozměňovací návrh 199

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 3 – bod 1 – písm. b a (nové)

Příloha 3 – bod 1 – písm. b a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ba) | program Digitální Evropa aktivně vytváří synergie s programem Horizont Evropa s ohledem na udržitelnost údajů pocházejících z výzkumných projektů; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ba)

ba)

program Digitální Evropa aktivně vytváří synergie s programem Horizont Evropa s ohledem na udržitelnost údajů pocházejících z výzkumných projektů;

program Digitální Evropa aktivně vytváří synergie s programem Horizont Evropa s ohledem na udržitelnost údajů pocházejících z výzkumných projektů;

Pozměňovací návrh 200

Pozměňovací návrh 200

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 3 – bod 1 – písm. c

Příloha 3 – bod 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | program Digitální Evropa bude investovat do i) budování digitálních kapacit v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti a pokročilých digitálních dovedností a ii) zavádění digitálních kapacit a nejnovějších digitálních technologií na základě rámce EU na
  národní a
  regionální úrovni v oblastech veřejného zájmu (jako je zdraví, veřejná správa, spravedlnost a vzdělávání) nebo v oblastech selhání trhu (jako je digitalizace podniků, zejména malých a středních podniků); |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

program Digitální Evropa bude investovat do i) budování digitálních kapacit v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti a pokročilých digitálních dovedností a ii) zavádění digitálních kapacit a nejnovějších digitálních technologií na základě rámce EU na
  národní a
  regionální úrovni v oblastech veřejného zájmu (jako je zdraví, veřejná správa, spravedlnost a vzdělávání) nebo v oblastech selhání trhu (jako je digitalizace podniků, zejména malých a středních podniků);

národní a

| c) | program Digitální Evropa bude investovat do i) budování digitálních kapacit v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti a pokročilých digitálních dovedností a ii) zavádění digitálních kapacit a nejnovějších digitálních technologií na základě rámce EU na
  vnitrostátní,
  regionální
  a místní
  úrovni v oblastech veřejného zájmu (jako je zdraví, veřejná správa, spravedlnost a vzdělávání) nebo v oblastech selhání trhu (jako je digitalizace podniků, zejména malých a středních podniků); |
| --- | --- |

c)

program Digitální Evropa bude investovat do i) budování digitálních kapacit v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti a pokročilých digitálních dovedností a ii) zavádění digitálních kapacit a nejnovějších digitálních technologií na základě rámce EU na
  vnitrostátní,
  regionální
  a místní
  úrovni v oblastech veřejného zájmu (jako je zdraví, veřejná správa, spravedlnost a vzdělávání) nebo v oblastech selhání trhu (jako je digitalizace podniků, zejména malých a středních podniků);

vnitrostátní,

a místní

Pozměňovací návrh 201

Pozměňovací návrh 201

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha 3 – bod 3 – písm. c

Příloha 3 – bod 3 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | program Digitální Evropa bude investovat do i) budování digitálních kapacit v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti a pokročilých digitálních dovedností a ii) zavádění digitálních kapacit a nejnovějších digitálních technologií na základě rámce EU na národní a regionální úrovni v oblastech veřejného zájmu (jako je zdraví, veřejná správa, spravedlnost a vzdělávání) nebo v oblastech selhání trhu (jako je digitalizace podniků, zejména malých a středních podniků); |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

program Digitální Evropa bude investovat do i) budování digitálních kapacit v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti a pokročilých digitálních dovedností a ii) zavádění digitálních kapacit a nejnovějších digitálních technologií na základě rámce EU na národní a regionální úrovni v oblastech veřejného zájmu (jako je zdraví, veřejná správa, spravedlnost a vzdělávání) nebo v oblastech selhání trhu (jako je digitalizace podniků, zejména malých a středních podniků);

| c) | program Digitální Evropa bude investovat do i) budování digitálních kapacit v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence,
  technologie distribuované účetní knihy,
  kybernetické bezpečnosti a pokročilých digitálních dovedností a ii) zavádění digitálních kapacit a nejnovějších digitálních technologií na základě rámce EU na národní a regionální úrovni v oblastech veřejného zájmu (jako je zdraví, veřejná správa, spravedlnost a vzdělávání) nebo v oblastech selhání trhu (jako je digitalizace podniků, zejména malých a středních podniků); |
| --- | --- |

c)

program Digitální Evropa bude investovat do i) budování digitálních kapacit v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence,
  technologie distribuované účetní knihy,
  kybernetické bezpečnosti a pokročilých digitálních dovedností a ii) zavádění digitálních kapacit a nejnovějších digitálních technologií na základě rámce EU na národní a regionální úrovni v oblastech veřejného zájmu (jako je zdraví, veřejná správa, spravedlnost a vzdělávání) nebo v oblastech selhání trhu (jako je digitalizace podniků, zejména malých a středních podniků);

technologie distribuované účetní knihy,

---

(1)  Věc byla vrácena příslušnému výboru pro účely interinstitucionálních jednání podle čl. 59 odst. 4 čtvrtého pododstavce (A8-0408/2018).

1

(53)  Rozhodnutí Rady / /EU.

53

(53)  Rozhodnutí Rady / /EU.

53

(54)  Interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016, Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

54

(54)  Interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016, Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

54

(54a)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

54a

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

(55)  https://www.eu2017.ee/news/insights/conclusions-after-tallinn-digital-summit.

55

(56)  https://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf.

56

(55)  https://www.eu2017.ee/news/insights/conclusions-after-tallinn-digital-summit.

55

(56)  https://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf.

56

(57)  COM(2018)0098.

57

(57)  COM(2018)0098.

57

(58)  COM(2018)0125.

58

(58)  COM(2018)0125.

58

(59)  Jak je uvedeno ve sdělení Digitalizace evropského průmyslu (COM(2016)0180).

59

(59)  Jak je uvedeno ve sdělení Digitalizace evropského průmyslu (COM(2016)0180).

59

60

61

62

60

61

62

(63)  Posouzení dopadů, průvodní dokument k „Návrhu nařízení Rady, kterým se zřizuje evropský společný podnik pro vysoce výkonnou výpočetní techniku“ (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment).

63

(63)  Posouzení dopadů, průvodní dokument k „Návrhu nařízení Rady, kterým se zřizuje evropský společný podnik pro vysoce výkonnou výpočetní techniku“ (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment).

63

(64)  Odkaz na dokument A8-0183/2017, dostupný je na adrese: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P8-TA-2017-0240.

64

(64)  Odkaz na dokument A8-0183/2017, dostupný je na adrese: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P8-TA-2017-0240.

64

(65)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/cybersecurity.

65

(65)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/cybersecurity.

65

(67)  Odkaz na dokument A8-0183/2017, dostupný je na adrese: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P8-TA-2017-0240.

67

(67)  Odkaz na dokument A8-0183/2017, dostupný je na adrese: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P8-TA-2017-0240.

67

(68)  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=51628

68

(68)  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=51628

68

(69)  COM(2016)0725.

69

(69)  COM(2016)0725.

69

(71)  
  nic

71

nic

(73)  COM(2016)0180: Digitalizace evropského průmyslu – Dosažení maximálních přínosů jednotného digitálního trhu.

73

(73)  COM(2016)0180: Digitalizace evropského průmyslu – Dosažení maximálních přínosů jednotného digitálního trhu.

73

(1a)  
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (Směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37).

1a

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (Směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37).

(74)  COM(2018)0321, s. 1.

74

(74)  COM(2018)0321, s. 1.

74

(75)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

75

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

(1a)  
  Sdělení ze dne 25.4.2018 nazvané Umělá inteligence pro Evropu, COM(2018)0237 final, k dispozici na adrese: http://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/com/2018/0237/COM_COM(2018)0237_CS.pdf.

1a

Sdělení ze dne 25.4.2018 nazvané Umělá inteligence pro Evropu, COM(2018)0237 final, k dispozici na adrese: http://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/com/2018/0237/COM_COM(2018)0237_CS.pdf.

(77)  Miliardy miliard operací s pohyblivou řádovou čárkou za sekundu.

77

(77)  Miliardy miliard operací s pohyblivou řádovou čárkou za sekundu.

77

(78)  Tisíckrát rychlejší než exa-kapacitní.

78

(78)  Tisíckrát rychlejší než exa-kapacitní.

78

(1a)  
  Nařízení, kterým se zřizuje evropský společný podnik pro vysoce výkonnou výpočetní techniku. 10594/18. Brusel 18. září 2018 (OR. en). http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/cs/pdf.

1a

Nařízení, kterým se zřizuje evropský společný podnik pro vysoce výkonnou výpočetní techniku. 10594/18. Brusel 18. září 2018 (OR. en). http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/cs/pdf.

(79)  Úř. věst. L 194, 19.7.2016, s. 1.

79

(79)  Úř. věst. L 194, 19.7.2016, s. 1.

79

(1a)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady ..., kterým se zřizuje Evropské průmyslové, technologické a výzkumné centrum kompetencí pro kybernetickou bezpečnost a síť národních koordinačních center.

1a

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ..., kterým se zřizuje Evropské průmyslové, technologické a výzkumné centrum kompetencí pro kybernetickou bezpečnost a síť národních koordinačních center.

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/846 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/846

---

P8_TA(2018)0522

Dohoda mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím o spolupráci v oblasti regulace bezpečnosti civilního letectví ***

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření změny Dohody mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím o spolupráci v oblasti regulace bezpečnosti civilního letectví jménem Evropské unie (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE))

(Souhlas)

(2020/C 388/46)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07482/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (07482/2018),

| — | s ohledem na návrh změny 1 Dohody mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím o spolupráci v oblasti regulace bezpečnosti civilního letectví (07236/2017), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh změny 1 Dohody mezi Spojenými státy americkými a Evropským společenstvím o spolupráci v oblasti regulace bezpečnosti civilního letectví (07236/2017),

| — | s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s čl. 100 odst. 2 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0157/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na žádost o udělení souhlasu, kterou předložila Rada v souladu s čl. 100 odst. 2 a čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (C8-0157/2018),

| — | s ohledem na čl. 99 odst. 1 a 4 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 99 odst. 1 a 4 a čl. 108 odst. 7 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A8-0432/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A8-0432/2018),

| 1. | uděluje souhlas s uzavřením dohody; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi, jakož i vládám a parlamentům členských států a Spojených států amerických. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/847 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/847

---

P8_TA(2018)0523

Společný systém daně z digitálních služeb jako daně z příjmu z poskytování určitých digitálních služeb *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o návrhu směrnice Rady o společném systému daně z digitálních služeb jako daně z příjmu z poskytování určitých digitálních služeb (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS))

(Zvláštní legislativní postup – konzultace)

(2020/C 388/47)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2018)0148), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2018)0148),

| — | s ohledem na článek 113 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0137/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 113 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0137/2018),

| — | s ohledem na odůvodněná stanoviska předložená dánským parlamentem, irským parlamentem, maltským parlamentem a nizozemskou První komorou v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity, |
| --- | --- |

—

s ohledem na odůvodněná stanoviska předložená dánským parlamentem, irským parlamentem, maltským parlamentem a nizozemskou První komorou v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity,

| — | s ohledem na článek 78c jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 78c jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A8-0428/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A8-0428/2018),

| 1. | schvaluje pozměněný návrh Komise; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie změnila odpovídajícím způsobem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

5.

Pozměňovací návrh 1

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (1) | Světová ekonomika se rychle digitalizuje a v důsledku toho se objevují nové způsoby podnikání. Digitální podniky se vyznačují tím, že je jejich činnost úzce spojena s internetem. Digitální obchodní modely ve velké míře závisí zejména na schopnosti vykonávat činnosti na dálku a s omezenou fyzickou přítomností nebo bez fyzické přítomnosti, na přispění konečných uživatelů při vytváření hodnoty a na významu nehmotných aktiv. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(1)

Světová ekonomika se rychle digitalizuje a v důsledku toho se objevují nové způsoby podnikání. Digitální podniky se vyznačují tím, že je jejich činnost úzce spojena s internetem. Digitální obchodní modely ve velké míře závisí zejména na schopnosti vykonávat činnosti na dálku a s omezenou fyzickou přítomností nebo bez fyzické přítomnosti, na přispění konečných uživatelů při vytváření hodnoty a na významu nehmotných aktiv.

| (1) | Světová ekonomika se rychle digitalizuje a v důsledku toho se objevují nové způsoby podnikání. Digitální podniky se vyznačují tím, že je jejich činnost úzce spojena s internetem. Digitální obchodní modely ve velké míře závisí zejména na schopnosti vykonávat činnosti na dálku a s omezenou fyzickou přítomností nebo bez fyzické
  či zdanitelné
  přítomnosti
  v dané zemi
  , na přispění konečných uživatelů při vytváření hodnoty a na významu nehmotných aktiv. |
| --- | --- |

(1)

Světová ekonomika se rychle digitalizuje a v důsledku toho se objevují nové způsoby podnikání. Digitální podniky se vyznačují tím, že je jejich činnost úzce spojena s internetem. Digitální obchodní modely ve velké míře závisí zejména na schopnosti vykonávat činnosti na dálku a s omezenou fyzickou přítomností nebo bez fyzické
  či zdanitelné
  přítomnosti
  v dané zemi
  , na přispění konečných uživatelů při vytváření hodnoty a na významu nehmotných aktiv.

Pozměňovací návrh 2

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (2) | Stávající pravidla pro zdanění právnických osob byla z velké části vytvořena během 20. století pro tradiční podniky. Vychází z představy, že ke zdanění by mělo docházet tam, kde je vytvářena hodnota. Uplatňování stávajících pravidel na digitální ekonomiku však vedlo k tomu, že místo, kde jsou zisky zdaňovány, neodpovídá místu, kde je hodnota vytvářena, a to zejména v případě obchodních modelů, které do velké míry závisí na zapojení uživatelů. Ukázalo se, že stávající pravidla pro daň z příjmů právnických osob
  jsou
  pro účely zdanění zisků digitální ekonomiky
  nedostačující
  a že je
  nezbytné
  je přezkoumat. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(2)

Stávající pravidla pro zdanění právnických osob byla z velké části vytvořena během 20. století pro tradiční podniky. Vychází z představy, že ke zdanění by mělo docházet tam, kde je vytvářena hodnota. Uplatňování stávajících pravidel na digitální ekonomiku však vedlo k tomu, že místo, kde jsou zisky zdaňovány, neodpovídá místu, kde je hodnota vytvářena, a to zejména v případě obchodních modelů, které do velké míry závisí na zapojení uživatelů. Ukázalo se, že stávající pravidla pro daň z příjmů právnických osob
  jsou
  pro účely zdanění zisků digitální ekonomiky
  nedostačující
  a že je
  nezbytné
  je přezkoumat.

| (2) | Stávající pravidla pro zdanění právnických osob byla z velké části vytvořena během 20. století pro tradiční podniky. Vychází z představy, že ke zdanění by mělo docházet tam, kde je vytvářena hodnota. Uplatňování stávajících pravidel na digitální ekonomiku však vedlo k tomu, že místo, kde jsou zisky zdaňovány, neodpovídá místu, kde je hodnota vytvářena, a to zejména v případě obchodních modelů, které do velké míry závisí na zapojení uživatelů
  . Digitalizace změnila úlohu uživatelů tím, že jim umožňuje, aby se stále více podíleli na procesu vytváření hodnoty.
  Ukázalo se, že stávající pravidla pro daň z příjmů právnických osob
  nezohledňují
  pro účely zdanění zisků digitální ekonomiky
  tento nový faktor
  a že je
  naléhavě nutné
  je přezkoumat. |
| --- | --- |

(2)

Stávající pravidla pro zdanění právnických osob byla z velké části vytvořena během 20. století pro tradiční podniky. Vychází z představy, že ke zdanění by mělo docházet tam, kde je vytvářena hodnota. Uplatňování stávajících pravidel na digitální ekonomiku však vedlo k tomu, že místo, kde jsou zisky zdaňovány, neodpovídá místu, kde je hodnota vytvářena, a to zejména v případě obchodních modelů, které do velké míry závisí na zapojení uživatelů
  . Digitalizace změnila úlohu uživatelů tím, že jim umožňuje, aby se stále více podíleli na procesu vytváření hodnoty.
  Ukázalo se, že stávající pravidla pro daň z příjmů právnických osob
  nezohledňují
  pro účely zdanění zisků digitální ekonomiky
  tento nový faktor
  a že je
  naléhavě nutné
  je přezkoumat.

Pozměňovací návrh 3

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (2a) | Cílem je odstranit rozdíl mezi zdaněním digitálních výnosů a tradičních výnosů. V současné době podléhají digitální podniky v průměru reálné daňové sazbě pouze 9,5  %, zatímco v případě tradičních obchodních modelů

   (1a)

  je to 23,2  %. Systém zdanění musí být spravedlivý a musí být přínosný pro společnost jako celek. Pro všechny společnosti působící na jednotném trhu by měly být nastaveny stejné podmínky. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(2a)

Cílem je odstranit rozdíl mezi zdaněním digitálních výnosů a tradičních výnosů. V současné době podléhají digitální podniky v průměru reálné daňové sazbě pouze 9,5  %, zatímco v případě tradičních obchodních modelů

   (1a)

  je to 23,2  %. Systém zdanění musí být spravedlivý a musí být přínosný pro společnost jako celek. Pro všechny společnosti působící na jednotném trhu by měly být nastaveny stejné podmínky.

Pozměňovací návrh 4

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (3) | Tento přezkum je důležitou součástí jednotného digitálního trhu (3) vzhledem k tomu, že jednotný digitální trh vyžaduje moderní a stabilní daňový rámec pro
  digitální
  ekonomiku, který bude stimulovat inovace, vyřeší fragmentaci trhu a umožní všem aktérům využít nové dynamiky trhu za spravedlivých a vyrovnaných podmínek. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3)

Tento přezkum je důležitou součástí jednotného digitálního trhu (3) vzhledem k tomu, že jednotný digitální trh vyžaduje moderní a stabilní daňový rámec pro
  digitální
  ekonomiku, který bude stimulovat inovace, vyřeší fragmentaci trhu a umožní všem aktérům využít nové dynamiky trhu za spravedlivých a vyrovnaných podmínek.

| (3) | Tento přezkum je důležitou součástí jednotného digitálního trhu (3) vzhledem k tomu, že jednotný digitální trh vyžaduje
  spravedlivý,
  moderní a stabilní daňový rámec pro
  digitalizovanou
  ekonomiku, který bude stimulovat inovace
  a růst podporující začlenění
  , vyřeší fragmentaci trhu a umožní všem aktérům využít nové dynamiky trhu za spravedlivých a vyrovnaných podmínek.
  Digitalizace má vliv na celou ekonomiku, což jde nad rámec vytvoření daně z digitálních služeb; daňová pravidla by měla být reformována. Ad hoc opatření uvedená v této směrnici by neměla zpomalovat práce na zdanění významné digitální přítomnosti a na zařazení takové daně do společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob. |
| --- | --- |

(3)

Tento přezkum je důležitou součástí jednotného digitálního trhu (3) vzhledem k tomu, že jednotný digitální trh vyžaduje
  spravedlivý,
  moderní a stabilní daňový rámec pro
  digitalizovanou
  ekonomiku, který bude stimulovat inovace
  a růst podporující začlenění
  , vyřeší fragmentaci trhu a umožní všem aktérům využít nové dynamiky trhu za spravedlivých a vyrovnaných podmínek.
  Digitalizace má vliv na celou ekonomiku, což jde nad rámec vytvoření daně z digitálních služeb; daňová pravidla by měla být reformována. Ad hoc opatření uvedená v této směrnici by neměla zpomalovat práce na zdanění významné digitální přítomnosti a na zařazení takové daně do společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob.

Pozměňovací návrh 5

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (5) | Vzhledem k tomu, že problematika zdanění digitální ekonomiky je globální povahy, bylo by ideální najít v této oblasti multilaterální, mezinárodní řešení. Komise se z tohoto důvodu aktivně zapojuje do diskuse na mezinárodní úrovni. Práce na úrovni OECD v současnosti probíhá. Dosáhnout pokroku na mezinárodní úrovni je však velmi náročné. Jsou proto podnikány kroky s cílem přizpůsobit pravidla pro daň z příjmu právnických osob na úrovni Unie (6) a měly by být uzavřeny smlouvy s jurisdikcemi mimo Unii (7) tak, aby rámec daně z příjmu právnických osob byl vhodný pro nové digitální obchodní modely. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5)

Vzhledem k tomu, že problematika zdanění digitální ekonomiky je globální povahy, bylo by ideální najít v této oblasti multilaterální, mezinárodní řešení. Komise se z tohoto důvodu aktivně zapojuje do diskuse na mezinárodní úrovni. Práce na úrovni OECD v současnosti probíhá. Dosáhnout pokroku na mezinárodní úrovni je však velmi náročné. Jsou proto podnikány kroky s cílem přizpůsobit pravidla pro daň z příjmu právnických osob na úrovni Unie (6) a měly by být uzavřeny smlouvy s jurisdikcemi mimo Unii (7) tak, aby rámec daně z příjmu právnických osob byl vhodný pro nové digitální obchodní modely.

| (5) | Vzhledem k tomu, že problematika zdanění digitální ekonomiky je globální povahy, bylo by ideální najít v této oblasti multilaterální, mezinárodní řešení. Komise se z tohoto důvodu aktivně zapojuje do diskuse na mezinárodní úrovni. Práce na úrovni OECD
  , Mezinárodního měnového fondu (MMF), Organizace spojených národů (OSN) a Skupiny Světové banky, které tvoří platformu pro spolupráci
  v 
  daňové oblasti, v
   současnosti probíhá. Dosáhnout pokroku na mezinárodní úrovni je však velmi náročné. Jsou proto podnikány kroky s cílem přizpůsobit pravidla pro daň z příjmu právnických osob na úrovni Unie (6) a měly by být uzavřeny smlouvy s jurisdikcemi mimo Unii (7) tak, aby rámec daně z příjmu právnických osob byl vhodný pro nové digitální obchodní modely.
  Měla by být zajištěna soudržnost s inkluzivním rámcem v oblasti eroze základu daně a přesouvání zisku (BEPS), aby bylo zaručeno, že nedojde k odchýlení se od mezinárodních norem, a aby se předešlo větší složitosti. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k tomu, že problematika zdanění digitální ekonomiky je globální povahy, bylo by ideální najít v této oblasti multilaterální, mezinárodní řešení. Komise se z tohoto důvodu aktivně zapojuje do diskuse na mezinárodní úrovni. Práce na úrovni OECD
  , Mezinárodního měnového fondu (MMF), Organizace spojených národů (OSN) a Skupiny Světové banky, které tvoří platformu pro spolupráci
  v 
  daňové oblasti, v
   současnosti probíhá. Dosáhnout pokroku na mezinárodní úrovni je však velmi náročné. Jsou proto podnikány kroky s cílem přizpůsobit pravidla pro daň z příjmu právnických osob na úrovni Unie (6) a měly by být uzavřeny smlouvy s jurisdikcemi mimo Unii (7) tak, aby rámec daně z příjmu právnických osob byl vhodný pro nové digitální obchodní modely.
  Měla by být zajištěna soudržnost s inkluzivním rámcem v oblasti eroze základu daně a přesouvání zisku (BEPS), aby bylo zaručeno, že nedojde k odchýlení se od mezinárodních norem, a aby se předešlo větší složitosti.

Pozměňovací návrh 6

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | Než bude projednáno takové řešení, jehož přijetí a zavedení může určitou dobu trvat, jsou členské státy vystaveny tlaku v této otázce jednat, neboť je zde riziko, že postupem času dojde k výrazné erozi jejich základu daně z příjmu právnických osob. Nekoordinovaná opatření přijatá jednotlivými členskými státy mohou vést k fragmentaci jednotného trhu, narušit hospodářskou soutěž a být překážkou bránící vývoji nových digitálních řešení a konkurenceschopnosti Unie jako celku. Z tohoto důvodu je nezbytné přijmout harmonizovaný přístup k dočasnému řešení, jak se s tímto problémem cíleně vypořádat, dokud nebude zavedeno komplexní řešení. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6)

Než bude projednáno takové řešení, jehož přijetí a zavedení může určitou dobu trvat, jsou členské státy vystaveny tlaku v této otázce jednat, neboť je zde riziko, že postupem času dojde k výrazné erozi jejich základu daně z příjmu právnických osob. Nekoordinovaná opatření přijatá jednotlivými členskými státy mohou vést k fragmentaci jednotného trhu, narušit hospodářskou soutěž a být překážkou bránící vývoji nových digitálních řešení a konkurenceschopnosti Unie jako celku. Z tohoto důvodu je nezbytné přijmout harmonizovaný přístup k dočasnému řešení, jak se s tímto problémem cíleně vypořádat, dokud nebude zavedeno komplexní řešení.

| (6) | Než bude projednáno takové řešení, jehož přijetí a zavedení může určitou dobu trvat, jsou členské státy vystaveny tlaku v této otázce jednat, neboť je zde riziko, že postupem času dojde k výrazné erozi jejich základu daně z příjmu právnických osob. Nekoordinovaná opatření přijatá jednotlivými členskými státy mohou vést k fragmentaci jednotného trhu, narušit hospodářskou soutěž a být překážkou bránící vývoji nových digitálních řešení a konkurenceschopnosti Unie jako celku. Z tohoto důvodu je nezbytné přijmout harmonizovaný přístup k dočasnému řešení, jak se s tímto problémem cíleně vypořádat, dokud nebude zavedeno komplexní řešení.
  Prozatímní řešení by mělo být dočasně omezeno tak, aby se nechtěně nestalo řešením trvalým. Proto by se mělo vložit ustanovení o skončení platnosti, jehož účinkem tato směrnice automaticky přestane platit zavedením komplexního řešení, nejlépe na mezinárodní úrovni. Pokud nebude dosaženo dohody o komplexním řešení do 31. prosince 2020, Komise by měla zvážit předložení nového návrhu založeného na článku 116 Smlouvy o fungování Evropské unie, přičemž Evropský parlament a Rada rozhodují řádným legislativním postupem. To je zásadní pro neprodlené dosažení shody, aby nedocházelo ke zvýšení počtu jednostranných vnitrostátních daní z digitálních služeb přijímaných na úrovni členských států. |
| --- | --- |

(6)

Než bude projednáno takové řešení, jehož přijetí a zavedení může určitou dobu trvat, jsou členské státy vystaveny tlaku v této otázce jednat, neboť je zde riziko, že postupem času dojde k výrazné erozi jejich základu daně z příjmu právnických osob. Nekoordinovaná opatření přijatá jednotlivými členskými státy mohou vést k fragmentaci jednotného trhu, narušit hospodářskou soutěž a být překážkou bránící vývoji nových digitálních řešení a konkurenceschopnosti Unie jako celku. Z tohoto důvodu je nezbytné přijmout harmonizovaný přístup k dočasnému řešení, jak se s tímto problémem cíleně vypořádat, dokud nebude zavedeno komplexní řešení.
  Prozatímní řešení by mělo být dočasně omezeno tak, aby se nechtěně nestalo řešením trvalým. Proto by se mělo vložit ustanovení o skončení platnosti, jehož účinkem tato směrnice automaticky přestane platit zavedením komplexního řešení, nejlépe na mezinárodní úrovni. Pokud nebude dosaženo dohody o komplexním řešení do 31. prosince 2020, Komise by měla zvážit předložení nového návrhu založeného na článku 116 Smlouvy o fungování Evropské unie, přičemž Evropský parlament a Rada rozhodují řádným legislativním postupem. To je zásadní pro neprodlené dosažení shody, aby nedocházelo ke zvýšení počtu jednostranných vnitrostátních daní z digitálních služeb přijímaných na úrovni členských států.

Pozměňovací návrh 7

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (7) | Toto dočasné řešení by mělo stanovit společný systém daně z digitálních služeb jako daně z příjmu z poskytování určitých digitálních služeb některými subjekty. Mělo by to být snadno proveditelné opatření, které se zaměřuje na příjmy pocházející z poskytování určitých digitálních služeb, u kterých uživatelé významně přispívají k vytváření hodnoty. Tento faktor (vytváření hodnoty uživateli) rovněž hovoří pro podniknutí těchto kroků s ohledem na pravidla pro daň z příjmu právnických osob, jak je popsáno v 5. bodě odůvodnění. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7)

Toto dočasné řešení by mělo stanovit společný systém daně z digitálních služeb jako daně z příjmu z poskytování určitých digitálních služeb některými subjekty. Mělo by to být snadno proveditelné opatření, které se zaměřuje na příjmy pocházející z poskytování určitých digitálních služeb, u kterých uživatelé významně přispívají k vytváření hodnoty. Tento faktor (vytváření hodnoty uživateli) rovněž hovoří pro podniknutí těchto kroků s ohledem na pravidla pro daň z příjmu právnických osob, jak je popsáno v 5. bodě odůvodnění.

| (7) | Toto dočasné řešení by mělo stanovit společný systém daně z digitálních služeb jako daně z příjmu z poskytování určitých digitálních služeb
  , včetně on-line služeb,
  některými subjekty. Mělo by to být snadno proveditelné opatření, které se zaměřuje na příjmy pocházející z poskytování určitých digitálních služeb, u kterých uživatelé a 
  nehmotný majetek
  významně přispívají k vytváření hodnoty. Tento faktor (vytváření hodnoty uživateli
  a spoléhání se na nehmotný majetek
  ) rovněž hovoří pro podniknutí těchto kroků s ohledem na pravidla pro daň z příjmu právnických osob, jak je popsáno v 5. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(7)

Toto dočasné řešení by mělo stanovit společný systém daně z digitálních služeb jako daně z příjmu z poskytování určitých digitálních služeb
  , včetně on-line služeb,
  některými subjekty. Mělo by to být snadno proveditelné opatření, které se zaměřuje na příjmy pocházející z poskytování určitých digitálních služeb, u kterých uživatelé a 
  nehmotný majetek
  významně přispívají k vytváření hodnoty. Tento faktor (vytváření hodnoty uživateli
  a spoléhání se na nehmotný majetek
  ) rovněž hovoří pro podniknutí těchto kroků s ohledem na pravidla pro daň z příjmu právnických osob, jak je popsáno v 5. bodě odůvodnění.

Pozměňovací návrh 8

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 9

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (9) | Daň z digitálních služeb by se měla vztahovat na příjmy plynoucí z poskytování
  pouze určitých
  digitálních služeb
  . Mělo by se jednat o digitální služby
  , které výrazně závisí na vytváření hodnoty uživateli, a u 
  kterých
  je
  tudíž
  nesoulad mezi místem, kde jsou zisky zdaňovány, a místem, kde jsou uživatelé usazeni, obvykle výraznější.
  Zdaněny by měly být příjmy dosažené ze zpracovávání uživatelských vstupů, avšak ne zapojení uživatelů samo o sobě. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9)

Daň z digitálních služeb by se měla vztahovat na příjmy plynoucí z poskytování
  pouze určitých
  digitálních služeb
  . Mělo by se jednat o digitální služby
  , které výrazně závisí na vytváření hodnoty uživateli, a u 
  kterých
  je
  tudíž
  nesoulad mezi místem, kde jsou zisky zdaňovány, a místem, kde jsou uživatelé usazeni, obvykle výraznější.
  Zdaněny by měly být příjmy dosažené ze zpracovávání uživatelských vstupů, avšak ne zapojení uživatelů samo o sobě.

| (9) | Daň z digitálních služeb by se měla vztahovat na příjmy plynoucí z poskytování digitálních služeb, které výrazně závisí na vytváření hodnoty uživateli a 
  na jejich schopnosti poskytovat služby s velmi omezenou fyzickou přítomností nebo bez fyzické přítomnosti. V těchto případech
  je nesoulad mezi místem, kde jsou zisky zdaňovány, a místem, kde jsou uživatelé usazeni, obvykle výraznější. |
| --- | --- |

(9)

Daň z digitálních služeb by se měla vztahovat na příjmy plynoucí z poskytování digitálních služeb, které výrazně závisí na vytváření hodnoty uživateli a 
  na jejich schopnosti poskytovat služby s velmi omezenou fyzickou přítomností nebo bez fyzické přítomnosti. V těchto případech
  je nesoulad mezi místem, kde jsou zisky zdaňovány, a místem, kde jsou uživatelé usazeni, obvykle výraznější.

Pozměňovací návrh 9

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 10

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (10) | Zdanitelnými příjmy z digitálních služeb by měly být zejména příjmy plynoucí z poskytování následujících služeb: i) umísťování reklamy na digitální rozhraní zaměřené na uživatele tohoto rozhraní; ii) zpřístupňování mnohostranných digitálních rozhraní, která uživatelům umožňují vyhledávat jiné uživatele a interakci s nimi a která mohou rovněž umožňovat poskytování související dodávky zboží nebo poskytování služeb přímo mezi uživateli (někdy označováno jako „zprostředkovatelské“ služby); a 
  iii)
  předávání dat shromážděných o uživatelích, která byla generována činností těchto uživatelů na digitálních rozhraních. Nejsou-li z poskytování služeb získány žádné příjmy, neměla by vznikat povinnost k dani z digitálních služeb. Jiné příjmy, které subjekt poskytující takové služby získá a které nepocházejí přímo z poskytování takových služeb, by neměly spadat do působnosti daně. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10)

Zdanitelnými příjmy z digitálních služeb by měly být zejména příjmy plynoucí z poskytování následujících služeb: i) umísťování reklamy na digitální rozhraní zaměřené na uživatele tohoto rozhraní; ii) zpřístupňování mnohostranných digitálních rozhraní, která uživatelům umožňují vyhledávat jiné uživatele a interakci s nimi a která mohou rovněž umožňovat poskytování související dodávky zboží nebo poskytování služeb přímo mezi uživateli (někdy označováno jako „zprostředkovatelské“ služby); a 
  iii)
  předávání dat shromážděných o uživatelích, která byla generována činností těchto uživatelů na digitálních rozhraních. Nejsou-li z poskytování služeb získány žádné příjmy, neměla by vznikat povinnost k dani z digitálních služeb. Jiné příjmy, které subjekt poskytující takové služby získá a které nepocházejí přímo z poskytování takových služeb, by neměly spadat do působnosti daně.

| (10) | Zdanitelnými příjmy z digitálních služeb by měly být zejména příjmy plynoucí z poskytování následujících služeb: i) umísťování reklamy na digitální rozhraní zaměřené na uživatele tohoto rozhraní; ii) zpřístupňování mnohostranných digitálních rozhraní, která uživatelům umožňují vyhledávat jiné uživatele a interakci s nimi a která mohou rovněž umožňovat poskytování související dodávky zboží nebo poskytování služeb přímo mezi uživateli (někdy označováno jako „zprostředkovatelské“ služby); iii)
  zpracování,
  předávání
  a prodej
  dat shromážděných o uživatelích, která byla generována činností těchto uživatelů na digitálních rozhraních
  ; a iv) dodání digitálního obsahu, jako je video, audio, hry nebo texty
  . Nejsou-li z poskytování
  obsahu, zboží a
   služeb získány žádné příjmy, neměla by vznikat povinnost k dani z digitálních služeb. Jiné příjmy, které subjekt poskytující takové služby získá a které nepocházejí přímo z poskytování takových služeb, by neměly spadat do působnosti daně. |
| --- | --- |

(10)

Zdanitelnými příjmy z digitálních služeb by měly být zejména příjmy plynoucí z poskytování následujících služeb: i) umísťování reklamy na digitální rozhraní zaměřené na uživatele tohoto rozhraní; ii) zpřístupňování mnohostranných digitálních rozhraní, která uživatelům umožňují vyhledávat jiné uživatele a interakci s nimi a která mohou rovněž umožňovat poskytování související dodávky zboží nebo poskytování služeb přímo mezi uživateli (někdy označováno jako „zprostředkovatelské“ služby); iii)
  zpracování,
  předávání
  a prodej
  dat shromážděných o uživatelích, která byla generována činností těchto uživatelů na digitálních rozhraních
  ; a iv) dodání digitálního obsahu, jako je video, audio, hry nebo texty
  . Nejsou-li z poskytování
  obsahu, zboží a
   služeb získány žádné příjmy, neměla by vznikat povinnost k dani z digitálních služeb. Jiné příjmy, které subjekt poskytující takové služby získá a které nepocházejí přímo z poskytování takových služeb, by neměly spadat do působnosti daně.

Pozměňovací návrh 10

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 13

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (13) | V případech, kdy se jedná o mnohostranná digitální rozhraní, která umožňují související dodávku zboží nebo poskytování služeb přímo mezi uživateli takového rozhraní, by měly související transakce a příjmy z příslušných transakcí získané uživateli zůstat mimo působnost této daně. Do oblasti působnosti daně z digitálních služeb by rovněž neměly spadat příjmy pocházející z maloobchodních činností představujících prodej zboží nebo služeb, kdy je smlouva uzavřena online prostřednictvím internetových stránek dodavatele tohoto zboží nebo služeb a kdy dodavatel nevystupuje jako zprostředkovatel
  , protože vytváření hodnoty pro maloobchodníka spočívá ve zboží nebo službách
  ,
  které poskytuje, a digitální rozhraní
  je
  využíváno pouze jako prostředek ke komunikaci. To
  ,
  zda dodavatel prodává zboží nebo služby online na svůj vlastní účet nebo poskytuje zprostředkovatelské služby, by se určovalo s přihlédnutím
  k 
  právní a ekonomické podstatě transakce tak
  ,
  jak je vyjádřena v ujednáních mezi příslušnými stranami. Například dodavatel digitálního rozhraní, kde je zpřístupněno zboží třetích stran, by mohl být považován za poskytovatele zprostředkovatelské služby (jinými slovy: subjekt zpřístupňující mnohostranné digitální rozhraní), pokud se nepředpokládají žádná významná rizika související se zásobami nebo pokud cenu zboží ve skutečnosti určuje dotčená třetí strana. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(13)

V případech, kdy se jedná o mnohostranná digitální rozhraní, která umožňují související dodávku zboží nebo poskytování služeb přímo mezi uživateli takového rozhraní, by měly související transakce a příjmy z příslušných transakcí získané uživateli zůstat mimo působnost této daně. Do oblasti působnosti daně z digitálních služeb by rovněž neměly spadat příjmy pocházející z maloobchodních činností představujících prodej zboží nebo služeb, kdy je smlouva uzavřena online prostřednictvím internetových stránek dodavatele tohoto zboží nebo služeb a kdy dodavatel nevystupuje jako zprostředkovatel
  , protože vytváření hodnoty pro maloobchodníka spočívá ve zboží nebo službách
  ,
  které poskytuje, a digitální rozhraní
  je
  využíváno pouze jako prostředek ke komunikaci. To
  ,
  zda dodavatel prodává zboží nebo služby online na svůj vlastní účet nebo poskytuje zprostředkovatelské služby, by se určovalo s přihlédnutím
  k 
  právní a ekonomické podstatě transakce tak
  ,
  jak je vyjádřena v ujednáních mezi příslušnými stranami. Například dodavatel digitálního rozhraní, kde je zpřístupněno zboží třetích stran, by mohl být považován za poskytovatele zprostředkovatelské služby (jinými slovy: subjekt zpřístupňující mnohostranné digitální rozhraní), pokud se nepředpokládají žádná významná rizika související se zásobami nebo pokud cenu zboží ve skutečnosti určuje dotčená třetí strana.

| (13) | V případech, kdy se jedná o mnohostranná digitální rozhraní, která umožňují související dodávku zboží nebo poskytování služeb přímo mezi uživateli takového rozhraní, by měly související transakce a příjmy z příslušných transakcí získané uživateli zůstat mimo působnost této daně. Do oblasti působnosti daně z digitálních služeb by rovněž neměly spadat příjmy pocházející z maloobchodních činností představujících prodej zboží nebo služeb, kdy je smlouva uzavřena online prostřednictvím internetových stránek dodavatele tohoto zboží nebo služeb a kdy dodavatel nevystupuje jako zprostředkovatel
  . Avšak vzhledem k tomu
  ,
  že
   je
  možné zpracovávat údaje o uživateli prostřednictvím digitálního rozhraní
  , a 
  vytvořit tak další hodnotu z transakce a vzhledem
  k 
  tomu
  ,
  že neexistence fyzické přítomnosti může
  být
  příležitostí pro agresivní daňové plánování
  ,
  by při přezkumu této směrnice mělo být zváženo rozšíření rozsahu těchto služeb
  . |
| --- | --- |

(13)

V případech, kdy se jedná o mnohostranná digitální rozhraní, která umožňují související dodávku zboží nebo poskytování služeb přímo mezi uživateli takového rozhraní, by měly související transakce a příjmy z příslušných transakcí získané uživateli zůstat mimo působnost této daně. Do oblasti působnosti daně z digitálních služeb by rovněž neměly spadat příjmy pocházející z maloobchodních činností představujících prodej zboží nebo služeb, kdy je smlouva uzavřena online prostřednictvím internetových stránek dodavatele tohoto zboží nebo služeb a kdy dodavatel nevystupuje jako zprostředkovatel
  . Avšak vzhledem k tomu
  ,
  že
   je
  možné zpracovávat údaje o uživateli prostřednictvím digitálního rozhraní
  , a 
  vytvořit tak další hodnotu z transakce a vzhledem
  k 
  tomu
  ,
  že neexistence fyzické přítomnosti může
  být
  příležitostí pro agresivní daňové plánování
  ,
  by při přezkumu této směrnice mělo být zváženo rozšíření rozsahu těchto služeb
  .

Pozměňovací návrh 11

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 14

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (14) | Služby spočívající v dodání digitálního obsahu subjektem prostřednictvím digitálního rozhraní by měly být
  vyloučeny z
   působnosti daně bez ohledu na to, zda digitální obsah tento subjekt vlastní, nebo získal práva na jeho šíření.
  Dokonce i v případě, že je určitá interakce mezi příjemci digitálního obsahu povolena, a tudíž
  by
  bylo možné poskytovatele těchto služeb považovat za dodavatele, který zpřístupňuje mnohostranné digitální rozhraní, není zcela jasné, zda uživatel hraje při vytváření hodnoty pro podnik dodávající digitální obsah ústřední úlohu. Místo perspektivy vytváření hodnoty se zaměření přesouvá na samotný digitální obsah, který subjekt dodává
  . Příjmy získané z tohoto dodání by proto
  neměly spadat do působnosti této daně
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(14)

Služby spočívající v dodání digitálního obsahu subjektem prostřednictvím digitálního rozhraní by měly být
  vyloučeny z
   působnosti daně bez ohledu na to, zda digitální obsah tento subjekt vlastní, nebo získal práva na jeho šíření.
  Dokonce i v případě, že je určitá interakce mezi příjemci digitálního obsahu povolena, a tudíž
  by
  bylo možné poskytovatele těchto služeb považovat za dodavatele, který zpřístupňuje mnohostranné digitální rozhraní, není zcela jasné, zda uživatel hraje při vytváření hodnoty pro podnik dodávající digitální obsah ústřední úlohu. Místo perspektivy vytváření hodnoty se zaměření přesouvá na samotný digitální obsah, který subjekt dodává
  . Příjmy získané z tohoto dodání by proto
  neměly spadat do působnosti této daně
  .

| (14) | Služby spočívající v dodání digitálního obsahu subjektem prostřednictvím digitálního rozhraní by měly být
  zahrnuty do
  působnosti daně bez ohledu na to, zda digitální obsah tento subjekt vlastní, nebo získal práva na jeho šíření. Příjmy získané z tohoto dodání by proto
  měla Komise posoudit do ... [dva roky po vstupu této směrnice v platnost]
  . |
| --- | --- |

(14)

Služby spočívající v dodání digitálního obsahu subjektem prostřednictvím digitálního rozhraní by měly být
  zahrnuty do
  působnosti daně bez ohledu na to, zda digitální obsah tento subjekt vlastní, nebo získal práva na jeho šíření. Příjmy získané z tohoto dodání by proto
  měla Komise posoudit do ... [dva roky po vstupu této směrnice v platnost]
  .

Pozměňovací návrh 12

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 15

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (15) | Digitální obsah by měl být vymezen jako data dodávaná v digitální podobě, jako jsou počítačové programy, aplikace, hry, hudba, videa či texty, bez ohledu na to, zda jsou přístupná prostřednictvím stahování nebo přehrávání, s výjimkou dat představovaných samotným digitálním rozhraním.
  Účelem je zachytit různé formy, které může digitální obsah mít, když si ho uživatel pořizuje, což nic nemění na skutečnosti, že jediným nebo hlavním účelem z pohledu uživatele je pořízení digitálního obsahu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(15)

Digitální obsah by měl být vymezen jako data dodávaná v digitální podobě, jako jsou počítačové programy, aplikace, hry, hudba, videa či texty, bez ohledu na to, zda jsou přístupná prostřednictvím stahování nebo přehrávání, s výjimkou dat představovaných samotným digitálním rozhraním.
  Účelem je zachytit různé formy, které může digitální obsah mít, když si ho uživatel pořizuje, což nic nemění na skutečnosti, že jediným nebo hlavním účelem z pohledu uživatele je pořízení digitálního obsahu.

| (15) | Digitální obsah by měl být vymezen jako data dodávaná v digitální podobě, jako jsou počítačové programy, aplikace, hry, hudba, videa či texty, bez ohledu na to, zda jsou přístupná prostřednictvím stahování nebo přehrávání, s výjimkou dat představovaných samotným digitálním rozhraním. |
| --- | --- |

(15)

Digitální obsah by měl být vymezen jako data dodávaná v digitální podobě, jako jsou počítačové programy, aplikace, hry, hudba, videa či texty, bez ohledu na to, zda jsou přístupná prostřednictvím stahování nebo přehrávání, s výjimkou dat představovaných samotným digitálním rozhraním.

Pozměňovací návrh 13

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 15 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (15a) | Digitální společnosti povětšinou méně investují do budov a strojního vybavení než běžné společnosti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(15a)

Pozměňovací návrh 14

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 16

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (16) | Měly by se rozlišovat služby popsané ve 14. bodě odůvodnění a služby spočívající ve zpřístupňování mnohostranného digitálního rozhraní, prostřednictvím něhož mohou uživatelé vkládat a sdílet digitální obsah s jinými uživateli, nebo zpřístupňování rozhraní, které usnadňuje dodání souvisejícího digitálního obsahu přímo mezi uživateli. Tento druhý případ představuje zprostředkovatelskou službu a měl by tedy spadat do působnosti daně z digitálních služeb bez ohledu na povahu souvisejících transakcí. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(16)

Měly by se rozlišovat služby popsané ve 14. bodě odůvodnění a služby spočívající ve zpřístupňování mnohostranného digitálního rozhraní, prostřednictvím něhož mohou uživatelé vkládat a sdílet digitální obsah s jinými uživateli, nebo zpřístupňování rozhraní, které usnadňuje dodání souvisejícího digitálního obsahu přímo mezi uživateli. Tento druhý případ představuje zprostředkovatelskou službu a měl by tedy spadat do působnosti daně z digitálních služeb bez ohledu na povahu souvisejících transakcí.

vypouští se

Pozměňovací návrh 15

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 17

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (17) | Zdanitelné služby spočívající v předávání dat shromážděných o uživatelích by měly zahrnovat
  pouze
  data, která byla generována činností těchto uživatelů na digitálních rozhraních
  , nikoli však data, která byla generována senzory či jinými prostředky a shromažďována digitálně
  . A 
  to proto, že
  služby v 
  působnosti daně z digitálních služeb
  by měly být ty, které využívají digitální rozhraní jako prostředek k vytváření vstupů uživatelů, jež zpeněžují
  , spíše než služby, které využívají rozhraní pouze jako způsob přenášení jinak generovaných dat
  . Daň z digitálních služeb
  by tedy neměla být
  daň ze shromažďování dat
  nebo využívání dat shromážděných podniky pro interní účely podniků nebo sdílení dat shromážděných podniky s jinými stranami bez protiplnění
  . Předmětem daně z digitálních služeb by mělo být vytváření příjmů z předávání dat získaných z velmi specifických činností (činností uživatelů na digitálním rozhraní). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(17)

Zdanitelné služby spočívající v předávání dat shromážděných o uživatelích by měly zahrnovat
  pouze
  data, která byla generována činností těchto uživatelů na digitálních rozhraních
  , nikoli však data, která byla generována senzory či jinými prostředky a shromažďována digitálně
  . A 
  to proto, že
  služby v 
  působnosti daně z digitálních služeb
  by měly být ty, které využívají digitální rozhraní jako prostředek k vytváření vstupů uživatelů, jež zpeněžují
  , spíše než služby, které využívají rozhraní pouze jako způsob přenášení jinak generovaných dat
  . Daň z digitálních služeb
  by tedy neměla být
  daň ze shromažďování dat
  nebo využívání dat shromážděných podniky pro interní účely podniků nebo sdílení dat shromážděných podniky s jinými stranami bez protiplnění
  . Předmětem daně z digitálních služeb by mělo být vytváření příjmů z předávání dat získaných z velmi specifických činností (činností uživatelů na digitálním rozhraní).

| (17) | Zdanitelné služby spočívající
  ve zpracování,
  předávání
  nebo prodeji
  dat shromážděných o uživatelích by měly zahrnovat data, která byla generována činností těchto uživatelů na digitálních rozhraních.
  Tyto zdanitelné
  služby by měly být ty, které využívají digitální rozhraní jako prostředek k vytváření vstupů uživatelů, jež zpeněžují. Daň z digitálních služeb
  není
  daň ze shromažďování dat
  jako takového
  . Předmětem daně z digitálních služeb by mělo být vytváření příjmů z 
  prodeje nebo
  předávání dat získaných z velmi specifických činností (činností uživatelů na digitálním rozhraní)
  třetí straně
  . |
| --- | --- |

(17)

Zdanitelné služby spočívající
  ve zpracování,
  předávání
  nebo prodeji
  dat shromážděných o uživatelích by měly zahrnovat data, která byla generována činností těchto uživatelů na digitálních rozhraních.
  Tyto zdanitelné
  služby by měly být ty, které využívají digitální rozhraní jako prostředek k vytváření vstupů uživatelů, jež zpeněžují. Daň z digitálních služeb
  není
  daň ze shromažďování dat
  jako takového
  . Předmětem daně z digitálních služeb by mělo být vytváření příjmů z 
  prodeje nebo
  předávání dat získaných z velmi specifických činností (činností uživatelů na digitálním rozhraní)
  třetí straně
  .

Pozměňovací návrh 16

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 22

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (22) | Osobami povinnými k dani z digitálních služeb by měly být pouze určité subjekty, a to bez ohledu na to, zda jsou usazeny v členském státě nebo v jurisdikci mimo Unii. Subjekt by měl být považován za osobu povinnou k dani, pouze pokud splňuje obě tyto podmínky: i) celková výše celosvětových příjmů oznámených subjektem za poslední úplné účetní období, pro něž je k dispozici účetní závěrka, překračuje 750 000 000 EUR a ii) celková výše zdanitelných příjmů dosažených subjektem v rámci Unie během uvedeného účetního období překračuje
  50 000 000 EUR
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(22)

Osobami povinnými k dani z digitálních služeb by měly být pouze určité subjekty, a to bez ohledu na to, zda jsou usazeny v členském státě nebo v jurisdikci mimo Unii. Subjekt by měl být považován za osobu povinnou k dani, pouze pokud splňuje obě tyto podmínky: i) celková výše celosvětových příjmů oznámených subjektem za poslední úplné účetní období, pro něž je k dispozici účetní závěrka, překračuje 750 000 000 EUR a ii) celková výše zdanitelných příjmů dosažených subjektem v rámci Unie během uvedeného účetního období překračuje
  50 000 000 EUR
  .

| (22) | Osobami povinnými k dani z digitálních služeb by měly být pouze určité subjekty, a to bez ohledu na to, zda jsou usazeny v členském státě nebo v jurisdikci mimo Unii. Subjekt by měl být považován za osobu povinnou k dani, pouze pokud splňuje obě tyto podmínky: i) celková výše celosvětových příjmů oznámených subjektem za poslední úplné účetní období, pro něž je k dispozici účetní závěrka, překračuje 750 000 000 EUR; a ii) celková výše zdanitelných příjmů dosažených subjektem v rámci Unie během uvedeného účetního období překračuje
  40 000 000 EUR
  . |
| --- | --- |

(22)

Osobami povinnými k dani z digitálních služeb by měly být pouze určité subjekty, a to bez ohledu na to, zda jsou usazeny v členském státě nebo v jurisdikci mimo Unii. Subjekt by měl být považován za osobu povinnou k dani, pouze pokud splňuje obě tyto podmínky: i) celková výše celosvětových příjmů oznámených subjektem za poslední úplné účetní období, pro něž je k dispozici účetní závěrka, překračuje 750 000 000 EUR; a ii) celková výše zdanitelných příjmů dosažených subjektem v rámci Unie během uvedeného účetního období překračuje
  40 000 000 EUR
  .

Pozměňovací návrh 17

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 23

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (23) | První prahová hodnota (celkový roční celosvětový příjem) by měla omezit použití daně z digitálních služeb na podniky určité velikosti, což jsou podniky, jež jsou schopny poskytovat digitální služby, u nichž přispění uživatelů hraje významnou úlohu a které do velké míry závisí na rozsáhlých uživatelských sítích, značném uživatelském provozu a využívání silného postavení na trhu. Takové obchodní modely, které při dosahování příjmů závisí na vytváření hodnoty uživateli a jsou životaschopné pouze, pokud je provádějí podniky určité velikosti, jsou odpovědné za větší nesoulad mezi tím, kde jsou zisky zdaňovány, a tím, kde je vytvářena hodnota. Příležitosti zapojit se do agresivního daňového plánování se kromě toho skýtají velkým společnostem
  . Proto byla navržena stejná prahová hodnota i v jiných inciativách Unie

   (9). Tato prahová hodnota by měla rovněž přinést právní jistotu, neboť by pomohla podnikům a daňovým orgánům určit, zda má určitý subjekt povinnost odvádět daň z digitálních služeb, a snížit související náklady. Vylučuje také malé a začínající podniky, u kterých by zátěž spojená s dodržováním předpisů týkajících se nové daně měla pravděpodobně nepřiměřené dopady. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(23)

První prahová hodnota (celkový roční celosvětový příjem) by měla omezit použití daně z digitálních služeb na podniky určité velikosti, což jsou podniky, jež jsou schopny poskytovat digitální služby, u nichž přispění uživatelů hraje významnou úlohu a které do velké míry závisí na rozsáhlých uživatelských sítích, značném uživatelském provozu a využívání silného postavení na trhu. Takové obchodní modely, které při dosahování příjmů závisí na vytváření hodnoty uživateli a jsou životaschopné pouze, pokud je provádějí podniky určité velikosti, jsou odpovědné za větší nesoulad mezi tím, kde jsou zisky zdaňovány, a tím, kde je vytvářena hodnota. Příležitosti zapojit se do agresivního daňového plánování se kromě toho skýtají velkým společnostem
  . Proto byla navržena stejná prahová hodnota i v jiných inciativách Unie

   (9). Tato prahová hodnota by měla rovněž přinést právní jistotu, neboť by pomohla podnikům a daňovým orgánům určit, zda má určitý subjekt povinnost odvádět daň z digitálních služeb, a snížit související náklady. Vylučuje také malé a začínající podniky, u kterých by zátěž spojená s dodržováním předpisů týkajících se nové daně měla pravděpodobně nepřiměřené dopady.

| (23) | První prahová hodnota (celkový roční celosvětový příjem) by měla omezit použití daně z digitálních služeb na podniky určité velikosti, což jsou podniky, jež jsou schopny poskytovat digitální služby,
  které jsou značně závislé na mobilním nehmotném a / nebo digitálním majetku, u
   nichž přispění uživatelů hraje významnou úlohu a které do velké míry závisí na rozsáhlých uživatelských sítích, značném uživatelském provozu a využívání silného postavení na trhu. Takové obchodní modely, které při dosahování příjmů závisí na vytváření hodnoty uživateli a jsou životaschopné pouze, pokud je provádějí podniky určité velikosti, jsou odpovědné za větší nesoulad mezi tím, kde jsou zisky zdaňovány, a tím, kde je vytvářena hodnota. Příležitosti zapojit se do agresivního daňového plánování se kromě toho skýtají velkým společnostem. Tato prahová hodnota by měla rovněž přinést právní jistotu, neboť by pomohla podnikům a daňovým orgánům určit, zda má určitý subjekt povinnost odvádět daň z digitálních služeb, a snížit související náklady. Vylučuje také malé a začínající podniky, u kterých by zátěž spojená s dodržováním předpisů týkajících se nové daně měla pravděpodobně nepřiměřené dopady. |
| --- | --- |

(23)

První prahová hodnota (celkový roční celosvětový příjem) by měla omezit použití daně z digitálních služeb na podniky určité velikosti, což jsou podniky, jež jsou schopny poskytovat digitální služby,
  které jsou značně závislé na mobilním nehmotném a / nebo digitálním majetku, u
   nichž přispění uživatelů hraje významnou úlohu a které do velké míry závisí na rozsáhlých uživatelských sítích, značném uživatelském provozu a využívání silného postavení na trhu. Takové obchodní modely, které při dosahování příjmů závisí na vytváření hodnoty uživateli a jsou životaschopné pouze, pokud je provádějí podniky určité velikosti, jsou odpovědné za větší nesoulad mezi tím, kde jsou zisky zdaňovány, a tím, kde je vytvářena hodnota. Příležitosti zapojit se do agresivního daňového plánování se kromě toho skýtají velkým společnostem. Tato prahová hodnota by měla rovněž přinést právní jistotu, neboť by pomohla podnikům a daňovým orgánům určit, zda má určitý subjekt povinnost odvádět daň z digitálních služeb, a snížit související náklady. Vylučuje také malé a začínající podniky, u kterých by zátěž spojená s dodržováním předpisů týkajících se nové daně měla pravděpodobně nepřiměřené dopady.

Pozměňovací návrh 18

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 27

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (27) | Ve snaze omezit možné případy dvojího zdanění, kdy stejné příjmy podléhají dani z příjmu právnických osob a dani z digitálních služeb,
  se očekává, že členské státy
  podnikům umožní odpočet uhrazené daně z digitálních služeb jako nákladu ze základu daně z příjmu právnických osob na svém území, a to bez ohledu na to, zda jsou obě daně placeny ve stejném členském státě nebo v odlišných členských státech. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(27)

Ve snaze omezit možné případy dvojího zdanění, kdy stejné příjmy podléhají dani z příjmu právnických osob a dani z digitálních služeb,
  se očekává, že členské státy
  podnikům umožní odpočet uhrazené daně z digitálních služeb jako nákladu ze základu daně z příjmu právnických osob na svém území, a to bez ohledu na to, zda jsou obě daně placeny ve stejném členském státě nebo v odlišných členských státech.

| (27) | Ve snaze omezit možné případy dvojího zdanění, kdy stejné příjmy podléhají dani z příjmu právnických osob a dani z digitálních služeb,
  bude muset být v budoucnosti nalezeno společné řešení platné v celé Unii, které
  podnikům umožní odpočet uhrazené daně z digitálních služeb jako nákladu ze základu daně z příjmu právnických osob na svém území, a to bez ohledu na to, zda jsou obě daně placeny ve stejném členském státě nebo v odlišných členských státech. |
| --- | --- |

(27)

Ve snaze omezit možné případy dvojího zdanění, kdy stejné příjmy podléhají dani z příjmu právnických osob a dani z digitálních služeb,
  bude muset být v budoucnosti nalezeno společné řešení platné v celé Unii, které
  podnikům umožní odpočet uhrazené daně z digitálních služeb jako nákladu ze základu daně z příjmu právnických osob na svém území, a to bez ohledu na to, zda jsou obě daně placeny ve stejném členském státě nebo v odlišných členských státech.

Pozměňovací návrh 19

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 29

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (29) | Pokud se uživatelé dané zdanitelné služby nacházejí v různých členských státech nebo jurisdikcích mimo Unii, příslušné zdanitelné příjmy dosažené z těchto služeb by měly být přiděleny každému členskému státu poměrným způsobem na základě určitého klíče pro přidělení. Tyto klíče by měly být stanoveny v závislosti na povaze každé zdanitelné služby s rozlišením prvků, které u dané služby vedou k dosahování zisků pro poskytovatele. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(29)

Pokud se uživatelé dané zdanitelné služby nacházejí v různých členských státech nebo jurisdikcích mimo Unii, příslušné zdanitelné příjmy dosažené z těchto služeb by měly být přiděleny každému členskému státu poměrným způsobem na základě určitého klíče pro přidělení. Tyto klíče by měly být stanoveny v závislosti na povaze každé zdanitelné služby s rozlišením prvků, které u dané služby vedou k dosahování zisků pro poskytovatele.

| (29) | Pokud se uživatelé dané zdanitelné služby nacházejí v různých členských státech nebo jurisdikcích mimo Unii, příslušné zdanitelné příjmy dosažené z těchto služeb by měly být přiděleny každému členskému státu poměrným způsobem na základě určitého klíče pro přidělení. Tyto klíče by měly být stanoveny v závislosti na povaze každé zdanitelné služby s rozlišením prvků, které u dané služby vedou k dosahování zisků pro poskytovatele.
  Pokud má použití klíče pro rozdělení za následek nevyvážené rozdělení, které neodráží reálnou hospodářskou činnost, mohl by nápravu této situace zajistit mechanismus urovnávání sporů. Vzhledem k tomu by Komise měla posoudit možnost zavedení mechanismu pro urovnávání sporů, aby bylo zajištěno řádné řešení sporů, v nichž figuruje více členských států. |
| --- | --- |

(29)

Pokud se uživatelé dané zdanitelné služby nacházejí v různých členských státech nebo jurisdikcích mimo Unii, příslušné zdanitelné příjmy dosažené z těchto služeb by měly být přiděleny každému členskému státu poměrným způsobem na základě určitého klíče pro přidělení. Tyto klíče by měly být stanoveny v závislosti na povaze každé zdanitelné služby s rozlišením prvků, které u dané služby vedou k dosahování zisků pro poskytovatele.
  Pokud má použití klíče pro rozdělení za následek nevyvážené rozdělení, které neodráží reálnou hospodářskou činnost, mohl by nápravu této situace zajistit mechanismus urovnávání sporů. Vzhledem k tomu by Komise měla posoudit možnost zavedení mechanismu pro urovnávání sporů, aby bylo zajištěno řádné řešení sporů, v nichž figuruje více členských států.

Pozměňovací návrh 20

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 30

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (30) | V případě zdanitelných služeb spočívajících v umísťování reklamy na digitální rozhraní,
  by
  se
  pro účely stanovení podílu zdanitelných příjmů, které mají být přiděleny
  v určitém zdaňovacím období
  určitému členskému státu
  ,
  mělo vzít v úvahu, kolikrát se reklama zobrazila na zařízení uživatele
  v tomto zdaňovacím v období v 
  tomto členském státě
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(30)

V případě zdanitelných služeb spočívajících v umísťování reklamy na digitální rozhraní,
  by
  se
  pro účely stanovení podílu zdanitelných příjmů, které mají být přiděleny
  v určitém zdaňovacím období
  určitému členskému státu
  ,
  mělo vzít v úvahu, kolikrát se reklama zobrazila na zařízení uživatele
  v tomto zdaňovacím v období v 
  tomto členském státě
  .

| (30) | V případě zdanitelných služeb spočívajících v umísťování reklamy
  nebo dodávání obsahu
  na digitální rozhraní
  nebo v tom
  ,
  kolikrát
  se
  reklama nebo digitální obsah zobrazil na zařízení uživatele
  v určitém zdaňovacím období v 
  určitém členském státě
  ,
  by se pro účely stanovení podílu zdanitelných příjmů, které mají být přiděleny
  v tomto zdaňovacím období
  tomuto členskému státu, měly vzít tyto skutečnosti v úvahu
  . |
| --- | --- |

(30)

V případě zdanitelných služeb spočívajících v umísťování reklamy
  nebo dodávání obsahu
  na digitální rozhraní
  nebo v tom
  ,
  kolikrát
  se
  reklama nebo digitální obsah zobrazil na zařízení uživatele
  v určitém zdaňovacím období v 
  určitém členském státě
  ,
  by se pro účely stanovení podílu zdanitelných příjmů, které mají být přiděleny
  v tomto zdaňovacím období
  tomuto členskému státu, měly vzít tyto skutečnosti v úvahu
  .

Pozměňovací návrh 22

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 32

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (32) | Pokud jde o předávání dat shromážděných o uživatelích, měl by se při přidělování zdanitelných příjmů ve zdaňovacím období členskému státu vzít v úvahu počet uživatelů, od nichž byla data předaná ve zdaňovacím období získána tím, že uživatel použil zařízení k přístupu na digitální rozhraní. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(32)

Pokud jde o předávání dat shromážděných o uživatelích, měl by se při přidělování zdanitelných příjmů ve zdaňovacím období členskému státu vzít v úvahu počet uživatelů, od nichž byla data předaná ve zdaňovacím období získána tím, že uživatel použil zařízení k přístupu na digitální rozhraní.

| (32) | Pokud jde o 
  zpracování, prodej nebo
  předávání dat shromážděných o uživatelích, měl by se při přidělování zdanitelných příjmů ve zdaňovacím období členskému státu vzít v úvahu počet uživatelů, od nichž byla data
  využitá, prodaná nebo
  předaná ve zdaňovacím období získána tím, že uživatel použil zařízení k přístupu na digitální rozhraní. |
| --- | --- |

(32)

Pokud jde o 
  zpracování, prodej nebo
  předávání dat shromážděných o uživatelích, měl by se při přidělování zdanitelných příjmů ve zdaňovacím období členskému státu vzít v úvahu počet uživatelů, od nichž byla data
  využitá, prodaná nebo
  předaná ve zdaňovacím období získána tím, že uživatel použil zařízení k přístupu na digitální rozhraní.

Pozměňovací návrh 23

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 34

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (34) | Zpracování osobních údajů prováděné v souvislosti s daní z digitálních služeb by mělo probíhat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (10), a to včetně zpracování, které může být nezbytné s ohledem na adresy internetového protokolu (IP) nebo jiné prostředky geolokace. Zejména by se mělo přihlížet k potřebě zajistit vhodná technická a organizační opatření ke splnění pravidel týkajících se zákonnosti a bezpečnosti činností souvisejících se zpracováním, poskytováním informací a právy subjektů údajů. Je-li to možné, mělo by dojít k anonymizaci osobních údajů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(34)

Zpracování osobních údajů prováděné v souvislosti s daní z digitálních služeb by mělo probíhat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (10), a to včetně zpracování, které může být nezbytné s ohledem na adresy internetového protokolu (IP) nebo jiné prostředky geolokace. Zejména by se mělo přihlížet k potřebě zajistit vhodná technická a organizační opatření ke splnění pravidel týkajících se zákonnosti a bezpečnosti činností souvisejících se zpracováním, poskytováním informací a právy subjektů údajů. Je-li to možné, mělo by dojít k anonymizaci osobních údajů.

| (34) | Zpracování osobních údajů prováděné v souvislosti s daní z digitálních služeb by mělo probíhat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (10), a to včetně zpracování, které může být nezbytné s ohledem na adresy internetového protokolu (IP) nebo jiné prostředky geolokace
  , bez možnosti identifikace uživatelů. Daňový orgán členských států je informován o metodě používané k určení polohy uživatelů
  . Zejména by se mělo přihlížet k potřebě zajistit vhodná technická a organizační opatření ke splnění pravidel týkajících se zákonnosti a bezpečnosti činností souvisejících se zpracováním
  , zvláště souladu se zásadami nezbytnosti a přiměřenosti
  , poskytováním informací a právy subjektů údajů. Je-li to možné, mělo by dojít k anonymizaci osobních údajů. |
| --- | --- |

(34)

Zpracování osobních údajů prováděné v souvislosti s daní z digitálních služeb by mělo probíhat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (10), a to včetně zpracování, které může být nezbytné s ohledem na adresy internetového protokolu (IP) nebo jiné prostředky geolokace
  , bez možnosti identifikace uživatelů. Daňový orgán členských států je informován o metodě používané k určení polohy uživatelů
  . Zejména by se mělo přihlížet k potřebě zajistit vhodná technická a organizační opatření ke splnění pravidel týkajících se zákonnosti a bezpečnosti činností souvisejících se zpracováním
  , zvláště souladu se zásadami nezbytnosti a přiměřenosti
  , poskytováním informací a právy subjektů údajů. Je-li to možné, mělo by dojít k anonymizaci osobních údajů.

Pozměňovací návrh 24

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 35

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (35) | Zdanitelné příjmy by se měly rovnat celkové výši hrubých příjmů dosažených osobou povinnou k dani, očištěných o daň z přidané hodnoty a další podobné daně. Zdanitelné příjmy by měly být uznány jako příjmy dosažené osobou povinnou k dani v okamžiku jejich splatnosti bez ohledu na to, zda byly do té doby skutečně uhrazeny. Daň z digitálních služeb by se měla odvádět v členském státě podle podílu zdanitelných příjmů dosažených osobou povinnou k dani ve zdaňovacím období, který je považován za dosažený v členském státě, a měla by být vypočítána uplatněním sazby daně z digitálních služeb na tento podíl. Na úrovni Unie by měla existovat jednotná sazba daně z digitálních služeb, aby se zamezilo narušení jednotného trhu.
  Daň
  z digitálních služeb
  by měla být stanovena
  na 3 %
  , čímž se dosáhne
  vhodné rovnováhy mezi příjmy dosaženými touto daní a zohledněním různých dopadů daně z digitálních služeb na podniky s různým ziskovým rozpětím. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(35)

Zdanitelné příjmy by se měly rovnat celkové výši hrubých příjmů dosažených osobou povinnou k dani, očištěných o daň z přidané hodnoty a další podobné daně. Zdanitelné příjmy by měly být uznány jako příjmy dosažené osobou povinnou k dani v okamžiku jejich splatnosti bez ohledu na to, zda byly do té doby skutečně uhrazeny. Daň z digitálních služeb by se měla odvádět v členském státě podle podílu zdanitelných příjmů dosažených osobou povinnou k dani ve zdaňovacím období, který je považován za dosažený v členském státě, a měla by být vypočítána uplatněním sazby daně z digitálních služeb na tento podíl. Na úrovni Unie by měla existovat jednotná sazba daně z digitálních služeb, aby se zamezilo narušení jednotného trhu.
  Daň
  z digitálních služeb
  by měla být stanovena
  na 3 %
  , čímž se dosáhne
  vhodné rovnováhy mezi příjmy dosaženými touto daní a zohledněním různých dopadů daně z digitálních služeb na podniky s různým ziskovým rozpětím.

| (35) | Zdanitelné příjmy by se měly rovnat celkové výši hrubých příjmů dosažených osobou povinnou k dani, očištěných o daň z přidané hodnoty a další podobné daně. Zdanitelné příjmy by měly být uznány jako příjmy dosažené osobou povinnou k dani v okamžiku jejich splatnosti bez ohledu na to, zda byly do té doby skutečně uhrazeny. Daň z digitálních služeb by se měla odvádět v členském státě podle podílu zdanitelných příjmů dosažených osobou povinnou k dani ve zdaňovacím období, který je považován za dosažený v členském státě, a měla by být vypočítána uplatněním sazby daně z digitálních služeb na tento podíl. Na úrovni Unie by měla existovat jednotná sazba daně z digitálních služeb, aby se zamezilo narušení jednotného trhu.
  Účelem daně
  z digitálních služeb
  stanovené
  na 3 %
  je dosáhnout
  vhodné rovnováhy mezi příjmy dosaženými touto daní a zohledněním různých dopadů daně z digitálních služeb na podniky s různým ziskovým rozpětím. |
| --- | --- |

(35)

Zdanitelné příjmy by se měly rovnat celkové výši hrubých příjmů dosažených osobou povinnou k dani, očištěných o daň z přidané hodnoty a další podobné daně. Zdanitelné příjmy by měly být uznány jako příjmy dosažené osobou povinnou k dani v okamžiku jejich splatnosti bez ohledu na to, zda byly do té doby skutečně uhrazeny. Daň z digitálních služeb by se měla odvádět v členském státě podle podílu zdanitelných příjmů dosažených osobou povinnou k dani ve zdaňovacím období, který je považován za dosažený v členském státě, a měla by být vypočítána uplatněním sazby daně z digitálních služeb na tento podíl. Na úrovni Unie by měla existovat jednotná sazba daně z digitálních služeb, aby se zamezilo narušení jednotného trhu.
  Účelem daně
  z digitálních služeb
  stanovené
  na 3 %
  je dosáhnout
  vhodné rovnováhy mezi příjmy dosaženými touto daní a zohledněním různých dopadů daně z digitálních služeb na podniky s různým ziskovým rozpětím.

Pozměňovací návrh 26

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 37

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (37) | Členské státy by měly být schopny stanovit účetní, evidenční či jiné povinnosti s cílem zajistit, aby splatná daň z digitálních služeb byla skutečně uhrazena, i jiná opatření s cílem zabránit daňovým únikům, vyhýbání se daňovým povinnostem a zneužití daňového režimu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(37)

Členské státy by měly být schopny stanovit účetní, evidenční či jiné povinnosti s cílem zajistit, aby splatná daň z digitálních služeb byla skutečně uhrazena, i jiná opatření s cílem zabránit daňovým únikům, vyhýbání se daňovým povinnostem a zneužití daňového režimu.

| (37) | Členské státy by měly být schopny stanovit účetní, evidenční či jiné povinnosti s cílem zajistit, aby splatná daň z digitálních služeb byla skutečně uhrazena, i jiná opatření
  , včetně postihů a sankcí,
  s cílem zabránit daňovým únikům, vyhýbání se daňovým povinnostem a zneužití daňového režimu. |
| --- | --- |

(37)

Členské státy by měly být schopny stanovit účetní, evidenční či jiné povinnosti s cílem zajistit, aby splatná daň z digitálních služeb byla skutečně uhrazena, i jiná opatření
  , včetně postihů a sankcí,
  s cílem zabránit daňovým únikům, vyhýbání se daňovým povinnostem a zneužití daňového režimu.

Pozměňovací návrh 27

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 37 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (37a) | Celková daň z digitálních služeb placená osobou povinnou k dani ve vztahu k členskému státu by měla být součástí systému zpráv za jednotlivé země. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(37a)

Celková daň z digitálních služeb placená osobou povinnou k dani ve vztahu k členskému státu by měla být součástí systému zpráv za jednotlivé země.

Pozměňovací návrh 28

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 38 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (38a) | Pokud osoba povinná k dani podléhá dani z digitálních služeb ve více než jednom členském státě, měla by Komise každé tři roky provést audit podání přiznání k dani z digitálních služeb u členského státu identifikace. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(38a)

Pokud osoba povinná k dani podléhá dani z digitálních služeb ve více než jednom členském státě, měla by Komise každé tři roky provést audit podání přiznání k dani z digitálních služeb u členského státu identifikace.

Pozměňovací návrh 29

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 40 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (40a) | Daň z digitálních služeb je dočasným opatřením, které bude nahrazeno trvalým řešením a nemělo by v žádném případě zpozdit vstup trvalého řešení v platnost. Tato směrnice by měla být v platnosti pouze do té doby, než bude přijata směrnice Rady, kterou se stanoví pravidla týkající se zdanění právnických osob v případě významné digitální přítomnosti, nebo směrnic Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmu právnických osob a o společném základu daně z příjmů právnických osob, včetně digitální stálé provozovny, jak je navrhováno v legislativních usneseních Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o návrhu směrnice Rady o společném základu daně z příjmů právnických osob a návrhu směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmu právnických osob, nebo směrnice, kterou se provádí politická dohoda dosažená v rámci mezinárodního fóra, jako je OECD nebo OSN, podle toho, která bude přijata dřív. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(40a)

Daň z digitálních služeb je dočasným opatřením, které bude nahrazeno trvalým řešením a nemělo by v žádném případě zpozdit vstup trvalého řešení v platnost. Tato směrnice by měla být v platnosti pouze do té doby, než bude přijata směrnice Rady, kterou se stanoví pravidla týkající se zdanění právnických osob v případě významné digitální přítomnosti, nebo směrnic Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmu právnických osob a o společném základu daně z příjmů právnických osob, včetně digitální stálé provozovny, jak je navrhováno v legislativních usneseních Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o návrhu směrnice Rady o společném základu daně z příjmů právnických osob a návrhu směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmu právnických osob, nebo směrnice, kterou se provádí politická dohoda dosažená v rámci mezinárodního fóra, jako je OECD nebo OSN, podle toho, která bude přijata dřív.

Pozměňovací návrh 30

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 40 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (40b) | Členské státy by měly pravidelně předkládat Komisi zprávu o placení daně z digitálních služeb subjekty, o fungování mechanismu jednotného správního místa a o spolupráci s ostatními členskými státy pro účely výběru a placení daně. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(40b)

Členské státy by měly pravidelně předkládat Komisi zprávu o placení daně z digitálních služeb subjekty, o fungování mechanismu jednotného správního místa a o spolupráci s ostatními členskými státy pro účely výběru a placení daně.

Pozměňovací návrh 31

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 40 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (40c) | Dva roky po... [datum vstupu této směrnice v platnost] by Komise měla provést posouzení uplatňování této směrnice a předložit zprávu Evropskému parlamentu a Radě, případně doplněnou o návrhy na její přezkum v souladu se zásadami spravedlivého zdanění digitálního odvětví. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(40c)

Dva roky po... [datum vstupu této směrnice v platnost] by Komise měla provést posouzení uplatňování této směrnice a předložit zprávu Evropskému parlamentu a Radě, případně doplněnou o návrhy na její přezkum v souladu se zásadami spravedlivého zdanění digitálního odvětví.

Pozměňovací návrh 32

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 41

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (41) | Cílem této směrnice je chránit integritu jednotného trhu, zajistit jeho řádné fungování a zabránit narušení hospodářské soutěže. Jelikož těchto cílů vzhledem k jejich podstatě nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, nýbrž může jich být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů, |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(41)

Cílem této směrnice je chránit integritu jednotného trhu, zajistit jeho řádné fungování a zabránit narušení hospodářské soutěže. Jelikož těchto cílů vzhledem k jejich podstatě nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, nýbrž může jich být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,

| (41) | Cílem této směrnice je chránit integritu jednotného trhu, zajistit jeho
  spravedlivé a
   řádné fungování a zabránit narušení hospodářské soutěže. Jelikož těchto cílů vzhledem k jejich podstatě nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, nýbrž může jich být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů, |
| --- | --- |

(41)

Cílem této směrnice je chránit integritu jednotného trhu, zajistit jeho
  spravedlivé a
   řádné fungování a zabránit narušení hospodářské soutěže. Jelikož těchto cílů vzhledem k jejich podstatě nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, nýbrž může jich být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,

Pozměňovací návrh 33

Návrh směrnice

Čl. 2 – odst. 1 – bod 7 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 7a) | „zpracováním údajů“ jakýkoli úkon nebo soubor úkonů, které jsou prováděny s osobními údaji nebo soubory osobních údajů pomocí automatizovaných postupů nebo bez nich, jako je shromažďování, zaznamenávání, uspořádávání, strukturování, uchovávání, přizpůsobování nebo pozměňování, vyhledávání, nahlížení, používání, sdělování prostřednictvím přenosu, šíření nebo jakékoliv jiné zpřístupnění, seřazení či zkombinování, omezení, výmaz nebo zničení; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

7a)

Pozměňovací návrh 34

Návrh směrnice

Čl. 3 – odst. 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | předávání
  dat shromážděných o uživatelích a generovaných činností uživatelů na digitálních rozhraních. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

c)

předávání
  dat shromážděných o uživatelích a generovaných činností uživatelů na digitálních rozhraních.

| c) | zpracovávání a předávání
  dat shromážděných o uživatelích a generovaných činností uživatelů na digitálních rozhraních; |
| --- | --- |

c)

zpracovávání a předávání
  dat shromážděných o uživatelích a generovaných činností uživatelů na digitálních rozhraních;

Pozměňovací návrh 35

Návrh směrnice

Čl. 3 – odst. 1 – písm. c a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ca) | zpřístupňování obsahu uživatelům na digitálním rozhraní, jako je video, audio, hry nebo text, pomocí digitálního rozhraní. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

ca)

zpřístupňování obsahu uživatelům na digitálním rozhraní, jako je video, audio, hry nebo text, pomocí digitálního rozhraní.

Pozměňovací návrh 36

Návrh směrnice

Čl. 3 – odst. 4 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | zpřístupnění digitálního rozhraní, pokud je jediným nebo hlavním účelem zpřístupnění rozhraní, který subjekt sleduje,
  dodávání digitálního obsahu
  uživatelům, poskytování
  komunikačních
  služeb uživatelům nebo
  poskytování platebních služeb uživatelům
  ; |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

a)

zpřístupnění digitálního rozhraní, pokud je jediným nebo hlavním účelem zpřístupnění rozhraní, který subjekt sleduje,
  dodávání digitálního obsahu
  uživatelům, poskytování
  komunikačních
  služeb uživatelům nebo
  poskytování platebních služeb uživatelům
  ;

| a) | zpřístupnění digitálního rozhraní, pokud je jediným nebo hlavním účelem zpřístupnění rozhraní, který subjekt sleduje,
  poskytování komunikačních služeb
  uživatelům
  nebo
  poskytování
  platebních
  služeb uživatelům
  , pokud nejsou díky zpracovávání, předávání
  nebo
  prodeji dat uživatelů vytvářeny žádné další příjmy
  ; |
| --- | --- |

a)

zpřístupnění digitálního rozhraní, pokud je jediným nebo hlavním účelem zpřístupnění rozhraní, který subjekt sleduje,
  poskytování komunikačních služeb
  uživatelům
  nebo
  poskytování
  platebních
  služeb uživatelům
  , pokud nejsou díky zpracovávání, předávání
  nebo
  prodeji dat uživatelů vytvářeny žádné další příjmy
  ;

Pozměňovací návrh 37

Návrh směrnice

Čl. 4 – odst. 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | celková výše zdanitelných příjmů dosažených subjektem v rámci Unie během příslušného účetního období překračuje
  50 000 000
  EUR. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

b)

celková výše zdanitelných příjmů dosažených subjektem v rámci Unie během příslušného účetního období překračuje
  50 000 000
  EUR.

| b) | celková výše zdanitelných příjmů dosažených subjektem v rámci Unie během příslušného účetního období překračuje
  40 000 000
  EUR. |
| --- | --- |

b)

celková výše zdanitelných příjmů dosažených subjektem v rámci Unie během příslušného účetního období překračuje
  40 000 000
  EUR.

Pozměňovací návrh 38

Návrh směrnice

Čl. 5 – odst. 2 – písm. c a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ca) | v případě služby podle čl. 3 odst. 1 písm. ca) se dotčený digitální obsah zobrazí na zařízení uživatele v okamžiku, kdy je zařízení ve zdaňovacím období používáno v tomto členském státě k přístupu k digitálnímu rozhraní. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

ca)

v případě služby podle čl. 3 odst. 1 písm. ca) se dotčený digitální obsah zobrazí na zařízení uživatele v okamžiku, kdy je zařízení ve zdaňovacím období používáno v tomto členském státě k přístupu k digitálnímu rozhraní.

Pozměňovací návrh 39

Návrh směrnice

Čl. 5 – odst. 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 6.   Data uživatelů, která je možné shromažďovat pro účely použití této směrnice, jsou omezena na data určující členský stát, v němž se nacházejí uživatelé, bez možnosti identifikace těchto uživatelů. | 6.   Data uživatelů, která je možné shromažďovat pro účely použití této směrnice, jsou omezena na data určující členský stát, v němž se nacházejí uživatelé, bez možnosti identifikace těchto uživatelů.
  Zpracování osobních údajů prováděné v souvislosti s daní z digitálních služeb musí probíhat v souladu s nařízením (EU) 2016/679, a to včetně zpracování, které může být nezbytné s ohledem na adresy internetového protokolu (IP) nebo jiné prostředky geolokace. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

6.   Data uživatelů, která je možné shromažďovat pro účely použití této směrnice, jsou omezena na data určující členský stát, v němž se nacházejí uživatelé, bez možnosti identifikace těchto uživatelů.

6.   Data uživatelů, která je možné shromažďovat pro účely použití této směrnice, jsou omezena na data určující členský stát, v němž se nacházejí uživatelé, bez možnosti identifikace těchto uživatelů.
  Zpracování osobních údajů prováděné v souvislosti s daní z digitálních služeb musí probíhat v souladu s nařízením (EU) 2016/679, a to včetně zpracování, které může být nezbytné s ohledem na adresy internetového protokolu (IP) nebo jiné prostředky geolokace.

Pozměňovací návrh 40

Pozměňovací návrh 40

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 5 – odst. 6 a (nový)

Čl. 5 – odst. 6 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Komise zanalyzuje, zda by zavedení mechanismu urovnávání sporů vedlo k dalšímu zvýšení účinnosti a účelnosti řešení sporů mezi členskými státy. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě příslušnou zprávu, která bude případně obsahovat legislativní návrh. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6a.
     
  Komise zanalyzuje, zda by zavedení mechanismu urovnávání sporů vedlo k dalšímu zvýšení účinnosti a účelnosti řešení sporů mezi členskými státy. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě příslušnou zprávu, která bude případně obsahovat legislativní návrh.

Pozměňovací návrh 41

Pozměňovací návrh 41

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 8 – odst. 1

Čl. 8 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Sazba daně z digitálních služeb
  činí
  3 %. | Sazba daně z digitálních služeb
  se stanoví ve výši
  3 %. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Sazba daně z digitálních služeb
  činí
  3 %.

činí

Sazba daně z digitálních služeb
  se stanoví ve výši
  3 %.

se stanoví ve výši

Pozměňovací návrh 42

Pozměňovací návrh 42

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 10 – odst. 3 – pododstavec 1 a (nový)

Čl. 10 – odst. 3 – pododstavec 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Pokud se použije písmeno b) tohoto odstavce, provede Komise každé tři roky audit podání přiznání k dani z digitálních služeb u členského státu identifikace. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Pokud se použije písmeno b) tohoto odstavce, provede Komise každé tři roky audit podání přiznání k dani z digitálních služeb u členského státu identifikace.

Pokud se použije písmeno b) tohoto odstavce, provede Komise každé tři roky audit podání přiznání k dani z digitálních služeb u členského státu identifikace.

Pozměňovací návrh 43

Pozměňovací návrh 43

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 13 – odst. 2

Čl. 13 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Pokud však osoba povinná k dani již nadále nemá povinnost odvádět daň z digitálních služeb v členském státě identifikace zvoleném podle čl. 10 odst. 3 písm. b), změní svůj členský stát identifikace v souladu s požadavky stanovenými v článku 10. | 2.   Pokud však osoba povinná k dani již nadále nemá povinnost odvádět daň z digitálních služeb v členském státě identifikace zvoleném podle čl. 10 odst. 3 písm. b), změní svůj členský stát identifikace v souladu s požadavky stanovenými v článku 10
  , aniž je dotčen odstavec 2a
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Pokud však osoba povinná k dani již nadále nemá povinnost odvádět daň z digitálních služeb v členském státě identifikace zvoleném podle čl. 10 odst. 3 písm. b), změní svůj členský stát identifikace v souladu s požadavky stanovenými v článku 10.

2.   Pokud však osoba povinná k dani již nadále nemá povinnost odvádět daň z digitálních služeb v členském státě identifikace zvoleném podle čl. 10 odst. 3 písm. b), změní svůj členský stát identifikace v souladu s požadavky stanovenými v článku 10
  , aniž je dotčen odstavec 2a
  .

Pozměňovací návrh 44

Pozměňovací návrh 44

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 13 – odst. 2 a (nový)

Čl. 13 – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Pokud osoba povinná k dani již nadále nemá povinnost odvádět daň z digitálních služeb v členském státě identifikace zvoleném podle čl. 10 odst. 3 písm. b), může se rozhodnout, že si ponechá původně zvolený členský stát identifikace, neboť tato osoba povinná k dani může mít povinnost odvádět daň z digitálních služeb v tomto členském státě opět v příštím zdaňovacím období. Pokud však osoba povinná k dani již nemá povinnost odvádět daň z digitálních služeb v tomto členském státě po dobu více než dvou po sobě jdoucích let, změní svůj členský stát identifikace v souladu s požadavky stanovenými v článku 10. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2a.
     
  Pokud osoba povinná k dani již nadále nemá povinnost odvádět daň z digitálních služeb v členském státě identifikace zvoleném podle čl. 10 odst. 3 písm. b), může se rozhodnout, že si ponechá původně zvolený členský stát identifikace, neboť tato osoba povinná k dani může mít povinnost odvádět daň z digitálních služeb v tomto členském státě opět v příštím zdaňovacím období. Pokud však osoba povinná k dani již nemá povinnost odvádět daň z digitálních služeb v tomto členském státě po dobu více než dvou po sobě jdoucích let, změní svůj členský stát identifikace v souladu s požadavky stanovenými v článku 10.

Pozměňovací návrh 45

Pozměňovací návrh 45

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 17 – odst. 2

Čl. 17 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Změny uvedené v odstavci 1 se podávají elektronicky členskému státu identifikace ve lhůtě
  tří
  let ode dne, kdy mělo být podáno původní přiznání. Změny se po skončení tohoto období řídí pravidly a postupy platnými v jednotlivých členských státech, kde je daň splatná. | 2.   Změny uvedené v odstavci 1 se podávají elektronicky členskému státu identifikace ve lhůtě
  dvou
  let ode dne, kdy mělo být podáno původní přiznání. Změny se po skončení tohoto období řídí pravidly a postupy platnými v jednotlivých členských státech, kde je daň splatná. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Změny uvedené v odstavci 1 se podávají elektronicky členskému státu identifikace ve lhůtě
  tří
  let ode dne, kdy mělo být podáno původní přiznání. Změny se po skončení tohoto období řídí pravidly a postupy platnými v jednotlivých členských státech, kde je daň splatná.

2.   Změny uvedené v odstavci 1 se podávají elektronicky členskému státu identifikace ve lhůtě
  dvou
  let ode dne, kdy mělo být podáno původní přiznání. Změny se po skončení tohoto období řídí pravidly a postupy platnými v jednotlivých členských státech, kde je daň splatná.

Pozměňovací návrh 46

Pozměňovací návrh 46

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 18 – odst. 3

Čl. 18 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Členské státy
  mohou přijmout
  opatření
  k
   prevenci daňových úniků, vyhýbání se daňovým povinnostem a zneužití daňového režimu s ohledem na daň z digitálních služeb. | 3.   Členské státy
  přijmou
  opatření
  , včetně postihů a sankcí, k
   prevenci daňových úniků, vyhýbání se daňovým povinnostem a zneužití daňového režimu s ohledem na daň z digitálních služeb. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Členské státy
  mohou přijmout
  opatření
  k
   prevenci daňových úniků, vyhýbání se daňovým povinnostem a zneužití daňového režimu s ohledem na daň z digitálních služeb.

3.   Členské státy
  přijmou
  opatření
  , včetně postihů a sankcí, k
   prevenci daňových úniků, vyhýbání se daňovým povinnostem a zneužití daňového režimu s ohledem na daň z digitálních služeb.

Pozměňovací návrh 47

Pozměňovací návrh 47

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 18 – odst. 5 a (nový)

Čl. 18 – odst. 5 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Po přijetí této směrnice Komise předloží legislativní návrh na zahrnutí zveřejňování údajů o dani z příjmu v případě určitých podniků a poboček do směrnice 2013/34/EU, přičemž celková částka daně z digitálních služeb uhrazené osobou povinnou k dani v jednotlivých členských státech bude zařazena na seznam povinných informací systému zpráv za jednotlivé země. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5a.
     
  Po přijetí této směrnice Komise předloží legislativní návrh na zahrnutí zveřejňování údajů o dani z příjmu v případě určitých podniků a poboček do směrnice 2013/34/EU, přičemž celková částka daně z digitálních služeb uhrazené osobou povinnou k dani v jednotlivých členských státech bude zařazena na seznam povinných informací systému zpráv za jednotlivé země.

Pozměňovací návrh 48

Pozměňovací návrh 48

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Kapitola 4 – název

Kapitola 4 – název

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE | SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE
  A POVINNÁ VÝMĚNA INFORMACÍ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE

SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE
  A POVINNÁ VÝMĚNA INFORMACÍ

A POVINNÁ VÝMĚNA INFORMACÍ

Pozměňovací návrh 49

Pozměňovací návrh 49

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek - 20 (nový)

Článek - 20 (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek - 20




  Automatická a povinná výměna informací




  Aby mohly daňové orgány řádně posoudit splatnou daň a zajistit řádné a jednotné provádění této směrnice, probíhá výměna informací v daňové oblasti automaticky a povinně, jak je stanoveno ve směrnici Rady 2011/16/EU. Členské státy přidělí svým daňovým orgánům odpovídající lidské, odborné a rozpočtové zdroje a rovněž zdroje na odbornou přípravu pracovníků daňové správy zaměřenou na přeshraniční spolupráci v daňových záležitostech a na automatickou výměnu informací s cílem zajistit plné provedení této směrnice. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek - 20

Automatická a povinná výměna informací

Aby mohly daňové orgány řádně posoudit splatnou daň a zajistit řádné a jednotné provádění této směrnice, probíhá výměna informací v daňové oblasti automaticky a povinně, jak je stanoveno ve směrnici Rady 2011/16/EU. Členské státy přidělí svým daňovým orgánům odpovídající lidské, odborné a rozpočtové zdroje a rovněž zdroje na odbornou přípravu pracovníků daňové správy zaměřenou na přeshraniční spolupráci v daňových záležitostech a na automatickou výměnu informací s cílem zajistit plné provedení této směrnice.

Pozměňovací návrh 50

Pozměňovací návrh 50

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 24 a (nový)

Článek 24 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 24a




  Zpráva a přezkum




  Dva roky po... [datum vstupu této směrnice v platnost] Komise provede posouzení uplatňování této směrnice a předloží zprávu Evropskému parlamentu a Radě, případně doplněnou o návrhy na její přezkum v souladu se zásadami spravedlivého zdanění digitálního odvětví.




  Komise posoudí zejména:










  a) | zvýšení sazby daně z digitálních služeb ze 3 % na 5 % a odpovídající daňovou úlevu s cílem omezit rozdíl ve skutečných daňových sazbách mezi tradičními a digitálními společnostmi; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 24a

Zpráva a přezkum

Dva roky po... [datum vstupu této směrnice v platnost] Komise provede posouzení uplatňování této směrnice a předloží zprávu Evropskému parlamentu a Radě, případně doplněnou o návrhy na její přezkum v souladu se zásadami spravedlivého zdanění digitálního odvětví.

Komise posoudí zejména:

a)

zvýšení sazby daně z digitálních služeb ze 3 % na 5 % a odpovídající daňovou úlevu s cílem omezit rozdíl ve skutečných daňových sazbách mezi tradičními a digitálními společnostmi;

| b) | rozsah daně z digitálních služeb, včetně rozšíření tohoto rozsahu na prodej zboží a služeb, u nichž je smlouva uzavřena online prostřednictvím digitálních platforem; |
| --- | --- |

b)

rozsah daně z digitálních služeb, včetně rozšíření tohoto rozsahu na prodej zboží a služeb, u nichž je smlouva uzavřena online prostřednictvím digitálních platforem;

| c) | výši daně odvedené v každém členském státě; |
| --- | --- |

c)

výši daně odvedené v každém členském státě;

| d) | druh digitálních činností spadajících do oblasti působnosti této směrnice; |
| --- | --- |

d)

druh digitálních činností spadajících do oblasti působnosti této směrnice;

| e) | potenciální praktiky daňového plánování, které subjekty použily, aby se vyhnuly placení daně z digitálních služeb; |
| --- | --- |

e)

potenciální praktiky daňového plánování, které subjekty použily, aby se vyhnuly placení daně z digitálních služeb;

| f) | fungování mechanismu jednotného správního místa a spolupráci mezi členskými státy a |
| --- | --- |

f)

fungování mechanismu jednotného správního místa a spolupráci mezi členskými státy a

| g) | celkový dopad na vnitřní trh s ohledem na možné narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

g)

celkový dopad na vnitřní trh s ohledem na možné narušení hospodářské soutěže.

Pozměňovací návrh 51

Pozměňovací návrh 51

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 24 b (nový)

Článek 24 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 24b




  Oznamovací povinnosti




  Členské státy každoročně předkládají Komisi příslušné číselné údaje a informace o placení daně z digitálních služeb subjekty, o fungování mechanismu jednotného správního místa a o spolupráci s ostatními členskými státy pro účely výběru daně a plateb. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 24b

Oznamovací povinnosti

Členské státy každoročně předkládají Komisi příslušné číselné údaje a informace o placení daně z digitálních služeb subjekty, o fungování mechanismu jednotného správního místa a o spolupráci s ostatními členskými státy pro účely výběru daně a plateb.

Pozměňovací návrh 52

Pozměňovací návrh 52

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 25 a (nový)

Článek 25 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 25a




  Ustanovení o skončení platnosti podmíněné trvalými opatřeními




  Daň z digitálních služeb je dočasným opatřením, které bude nahrazeno trvalým řešením, a proto tato směrnice pozbyde platnosti s přijetím některé z následujících směrnic, podle toho, která bude přijata dříve:










  a) | směrnice Rady, kterou se stanoví pravidla týkající se zdanění právnických osob v případě významné digitální přítomnosti; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 25a

Ustanovení o skončení platnosti podmíněné trvalými opatřeními

Daň z digitálních služeb je dočasným opatřením, které bude nahrazeno trvalým řešením, a proto tato směrnice pozbyde platnosti s přijetím některé z následujících směrnic, podle toho, která bude přijata dříve:

a)

směrnice Rady, kterou se stanoví pravidla týkající se zdanění právnických osob v případě významné digitální přítomnosti;

| b) | směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob a o společném základu daně z příjmů právnických osob, včetně digitální stálé provozovny, jak je navrhováno v legislativních usneseních Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o návrhu směrnice Rady o společném základu daně z příjmů právnických osob a o návrhu směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmu právnických osob nebo |
| --- | --- |

b)

směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob a o společném základu daně z příjmů právnických osob, včetně digitální stálé provozovny, jak je navrhováno v legislativních usneseních Evropského parlamentu ze dne 15. března 2018 o návrhu směrnice Rady o společném základu daně z příjmů právnických osob a o návrhu směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmu právnických osob nebo

| c) | směrnice, kterou se provádí politická dohoda dosažená v rámci mezinárodního fóra, jako je OECD nebo OSN. |
| --- | --- |

c)

směrnice, kterou se provádí politická dohoda dosažená v rámci mezinárodního fóra, jako je OECD nebo OSN.

---

(1a)  
  Zdroj: Výpočty na základě posouzení dopadu provedeného Evropskou komisí na základě ZEW (2016, 2017) a ZEW et al. (2017).

1a

Zdroj: Výpočty na základě posouzení dopadu provedeného Evropskou komisí na základě ZEW (2016, 2017) a ZEW et al. (2017).

(3)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Strategie pro jednotný digitální trh v Evropě“ (COM(2015)0192 ze dne 6.5.2015).

3

(3)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Strategie pro jednotný digitální trh v Evropě“ (COM(2015)0192 ze dne 6.5.2015).

3

(6)  Návrh směrnice Rady, která stanoví pravidla týkající se zdanění právnických osob v případě významné digitální přítomnosti (COM(2018)0147).

6

(7)  Doporučení Komise ohledně zdanění právnických osob v případě významné digitální přítomnosti (C(2018)1650).

7

(6)  Návrh směrnice Rady, která stanoví pravidla týkající se zdanění právnických osob v případě významné digitální přítomnosti (COM(2018)0147).

6

(7)  Doporučení Komise ohledně zdanění právnických osob v případě významné digitální přítomnosti (C(2018)1650).

7

(9)  
  Viz článek 2 návrhu směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmu právnických osob (CCCTB) (COM(2016)0683).

9

Viz článek 2 návrhu směrnice Rady o společném konsolidovaném základu daně z příjmu právnických osob (CCCTB) (COM(2016)0683).

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

10

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

10

---

| 13.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 388/868 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 388/868

---

P8_TA(2018)0524

Zdanění právnických osob v případě významné digitální přítomnosti *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2018 o návrhu směrnice Rady, kterou se stanoví pravidla týkající se zdanění právnických osob v případě významné digitální přítomnosti (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS))

(Zvláštní legislativní postup – konzultace)

(2020/C 388/48)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2018)0147), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2018)0147),

| — | s ohledem na článek 115 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0138/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 115 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C8-0138/2018),

| — | s ohledem na odůvodněná stanoviska předložená dánským parlamentem, irským parlamentem, maltským parlamentem a nizozemskou První komorou v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity, |
| --- | --- |

—

s ohledem na odůvodněná stanoviska předložená dánským parlamentem, irským parlamentem, maltským parlamentem a nizozemskou První komorou v rámci protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality uvádějící, že návrh legislativního aktu není v souladu se zásadou subsidiarity,

| — | s ohledem na článek 78c jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 78c jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A8-0426/2018), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A8-0426/2018),

| 1. | schvaluje pozměněný návrh Komise; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 293 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie změnila odpovídajícím způsobem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

5.

Pozměňovací návrh 1

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (1) | Rychlá transformace globální ekonomiky v důsledku digitalizace přináší nové tlaky na systémy daně z příjmu právnických osob jak na úrovni Unie, tak i na mezinárodní úrovni, a vyvolává otázky ohledně schopnosti stanovit, kde by digitální společnosti měly platit daně a kolik by měly platit. Ačkoliv subjekty působící na mezinárodní úrovni, jako je skupina G20, uznávají potřebu přizpůsobit pravidla daně z příjmu právnických osob digitální ekonomice, dosažení dohody na celosvětové úrovni bude pravděpodobně náročné. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(1)

Rychlá transformace globální ekonomiky v důsledku digitalizace přináší nové tlaky na systémy daně z příjmu právnických osob jak na úrovni Unie, tak i na mezinárodní úrovni, a vyvolává otázky ohledně schopnosti stanovit, kde by digitální společnosti měly platit daně a kolik by měly platit. Ačkoliv subjekty působící na mezinárodní úrovni, jako je skupina G20, uznávají potřebu přizpůsobit pravidla daně z příjmu právnických osob digitální ekonomice, dosažení dohody na celosvětové úrovni bude pravděpodobně náročné.

| (1) | Rychlá transformace globální ekonomiky v důsledku digitalizace přináší nové tlaky na systémy daně z příjmu právnických osob jak na úrovni Unie, tak i na mezinárodní úrovni, a vyvolává otázky ohledně schopnosti stanovit, kde by digitální společnosti měly platit daně a kolik by měly platit. Ačkoliv subjekty působící na mezinárodní úrovni, jako je skupina G20, uznávají potřebu přizpůsobit pravidla daně z příjmu právnických osob digitální ekonomice, dosažení dohody na celosvětové úrovni bude pravděpodobně náročné
  a v blízké budoucnosti k němu nedojde
  . |
| --- | --- |

(1)

Rychlá transformace globální ekonomiky v důsledku digitalizace přináší nové tlaky na systémy daně z příjmu právnických osob jak na úrovni Unie, tak i na mezinárodní úrovni, a vyvolává otázky ohledně schopnosti stanovit, kde by digitální společnosti měly platit daně a kolik by měly platit. Ačkoliv subjekty působící na mezinárodní úrovni, jako je skupina G20, uznávají potřebu přizpůsobit pravidla daně z příjmu právnických osob digitální ekonomice, dosažení dohody na celosvětové úrovni bude pravděpodobně náročné
  a v blízké budoucnosti k němu nedojde
  .

Pozměňovací návrh 2

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (1a) | Nyní v digitálním věku, kdy se data, oproti práci a tradičním zdrojům v minulosti, stala novým ekonomickým zdrojem, a kdy velmi často multinacionální společnosti silně založené na digitálních činnostech provádějí optimalizace daní, jež jim umožňují vyhnout se a uniknout placení daní, je třeba vyvinout nový přístup, aby mohl být ustanoven spravedlivý a udržitelný systém zdanění digitální ekonomiky, který zajistí, aby digitální společnosti platily daně tam, kde provádějí skutečnou hospodářskou činnost. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(1a)

Nyní v digitálním věku, kdy se data, oproti práci a tradičním zdrojům v minulosti, stala novým ekonomickým zdrojem, a kdy velmi často multinacionální společnosti silně založené na digitálních činnostech provádějí optimalizace daní, jež jim umožňují vyhnout se a uniknout placení daní, je třeba vyvinout nový přístup, aby mohl být ustanoven spravedlivý a udržitelný systém zdanění digitální ekonomiky, který zajistí, aby digitální společnosti platily daně tam, kde provádějí skutečnou hospodářskou činnost.

Pozměňovací návrh 3

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (2) | Zpráva o Akci 1 týkající se eroze základu daně a přesouvání zisku (BEPS) „Řešení daňových problémů v digitální ekonomice“, kterou OECD zveřejnila v říjnu 2015, uvedla několik různých přístupů ke zdanění digitální ekonomiky, které pak podrobněji vyhodnotila ve své zprávě „Daňové problémy plynoucí z digitalizace – průběžná zpráva 2018“. Z důvodu urychlování digitální transformace ekonomiky narůstá potřeba hledat řešení, která by zajistila spravedlivé a efektivní zdanění digitálních společností. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(2)

Zpráva o Akci 1 týkající se eroze základu daně a přesouvání zisku (BEPS) „Řešení daňových problémů v digitální ekonomice“, kterou OECD zveřejnila v říjnu 2015, uvedla několik různých přístupů ke zdanění digitální ekonomiky, které pak podrobněji vyhodnotila ve své zprávě „Daňové problémy plynoucí z digitalizace – průběžná zpráva 2018“. Z důvodu urychlování digitální transformace ekonomiky narůstá potřeba hledat řešení, která by zajistila spravedlivé a efektivní zdanění digitálních společností.

| (2) | Zpráva o Akci 1 týkající se eroze základu daně a přesouvání zisku (BEPS) „Řešení daňových problémů v digitální ekonomice“, kterou OECD zveřejnila v říjnu 2015, uvedla několik různých přístupů ke zdanění digitální ekonomiky, které pak podrobněji vyhodnotila ve své zprávě „Daňové problémy plynoucí z digitalizace – průběžná zpráva 2018“. Z důvodu urychlování digitální transformace ekonomiky narůstá
  naléhavá
  potřeba hledat řešení, která by zajistila spravedlivé a efektivní zdanění digitálních společností.
  Dosavadní práce OECD týkající se zdanění digitální ekonomiky však nedosáhla dostatečného pokroku, což dokazuje, že je nutné pokročit v této záležitosti na úrovni Unie. Bez ohledu na potíže spojené s dosažením celosvětové dohody a kroky, jež Unie podniká v této směrnici, by se o tuto dohodu mělo stále intenzivně usilovat. Nebude-li existovat společný přístup na úrovni Unie, přijmou členské státy jednostranná řešení, jež povedou k právní nejistotě a zkomplikují činnost společností působících přeshraničně a daňových orgánů. Jak to požaduje vyšetřovací výbor Evropského parlamentu pro praní peněz, vyhýbání se daňovým povinnostem a daňové úniky (PANA) a jeho zvláštní výbor pro daňová rozhodnutí a jiná opatření podobná svojí povahou nebo účinkem (TAXE 2), měl by být zřízen zmocněný daňový orgán OSN, který by sloužil jako fórum pro debaty a diskuse o zmíněné dohodě a dalších záležitostech týkajících se mezinárodního daňového systému. |
| --- | --- |

(2)

Zpráva o Akci 1 týkající se eroze základu daně a přesouvání zisku (BEPS) „Řešení daňových problémů v digitální ekonomice“, kterou OECD zveřejnila v říjnu 2015, uvedla několik různých přístupů ke zdanění digitální ekonomiky, které pak podrobněji vyhodnotila ve své zprávě „Daňové problémy plynoucí z digitalizace – průběžná zpráva 2018“. Z důvodu urychlování digitální transformace ekonomiky narůstá
  naléhavá
  potřeba hledat řešení, která by zajistila spravedlivé a efektivní zdanění digitálních společností.
  Dosavadní práce OECD týkající se zdanění digitální ekonomiky však nedosáhla dostatečného pokroku, což dokazuje, že je nutné pokročit v této záležitosti na úrovni Unie. Bez ohledu na potíže spojené s dosažením celosvětové dohody a kroky, jež Unie podniká v této směrnici, by se o tuto dohodu mělo stále intenzivně usilovat. Nebude-li existovat společný přístup na úrovni Unie, přijmou členské státy jednostranná řešení, jež povedou k právní nejistotě a zkomplikují činnost společností působících přeshraničně a daňových orgánů. Jak to požaduje vyšetřovací výbor Evropského parlamentu pro praní peněz, vyhýbání se daňovým povinnostem a daňové úniky (PANA) a jeho zvláštní výbor pro daňová rozhodnutí a jiná opatření podobná svojí povahou nebo účinkem (TAXE 2), měl by být zřízen zmocněný daňový orgán OSN, který by sloužil jako fórum pro debaty a diskuse o zmíněné dohodě a dalších záležitostech týkajících se mezinárodního daňového systému.

Pozměňovací návrh 4

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (3a) | Evropský parlament v závěrečných zprávách vyšetřovacího výboru pro praní peněz, vyhýbání se daňovým povinnostem a daňové úniky a zvláštních výborů pro daňová rozhodnutí a jiná opatření podobná svojí povahou nebo účinkem dospěl k závěru, že je třeba řešit daňové problémy spojené s digitální ekonomikou. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3a)

Evropský parlament v závěrečných zprávách vyšetřovacího výboru pro praní peněz, vyhýbání se daňovým povinnostem a daňové úniky a zvláštních výborů pro daňová rozhodnutí a jiná opatření podobná svojí povahou nebo účinkem dospěl k závěru, že je třeba řešit daňové problémy spojené s digitální ekonomikou.

Pozměňovací návrh 5

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (4) | Evropská rada v závěrech ze dne 19. října 2017 zdůraznila potřebu efektivního a spravedlivého daňového systému vhodného pro digitální éru a uvedla, že očekává předložení příslušných návrhů Komise nejpozději na začátku roku 2018 (15). Závěry ze zasedání Rady ECOFIN ze dne 5. prosince 2017 zdůraznily, že globálně přijímaná definice stálé provozovny a související pravidla stanovování převodních cen a přiřazování zisku by měly nadále hrát stěžejní úlohu i při řešení výzev spojených se zdaněním zisků digitální ekonomiky, a podpořily úzkou spolupráci mezi EU, OECD a dalšími mezinárodními partnery při řešení výzev v oblasti zdanění zisků digitální ekonomiky (16). V tomto ohledu by členské státy měly mít povinnost zahrnout do svých vnitrostátních systémů zdanění příjmů právnických osob pravidla, která jim umožní uplatňovat své daňové nároky. Měly by tedy být vyjasněny různé daně z příjmu právnických osob uplatňované v členských státech. Tato pravidla by měla rozšířit definici stálé provozovny a stanovit zdanitelný vztah významné digitální přítomnosti v příslušných jurisdikcích. Kromě toho by měly být stanoveny obecné zásady pro přidělování zdanitelných zisků takovéto digitální přítomnosti. Tato pravidla by se v zásadě měla vztahovat na všechny daňové poplatníky z řad právnických osob bez ohledu na to, kde mají daňovou rezidenci, ať již v Unii nebo mimo ni. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4)

Evropská rada v závěrech ze dne 19. října 2017 zdůraznila potřebu efektivního a spravedlivého daňového systému vhodného pro digitální éru a uvedla, že očekává předložení příslušných návrhů Komise nejpozději na začátku roku 2018 (15). Závěry ze zasedání Rady ECOFIN ze dne 5. prosince 2017 zdůraznily, že globálně přijímaná definice stálé provozovny a související pravidla stanovování převodních cen a přiřazování zisku by měly nadále hrát stěžejní úlohu i při řešení výzev spojených se zdaněním zisků digitální ekonomiky, a podpořily úzkou spolupráci mezi EU, OECD a dalšími mezinárodními partnery při řešení výzev v oblasti zdanění zisků digitální ekonomiky (16). V tomto ohledu by členské státy měly mít povinnost zahrnout do svých vnitrostátních systémů zdanění příjmů právnických osob pravidla, která jim umožní uplatňovat své daňové nároky. Měly by tedy být vyjasněny různé daně z příjmu právnických osob uplatňované v členských státech. Tato pravidla by měla rozšířit definici stálé provozovny a stanovit zdanitelný vztah významné digitální přítomnosti v příslušných jurisdikcích. Kromě toho by měly být stanoveny obecné zásady pro přidělování zdanitelných zisků takovéto digitální přítomnosti. Tato pravidla by se v zásadě měla vztahovat na všechny daňové poplatníky z řad právnických osob bez ohledu na to, kde mají daňovou rezidenci, ať již v Unii nebo mimo ni.

| (4) | Evropská rada v závěrech ze dne 19. října 2017 zdůraznila potřebu efektivního a spravedlivého daňového systému vhodného pro digitální éru a uvedla, že očekává předložení příslušných návrhů Komise nejpozději na začátku roku 2018 (15). Závěry ze zasedání Rady ECOFIN ze dne 5. prosince 2017 zdůraznily, že globálně přijímaná definice stálé provozovny a související pravidla stanovování převodních cen a přiřazování zisku by měly nadále hrát stěžejní úlohu i při řešení výzev spojených se zdaněním zisků digitální ekonomiky, a podpořily úzkou spolupráci mezi EU, OECD a dalšími mezinárodními partnery při řešení výzev v oblasti zdanění zisků digitální ekonomiky (16). V tomto ohledu by členské státy měly mít povinnost zahrnout do svých vnitrostátních systémů zdanění příjmů právnických osob pravidla, která jim umožní uplatňovat své daňové nároky. Měly by tedy být vyjasněny různé daně z příjmu právnických osob uplatňované v členských státech. Tato pravidla by měla rozšířit definici stálé provozovny a stanovit zdanitelný vztah významné digitální přítomnosti v příslušných jurisdikcích. Kromě toho by měly být stanoveny obecné zásady pro přidělování zdanitelných zisků takovéto digitální přítomnosti. Tato pravidla by se v zásadě měla vztahovat na všechny daňové poplatníky z řad právnických osob bez ohledu na
  jejich velikost a na
  to, kde mají daňovou rezidenci, ať již v Unii nebo mimo ni.
  Mimoto společná pravidla stanovená v této směrnici požadují širší sjednocení základu daně z příjmů právnických osob v Unii pro všechny právnické osoby. Proto by tato směrnice neměla omezovat či zdržovat práci na návrhu společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob. |
| --- | --- |

(4)

Evropská rada v závěrech ze dne 19. října 2017 zdůraznila potřebu efektivního a spravedlivého daňového systému vhodného pro digitální éru a uvedla, že očekává předložení příslušných návrhů Komise nejpozději na začátku roku 2018 (15). Závěry ze zasedání Rady ECOFIN ze dne 5. prosince 2017 zdůraznily, že globálně přijímaná definice stálé provozovny a související pravidla stanovování převodních cen a přiřazování zisku by měly nadále hrát stěžejní úlohu i při řešení výzev spojených se zdaněním zisků digitální ekonomiky, a podpořily úzkou spolupráci mezi EU, OECD a dalšími mezinárodními partnery při řešení výzev v oblasti zdanění zisků digitální ekonomiky (16). V tomto ohledu by členské státy měly mít povinnost zahrnout do svých vnitrostátních systémů zdanění příjmů právnických osob pravidla, která jim umožní uplatňovat své daňové nároky. Měly by tedy být vyjasněny různé daně z příjmu právnických osob uplatňované v členských státech. Tato pravidla by měla rozšířit definici stálé provozovny a stanovit zdanitelný vztah významné digitální přítomnosti v příslušných jurisdikcích. Kromě toho by měly být stanoveny obecné zásady pro přidělování zdanitelných zisků takovéto digitální přítomnosti. Tato pravidla by se v zásadě měla vztahovat na všechny daňové poplatníky z řad právnických osob bez ohledu na
  jejich velikost a na
  to, kde mají daňovou rezidenci, ať již v Unii nebo mimo ni.
  Mimoto společná pravidla stanovená v této směrnici požadují širší sjednocení základu daně z příjmů právnických osob v Unii pro všechny právnické osoby. Proto by tato směrnice neměla omezovat či zdržovat práci na návrhu společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob.

Pozměňovací návrh 6

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (5) | Tato pravidla by se však neměla vztahovat na subjekty, které jsou daňovými rezidenty v jurisdikci mimo Unii, pro kterou existuje platná smlouva o zamezení dvojího zdanění s členským státem, v němž existuje významná digitální přítomnost, a to pokud taková smlouva neobsahuje ustanovení o významné digitální přítomnosti, která
  zakládá
  podobná práva a povinnosti ve vztahu k této jurisdikci mimo Unii jako tato směrnice. Cílem je zabránit jakémukoli rozporu se smlouvami o zamezení dvojího zdanění s jurisdikcemi mimo Unii, jelikož jurisdikce mimo Unii obecně nejsou vázány právními předpisy Unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5)

Tato pravidla by se však neměla vztahovat na subjekty, které jsou daňovými rezidenty v jurisdikci mimo Unii, pro kterou existuje platná smlouva o zamezení dvojího zdanění s členským státem, v němž existuje významná digitální přítomnost, a to pokud taková smlouva neobsahuje ustanovení o významné digitální přítomnosti, která
  zakládá
  podobná práva a povinnosti ve vztahu k této jurisdikci mimo Unii jako tato směrnice. Cílem je zabránit jakémukoli rozporu se smlouvami o zamezení dvojího zdanění s jurisdikcemi mimo Unii, jelikož jurisdikce mimo Unii obecně nejsou vázány právními předpisy Unie.

| (5) | Tato pravidla by se však neměla vztahovat na subjekty, které jsou daňovými rezidenty v jurisdikci mimo Unii, pro kterou existuje platná smlouva o zamezení dvojího zdanění s členským státem, v němž existuje významná digitální přítomnost, a to pokud taková smlouva neobsahuje ustanovení o významné digitální přítomnosti, která
  zakládají
  podobná práva a povinnosti ve vztahu k této jurisdikci mimo Unii jako tato směrnice. Cílem je zabránit jakémukoli rozporu se smlouvami o zamezení dvojího zdanění s jurisdikcemi mimo Unii, jelikož jurisdikce mimo Unii obecně nejsou vázány právními předpisy Unie.
  Aby však byla ustanovení obsažená v této směrnici plně účinná, členské státy by měly naléhavě v případě potřeby upravit své smlouvy o zamezení dvojího zdanění platné v současnosti a začlenit do nich ustanovení o významné digitální přítomnosti, a vytvořit tak podobná práva a povinnosti ve vztahu k jurisdikci mimo Unii, jako stanoví tato směrnice. Komise může předložit návrh unijního modelu změny smlouvy o zdanění, který by mohl být použit k náhradě tisíců bilaterálních smluv uzavřených jednotlivými členskými státy. |
| --- | --- |

(5)

Tato pravidla by se však neměla vztahovat na subjekty, které jsou daňovými rezidenty v jurisdikci mimo Unii, pro kterou existuje platná smlouva o zamezení dvojího zdanění s členským státem, v němž existuje významná digitální přítomnost, a to pokud taková smlouva neobsahuje ustanovení o významné digitální přítomnosti, která
  zakládají
  podobná práva a povinnosti ve vztahu k této jurisdikci mimo Unii jako tato směrnice. Cílem je zabránit jakémukoli rozporu se smlouvami o zamezení dvojího zdanění s jurisdikcemi mimo Unii, jelikož jurisdikce mimo Unii obecně nejsou vázány právními předpisy Unie.
  Aby však byla ustanovení obsažená v této směrnici plně účinná, členské státy by měly naléhavě v případě potřeby upravit své smlouvy o zamezení dvojího zdanění platné v současnosti a začlenit do nich ustanovení o významné digitální přítomnosti, a vytvořit tak podobná práva a povinnosti ve vztahu k jurisdikci mimo Unii, jako stanoví tato směrnice. Komise může předložit návrh unijního modelu změny smlouvy o zdanění, který by mohl být použit k náhradě tisíců bilaterálních smluv uzavřených jednotlivými členskými státy.

Pozměňovací návrh 9

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (8) | Hlavním cílem této směrnice je zlepšit odolnost vnitřního trhu jako celku za účelem řešení problémů zdanění digitalizované ekonomiky. Tohoto cíle nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni jednotlivých členských států, neboť digitální podniky mohou operovat přes hranice bez jakékoliv fyzické přítomnosti
  v
  dané jurisdikci, a jsou proto potřebná pravidla, která zajistí, aby podniky platily daně v jurisdikci, ve které vytváří zisk. Vzhledem k tomuto přeshraničnímu rozměru má iniciativa na úrovni Unie ve srovnání s tím, čeho by mohlo dosáhnout množství vnitrostátních opatření, větší přidanou hodnotu. K zajištění jednotného uplatňování pravidel o významné digitální přítomnosti v Unii je nezbytná společná iniciativa v rámci vnitřního trhu. Jednostranné a různorodé přístupy jednotlivých členských států by mohly být neúčinné a v důsledku vzniku protichůdných přístupů vnitrostátních politik, narušení trhu a daňových překážek pro podniky v Unii by mohly vést k roztříštění jednotného trhu. Jelikož cílů této směrnice lze lépe dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8)

Hlavním cílem této směrnice je zlepšit odolnost vnitřního trhu jako celku za účelem řešení problémů zdanění digitalizované ekonomiky. Tohoto cíle nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni jednotlivých členských států, neboť digitální podniky mohou operovat přes hranice bez jakékoliv fyzické přítomnosti
  v
  dané jurisdikci, a jsou proto potřebná pravidla, která zajistí, aby podniky platily daně v jurisdikci, ve které vytváří zisk. Vzhledem k tomuto přeshraničnímu rozměru má iniciativa na úrovni Unie ve srovnání s tím, čeho by mohlo dosáhnout množství vnitrostátních opatření, větší přidanou hodnotu. K zajištění jednotného uplatňování pravidel o významné digitální přítomnosti v Unii je nezbytná společná iniciativa v rámci vnitřního trhu. Jednostranné a různorodé přístupy jednotlivých členských států by mohly být neúčinné a v důsledku vzniku protichůdných přístupů vnitrostátních politik, narušení trhu a daňových překážek pro podniky v Unii by mohly vést k roztříštění jednotného trhu. Jelikož cílů této směrnice lze lépe dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (8) | Hlavním cílem této směrnice je zlepšit odolnost vnitřního trhu jako celku za účelem řešení problémů zdanění digitalizované ekonomiky
  , a zároveň dodržovat zásadu daňové neutrality a rovněž volného pohybu služeb v rámci jednotného trhu a bez diskriminace mezi společnostmi sídlícími v Unii i mimo ni
  . Tohoto cíle nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni jednotlivých členských států, neboť digitální podniky mohou operovat přes hranice bez jakékoliv fyzické přítomnosti
  nebo jen s malou fyzickou přítomností v
   dané jurisdikci, a jsou proto potřebná pravidla, která zajistí, aby podniky platily daně v jurisdikci, ve které vytváří zisk. Vzhledem k tomuto přeshraničnímu rozměru má iniciativa na úrovni Unie ve srovnání s tím, čeho by mohlo dosáhnout množství vnitrostátních opatření, větší přidanou hodnotu. K zajištění jednotného uplatňování pravidel o významné digitální přítomnosti v Unii je nezbytná společná iniciativa v rámci vnitřního trhu. Jednostranné a různorodé přístupy jednotlivých členských států by mohly být neúčinné a v důsledku vzniku protichůdných přístupů vnitrostátních politik, narušení trhu a daňových překážek pro podniky v Unii by mohly vést k roztříštění jednotného trhu.
  Zvláštní pozornost by proto měla být věnována tomu, aby byl přístup Unie spravedlivý a nediskriminační vůči jakémukoli jednotlivému členskému státu.
  Jelikož cílů této směrnice lze lépe dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(8)

Hlavním cílem této směrnice je zlepšit odolnost vnitřního trhu jako celku za účelem řešení problémů zdanění digitalizované ekonomiky
  , a zároveň dodržovat zásadu daňové neutrality a rovněž volného pohybu služeb v rámci jednotného trhu a bez diskriminace mezi společnostmi sídlícími v Unii i mimo ni
  . Tohoto cíle nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni jednotlivých členských států, neboť digitální podniky mohou operovat přes hranice bez jakékoliv fyzické přítomnosti
  nebo jen s malou fyzickou přítomností v
   dané jurisdikci, a jsou proto potřebná pravidla, která zajistí, aby podniky platily daně v jurisdikci, ve které vytváří zisk. Vzhledem k tomuto přeshraničnímu rozměru má iniciativa na úrovni Unie ve srovnání s tím, čeho by mohlo dosáhnout množství vnitrostátních opatření, větší přidanou hodnotu. K zajištění jednotného uplatňování pravidel o významné digitální přítomnosti v Unii je nezbytná společná iniciativa v rámci vnitřního trhu. Jednostranné a různorodé přístupy jednotlivých členských států by mohly být neúčinné a v důsledku vzniku protichůdných přístupů vnitrostátních politik, narušení trhu a daňových překážek pro podniky v Unii by mohly vést k roztříštění jednotného trhu.
  Zvláštní pozornost by proto měla být věnována tomu, aby byl přístup Unie spravedlivý a nediskriminační vůči jakémukoli jednotlivému členskému státu.
  Jelikož cílů této směrnice lze lépe dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

Pozměňovací návrh 10

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 8 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (8a) | S cílem zřítit koherentní a konzistentní rámec pro daňový základ pro všechny společnosti, by se pojem významné digitální přítomnosti a řešení uvedená v této směrnici rovněž měly stát nedílnou součástí směrnic Rady o společném základu daně z příjmů právnických osob a o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8a)

S cílem zřítit koherentní a konzistentní rámec pro daňový základ pro všechny společnosti, by se pojem významné digitální přítomnosti a řešení uvedená v této směrnici rovněž měly stát nedílnou součástí směrnic Rady o společném základu daně z příjmů právnických osob a o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob.

Pozměňovací návrh 40

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 8 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (8b) | Pokud tento návrh nevyústí v dohodu, a tudíž se mu nepodaří odstranit narušení hospodářské soutěže a daňové překážky pro podniky v Unii, Komise by měla vydat nový návrh založený na článku 116 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Evropský parlament a Rada jednají v souladu s řádným legislativním postupem pro vydávání potřebných směrnic. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8b)

Pokud tento návrh nevyústí v dohodu, a tudíž se mu nepodaří odstranit narušení hospodářské soutěže a daňové překážky pro podniky v Unii, Komise by měla vydat nový návrh založený na článku 116 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Evropský parlament a Rada jednají v souladu s řádným legislativním postupem pro vydávání potřebných směrnic.

Pozměňovací návrh 11

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 9

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (9) | Je nezbytné zajistit, aby veškeré zpracování osobních údajů prováděné v souvislosti s touto směrnicí bylo prováděno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (17), včetně povinností přijmout příslušná technická a organizační opatření nezbytná k plnění povinností uložených uvedeným nařízením, a to zejména těch, které se týkají zákonnosti zpracování, bezpečnosti zpracovatelských činností, poskytování informací a práv subjektů údajů či záměrné a standardní ochrany osobních údajů. Osobní údaje by měly být vždy, kdy je to možné, anonymizovány. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9)

Je nezbytné zajistit, aby veškeré zpracování osobních údajů prováděné v souvislosti s touto směrnicí bylo prováděno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (17), včetně povinností přijmout příslušná technická a organizační opatření nezbytná k plnění povinností uložených uvedeným nařízením, a to zejména těch, které se týkají zákonnosti zpracování, bezpečnosti zpracovatelských činností, poskytování informací a práv subjektů údajů či záměrné a standardní ochrany osobních údajů. Osobní údaje by měly být vždy, kdy je to možné, anonymizovány.

| (9) | Je nezbytné zajistit, aby veškeré zpracování osobních údajů prováděné v souvislosti s touto směrnicí bylo prováděno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (17), včetně povinností přijmout příslušná technická a organizační opatření nezbytná k plnění povinností uložených uvedeným nařízením, a to zejména těch, které se týkají zákonnosti zpracování, bezpečnosti zpracovatelských činností, poskytování informací a práv subjektů údajů či záměrné a standardní ochrany osobních údajů
  , s náležitým ohledem na zásady nezbytnosti a proporcionality
  . Osobní údaje by měly být vždy, kdy je to možné, anonymizovány.
  Údaje, které mohou být od uživatelů shromažďovány pro účely použití této směrnice, by měly být omezeny výhradně na údaje uvádějící členský stát, ve kterém se uživatelé nacházejí, aniž by umožňovaly identifikaci uživatele. |
| --- | --- |

(9)

Je nezbytné zajistit, aby veškeré zpracování osobních údajů prováděné v souvislosti s touto směrnicí bylo prováděno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (17), včetně povinností přijmout příslušná technická a organizační opatření nezbytná k plnění povinností uložených uvedeným nařízením, a to zejména těch, které se týkají zákonnosti zpracování, bezpečnosti zpracovatelských činností, poskytování informací a práv subjektů údajů či záměrné a standardní ochrany osobních údajů
  , s náležitým ohledem na zásady nezbytnosti a proporcionality
  . Osobní údaje by měly být vždy, kdy je to možné, anonymizovány.
  Údaje, které mohou být od uživatelů shromažďovány pro účely použití této směrnice, by měly být omezeny výhradně na údaje uvádějící členský stát, ve kterém se uživatelé nacházejí, aniž by umožňovaly identifikaci uživatele.

Pozměňovací návrh 12

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 10

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (10) | Komise by měla
  pět let
  po vstupu této směrnice v 
  platnost
  zhodnotit její provádění a podat o něm Radě zprávu. Členské státy by měly Komisi poskytnout veškeré informace, které jsou k tomuto hodnocení nezbytné. Měl by být zřízen poradní výbor DigiTax, který by se zabýval otázkami týkajícími se uplatňování této směrnice. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10)

Komise by měla
  pět let
  po vstupu této směrnice v 
  platnost
  zhodnotit její provádění a podat o něm Radě zprávu. Členské státy by měly Komisi poskytnout veškeré informace, které jsou k tomuto hodnocení nezbytné. Měl by být zřízen poradní výbor DigiTax, který by se zabýval otázkami týkajícími se uplatňování této směrnice.

| (10) | Komise by měla
  do ... [tři roky
  po vstupu této směrnice v 
  platnost]
  zhodnotit její provádění a podat o něm
  Evropskému parlamentu a
  Radě zprávu
  , zejména o administrativní zátěži a dodatečných nákladech pro podniky, zejména malé a střední podniky, dopadech systému zdanění podle této směrnice na příjmy členských států, dopadu na osobní údaje uživatelů a dopadu na vnitřní trh jako celek se zvláštním ohledem na možné narušení hospodářské soutěže mezi společnostmi, které podléhají novým pravidlům stanoveným touto směrnicí. Při přezkumu by se rovněž mělo posoudit, zda není třeba změnit typy služeb, na něž se tato směrnice vztahuje, nebo definici významné digitální přítomnosti
  . Členské státy by měly Komisi poskytnout veškeré informace, které jsou k tomuto hodnocení nezbytné. Měl by být zřízen poradní výbor DigiTax, který by se zabýval otázkami týkajícími se uplatňování této směrnice.
  Tento výbor by měl zveřejňovat své programy a před jejich výběrem by se měl ujistit, že členové výboru nejsou ve střetu zájmů. Na schůze tohoto výboru by měl být zván pozorovatel z Evropského parlamentu. |
| --- | --- |

(10)

Komise by měla
  do ... [tři roky
  po vstupu této směrnice v 
  platnost]
  zhodnotit její provádění a podat o něm
  Evropskému parlamentu a
  Radě zprávu
  , zejména o administrativní zátěži a dodatečných nákladech pro podniky, zejména malé a střední podniky, dopadech systému zdanění podle této směrnice na příjmy členských států, dopadu na osobní údaje uživatelů a dopadu na vnitřní trh jako celek se zvláštním ohledem na možné narušení hospodářské soutěže mezi společnostmi, které podléhají novým pravidlům stanoveným touto směrnicí. Při přezkumu by se rovněž mělo posoudit, zda není třeba změnit typy služeb, na něž se tato směrnice vztahuje, nebo definici významné digitální přítomnosti
  . Členské státy by měly Komisi poskytnout veškeré informace, které jsou k tomuto hodnocení nezbytné. Měl by být zřízen poradní výbor DigiTax, který by se zabýval otázkami týkajícími se uplatňování této směrnice.
  Tento výbor by měl zveřejňovat své programy a před jejich výběrem by se měl ujistit, že členové výboru nejsou ve střetu zájmů. Na schůze tohoto výboru by měl být zván pozorovatel z Evropského parlamentu.

Pozměňovací návrh 13

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 10 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (10a) | Vzhledem k administrativním nákladům významné digitální přítomnosti by mělo být zajištěno, aby malé a střední podniky nespadaly neúmyslně do oblasti působnosti této směrnice. Komise by měla v rámci přezkumu přezkoumat, do jaké míry se tato směrnice nepříznivě dotýká malých a středních podniků. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10a)

Vzhledem k administrativním nákladům významné digitální přítomnosti by mělo být zajištěno, aby malé a střední podniky nespadaly neúmyslně do oblasti působnosti této směrnice. Komise by měla v rámci přezkumu přezkoumat, do jaké míry se tato směrnice nepříznivě dotýká malých a středních podniků.

Pozměňovací návrh 14

Návrh směrnice

Bod odůvodnění 12 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (12a) | Vzhledem k tomu, že ustanovení této směrnice mají být trvalým a komplexním řešením otázky zdanění digitální ekonomiky, prozatímní řešení zdanění digitálních služeb stanovené ve směrnici o společném systému daně z digitálních služeb jako daně z příjmu z poskytování určitých digitálních služeb automaticky přestane platit, jakmile ustanovení této směrnice vstoupí v platnost. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(12a)

Vzhledem k tomu, že ustanovení této směrnice mají být trvalým a komplexním řešením otázky zdanění digitální ekonomiky, prozatímní řešení zdanění digitálních služeb stanovené ve směrnici o společném systému daně z digitálních služeb jako daně z příjmu z poskytování určitých digitálních služeb automaticky přestane platit, jakmile ustanovení této směrnice vstoupí v platnost.

Pozměňovací návrh 15

Návrh směrnice

Čl. 2 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Tato směrnice se vztahuje na subjekty bez ohledu na to, kde mají daňovou rezidenci, ať již v členském státě, nebo ve třetí zemi. | Tato směrnice se vztahuje na subjekty bez ohledu na
  jejich velikost a na
  to, kde mají daňovou rezidenci, ať již v členském státě, nebo ve třetí zemi. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Tato směrnice se vztahuje na subjekty bez ohledu na to, kde mají daňovou rezidenci, ať již v členském státě, nebo ve třetí zemi.

Tato směrnice se vztahuje na subjekty bez ohledu na
  jejich velikost a na
  to, kde mají daňovou rezidenci, ať již v členském státě, nebo ve třetí zemi.

Pozměňovací návrh 19

Návrh směrnice

Čl. 4 – odst. 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 6.   Členský stát, v němž je zařízení uživatele používáno, se určí podle adresy internetového protokolu (IP adresy) zařízení nebo jakýmkoli jiným způsobem geolokalizace, je-li tento způsob přesnější. | 6.   Členský stát, v němž je zařízení uživatele používáno, se určí podle adresy internetového protokolu (IP adresy) zařízení nebo jakýmkoli jiným způsobem geolokalizace, je-li tento způsob přesnější
  , aniž by byla umožněna identifikace uživatele, v souladu s nařízením (EU) 2016/679. Daňový orgán členských států je informován o metodě používané k určení polohy uživatelů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

6.   Členský stát, v němž je zařízení uživatele používáno, se určí podle adresy internetového protokolu (IP adresy) zařízení nebo jakýmkoli jiným způsobem geolokalizace, je-li tento způsob přesnější.

6.   Členský stát, v němž je zařízení uživatele používáno, se určí podle adresy internetového protokolu (IP adresy) zařízení nebo jakýmkoli jiným způsobem geolokalizace, je-li tento způsob přesnější
  , aniž by byla umožněna identifikace uživatele, v souladu s nařízením (EU) 2016/679. Daňový orgán členských států je informován o metodě používané k určení polohy uživatelů.

Pozměňovací návrh 21

Pozměňovací návrh 21

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 4 – odst. 7 a (nový)

Čl. 4 – odst. 7 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Daňový poplatník je povinen poskytnout daňovým orgánům veškeré informace důležité pro určení významné digitální přítomnosti v souladu s tímto článkem. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

7a.
     
  Daňový poplatník je povinen poskytnout daňovým orgánům veškeré informace důležité pro určení významné digitální přítomnosti v souladu s tímto článkem.

Pozměňovací návrh 23

Pozměňovací návrh 23

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 5 – odst. 5 – písm. a

Čl. 5 – odst. 5 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | sběr, uchovávání, zpracování, analýzu, šíření a prodej údajů uživatelů; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

sběr, uchovávání, zpracování, analýzu, šíření a prodej údajů uživatelů;

| a) | sběr, uchovávání, zpracování, analýzu,
  využívání, přenos,
  šíření a prodej údajů uživatelů; |
| --- | --- |

a)

sběr, uchovávání, zpracování, analýzu,
  využívání, přenos,
  šíření a prodej údajů uživatelů;

využívání, přenos,

Pozměňovací návrh 25

Pozměňovací návrh 25

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 5 – odst. 6 a (nový)

Čl. 5 – odst. 6 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Členské státy poskytnou svým vnitrostátním daňovým orgánům odpovídající lidské zdroje, odborné poradenství a rozpočtové prostředky a také zdroje na školení pracovníků, aby tyto orgány byly schopny připisovat zisky stálé provozovně a aby zohledňovaly digitální činnosti v daném členském státě. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6a.
     
  Členské státy poskytnou svým vnitrostátním daňovým orgánům odpovídající lidské zdroje, odborné poradenství a rozpočtové prostředky a také zdroje na školení pracovníků, aby tyto orgány byly schopny připisovat zisky stálé provozovně a aby zohledňovaly digitální činnosti v daném členském státě.

Pozměňovací návrh 26

Pozměňovací návrh 26

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 5 a (nový)

Článek 5 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 5a





  1.
     
  Do ... [datum vstupu této směrnice v platnost] vydá Komise pro daňové orgány pokyny ohledně toho, jak je třeba identifikovat, měřit a zdanit významnou digitální přítomnost a digitální služby. Tato pravidla budou harmonizována v celé Unii a budou vydána ve všech úředních jazycích Unie.






  2.
     
  Na základě pokynů uvedených v odstavci 1 vydá Komise pokyny s jasnou metodikou pro společnosti, aby samy posoudily, zda a které z jejich činností mají být započítány do významné digitální přítomnosti. Tyto pokyny budou vydány ve všech úředních jazycích Unie a budou k dispozici na internetových stránkách Komise. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 5a

1.
     
  Do ... [datum vstupu této směrnice v platnost] vydá Komise pro daňové orgány pokyny ohledně toho, jak je třeba identifikovat, měřit a zdanit významnou digitální přítomnost a digitální služby. Tato pravidla budou harmonizována v celé Unii a budou vydána ve všech úředních jazycích Unie.

2.
     
  Na základě pokynů uvedených v odstavci 1 vydá Komise pokyny s jasnou metodikou pro společnosti, aby samy posoudily, zda a které z jejich činností mají být započítány do významné digitální přítomnosti. Tyto pokyny budou vydány ve všech úředních jazycích Unie a budou k dispozici na internetových stránkách Komise.

Pozměňovací návrh 27

Pozměňovací návrh 27

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 5 b (nový)

Článek 5 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 5b




  Správní spolupráce




  Aby se zajistilo jednotné uplatňování této směrnice v Evropské unii, je výměna informací v oblasti daní automatická a povinná, jak stanoví směrnice Rady 2011/16/EU. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 5b

Správní spolupráce

Aby se zajistilo jednotné uplatňování této směrnice v Evropské unii, je výměna informací v oblasti daní automatická a povinná, jak stanoví směrnice Rady 2011/16/EU.

Pozměňovací návrh 28

Pozměňovací návrh 28

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 6 – název

Čl. 6 – název

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Přezkum | Zpráva o provádění a
  přezkum |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Přezkum

Zpráva o provádění a
  přezkum

Zpráva o provádění a

Pozměňovací návrh 29

Pozměňovací návrh 29

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 6 – odst. 1

Čl. 6 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Komise
  pět let
  po vstupu této směrnice v 
  platnost
  zhodnotí její provádění a podá o něm Radě zprávu. | 1.   Komise
  do ... [tři roky
  po vstupu této směrnice v 
  platnost]
  zhodnotí její provádění a podá o něm
  Evropskému parlamentu a
  Radě zprávu.
  V této zprávě bude zvláštní důraz kladen na administrativní zátěž a dodatečné náklady pro podniky, a zejména malé a střední podniky, dopad systému zdanění stanoveného v této směrnici na příjmy členských států, dopad této směrnice na osobní údaje uživatelů a dopad na vnitřní trh jako celek se zvláštním ohledem na možné narušení hospodářské soutěže mezi podniky, které podléhají novým pravidlům stanoveným touto směrnicí. Zpráva rovněž přezkoumá, zda by neměly být změněny různé typy služeb, na něž se směrnice vztahuje, nebo definice významné digitální přítomnosti. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Komise
  pět let
  po vstupu této směrnice v 
  platnost
  zhodnotí její provádění a podá o něm Radě zprávu.

1.   Komise
  do ... [tři roky
  po vstupu této směrnice v 
  platnost]
  zhodnotí její provádění a podá o něm
  Evropskému parlamentu a
  Radě zprávu.
  V této zprávě bude zvláštní důraz kladen na administrativní zátěž a dodatečné náklady pro podniky, a zejména malé a střední podniky, dopad systému zdanění stanoveného v této směrnici na příjmy členských států, dopad této směrnice na osobní údaje uživatelů a dopad na vnitřní trh jako celek se zvláštním ohledem na možné narušení hospodářské soutěže mezi podniky, které podléhají novým pravidlům stanoveným touto směrnicí. Zpráva rovněž přezkoumá, zda by neměly být změněny různé typy služeb, na něž se směrnice vztahuje, nebo definice významné digitální přítomnosti.

Pozměňovací návrh 30

Pozměňovací návrh 30

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 6 a (nový)

Článek 6 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 6a |
| | Výkon přenesené pravomoci |
| | 1.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku. |
| | 2.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci se Komisi svěřuje na dobu neurčitou od ... [datum vstupu této směrnice v platnost]. |
| | 3.
     
  Rada může přenesení pravomoci kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. |
| | 4.
     
  Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí Radě. |
| | 5.
     
  Akt v přenesené pravomoci vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jí byl tento akt oznámen, nebo pokud Rada před uplynutím této lhůty informuje Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 6a

Článek 6a

Výkon přenesené pravomoci

Výkon přenesené pravomoci

1.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.
     
  Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci se Komisi svěřuje na dobu neurčitou od ... [datum vstupu této směrnice v platnost].

3.
     
  Rada může přenesení pravomoci kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.
     
  Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí Radě.

5.
     
  Akt v přenesené pravomoci vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jí byl tento akt oznámen, nebo pokud Rada před uplynutím této lhůty informuje Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Pozměňovací návrh 31

Pozměňovací návrh 31

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 6 b (nový)

Článek 6 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 6b




  Odvolání




  Společnosti, jak z Unie, tak ze zemí mimo Unii, se mohou odvolat proti rozhodnutí, že služby, které poskytují, jsou digitálními službami v souladu s vnitrostátním právem. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 6b

Odvolání

Společnosti, jak z Unie, tak ze zemí mimo Unii, se mohou odvolat proti rozhodnutí, že služby, které poskytují, jsou digitálními službami v souladu s vnitrostátním právem.

Pozměňovací návrh 32

Pozměňovací návrh 32

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 6 c (nový)

Článek 6 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 6c




  Vyrozumění Evropského parlamentu




  Evropský parlament je informován o přijetí aktů v přenesené pravomoci Komisí, o námitkách k nim vyslovených a o zrušení přenesení pravomoci Radou. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 6c

Vyrozumění Evropského parlamentu

Evropský parlament je informován o přijetí aktů v přenesené pravomoci Komisí, o námitkách k nim vyslovených a o zrušení přenesení pravomoci Radou.

Pozměňovací návrh 33

Pozměňovací návrh 33

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 6 d (nový)

Článek 6 d (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 6d




  Pověření Evropské komise jednáním o daňových smlouvách se třetími zeměmi




  Členské státy svěří Komisi pravomoci, aby jejich jménem jednala o revizi či přijetí daňových smluv se třetími zeměmi v souladu s pravidly stanovenými v této směrnici, zejména pokud jde o začlenění definice významné digitální přítomnosti pro daňové účely. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 6d

Pověření Evropské komise jednáním o daňových smlouvách se třetími zeměmi

Členské státy svěří Komisi pravomoci, aby jejich jménem jednala o revizi či přijetí daňových smluv se třetími zeměmi v souladu s pravidly stanovenými v této směrnici, zejména pokud jde o začlenění definice významné digitální přítomnosti pro daňové účely.

Pozměňovací návrh 34

Pozměňovací návrh 34

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 7 – odst. 2

Čl. 7 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Výbor DigiTax se skládá ze zástupců členských států a Komise. Předsedou výboru je zástupce Komise. Agendu sekretariátu výboru zajišťuje Komise. | 2.   Výbor DigiTax se skládá ze zástupců členských států a Komise
  a z pozorovatele Evropského parlamentu.
  Předsedou výboru je zástupce Komise. Agendu sekretariátu výboru zajišťuje Komise.
  Výbor zveřejňuje své programy a jeho účastníci se předtím, než budou zvoleni, zbaví veškerých střetů zájmů. Zúčastněné strany včetně sociálních partnerů se mohou účastnit příslušných schůzí jako pozorovatelé. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Výbor DigiTax se skládá ze zástupců členských států a Komise. Předsedou výboru je zástupce Komise. Agendu sekretariátu výboru zajišťuje Komise.

2.   Výbor DigiTax se skládá ze zástupců členských států a Komise
  a z pozorovatele Evropského parlamentu.
  Předsedou výboru je zástupce Komise. Agendu sekretariátu výboru zajišťuje Komise.
  Výbor zveřejňuje své programy a jeho účastníci se předtím, než budou zvoleni, zbaví veškerých střetů zájmů. Zúčastněné strany včetně sociálních partnerů se mohou účastnit příslušných schůzí jako pozorovatelé.

Pozměňovací návrh 35

Pozměňovací návrh 35

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 7 – odst. 4

Čl. 7 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   Výbor DigiTax posoudí otázky týkající se uplatňování této směrnice, které vznesl předseda výboru, ať už z vlastního podnětu nebo na žádost zástupce členského státu, a informuje Komisi o svých závěrech. | 4.   Výbor DigiTax posoudí otázky týkající se uplatňování této směrnice, které vznesl předseda výboru, ať už z vlastního podnětu nebo na žádost zástupce
  Evropského parlamentu nebo
  členského státu, a informuje Komisi o svých závěrech. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.   Výbor DigiTax posoudí otázky týkající se uplatňování této směrnice, které vznesl předseda výboru, ať už z vlastního podnětu nebo na žádost zástupce členského státu, a informuje Komisi o svých závěrech.

4.   Výbor DigiTax posoudí otázky týkající se uplatňování této směrnice, které vznesl předseda výboru, ať už z vlastního podnětu nebo na žádost zástupce
  Evropského parlamentu nebo
  členského státu, a informuje Komisi o svých závěrech.

Pozměňovací návrh 36

Pozměňovací návrh 36

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 7 – odst. 4 – pododstavec 1 a (nový)

Čl. 7 – odst. 4 – pododstavec 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Výbor DigiTax vypracuje výroční zprávu o svých činnostech a zjištěních a bude ji sdílet s Evropským parlamentem, Radou a Komisí. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Výbor DigiTax vypracuje výroční zprávu o svých činnostech a zjištěních a bude ji sdílet s Evropským parlamentem, Radou a Komisí.

Výbor DigiTax vypracuje výroční zprávu o svých činnostech a zjištěních a bude ji sdílet s Evropským parlamentem, Radou a Komisí.

Pozměňovací návrh 37

Pozměňovací návrh 37

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 7 – odst. 4 a (nový)

Čl. 7 – odst. 4 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Výbor DigiTax ověřuje a kontroluje správné provádění této směrnice společnostmi. Je oprávněn shromažďovat a využívat údaje, které získá od vnitrostátních daňových orgánů, za účelem vyhodnocení řádného provádění pravidel týkajících se významné digitální přítomnosti, a slouží jako orgán, který usnadňuje spolupráci mezi vnitrostátními daňovými orgány s cílem minimalizovat možnost dvojího zdanění a dvojího nezdanění. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4a.
     
  Výbor DigiTax ověřuje a kontroluje správné provádění této směrnice společnostmi. Je oprávněn shromažďovat a využívat údaje, které získá od vnitrostátních daňových orgánů, za účelem vyhodnocení řádného provádění pravidel týkajících se významné digitální přítomnosti, a slouží jako orgán, který usnadňuje spolupráci mezi vnitrostátními daňovými orgány s cílem minimalizovat možnost dvojího zdanění a dvojího nezdanění.

Pozměňovací návrh 38

Pozměňovací návrh 38

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Čl. 8 – odst. 1

Čl. 8 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Údaje, které mohou být od uživatelů shromažďovány pro účely použití této směrnice, se omezují na údaje uvádějící členský stát, ve kterém se uživatelé nacházejí, aniž by umožňovaly identifikaci uživatele. | Údaje, které mohou být od uživatelů shromažďovány pro účely použití této směrnice, se omezují na údaje uvádějící členský stát, ve kterém se uživatelé nacházejí, aniž by umožňovaly identifikaci uživatele.
  Veškeré zpracovávání osobních údajů provedené pro účely uplatňování této směrnice musí být plně v souladu s nařízením (EU) 2016/679. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Údaje, které mohou být od uživatelů shromažďovány pro účely použití této směrnice, se omezují na údaje uvádějící členský stát, ve kterém se uživatelé nacházejí, aniž by umožňovaly identifikaci uživatele.

Údaje, které mohou být od uživatelů shromažďovány pro účely použití této směrnice, se omezují na údaje uvádějící členský stát, ve kterém se uživatelé nacházejí, aniž by umožňovaly identifikaci uživatele.
  Veškeré zpracovávání osobních údajů provedené pro účely uplatňování této směrnice musí být plně v souladu s nařízením (EU) 2016/679.

Veškeré zpracovávání osobních údajů provedené pro účely uplatňování této směrnice musí být plně v souladu s nařízením (EU) 2016/679.

Pozměňovací návrh 39

Pozměňovací návrh 39

Návrh směrnice

Návrh směrnice

Článek 9 a (nový)

Článek 9 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 9a




  Souvislost s daní z digitálních služeb jako daní z příjmu




  Jakmile se tato směrnice stane použitelnou, skončí automaticky platnost směrnice o společném systému daně z digitálních služeb jako daně z příjmu z poskytování určitých digitálních služeb. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 9a

Souvislost s daní z digitálních služeb jako daní z příjmu

Jakmile se tato směrnice stane použitelnou, skončí automaticky platnost směrnice o společném systému daně z digitálních služeb jako daně z příjmu z poskytování určitých digitálních služeb.

---

(15)  Zasedání Evropské rady (19. října 2017) – Závěry (dokument EUCO 14/17).

15

(16)  Závěry Rady (5. prosince 2017) – Řešení výzev v oblasti zdanění zisků digitální ekonomiky (FISC 346 ECOFIN 1092).

16

(15)  Zasedání Evropské rady (19. října 2017) – Závěry (dokument EUCO 14/17).

15

(16)  Závěry Rady (5. prosince 2017) – Řešení výzev v oblasti zdanění zisků digitální ekonomiky (FISC 346 ECOFIN 1092).

16

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

17

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

17

---