# Jurnalul Oficial C 375/2020

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 375 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 636 noiembrie 2020 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 375

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 636 noiembrie 2020

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 375/01 | Comunicarea Comisiei — Colectarea separată a deșeurilor periculoase generate de gospodării | 1 |
| | Banca Centrală Europeană |
| 2020/C 375/02 | Modificarea cadrului etic al BCE
  (Acest text înlocuiește Partea 0 a Regulamentului BCE privind personalul în ceea ce privește cadrul etic din textul publicat în Jurnalul Oficial C 204 din 20 iunie 2015, p. 3 ) | 25 |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 375/03 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9953 — CalSTRS/Altitude Group/AI THD) (
  1
  ) | 42 |
| 2020/C 375/04 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10003 — DWS/Vertex Bioenergy) (
  1
  ) | 43 |
| 2020/C 375/05 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9619 — CDC/EDF/ENGIE/La Poste) (
  1
  ) | 44 |
| 2020/C 375/06 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.8130 — Imerys/Alteo certain assets) (
  1
  ) | 45 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2020/C 375/01

Comunicarea Comisiei — Colectarea separată a deșeurilor periculoase generate de gospodării

1

Banca Centrală Europeană

2020/C 375/02

Modificarea cadrului etic al BCE
  (Acest text înlocuiește Partea 0 a Regulamentului BCE privind personalul în ceea ce privește cadrul etic din textul publicat în Jurnalul Oficial C 204 din 20 iunie 2015, p. 3 )

(Acest text înlocuiește Partea 0 a Regulamentului BCE privind personalul în ceea ce privește cadrul etic din textul publicat în Jurnalul Oficial C 204 din 20 iunie 2015, p. 3 )

25

Comisia Europeană

2020/C 375/03

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9953 — CalSTRS/Altitude Group/AI THD) (
  1
  )

1

42

2020/C 375/04

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10003 — DWS/Vertex Bioenergy) (
  1
  )

1

43

2020/C 375/05

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9619 — CDC/EDF/ENGIE/La Poste) (
  1
  )

1

44

2020/C 375/06

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.8130 — Imerys/Alteo certain assets) (
  1
  )

1

45

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 375/07 | Rata de schimb a monedei euro — 5 noiembrie 2020 | 46 |
| 2020/C 375/08 | Decizia Comisiei din 22 iulie 2020 prin care administratorul central al Registrului de tranzacții al Uniunii Europene este însărcinat să introducă în Registrul de tranzacții al Uniunii Europene modificările aduse tabelelor naționale de alocare pentru aviație în ceea ce privește certificatele pentru aviație care urmează să fie alocate cu titlu gratuit în 2020 de către statele membre responsabile de operatorii de aeronave care au efectuat zboruri din UE către Elveția | 47 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2020/C 375/07

Rata de schimb a monedei euro — 5 noiembrie 2020

46

2020/C 375/08

Decizia Comisiei din 22 iulie 2020 prin care administratorul central al Registrului de tranzacții al Uniunii Europene este însărcinat să introducă în Registrul de tranzacții al Uniunii Europene modificările aduse tabelelor naționale de alocare pentru aviație în ceea ce privește certificatele pentru aviație care urmează să fie alocate cu titlu gratuit în 2020 de către statele membre responsabile de operatorii de aeronave care au efectuat zboruri din UE către Elveția

47

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 375/09 | Notificare prealabilă a unei concentrări (cazul M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 57 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2020/C 375/09

Notificare prealabilă a unei concentrări (cazul M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

57

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 6.11.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 375/1

---

Comunicarea Comisiei

Colectarea separată a deșeurilor periculoase generate de gospodării

(2020/C 375/01)

CUPRINS

| 1. | INTRODUCERE | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | CELE MAI BUNE PRACTICI ÎN CE PRIVEȘTE COLECTAREA DEȘEURILOR PERICULOASE GENERATE ÎN GOSPODĂRII | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Produse chimice de uz casnic | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Produse de uz casnic pentru curățat și de îngrijire personală | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Vopsele, lacuri, cerneluri și adezivi | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Pesticide de uz casnic și pentru grădină | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Substanțe chimice fotografice | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Ambalaje | 9 |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

| 2.2. | Deșeuri medicale generate de gospodării | 9 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Produse farmaceutice | 9 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Obiecte ascuțite și alte deșeuri potențial infecțioase | 10 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Deșeuri din construcții și demolări | 11 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Deșeuri de azbest | 11 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Lemn tratat | 12 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Gudronul de huilă și produsele gudronate | 13 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

| 2.4. | Deșeuri provenite din întreținerea autovehiculelor | 13 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Filtre de ulei și materiale absorbante contaminate | 13 |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Produse auto, lacuri pentru suprafețe, lichide antigel | 14 |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

| 2.5. | Deșeuri cu conținut de mercur (altele decât DEEE) | 14 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 3. | FACTORII DE SUCCES PENTRU COLECTAREA SEPARATĂ A DEȘEURILOR PERICULOASE GENERATE DE GOSPODĂRII | 15 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | economice | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Unități de colectare separată personalizate | 16 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Sensibilizare și comunicare | 18 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Aplicare | 21 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 4. | REFERINȚE | 22 |
| --- | --- | --- |

4.

| ANEXĂ – Linkuri către exemple de comunicare a bunelor practici | 24 |
| --- | --- |

1.   INTRODUCERE

Prezentele orientări ale Comisiei sunt redactate având în vedere articolul 20 alineatul (4) din Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile (1) (în continuare „Directiva-cadru privind deșeurile”), potrivit căruia Comisia trebuie să adopte orientări privind colectarea separată a fracțiunilor de deșeuri periculoase provenind din gospodării pentru a ajuta statele membre și a le facilita punerea în aplicare a obligației de colectare separată prevăzută la articolul 20 alineatul (1) din Directiva-cadru privind deșeurile.

Obiectivul principal al acestor orientări este de a preveni riscurile pentru sănătatea umană și pentru mediu și, în special, pentru lucrătorii din domeniul deșeurilor, prin facilitarea punerii în aplicare a colectării separate a deșeurilor periculoase generate de gospodării. Acestea au, de asemenea, obiectivul de a îmbunătăți cantitatea și calitatea materialelor pentru pregătirea pentru reutilizare și recuperare, prin prevenirea contaminării altor fluxuri de materiale, ceea ce duce la tratarea deșeurilor care blochează resursele la nivelurile inferioare ale ierarhiei deșeurilor, în conformitate cu obiectivele Directivei-cadru privind deșeurile (2). Prezentul document urmărește să ofere o imagine de ansamblu a celor mai bune practici în ceea ce privește punerea în aplicare a obligației de colectare separată din întreaga UE, în special la nivelurile regional și local. Deși aceste orientări se referă la gestionarea eficientă a deșeurilor periculoase generate de gospodării, trebuie reținut că prevenirea și reducerea rămân prioritare, în conformitate cu ierarhia deșeurilor. Prin urmare, sunt esențiale campaniile de sensibilizare pentru a reduce la minimum utilizarea produselor periculoase la domiciliu.

Aceste orientări se adresează autorităților statelor membre la nivelurile local, regional și central și operatorilor de gestionare a deșeurilor. Scopul acestor orientări este de a sprijini și facilita sarcina operatorilor în ceea ce privește dezvoltarea și punerea în aplicare a programelor de colectare separată a deșeurilor periculoase generate de gospodării.

Image 1

Sursă: pe baza datelor furnizate de Banca Mondială (2018) și Eurostat (2008) (3)

În mod normal, deșeurile periculoase generate de gospodării (hazardous household waste, HHW) reprezintă un procent de greutate de aproximativ 1 % din deșeurile municipale (excluzând deșeurile de echipamente electrice și electronice – „DEEE”) (4). Aceasta înseamnă (5) între 1 și 6 kg per locuitor pe an. Cu toate acestea, datele la nivel de țară sunt dificil de comparat, deoarece țările au proceduri și categorii de raportare diferite (de exemplu, inclusiv DEEE sau grăsimi comestibile).

Cea mai mare parte a deșeurilor municipale, dintre care deșeurile menajere reprezintă sursa principală, provin de obicei din șase fluxuri de deșeuri (a se vedea Figura 1). Deși deșeurile periculoase generate de gospodării, ca o fracțiune mică, sunt incluse în categoria „altele”, semnificația lor este relativ mai mare din cauza potențialului lor de a împiedica reciclarea de înaltă calitate a tuturor celorlalte fracțiuni și din motive de siguranță.

Aceste orientări nu vizează în mod specific fluxurile de deșeuri acoperite de alte legislații ale Uniunii privind deșeurile, precum bateriile, DEEE, uleiurile uzate sau vehiculele scoase din uz, pentru care există deja scheme de colectare și gestionare specifice. Învățămintele trase în urma aplicării acestor scheme de colectare mai specifice și potențialele sinergii cu acestea pot fi relevante, cu toate acestea, pentru colectarea separată a deșeurilor periculoase generate de gospodării.

Prezentele orientări nu sunt obligatorii. Curtea de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) rămâne singura autoritate care are competența de a formula interpretări ale dreptului UE.

2.   CELE MAI BUNE PRACTICI ÎN CE PRIVEȘTE COLECTAREA DEȘEURILOR PERICULOASE GENERATE ÎN GOSPODĂRII

Deșeurile periculoase generate de gospodării includ o varietate de materiale care prezintă diverse proprietăți periculoase. Deșeurile periculoase sunt definite în articolul 3 alineatul (2) din Directiva-cadru privind deșeurile ca „deșeuri care prezintă una sau mai multe din proprietățile periculoase enumerate în anexa III” la directivă. Exemplele de acest tip de deșeuri, generate în mod normal de gospodării, includ: vopsele și lacuri, pesticide pentru grădină, produse de curățat, anumite medicamente neutilizate, anumite deșeuri provenite din întreținerea locuinței și a autovehiculelor.

Criteriile de clasificare a deșeurilor referitoare la proprietățile care pot face periculoase deșeurile sunt descrise în această anexă și trebuie utilizate, după caz, la clasificarea deșeurilor ca periculoase sau nepericuloase, luând în considerare originea și tipul acestora și încadrarea în lista europeană a deșeurilor (Decizia 2000/532/CE) (6).

Lista deșeurilor prevede un nomenclator de referință pentru identificarea și clasificarea deșeurilor și este obligatorie pentru a determina dacă un deșeu trebuie considerat deșeu periculos. Deșeurile enumerate în documentul menționat anterior sunt grupate în diferite capitole și subcapitole, după sursă și compoziție. Deșeurile pot fi identificate complet printr-un cod din șase cifre. În această listă, deșeurile periculoase sunt marcate cu un asterisc (*).

Etapele care trebuie urmate în atribuirea unui cod de deșeuri pentru un anumit flux de deșeuri și ordinea precedenței care trebuie aplicată la consultarea diferitelor capitole sunt descrise în anexa la Decizia 2000/532/CE. Orientări suplimentare privind clasificarea deșeurilor și atribuirea codurilor de deșeuri se pot consulta în Comunicarea Comisiei privind orientări tehnice referitoare la clasificarea deșeurilor (7).

Atât caracteristicile, cât și tratamentul diferitelor tipuri de deșeuri periculoase generate de gospodării diferă substanțial între ele, dar, pe baza evaluării celor mai bune practici existente pentru colectarea deșeurilor periculoase generate de gospodării, au fost identificate următoarele sisteme separate de colectare a deșeurilor:

| — | ridicare periodică dintr-un anumit loc (de exemplu, un punct de colectare mobil) sau din ușă în ușă (periodicitate de două săptămâni sau mai mare), |
| --- | --- |

—

ridicare periodică dintr-un anumit loc (de exemplu, un punct de colectare mobil) sau din ușă în ușă (periodicitate de două săptămâni sau mai mare),

| — | preluare în magazine, |
| --- | --- |

—

preluare în magazine,

| — | predare la centre de colectare a deșeurilor. |
| --- | --- |

—

predare la centre de colectare a deșeurilor.

În UE, aproximativ două treimi din deșeurile periculoase generate de gospodării colectate separat sunt colectate la centrele de colectare a deșeurilor, iar restul de o treime sunt colectate în mare parte prin ridicări periodice, în special la punctele de colectare mobile. Există puncte de colectare situate în spațiile comerciale pentru anumite fluxuri de deșeuri, precum bateriile și DEEE (8).

Unele deșeuri periculoase generate de gospodării continuă să nu fie colectate în mod adecvat (9) și sunt aruncate la coșul de gunoi rezidual sau, într-o mică măsură, eliminate în moduri care pot prezenta un risc semnificativ pentru sănătate și mediu, cum ar fi aruncarea în conductele de drenaj (10).

Image 2

| Exemplu de bună practică 1 (11)

  Marele Ducat al Luxemburgului are un sistem integrat de colectare a deșeurilor care prevede puncte de colectare extinse și gratuite pentru deșeuri periculoase generate de gospodării: 18 puncte de colectare fixe în care cetățenii își pot aduce substanțele periculoase (și anume un punct la 35 000 de locuitori), ridicările mobile se efectuează de 4 ori pe an, iar colectarea la domiciliu se face la cerere. Sistemul colectează peste 5 kg de deșeuri periculoase generate de gospodării per locuitor pe an (12).
  Sunt prevăzute campanii de comunicare care utilizează instrumente digitale și servicii de asistență specifice pentru grupuri țintă, precum persoanele care locuiesc în clădiri de apartamente. În cele mai complexe sisteme de colectare, locuitorii clădirilor de apartamente pot depune separat până la 27 de tipuri diferite de deșeuri, inclusiv deșeuri periculoase generate de gospodării. |
| --- |

Exemplu de bună practică 1 (11)

Marele Ducat al Luxemburgului are un sistem integrat de colectare a deșeurilor care prevede puncte de colectare extinse și gratuite pentru deșeuri periculoase generate de gospodării: 18 puncte de colectare fixe în care cetățenii își pot aduce substanțele periculoase (și anume un punct la 35 000 de locuitori), ridicările mobile se efectuează de 4 ori pe an, iar colectarea la domiciliu se face la cerere. Sistemul colectează peste 5 kg de deșeuri periculoase generate de gospodării per locuitor pe an (12).

Sunt prevăzute campanii de comunicare care utilizează instrumente digitale și servicii de asistență specifice pentru grupuri țintă, precum persoanele care locuiesc în clădiri de apartamente. În cele mai complexe sisteme de colectare, locuitorii clădirilor de apartamente pot depune separat până la 27 de tipuri diferite de deșeuri, inclusiv deșeuri periculoase generate de gospodării.

| Exemplu de bună practică 2

  Serviciile de mediu din regiunea Helsinki (Finlanda) au instalat 50 de containere în zona metropolitană pentru a colecta, cu titlu gratuit, o varietate de fluxuri de deșeuri, inclusiv deșeuri periculoase generate de gospodării. Containerele sunt amplasate la benzinării, supermarketuri și alte magazine pentru o accesibilitate optimă. Pentru a le asigura securitatea, containerele sunt accesibile numai în timpul programului, iar poliția locală este implicată pentru a sprijini centrele fără personal. În aceste containere se acceptă următoarele deșeuri periculoase generate de gospodării:






  — | lichide de răcire, frână și ambreiaj, |
| --- | --- |

Exemplu de bună practică 2

Serviciile de mediu din regiunea Helsinki (Finlanda) au instalat 50 de containere în zona metropolitană pentru a colecta, cu titlu gratuit, o varietate de fluxuri de deșeuri, inclusiv deșeuri periculoase generate de gospodării. Containerele sunt amplasate la benzinării, supermarketuri și alte magazine pentru o accesibilitate optimă. Pentru a le asigura securitatea, containerele sunt accesibile numai în timpul programului, iar poliția locală este implicată pentru a sprijini centrele fără personal. În aceste containere se acceptă următoarele deșeuri periculoase generate de gospodării:

—

lichide de răcire, frână și ambreiaj,

| — | uleiuri uzate, filtre de ulei și alte deșeuri uleioase, |
| --- | --- |

—

uleiuri uzate, filtre de ulei și alte deșeuri uleioase,

| — | solvenți precum terebentină, diluant, acetonă (de asemenea, dizolvanți pentru lac de unghii), |
| --- | --- |

—

solvenți precum terebentină, diluant, acetonă (de asemenea, dizolvanți pentru lac de unghii),

| — | lichide de spălare pe bază de solvent, |
| --- | --- |

—

lichide de spălare pe bază de solvent,

| — | vopsele, adezivi, lac, substanțe pentru conservarea lemnului, |
| --- | --- |

—

vopsele, adezivi, lac, substanțe pentru conservarea lemnului,

| — | acizi puternici, precum acidul sulfuric, |
| --- | --- |

—

acizi puternici, precum acidul sulfuric,

| — | containere sub presiune care conțin gaze și care au conținut gaze, |
| --- | --- |

—

containere sub presiune care conțin gaze și care au conținut gaze,

| — | tuburi de spray, |
| --- | --- |

—

tuburi de spray,

| — | lichide alcaline de spălare, |
| --- | --- |

—

lichide alcaline de spălare,

| — | pesticide și dezinfectanți, |
| --- | --- |

—

pesticide și dezinfectanți,

| — | substanțe chimice fotografice. |
| --- | --- |

—

substanțe chimice fotografice.

Există și anumite deșeuri periculoase generate de gospodării care pot fi eliminate doar la centrele de colectare a deșeurilor: deșeuri electrice și electronice (cu titlu gratuit), lemn impregnat (cu titlu gratuit) și deșeuri care conțin azbest (10 EUR pentru fiecare 100 de litri, în 2015).

| Exemplu de bună practică 3 (13)

  În Odense (Danemarca), fiecare gospodărie primește o cutie roșie de 40 de litri pentru depozitarea și transportul deșeurilor periculoase generate de gospodării. Cutia poate fi colectată în patru moduri:






  — | colectare la cerere direct de la domiciliu, contra cost, |
| --- | --- |

Exemplu de bună practică 3 (13)

În Odense (Danemarca), fiecare gospodărie primește o cutie roșie de 40 de litri pentru depozitarea și transportul deșeurilor periculoase generate de gospodării. Cutia poate fi colectată în patru moduri:

—

colectare la cerere direct de la domiciliu, contra cost,

| — | colectare la blocuri de apartamente cu un camion mobil personalizat pentru deșeuri periculoase generate de gospodării, |
| --- | --- |

—

colectare la blocuri de apartamente cu un camion mobil personalizat pentru deșeuri periculoase generate de gospodării,

| — | predarea de către gospodării la unul dintre cele două puncte de recepție a deșeurilor periculoase generate de gospodării, dotate cu personal, |
| --- | --- |

—

predarea de către gospodării la unul dintre cele două puncte de recepție a deșeurilor periculoase generate de gospodării, dotate cu personal,

| — | predarea de către gospodării la centrele obișnuite de colectare a deșeurilor, în unele weekenduri. |
| --- | --- |

—

predarea de către gospodării la centrele obișnuite de colectare a deșeurilor, în unele weekenduri.

Odense colectează 300 t/an de deșeuri periculoase generate de gospodării, ceea ce înseamnă aproximativ 1,6 kg pe locuitor pe an. Cea mai mare parte a deșeurilor periculoase generate de gospodării sunt vopsele și lacuri, care reprezintă între 66 și 75 % din totalul deșeurilor periculoase generate de gospodării colectate. Restul este un amestec de acizi, pesticide, tuburi de spray și diverse alte substanțe chimice.

Deoarece colectarea este gestionată de personal instruit, calitatea și omogenitatea fluxurilor colectate sunt ridicate. Colectarea deșeurilor periculoase este finanțată în principal din taxa generală pentru deșeuri plătită de toate gospodăriile din municipalitate. Costul pe locuitor este de aproximativ 3,3 EUR pe an (pe baza informațiilor raportate în 2014).

| Exemplu de bună practică 4 (14)

  În Paris (Franța), se utilizează „trimobile” (puncte de colectare mobile montate pe vehicule cu trei roți), în plus față de centrele de colectare a deșeurilor și colectarea la domiciliu, la cerere. Aceste vehicule pot fi transformate în mai puțin de o oră într-un punct de colectare mobil. În 2012, rețeaua consta din 6 puncte de colectare mobile utilizate în 30 de locuri diferite.
  Frecvența serviciilor de colectare depinde de circumstanțele locale și variază de la una la șapte ori pe lună. Fiecare unitate rămâne în același loc timp de o jumătate de zi. Se colectează mai multe fracțiuni de deșeuri, inclusiv deșeuri din construcții și demolări, DEEE și lemn. În aceste puncte de colectare mobile rata de colectare este mare: 65 % din totalul deșeurile periculoase generate de gospodării sunt colectate în zonele vizate. În 2017, au fost colectate 323 de tone de deșeuri periculoase (15).
  Serviciile sunt furnizate numai gospodăriilor și sunt cu titlu gratuit. Sistemul este finanțat în principal de autoritățile locale, iar valoarea se ridică la aproximativ 2 EUR pe locuitor pe an atât pentru punctele mobile de colectare, cât și pentru centrele tradiționale de colectare a deșeurilor. Schema de răspundere extinsă a producătorilor pentru DEEE oferă o mică parte din finanțarea totală. În Paris, costul deșeurilor colectate prin trimobile este de aproximativ 300 EUR/tonă, în timp ce costul unui centru tradițional de colectare a deșeurilor este de aproximativ 75 EUR/tonă (potrivit raportului din 2014). |
| --- |

Exemplu de bună practică 4 (14)

În Paris (Franța), se utilizează „trimobile” (puncte de colectare mobile montate pe vehicule cu trei roți), în plus față de centrele de colectare a deșeurilor și colectarea la domiciliu, la cerere. Aceste vehicule pot fi transformate în mai puțin de o oră într-un punct de colectare mobil. În 2012, rețeaua consta din 6 puncte de colectare mobile utilizate în 30 de locuri diferite.

Frecvența serviciilor de colectare depinde de circumstanțele locale și variază de la una la șapte ori pe lună. Fiecare unitate rămâne în același loc timp de o jumătate de zi. Se colectează mai multe fracțiuni de deșeuri, inclusiv deșeuri din construcții și demolări, DEEE și lemn. În aceste puncte de colectare mobile rata de colectare este mare: 65 % din totalul deșeurile periculoase generate de gospodării sunt colectate în zonele vizate. În 2017, au fost colectate 323 de tone de deșeuri periculoase (15).

Serviciile sunt furnizate numai gospodăriilor și sunt cu titlu gratuit. Sistemul este finanțat în principal de autoritățile locale, iar valoarea se ridică la aproximativ 2 EUR pe locuitor pe an atât pentru punctele mobile de colectare, cât și pentru centrele tradiționale de colectare a deșeurilor. Schema de răspundere extinsă a producătorilor pentru DEEE oferă o mică parte din finanțarea totală. În Paris, costul deșeurilor colectate prin trimobile este de aproximativ 300 EUR/tonă, în timp ce costul unui centru tradițional de colectare a deșeurilor este de aproximativ 75 EUR/tonă (potrivit raportului din 2014).

| Exemplu de bună practică 5 (16)

  Tallinn (Estonia) folosește containere intermodale de transport maritim recondiționate, prevăzute cu rafturi, sertare și depozitare adecvată, ca puncte de colectare a deșeurilor periculoase generate de gospodării. Containerele sunt amplasate în locuri centrale pentru a asigura apropierea de cetățeni. Această practică a crescut colectarea deșeurilor periculoase generate de gospodării de la 12 tone (0,03 kg/cap de locuitor/an) în 2000 la 158 de tone (0,4 kg/cap de locuitor/an) în 2013.
  În 2005, costul unui astfel de container de colectare a deșeurilor a variat de la 3 700 EUR la 4 500 EUR, în funcție de dimensiunea containerului (20-30 m3). Costul pentru gestionarea unui singur punct de colectare a variat de la 46 EUR pe lună în 2004 la 70 EUR pe lună în 2013. |
| --- |

Exemplu de bună practică 5 (16)

Tallinn (Estonia) folosește containere intermodale de transport maritim recondiționate, prevăzute cu rafturi, sertare și depozitare adecvată, ca puncte de colectare a deșeurilor periculoase generate de gospodării. Containerele sunt amplasate în locuri centrale pentru a asigura apropierea de cetățeni. Această practică a crescut colectarea deșeurilor periculoase generate de gospodării de la 12 tone (0,03 kg/cap de locuitor/an) în 2000 la 158 de tone (0,4 kg/cap de locuitor/an) în 2013.

În 2005, costul unui astfel de container de colectare a deșeurilor a variat de la 3 700 EUR la 4 500 EUR, în funcție de dimensiunea containerului (20-30 m3). Costul pentru gestionarea unui singur punct de colectare a variat de la 46 EUR pe lună în 2004 la 70 EUR pe lună în 2013.

2.1.   Produse chimice de uz casnic

În majoritatea statelor membre, municipalitățile colectează deja produsele chimice de uz casnic separat. Acest lucru se realizează de obicei prin ridicări periodice și centre de colectare a deșeurilor și prin intermediul unor mecanisme complementare, cu ajutorul distribuitorilor care fac acest lucru în mod voluntar.

Colectarea și tratarea produselor chimice periculoase de uz casnic sunt finanțate în principal de municipalități. Organizarea și finanțarea colectării și tratării pot face, de asemenea, obiectul unor scheme răspundere extinsă a producătorilor, astfel cum se întâmplă în Franța începând din 2011. În Franța, o serie de astfel de scheme sectoriale acoperă produsele chimice de uz casnic grupate sub conceptul „Deșeuri difuze specifice” [déchets diffus spécifiques (17)], menajere și care includ produse pirotehnice, hidrocarburi, stingătoare, adezivi, solvenți și produse chimice obișnuite de uz casnic. În cazul dispozitivelor pirotehnice, acestea sunt colectate printr-o rețea de furnizori de echipamente maritime, în cadrul contractului schemei sectoriale Aper Pyro.

| Exemplu de bună practică 6

  În Bruxelles (Belgia), cetățenii pot preda deșeurile chimice menajere la camionul mobil „Proxy Chimik”. Camionul se oprește periodic în aproximativ 100 de locuri din Bruxelles și rămâne 45 de minute în fiecare punct. Frecvența serviciului este o dată pe lună sau o dată la două luni, în funcție de loc.
  În 2012, cantitatea de deșeuri periculoase generate de gospodării colectate prin acest tip de colectare mobilă a fost estimată la 0,4 kg pe cap de locuitor. Deșeurile sunt verificate la fața locului înainte de acceptare pentru a evita contaminarea și pericolele pentru sănătate și pentru a spori la maximum potențialul de recuperare a acestora (și anume produsele lichide și cele solide trebuie aduse separat și în ambalajul lor original; numele produsului trebuie să fie scris pe ambalaj). Pentru a pune în aplicare criteriile de acceptare a deșeurilor, personalul beneficiază de o formare de bază în chimie.
  Comunicarea include: instrucțiuni clare către cetățeni, broșuri, site-uri web și aplicații mobile pentru a informa cetățenii cu privire la orarul de colectare. Se asigură finanțare publică astfel încât colectarea deșeurilor periculoase generate de gospodării să fie cu titlu gratuit pentru cetățeni. |
| --- |

Exemplu de bună practică 6

În Bruxelles (Belgia), cetățenii pot preda deșeurile chimice menajere la camionul mobil „Proxy Chimik”. Camionul se oprește periodic în aproximativ 100 de locuri din Bruxelles și rămâne 45 de minute în fiecare punct. Frecvența serviciului este o dată pe lună sau o dată la două luni, în funcție de loc.

În 2012, cantitatea de deșeuri periculoase generate de gospodării colectate prin acest tip de colectare mobilă a fost estimată la 0,4 kg pe cap de locuitor. Deșeurile sunt verificate la fața locului înainte de acceptare pentru a evita contaminarea și pericolele pentru sănătate și pentru a spori la maximum potențialul de recuperare a acestora (și anume produsele lichide și cele solide trebuie aduse separat și în ambalajul lor original; numele produsului trebuie să fie scris pe ambalaj). Pentru a pune în aplicare criteriile de acceptare a deșeurilor, personalul beneficiază de o formare de bază în chimie.

Comunicarea include: instrucțiuni clare către cetățeni, broșuri, site-uri web și aplicații mobile pentru a informa cetățenii cu privire la orarul de colectare. Se asigură finanțare publică astfel încât colectarea deșeurilor periculoase generate de gospodării să fie cu titlu gratuit pentru cetățeni.

2.1.1.   Produse de uz casnic pentru curățat și de îngrijire personală

Produsele pentru curățat și produsele de îngrijire personală (produse cosmetice, vopsea de păr, lac de unghii, dizolvant pentru lac de unghii etc.), dacă sunt periculoase, sunt abordate potrivit următoarelor coduri relevante din Lista deșeurilor:

| 20 01 13* | – | solvenți; |
| --- | --- | --- |
| 20 01 14* | – | acizi; |
| 20 01 29* | – | detergenți cu conținut de substanțe periculoase. |

20 01 13*

–

solvenți;

20 01 14*

–

acizi;

20 01 29*

–

detergenți cu conținut de substanțe periculoase.

Numeroase produse de uz casnic pentru curățat, de uz zilnic, pot deveni deșeuri periculoase la eliminarea lor, deoarece conțin adesea solvenți, acizi, baze, materiale abrazive, surfactanți, înălbitori și alți constituenți periculoși. Aceste substanțe pot fi inflamabile sau corozive, printre alte pericole.

Colectarea separată facilitează următoarea tratare: În general, produsele de uz casnic pentru curățat și de îngrijire personală sunt incinerate. Reutilizarea produselor de îngrijire personală, precum produsele cosmetice, nu este o practică obișnuită, dar există unele inițiative lansate de ONG-uri.

2.1.2.   Vopsele, lacuri, cerneluri și adezivi

Vopselele sunt amestecuri de solvenți, pigmenți, minerale, rășini, surfactanți și alți aditivi. O fracțiune de produs ajunge în canalizare și în apele de suprafață după curățarea periilor și a containerelor. În timpul utilizării lor și la sfârșitul ciclului de viață, vopselele pe bază de solvenți emit compuși organici volatili în aer.

Vopselele reziduale și solvenții cu conținut de substanțe periculoase reprezintă o parte substanțială a deșeurilor periculoase generate de gospodării. Codul aplicabil din lista deșeurilor este:

| 20 01 27* | – | vopsele, cerneluri, adezivi și rășini cu conținut de substanțe periculoase. |
| --- | --- | --- |

20 01 27*

–

vopsele, cerneluri, adezivi și rășini cu conținut de substanțe periculoase.

| Exemplu de bună practică 7

  „RePaint” este o rețea de reutilizare a vopselelor din Marea Britanie (sponsorizată de un mare distribuitor de vopsele care contribuie cu experiență, vizibilitate și finanțare) care colectează resturile de vopsea, le reprelucrează în vopsele noi și le redistribuie cu titlu gratuit sau la un preț scăzut către persoane, comunități și organizații caritabile. Se respectă criterii stricte de acceptare pentru a evita contaminarea (de exemplu, vopseaua va fi acceptată numai dacă este încă în containerul original).
  RePaint operează peste 74 de puncte de predare, precum centre de colectare a deșeurilor sau centre coordonate de voluntari și redistribuie peste 300 000 de litri de vopsea în fiecare an. Costul anual al exploatării unui punct de predare este de aproape 10 000 EUR, în funcție de scară și loc. |
| --- |

Exemplu de bună practică 7

„RePaint” este o rețea de reutilizare a vopselelor din Marea Britanie (sponsorizată de un mare distribuitor de vopsele care contribuie cu experiență, vizibilitate și finanțare) care colectează resturile de vopsea, le reprelucrează în vopsele noi și le redistribuie cu titlu gratuit sau la un preț scăzut către persoane, comunități și organizații caritabile. Se respectă criterii stricte de acceptare pentru a evita contaminarea (de exemplu, vopseaua va fi acceptată numai dacă este încă în containerul original).

RePaint operează peste 74 de puncte de predare, precum centre de colectare a deșeurilor sau centre coordonate de voluntari și redistribuie peste 300 000 de litri de vopsea în fiecare an. Costul anual al exploatării unui punct de predare este de aproape 10 000 EUR, în funcție de scară și loc.

Colectarea separată facilitează următoarea tratare: Tratarea utilizată cel mai frecvent pentru vopseaua aflată la sfârșitul ciclului de viață în UE este incinerarea, dar se efectuează și reutilizarea și reciclarea. Depozitarea deșeurilor de vopsele cu solvenți (20 01 27*) nu este permisă în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Directiva 1999/31/CE privind depozitele de deșeuri (18) care interzice depozitarea deșeurilor lichide și a deșeurilor clasificate ca inflamabile.

2.1.3.   Pesticide de uz casnic și pentru grădină

Pesticidele sunt substanțe conținute ca substanțe active în produsele fitosanitare și în biocide. Chiar dacă pesticidele de uz casnic sunt formulate special pentru uz non-profesional/uz casnic, acestea conțin substanțe active care sunt toxice pentru plante și animale, altele decât ținta lor, în special pentru plante (erbicide), insecte (insecticide) sau ciuperci (fungicide). Unele pesticide pot fi persistente și bio-acumulative și pot fi toxice dacă sunt ingerate, precum și iritante pentru ochi și piele. Evitarea riscurilor pentru sănătate și mediu în urma eliminării acestor produse depinde în mare măsură de respectarea de către consumatori a instrucțiunilor de eliminare. Sistemul de colectare cel mai frecvent aplicat în statele membre pentru aceste deșeuri este colectarea de la gospodării prin intermediul centrelor locale de colectare a deșeurilor.

Codul aplicabil pentru deșeurile de pesticide generate de gospodării din lista deșeurilor este:

| 20 01 19* | – | pesticide |
| --- | --- | --- |

20 01 19*

–

pesticide

Colectarea separată facilitează următoarea tratare: Deșeurile de pesticide și substanțe chimice de uz casnic sau pentru grădină nu sunt de obicei adecvate pentru reciclare. Schemele de gestionare a deșeurilor s-au concentrat în general pe reducerea utilizării acestora și pe eliminarea corectă a acestora la sfârșitul ciclului de viață. În majoritatea cazurilor, deșeurile de pesticide sunt distruse prin incinerarea la temperaturi ridicate.

2.1.4.   Substanțe chimice fotografice

Această categorie de deșeuri periculoase s-a redus de la apariția fotografiei digitale, dar unele gospodării developează încă filme fotografice și produc fotografii imprimate folosind cantități mari de substanțe chimice periculoase. Deșeurile lichide rezultate din procesul fotografic conțin substanțe precum hidrochinină, sulfit de sodiu, argint, clorură de mercur, cadmiu, ferocianură, acizi și formaldehidă. Acestea se găsesc în deșeurile rezultate din baia de procesare, deșeurile de soluție de developat color, înălbitor, fixator și reziduurile de fixator. Codul aplicabil din lista deșeurilor este:

| 20 01 17* | – | substanțe chimice fotografice |
| --- | --- | --- |

20 01 17*

–

substanțe chimice fotografice

Germania și Danemarca obligă proprietarii de magazine de produse fotografice să preia înapoi aceste deșeuri cu titlu gratuit de la gospodării. Acești proprietari sunt, de asemenea, responsabili de eliminarea acestor deșeuri.

Colectarea separată facilitează următoarea tratare: Deșeurile fotochimice sunt reciclate de obicei, iar reciclarea acestora este motivată financiar de extracția argintului. Electroliza este o metodă utilizată frecvent, dar este o metodă costisitoare pentru recuperarea argintului.

2.1.5.   Ambalaje

Deșeurile de ambalaje care conțin substanțe și amestecuri periculoase (precum cele enumerate în secțiunile de mai sus) sunt considerate deșeuri periculoase și pot fi colectate separat prin centrele de colectare a deșeurilor sau ridicările periodice ale deșeurilor periculoase generate de gospodării. Se aplică următoarele categorii din lista deșeurilor:

| 15 01 10* | – | ambalaje care conțin reziduuri de substanțe periculoase sau sunt contaminate cu substanțe periculoase. |
| --- | --- | --- |

15 01 10*

–

ambalaje care conțin reziduuri de substanțe periculoase sau sunt contaminate cu substanțe periculoase.

Orientări suplimentare privind clasificarea containerelor de substanțe și amestecuri periculoase și privind calificarea acestora ca fiind „goale” se pot consulta în Comunicarea Comisiei privind orientări tehnice referitoare la clasificarea deșeurilor (19). Ambalajele goale sunt de obicei colectate de la gospodării ca parte a schemelor de colectare separată sau ca deșeuri municipale mixte.

2.2.   Deșeuri medicale generate de gospodării

2.2.1.   Produse farmaceutice

O varietate de produse farmaceutice, precum analgezice, antibiotice, medicamente de substituție hormonală, medicamente pentru chimioterapie orală și antidepresive, se găsesc în mod obișnuit în gospodării și, potrivit unor estimări, o proporție semnificativă a acestora devine deșeuri (20). Directiva 2001/83/CE privind codul comunitar referitor la medicamentele de uz uman (articolul 127b) (21) obligă statele membre să se asigure că există sisteme adecvate de colectare pentru medicamentele nefolosite sau expirate. Statele membre pun în aplicare această obligație solicitând farmaciilor sau centrelor de colectare a deșeurilor (22) să accepte deșeurile de produse farmaceutice. Alte puncte de colectare utilizate în UE includ căminele pentru vârstnici și comunitățile de pensionari. Perioadele de colectare variază de la evenimentele de colectare de o zi, la colectarea continuă sau colectarea periodică.

Codurile relevante din lista deșeurilor sunt:

| 20 01 31* | – | medicamente citotoxice și citostatice; |
| --- | --- | --- |
| 20 01 32 | – | medicamente, altele decât cele specificate la 20 01 31*. |

20 01 31*

–

medicamente citotoxice și citostatice;

20 01 32

–

medicamente, altele decât cele specificate la 20 01 31*.

Colectarea separată a deșeurilor farmaceutice este importantă, indiferent de clasificarea anumitor produse ca deșeuri periculoase sau nepericuloase, deoarece acestea pot ajunge din gospodării în mediul înconjurător. De exemplu, evacuarea efluenților din stațiile de epurare a apelor uzate orășenești (canalizare) conține produse farmaceutice excretate, precum și produse farmaceutice nefolosite, care sunt eliminate în chiuvete și toalete (23). Stațiile de epurare a apelor uzate sunt concepute în principal pentru tratarea dejecțiilor și a altor materii organice convenționale și nu pentru eliminarea produselor farmaceutice. În consecință, produsele farmaceutice, împreună cu reziduurile lor, se găsesc din ce în ce mai mult în apele de suprafață (24) (25).

Pentru a finanța colectarea, statele membre precum Franța (26) și Spania (27) au stabilit scheme de răspundere extinsă a producătorilor pentru produsele farmaceutice expirate.

Colectarea separată facilitează următoarea tratare: medicamentele expirate colectate sunt de obicei incinerate la temperaturi ridicate.

| Exemplu de bună practică 8

  În Franța, o schemă de răspundere extinsă a producătorilor pentru produsele farmaceutice este pusă în aplicare prin organizația „Cyclamed”, care coordonează colectarea separată a produselor farmaceutice. Cyclamed organizează campanii de sensibilizare pentru pacienți și parteneriate cu toți actorii din lanțul de aprovizionare cu produse farmaceutice. Peste 21 000 de farmacii, 200 de distribuitori și 190 de laboratoare fac parte din sistem. Cyclamed reușește să colecteze 62 % din medicamentele neutilizate. Volumul total colectat este de 10 500 de tone, adică 162 g per locuitor pe an.
  Costul total al sistemului de colectare este de aproximativ 10 milioane de euro care provin dintr-o contribuție a producătorilor de 0,0032 EUR per cutie de medicamente, fără TVA. Aproximativ 50 % din cost se referă la eliminarea deșeurilor (250 EUR/tonă), inclusiv costul pentru incinerare (120 EUR/tonă), depozitare și transport (28). Achiziționarea cutiilor de colectare acordate farmaciilor reprezintă aproximativ 25 % din costurile totale, comunicarea 10 % și managementul global 5 %. Partea rămasă acoperă studii, cercetări și costuri diverse. |
| --- |

Exemplu de bună practică 8

În Franța, o schemă de răspundere extinsă a producătorilor pentru produsele farmaceutice este pusă în aplicare prin organizația „Cyclamed”, care coordonează colectarea separată a produselor farmaceutice. Cyclamed organizează campanii de sensibilizare pentru pacienți și parteneriate cu toți actorii din lanțul de aprovizionare cu produse farmaceutice. Peste 21 000 de farmacii, 200 de distribuitori și 190 de laboratoare fac parte din sistem. Cyclamed reușește să colecteze 62 % din medicamentele neutilizate. Volumul total colectat este de 10 500 de tone, adică 162 g per locuitor pe an.

Costul total al sistemului de colectare este de aproximativ 10 milioane de euro care provin dintr-o contribuție a producătorilor de 0,0032 EUR per cutie de medicamente, fără TVA. Aproximativ 50 % din cost se referă la eliminarea deșeurilor (250 EUR/tonă), inclusiv costul pentru incinerare (120 EUR/tonă), depozitare și transport (28). Achiziționarea cutiilor de colectare acordate farmaciilor reprezintă aproximativ 25 % din costurile totale, comunicarea 10 % și managementul global 5 %. Partea rămasă acoperă studii, cercetări și costuri diverse.

2.2.2.   Obiecte ascuțite și alte deșeuri potențial infecțioase

Deșeurile infecțioase sunt deșeuri cu un conținut de microorganisme viabile sau de toxine ale acestora despre care se știe sau se presupune că provoacă boli la om sau la alte organisme vii (anexa III la Directiva-cadru privind deșeurile). Acest tip de deșeuri este generat în mod normal în spitale, laboratoare și instituții medicale conexe. Cu toate acestea, deșeuri similare pot rezulta din auto-tratarea și auto-monitorizarea de către pacienți la domiciliu, fără intervenția personalului medical. Aceste deșeuri pot include ace uzate folosite de pacienți pentru tratarea unor afecțiuni specifice, inclusiv diabet, și deșeuri de la dispozitive de diagnostic de tip autotest pentru boli infecțioase transmisibile. Informații privind diferite categorii de agenți infecțioși, precum și despre categorii de deșeuri medicale sunt furnizate de Organizația Mondială a Sănătății (29). Normele naționale specifice privind colectarea și tratarea acestor deșeuri se aplică, în general, deșeurilor generate în unitățile de asistență medicală, precum spitale, laboratoare și clinici veterinare, dar nu și deșeurilor medicale generate la domiciliu, pentru care, în general, nu există scheme de colectare separată, cu excepția celor pentru produse farmaceutice folosite (astfel cum este descris mai sus).

Nu există un cod adecvat în lista deșeurilor pentru deșeurile municipale infecțioase colectate separat. În prezent și cu aplicarea metodologiei din anexa la Decizia 2000/532/CE, codurile posibile din lista deșeurilor aplicabile acestor deșeuri generate în gospodării sunt:

| 20 03 01 | – | deșeuri municipale mixte |
| --- | --- | --- |
| 20 03 99 | – | alte deșeuri municipale nespecificate |

20 03 01

–

deșeuri municipale mixte

20 03 99

–

alte deșeuri municipale nespecificate

| Exemplu de bună practică 9

  Franța a instituit o schemă de răspundere extinsă a producătorilor pentru anumite produse medicale potențial infecțioase, în special obiecte ascuțite, truse de testare și dispozitive medicale la sfârșitul ciclului de viață. Organizația „DASTRI” a fost înființată pentru a îndeplini această obligație în numele producătorilor. Această organizație pune la dispoziție containere dedicate numite „Cutii cu ace” (needle boxes) care trebuie returnate farmaciilor care colaborează cu DASTRI.
  În 6 ani, 12 milioane de containere pentru obiecte ascuțite au fost distribuite pacienților, iar în 2018, 83 % din obiectele ascuțite au fost colectate și tratate în siguranță.
  Ca urmare a pandemiei de COVID-19, care a fost declarată în martie 2020, unele state membre sau regiunile lor au instituit mecanisme specifice de colectare (30) a deșeurilor mixte din gospodăriile cu pacienți afectați de COVID-19. În general, cu toate acestea, astfel cum se menționează în orientările (31) emise de Centrul European pentru Prevenirea și Controlul Bolilor și cum se reflectă în continuare în orientările emise de serviciile Comisiei (32), astfel de deșeuri sunt colectate împreună cu fracțiunea de deșeuri municipale nesortate, în absența altor măsuri de colectare suplimentare specifice.
  Colectarea separată facilitează următoarea tratare: Deșeurile infecțioase sunt în general tratate prin incinerare de către operatorii de deșeuri autorizați să accepte deșeuri infecțioase. Alternativ, deșeurile infecțioase pot fi tratate prin sterilizare cu abur sau prin tratamente chimice. Organizația Mondială a Sănătății a publicat în 2019 un studiu cuprinzător (33) al tehnologiilor pentru tratarea deșeurilor medicale. |
| --- |

Exemplu de bună practică 9

Franța a instituit o schemă de răspundere extinsă a producătorilor pentru anumite produse medicale potențial infecțioase, în special obiecte ascuțite, truse de testare și dispozitive medicale la sfârșitul ciclului de viață. Organizația „DASTRI” a fost înființată pentru a îndeplini această obligație în numele producătorilor. Această organizație pune la dispoziție containere dedicate numite „Cutii cu ace” (needle boxes) care trebuie returnate farmaciilor care colaborează cu DASTRI.

În 6 ani, 12 milioane de containere pentru obiecte ascuțite au fost distribuite pacienților, iar în 2018, 83 % din obiectele ascuțite au fost colectate și tratate în siguranță.

Ca urmare a pandemiei de COVID-19, care a fost declarată în martie 2020, unele state membre sau regiunile lor au instituit mecanisme specifice de colectare (30) a deșeurilor mixte din gospodăriile cu pacienți afectați de COVID-19. În general, cu toate acestea, astfel cum se menționează în orientările (31) emise de Centrul European pentru Prevenirea și Controlul Bolilor și cum se reflectă în continuare în orientările emise de serviciile Comisiei (32), astfel de deșeuri sunt colectate împreună cu fracțiunea de deșeuri municipale nesortate, în absența altor măsuri de colectare suplimentare specifice.

Colectarea separată facilitează următoarea tratare: Deșeurile infecțioase sunt în general tratate prin incinerare de către operatorii de deșeuri autorizați să accepte deșeuri infecțioase. Alternativ, deșeurile infecțioase pot fi tratate prin sterilizare cu abur sau prin tratamente chimice. Organizația Mondială a Sănătății a publicat în 2019 un studiu cuprinzător (33) al tehnologiilor pentru tratarea deșeurilor medicale.

2.3.   Deșeuri din construcții și demolări

2.3.1.   Deșeuri de azbest

Termenul azbest descrie un grup de fibre de silicat mineral natural din grupul serpentină și amfibol. Azbestul este un mineral periculos cu o structură fibroasă, care produce efecte grave asupra sănătății, potențial letale, pe termen lung, inclusiv cancer, atunci când este inhalat. A fost utilizat pe scară largă în trecut pentru izolare și alte scopuri, datorită rezistenței sale la foc și căldură.

Azbestul este o substanță clasificată drept cancerigen de categoria 1 (34) și, în conformitate cu anexa III la Directiva-cadru privind deșeurile, deșeurile care conțin o astfel de substanță și depășesc limita de concentrație de 0,1 % sunt clasificate ca periculoase. O serie de rubrici din lista deșeurilor se aplică deșeurilor care conțin azbest care pot fi generate în gospodării, fie ca urmare a lucrărilor de demolare sau renovare, fie ca urmare a casării anumitor echipamente (vechi):

| 16 02 12* | – | echipamente casate cu conținut de azbest liber; |
| --- | --- | --- |
| 16 02 15* | – | componente periculoase demontate din echipamente casate; |
| 17 06 01* | – | materiale izolante cu conținut de azbest; |
| 17 06 05* | – | materiale de construcție cu conținut de azbest. |

16 02 12*

–

echipamente casate cu conținut de azbest liber;

16 02 15*

–

componente periculoase demontate din echipamente casate;

17 06 01*

–

materiale izolante cu conținut de azbest;

17 06 05*

–

materiale de construcție cu conținut de azbest.

Deși producția de azbest este interzisă în UE prin restricția prevăzută la punctul 6 din anexa XVII la REACH (35), azbestul este încă larg răspândit într-o serie de materiale și produse cu cicluri de viață lungi, de exemplu materialele găsite în clădiri, precum betonul, acoperișul, izolația, țevile etc. De asemenea, cetățenii care realizează activități de bricolaj predau deșeuri de azbest (legat, nefriabil) la centrele de colectare a deșeurilor din diferite țări. Trebuie remarcat faptul că toate statele membre au legislație în vigoare care reglementează în mod strict protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la azbest la locul de muncă, potrivit Directivei 2009/148/CE (36). Lucrările care implică materiale care conțin azbest trebuie să fie efectuate doar de către profesioniști calificați și nu trebuie să fie realizate ca activitate de bricolaj.

| Exemplu de bună practică 10

  Londra (Regatul Unit) oferă un serviciu de colectare la cerere pentru azbest ambalat. Cetățenii pot solicita o colectare anuală subvenționată de 15 m3 de azbest (sau șapte saci de moloz) colectată de la domiciliu fără taxă. Pentru a optimiza eficiența costurilor, serviciul este externalizat către contractori privați selectați competitiv. |
| --- |

Exemplu de bună practică 10

Londra (Regatul Unit) oferă un serviciu de colectare la cerere pentru azbest ambalat. Cetățenii pot solicita o colectare anuală subvenționată de 15 m3 de azbest (sau șapte saci de moloz) colectată de la domiciliu fără taxă. Pentru a optimiza eficiența costurilor, serviciul este externalizat către contractori privați selectați competitiv.

| Exemplu de bună practică 11

  Regiunea Flandra (Belgia) se străduiește să devină „sigură în ce privește azbestul” până în 2040. Una dintre măsurile de politici permite gospodăriilor să predea azbestul nefriabil (legat) generat de lucrările de renovare pe cont propriu la un centru de colectare a deșeurilor sau să solicite o ridicare de la domiciliu, folosind saci înregistrați care pot fi cumpărați în prealabil de la municipalitate. Atunci când gospodăriile predau azbest la centrul de colectare a deșeurilor, acest serviciu este cu titlu gratuit până la 200 kg/locuitor sau 1 m3 sau 10 plăci de acoperiș pe an. O formulă de cofinanțare reduce taxa serviciului pentru cetățeni la doar 30 EUR pentru un sac care are capacitatea de a colecta aproximativ 20 de plăci de acoperiș ondulate. Rezultatele arată că volumul de azbest livrat la centrele de colectare a deșeurilor rămâne același, chiar și atunci când se oferă posibilitatea ca deșeurile de azbest să fie colectate de la domiciliu, cu mențiunea că nu există trecere de la centrele de colectare a deșeurilor la colectarea din ușă în ușă. Acest fapt demonstrează că este importantă colectarea la domiciliu pentru a accelera eliminarea deșeurilor de azbest din locuințe.
  Colectarea separată facilitează următoarea tratare: Cu toate că există metode alternative de tratare (37), depozitarea deșeurilor de azbest este în continuare cea mai bună tehnică disponibilă. Înainte de depozitare, pot fi luate măsuri suplimentare de stabilizare pentru a reduce riscul de eliberare a fibrelor. |
| --- |

Exemplu de bună practică 11

Regiunea Flandra (Belgia) se străduiește să devină „sigură în ce privește azbestul” până în 2040. Una dintre măsurile de politici permite gospodăriilor să predea azbestul nefriabil (legat) generat de lucrările de renovare pe cont propriu la un centru de colectare a deșeurilor sau să solicite o ridicare de la domiciliu, folosind saci înregistrați care pot fi cumpărați în prealabil de la municipalitate. Atunci când gospodăriile predau azbest la centrul de colectare a deșeurilor, acest serviciu este cu titlu gratuit până la 200 kg/locuitor sau 1 m3 sau 10 plăci de acoperiș pe an. O formulă de cofinanțare reduce taxa serviciului pentru cetățeni la doar 30 EUR pentru un sac care are capacitatea de a colecta aproximativ 20 de plăci de acoperiș ondulate. Rezultatele arată că volumul de azbest livrat la centrele de colectare a deșeurilor rămâne același, chiar și atunci când se oferă posibilitatea ca deșeurile de azbest să fie colectate de la domiciliu, cu mențiunea că nu există trecere de la centrele de colectare a deșeurilor la colectarea din ușă în ușă. Acest fapt demonstrează că este importantă colectarea la domiciliu pentru a accelera eliminarea deșeurilor de azbest din locuințe.

Colectarea separată facilitează următoarea tratare: Cu toate că există metode alternative de tratare (37), depozitarea deșeurilor de azbest este în continuare cea mai bună tehnică disponibilă. Înainte de depozitare, pot fi luate măsuri suplimentare de stabilizare pentru a reduce riscul de eliberare a fibrelor.

2.3.2.   Lemn tratat

Deșeurile de lemn sunt generate de lucrări de renovare și reparație a gospodăriei care implică elemente structurale și non-structurale, de exemplu, rame de ferestre și uși, pereți de separare și elemente de acoperiș, lemn din copertine, garduri de grădină și alte structuri exterioare din lemn. Pentru a preveni degradarea lemnului, acesta este impregnat cu conservanți pentru lemn. Unii conservanți folosiți pe scară largă, precum arseniat de cupru cromat (CCA), creozot și pentaclorofenol, au fost sever limitați sau interziși, dar eliminarea lemnului care a fost tratat cu aceștia este încă necesară (38) (39). Codul corespunzător pentru acest tip de deșeuri menajere din lista deșeurilor este:

| 20 01 37* | – | lemn cu conținut de substanțe periculoase. |
| --- | --- | --- |

20 01 37*

–

lemn cu conținut de substanțe periculoase.

În mod normal, gospodăriile pot preda lemnul tratat la centrele de colectare a deșeurilor.

Colectarea separată facilitează următoarea tratare: Metoda de tratare preferată a lemnului tratat cu CCA și a altor tipuri de lemn tratat este incinerarea, cu un control al poluării atmosferice de ultimă generație, având în vedere volatilitatea arsenicului în gazele de ardere.

2.3.3.   Gudronul de huilă și produsele gudronate

Gudronul de huilă a fost utilizată în mod obișnuit ca liant în construcția de drumuri, înainte de a fi înlocuită de bitum. Traversele de cale ferată din lemn au fost, de asemenea, tratate cu creozot de gudron de huilă, drept conservant, timp de mai multe decenii. În prezent, utilizarea creozotului pentru tratarea lemnului este strict restricționată și reglementată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 (REACH) (40), anexa XVII, rubrica 31.

Deșeurile care conțin gudron de huilă sunt clasificate ca periculoase deoarece conțin cantități semnificative de hidrocarburi aromatice policiclice (HAP), un grup de compuși cancerigeni. Deșeurile de asfalt care conțin gudron de huilă sunt considerate deșeuri periculoase atunci când nivelul gudronului de huilă este > 0,1 %. Termenul gudron de huilă descrie o serie de substanțe complexe, derivate din cărbune, care sunt clasificate ca agenți cancerigeni de categoria 1A în anexa VI la Regulamentul privind CLP (41) și care, în conformitate cu anexa III la Directiva-cadru privind deșeurile, sunt clasificate ca deșeuri periculoase în situația în care concentrația este egală sau depășește 0,1 %. Se știe că traversele de cale ferată uzate sunt refolosite în grădini pentru stabilizarea pereților sau a solului și sunt tratate în secțiunea de mai sus privind deșeurile de lemn. Gudronul de huilă poate fi găsit și în produse cum ar fi plăcile gudronate sau pâsla de acoperiș folosite de exemplu ca parte a acoperișurilor magaziilor de grădină. Unele dintre acestea pot genera cantități considerabile de deșeuri periculoase, atunci când sunt reparate sau înlocuite.

Codurile aplicabile din lista deșeurilor sunt:

| 17 03 01* | – | asfalturi cu conținut de gudron de huilă; |
| --- | --- | --- |
| 17 03 03* | – | gudron de huilă și produse gudronate; |
| 20 01 37* | – | deșeuri din lemn cu conținut de substanțe periculoase (a se vedea secțiunea 3.3.2 de mai sus). |

17 03 01*

–

asfalturi cu conținut de gudron de huilă;

17 03 03*

–

gudron de huilă și produse gudronate;

20 01 37*

–

deșeuri din lemn cu conținut de substanțe periculoase (a se vedea secțiunea 3.3.2 de mai sus).

În mod normal, gospodăriile pot preda acest tip de deșeuri la un centru de colectare a deșeurilor.

Colectarea separată facilitează următoarea tratare: În funcție de reglementările și infrastructura din țară, această categorie de deșeuri este fie tratată termic (incinerare), fie, deși mai puțin preferabil conform ierarhiei deșeurilor, depozitată în depozitele de deșeuri.

2.4.   Deșeuri provenite din întreținerea autovehiculelor

2.4.1.   Filtre de ulei și materiale absorbante contaminate

Filtrele de ulei de la mașini pot deveni parte a deșeurilor menajere atunci când șoferii își întrețin singuri propriile mașini. Aceste activități pot genera, de asemenea, alte deșeuri impregnate cu ulei, precum cârpe și mănuși. Se estimează că numai în Regatul Unit, 1 100 de tone (42) de ulei uzat sunt eliminate în fiecare an prin astfel de filtre uzate, adesea sub formă de deșeuri municipale mixte. Codurile aplicabile din lista deșeurilor sunt:

| 15 02 02* | – | absorbanți, materiale filtrante (inclusiv filtre de ulei nespecificate în altă parte), materiale de lustruire și îmbrăcăminte de protecție contaminate cu substanțe periculoase; |
| --- | --- | --- |
| 16 01 07* | – | filtre de ulei. |

15 02 02*

–

absorbanți, materiale filtrante (inclusiv filtre de ulei nespecificate în altă parte), materiale de lustruire și îmbrăcăminte de protecție contaminate cu substanțe periculoase;

16 01 07*

–

filtre de ulei.

Aceste deșeuri pot fi aduse la unitățile autorizate care generează astfel de deșeuri ca parte a activității lor profesionale, precum ateliere de reparații auto și magazine de piese (acest lucru poate implica plata unei taxe) sau la centre de colectare a deșeurilor care utilizează containere specializate pentru colectare pentru a preveni scurgerea și a facilita transportul ulterior.

Colectarea separată facilitează următoarea tratare: Filtrele de ulei uzate sunt reciclabile deoarece sunt fabricate din oțel. Orice ulei rămas în acestea poate fi recuperat folosind prese cu filtru de ulei.

2.4.2.   Produse auto, lacuri pentru suprafețe, lichide antigel

Multe dintre substanțele și amestecurile utilizate în mașini sau pentru curățarea și întreținerea acestora sunt periculoase pentru sănătatea umană și pentru mediu. De exemplu, ingredientul principal din antigel este etilenglicolul, o substanță toxică. Antigelul, la fel ca și alte lichide din mașină, precum lichidele de frână sau uleiul lubrifiant, trebuie schimbat periodic. Codurile aplicabile din lista deșeurilor sunt:

| 16 01 13* | – | lichide de frână; |
| --- | --- | --- |
| 16 01 14* | – | fluide antigel cu conținut de substanțe periculoase; |
| 20 01 26* | – | uleiuri și grăsimi, altele decât cele specificate la 20 01 25. |

16 01 13*

–

lichide de frână;

16 01 14*

–

fluide antigel cu conținut de substanțe periculoase;

20 01 26*

–

uleiuri și grăsimi, altele decât cele specificate la 20 01 25.

Gestionarea necorespunzătoare a uleiului uzat include turnarea acestuia în canalele de scurgere, pe sol, arderea în focuri sau în arzătoarele de ulei și eliminarea acestuia împreună cu filtrele uzate în coșul de gunoi rezidual. Aceste deșeuri pot fi depuse la unitățile autorizate care generează astfel de deșeuri ca parte a activității lor profesionale, precum ateliere de reparații auto, magazine de piese sau benzinării.

Colectarea separată facilitează următoarea tratare: Antigelul uzat poate fi reciclat și își poate recăpăta proprietățile sale originale. Antigelul reciclat poate fi utilizat ca lichid de răcire pentru motor sau etilenglicolul poate fi extras și reutilizat în industria materialelor plastice. Uleiul de motor poate fi tratat și regenerat în petrol de bază sau utilizat drept combustibil. În orice caz, mult ulei se pierde, mai ales prin ardere în timpul fazei de utilizare.

2.5.   Deșeuri cu conținut de mercur (altele decât DEEE)

Mercurul este extrem de toxic pentru oameni și animale atunci când este inhalat sau ingerat. De asemenea, este toxic pentru organismele acvatice. Deșeurile cu conținut de mercur care provin din gospodării includ baterii vechi cu mercur și termometre cu mercur. Acestea sunt acoperite de următoarele rubrici din lista deșeurilor:

| 20 01 21* | – | tuburi fluorescente și alte deșeuri cu conținut de mercur; |
| --- | --- | --- |
| 20 01 33* | – | baterii și acumulatoare incluse la 16 06 01, 16 06 02 sau 16 06 03 și baterii și acumulatoare nesortate conținând aceste baterii. |

20 01 21*

–

tuburi fluorescente și alte deșeuri cu conținut de mercur;

20 01 33*

–

baterii și acumulatoare incluse la 16 06 01, 16 06 02 sau 16 06 03 și baterii și acumulatoare nesortate conținând aceste baterii.

Consumul total de mercur în dispozitivele de măsurare în 2007 în UE27 a fost estimat între 7 și 17 tone. Principalele aplicații au fost sfigmomanometre, barometre casnice, termometre pentru febră și termometre pentru aplicații de laborator și industriale. Introducerea pe piață a dispozitivelor de măsurare care conțin mercur este acum interzisă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (REACH) (43) (anexa XVII, rubrica 18a) și consumul de mercur pentru echipamentele vândute publicului larg (precum termometre pentru febră și barometre) a încetat în 2009 (44).

Majoritatea statelor membre colectează aceste echipamente împreună cu alte tipuri de deșeuri periculoase și le separă ulterior pentru reciclare. Cu toate acestea, o parte substanțială a mercurului din termometre și alte echipamente de măsurare utilizate în gospodării continuă să fie eliminată inadecvat prin deșeuri reziduale mixte.

Colectarea separată facilitează următoarea tratare: Deșeurile cu conținut de mercur trebuie reciclate sau tratate într-o unitate autorizată pentru tratarea deșeurilor periculoase. Unități de recuperare a mercurului există, de exemplu, în Germania, Franța, Austria și Suedia. Comerțul cu mercur este reglementat și controlat în mod strict în temeiul Regulamentului (UE) 2017/852 privind mercurul (45). Deșeurile cu conținut de mercur sunt în general tratate și stabilizate înainte de a fi eliminate definitiv în depozite subterane, precum fi minele de sare sau în depozitele de deșeuri special concepute.

3.   FACTORII DE SUCCES PENTRU COLECTAREA SEPARATĂ A DEȘEURILOR PERICULOASE GENERATE DE GOSPODĂRII

Abordările privind organizarea colectării separate au fost analizate în numeroase studii (46). S-a demonstrat că sistemele de colectare separată care au succes urmează o abordare integrată care abordează următoarele patru elemente: acestea oferă stimulente economice, prevăd reguli clare privind aplicarea legii, oferă o infrastructură personalizată de colectare separată și se angajează activ și periodic în comunicarea cu publicul țintă (gospodăriile care generează deșeuri). S-a observat că aceste elemente sunt comune tuturor schemelor de colectare separată, inclusiv a celor destinate deșeurilor periculoase generate de gospodării.

Analiza celor mai bune practici în statele membre a condus Comisia la identificarea următorilor factori ca având o contribuție semnificativă la eficacitatea schemelor de colectare separată, în special pentru deșeurile periculoase generate de gospodării, în ceea ce privește cantitățile de deșeuri colectate.

3.1.   Stimulente economice

Instrumentele enumerate mai jos sunt de obicei evaluate ca promovând cu succes colectarea separată, inclusiv colectarea separată la sursă de către cetățeni, în Europa.

Răspunderea extinsă a producătorilor transferă responsabilitatea financiară și/sau operațională a gestionării deșeurilor de la municipalități la producătorii de bunuri. Răspunderea extinsă a producătorilor contribuie la o mai bună selectare și reciclare prin furnizarea infrastructurii adecvate și a comunicării necesare și prin finanțarea costului net al funcționării serviciului de colectare și al tratării suplimentare în conformitate cu ierarhia deșeurilor, precum și prin sensibilizare. Răspunderea extinsă a producătorilor și-a demonstrat meritele pentru reciclarea multor fluxuri de deșeuri, precum ambalaje, electronice, baterii și vehicule.

Directiva-cadru privind deșeurile, revizuită în 2018, stabilește principiile generale care trebuie urmate pentru punerea în aplicare a schemelor de răspundere extinsă a producătorilor la articolele sale 8 și 8a. O caracteristică importantă este modularea taxelor plătite de producători în funcție de criteriile de durabilitate, luând în considerare, de exemplu, durabilitatea, posibilitatea de reparare, reutilizarea, posibilitatea de reciclare sau prezența substanțelor periculoase în produsele lor. În cazul produselor periculoase de uz casnic, „eco-modularea” ar putea susține îmbunătățirile la nivelul proiectării produsului pentru a reduce gradul acestuia de periculozitate (prevenirea calitativă), pentru a crește prevenirea (cantitativă) a generării de deșeuri, posibilitatea de reciclare sau de reutilizare a acestora.

Sistemul de plată în funcție de deșeurile generate (Pay-As-You-Throw – PAYT) impune o taxă gospodăriilor atunci când elimină deșeuri mixte. Acest lucru se realizează de obicei prin saci de deșeuri etichetați, care trebuie achiziționați în prealabil, sau prin intermediul unor containere stradale care se deblochează numai după identificarea utilizatorului printr-un card personal. Este esențial ca deșeurile mixte să fie relativ scumpe, în timp ce fluxurile reciclabile și alte deșeuri separate pot fi depozitate (aproape) fără taxă. Acest sistem oferă un stimulent clar pentru separarea deșeurilor la sursă.

Datorită forței stimulentelor financiare, sistemul de plată în funcție de deșeurile generate s-a dovedit a fi un instrument eficient pentru îmbunătățirea colectării separate la sursă.

| Exemplu de bună practică 12

  Flandra (47) (Belgia) este lider în separarea la sursă datorită sistemului său de plată în funcție de deșeurile generate. Partea variabilă a taxei pentru deșeurile municipale plătită de gospodării trebuie să rămână între 0,1 și 0,3 EUR/kg pentru deșeurile reziduale sau între 0,75 EUR și 2,25 EUR pentru un sac de 60 de litri. Sistemul de plată în funcție de deșeurile generate funcționează de obicei prin saci înregistrați sau coșuri cu coduri de bare. Pentru clădirile de apartamente și zonele foarte dens populate, se pot utiliza containere publice (subterane) care se deschid automat după plată sau după identificarea prin card.
  Taxele și impozitele pentru depozitare și incinerare nu afectează direct cetățenii, ci stimulează municipalitățile și operatorii de gestionare a deșeurilor să îmbunătățească eficiența separării, colectării și reciclării deșeurilor în zona lor. Aceste taxe și impozite (48) ajută la internalizarea costurilor externe ale eliminării (emisiile de dioxid de carbon și metan, poluarea aerului și a apelor subterane) și beneficiilor externe ale reciclării (economii de energie, reducerea impactului asupra mediului și asupra sănătății cauzat de extracția resurselor virgine).
  Într-un sistem de returnare a garanției, consumatorul plătește o garanție atunci când cumpără un produs precum o băutură îmbuteliată și primește o rambursare la returnarea containerului (49). Sistemul este aplicat de obicei pentru ambalajele băuturilor, dar există și pentru produsele care pot fi returnate, precum buteliile de propan pentru gătit în aer liber. Datorită stimulentului financiar, sistemele de returnare a garanției generează o creștere aproape imediată a ratelor de reciclare la niveluri de peste 90 %.
  Dintre instrumentele de mai sus, primele trei (răspunderea extinsă a producătorilor, plata în funcție de deșeurile generate și taxele pentru depozitarea și incinerarea deșeurilor) sunt considerate instrumente economice cheie pentru a stimula punerea în aplicare a ierarhiei deșeurilor, astfel cum se reflectă în anexa IVa la Directiva-cadru privind deșeurile.
  Recomandări de bune practici:






  — | Asigurarea unor opțiuni de eliminare în condiții de siguranță a deșeurilor periculoase generate de gospodării la un cost scăzut sau fără costuri pentru gospodării crește ratele de colectare. |
| --- | --- |

Exemplu de bună practică 12

Flandra (47) (Belgia) este lider în separarea la sursă datorită sistemului său de plată în funcție de deșeurile generate. Partea variabilă a taxei pentru deșeurile municipale plătită de gospodării trebuie să rămână între 0,1 și 0,3 EUR/kg pentru deșeurile reziduale sau între 0,75 EUR și 2,25 EUR pentru un sac de 60 de litri. Sistemul de plată în funcție de deșeurile generate funcționează de obicei prin saci înregistrați sau coșuri cu coduri de bare. Pentru clădirile de apartamente și zonele foarte dens populate, se pot utiliza containere publice (subterane) care se deschid automat după plată sau după identificarea prin card.

Taxele și impozitele pentru depozitare și incinerare nu afectează direct cetățenii, ci stimulează municipalitățile și operatorii de gestionare a deșeurilor să îmbunătățească eficiența separării, colectării și reciclării deșeurilor în zona lor. Aceste taxe și impozite (48) ajută la internalizarea costurilor externe ale eliminării (emisiile de dioxid de carbon și metan, poluarea aerului și a apelor subterane) și beneficiilor externe ale reciclării (economii de energie, reducerea impactului asupra mediului și asupra sănătății cauzat de extracția resurselor virgine).

Într-un sistem de returnare a garanției, consumatorul plătește o garanție atunci când cumpără un produs precum o băutură îmbuteliată și primește o rambursare la returnarea containerului (49). Sistemul este aplicat de obicei pentru ambalajele băuturilor, dar există și pentru produsele care pot fi returnate, precum buteliile de propan pentru gătit în aer liber. Datorită stimulentului financiar, sistemele de returnare a garanției generează o creștere aproape imediată a ratelor de reciclare la niveluri de peste 90 %.

Dintre instrumentele de mai sus, primele trei (răspunderea extinsă a producătorilor, plata în funcție de deșeurile generate și taxele pentru depozitarea și incinerarea deșeurilor) sunt considerate instrumente economice cheie pentru a stimula punerea în aplicare a ierarhiei deșeurilor, astfel cum se reflectă în anexa IVa la Directiva-cadru privind deșeurile.

Recomandări de bune practici:

—

Asigurarea unor opțiuni de eliminare în condiții de siguranță a deșeurilor periculoase generate de gospodării la un cost scăzut sau fără costuri pentru gospodării crește ratele de colectare.

| — | După caz, responsabilizarea producătorilor pentru gestionarea deșeurilor periculoase generate de gospodării prin răspunderea extinsă a producătorilor asigură finanțarea durabilă a centrelor de colectare și, printr-o eco-modulare eficientă, poate stimula, de asemenea, modificările de proiectare pentru a reduce la minimum costurile de gestionare la sfârșitul ciclului de viață al produselor. |
| --- | --- |

—

După caz, responsabilizarea producătorilor pentru gestionarea deșeurilor periculoase generate de gospodării prin răspunderea extinsă a producătorilor asigură finanțarea durabilă a centrelor de colectare și, printr-o eco-modulare eficientă, poate stimula, de asemenea, modificările de proiectare pentru a reduce la minimum costurile de gestionare la sfârșitul ciclului de viață al produselor.

3.2.   Unități de colectare separată personalizate

Există o mare varietate de metode pentru colectarea diferitelor fluxuri de deșeuri.

| 1. | Colectarea din ușă în ușă (un singur flux sau un flux mixt) este potrivită în special pentru regiunile urbane cu o densitate mare a populației, unde distanțele de transport sunt mici. Se utilizează în mod obișnuit pentru diferite fluxuri de deșeuri, precum colectarea (frecventă) a materialelor reciclabile uscate și a deșeurilor biologice, dar rareori pentru deșeurile periculoase generate de gospodării (probabil din cauza volumelor mici, a varietății tipurilor de deșeuri și a riscului crescut al depozitării pe trotuar a deșeurilor periculoase generate de gospodării). |
| --- | --- |

1.

Colectarea din ușă în ușă (un singur flux sau un flux mixt) este potrivită în special pentru regiunile urbane cu o densitate mare a populației, unde distanțele de transport sunt mici. Se utilizează în mod obișnuit pentru diferite fluxuri de deșeuri, precum colectarea (frecventă) a materialelor reciclabile uscate și a deșeurilor biologice, dar rareori pentru deșeurile periculoase generate de gospodării (probabil din cauza volumelor mici, a varietății tipurilor de deșeuri și a riscului crescut al depozitării pe trotuar a deșeurilor periculoase generate de gospodării).

| 2. | Ridicările periodice se aplică de obicei fluxurilor de deșeuri precum deșeuri vegetale, deșeuri periculoase generate de gospodării și deșeuri voluminoase. Prin organizarea ridicărilor periodice, municipalitățile oferă un serviciu gospodăriilor, menținând în același timp o frecvență scăzută a colectării, de ex. o dată pe lună. Locația poate fi flexibilă (de exemplu, camioanele mobile pot prelua periodic deșeuri periculoase generate de gospodării în locuri centrale) sau colectarea se poate face la cerere (de exemplu, colectarea la domiciliu a azbestului legat ambalat). Acestea sunt în mare parte organizate sau facilitate de municipalități, dar sunt uneori externalizate către operatori privați de gestionare a deșeurilor. Municipalitățile pot limita cantitatea de deșeuri per gospodărie care să fie colectată de serviciile municipale (de exemplu, 2 m3 de deșeuri voluminoase pe an) și pot introduce controale de identitate pentru a se asigura că se limitează colectarea la gospodăriile private, excluzând activitățile comerciale sau de altă natură. |
| --- | --- |

2.

Ridicările periodice se aplică de obicei fluxurilor de deșeuri precum deșeuri vegetale, deșeuri periculoase generate de gospodării și deșeuri voluminoase. Prin organizarea ridicărilor periodice, municipalitățile oferă un serviciu gospodăriilor, menținând în același timp o frecvență scăzută a colectării, de ex. o dată pe lună. Locația poate fi flexibilă (de exemplu, camioanele mobile pot prelua periodic deșeuri periculoase generate de gospodării în locuri centrale) sau colectarea se poate face la cerere (de exemplu, colectarea la domiciliu a azbestului legat ambalat). Acestea sunt în mare parte organizate sau facilitate de municipalități, dar sunt uneori externalizate către operatori privați de gestionare a deșeurilor. Municipalitățile pot limita cantitatea de deșeuri per gospodărie care să fie colectată de serviciile municipale (de exemplu, 2 m3 de deșeuri voluminoase pe an) și pot introduce controale de identitate pentru a se asigura că se limitează colectarea la gospodăriile private, excluzând activitățile comerciale sau de altă natură.

| 3. | Containere stradale sau „sisteme de predare”. Municipalitățile, organizațiile care pun în aplicare obligațiile de răspundere extinsă a producătorilor sau alți operatori de deșeuri amplasează containere stradale sau „sisteme de predare” pentru a colecta o serie de fluxuri de deșeuri: deșeuri reziduale, anumite deșeuri periculoase generate de gospodării, deșeuri de bucătărie, hârtie și carton, materiale plastice, metale, ambalaje din sticlă, textile. Prin amplasarea de coșuri sau containere în locuri publice centrale, gospodăriile își pot arunca deșeurile în orice moment, optimizând în același timp logistica în comparație cu colectarea din ușă în ușă. |
| --- | --- |

3.

Containere stradale sau „sisteme de predare”. Municipalitățile, organizațiile care pun în aplicare obligațiile de răspundere extinsă a producătorilor sau alți operatori de deșeuri amplasează containere stradale sau „sisteme de predare” pentru a colecta o serie de fluxuri de deșeuri: deșeuri reziduale, anumite deșeuri periculoase generate de gospodării, deșeuri de bucătărie, hârtie și carton, materiale plastice, metale, ambalaje din sticlă, textile. Prin amplasarea de coșuri sau containere în locuri publice centrale, gospodăriile își pot arunca deșeurile în orice moment, optimizând în același timp logistica în comparație cu colectarea din ușă în ușă.

| 4. | Unități de preluare – organizațiile care pun în aplicare obligațiile de răspundere extinsă a producătorilor asigură unități de preluare în centrele comerciale pentru o serie de fluxuri de deșeuri: ambalaje de băuturi, DEEE, baterii și deșeuri periculoase generate de gospodării. Unitățile de preluare oferă soluții practice pentru consumatori, optimizând în același timp logistica în comparație cu colectarea din ușă în ușă. |
| --- | --- |

4.

Unități de preluare – organizațiile care pun în aplicare obligațiile de răspundere extinsă a producătorilor asigură unități de preluare în centrele comerciale pentru o serie de fluxuri de deșeuri: ambalaje de băuturi, DEEE, baterii și deșeuri periculoase generate de gospodării. Unitățile de preluare oferă soluții practice pentru consumatori, optimizând în același timp logistica în comparație cu colectarea din ușă în ușă.

| 5. | Centrele de colectare a deșeurilor – oferă o soluție la care utilizatorii pot depune aproape toate deșeurile destinate recuperării sau eliminării, în timp ce personalul prezent la centrul de colectare poate oferi asistență și poate controla calitatea deșeurilor primite. Deoarece centrele de colectare a deșeurilor se axează pe colectarea deșeurilor menajere, deșeurile produse ca urmare a unei activități profesionale trebuie să fie redirecționate de la centrele de colectare a deșeurilor, de exemplu prin aplicarea obligației de identificare cu un act de identitate și interzicerea volumelor mari.






  Exemplu de bună practică 13

  În Țările de Jos, se recomandă un număr aproximativ de 60 000 de locuitori per centru de colectare a deșeurilor (50). În regiunea Flandra (Belgia), o municipalitate poate alege între un standard de populație sau un standard de distanță. Primul presupune un centru de colectare a deșeurilor pentru o municipalitate de minimum 10 000 de locuitori și un centru de colectare a deșeurilor suplimentar pentru 30 000 de locuitori (51). Alternativ, într-o asociație inter-comunitară, toate centrele de colectare a deșeurilor sunt accesibile tuturor cetățenilor din diferitele municipalități ale asociației și 90 % dintre locuitori trebuie să aibă acces la un centru de colectare a deșeurilor la o distanță de maximum 5 km. Orașele aleg, de obicei, standardul de distanță și, prin urmare, numărul centrelor în funcție de numărul de locuitori va fi de obicei mai mic, din cauza densității mari a populației.
  Trebuie remarcat faptul că, deși analiza celor mai bune practici în diferite regiuni demonstrează că nu există un sistem universal de colectare separată a deșeurilor, există un număr limitat de elemente comune care, în diferite combinații, definesc un model de sistem de colectare separată. Aceste elemente sunt prezentate și discutate în prezentele orientări. Flexibilitatea modului în care aceste elemente sunt reglate și combinate permite optimizarea, luând în considerare circumstanțele locale, precum densitatea populației, tipologia locuințelor, clima, limitările spațiului de stocare, colectarea în centrele istorice ale orașelor etc.
  Recomandări de bune practici:






  — | Implementarea unei combinații de sisteme diferite de colectare separată va avea ca rezultat, în general, o eficiență mai mare a colectării, adaptându-se diferitelor fluxuri de deșeuri și comportamentului/preferințelor populației legate de eliminarea deșeurilor. |
| --- | --- | --- |

5.

Centrele de colectare a deșeurilor – oferă o soluție la care utilizatorii pot depune aproape toate deșeurile destinate recuperării sau eliminării, în timp ce personalul prezent la centrul de colectare poate oferi asistență și poate controla calitatea deșeurilor primite. Deoarece centrele de colectare a deșeurilor se axează pe colectarea deșeurilor menajere, deșeurile produse ca urmare a unei activități profesionale trebuie să fie redirecționate de la centrele de colectare a deșeurilor, de exemplu prin aplicarea obligației de identificare cu un act de identitate și interzicerea volumelor mari.

Exemplu de bună practică 13

În Țările de Jos, se recomandă un număr aproximativ de 60 000 de locuitori per centru de colectare a deșeurilor (50). În regiunea Flandra (Belgia), o municipalitate poate alege între un standard de populație sau un standard de distanță. Primul presupune un centru de colectare a deșeurilor pentru o municipalitate de minimum 10 000 de locuitori și un centru de colectare a deșeurilor suplimentar pentru 30 000 de locuitori (51). Alternativ, într-o asociație inter-comunitară, toate centrele de colectare a deșeurilor sunt accesibile tuturor cetățenilor din diferitele municipalități ale asociației și 90 % dintre locuitori trebuie să aibă acces la un centru de colectare a deșeurilor la o distanță de maximum 5 km. Orașele aleg, de obicei, standardul de distanță și, prin urmare, numărul centrelor în funcție de numărul de locuitori va fi de obicei mai mic, din cauza densității mari a populației.

Trebuie remarcat faptul că, deși analiza celor mai bune practici în diferite regiuni demonstrează că nu există un sistem universal de colectare separată a deșeurilor, există un număr limitat de elemente comune care, în diferite combinații, definesc un model de sistem de colectare separată. Aceste elemente sunt prezentate și discutate în prezentele orientări. Flexibilitatea modului în care aceste elemente sunt reglate și combinate permite optimizarea, luând în considerare circumstanțele locale, precum densitatea populației, tipologia locuințelor, clima, limitările spațiului de stocare, colectarea în centrele istorice ale orașelor etc.

Recomandări de bune practici:

—

Implementarea unei combinații de sisteme diferite de colectare separată va avea ca rezultat, în general, o eficiență mai mare a colectării, adaptându-se diferitelor fluxuri de deșeuri și comportamentului/preferințelor populației legate de eliminarea deșeurilor.

| — | Centrele de colectare a deșeurilor sunt cele mai răspândite unități de colectare pentru fluxurile de deșeuri periculoase generate de gospodării, de o mare varietate. Accesibilitatea lor este importantă pentru a crește volumele colectate de deșeuri periculoase generate de gospodării: program de funcționare lung, loc accesibil și o densitate mare a rețelei de centre de colectare a deșeurilor. |
| --- | --- |

—

Centrele de colectare a deșeurilor sunt cele mai răspândite unități de colectare pentru fluxurile de deșeuri periculoase generate de gospodării, de o mare varietate. Accesibilitatea lor este importantă pentru a crește volumele colectate de deșeuri periculoase generate de gospodării: program de funcționare lung, loc accesibil și o densitate mare a rețelei de centre de colectare a deșeurilor.

| — | Ridicările periodice, ridicările la cerere și punctele mobile de colectare sunt o completare importantă a centrelor obișnuite de colectare a deșeurilor, deoarece le permit gospodăriilor să elimine deșeurile mai aproape de casă. Acestea sunt, de asemenea, utile pentru a depăși constrângerile de spațiu din zonele foarte populate. Unitățile de colectare inovatoare (de exemplu, trimobilele utilizate în Paris sau containerele intermodale personalizate folosite în Tallinn) pot oferi soluții de colectare eficiente și rentabile. |
| --- | --- |

—

Ridicările periodice, ridicările la cerere și punctele mobile de colectare sunt o completare importantă a centrelor obișnuite de colectare a deșeurilor, deoarece le permit gospodăriilor să elimine deșeurile mai aproape de casă. Acestea sunt, de asemenea, utile pentru a depăși constrângerile de spațiu din zonele foarte populate. Unitățile de colectare inovatoare (de exemplu, trimobilele utilizate în Paris sau containerele intermodale personalizate folosite în Tallinn) pot oferi soluții de colectare eficiente și rentabile.

| — | Colectarea din ușă în ușă atinge, în general, cele mai ridicate rate de colectare, în special în zonele foarte populate. Dar costurile sunt, de asemenea, mai mari decât pentru alte tipuri de colectare. |
| --- | --- |

—

Colectarea din ușă în ușă atinge, în general, cele mai ridicate rate de colectare, în special în zonele foarte populate. Dar costurile sunt, de asemenea, mai mari decât pentru alte tipuri de colectare.

| — | Punctele de colectare și obligațiile de preluare a anumitor deșeuri în magazine, farmacii și alte unități profesionale pot face parte din rețeaua de colectare pentru a facilita eliminarea corespunzătoare a deșeurilor, în loc să fie folosite deșeuri municipale mixte sau eliminarea în rețeaua de canalizare. |
| --- | --- |

—

Punctele de colectare și obligațiile de preluare a anumitor deșeuri în magazine, farmacii și alte unități profesionale pot face parte din rețeaua de colectare pentru a facilita eliminarea corespunzătoare a deșeurilor, în loc să fie folosite deșeuri municipale mixte sau eliminarea în rețeaua de canalizare.

| — | Pentru anumite deșeuri periculoase generate de gospodării, precum azbestul, autoritățile locale pot diminua la minimum riscurile pentru sănătate și eliminarea ilegală prin furnizarea de servicii specifice fluxului, de exemplu colectarea azbestului legat de la domiciliu, prin furnizarea de ambalaje standardizate. |
| --- | --- |

—

Pentru anumite deșeuri periculoase generate de gospodării, precum azbestul, autoritățile locale pot diminua la minimum riscurile pentru sănătate și eliminarea ilegală prin furnizarea de servicii specifice fluxului, de exemplu colectarea azbestului legat de la domiciliu, prin furnizarea de ambalaje standardizate.

| — | Asigurarea formării adecvate a personalului care operează centrele de colectare a deșeurilor, în special cu privire la criteriile de acceptare a deșeurilor, care ar trebui furnizată în toate centrele de colectare a deșeurilor, ajută la îmbunătățirea sortării și, ulterior, a calității materialelor recuperate. |
| --- | --- |

—

Asigurarea formării adecvate a personalului care operează centrele de colectare a deșeurilor, în special cu privire la criteriile de acceptare a deșeurilor, care ar trebui furnizată în toate centrele de colectare a deșeurilor, ajută la îmbunătățirea sortării și, ulterior, a calității materialelor recuperate.

| — | Stabilirea unui sistem pentru determinarea cantității de deșeuri periculoase generate de gospodării colectate separat și calcularea cantității colectate și a costurilor de colectare per locuitor pe an, este o modalitate eficientă de a monitoriza performanța schemei de colectare, de a stabili ținte și de a evalua evoluția acesteia în timp. |
| --- | --- |

—

Stabilirea unui sistem pentru determinarea cantității de deșeuri periculoase generate de gospodării colectate separat și calcularea cantității colectate și a costurilor de colectare per locuitor pe an, este o modalitate eficientă de a monitoriza performanța schemei de colectare, de a stabili ținte și de a evalua evoluția acesteia în timp.

3.3.   Sensibilizare și comunicare

Comunicarea este esențială pentru a informa și motiva gospodăriile să separe deșeurile la sursă. Comunicarea este necesară pentru a informa cetățenii despre modul de separare și pentru a construi o bază de sprijin, dar rareori este suficientă în sine pentru a schimba comportamentul de separare al unei comunități. Prin urmare, comunicarea trebuie să fie însoțită de stimulente economice și trebuie pusă în aplicare pentru a avea succes.

| Exemplu de bună practică 14

  Ljubljana (Slovenia) se remarcă printr-o rată de colectare a materialelor reciclabile de 73 %, datorită unui sistem de colectare din ușă în ușă a biodeșeurilor și a deșeurilor reciclabile, susținut de centrele de colectare a deșeurilor. Deșeurile reciclabile uscate sunt colectate mai frecvent decât deșeurile reziduale, pentru a stimula separarea la sursă. Utilizarea rețelelor sociale și a comunicării prin SMS a datelor de colectare, personalizate în funcție de profilul fiecărui cetățean, au fost importante pentru a atinge această rată ridicată de colectare. Snaga, compania publică de gestionare a deșeurilor, folosește și rețelele sociale (internet, servicii SMS, Facebook, Twitter) pentru a îmbunătăți accesibilitatea serviciilor de colectare. Punctele de colectare subterane din centrul orașului facilitează colectarea fără a crea probleme estetice. |
| --- |

Exemplu de bună practică 14

Ljubljana (Slovenia) se remarcă printr-o rată de colectare a materialelor reciclabile de 73 %, datorită unui sistem de colectare din ușă în ușă a biodeșeurilor și a deșeurilor reciclabile, susținut de centrele de colectare a deșeurilor. Deșeurile reciclabile uscate sunt colectate mai frecvent decât deșeurile reziduale, pentru a stimula separarea la sursă. Utilizarea rețelelor sociale și a comunicării prin SMS a datelor de colectare, personalizate în funcție de profilul fiecărui cetățean, au fost importante pentru a atinge această rată ridicată de colectare. Snaga, compania publică de gestionare a deșeurilor, folosește și rețelele sociale (internet, servicii SMS, Facebook, Twitter) pentru a îmbunătăți accesibilitatea serviciilor de colectare. Punctele de colectare subterane din centrul orașului facilitează colectarea fără a crea probleme estetice.

Pentru dezvoltarea unei comunicări de impact, trebuie luate în considerare următoarele elemente. Gospodăriile pot primi informații despre separarea deșeurilor dintr-o varietate de surse, cum ar fi organizațiile de răspundere extinsă a producătorilor, autoritățile locale și guvernele naționale și regionale. Pentru a spori la maximum impactul unei astfel de comunicări și a crea sinergii, se recomandă:

| — | alinierea comunicărilor în ceea ce privește domeniul și conținutul; |
| --- | --- |

—

alinierea comunicărilor în ceea ce privește domeniul și conținutul;

| — | difuzarea simultană a campaniilor de comunicare pe mai multe canale diferite: TV, radio, rețele sociale, site-uri web, ziare, reviste locale, etc.; |
| --- | --- |

—

difuzarea simultană a campaniilor de comunicare pe mai multe canale diferite: TV, radio, rețele sociale, site-uri web, ziare, reviste locale, etc.;

| — | adaptarea mesajului și a limbajului pentru fiecare grup țintă și trebuie depuse eforturi speciale pentru a ajunge la gospodăriile vulnerabile care au adesea acces limitat la informații; |
| --- | --- |

—

adaptarea mesajului și a limbajului pentru fiecare grup țintă și trebuie depuse eforturi speciale pentru a ajunge la gospodăriile vulnerabile care au adesea acces limitat la informații;

| — | definirea și utilizarea indicatorilor pentru a măsura periodic nivelul de conștientizare. Acest fapt permite evaluarea și rafinarea campaniilor și stabilirea priorităților de comunicare viitoare; |
| --- | --- |

—

definirea și utilizarea indicatorilor pentru a măsura periodic nivelul de conștientizare. Acest fapt permite evaluarea și rafinarea campaniilor și stabilirea priorităților de comunicare viitoare;

| — | furnizarea de indicații clare pe sacii pentru colectarea deșeurilor și la punctele de colectare a deșeurilor, pentru a reduce cantitatea de materiale care nu sunt vizate. |
| --- | --- |

—

furnizarea de indicații clare pe sacii pentru colectarea deșeurilor și la punctele de colectare a deșeurilor, pentru a reduce cantitatea de materiale care nu sunt vizate.

| Exemplu de bună practică 15

  După cum am indicat în exemplul 8, Cyclamed (52) este organizația de răspundere extinsă a producătorilor care coordonează și finanțează colectarea de medicamente expirate (sau nefolosite) în Franța. Strategia acesteia de comunicare are ca scop să asigure că medicamentele nefolosite sunt separate și returnate de consumatori la farmacii și că aceștia elimină ambalajele și prospectele în coșul de reciclare a hârtiei. În 2018, a fost atinsă o rată de colectare de 62 %. Activitățile de comunicare vizează consumatorii și implică farmacii, distribuitori și municipalități.
  Acțiunile de comunicare întreprinse în 2018 au inclus:






  — | un film scurt (< 80de secunde) – disponibil pe internet și afișat pe ecranele TV din farmacii. Filmul explică instrucțiunile de separare într-un mod simplu și plin de umor; |
| --- | --- |

Exemplu de bună practică 15

După cum am indicat în exemplul 8, Cyclamed (52) este organizația de răspundere extinsă a producătorilor care coordonează și finanțează colectarea de medicamente expirate (sau nefolosite) în Franța. Strategia acesteia de comunicare are ca scop să asigure că medicamentele nefolosite sunt separate și returnate de consumatori la farmacii și că aceștia elimină ambalajele și prospectele în coșul de reciclare a hârtiei. În 2018, a fost atinsă o rată de colectare de 62 %. Activitățile de comunicare vizează consumatorii și implică farmacii, distribuitori și municipalități.

Acțiunile de comunicare întreprinse în 2018 au inclus:

—

un film scurt (< 80de secunde) – disponibil pe internet și afișat pe ecranele TV din farmacii. Filmul explică instrucțiunile de separare într-un mod simplu și plin de umor;

| — | spoturi (12 secunde) – pentru TV, rețele sociale și panouri publicitare electronice (de exemplu, în farmacii) pentru a menține gradul de conștientizare; |
| --- | --- |

—

spoturi (12 secunde) – pentru TV, rețele sociale și panouri publicitare electronice (de exemplu, în farmacii) pentru a menține gradul de conștientizare;

| — | afișe, pliante și infografice – disponibile pe site-ul web și afișate în farmacii și centre municipale. Sunt furnizate cifre cheie și instrucțiuni vizuale privind sortarea pentru a motiva consumatorii să separe deșeurile; |
| --- | --- |

—

afișe, pliante și infografice – disponibile pe site-ul web și afișate în farmacii și centre municipale. Sunt furnizate cifre cheie și instrucțiuni vizuale privind sortarea pentru a motiva consumatorii să separe deșeurile;

| — | bannere – cu un mesaj cheie pe care farmaciile sau alți actori îl pot utiliza cu ușurință pe site-urile lor web; |
| --- | --- |

—

bannere – cu un mesaj cheie pe care farmaciile sau alți actori îl pot utiliza cu ușurință pe site-urile lor web;

| — | o carte de benzi desenate ilustrată - care include câteva „jocuri” care pot fi completate; |
| --- | --- |

—

o carte de benzi desenate ilustrată - care include câteva „jocuri” care pot fi completate;

| — | autocolante – cu un mesaj cheie privind sortarea (< 15 cuvinte) pentru farmacii și camionete de livrare ale distribuitorilor; |
| --- | --- |

—

autocolante – cu un mesaj cheie privind sortarea (< 15 cuvinte) pentru farmacii și camionete de livrare ale distribuitorilor;

| — | site web – cu pagini focus pentru grupurile țintă și parteneri: consumatori, farmacii, distribuitori și municipalități. Site-ul web are funcții interactive, precum o geolocalizare a farmaciilor care participă și acceptă medicamente expirate, chestionare și mărturii; |
| --- | --- |

—

site web – cu pagini focus pentru grupurile țintă și parteneri: consumatori, farmacii, distribuitori și municipalități. Site-ul web are funcții interactive, precum o geolocalizare a farmaciilor care participă și acceptă medicamente expirate, chestionare și mărturii;

| — | platforme de comunicare socială – un blog, prezență pe Facebook și Twitter. Numărul de urmăritori este măsurat pentru a evalua impactul; |
| --- | --- |

—

platforme de comunicare socială – un blog, prezență pe Facebook și Twitter. Numărul de urmăritori este măsurat pentru a evalua impactul;

| — | aplicație mobilă – cu un motor de căutare pentru medicamente care este actualizat; mesaje de tip push care pot fi personalizate în funcție de nevoile utilizatorului și instrucțiunile de sortare; |
| --- | --- |

—

aplicație mobilă – cu un motor de căutare pentru medicamente care este actualizat; mesaje de tip push care pot fi personalizate în funcție de nevoile utilizatorului și instrucțiunile de sortare;

| — | buletin informativ – pentru farmacii, cu știri despre schema de colectare, dar și cu multe alte articole pentru a crește relevanța și acoperirea. Impactul este măsurat de o companie externă prin sondaje la farmacii; |
| --- | --- |

—

buletin informativ – pentru farmacii, cu știri despre schema de colectare, dar și cu multe alte articole pentru a crește relevanța și acoperirea. Impactul este măsurat de o companie externă prin sondaje la farmacii;

| — | publicitate – în revista farmaciștilor francezi care solicită să fie „ambasadorii colectării”; |
| --- | --- |

—

publicitate – în revista farmaciștilor francezi care solicită să fie „ambasadorii colectării”;

| — | întâlniri periodice – cu federațiile sectoriale pentru a actualiza conștientizarea, a primi feedback pentru a îmbunătăți serviciul și pentru a asigura participarea tuturor partenerilor din lanțul de aprovizionare; |
| --- | --- |

—

întâlniri periodice – cu federațiile sectoriale pentru a actualiza conștientizarea, a primi feedback pentru a îmbunătăți serviciul și pentru a asigura participarea tuturor partenerilor din lanțul de aprovizionare;

| — | alte campanii – sprijin pentru campanii și evenimente organizate de autoritățile competente relevante și alte organizații de răspundere extinsă a producătorilor pentru a sublinia importanța colectării separate a tuturor fluxurilor de deșeuri; |
| --- | --- |

—

alte campanii – sprijin pentru campanii și evenimente organizate de autoritățile competente relevante și alte organizații de răspundere extinsă a producătorilor pentru a sublinia importanța colectării separate a tuturor fluxurilor de deșeuri;

| — | informații personalizate pentru municipalități și prezența la evenimente organizate de municipalități. |
| --- | --- |

—

informații personalizate pentru municipalități și prezența la evenimente organizate de municipalități.

Recomandări de bune practici:

| — | Toți actorii implicați în gestionarea deșeurilor periculoase generate de gospodării (de exemplu, autoritățile locale, operatorii de deșeuri și organizațiile care implementează obligațiile de răspundere extinsă a producătorilor în numele producătorilor) trebuie să ofere instrucțiuni clare, consecvente și detaliate pentru prevenirea, identificarea, sortarea și eliminarea deșeurilor periculoase generate de gospodării (inclusiv printr-o etichetare îmbunătățită a produselor periculoase). Mesajele trebuie să fie simple pentru a evita confuzia consumatorilor care se confruntă cu o gamă largă de deșeuri periculoase generate de gospodării. |
| --- | --- |

—

Toți actorii implicați în gestionarea deșeurilor periculoase generate de gospodării (de exemplu, autoritățile locale, operatorii de deșeuri și organizațiile care implementează obligațiile de răspundere extinsă a producătorilor în numele producătorilor) trebuie să ofere instrucțiuni clare, consecvente și detaliate pentru prevenirea, identificarea, sortarea și eliminarea deșeurilor periculoase generate de gospodării (inclusiv printr-o etichetare îmbunătățită a produselor periculoase). Mesajele trebuie să fie simple pentru a evita confuzia consumatorilor care se confruntă cu o gamă largă de deșeuri periculoase generate de gospodării.

| — | Locul și programul de funcționare al centrelor de colectare a deșeurilor și al altor puncte de colectare a deșeurilor periculoase generate de gospodării trebuie să fie comunicate pe larg prin diferite canale, inclusiv prin rețelele sociale, asigurându-se că mesajul ajunge la toate segmentele populației. |
| --- | --- |

—

Locul și programul de funcționare al centrelor de colectare a deșeurilor și al altor puncte de colectare a deșeurilor periculoase generate de gospodării trebuie să fie comunicate pe larg prin diferite canale, inclusiv prin rețelele sociale, asigurându-se că mesajul ajunge la toate segmentele populației.

| — | Implicarea părților interesate locale (de exemplu, asociații de locatari) și grupurilor sociale în colectarea deșeurilor periculoase generate de gospodării generează o mai bună conștientizare și implicare cetățenească. |
| --- | --- |

—

Implicarea părților interesate locale (de exemplu, asociații de locatari) și grupurilor sociale în colectarea deșeurilor periculoase generate de gospodării generează o mai bună conștientizare și implicare cetățenească.

| — | Sprijinirea programelor educaționale care vizează în special copiii, care sunt buni ambasadori pentru practici solide de gestionare a deșeurilor. Prin educarea copiilor cu privire la importanța și practica colectării deșeurilor periculoase generate de gospodării (prin cursuri, vizite la centre etc.), părinții și vârstnicii vor fi, de asemenea, stimulați indirect să separe deșeurile. |
| --- | --- |

—

Sprijinirea programelor educaționale care vizează în special copiii, care sunt buni ambasadori pentru practici solide de gestionare a deșeurilor. Prin educarea copiilor cu privire la importanța și practica colectării deșeurilor periculoase generate de gospodării (prin cursuri, vizite la centre etc.), părinții și vârstnicii vor fi, de asemenea, stimulați indirect să separe deșeurile.

| — | Furnizarea de informații cetățenilor despre consecințele dăunătoare asupra sănătății publice și mediului în cazul eliminării necorespunzătoare a deșeurilor periculoase generate de gospodării poate încuraja un comportament bun de sortare și eliminare. |
| --- | --- |

—

Furnizarea de informații cetățenilor despre consecințele dăunătoare asupra sănătății publice și mediului în cazul eliminării necorespunzătoare a deșeurilor periculoase generate de gospodării poate încuraja un comportament bun de sortare și eliminare.

3.4.   Aplicare

Colectarea și sortarea necorespunzătoare degradează calitatea deșeurilor colectate pentru recuperare. Deșeurile periculoase generate de gospodării, colectate ca parte a deșeurilor menajere mixte sau a altor deșeuri nepericuloase, afectează negativ potențialul reciclării de înaltă calitate a deșeurilor respective. Deși comunicarea ajută gospodăriile să știe cum să-și sorteze în mod corespunzător deșeurile, este necesar un anumit nivel de stimulente sau control și aplicare. În practică, autoritățile competente pot efectua următoarele acțiuni de control:

| — | Inspecția vizuală a sacilor transparenți de colectare a deșeurilor: sacii trebuie marcați ca neconformi și lăsați la punctul de preluare dacă conțin materiale care nu fac parte din sistemul relevant de colectare separată. |
| --- | --- |

—

Inspecția vizuală a sacilor transparenți de colectare a deșeurilor: sacii trebuie marcați ca neconformi și lăsați la punctul de preluare dacă conțin materiale care nu fac parte din sistemul relevant de colectare separată.

| — | Verificare pe baza greutății: greutatea care nu este caracteristică fluxului de deșeuri specific poate declanșa o verificare, de exemplu dacă containerul de colectare a deșeurilor de ambalajele din aluminiu și plastic sau a deșeurilor biologice este neobișnuit de greu, acesta poate indica prezența unor materiale nevizate, de exemplu pământ. |
| --- | --- |

—

Verificare pe baza greutății: greutatea care nu este caracteristică fluxului de deșeuri specific poate declanșa o verificare, de exemplu dacă containerul de colectare a deșeurilor de ambalajele din aluminiu și plastic sau a deșeurilor biologice este neobișnuit de greu, acesta poate indica prezența unor materiale nevizate, de exemplu pământ.

| — | Amenzi: pe lângă refuzul de a ridica saci sau pubele care conțin deșeuri separate necorespunzător, amenzile administrative sunt un instrument eficient pentru a promova colectarea separată corectă la sursă. Amenzile ajută, de asemenea, să se evite situația în care sacii refuzați rămân necolectați în spațiul public. Cu toate acestea, amenzile trebuie să completeze stimulentele economice adecvate, convingerea și comunicarea; nu le pot înlocui. |
| --- | --- |

—

Amenzi: pe lângă refuzul de a ridica saci sau pubele care conțin deșeuri separate necorespunzător, amenzile administrative sunt un instrument eficient pentru a promova colectarea separată corectă la sursă. Amenzile ajută, de asemenea, să se evite situația în care sacii refuzați rămân necolectați în spațiul public. Cu toate acestea, amenzile trebuie să completeze stimulentele economice adecvate, convingerea și comunicarea; nu le pot înlocui.

Apariția regretabilă a unei abandonări necontrolate și ilegale a deșeurilor (descărcare ilicită) eludează măsurile de stimulare a colectării corecte a deșeurilor și de prevenire a acestora, generând daune importante și daune aduse mediului și sănătății publice. Punerea în aplicare a unei strategii de punere în aplicare și de prevenire a abandonării necontrolate și ilegale a deșeurilor reprezintă o piatră de temelie a gestionării eficiente a deșeurilor. Cu ajutorul stimulentelor mai bune pentru gestionarea corespunzătoare a deșeurilor periculoase generate de gospodării, această practică este redusă, iar măsurile de aplicare a legii sunt mai eficiente.

Guvernele naționale sau regionale pot îmbunătăți și mai mult performanțele prin analiza comparativă a municipalităților și promovarea schimbului de bune practici privind aplicarea. Analiza comparativă trebuie efectuată în raport cu municipalitățile sau regiunile cu caracteristici similare. De exemplu, Flandra (Belgia) și-a grupat municipalitățile în 16 grupuri care au obiective diferite privind colectarea separată (53). Caracteristicile grupării includ, printre altele, vârsta populației, migrația, turismul și gradul de urbanizare. Metodologiile pentru compararea performanțelor sistemelor de gestionare a deșeurilor municipale se pot consulta în literatura de specialitate (54).

| Exemplu de bună practică 16

  În Marele Ducat al Luxemburgului, legea privind gestionarea deșeurilor din 21 martie 2012 obligă clădirile de apartamente să aibă puncte separate de colectare a deșeurilor. SuperDrecksKëscht®, sistemul integrat de colectare a deșeurilor, oferă servicii de consiliere cu titlu gratuit pentru administratorii clădirilor pentru a sprijini implementarea locală: vizite la fața locului pentru analiza situației existente, recomandări pentru infrastructura de separare și sprijin pentru comunicarea către rezidenți. Această obligație legală susținută de o abordare integrată a contribuit la rate ridicate de colectare (55).
  Recomandări de bune practici:






  — | Punerea în aplicare a unei obligații legale de instituire a unei infrastructuri adecvate de separare a deșeurilor în clădirile de apartamente îi stimulează pe administratorii de clădiri și pe proprietari să ia măsuri. Combinarea unei astfel de obligații cu servicii de asistență practică (vizite la fața locului, modele de comunicare) s-a dovedit a fi un mijloc puternic de promovare a sortării deșeurilor periculoase generate de gospodării în blocurile de apartamente, pentru a evita eliminarea necorespunzătoare a acestora. |
| --- | --- |

Exemplu de bună practică 16

În Marele Ducat al Luxemburgului, legea privind gestionarea deșeurilor din 21 martie 2012 obligă clădirile de apartamente să aibă puncte separate de colectare a deșeurilor. SuperDrecksKëscht®, sistemul integrat de colectare a deșeurilor, oferă servicii de consiliere cu titlu gratuit pentru administratorii clădirilor pentru a sprijini implementarea locală: vizite la fața locului pentru analiza situației existente, recomandări pentru infrastructura de separare și sprijin pentru comunicarea către rezidenți. Această obligație legală susținută de o abordare integrată a contribuit la rate ridicate de colectare (55).

Recomandări de bune practici:

—

Punerea în aplicare a unei obligații legale de instituire a unei infrastructuri adecvate de separare a deșeurilor în clădirile de apartamente îi stimulează pe administratorii de clădiri și pe proprietari să ia măsuri. Combinarea unei astfel de obligații cu servicii de asistență practică (vizite la fața locului, modele de comunicare) s-a dovedit a fi un mijloc puternic de promovare a sortării deșeurilor periculoase generate de gospodării în blocurile de apartamente, pentru a evita eliminarea necorespunzătoare a acestora.

| — | Monitorizarea concentrațiilor și tipurilor de deșeuri periculoase generate de gospodării, sortate necorespunzător în sacii de deșeuri reziduale, le permite operatorilor de deșeuri să identifice prioritățile pentru a-și concentra eforturile de aplicare și comunicare. |
| --- | --- |

—

Monitorizarea concentrațiilor și tipurilor de deșeuri periculoase generate de gospodării, sortate necorespunzător în sacii de deșeuri reziduale, le permite operatorilor de deșeuri să identifice prioritățile pentru a-și concentra eforturile de aplicare și comunicare.

| — | Prin investigarea deșeurilor descărcate ilegal, identitatea infractorului poate fi uneori descoperită și poate constitui o bază pentru acțiuni de aplicare a legii. Stabilirea amenzilor și percepția riscului de a fi amendat induc schimbări de comportament. |
| --- | --- |

—

Prin investigarea deșeurilor descărcate ilegal, identitatea infractorului poate fi uneori descoperită și poate constitui o bază pentru acțiuni de aplicare a legii. Stabilirea amenzilor și percepția riscului de a fi amendat induc schimbări de comportament.

4.   REFERINȚE

ACR+ (2019) „Deposit-refund systems in Europe”

Adamcová, D. et al. „Household Solid Waste Composition Focusing on Hazardous Waste”. Pol. J. Environ.
  Stud. Vol. 25, Nr. 2 (2016), 487-493. http://www.pjoes.com/Household-Solid-Waste-Composition-Focusing-on-Hazardous-Waste,61011,0,2.html

Adème (2017) „Les filières à responsabilité élargie du producteur”. https://www.conibi.fr/uploads/pdf/comm/FILIERES-REP-EDITION2017.pdf https://www.ademe.fr/sites/default/files/assets/documents/responsabilite_elargie_du_producteur_rep_memo2017_010401.pdf

Amsterdam (2015) „Afvalketen in Beeld”

Andreasi Bassi, S., Christensen, T.H., Damgaard, A. (2017) „Environmental performance of household waste management in Europe – an example of 7 countries” (Performanța de mediu a gestionării deșeurilor generate de gospodării – exemplul a 7 țări) , Waste Management, 69, 545-557. https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0956053X17305342

aus der Beek, T. et al. (2016), „Pharmaceuticals in the environment. Global occurrences and perspectives” (Produse farmaceutice în mediu. Evenimente și perspective globale), Environmental Toxicology and Chemistry, Vol. 35/4, pp. 823-835. http://dx.doi.org/10.1002/etc.3339

Bio Intelligence (2012). „Use of economic instruments and waste management performances” (Utilizarea instrumentelor economice și performanțele gestionării deșeurilor)

Cyclamed (2019) „Rapport annuel 2018”

D’emweltverwaltung (2018) „Plan national de gestion des déchets et ressources”

Dijkgraaf, E., Vollebergh, H. (2004) „Burn or bury? A social cost comparison of final waste disposal methods” (A arde sau a îngropa - o comparație a costurilor sociale ale metodelor de eliminare finală a deșeurilor), Ecological economics, 5, 233-247

Dubois, M. (2013) „Disparity in European taxation of combustible waste”, Waste Management 7, 1575-1576

Comisia Europeană (2002a), „Study on hazardous household waste (HHW) with a main emphasis on hazardous household chemicals (HHC)” [Studiu privind deșeurile periculoase generate de gospodării (HHW) cu accentul principal pe produsele chimice periculoase din gospodării (HHC)]

Comisia Europeană (2002b) „Costs for municipal waste management in the EU”

AEM (2015) „Prevention of hazardous waste in Europe”

AEM (2019) „Paving the way for a circular economy, Insights on status and potential”. https://www.eea.europa.eu/publications/circular-economy-in-europe-insights

Eurostat (2008) „Municipal solid waste composition EU 27”

Giegrich J., Mampel U., Franke B., Müller F., Knappe F. (1993) „Eintrag organischer und anorganischer Schadstoffe in den Abfall über Produkte” (Introducerea poluanților organici și anorganici în deșeuri prin intermediul produselor). Ifeu-Institut für Energie- und Umweltforschung Heidelberg GmbH. F+E-Vorhaben Nr. 10310602 under contract with Umweltbundesamt Berlin; Heidelberg, decembrie 1993

Lavigne, C., De Jaeger, S., Rogge, N. (2019) „Identifying the most relevant peers for benchmarking waste management performance: A conditional directional distance Benefit-of-the-Doubt approach”, Waste Management, 89, 418-429

Letcher, T. M., & Vallero, D. A. (editori) (2019), „Waste: A handbook for management.” Academic Press.

Nainggolan. D. et al. „Consumers in a Circular Economy: Economic Analysis of Household Waste. Sorting Behaviour”Ecological Economics 166 (2019) 106402.

OCDE (2012) „Sustainable materials management, Making better use of resources.” https://www.oecd.org/env/waste/smm-makingbetteruseofresources.htm

OVAM (2010) „Uitvoeringsplan milieuverantwoord beheer van huishoudelijke afvalstoffen”

OVAM (2018) „Huishoudelijk Afval en gelijkaardig bedrijfsafval”

OVAM (2019) „Planaanpassing Uitvoeringsplan huishoudelijk afval en gelijkaardig bedrijfsafval goedgekeurd door de Vlaamse Regering op 17 mei 2019”

START project (2008). „Management Strategies for Pharmaceuticals in Drinking Water.” http://www.start-project.de. Citat în: https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2866706/pdf/ehp-118-a210.pdf

Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (2016) „Guidelines for Framework legislation for Integrated Waste Management” https://stg-wedocs.unep.org/handle/20.500.11822/22098

„Besluit van de Vlaamse Regering tot vaststelling van het Vlaams reglement betreffende het duurzaam beheer van materiaalkringlopen en afvalstoffen” (Vlarema) bijlage 5.1.4 https://navigator.emis.vito.be/mijn-navigator?woId=44718 – https://www.ovam.be/sites/default/files/atoms/files/Minimum-%20en%20maximumtarieven%202019%20voor%20huisvuil%20en%20grofvuil.pdf

Banca Mondială (2018) „What a waste 2.0”

WRAP (2014) „Waste Regulations Route Map.” http://www.wrap.org.uk/sites/files/wrap/Route%20Map%20Revised%20Dec%2014.pdf

---

(1)  JO L 312, 22.11.2008, p. 3.

(2)  Directiva (UE) 2018/851 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 2008/98/CE privind deșeurile (JO L 150, 14.6.2018, p. 109, considerentul 41).

(3)  A se vedea, de exemplu, Andreasi et al. (2017) pentru o imagine de ansamblu a compoziției deșeurilor din diferite fluxuri de deșeuri.

(4)  Adamcová, D. et al. (2016).

(5)  EEA (2015) și D’emwelverwaltung (2018).

(6)  Decizia 2000/532/CE a Comisiei din 3 mai 2000 de înlocuire a Deciziei 94/3/CE de stabilire a unei liste de deșeuri în temeiul articolului 1 litera (a) din Directiva 75/442/CEE a Consiliului privind deșeurile și a Directivei 94/904/CE a Consiliului de stabilire a unei liste de deșeuri periculoase în temeiul articolului 1 alineatul (4) din Directiva 91/689/CEE a Consiliului privind deșeurile periculoase (JO L 226, 6.9.2000, p. 3).

(7)  Comunicarea Comisiei privind orientări tehnice referitoare la clasificarea deșeurilor, (JO C 124, 9.4.2018, p. 1).

(8)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/household_report.pdf

(9)  Letcher și Vallero (2019)

(10)  https://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/household_report.pdf

(11)  https://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/20180227_Haz_Waste_Final_RepV5_clear.pdf

(12)  D’emweltverwaltung (2018).

(13)  https://www.acrplus.org/images/project/R4R/Good_Practices/GP_Odense_hazardous-waste-collection.pdf

(14)  https://www.acrplus.org/images/project/R4R/Good_Practices/GP_ORDIF_mobile-civic amenity site.pdf

(15)  https://cdn.paris.fr/paris/2020/06/10/4beadd723295ce69dcd7acbcbe0a582f.pdf

(16)  https://www.acrplus.org/images/project/R4R/Good_Practices/GP_Tallinn_hazardous-waste-collection.pdf

(17)  https://www.ecologique-solidaire.gouv.fr/dechets-diffus-specifiques-menagers

(18)  Directiva 1999/31/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind depozitele de deșeuri (JO L 182, 16.7.1999, p. 1).

(19)  Comunicarea Comisiei privind orientări tehnice referitoare la clasificarea deșeurilor (JO C 124, 9.4.2018, p. 1).

(20)  Umweltbundesamt germană estimează că, în total, aproximativ 30 % din cantitățile vândute rămân neutilizate și sunt eliminate.

(21)  Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (JO L 311, 28.11.2001, p. 67).

(22)  Health care without harm (HCWH). Europa a creat o bază de date care are ca scop prezentarea unei imagini de ansamblu asupra inițiativelor actuale și anterioare ale ONG-urilor locale, regionale și naționale, proiectelor europene și autorităților naționale/regionale ale statelor membre ale UE pentru a lupta împotriva produselor farmaceutice din mediu și a deșeurilor farmaceutice: http://saferpharma.org/pie-initiatives-database/?_sft_area_of_interest=unused-expired-pharmaceutical-disposal-practices

(23)  OCDE 2019 – https://www.oecd.org/chemicalsafety/pharmaceutical-residues-in-freshwater-c936f42d-en.htm

(24)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/29890607 and https://doi.org/10.1016/j.scitotenv.2012.04.028

(25)  aus der Beek, T. et al. (2016).

(26)  Ademe (2017).

(27)  https://www.sigre.es/

(28)  https://www.cyclamed.org/wp-content/uploads/2019/09/CYCLAMED_INFOGRAPHIE_2018-3-1024x1024.jpg

(29)  OMS, 2014. Safe management of wastes from health-care activities (Gestionarea în condiții de siguranță a deșeurilor provenite din activitățile de asistență medicală), https://www.who.int/water_sanitation_health/publications/wastemanag/en/

(30)  Un studiu pe state membre/regiuni se poate consulta pe site-ul web COVID-19 al ACR+, https://www.acrplus.org/en/municipal-waste-management-covid-19

(31)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/infection-prevention-control-household-management-covid-19

(32)  Waste management in the context of the coronavirus crisis (Gestionarea deșeurilor în contextul crizei provocate de coronavirus) (aprilie 2020), https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/waste_management_guidance_dg-env.pdf

(33)  https://www.who.int/water_sanitation_health/publications/technologies-for-the-treatment-of-infectious-and-sharp-waste/en/

(34)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).

(35)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

(36)  Directiva 2009/148/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la azbest la locul de muncă (JO L 330, 16.12.2009, p. 28).

(37)  State of the art: asbestos – possible treatment methods in Flanders: constraints and opportunities (Stadiul actual al tehnologiei: azbestul – posibile metode de tratament în Flandra: constrângeri si oportunități) (2016) https://www.ovam.be/sites/default/files/atoms/files/State%20of%20the%20art%20asbestos%20waste%20treatement.pdf

(38)  https://www.researchgate.net/publication/279340427_Regulations_in_the_European_Union_with_Emphasis_on_Germany_Sweden_and_Slovenia

(39)  Un studiu detaliat pentru Agenția germană de mediu (Giegrich et al., 1993) a concluzionat că arsenicul este cel mai important factor care contribuie la carcinogenicitatea levigatului din depozitele de deșeuri.

(40)  A se vedea nota 35.

(41)  De exemplu, gudron de huilă la temperatură înaltă (CE: 266-028-2).

(42)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/household_report.pdf

(43)  A se vedea nota 35.

(44)  http://ec.europa.eu/environment/chemicals/mercury/pdf/study_report2008.pdf

(45)  Regulamentul (UE) 2017/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 privind mercurul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1102/2008 (JO L 137, 24.5.2017, p. 1).

(46)  A se vedea, printre altele, OCDE (2012), WRAP (2014), Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (2016) și AEM (2019).

(47)  Besluit van de Vlaamse Regering tot vaststelling van het Vlaams reglement betreffende het duurzaam beheer van materiaalkringlopen en afvalstoffen (Vlarema) bijlage 5.1.4.

(48)  Pentru o prezentare extensivă a impozitării ecologice, a se vedea https://ex-tax.com/

(49)  A se vedea ACR+ (2019) pentru o prezentare a sistemelor existente de returnare a garanției din Europa.

(50)  Amsterdam (2015).

(51)  OVAM (2010).

(52)  Cyclamed (2019).

(53)  OVAM (2019).

(54)  Lavigne et al. (2019).

(55)  Agenția de mediu din Luxemburg, 2015.

---

ANEXĂ

Linkuri către exemple de comunicare a bunelor practici

Există numeroase exemple de comunicare atractivă disponibile pe internet:

| — | http://www.epa.ie/pubs/reports/waste/wpp/Household_%20hazardous_waste_booklet.pdf |
| --- | --- |

—

http://www.epa.ie/pubs/reports/waste/wpp/Household_%20hazardous_waste_booklet.pdf

| — | http://www.snaga.si/en/separating-and-collecting-waste/hazardous-household-waste |
| --- | --- |

—

http://www.snaga.si/en/separating-and-collecting-waste/hazardous-household-waste

| — | https://communityrepaint.org.uk/help-support/paint-calculation/ |
| --- | --- |

—

https://communityrepaint.org.uk/help-support/paint-calculation/

| — | https://communityrepaint.org.uk/i-have-leftover-paint/give-leftover-paint-new-life/ |
| --- | --- |

—

https://communityrepaint.org.uk/i-have-leftover-paint/give-leftover-paint-new-life/

| — | https://www.ademe.fr/sites/default/files/assets/documents/produits-chimiques-donnees2015-synthese_8907.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.ademe.fr/sites/default/files/assets/documents/produits-chimiques-donnees2015-synthese_8907.pdf

| — | https://www.aha-region.de/entsorgung/oeffnungszeiten/?L=0 |
| --- | --- |

—

https://www.aha-region.de/entsorgung/oeffnungszeiten/?L=0

| — | https://www.aha-region.de/entsorgung/sonderabfall/ |
| --- | --- |

—

https://www.aha-region.de/entsorgung/sonderabfall/

| — | https://www.arp-gan.be/pdf/memo_tri.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.arp-gan.be/pdf/memo_tri.pdf

| — | https://www.cityoflondon.gov.uk/services/waste-and-recycling/commercial-waste/hazardous-waste-collection |
| --- | --- |

—

https://www.cityoflondon.gov.uk/services/waste-and-recycling/commercial-waste/hazardous-waste-collection

| — | https://www.est-ensemble.fr/decheteries-mobiles |
| --- | --- |

—

https://www.est-ensemble.fr/decheteries-mobiles

| — | https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/instructions/hazardouswaste/Pages/default.aspx |
| --- | --- |

—

https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/instructions/hazardouswaste/Pages/default.aspx

| — | https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/wasteguide/Pages/default.aspx |
| --- | --- |

—

https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/wasteguide/Pages/default.aspx

| — | https://www.kierratys.info/ |
| --- | --- |

—

https://www.kierratys.info/

| — | https://www.odensewaste.com/awareness-raising/awareness-raising/ |
| --- | --- |

—

https://www.odensewaste.com/awareness-raising/awareness-raising/

| — | https://www.offaly.ie/eng/Services/Environment/News-Publications/Free-drop-off-event-07th-July-2018.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.offaly.ie/eng/Services/Environment/News-Publications/Free-drop-off-event-07th-July-2018.pdf

| — | https://www.sdk.lu/images/SDK-EN/PDF/Infoflyer-Residenzen-en-web.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.sdk.lu/images/SDK-EN/PDF/Infoflyer-Residenzen-en-web.pdf

| — | https://www.sdk.lu/index.php/en/reverse-consumption/ecological-waste-management-in-the-house/stationary-collection |
| --- | --- |

—

https://www.sdk.lu/index.php/en/reverse-consumption/ecological-waste-management-in-the-house/stationary-collection

| — | https://www.tallinn.ee/eng/A-Guide-to-Sorting-Waste |
| --- | --- |

—

https://www.tallinn.ee/eng/A-Guide-to-Sorting-Waste

| — | www.dastri.fr |
| --- | --- |

—

www.dastri.fr

| — | https://raportaredeseuri.ro/ |
| --- | --- |

—

https://raportaredeseuri.ro/

| — | http://geodechets.fr |
| --- | --- |

—

http://geodechets.fr

| — | www.vaarallinenjate.fi (în finlandeză și suedeză) |
| --- | --- |

—

www.vaarallinenjate.fi (în finlandeză și suedeză)

---

Banca Centrală Europeană

| 6.11.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 375/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 375/25

---

MODIFICAREA CADRULUI ETIC AL BCE

(Acest text înlocuiește Partea 0 a Regulamentului BCE privind personalul în ceea ce privește cadrul etic din textul publicat în Jurnalul Oficial C 204 din 20 iunie 2015, p. 3)

(2020/C 375/02)

Partea III. Partea 0 a Regulamentului BCE privind personalul referitoare la cadrul etic se înlocuiește cu următorul text:

„III.   PARTEA 0 A REGULAMENTULUI BCE PRIVIND PERSONALUL REFERITOARE LA CADRUL ETIC

0.1.   Dispoziții și principii generale

| 0.1.1. | Privilegiile și imunitățile de care beneficiază membrii personalului în temeiul Protocolului privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene sunt conferite exclusiv în interesul BCE. Aceste privilegii și imunități nu scutesc în niciun caz membrii personalului de îndeplinirea obligațiilor lor private sau de obligația de a respecta legislația și reglementările adoptate de poliție care sunt în vigoare. De fiecare dată când privilegiile și imunitățile fac obiectul unui litigiu, membrii personalului trebuie să informeze imediat Comitetul Executiv. |
| --- | --- |

0.1.1.

| 0.1.2. | În principiu, membrii personalului care lucrează pentru BCE în temeiul unei detașări sau unui concediu de la o altă organizație sau instituție pentru a putea lucra pentru BCE pe baza unui contract de muncă cu BCE sunt integrați în personalul BCE, au aceleași drepturi și obligații ca și ceilalți membri ai personalului și își îndeplinesc îndatoririle doar în beneficiul BCE. |
| --- | --- |

0.1.2.

0.2.   Independența

0.2.1.   Conflictele de interese

| 0.2.1.1. | Membrii personalului evită conflictele de interese atunci când își îndeplinesc îndatoririle profesionale. |
| --- | --- |

0.2.1.1.

| 0.2.1.2. | Un «conflict de interese» înseamnă o situație în care membrii personalului au interese personale care pot influența sau pot părea să influențeze îndeplinirea imparțială și obiectivă a îndatoririlor profesionale ce le revin. «Interese personale» înseamnă orice beneficiu sau potențial beneficiu, de natură financiară sau nefinanciară, pentru membrii personalului, membrii familiilor acestora, celelalte rude ale acestora sau cercul de prieteni și cunoștințe apropiate ale acestora. |
| --- | --- |

0.2.1.2.

| 0.2.1.3. | Membrii personalului care iau cunoștință de existența unui conflict de interese în cursul îndeplinirii îndatoririlor profesionale ce le revin își informează imediat superiorul direct despre acest fapt. Superiorul direct poate iniția orice măsură adecvată pentru evitarea unui astfel de conflict de interese după consultarea Biroului de conformitate și guvernanță. În cazul în care conflictul nu poate fi soluționat sau mediat prin alte măsuri adecvate, superiorul direct poate retrage atribuțiile alocate membrilor personalului pentru cazul relevant. În cazul în care conflictul de interese are legătură cu o procedură de achiziții publice, superiorul direct informează Biroul central pentru achiziții sau Comitetul pentru achiziții, după caz, care va decide măsurile de luat. |
| --- | --- |

0.2.1.3.

| 0.2.1.4. | Înainte de numirea în funcție a unui candidat, autoritatea care face numirea, astfel cum este definită la articolul 1a.1.1, evaluează, în conformitate cu normele privind selectarea candidaților și numirea în funcție, dacă poate exista un conflict de interese generat de activitățile ocupaționale anterioare ale candidatului sau legătura personală strânsă a acestuia cu membri ai personalului, membri ai Comitetului executiv sau alți membri ai altor organe interne ale BCE. Autoritatea care face numirea consultă Biroul de conformitate și guvernanță dacă identifică un conflict de interese. |
| --- | --- |

0.2.1.4.

0.2.2.   Cadouri și ospitalitate

| 0.2.2.1. | Membrii personalului nici nu solicită și nici nu acceptă pentru ei sau alte persoane niciun avantaj care să aibă vreo legătură cu contractul de muncă încheiat cu BCE. |
| --- | --- |

0.2.2.1.

| 0.2.2.2. | Un «avantaj» este orice cadou, element de ospitalitate sau alt beneficiu de natură financiară sau nefinanciară care îmbunătățește în mod obiectiv situația financiară, juridică sau personală a primitorului sau a oricărei alte persoane și la care primitorul nu este îndreptățit prin lege. Elementele minore de ospitalitate oferite în cursul unei întâlniri de lucru nu sunt considerate avantaje. Un «avantaj» este considerat a avea legătură cu contractul de muncă încheiat cu BCE al primitorului dacă este oferit mai degrabă în baza postului primitorului în cadrul BCE decât pentru motive personale. |
| --- | --- |

0.2.2.2.

| 0.2.2.3. | Ca excepție de la articolul 0.2.2.1 și cu condiția să nu fie frecvente și nici să nu provină de la aceeași sursă, pot fi acceptate următoarele:






  (a) | ospitalitatea oferită de reprezentanți ai sectorului privat cu o valoare de până la 50 EUR dacă este oferită în contextul unei ocazii de lucru. Această excepție nu se aplică ospitalității oferite de furnizorii actuali sau potențiali sau de instituții de credit în contextul inspecțiilor la fața locului sau auditurilor efectuate de BCE, cazuri în care nu poate fi acceptat niciun element de ospitalitate; |
| --- | --- | --- |

0.2.2.3.

(a)

ospitalitatea oferită de reprezentanți ai sectorului privat cu o valoare de până la 50 EUR dacă este oferită în contextul unei ocazii de lucru. Această excepție nu se aplică ospitalității oferite de furnizorii actuali sau potențiali sau de instituții de credit în contextul inspecțiilor la fața locului sau auditurilor efectuate de BCE, cazuri în care nu poate fi acceptat niciun element de ospitalitate;

| (b) | avantajele oferite de alte bănci centrale, organisme publice naționale sau organizații europene sau internaționale care se încadrează în limitele uzanțelor și sunt considerate adecvate; |
| --- | --- |

(b)

avantajele oferite de alte bănci centrale, organisme publice naționale sau organizații europene sau internaționale care se încadrează în limitele uzanțelor și sunt considerate adecvate;

| (c) | avantajele oferite în circumstanțe specifice în care respingerea acestora ar constitui o jignire sau ar pune relația profesională în pericol semnificativ. |
| --- | --- |

(c)

avantajele oferite în circumstanțe specifice în care respingerea acestora ar constitui o jignire sau ar pune relația profesională în pericol semnificativ.

| 0.2.2.4. | Membrii personalului înregistrează fără întârzieri nejustificate la Biroul de conformitate și guvernanță:






  (a) | orice avantaj acceptat în conformitate cu articolul 0.2.2.3 litera (c); |
| --- | --- | --- |

0.2.2.4.

(a)

orice avantaj acceptat în conformitate cu articolul 0.2.2.3 litera (c);

| (b) | orice avantaj a cărui valoare nu poate fi stabilită clar ca fiind sub pragurile prevăzute la articolul 0.2.2.3; |
| --- | --- |

(b)

orice avantaj a cărui valoare nu poate fi stabilită clar ca fiind sub pragurile prevăzute la articolul 0.2.2.3;

| (c) | orice ofertă primită de la terți de avantaje a căror acceptare este interzisă. |
| --- | --- |

(c)

orice ofertă primită de la terți de avantaje a căror acceptare este interzisă.

Membrii personalului predau BCE orice cadouri acceptate în conformitate cu articolul 0.2.2.3 litera (c). Astfel de cadouri devin proprietatea BCE.

| 0.2.2.5. | În orice caz, acceptarea unui cadou nu împiedică și nu influențează obiectivitatea și libertatea de acțiune a membrului personalului. |
| --- | --- |

0.2.2.5.

0.2.3.   Achiziții

Membrii personalului asigură desfășurarea corespunzătoare a procedurilor de achiziții prin păstrarea obiectivității, neutralității și corectitudinii și prin asigurarea transparenței acțiunilor lor. Membrii personalului respectă în special toate normele generale și specifice referitoare la evitarea și raportarea conflictelor de interese, acceptarea de avantaje și secretul profesional.

Membrii personalului comunică cu furnizorii care participă la o procedură de achiziții doar prin intermediul canalelor oficiale și, ori de câte ori este posibil, această comunicare va fi în scris.

0.2.4.   Premii, onoruri și decorații

Membrii personalului obțin autorizația Biroului de conformitate și guvernanță înainte de a accepta premii, onoruri sau decorații în legătură cu activitatea pe care au desfășurat-o pentru BCE.

0.2.5.   Interzicerea plății de către terți pentru îndeplinirea îndatoririlor profesionale

Membrii personalului nu acceptă pentru ei înșiși nicio plată de la terți în legătură cu îndeplinirea îndatoririlor profesionale ce le revin. Dacă sunt oferite plăți de către terți, acestea sunt făcute către BCE.

Activitățile care au legătură cu misiunile BCE sau responsabilitățile membrilor personalului sunt considerate a face parte din îndatoririle profesionale generale ale membrului personalului. În caz de îndoială, superiorul direct responsabil evaluează și decide dacă o activitate trebuie considerată o îndatorire profesională.

0.2.6.   Activități externe

| 0.2.6.1. | Membrii personalului obțin autorizație scrisă înainte de a se implica într-o activitate externă de natură ocupațională sau care este mai mult decât ceea ce poate fi considerat în mod rezonabil o activitate de petrecere a timpului liber.
  Directorul Direcției Generale Resurse umane sau adjunctul acestuia, după consultarea Biroului de conformitate și guvernanță și a superiorilor direcți relevanți, acordă respectiva autorizație dacă activitatea externă respectivă nu împiedică în niciun fel îndeplinirea îndatoririlor profesionale ale membrului personalului față de BCE și nu constituie o posibilă sursă de conflict de interese.
  O astfel de autorizație se acordă pentru o perioadă de maximum cinci ani. |
| --- | --- |

0.2.6.1.

Directorul Direcției Generale Resurse umane sau adjunctul acestuia, după consultarea Biroului de conformitate și guvernanță și a superiorilor direcți relevanți, acordă respectiva autorizație dacă activitatea externă respectivă nu împiedică în niciun fel îndeplinirea îndatoririlor profesionale ale membrului personalului față de BCE și nu constituie o posibilă sursă de conflict de interese.

O astfel de autorizație se acordă pentru o perioadă de maximum cinci ani.

| 0.2.6.2. | Ca excepție de la articolul 0.2.6.1, nu este necesară autorizație pentru activitățile externe care sunt:






  (i) | neremunerate; și |
| --- | --- | --- |

0.2.6.2.

(i)

neremunerate; și

| (ii) | în domeniul culturii, științei, educației, sportului, carității, religiei, asistenței sociale sau voluntariatului; și |
| --- | --- |

(ii)

în domeniul culturii, științei, educației, sportului, carității, religiei, asistenței sociale sau voluntariatului; și

| (iii) | fără legătură cu BCE sau cu îndatoririle profesionale ale membrului personalului în cadrul BCE. |
| --- | --- |

(iii)

fără legătură cu BCE sau cu îndatoririle profesionale ale membrului personalului în cadrul BCE.

| 0.2.6.3. | Fără a aduce atingere articolelor 0.2.6.1 și 0.2.6.2 de mai sus, membrii personalului se pot implica în activități politice și sindicale, dar pentru aceasta nu vor face uz de poziția lor din cadrul BCE și vor declara explicit faptul că opiniile lor personale nu le reflectă în mod necesar pe cele ale BCE. |
| --- | --- |

0.2.6.3.

| 0.2.6.4. | Membrii personalului care intenționează să candideze sau care sunt aleși sau numiți într-o funcție publică notifică pe Directorul Direcției Generale Resurse umane sau pe adjunctul acestuia, care decide, după consultarea Biroului de conformitate și guvernanță, având în vedere interesul de serviciu, importanța funcției publice, îndatoririle pe care aceasta le implică, precum și remunerarea și rambursarea cheltuielilor înregistrate în cursul îndeplinirii îndatoririlor funcției publice respective, dacă acelui membru al personalului:






  (a) | ar trebui să i se solicite să depună o cerere de concediu fără plată pentru motive personale; |
| --- | --- | --- |

0.2.6.4.

(a)

ar trebui să i se solicite să depună o cerere de concediu fără plată pentru motive personale;

| (b) | ar trebui să i se solicite să depună o cerere de concediu de odihnă anual; |
| --- | --- |

(b)

ar trebui să i se solicite să depună o cerere de concediu de odihnă anual;

| (c) | i se poate acorda autorizația de a-și îndeplini îndatoririle profesionale în cadrul unei scheme de lucru cu timp parțial; |
| --- | --- |

(c)

i se poate acorda autorizația de a-și îndeplini îndatoririle profesionale în cadrul unei scheme de lucru cu timp parțial;

| (d) | i se poate acorda permisiunea de a continua să își îndeplinească îndatoririle profesionale ca și înainte. |
| --- | --- |

(d)

i se poate acorda permisiunea de a continua să își îndeplinească îndatoririle profesionale ca și înainte.

În cazul în care membrului personalului i se solicită să își ia concediu fără plată pentru motive personale sau i se dă autorizația de a-și îndeplini îndatoririle profesionale în cadrul unei scheme de lucru cu timp parțial, durata unui asemenea concediu sau tip de colaborare corespunde duratei mandatului membrului personalului pentru funcția publică respectivă.

| 0.2.6.5. | Membrii personalului desfășoară activitățile externe în afara orelor de lucru. Cu titlu de excepție, Directorul Direcției Generale Resurse umane sau adjunctul acestuia poate autoriza derogări de la această regulă. |
| --- | --- |

0.2.6.5.

| 0.2.6.6. | Directorul Direcției Generale resurse umane sau adjunctul acestuia poate, oricând și după consultarea Biroului de conformitate și guvernanță și audierea membrului personalului, atunci când este posibil, să solicite membrului personalului să înceteze activitățile externe care pot împiedica în orice fel îndeplinirea îndatoririlor profesionale ale acestuia față de BCE sau constituie o posibilă sursă de conflict de interese, chiar dacă anterior au fost autorizate. În cazul efectuării acestei solicitări, i se acordă membrului personalului timp suficient pentru a pune capăt activităților externe respective, cu excepția cazului în care din interes de serviciu este necesară încetarea imediată a acelor activități. |
| --- | --- |

0.2.6.6.

0.2.7.   Ocupația remunerată a unui soț sau a unui partener recunoscut

Membrii personalului informează Biroul de conformitate și guvernanță cu privire la orice activitate ocupațională remunerată a soților sau partenerilor recunoscuți care ar putea conduce la un conflict de interese. În cazul în care natura activității ocupaționale respective conduce la un conflict de interese cu îndatoririle profesionale ale membrului personalului, Biroul de conformitate și guvernanță începe prin a informa și oferi consultanță superiorului direct responsabil cu privire la măsurile adecvate care trebuie luate pentru a atenua conflictul de interese, inclusiv, dacă este necesar, retragerea atribuțiilor membrului respectiv al personalului pentru cazul relevant.

0.2.8.   Restricții aplicabile după încetarea raporturilor de muncă

Negocierea viitoarelor activități ocupaționale

| 0.2.8.1. | Membrii personalului au un comportament integru și discret în negocierile privind viitoarele activități ocupaționale. Aceștia informează Biroul de conformitate și guvernanță dacă natura activității ocupaționale poate conduce la un conflict de interese cu îndatoririle profesionale ale membrului personalului. În cazul în care există un conflict de interese, Biroul de conformitate și guvernanță informează și oferă consultanță superiorului direct responsabil cu privire la măsurile adecvate care trebuie luate pentru a atenua conflictul de interese, inclusiv, dacă este necesar, retragerea atribuțiilor membrului respectiv al personalului pentru cazul relevant. |
| --- | --- |

0.2.8.1.

Obligațiile de notificare

| 0.2.8.2. | Membrii personalului și foștii membri ai personalului notifică Biroul de conformitate și guvernanță înainte de a accepta orice activitate ocupațională în următoarele termene:






  (a) | membrii personalului din grila de salarizare I sau mai sus de aceasta și care sunt implicați în activități de supraveghere: doi ani de la data la care a încetat implicarea lor în activități de supraveghere; |
| --- | --- | --- |

0.2.8.2.

(a)

membrii personalului din grila de salarizare I sau mai sus de aceasta și care sunt implicați în activități de supraveghere: doi ani de la data la care a încetat implicarea lor în activități de supraveghere;

| (b) | membrii personalului din grilele de salarizare F/G-H și care sunt implicați în activități de supraveghere: șase luni de la data la care a încetat implicarea lor în activități de supraveghere; |
| --- | --- |

(b)

membrii personalului din grilele de salarizare F/G-H și care sunt implicați în activități de supraveghere: șase luni de la data la care a încetat implicarea lor în activități de supraveghere;

| (c) | alți membri ai personalului din grila de salarizare I și mai sus de aceasta: un an de la data la care le-au încetat efectiv îndatoririle profesionale. |
| --- | --- |

(c)

alți membri ai personalului din grila de salarizare I și mai sus de aceasta: un an de la data la care le-au încetat efectiv îndatoririle profesionale.

Perioadele de așteptare

| 0.2.8.3. | Următorii membrii ai personalului fac obiectul perioadelor de așteptare:






  (a) | membrii personalului care în cursul contractului de muncă cu BCE au fost implicați în activități de supraveghere pentru cel puțin șase luni pot începe să lucreze pentru:






  1. | o instituție de credit în a căror supraveghere au fost direct implicați doar după expirarea:






  (i) | unui an pentru cei din grila de salarizare I sau mai sus de aceasta (care, în cazuri excepționale, poate fi mărită până la doi ani în conformitate cu articolul 0.2.8.7); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

0.2.8.3.

(a)

membrii personalului care în cursul contractului de muncă cu BCE au fost implicați în activități de supraveghere pentru cel puțin șase luni pot începe să lucreze pentru:

1.

o instituție de credit în a căror supraveghere au fost direct implicați doar după expirarea:

(i)

unui an pentru cei din grila de salarizare I sau mai sus de aceasta (care, în cazuri excepționale, poate fi mărită până la doi ani în conformitate cu articolul 0.2.8.7);

| (ii) | a șase luni pentru cei din grilele de salarizare F/G-H,
  calculate de la data la care a încetat implicarea lor directă în supravegherea instituției de credit; |
| --- | --- |

(ii)

a șase luni pentru cei din grilele de salarizare F/G-H,

calculate de la data la care a încetat implicarea lor directă în supravegherea instituției de credit;

| 2. | un competitor direct al unei astfel de instituții de credit după expirarea:






  (i) | a șase luni pentru cei din grila de salarizare I sau mai sus de aceasta; |
| --- | --- | --- |

2.

un competitor direct al unei astfel de instituții de credit după expirarea:

(i)

a șase luni pentru cei din grila de salarizare I sau mai sus de aceasta;

| (ii) | a trei luni pentru cei din grilele de salarizare F/G-H,
  calculate de la data la care a încetat implicarea lor directă în supravegherea instituției de credit; |
| --- | --- |

(ii)

a trei luni pentru cei din grilele de salarizare F/G-H,

calculate de la data la care a încetat implicarea lor directă în supravegherea instituției de credit;

| (b) | membrii personalului din grila de salarizare I sau mai sus de aceasta care au lucrat pentru cel puțin șase luni în Direcția generală Economie, Direcția generală Cercetare, Direcția generală Politică macro-prudențială și stabilitate financiară, Direcția generală operațiuni de piață, Direcția gestionarea riscurilor, Direcția generală Relații internaționale și europene, Reprezentanța BCE la Washington, Direcția generală Secretariat (cu excepția DIV/IMS), Cancelaria Comitetului executiv, Direcția generală servicii juridice, Direcțiile generale Supraveghere microprudențială I-IV sau Secretariatul Consiliului de supraveghere pot începe să lucreze pentru o societate financiară cu sediul în Uniune doar după expirarea a trei luni de la data la care activitatea lor în aceste departamente a încetat; |
| --- | --- |

(b)

membrii personalului din grila de salarizare I sau mai sus de aceasta care au lucrat pentru cel puțin șase luni în Direcția generală Economie, Direcția generală Cercetare, Direcția generală Politică macro-prudențială și stabilitate financiară, Direcția generală operațiuni de piață, Direcția gestionarea riscurilor, Direcția generală Relații internaționale și europene, Reprezentanța BCE la Washington, Direcția generală Secretariat (cu excepția DIV/IMS), Cancelaria Comitetului executiv, Direcția generală servicii juridice, Direcțiile generale Supraveghere microprudențială I-IV sau Secretariatul Consiliului de supraveghere pot începe să lucreze pentru o societate financiară cu sediul în Uniune doar după expirarea a trei luni de la data la care activitatea lor în aceste departamente a încetat;

| (c) | membrii personalului din grila de salarizare K sau mai sus de aceasta care au lucrat pentru cel puțin șase luni în orice alt departament al BCE pot începe să lucreze pentru o societate financiară cu sediul în Uniune doar după expirarea a trei luni de la data la care activitatea lor în aceste departamente a încetat; |
| --- | --- |

(c)

membrii personalului din grila de salarizare K sau mai sus de aceasta care au lucrat pentru cel puțin șase luni în orice alt departament al BCE pot începe să lucreze pentru o societate financiară cu sediul în Uniune doar după expirarea a trei luni de la data la care activitatea lor în aceste departamente a încetat;

| (d) | membrii personalului din grila de salarizare I sau mai sus de aceasta care pe durata contractului de muncă cu BCE au fost implicați în monitorizarea sistemelor de plăți pentru cel puțin șase luni pot începe să lucreze pentru o entitate în a cărei monitorizare au fost direct implicați doar după expirarea a șase luni de la data la care implicarea lor directă în monitorizarea respectivei entități a încetat; |
| --- | --- |

(d)

membrii personalului din grila de salarizare I sau mai sus de aceasta care pe durata contractului de muncă cu BCE au fost implicați în monitorizarea sistemelor de plăți pentru cel puțin șase luni pot începe să lucreze pentru o entitate în a cărei monitorizare au fost direct implicați doar după expirarea a șase luni de la data la care implicarea lor directă în monitorizarea respectivei entități a încetat;

| (e) | membrii personalului din grila de salarizare I sau mai sus de aceasta care pe durata contractului de muncă cu BCE au fost implicați direct în selectarea unui furnizor sau în administrarea unui contract cu un furnizor pot începe să lucreze pentru acel furnizor doar după expirarea:






  1. | a șase luni dacă valoarea contractului (contractelor) cu furnizorul respectiv este mai mare de 200 000 EUR, dar mai mică de 1 milion EUR; |
| --- | --- | --- |

(e)

membrii personalului din grila de salarizare I sau mai sus de aceasta care pe durata contractului de muncă cu BCE au fost implicați direct în selectarea unui furnizor sau în administrarea unui contract cu un furnizor pot începe să lucreze pentru acel furnizor doar după expirarea:

1.

a șase luni dacă valoarea contractului (contractelor) cu furnizorul respectiv este mai mare de 200 000 EUR, dar mai mică de 1 milion EUR;

| 2. | unui an dacă valoarea contractului (contractelor) cu furnizorul respectiv este de 1 milion EUR sau mai mult, |
| --- | --- |

2.

unui an dacă valoarea contractului (contractelor) cu furnizorul respectiv este de 1 milion EUR sau mai mult,

de la data la care implicarea acestora a încetat;

| (f) | membrii personalului din grila de salarizare I sau mai sus de aceasta se pot implica, după încetarea contractului de muncă cu BCE, în activități de lobby sau reprezentare față de BCE cu privire la aspecte de care au fost responsabili pe durata contractului lor de muncă cu BCE doar după expirarea a șase luni de la data la care atribuțiile lor cu privire la aceste aspecte au încetat; |
| --- | --- |

(f)

membrii personalului din grila de salarizare I sau mai sus de aceasta se pot implica, după încetarea contractului de muncă cu BCE, în activități de lobby sau reprezentare față de BCE cu privire la aspecte de care au fost responsabili pe durata contractului lor de muncă cu BCE doar după expirarea a șase luni de la data la care atribuțiile lor cu privire la aceste aspecte au încetat;

| (g) | membrii personalului din grila de salarizare I sau mai sus de aceasta care pe durata contractului de muncă cu BCE au fost implicați direct într-un litigiu sau o situație considerabil conflictuală cu o altă entitate pot începe să lucreze pentru acea entitate sau pentru orice terț care acționează în numele acelei entități doar după expirarea a șase luni de la data la care implicarea lor directă a încetat. |
| --- | --- |

(g)

membrii personalului din grila de salarizare I sau mai sus de aceasta care pe durata contractului de muncă cu BCE au fost implicați direct într-un litigiu sau o situație considerabil conflictuală cu o altă entitate pot începe să lucreze pentru acea entitate sau pentru orice terț care acționează în numele acelei entități doar după expirarea a șase luni de la data la care implicarea lor directă a încetat.

| 0.2.8.4. | Dacă activității ocupaționale avute în vedere i se aplică două perioade de așteptare, se aplică cea mai lungă. |
| --- | --- |

0.2.8.4.

| 0.2.8.5. | Pentru membrii personalului care nu au fost angajați ai BCE pentru mai mult de patru ani, durata termenelor aplicabile obligațiilor de notificare și perioadele de așteptare prevăzute la articolele 0.2.8.2 și 0.2.8.3 nu depășesc jumătate din durata pentru care au fost angajați ai BCE. |
| --- | --- |

0.2.8.5.

| 0.2.8.6. | La solicitarea unui membru al personalului, Comitetul executiv poate în mod excepțional renunța la perioadele de așteptare prevăzute la articolul 0.2.8.3 sau reduce durata acestora dacă există circumstanțe specifice care exclud conflictele de interese ce rezultă din activitatea ocupațională ulterioară. Membrul personalului depune la Biroul de conformitate și guvernanță o cerere motivată care include documente justificative în vederea adoptării unei decizii de către Comitetul executiv într-un termen rezonabil. |
| --- | --- |

0.2.8.6.

| 0.2.8.7. | Dacă perioada de așteptare prevăzută la articolul 0.2.8.3 litera (a) punctul 1 subpunctul (i) se aplică, Comitetul executiv poate, în circumstanțe excepționale și la propunerea Biroului de conformitate și guvernanță, să decidă majorarea perioadei de așteptare până la maximum doi ani atunci când conflictul de interese persistă. |
| --- | --- |

0.2.8.7.

0.3.   Standarde profesionale

0.3.1.   Secretul profesional

Membrii personalului respectă normele BCE privind administrarea și confidențialitatea documentelor și în special solicită autorizație pentru a divulga informații în interiorul și în afara BCE, atunci când este necesar.

0.3.2.   Raporturile cu părți externe

| 0.3.2.1. | Membrii personalului au în vedere independența și renumele BCE, precum și necesitatea păstrării secretului profesional. În îndeplinirea îndatoririlor profesionale ce le revin, membrii personalului nu solicită și nici nu acceptă instrucțiuni de la niciun guvern, autoritate, organizație sau persoană din afara BCE. Membrii personalului își informează superiorul direct cu privire la orice încercare a unui terț de a influența BCE în îndeplinirea misiunilor sale.
  Atunci când exprimă opinii asupra unor elemente cu privire la care BCE nu a stabilit o poziție, membrii personalului declară explicit faptul că opiniile lor personale nu le reflectă în mod necesar pe cele ale BCE. |
| --- | --- |

0.3.2.1.

Atunci când exprimă opinii asupra unor elemente cu privire la care BCE nu a stabilit o poziție, membrii personalului declară explicit faptul că opiniile lor personale nu le reflectă în mod necesar pe cele ale BCE.

| 0.3.2.2. | Membrii personalului păstrează un nivel ridicat de accesibilitate în contactele lor cu alte instituții, organisme și agenții europene și organizații internaționale, sunt accesibili și disponibili pentru a reacționa în timp util.
  Membrii personalului dezvoltă relații cu colegii lor din băncile centrale naționale din Sistemul European al Băncilor Centrale (SEBC) și autoritățile naționale competente care participă la Mecanismul unic de supraveghere (MUS) într-un spirit de cooperare strânsă, având în vedere obligațiile ce le revin față de BCE și rolul imparțial al BCE în cadrul SEBC. |
| --- | --- |

0.3.2.2.

Membrii personalului dezvoltă relații cu colegii lor din băncile centrale naționale din Sistemul European al Băncilor Centrale (SEBC) și autoritățile naționale competente care participă la Mecanismul unic de supraveghere (MUS) într-un spirit de cooperare strânsă, având în vedere obligațiile ce le revin față de BCE și rolul imparțial al BCE în cadrul SEBC.

| 0.3.2.3. | Membrii personalului sunt precauți în relațiile lor cu grupurile de interese și mijloacele de comunicare în masă. Membrii personalului direcționează toate solicitările de informații adresate de public sau de mijloacele de comunicare în masă către Direcția Generală Comunicare și servicii lingvistice (DG/C) în conformitate cu prevederile Business Practice Handbook. Membrii personalului direcționează toate solicitările de acces la documentele BCE adresate de public sau de mijloacele de comunicare în masă către Direcția Generală Secretariat în conformitate cu prevederile Business Practice Handbook. |
| --- | --- |

0.3.2.3.

| 0.3.2.4. | Membrii personalului care intenționează să susțină prezentări în cadrul unor conferințe sau seminarii externe sau să contribuie la publicații externe solicită aprobarea prealabilă în conformitate cu Business Practice Handbook și respectă reglementările relevante. |
| --- | --- |

0.3.2.4.

| 0.3.2.5. | Articolele 0.3.2.3 și 0.3.2.4 nu se aplică reprezentanților personalului în ceea ce privește aspectele care intră în mandatul acestora. Reprezentanții personalului pot informa în timp util DG/C despre orice contacte cu mijloacele de comunicare în masă, discursuri sau publicații externe. Obligațiile de loialitate și păstrare a secretului profesional ce le revin continuă să fie aplicabile în toate cazurile. |
| --- | --- |

0.3.2.5.

0.3.3.   Relațiile interne

| 0.3.3.1. | Membrii personalului respectă instrucțiunile superiorilor lor și ierarhia de raportare aplicabilă. Dacă membrii personalului apreciază că o instrucțiune care le-a fost dată nu corespunde reglementărilor, aceștia își informează superiorul direct cu privire la îndoielile pe care le au sau, dacă apreciază că respectivul superior direct nu a abordat suficient aceste îndoieli, pe Directorul lor general, pe directorul lor sau pe adjunctul acestuia. Dacă instrucțiunea este confirmată în scris de Directorul general, director sau adjunctul acestuia, membrii personalului execută instrucțiunea respectivă, dacă nu este în mod evident ilegală. |
| --- | --- |

0.3.3.1.

| 0.3.3.2. | Membrii personalului nu solicită altor angajați să desfășoare activități cu caracter privat pentru ei sau pentru alții. |
| --- | --- |

0.3.3.2.

| 0.3.3.3. | Membrii personalului au un comportament loial față de colegii lor. În special, membrii personalului nu ascund față de alți membri ai personalului informații care pot afecta desfășurarea activității, mai ales pentru a obține un avantaj personal, și nici nu furnizează informații false, inexacte sau exagerate. În plus, aceștia nu obstrucționează și nici nu refuză cooperarea cu colegii. |
| --- | --- |

0.3.3.3.

0.3.4.   Respectarea principiului separării între funcțiile de supraveghere și de politică monetară

Membrii personalului respectă principiul separării între funcțiile de supraveghere și de politică monetară astfel cum este prevăzut de normele de implementare ale acestui principiu.

0.4.   Tranzacțiile financiare private

0.4.1.   Principii generale

| 0.4.1.1. | Membrii personalului manifestă prudență și atenție extreme cu ocazia efectuării de tranzacții financiare private în contul lor sau al unui terț pentru a salvgarda reputația și credibilitatea BCE, precum și încrederea publicului în integritatea și imparțialitatea personalului BCE. Tranzacțiile financiare private ale acestora nu au caracter speculativ, sunt efectuate cu măsură și în proporție rezonabilă cu venitul și averea acestora pentru a nu constitui riscuri pentru independența financiară a acestora. |
| --- | --- |

0.4.1.1.

| 0.4.1.2. | Biroul de conformitate și guvernanță poate emite orientări obligatorii pentru interpretarea și aplicarea prezentului articol. Cu condiția aprobării de către Comitetul executiv, Biroul de conformitate și guvernanță poate în special preciza în detaliu tranzacțiile financiare private interzise sau supuse aprobării prealabile în temeiul articolelor 0.4.2.2 și 0.4.2.3 dacă astfel de tranzacții sunt sau pot fi percepute a fi în conflict cu operațiunile BCE. Biroul de conformitate și guvernanță publică astfel de orientări prin mijloacele adecvate. |
| --- | --- |

0.4.1.2.

| 0.4.1.3. | Membrilor personalului le este interzisă utilizarea sau încercarea de a utiliza informații aferente activităților BCE, băncilor centrale naționale, autorităților naționale competente sau Comitetului european pentru risc sistemic care nu au fost făcute publice sau care nu sunt accesibile publicului (denumite în continuare «informații privilegiate») în scopul promovării propriilor lor interese sau a intereselor private ale altei persoane.
  Este interzis în mod clar membrilor personalului să profite de astfel de informații privilegiate în orice tranzacție financiară privată sau să se pronunțe în favoarea sau împotriva unor astfel de tranzacții. |
| --- | --- |

0.4.1.3.

Este interzis în mod clar membrilor personalului să profite de astfel de informații privilegiate în orice tranzacție financiară privată sau să se pronunțe în favoarea sau împotriva unor astfel de tranzacții.

| 0.4.1.4. | În caz de îndoială cu privire la interpretarea prezentului articol, membrii personalului consultă Biroul de conformitate și guvernanță înainte de a se implica într-o tranzacție financiară privată. |
| --- | --- |

0.4.1.4.

0.4.2.   Categorii de tranzacții financiare private

Fără a aduce atingere obligațiilor generale prevăzute la articolele 0.4.1 și 0.4.3, membrii personalului respectă normele aplicabile următoarelor categorii:

| (a) | tranzacții financiare private exceptate; |
| --- | --- |

(a)

tranzacții financiare private exceptate;

| (b) | tranzacții financiare private interzise; |
| --- | --- |

(b)

tranzacții financiare private interzise;

| (c) | tranzacții financiare private supuse autorizării prealabile; |
| --- | --- |

(c)

tranzacții financiare private supuse autorizării prealabile;

| (d) | tranzacții financiare private supuse raportării ex post. |
| --- | --- |

(d)

tranzacții financiare private supuse raportării ex post.

0.4.2.1.   Tranzacții financiare private exceptate

Fără a aduce atingere obligațiilor generale prevăzute la articolele 0.4.1 și 0.4.3, membrii personalului pot efectua următoarele tranzacții financiare private fără a fi supuși vreunor restricții sau obligații de raportare:

| (a) | achiziționarea sau vânzarea de unități dintr-o schemă de plasament colectiv în care membrul personalului nu are nicio influență asupra politicii de investiții, cu excepția schemelor al căror scop principal este de a investi în active care fac obiectul articolelor 0.4.2.2 litera (b) și 0.4.2.3 literele (b) și (c), precum și transferurile de fonduri și tranzacțiile de schimb valutar direct conectate cu o astfel de achiziție sau vânzare; |
| --- | --- |

(a)

achiziționarea sau vânzarea de unități dintr-o schemă de plasament colectiv în care membrul personalului nu are nicio influență asupra politicii de investiții, cu excepția schemelor al căror scop principal este de a investi în active care fac obiectul articolelor 0.4.2.2 litera (b) și 0.4.2.3 literele (b) și (c), precum și transferurile de fonduri și tranzacțiile de schimb valutar direct conectate cu o astfel de achiziție sau vânzare;

| (b) | achiziționarea sau răscumpărarea de polițe de asigurare sau rente; |
| --- | --- |

(b)

achiziționarea sau răscumpărarea de polițe de asigurare sau rente;

| (c) | achiziționarea sau vânzarea de valută pentru achiziția ocazională de investiții nefinanciare sau active, pentru călătorii în interes personal, sau pentru acoperirea cheltuielilor personale prezente sau viitoare într-o monedă diferită de cea în care este plătit salariul membrului respectiv al personalului; |
| --- | --- |

(c)

achiziționarea sau vânzarea de valută pentru achiziția ocazională de investiții nefinanciare sau active, pentru călătorii în interes personal, sau pentru acoperirea cheltuielilor personale prezente sau viitoare într-o monedă diferită de cea în care este plătit salariul membrului respectiv al personalului;

| (d) | cheltuieli, inclusiv achiziționarea sau vânzarea de investiții nefinanciare sau active, inclusiv imobile; |
| --- | --- |

(d)

cheltuieli, inclusiv achiziționarea sau vânzarea de investiții nefinanciare sau active, inclusiv imobile;

| (e) | contractarea de ipoteci; |
| --- | --- |

(e)

contractarea de ipoteci;

| (f) | transferul de fonduri din contul curent sau de economii al unui membru al personalului deținut în orice monedă într-un alt cont curent sau de economii al acestuia sau al unui terț; |
| --- | --- |

(f)

transferul de fonduri din contul curent sau de economii al unui membru al personalului deținut în orice monedă într-un alt cont curent sau de economii al acestuia sau al unui terț;

| (g) | alte tranzacții financiare private care nu sunt interzise și nici supuse aprobării prealabile și a căror valoare nu depășește 10 000 EUR în orice lună calendaristică. Membrii personalului nu fragmentează tranzacțiile financiare private pentru a evita acest prag. |
| --- | --- |

(g)

alte tranzacții financiare private care nu sunt interzise și nici supuse aprobării prealabile și a căror valoare nu depășește 10 000 EUR în orice lună calendaristică. Membrii personalului nu fragmentează tranzacțiile financiare private pentru a evita acest prag.

0.4.2.2.   Tranzacții financiare private interzise

Membrii personalului nu efectuează niciuna dintre următoarele tranzacții financiare private:

| (a) | tranzacții legate de sau cu o entitate juridică privată sau persoane fizice cu care membrul personalului are o relație profesională curentă în numele BCE; |
| --- | --- |

(a)

tranzacții legate de sau cu o entitate juridică privată sau persoane fizice cu care membrul personalului are o relație profesională curentă în numele BCE;

| (b) | tranzacții privind: (i) obligațiuni tranzacționabile individuale și acțiuni emise de societăți financiare (cu excepția băncilor centrale) cu sediul sau cu o sucursală în Uniune; (ii) instrumente derivate legate de astfel de obligațiuni sau acțiuni; (iii) instrumente combinate dacă unul din componente se încadrează la subpunctele (i) sau (ii); și (iv) unități în scheme de plasament colectiv al căror scop principal este de a investi în astfel de obligațiuni, acțiuni sau instrumente. |
| --- | --- |

(b)

tranzacții privind: (i) obligațiuni tranzacționabile individuale și acțiuni emise de societăți financiare (cu excepția băncilor centrale) cu sediul sau cu o sucursală în Uniune; (ii) instrumente derivate legate de astfel de obligațiuni sau acțiuni; (iii) instrumente combinate dacă unul din componente se încadrează la subpunctele (i) sau (ii); și (iv) unități în scheme de plasament colectiv al căror scop principal este de a investi în astfel de obligațiuni, acțiuni sau instrumente.

0.4.2.3.   Tranzacții financiare private supuse autorizării prealabile

Membrii personalului solicită autorizarea de către Biroul de conformitate și guvernanță înainte de a se implica în următoarele tranzacții financiare:

| (a) | tranzacții pe termen scurt, respectiv vânzarea sau achiziția de active cu același Număr Internațional de Identificare a Valorilor Mobiliare (ISIN) care au fost achiziționate sau vândute în luna anterioară. Nu este necesară autorizarea dacă vânzarea ulterioară este efectuată în baza unui ordin de stopare a pierderilor dat de membrul personalului brokerului său. |
| --- | --- |

(a)

tranzacții pe termen scurt, respectiv vânzarea sau achiziția de active cu același Număr Internațional de Identificare a Valorilor Mobiliare (ISIN) care au fost achiziționate sau vândute în luna anterioară. Nu este necesară autorizarea dacă vânzarea ulterioară este efectuată în baza unui ordin de stopare a pierderilor dat de membrul personalului brokerului său.

| (b) | tranzacții care depășesc 10 000 EUR în orice lună calendaristică cu: (i) titluri de stat emise de state membre din zona euro; (ii) instrumente financiare derivate legate de astfel de titluri de stat; (iii) instrumente combinate dacă unul din componente se încadrează la subpunctele (i) sau (ii); și (iv) unități în scheme de plasament colectiv al căror scop principal este de a investi în astfel de titluri sau instrumente; |
| --- | --- |

(b)

tranzacții care depășesc 10 000 EUR în orice lună calendaristică cu: (i) titluri de stat emise de state membre din zona euro; (ii) instrumente financiare derivate legate de astfel de titluri de stat; (iii) instrumente combinate dacă unul din componente se încadrează la subpunctele (i) sau (ii); și (iv) unități în scheme de plasament colectiv al căror scop principal este de a investi în astfel de titluri sau instrumente;

| (c) | tranzacții care depășesc 10 000 EUR în orice lună calendaristică cu: (i) aur și instrumente financiare derivate care au legătură cu aurul (inclusiv titlurile indexate în funcție de aur); (ii) acțiuni, obligațiuni sau instrumente financiare derivate legate de astfel de titluri emise de societăți a căror activitate principală constă în extragerea sau producerea aurului; (iii) instrumente combinate dacă unul din componente se încadrează la subpunctele (i) sau (ii); și (iv) unități în scheme de plasament colectiv al căror scop principal este de a investi în astfel de titluri sau instrumente; |
| --- | --- |

(c)

tranzacții care depășesc 10 000 EUR în orice lună calendaristică cu: (i) aur și instrumente financiare derivate care au legătură cu aurul (inclusiv titlurile indexate în funcție de aur); (ii) acțiuni, obligațiuni sau instrumente financiare derivate legate de astfel de titluri emise de societăți a căror activitate principală constă în extragerea sau producerea aurului; (iii) instrumente combinate dacă unul din componente se încadrează la subpunctele (i) sau (ii); și (iv) unități în scheme de plasament colectiv al căror scop principal este de a investi în astfel de titluri sau instrumente;

| (d) | tranzacții valutare, altele decât cele enumerate la articolul 0.4.2.1 litera (c) și care depășesc 10 000 EUR în orice lună calendaristică. |
| --- | --- |

(d)

tranzacții valutare, altele decât cele enumerate la articolul 0.4.2.1 litera (c) și care depășesc 10 000 EUR în orice lună calendaristică.

0.4.2.4.   Tranzacții financiare private supuse raportării
  ex post

În termen de 30 de zile calendaristice de la efectuare, membrii personalului raportează Biroului de conformitate și guvernanță orice tranzacție financiară privată care depășește 10 000 EUR în orice lună calendaristică și care nu intră într-una din cele trei categorii anterioare. Biroul de conformitate și guvernanță definește informațiile de raportat, formatul de raportare și procedura.

Obligația de raportare se aplică în special în cazul:

| (a) | împrumuturilor, altele decât ipotecile (inclusiv trecerea de la un contract cu condiții fixe la unul cu condiții variabile, sau invers, ori prelungirea unui împrumut existent). Membrii personalului indică dacă împrumutul este utilizat pentru achiziția de instrumente financiare; |
| --- | --- |

(a)

împrumuturilor, altele decât ipotecile (inclusiv trecerea de la un contract cu condiții fixe la unul cu condiții variabile, sau invers, ori prelungirea unui împrumut existent). Membrii personalului indică dacă împrumutul este utilizat pentru achiziția de instrumente financiare;

| (b) | instrumentelor financiare derivate legate de rata dobânzii și instrumentelor financiare derivate bazate pe indici; |
| --- | --- |

(b)

instrumentelor financiare derivate legate de rata dobânzii și instrumentelor financiare derivate bazate pe indici;

| (c) | achizițiilor sau vânzărilor de acțiuni la societăți, altele decât cele prevăzute la articolul 0.4.2.2 litera (b) și obligațiunilor emise de astfel de societăți. |
| --- | --- |

(c)

achizițiilor sau vânzărilor de acțiuni la societăți, altele decât cele prevăzute la articolul 0.4.2.2 litera (b) și obligațiunilor emise de astfel de societăți.

0.4.2.5.   Active existente rezultate din tranzacții interzise

Membrii personalului pot păstra activele rezultate din tranzacții în sensul articolului 0.4.2.2:

| (a) | pe care le dețin atunci când intră în sfera de aplicare a restricțiilor prevăzute la articolul 0.4; |
| --- | --- |

(a)

pe care le dețin atunci când intră în sfera de aplicare a restricțiilor prevăzute la articolul 0.4;

| (b) | pe care le dobândesc ulterior în mod pasiv, în special prin moștenire, dăruire, schimbarea statutului familial sau ca urmare a unei schimbări a structurii de capital ori a unei schimbări în controlul entității în legătură cu care membrul personalului deține active sau drepturi; |
| --- | --- |

(b)

pe care le dobândesc ulterior în mod pasiv, în special prin moștenire, dăruire, schimbarea statutului familial sau ca urmare a unei schimbări a structurii de capital ori a unei schimbări în controlul entității în legătură cu care membrul personalului deține active sau drepturi;

| (c) | pe care le-au dobândit când tranzacția nu era încă interzisă.
  Membrii personalului au dreptul de dispoziție cu privire la activele respective și pot exercita orice drepturi atașate acestora, cu condiția autorizării prealabile de către Biroul de conformitate și guvernanță.
  Membrii personalului consultă Biroul de conformitate și guvernanță pentru a determina dacă păstrarea acestor active poate genera un conflict de interese. Într-un asemenea caz, Biroul de conformitate și guvernanță poate solicita membrului personalului să înstrăineze activele respective într-un termen rezonabil, dacă înstrăinarea este necesară pentru evitarea conflictului de interese. |
| --- | --- |

(c)

pe care le-au dobândit când tranzacția nu era încă interzisă.

Membrii personalului au dreptul de dispoziție cu privire la activele respective și pot exercita orice drepturi atașate acestora, cu condiția autorizării prealabile de către Biroul de conformitate și guvernanță.

Membrii personalului consultă Biroul de conformitate și guvernanță pentru a determina dacă păstrarea acestor active poate genera un conflict de interese. Într-un asemenea caz, Biroul de conformitate și guvernanță poate solicita membrului personalului să înstrăineze activele respective într-un termen rezonabil, dacă înstrăinarea este necesară pentru evitarea conflictului de interese.

0.4.2.6.   Solicitarea unei autorizații

Orice solicitare a unei autorizații în conformitate cu articolul 0.4.2.3 sau cu articolul 0.4.2.5 este depusă la Biroul de conformitate și guvernanță cu cel puțin cinci zile lucrătoare înainte de data avută în vedere pentru efectuarea tranzacției, în formatul prevăzut de acesta. Biroul de conformitate și guvernanță adoptă o decizie cu privire la solicitarea respectivă în cinci zile lucrătoare, ținând seama, după caz, în special de: (a) îndatoririle profesionale ale membrului personalului și dreptul acestuia de acces la informații privilegiate; (b) natura speculativă/nespeculativă a tranzacției; (c) sumele implicate, dacă sunt indicate; (d) riscul reputațional pentru BCE; (e) momentul efectuării, în special proximitatea față de o reuniune a organelor de decizie ale BCE. Biroul de conformitate și guvernanță poate condiționa acordarea autorizației de îndeplinirea anumitor condiții. Dacă Biroul de conformitate și guvernanță nu reacționează la o solicitare de autorizație în termen de cinci zile lucrătoare, tranzacția este considerată a fi autorizată.

0.4.2.7.   Administrarea discreționară a activelor de către un terț

Tranzacțiile financiare sunt exceptate de la aplicarea restricțiilor prevăzute la articolele 0.4.2.2-0.4.2.6 în măsura în care acestea sunt efectuate de un terț la a cărui discreție membrul personalului a lăsat administrarea tranzacțiilor sale financiare private printr-un acord scris de administrare a activelor. Această exceptare este supusă autorizării de către Biroul de conformitate și guvernanță. Autorizația este acordată dacă se depun dovezi în sensul că termenii și condițiile asigură faptul că membrul personalului nu poate influența direct sau indirect nicio decizie de administrare care trebuie luată de către terț. Membrul personalului informează Biroul de conformitate și guvernanță despre orice schimbare în termenii și condițiile acordului de administrare a activelor.

0.4.3.   Monitorizarea conformării

| 0.4.3.1. | Membrii personalului transmit Biroului de conformitate și guvernanță o listă actualizată cu:






  (a) | conturile lor bancare, inclusiv conturile comune, conturile de custodie, conturile atașate unor carduri de credit și conturile deschise la intermediarii de valori mobiliare; și |
| --- | --- | --- |

0.4.3.1.

(a)

conturile lor bancare, inclusiv conturile comune, conturile de custodie, conturile atașate unor carduri de credit și conturile deschise la intermediarii de valori mobiliare; și

| (b) | orice împuterniciri care le-au fost acordate de terți în legătură cu conturile lor bancare, inclusiv conturile de custodie. Membrii personalului pot primi și face uz de împuterniciri în legătură cu conturi bancare ale unor terți doar dacă au permisiunea de a pune la dispoziția BCE documentele relevante în conformitate cu articolul 0.4.3.2. |
| --- | --- |

(b)

orice împuterniciri care le-au fost acordate de terți în legătură cu conturile lor bancare, inclusiv conturile de custodie. Membrii personalului pot primi și face uz de împuterniciri în legătură cu conturi bancare ale unor terți doar dacă au permisiunea de a pune la dispoziția BCE documentele relevante în conformitate cu articolul 0.4.3.2.

Membrii personalului actualizează mereu această listă.

| 0.4.3.2. | În vederea obligațiilor de raportare ce le revin în temeiul articolului 0.4.3, membrii personalului păstrează documentația relevantă pentru anul calendaristic anterior și cel curent referitoare la:






  (a) | extrasele tuturor conturilor enumerate la articolul 0.4.3.1; |
| --- | --- | --- |

0.4.3.2.

(a)

extrasele tuturor conturilor enumerate la articolul 0.4.3.1;

| (b) | orice vânzare sau achiziționare de active financiare sau drepturi efectuată de membrii personalului sau de terți în contul și pe riscul membrilor personalului sau efectuate de membri ai personalului în contul și pe riscul unor terți; |
| --- | --- |

(b)

orice vânzare sau achiziționare de active financiare sau drepturi efectuată de membrii personalului sau de terți în contul și pe riscul membrilor personalului sau efectuate de membri ai personalului în contul și pe riscul unor terți;

| (c) | încheierea sau modificarea unor contracte de împrumut ipotecar sau de alte tipuri de împrumut în contul și pe riscul lor, sau de către ei în contul și pe riscul altor persoane; |
| --- | --- |

(c)

încheierea sau modificarea unor contracte de împrumut ipotecar sau de alte tipuri de împrumut în contul și pe riscul lor, sau de către ei în contul și pe riscul altor persoane;

| (d) | operațiunile efectuate de aceștia cu privire la planurile de pensii, inclusiv sistemul de pensii și planul de pensionare ale BCE; |
| --- | --- |

(d)

operațiunile efectuate de aceștia cu privire la planurile de pensii, inclusiv sistemul de pensii și planul de pensionare ale BCE;

| (e) | orice împuterniciri care le-au fost acordate de terți în legătură cu conturile bancare ale acestora, inclusiv conturile de custodie; |
| --- | --- |

(e)

orice împuterniciri care le-au fost acordate de terți în legătură cu conturile bancare ale acestora, inclusiv conturile de custodie;

| (f) | termenii și condițiile oricărui acord scris de administrare a activelor astfel cum este definit la articolul 0.4.2.7 și modificările unui astfel de acord. |
| --- | --- |

(f)

termenii și condițiile oricărui acord scris de administrare a activelor astfel cum este definit la articolul 0.4.2.7 și modificările unui astfel de acord.

| 0.4.3.3. | Cu condiția aprobării de către Comitetul executiv, Biroul de conformitate și guvernanță poate solicita unui furnizor extern de servicii să efectueze:






  (a) | verificări regulate ale conformării, care să acopere un anumit procent al personalului, astfel cum a fost stabilit de Biroul de conformitate și guvernanță; și |
| --- | --- | --- |

0.4.3.3.

(a)

verificări regulate ale conformării, care să acopere un anumit procent al personalului, astfel cum a fost stabilit de Biroul de conformitate și guvernanță; și

| (b) | verificări ad-hoc ale conformării, care să vizeze fie un grup specific de membri ai personalului, fie anumite tipuri de tranzacții. |
| --- | --- |

(b)

verificări ad-hoc ale conformării, care să vizeze fie un grup specific de membri ai personalului, fie anumite tipuri de tranzacții.

În scopul unor astfel de verificări ale conformării, Biroul de conformitate și guvernanță poate solicita membrilor personalului vizați să furnizeze, pentru perioada specificată, documentele prevăzute la articolul 0.4.3.2 într-un plic sigilat pentru a fi transmise mai departe furnizorului extern de servicii. Membrii personalului furnizează astfel de documente în termenul stabilit de Biroul de conformitate și guvernanță.

| 0.4.3.4. | Fără a aduce atingere prevederilor articolului 0.4.3.5, furnizorul extern de servicii tratează toate informațiile și documentele primite cu maximă confidențialitate și le folosește doar în scopul verificării conformării. |
| --- | --- |

0.4.3.4.

| 0.4.3.5. | Dacă furnizorul extern de servicii găsește dovezi care generează suspiciunea existenței unei încălcări a îndatoririlor profesionale de către un membru al personalului sau a unei încălcări a îndatoririlor contractuale de către o persoană externă care lucrează pentru BCE și face obiectul restricțiilor prevăzute la articolul 0.4 în baza contractului pe care l-a încheiat, acesta raportează Biroului de conformitate și guvernanță respectiva încălcare potențială împreună cu documentația justificativă. Biroul de conformitate și guvernanță evaluează posibila încălcare și, dacă suspiciunea este fondată, o raportează organului sau departamentului (departamentelor) competent(e) pentru investigații suplimentare, dacă este necesar, sau pentru adoptarea unor măsuri disciplinare. Raportul furnizorului extern de servicii însoțit de documentația justificativă, transmis conform regulilor de mai sus, poate face parte din orice proceduri interne și/sau externe ulterioare. |
| --- | --- |

0.4.3.5.

| 0.4.3.6. | Obligațiile membrilor personalului prevăzute la articolul 0.4.3 continuă să fie aplicabile până la finalul anului calendaristic următor anului în care au încetat contractele de muncă ale acestora. Interdicția de a utiliza informații privilegiate prevăzută la articolul 0.4.1.3 continuă a fi aplicabilă atât timp cât informațiile nu au fost făcute publice. |
| --- | --- |

0.4.3.6.

0.4a.   Instrumentul de avertizare de integritate și protecția avertizorilor de integritate

0.4a.1.   Definiții

În sensul prezentului articol, se aplică următoarele definiții:

| (a) | «încălcare» înseamnă orice activitate ilegală, inclusiv frauda sau corupția, care afectează interesele financiare ale Uniunii, sau orice comportament legat de îndeplinirea sarcinilor profesionale al oricărei persoane implicate în activitățile BCE, care constituie un caz de nerespectare a normelor și reglementărilor care i se aplică; |
| --- | --- |

(a)

«încălcare» înseamnă orice activitate ilegală, inclusiv frauda sau corupția, care afectează interesele financiare ale Uniunii, sau orice comportament legat de îndeplinirea sarcinilor profesionale al oricărei persoane implicate în activitățile BCE, care constituie un caz de nerespectare a normelor și reglementărilor care i se aplică;

| (b) | «identitate» înseamnă orice informație care identifică sau permite identificarea unei persoane fizice sau care poate conduce la identificarea directă sau indirectă a unei persoane fizice, în special prin referire la elementele de identificare menționate la articolul 3 punctul 1 din Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (*1); |
| --- | --- |

(b)

«identitate» înseamnă orice informație care identifică sau permite identificarea unei persoane fizice sau care poate conduce la identificarea directă sau indirectă a unei persoane fizice, în special prin referire la elementele de identificare menționate la articolul 3 punctul 1 din Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (*1);

| (c) | «informații privind încălcări» înseamnă informații, inclusiv suspiciuni rezonabile, cu privire la posibile încălcări sau tentative de a ascunde astfel de încălcări; |
| --- | --- |

(c)

«informații privind încălcări» înseamnă informații, inclusiv suspiciuni rezonabile, cu privire la posibile încălcări sau tentative de a ascunde astfel de încălcări;

| (d) | «persoană implicată în activitățile BCE» înseamnă un membru al personalului, un angajat cu contract pe durată scurtă, un participant la programul pentru absolvenții universitari, un stagiar sau unul dintre înalții funcționari ai BCE; |
| --- | --- |

(d)

«persoană implicată în activitățile BCE» înseamnă un membru al personalului, un angajat cu contract pe durată scurtă, un participant la programul pentru absolvenții universitari, un stagiar sau unul dintre înalții funcționari ai BCE;

| (e) | «înalți funcționari ai BCE» înseamnă funcționarii menționați la articolele 1.1, 1.2 și 1.4 din Codul de conduită pentru înalții funcționari ai Băncii Centrale Europene (*2); |
| --- | --- |

(e)

«înalți funcționari ai BCE» înseamnă funcționarii menționați la articolele 1.1, 1.2 și 1.4 din Codul de conduită pentru înalții funcționari ai Băncii Centrale Europene (*2);

| (f) | «avertizor de integritate» înseamnă o persoană implicată în activitățile BCE care raportează informații privind încălcări, prin oricare dintre canalele de raportare prevăzute la articolul 0.4a.2, la articolul 0.5, în Decizia (UE) 2016/456 a Băncii Centrale Europene (BCE/2016/3) (*3) sau în Circulara administrativă nr. 01/2006 privind anchetele administrative interne; |
| --- | --- |

(f)

«avertizor de integritate» înseamnă o persoană implicată în activitățile BCE care raportează informații privind încălcări, prin oricare dintre canalele de raportare prevăzute la articolul 0.4a.2, la articolul 0.5, în Decizia (UE) 2016/456 a Băncii Centrale Europene (BCE/2016/3) (*3) sau în Circulara administrativă nr. 01/2006 privind anchetele administrative interne;

| (g) | «martor» înseamnă o persoană implicată în activitățile BCE, alta decât avertizorul de integritate, care trebuie să coopereze în contextul unei evaluări interne a unei posibile încălcări, inclusiv prin depunerea de mărturie potrivit Circularei administrative nr. 01/2006; |
| --- | --- |

(g)

«martor» înseamnă o persoană implicată în activitățile BCE, alta decât avertizorul de integritate, care trebuie să coopereze în contextul unei evaluări interne a unei posibile încălcări, inclusiv prin depunerea de mărturie potrivit Circularei administrative nr. 01/2006;

| (h) | «persoană vizată» înseamnă o persoană implicată în activitățile BCE, care este menționată în raport drept o persoană căreia i se atribuie încălcarea sau cu care persoana respectivă este asociată; |
| --- | --- |

(h)

«persoană vizată» înseamnă o persoană implicată în activitățile BCE, care este menționată în raport drept o persoană căreia i se atribuie încălcarea sau cu care persoana respectivă este asociată;

| (i) | «represalii» înseamnă orice acțiune directă sau indirectă ori omisiune care apare într-un context profesional, este determinată de raportarea de informații privind încălcări prin oricare dintre canalele de raportare prevăzute la articolul 0.4a.2, la articolul 0.5, în Decizia (UE) 2016/456 (BCE/2016/3) sau în Circulara administrativă nr. 01/2006, sau este determinată de o declarație a unui martor în legătură cu o astfel de raportare și care provoacă sau poate provoca prejudicii nejustificate avertizorului de integritate sau martorului. Acest termen ar trebui înțeles ca incluzând amenințările cu represalii și tentativele de a recurge represalii; |
| --- | --- |

(i)

«represalii» înseamnă orice acțiune directă sau indirectă ori omisiune care apare într-un context profesional, este determinată de raportarea de informații privind încălcări prin oricare dintre canalele de raportare prevăzute la articolul 0.4a.2, la articolul 0.5, în Decizia (UE) 2016/456 (BCE/2016/3) sau în Circulara administrativă nr. 01/2006, sau este determinată de o declarație a unui martor în legătură cu o astfel de raportare și care provoacă sau poate provoca prejudicii nejustificate avertizorului de integritate sau martorului. Acest termen ar trebui înțeles ca incluzând amenințările cu represalii și tentativele de a recurge represalii;

| (j) | «autoritate competentă» înseamnă autoritatea desemnată să evalueze informațiile privind încălcări, raportate prin intermediul canalului de raportare prevăzut la articolul 0.4a.2, și să ofere feedback avertizorului de integritate, și/sau desemnată să acționeze în baza unor astfel de raportări. |
| --- | --- |

(j)

«autoritate competentă» înseamnă autoritatea desemnată să evalueze informațiile privind încălcări, raportate prin intermediul canalului de raportare prevăzut la articolul 0.4a.2, și să ofere feedback avertizorului de integritate, și/sau desemnată să acționeze în baza unor astfel de raportări.

0.4a.2.   Instrumentul de avertizare de integritate

| 0.4a.2.1. | Fără a aduce atingere dispozițiilor privind raportarea posibilelor activități ilegale prevăzute în Decizia (UE) 2016/456 (BCE/2016/3), a posibilelor încălcări legate de demnitatea la locul de muncă prevăzute la articolul 0.5 și a posibilelor încălcări ale îndatoririlor profesionale prevăzute în Circulara administrativă 01/2006, membrii personalului pot raporta informații privind încălcări prin intermediul platformei de raportare internă înființată în acest scop de BCE («instrumentul de avertizare de integritate»). |
| --- | --- |

0.4a.2.1.

| 0.4a.2.2. | Membrii personalului pot utiliza instrumentul de avertizare de integritate ca un canal alternativ de raportare pentru a-și îndeplini obligația de raportare în temeiul Deciziei (UE) 2016/456 (BCE/2016/3) sau pentru a raporta în temeiul Circularei administrative nr. 01/2006. |
| --- | --- |

0.4a.2.2.

0.4a.3   Evaluarea informațiilor privind încălcări care au fost raportate prin intermediul instrumentului de avertizare de integritate și acțiunile ulterioare corespunzătoare

| 0.4a.3.1. | În cazul informațiilor privind încălcări care au fost primite prin intermediul instrumentului de avertizare de integritate, autoritatea competentă este:






  (a) | Directorul Direcției de audit intern, cu excepția informațiilor raportate care intră sub incidența literelor (b) sau (c); |
| --- | --- | --- |

0.4a.3.1.

(a)

Directorul Direcției de audit intern, cu excepția informațiilor raportate care intră sub incidența literelor (b) sau (c);

| (b) | Președintele, în cazul în care persoana vizată sau oricare dintre persoanele vizate este Directorul Direcției de audit intern; |
| --- | --- |

(b)

Președintele, în cazul în care persoana vizată sau oricare dintre persoanele vizate este Directorul Direcției de audit intern;

| (c) | autoritatea competentă desemnată de Consiliul guvernatorilor, în cazul în care persoana vizată sau oricare dintre persoanele vizate este unul dintre înalții funcționari ai BCE. |
| --- | --- |

(c)

autoritatea competentă desemnată de Consiliul guvernatorilor, în cazul în care persoana vizată sau oricare dintre persoanele vizate este unul dintre înalții funcționari ai BCE.

| 0.4a.3.2. | Informațiile privind încălcări care au fost primite prin intermediul instrumentului de avertizare de integritate care intră în sfera de aplicare a Deciziei (UE) 2016/456 (BCE/2016/3) fac obiectul unor acțiuni ulterioare în conformitate cu această decizie. |
| --- | --- |

0.4a.3.2.

| 0.4a.3.3. | Informațiile privind încălcări care au fost primite prin intermediul instrumentului de avertizare de integritate care nu intră în sfera de aplicare a Deciziei (UE) 2016/456 (BCE/2016/3) fac obiectul unor acțiuni ulterioare în conformitate cu Circulara administrativă nr. 01/2006.
  Fără a aduce atingere primului paragraf, procedura de evaluare și acțiunile ulterioare întreprinse pe baza informațiilor privind încălcări raportate prin instrumentul de avertizare de integritate atunci când persoana vizată sau oricare dintre persoanele vizate este unul dintre înalții funcționari ai BCE sunt prevăzute într-o decizie separată a Consiliului guvernatorilor. |
| --- | --- |

0.4a.3.3.

Fără a aduce atingere primului paragraf, procedura de evaluare și acțiunile ulterioare întreprinse pe baza informațiilor privind încălcări raportate prin instrumentul de avertizare de integritate atunci când persoana vizată sau oricare dintre persoanele vizate este unul dintre înalții funcționari ai BCE sunt prevăzute într-o decizie separată a Consiliului guvernatorilor.

0.4a.4.   Protecția avertizorilor de integritate

| 0.4a.4.1. | BCE protejează avertizorii de integritate prin protejarea identității lor și prin protejarea acestora împotriva represaliilor. |
| --- | --- |

0.4a.4.1.

| 0.4a.4.2. | Avertizorii de integritate beneficiază de protecție în temeiul prezentului articol, cu condiția să se considere, în conformitate cu articolul 0.4a.7.4, că au avut motive întemeiate să creadă, având în vedere circumstanțele și informațiile de care au dispus la momentul raportării, că informațiile referitoare la încălcări pe care le-au raportat erau adevărate și aveau legătură cu o posibilă încălcare.
  La aplicarea primului paragraf, avertizorii de integritate, în special:






  (a) | nu beneficiază de nicio protecție atunci când informațiile raportate cu privire la încălcări constau în:






  (i) | oricare dintre următoarele informații care au fost raportate în mod deliberat sau în cunoștință de cauză: informații false sau care induc în eroare, informații care, la data raportării, erau disponibile în spațiul public, zvonuri nefondate; sau |
| --- | --- | --- | --- |

0.4a.4.2.

La aplicarea primului paragraf, avertizorii de integritate, în special:

(a)

nu beneficiază de nicio protecție atunci când informațiile raportate cu privire la încălcări constau în:

(i)

oricare dintre următoarele informații care au fost raportate în mod deliberat sau în cunoștință de cauză: informații false sau care induc în eroare, informații care, la data raportării, erau disponibile în spațiul public, zvonuri nefondate; sau

| (ii) | dezacordul (dezacordurile) față de decizii administrative sau manageriale legitime; |
| --- | --- |

(ii)

dezacordul (dezacordurile) față de decizii administrative sau manageriale legitime;

| (b) | beneficiază în continuare de protecție în cazul în care informațiile raportate cu privire la încălcări sunt inexacte ca urmare a unei greșeli nevinovate. |
| --- | --- |

(b)

beneficiază în continuare de protecție în cazul în care informațiile raportate cu privire la încălcări sunt inexacte ca urmare a unei greșeli nevinovate.

0.4a.5.   Protecția identității

| 0.4a.5.1. | Identitatea avertizorilor de integritate și a martorilor este protejată în conformitate cu principiile prevăzute în partea 2 din Business Rulebook (Codul de organizare internă).
  Fără a aduce atingere articolului 7 alineatul (5) din Circulara administrativă nr. 01/2006, identitatea avertizorilor de integritate care și-au comunicat identitatea se divulgă numai:






  (a) | pe baza principiului necesității de a cunoaște, dar nu persoanei vizate sau oricăreia dintre persoanele vizate; sau |
| --- | --- | --- |

0.4a.5.1.

Fără a aduce atingere articolului 7 alineatul (5) din Circulara administrativă nr. 01/2006, identitatea avertizorilor de integritate care și-au comunicat identitatea se divulgă numai:

(a)

pe baza principiului necesității de a cunoaște, dar nu persoanei vizate sau oricăreia dintre persoanele vizate; sau

| (b) | în cazul în care avertizorul de integritate și-a dat în mod expres consimțământul cu privire la divulgare; sau |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care avertizorul de integritate și-a dat în mod expres consimțământul cu privire la divulgare; sau

| (c) | în circumstanțele descrise la articolul 6 alineatul (10) din Circulara administrativă nr. 01/2006, precum și, dacă este necesar, pentru exercitarea dreptului la apărare. |
| --- | --- |

(c)

în circumstanțele descrise la articolul 6 alineatul (10) din Circulara administrativă nr. 01/2006, precum și, dacă este necesar, pentru exercitarea dreptului la apărare.

| 0.4a.5.2. | Avertizorii de integritate pot raporta informații în mod anonim prin intermediul instrumentului de avertizare de integritate. În acest caz, identitatea acestora nu va fi divulgată decât dacă și până când aceștia aleg să se identifice. |
| --- | --- |

0.4a.5.2.

0.4a.6.   Protecția împotriva represaliilor

| 0.4a.6.1. | Represaliile împotriva avertizorilor de integritate și a martorilor constituie o încălcare a îndatoririlor profesionale și face obiectul unor măsuri adecvate, inclusiv, dacă este cazul, a unor măsuri disciplinare. |
| --- | --- |

0.4a.6.1.

0.4a.7.   Procedura pentru solicitarea protecției împotriva represaliilor

| 0.4a.7.1. | Avertizorii de integritate și martorii pot transmite șefului Biroului de conformitate și guvernanță o cerere de protecție împotriva represaliilor, împreună cu orice documente sau informații relevante în susținerea cererii lor. Cererea se depune în termen de 24 luni de la data acțiunii sau a omisiunii presupuse a constitui represalii. |
| --- | --- |

0.4a.7.1.

| 0.4a.7.2. | O astfel de cerere nu protejează solicitantul împotriva răspunderii pentru propria implicare, după caz, în situația de încălcare pe care a raportat-o sau cu privire la care are calitatea de martor. |
| --- | --- |

0.4a.7.2.

| 0.4a.7.3. | Șefului Biroului de conformitate și guvernanță tratează astfel de solicitări în condiții de strictă confidențialitate, iar identitatea solicitantului este protejată în conformitate cu punctul 0.4a.5.1, inclusiv atunci când solicitantul are calitatea de martor. |
| --- | --- |

0.4a.7.3.

| 0.4a.7.4. | La primirea cererii de protecție împotriva represaliilor, șefului Biroului de conformitate și guvernanță acționează, fără întârzieri nejustificate, după cum urmează:






  (a) | confirmă primirea și |
| --- | --- | --- |

0.4a.7.4.

(a)

confirmă primirea și

| (b) | verifică dacă cererea de protecție îndeplinește următoarele condiții:






  (i) | solicitantul este un avertizor de integritate care are dreptul la protecție în condițiile menționate la articolul 0.4a.4.2, sau un martor; și |
| --- | --- | --- |

(b)

verifică dacă cererea de protecție îndeplinește următoarele condiții:

(i)

solicitantul este un avertizor de integritate care are dreptul la protecție în condițiile menționate la articolul 0.4a.4.2, sau un martor; și

| (ii) | s-a produs un presupus act prejudiciabil sau o presupusă omisiune; |
| --- | --- |

(ii)

s-a produs un presupus act prejudiciabil sau o presupusă omisiune;

| (iii) | presupusul act prejudiciabil sau presupusa omisiune în cauză ar fi putut fi determinat(ă) de raportarea încălcărilor sau de orice declarație a martorului în legătură cu raportarea încălcărilor. |
| --- | --- |

(iii)

presupusul act prejudiciabil sau presupusa omisiune în cauză ar fi putut fi determinat(ă) de raportarea încălcărilor sau de orice declarație a martorului în legătură cu raportarea încălcărilor.

| 0.4a.7.5. | În cazul în care șeful Biroului de conformitate și guvernanță concluzionează că:






  (a) | cererea de protecție nu îndeplinește condițiile menționate la articolul 0.4a.7.4 litera (b), acesta informează solicitantul în scris în mod corespunzător; |
| --- | --- | --- |

0.4a.7.5.

(a)

cererea de protecție nu îndeplinește condițiile menționate la articolul 0.4a.7.4 litera (b), acesta informează solicitantul în scris în mod corespunzător;

| (b) | cererea de protecție îndeplinește condițiile specificate la articolul 0.4a.7.4 litera (b), acesta:






  (i) | poate recomanda măsuri de protecție provizorii în conformitate cu articolul 0.4a.8; |
| --- | --- | --- |

(b)

cererea de protecție îndeplinește condițiile specificate la articolul 0.4a.7.4 litera (b), acesta:

(i)

poate recomanda măsuri de protecție provizorii în conformitate cu articolul 0.4a.8;

| (ii) | efectuează o evaluare pentru a stabili dacă este necesară protecția, inclusiv, în cazul în care este necesar, prin transmiterea cazului către organismul competent sau departamentul (departamentele) cu responsabilități în materie de investigații, care ar trebui să efectueze ulterior investigațiile în conformitate cu normele aplicabile și să prezinte rezultatele investigațiilor șefului Biroului de conformitate și guvernanță. În acest context, îi revine BCE sarcina de a demonstra că actul sau omisiunea raportată nu constituie represalii; |
| --- | --- |

(ii)

efectuează o evaluare pentru a stabili dacă este necesară protecția, inclusiv, în cazul în care este necesar, prin transmiterea cazului către organismul competent sau departamentul (departamentele) cu responsabilități în materie de investigații, care ar trebui să efectueze ulterior investigațiile în conformitate cu normele aplicabile și să prezinte rezultatele investigațiilor șefului Biroului de conformitate și guvernanță. În acest context, îi revine BCE sarcina de a demonstra că actul sau omisiunea raportată nu constituie represalii;

| (iii) | notifică solicitantul în scris în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(iii)

notifică solicitantul în scris în mod corespunzător.

| 0.4a.7.6. | În cazul în care șeful Biroului de conformitate și guvernanță, după efectuarea evaluării menționate la articolul 0.4a.7.5 litera (b) punctul (ii), concluzionează că:






  (a) | nu este nevoie de protecție, acesta informează solicitantul în scris în mod corespunzător; |
| --- | --- | --- |

0.4a.7.6.

(a)

nu este nevoie de protecție, acesta informează solicitantul în scris în mod corespunzător;

| (b) | este nevoie de protecție, acesta poate recomanda următoarele măsuri ca acțiuni ulterioare:






  (i) | după consultarea solicitantului și în conformitate cu articolul 0.4a.8, măsuri de corectare a prejudiciului suferit ca urmare a represaliilor („măsuri corective”) și măsuri de protecție a solicitantului împotriva oricăror altor represalii („măsuri de protecție”); și |
| --- | --- | --- |

(b)

este nevoie de protecție, acesta poate recomanda următoarele măsuri ca acțiuni ulterioare:

(i)

după consultarea solicitantului și în conformitate cu articolul 0.4a.8, măsuri de corectare a prejudiciului suferit ca urmare a represaliilor („măsuri corective”) și măsuri de protecție a solicitantului împotriva oricăror altor represalii („măsuri de protecție”); și

| (ii) | după caz, orice măsuri adecvate împotriva persoanei care a aplicat represaliile, inclusiv, dacă este necesar, măsuri disciplinare. |
| --- | --- |

(ii)

după caz, orice măsuri adecvate împotriva persoanei care a aplicat represaliile, inclusiv, dacă este necesar, măsuri disciplinare.

| 0.4a.7.7. | În cazul în care șeful Biroului de conformitate și guvernanță este de părere că există un conflict de interese în examinarea unei cereri de protecție împotriva represaliilor, acesta informează Managerul principal pentru coordonarea serviciilor pentru a desemna persoana care va întreprinde acțiuni ulterioare cu privire la această cerere în conformitate cu procedura de mai sus. |
| --- | --- |

0.4a.7.7.

0.4a.8.   Măsuri de protecție provizorii și măsuri corective

| 0.4a.8.1. | Șeful Biroului de conformitate și guvernanță poate recomanda măsuri necesare și adecvate pentru protejarea avertizorului de integritate și a martorilor împotriva represaliilor, inclusiv măsuri de protecție provizorii și măsuri corective, cu condiția ca aceste măsuri să fie în conformitate cu cadrul juridic al BCE. |
| --- | --- |

0.4a.8.1.

| 0.4a.8.2. | În orice moment, șeful Biroului de conformitate și guvernanță poate recomanda, cu acordul avertizorului de integritate sau al martorului, o monitorizare a situației sale de la locul de muncă de către Direcția Generală Resurse Umane. |
| --- | --- |

0.4a.8.2.

| 0.4a.8.3. | Șeful Biroului de conformitate și guvernanță poate solicita destinatarilor recomandărilor sale să îî transmită rapoarte cu privire la punerea în aplicare a recomandărilor. În cazul în care șeful Biroului de conformitate și guvernanță nu este mulțumit de măsurile luate ca urmare a recomandărilor sale, acesta îl poate informa pe Președinte în mod corespunzător. |
| --- | --- |

0.4a.8.3.

0.4a.9.   Raportarea cu privire la avertizările de integritate

BCE poate raporta cu privire la avertizările de integritate în formă prescurtată sau agregată, astfel încât persoanele fizice să nu poată fi identificate.

0.5.   Demnitatea la locul de muncă

| 0.5.1. | Membrii personalului respectă demnitatea colegilor lor și se abțin de la orice comportament nepotrivit care i-ar înjosi pe alții. Aceștia se manifestă cu considerație și respect față de ceilalți. |
| --- | --- |

0.5.1.

0.5.2.   Definiții

În sensul cadrului etic se aplică următoarele definiții:

| 1. | «Demnitate la locul de muncă» înseamnă absența unui comportament nepotrivit. Comportament nepotrivit înseamnă orice formă de discriminare directă sau indirectă, violență fizică, hărțuire psihologică (cunoscută și ca intimidare sau constrângere) și hărțuire sexuală. |
| --- | --- |

1.

«Demnitate la locul de muncă» înseamnă absența unui comportament nepotrivit. Comportament nepotrivit înseamnă orice formă de discriminare directă sau indirectă, violență fizică, hărțuire psihologică (cunoscută și ca intimidare sau constrângere) și hărțuire sexuală.

| 2. | «Discriminarea directă» este considerată a avea loc atunci când o persoană, din cauza naționalității, genului, originii etnice sau rasiale, religiei sau credinței, vârstei, orientării sexuale sau unei dizabilități, este, a fost sau ar fi tratată în mod mai puțin favorabil decât o altă persoană într-o situație comparabilă. |
| --- | --- |

2.

«Discriminarea directă» este considerată a avea loc atunci când o persoană, din cauza naționalității, genului, originii etnice sau rasiale, religiei sau credinței, vârstei, orientării sexuale sau unei dizabilități, este, a fost sau ar fi tratată în mod mai puțin favorabil decât o altă persoană într-o situație comparabilă.

| 3. | «Discriminarea indirectă» este considerată a avea loc atunci când o dispoziție, un criteriu sau o practică aparent neutre ar dezavantaja o persoană din cauza naționalității, genului, originii etnice sau rasiale, religiei sau credinței, vârstei, orientării sexuale sau unei dizabilități prin comparație cu o altă persoană, cu excepția cazului în care dispoziția, criteriul sau practica respectivă sunt justificate obiectiv. |
| --- | --- |

3.

«Discriminarea indirectă» este considerată a avea loc atunci când o dispoziție, un criteriu sau o practică aparent neutre ar dezavantaja o persoană din cauza naționalității, genului, originii etnice sau rasiale, religiei sau credinței, vârstei, orientării sexuale sau unei dizabilități prin comparație cu o altă persoană, cu excepția cazului în care dispoziția, criteriul sau practica respectivă sunt justificate obiectiv.

| 4. | «Violență fizică» înseamnă utilizarea intenționată a forței fizice sau amenințarea cu utilizarea forței fizice împotriva unei alte persoane care conduce la vătămare fizică, sexuală sau psihologică. |
| --- | --- |

4.

«Violență fizică» înseamnă utilizarea intenționată a forței fizice sau amenințarea cu utilizarea forței fizice împotriva unei alte persoane care conduce la vătămare fizică, sexuală sau psihologică.

| 5. | «Hărțuire psihologică» înseamnă orice comportament neadecvat manifestat pe parcursul unei perioade de timp, care este repetitiv sau sistematic și implică o conduită, un limbaj oral sau scris, gesturi sau alte acte intenționate care pot afecta personalitatea, demnitatea sau integritatea fizică sau psihologică a unei persoane. |
| --- | --- |

5.

«Hărțuire psihologică» înseamnă orice comportament neadecvat manifestat pe parcursul unei perioade de timp, care este repetitiv sau sistematic și implică o conduită, un limbaj oral sau scris, gesturi sau alte acte intenționate care pot afecta personalitatea, demnitatea sau integritatea fizică sau psihologică a unei persoane.

| 6. | «Hărțuire sexuală» înseamnă un comportament cu natură sexuală care nu este dorit de persoana căreia i se adresează și care are scopul sau efectul de a jigni persoana respectivă sau de a crea un mediu intimidant, ostil, ofensiv sau deranjant. |
| --- | --- |

6.

«Hărțuire sexuală» înseamnă un comportament cu natură sexuală care nu este dorit de persoana căreia i se adresează și care are scopul sau efectul de a jigni persoana respectivă sau de a crea un mediu intimidant, ostil, ofensiv sau deranjant.

Caracterul nepotrivit al comportamentului este evaluat obiectiv din perspectiva unui terț rezonabil.

0.5.3.   Proceduri

| 0.5.3.1. | Membrii personalului care consideră că au fost ținta unui comportament nepotrivit pot recurge la o procedură formală și la una informală. Membrii personalului care inițiază oricare dintre aceste proceduri nu suferă consecințe negative în urma acestui fapt, cu excepția cazului în care pe parcursul procedurii se dovedește că au făcut în mod deliberat afirmații false sau rău-intenționate. |
| --- | --- |

0.5.3.1.

| 0.5.3.2. | Procedura informală
  În cadrul procedurii informale, membrul personalului poate:






  (a) | aborda presupusul răufăcător în mod direct; |
| --- | --- | --- |

0.5.3.2.

În cadrul procedurii informale, membrul personalului poate:

(a)

aborda presupusul răufăcător în mod direct;

| (b) | implica o persoană de încredere pe care o alege el, inclusiv un reprezentant al personalului; |
| --- | --- |

(b)

implica o persoană de încredere pe care o alege el, inclusiv un reprezentant al personalului;

| (c) | implica un superior direct pentru o acțiune imediată a conducerii; sau |
| --- | --- |

(c)

implica un superior direct pentru o acțiune imediată a conducerii; sau

| (d) | apela la consultantul pentru probleme de natură socială. |
| --- | --- |

(d)

apela la consultantul pentru probleme de natură socială.

| 0.5.3.3. | Procedura formală
  Dacă membrul respectiv al personalului apreciază că procedura informală nu este adecvată sau dacă procedura informală a eșuat, acesta poate solicita Directorului general al Direcției Generale Resurse umane sau adjunctului acestuia să ia măsuri (provizorii) adecvate. Directorul general sau adjunctul acestuia răspunde unor astfel de cereri cu celeritate, seriozitate și confidențialitate. Dacă este necesar, Directorul general sau adjunctul acestuia pot raporta cazul organului competent pentru a decide dacă este necesară inițierea unei anchete administrative interne. |
| --- | --- |

0.5.3.3.

Dacă membrul respectiv al personalului apreciază că procedura informală nu este adecvată sau dacă procedura informală a eșuat, acesta poate solicita Directorului general al Direcției Generale Resurse umane sau adjunctului acestuia să ia măsuri (provizorii) adecvate. Directorul general sau adjunctul acestuia răspunde unor astfel de cereri cu celeritate, seriozitate și confidențialitate. Dacă este necesar, Directorul general sau adjunctul acestuia pot raporta cazul organului competent pentru a decide dacă este necesară inițierea unei anchete administrative interne.

| 0.5.3.4. | Managerii care află despre un comportament nepotrivit care nu poate fi abordat în mod adecvat printr-o acțiune imediată a conducerii raportează fără întârziere acel comportament Directorului general al Direcției Generale Resurse umane sau adjunctului acestuia, care va decide ce e de făcut în conformitate cu articolul 0.5.3. |
| --- | --- |

0.5.3.4.

| 0.5.3.5. | Alți membri ai personalului care află despre un comportament nepotrivit pot raporta acest fapt superiorului lor direct sau, dacă este nevoie, direct Directorului general al Direcției Generale Resurse umane sau adjunctului acestuia. Normele privind protecția personalului care raportează încălcări ale îndatoririlor profesionale se aplică în mod corespunzător. |
| --- | --- |

0.5.3.5.

0.6.   Utilizarea resurselor BCE

Membrii personalului respectă și protejează proprietatea BCE. Toate echipamentele și utilitățile, indiferent de natura acestora, sunt furnizate de BCE doar pentru utilizarea în scop oficial, cu excepția cazului în care utilizarea în scop privat este permisă fie în temeiul normelor interne relevante prevăzute în Business Practice Handbook, fie în temeiul unei autorizații speciale acordate de Directorul general al Direcției Generale Resurse umane sau de adjunctul acestuia. Membrii personalului iau toate măsurile rezonabile și adecvate pentru limitarea pe cât posibil a costurilor, astfel încât resursele disponibile să poată fi utilizate cât mai eficient.

0.7.   Punere în aplicare

| 0.7.1. | Fără a aduce atingere articolului 0.4.2, Biroul de conformitate și guvernanță împreună cu Directorul general al Direcției Generale Resurse umane sau cu adjunctul acestuia pot emite orientări privind interpretarea și aplicarea cadrului etic. |
| --- | --- |

0.7.1.

| 0.7.2. | Membrii personalului pot solicita Biroului de conformitate și guvernanță sau Directorului general al Direcției Generale Resurse umane sau adjunctului acestuia, atunci când aceștia au competența de decizie, să ofere orientări cu privire la orice chestiune legată de conformarea membrilor respectivi ai personalului cu cadrul etic. Conduita personalului care respectă pe deplin orientările Biroului de conformitate și guvernanță sau Directorului general al Direcției Generale Resurse umane este prezumată a respecta cadrul etic și nu generează o procedură disciplinară. Astfel de orientări nu scutesc totuși personalul de obligațiile ce îi revin în temeiul legislației naționale. |
| --- | --- |

0.7.2.

---

Comisia Europeană

| 6.11.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 375/42 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 375/42

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.9953 — CalSTRS/Altitude Group/AI THD)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 375/03)

La 28 octombrie 2020, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32020M9953. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32020M9953. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 6.11.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 375/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 375/43

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10003 — DWS/Vertex Bioenergy)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 375/04)

La 30 octombrie 2020, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32020M10003. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32020M10003. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 6.11.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 375/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 375/44

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.9619 — CDC/EDF/ENGIE/La Poste)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 375/05)

La 11 august 2020, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba franceză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32020M9619. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32020M9619. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 6.11.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 375/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 375/45

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.8130 — Imerys/Alteo certain assets)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 375/06)

La 28 octombrie 2016, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) coroborat cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32016M8130. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32016M8130. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 6.11.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 375/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 375/46

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

5 noiembrie 2020

(2020/C 375/07)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1855 |
| JPY | yen japonez | 122,86 |
| DKK | coroana daneză | 7,4467 |
| GBP | lira sterlină | 0,90450 |
| SEK | coroana suedeză | 10,2770 |
| CHF | franc elvețian | 1,0724 |
| ISK | coroana islandeză | 163,70 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,8500 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,766 |
| HUF | forint maghiar | 357,83 |
| PLN | zlot polonez | 4,5134 |
| RON | leu românesc nou | 4,8648 |
| TRY | lira turcească | 9,9980 |
| AUD | dolar australian | 1,6356 |
| CAD | dolar canadian | 1,5478 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,1922 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7540 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6014 |
| KRW | won sud-coreean | 1 330,68 |
| ZAR | rand sud-african | 18,6894 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,8331 |
| HRK | kuna croată | 7,5518 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 901,14 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9169 |
| PHP | peso Filipine | 57,218 |
| RUB | rubla rusească | 91,7450 |
| THB | baht thailandez | 36,525 |
| BRL | real brazilian | 6,5906 |
| MXN | peso mexican | 24,5016 |
| INR | rupie indiană | 87,7405 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1855

JPY

yen japonez

122,86

DKK

coroana daneză

7,4467

GBP

lira sterlină

0,90450

SEK

coroana suedeză

10,2770

CHF

franc elvețian

1,0724

ISK

coroana islandeză

163,70

NOK

coroana norvegiană

10,8500

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,766

HUF

forint maghiar

357,83

PLN

zlot polonez

4,5134

RON

leu românesc nou

4,8648

TRY

lira turcească

9,9980

AUD

dolar australian

1,6356

CAD

dolar canadian

1,5478

HKD

dolar Hong Kong

9,1922

NZD

dolar neozeelandez

1,7540

SGD

dolar Singapore

1,6014

KRW

won sud-coreean

1 330,68

ZAR

rand sud-african

18,6894

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,8331

HRK

kuna croată

7,5518

IDR

rupia indoneziană

16 901,14

MYR

ringgit Malaiezia

4,9169

PHP

peso Filipine

57,218

RUB

rubla rusească

91,7450

THB

baht thailandez

36,525

BRL

real brazilian

6,5906

MXN

peso mexican

24,5016

INR

rupie indiană

87,7405

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 6.11.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 375/47 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 375/47

---

DECIZIA COMISIEI

din 22 iulie 2020

prin care administratorul central al Registrului de tranzacții al Uniunii Europene este însărcinat să introducă în Registrul de tranzacții al Uniunii Europene modificările aduse tabelelor naționale de alocare pentru aviație în ceea ce privește certificatele pentru aviație care urmează să fie alocate cu titlu gratuit în 2020 de către statele membre responsabile de operatorii de aeronave care au efectuat zboruri din UE către Elveția

(2020/C 375/08)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 389/2013 al Comisiei din 2 mai 2013 de creare a registrului Uniunii în conformitate cu Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului și cu Deciziile nr. 280/2004/CE și nr. 406/2009/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 920/2010 și (UE) nr. 1193/2011 ale Comisiei (2), în special articolul 55 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Decizia 2011/638/UE a Comisiei (3) a stabilit indicatorii pentru alocarea cu titlu gratuit a cotelor de emisii de gaze cu efect de seră operatorilor de aeronave în conformitate cu articolul 3e alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2011/638/UE a Comisiei (3) a stabilit indicatorii pentru alocarea cu titlu gratuit a cotelor de emisii de gaze cu efect de seră operatorilor de aeronave în conformitate cu articolul 3e alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE.

| (2) | Articolul 28a alineatul (7) din Directiva 2003/87/CE prevede că derogarea temporară privind zborurile spre și dinspre țări terțe se aplică țărilor care au încheiat un acord în temeiul articolului 25 sau 25a din directiva respectivă numai în conformitate cu termenii unui astfel de acord. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 28a alineatul (7) din Directiva 2003/87/CE prevede că derogarea temporară privind zborurile spre și dinspre țări terțe se aplică țărilor care au încheiat un acord în temeiul articolului 25 sau 25a din directiva respectivă numai în conformitate cu termenii unui astfel de acord.

| (3) | Acordul dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană pentru crearea unei legături între respectivele lor scheme de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră (4) („acordul de legătură”) a fost semnat la 23 noiembrie 2017 și a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2020. |
| --- | --- |

(3)

Acordul dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană pentru crearea unei legături între respectivele lor scheme de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră (4) („acordul de legătură”) a fost semnat la 23 noiembrie 2017 și a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2020.

| (4) | Punctul B din anexa I la acordul de legătură, care privește sfera de aplicare, prevede că zborurile care pleacă de pe un aerodrom situat în SEE și sosesc pe un aerodrom situat pe teritoriul Elveției sunt incluse în domeniul de aplicare al EU ETS. |
| --- | --- |

(4)

Punctul B din anexa I la acordul de legătură, care privește sfera de aplicare, prevede că zborurile care pleacă de pe un aerodrom situat în SEE și sosesc pe un aerodrom situat pe teritoriul Elveției sunt incluse în domeniul de aplicare al EU ETS.

| (5) | La 18 mai 2020, Comisia a adoptat Decizia delegată C(2020) 3107 de modificare a Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește excluderea din sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii a zborurilor care sosesc din Elveția. După intrarea în vigoare a deciziei respective, este necesar să se aducă modificările corespunzătoare tabelelor naționale de alocare pentru aviație. |
| --- | --- |

(5)

La 18 mai 2020, Comisia a adoptat Decizia delegată C(2020) 3107 de modificare a Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește excluderea din sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii a zborurilor care sosesc din Elveția. După intrarea în vigoare a deciziei respective, este necesar să se aducă modificările corespunzătoare tabelelor naționale de alocare pentru aviație.

| (6) | În temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 389/2013, Comisia îl însărcinează pe administratorul central al Registrului de tranzacții al Uniunii Europene să introducă în registrul respectiv modificările aduse tabelelor naționale de alocare pentru aviație, |
| --- | --- |

(6)

În temeiul articolului 55 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 389/2013, Comisia îl însărcinează pe administratorul central al Registrului de tranzacții al Uniunii Europene să introducă în registrul respectiv modificările aduse tabelelor naționale de alocare pentru aviație,

DECIDE:

Articol unic

Administratorul central al Registrului de tranzacții al Uniunii Europene trebuie să introducă în Registrul de tranzacții al Uniunii Europene modificările aduse tabelelor naționale de alocare pentru aviație în ceea ce privește certificatele pentru aviație care urmează să fie alocate cu titlu gratuit în 2020 de către statele membre responsabile de operatorii de aeronave care au efectuat zboruri din UE către Elveția. Tabelele naționale revizuite de alocare pentru aviație figurează în anexă.

Adoptată la Bruxelles, 22 iulie 2020.

Pentru Comisie

Frans TIMMERMANS

Vicepreședinte executiv

---

(1)  JO L 275, 25.10.2003, p. 32.

1

(2)  JO L 122, 3.5.2013, p. 1.

2

(3)  Decizia 2011/638/UE a Comisiei din 26 septembrie 2011 privind indicatorii pentru alocarea cu titlu gratuit a cotelor de emisii de gaze cu efect de seră operatorilor de aeronave, în conformitate cu articolul 3e din Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 252, 28.9.2011, p. 20).

3

(4)  JO L 322, 7.12.2017, p. 3.

4

---

ANEXA I

Modificări aduse tabelelor naționale de alocare pentru anul 2020 în temeiul Acordului dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană pentru crearea unei legături între respectivele lor sisteme de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și al Deciziei delegate a Comisiei C (2020) 3107

Notă: Valorile pentru 2020 sunt valori totale. Acestea includ alocarea inițială pentru zborurile între aerodromuri din SEE și alocarea suplimentară pentru zborurile spre Elveția și zborurile sale interne. Aceste valori trebuie introduse ca actualizări în fișierul XML al tabelelor naționale de alocare pentru aviație.

Stat membru: Austria

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 440 | Austrian Airlines AG | 424 300 |
| 19210 | UIA-VB | 3 289 |
| 30323 | International Jet Management GmbH | 157 |
| 33061 | AVCON JET AG | 83 |
| 28567 | Tupack Verpackungen Gesellschaft m.b.H. | 17 |
| 25989 | The Flying Bulls | 16 |
| 45083 | easyJet Europe Airline GmbH | 1 823 642 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

440

Austrian Airlines AG

424 300

19210

UIA-VB

3 289

30323

International Jet Management GmbH

157

33061

AVCON JET AG

83

28567

Tupack Verpackungen Gesellschaft m.b.H.

17

25989

The Flying Bulls

16

45083

easyJet Europe Airline GmbH

1 823 642

Stat membru: Belgia

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 908 | BRUSSELS AIRLINES | 285 422 |
| 27011 | ASL Airlines Belgium | 110 688 |
| 2344 | SAUDI ARABIAN AIRLINES CORPORATION | 3 031 |
| 32432 | EgyptAir | 315 |
| 29427 | Flying Service | 271 |
| 13457 | EXCLU Flying Partners CVBA | 81 |
| 36269 | EXCLU VF International SAGL | 22 |
| 28582 | EXCLU Inter-Wetail c/o Jet Aviation Business Jets AG | 14 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

908

BRUSSELS AIRLINES

285 422

27011

ASL Airlines Belgium

110 688

2344

SAUDI ARABIAN AIRLINES CORPORATION

3 031

32432

EgyptAir

315

29427

Flying Service

271

13457

EXCLU Flying Partners CVBA

81

36269

EXCLU VF International SAGL

22

28582

EXCLU Inter-Wetail c/o Jet Aviation Business Jets AG

14

Stat membru: Bulgaria

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 29056 | Bulgaria Air | 81 265 |
| 28445 | BH AIR | 41 204 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

29056

Bulgaria Air

81 265

28445

BH AIR

41 204

Stat membru: Croația

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 12495 | Croatia Airlines hrvatska zrakoplovna tvrtka d.d. | 88 551 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

12495

Croatia Airlines hrvatska zrakoplovna tvrtka d.d.

88 551

Stat membru: Cipru

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 7132 | Joannou & Paraskevaides (Aviation) Limited | 30 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

7132

Joannou & Paraskevaides (Aviation) Limited

30

Stat membru: Cehia

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 859 | České aerolinie a.s. | 256 608 |
| 24903 | Smartwings, a.s. | 119 819 |
| 34430 | CAIMITO ENTERPRISES LIMITED | 16 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

859

České aerolinie a.s.

256 608

24903

Smartwings, a.s.

119 819

34430

CAIMITO ENTERPRISES LIMITED

16

Stat membru: Danemarca

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 9918 | Star Air A/S | 97 822 |
| 32158 | Jet Time A/S | 37 762 |
| 4357 | SUN-AIR of Scandinavia A/S | 6 021 |
| 366 | DAT A/S | 5 855 |
| 142 | P/F Atlantic Airways | 659 |
| 3456 | Air Alsie A/S | 433 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

9918

Star Air A/S

97 822

32158

Jet Time A/S

37 762

4357

SUN-AIR of Scandinavia A/S

6 021

366

DAT A/S

5 855

142

P/F Atlantic Airways

659

3456

Air Alsie A/S

433

Stat membru: Finlanda

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1167 | Finnair Oyj | 504 434 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

1167

Finnair Oyj

504 434

Stat membru: Franța

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 227 | AIR FRANCE | 1 354 329 |
| 2850 | easyJet Switzerland SA | 168 483 |
| 27518 | ASL AIRLINES FRANCE SA | 60 691 |
| 10326 | NOUVELAIR TUNISIE | 3 172 |
| 5636 | AIR SEYCHELLES | 2 478 |
| 28237 | TWIN JET | 2 023 |
| 258 | ROYAL AIR MAROC | 1 331 |
| 261 | AIR MAURITIUS LIMITED | 796 |
| 22432 | QATAR AMIRI FLIGHT | 276 |
| 159 | TAG AVIATION SUISSE | 147 |
| 1855 | MIDDLE EAST AIRLINES - AIRLIBAN S.A.L. | 40 |
| 19696 | LYRECO | 33 |
| 5432 | SAUDI OGER | 32 |
| 4790 | AIRBY | 25 |
| 30067 | BONGRAIN BENELUX | 23 |
| 4306 | ACCOR SA | 15 |
| 1976 | MARITIME INVESTMENT AND SHIPPING COMPANY LIMITED | 14 |
| 7028 | THE DOW CHEMICAL COMPANY | 34 |
| 26287 | ALTONA | 7 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

227

AIR FRANCE

1 354 329

2850

easyJet Switzerland SA

168 483

27518

ASL AIRLINES FRANCE SA

60 691

10326

NOUVELAIR TUNISIE

3 172

5636

AIR SEYCHELLES

2 478

28237

TWIN JET

2 023

258

ROYAL AIR MAROC

1 331

261

AIR MAURITIUS LIMITED

796

22432

QATAR AMIRI FLIGHT

276

159

TAG AVIATION SUISSE

147

1855

MIDDLE EAST AIRLINES - AIRLIBAN S.A.L.

40

19696

LYRECO

33

5432

SAUDI OGER

32

4790

AIRBY

25

30067

BONGRAIN BENELUX

23

4306

ACCOR SA

15

1976

MARITIME INVESTMENT AND SHIPPING COMPANY LIMITED

14

7028

THE DOW CHEMICAL COMPANY

34

26287

ALTONA

7

Stat membru: Germania

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1776 | Deutsche Lufthansa AG | 2 152 188 |
| 28944 | Germanwings GmbH | 381 116 |
| 36121 | European Air Transport Leipzig GmbH | 358 714 |
| 1389 | TUIfly GmbH | 216 669 |
| 824 | Condor Flugdienst GmbH i.I. | 205 740 |
| 1652 | Korean Air Lines Co., Ltd | 21 582 |
| 8272 | ASL Airlines (Switzerland) AG | 7 448 |
| 10201 | SunExpress | 1 578 |
| 10690 | PEGASUS HAVA TASIMACILIGI A.S. | 1 350 |
| 2840 | Volkswagen AirService GmbH | 498 |
| 26466 | DC Aviation GmbH | 454 |
| 1778 | Bundesamt für Infrastruktur, Umweltschutz und Dienstleistungen der Bundeswehr | 431 |
| 3647 | Adolf Würth GmbH & Co KG | 159 |
| 2833 | Viessmann Werke GmbH & Co KG | 85 |
| 24270 | Montenegro Airlines | 62 |
| 18991 | SAP SE | 30 |
| 567 | OBO JET-Charter GmbH | 24 |
| 14557 | Steiner-Film Inh. Siegfried Steiner e.K. | 19 |
| 967 | DAS Direct Air Service GmbH & Co. KG | 14 |
| 1323 | WEKA Flugdienst GmbH | 14 |
| 6667 | Bombardier Aerospace Corporation | 13 |
| 30605 | Wheels Aviation Limited | 10 |
| 516 | Bahag Baus Handelsgesellschaft AG Zug/Schweiz Zweigniederlassung Mannheim | 9 |
| 14658 | Bayerische Motoren Werke Aktiengesellschaft | 66 |
| 31614 | Bombardier Transportation GmbH | 11 |
| 32953 | HeidelbergCement AG | 17 |
| 037070 | Trevo Aviation Ltd. | 26 |
| 12648 | Pacelli-Beteiligungs GmbH & co. KG | 4 |
| 6802 | Aero Personal s.a de c.v. | 9 |
| 24784 | Samsung Techwin Co., Ltd. | 2 |
| 16761 | Jetflight Aviation Inc. | 1 |
| 33706 | Arcas Aviation GmbH & Co. KG | 10 |
| 35418 | Challenge Aero AG | 3 |
| 34984 | AMC Aircraft Management Concept | 1 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

1776

Deutsche Lufthansa AG

2 152 188

28944

Germanwings GmbH

381 116

36121

European Air Transport Leipzig GmbH

358 714

1389

TUIfly GmbH

216 669

824

Condor Flugdienst GmbH i.I.

205 740

1652

Korean Air Lines Co., Ltd

21 582

8272

ASL Airlines (Switzerland) AG

7 448

10201

SunExpress

1 578

10690

PEGASUS HAVA TASIMACILIGI A.S.

1 350

2840

Volkswagen AirService GmbH

498

26466

DC Aviation GmbH

454

1778

Bundesamt für Infrastruktur, Umweltschutz und Dienstleistungen der Bundeswehr

431

3647

Adolf Würth GmbH & Co KG

159

2833

Viessmann Werke GmbH & Co KG

85

24270

Montenegro Airlines

62

18991

SAP SE

30

567

OBO JET-Charter GmbH

24

14557

Steiner-Film Inh. Siegfried Steiner e.K.

19

967

DAS Direct Air Service GmbH & Co. KG

14

1323

WEKA Flugdienst GmbH

14

6667

Bombardier Aerospace Corporation

13

30605

Wheels Aviation Limited

10

516

Bahag Baus Handelsgesellschaft AG Zug/Schweiz Zweigniederlassung Mannheim

9

14658

Bayerische Motoren Werke Aktiengesellschaft

66

31614

Bombardier Transportation GmbH

11

32953

HeidelbergCement AG

17

037070

Trevo Aviation Ltd.

26

12648

Pacelli-Beteiligungs GmbH & co. KG

4

6802

Aero Personal s.a de c.v.

9

24784

Samsung Techwin Co., Ltd.

2

16761

Jetflight Aviation Inc.

1

33706

Arcas Aviation GmbH & Co. KG

10

35418

Challenge Aero AG

3

34984

AMC Aircraft Management Concept

1

Stat membru: Grecia

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 20514 | AEGEAN AIRLINES S.A. | 396 441 |
| 34624 | OLYMPIC AIR | 208 654 |
| 31109 | SKY EXPRESS S.A. | 3 001 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

20514

AEGEAN AIRLINES S.A.

396 441

34624

OLYMPIC AIR

208 654

31109

SKY EXPRESS S.A.

3 001

Stat membru: Irlanda

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 132 | Aer Lingus Limited | 583 592 |
| 23828 | EMC Ireland | 98 |
| 29120 | Ven Air | 13 |
| 32096 | Prime Aviation JSC | 10 |
| 2079 | Owens-Illinois General inc | 6 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

132

Aer Lingus Limited

583 592

23828

EMC Ireland

98

29120

Ven Air

13

32096

Prime Aviation JSC

10

2079

Owens-Illinois General inc

6

Stat membru: Italia

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 34831 | Alitalia Società Aerea Italiana S.p.A. | 1 025 637 |
| 8484 | SIRIO S.p.A. | 361 |
| 31311 | MSC Aviation SA | 27 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

34831

Alitalia Società Aerea Italiana S.p.A.

1 025 637

8484

SIRIO S.p.A.

361

31311

MSC Aviation SA

27

Stat membru: Letonia

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 23085 | A/S „AirBaltic Corporation” | 192 796 |
| 21470 | Smartlynx Airlines | 9 207 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

23085

A/S „AirBaltic Corporation”

192 796

21470

Smartlynx Airlines

9 207

Stat membru: Luxemburg

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1781 | LUXAIR | 54 596 |
| 26052 | Global Jet Luxembourg | 306 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

1781

LUXAIR

54 596

26052

Global Jet Luxembourg

306

Stat membru: Malta

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 256 | Air Malta plc | 181 862 |
| 34461 | Comlux Malta Ltd. | 72 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

256

Air Malta plc

181 862

34461

Comlux Malta Ltd.

72

Stat membru: Țările de Jos

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1640 | Koninklijke Luchtvaart Maatschappij N.V. | 784 194 |
| 2723 | Transavia Airlines B.V. | 409 478 |
| 1005 | El Al Israel Airlines Ltd | 1 272 |
| 2440 | Shell Aircraft Limited | 29 |
| 29439 | Liberty Global Europe Management B.V. | 27 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

1640

Koninklijke Luchtvaart Maatschappij N.V.

784 194

2723

Transavia Airlines B.V.

409 478

1005

El Al Israel Airlines Ltd

1 272

2440

Shell Aircraft Limited

29

29439

Liberty Global Europe Management B.V.

27

Stat membru: Norvegia

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 22212 | Norwegian Air Shuttle ASA | 827 543 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

22212

Norwegian Air Shuttle ASA

827 543

Stat membru: Polonia

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1763 | POLSKIE LINIE LOTNICZE LOT SPÓŁKA AKCYJNA | 226 673 |
| 36143 | Enter Air spółka z ograniczoną odpowiedzialnością | 132 870 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

1763

POLSKIE LINIE LOTNICZE LOT SPÓŁKA AKCYJNA

226 673

36143

Enter Air spółka z ograniczoną odpowiedzialnością

132 870

Stat membru: Portugalia

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 2656 | Transportes Aéreos Portugueses, S.A. | 525 241 |
| 23781 | Netjets Transportes Aereos SA | 4 460 |
| 32417 | Ibis Participações e Serviços Ltda | 3 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

2656

Transportes Aéreos Portugueses, S.A.

525 241

23781

Netjets Transportes Aereos SA

4 460

32417

Ibis Participações e Serviços Ltda

3

Stat membru: România

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 2658 | S.C. TAROM S.A. | 136 559 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

2658

S.C. TAROM S.A.

136 559

Stat membru: Spania

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1475 | IBERIA LAE SA OPERADORA SU | 792 702 |
| 30190 | Vueling Airlines, S.A. | 824 304 |
| 9345 | Air Europa Líneas Aéreas, S.A.U. | 252 480 |
| 11309 | Swiftair SA | 16 917 |
| 6101 | Edelweiss Air AG | 15 813 |
| 32000 | Privilege Style | 13 215 |
| 27226 | Executive Airlines, S.L. | 321 |
| 4402 | Gestair, S.A. | 251 |
| 28586 | Go ahead international | 23 |
| 29804 | PUNTO FA S.L. | 18 |
| 31936 | SQUADRON AVIATION SERVICES, LTD | 2 |
| 4470 | INDUSTRIAS TITAN, S.A. | 12 |
| 36637 | Alba Star, S.A. | 26 142 |
| 40052 | Evelop Airlines, S.L. | 25 785 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

1475

IBERIA LAE SA OPERADORA SU

792 702

30190

Vueling Airlines, S.A.

824 304

9345

Air Europa Líneas Aéreas, S.A.U.

252 480

11309

Swiftair SA

16 917

6101

Edelweiss Air AG

15 813

32000

Privilege Style

13 215

27226

Executive Airlines, S.L.

321

4402

Gestair, S.A.

251

28586

Go ahead international

23

29804

PUNTO FA S.L.

18

31936

SQUADRON AVIATION SERVICES, LTD

2

4470

INDUSTRIAS TITAN, S.A.

12

36637

Alba Star, S.A.

26 142

40052

Evelop Airlines, S.L.

25 785

Stat membru: Suedia

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 2351 | Scandinavian Airlines System SAS | 1 327 208 |
| 21450 | Braathens Regional Aviation AB | 56 569 |
| 1116 | Försvarsmakten | 93 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

2351

Scandinavian Airlines System SAS

1 327 208

21450

Braathens Regional Aviation AB

56 569

1116

Försvarsmakten

93

Stat membru: Regatul Unit

| ETSID | Denumirea operatorului | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 00590 | BRITISH AIRWAYS PLC | 1 349 506 |
| 30131 | TUI Airways Limited | 741 335 |
| 07532 | Jet2.com Limited | 303 689 |
| 5453 | Flybe Limited | 223 596 |
| 12669 | BA CITYFLYER LIMITED | 37 799 |
| 26351 | Air Kilroe Limited (Trading as Eastern Airways) | 24 054 |
| 04744 | Titan Airways Limited | 9 460 |
| 1673 | Kuwait Airways Corporation | 6 307 |
| 17692 | ONUR AIR TASIMACILIK A.S | 2 495 |
| 1801 | MALAYSIA AIRLINES BERHAD | 1 098 |
| 7618 | Gama Aviation (UK) Limited | 508 |
| 26684 | TAG AVIATION UK LTD | 471 |
| 18224 | Uzbekistan Airways | 149 |
| 29929 | ETIHAD AIRWAYS | 232 |
| 201 | Air Canada | 172 |
| 7521 | Formula One Management Limited | 148 |
| 6064 | Dubai Air Wing | 91 |
| 33204 | INEOS Aviation Limited | 119 |
| 23881 | Executive Jet Management, Inc. | 62 |
| 6323 | Banline Aviation Ltd | 41 |
| 9962 | ICELAND FOODS LTD | 28 |
| 1905 | 3M Company | 17 |
| 8849 | Honeywell International, Inc. | 14 |
| 3991 | Sioux Company Ltd | 14 |
| 31943 | AMGEN INC. | 6 |
| 20894 | KOHLER CO | 6 |
| 33938 | AMAC Corporate Jet AG | 7 |
| 4025 | Embraer SA | 7 |
| 29824 | EIE Eagle Inc. Est. | 4 |
| 3751 | The Procter & Gamble Company | 6 |
| 31508 | AL SALAM 319LTD | 3 |
| 28494 | SWISS INTERNATIONAL AIR LINES AG | 289 088 |
| 1703 | Learjet Inc. | 4 |
| 27893 | Merck & Co Inc | 3 |
| 36153 | Bayham Limited | 8 |
| 34153 | Cayley Aviation Ltd. | 2 |
| 46235 | easyJet UK Limited | 1 165 113 |
| 2782 | United Airlines, Inc. | 1 304 |
| 31095 | NetJets Aviation Inc. | 44 |
| 29471 | ExecuJet Europe AG | 137 |
| 2463 | Singapore Airlines Limited | 23 065 |

ETSID

Denumirea operatorului

2020

00590

BRITISH AIRWAYS PLC

1 349 506

30131

TUI Airways Limited

741 335

07532

Jet2.com Limited

303 689

5453

Flybe Limited

223 596

12669

BA CITYFLYER LIMITED

37 799

26351

Air Kilroe Limited (Trading as Eastern Airways)

24 054

04744

Titan Airways Limited

9 460

1673

Kuwait Airways Corporation

6 307

17692

ONUR AIR TASIMACILIK A.S

2 495

1801

MALAYSIA AIRLINES BERHAD

1 098

7618

Gama Aviation (UK) Limited

508

26684

TAG AVIATION UK LTD

471

18224

Uzbekistan Airways

149

29929

ETIHAD AIRWAYS

232

201

Air Canada

172

7521

Formula One Management Limited

148

6064

Dubai Air Wing

91

33204

INEOS Aviation Limited

119

23881

Executive Jet Management, Inc.

62

6323

Banline Aviation Ltd

41

9962

ICELAND FOODS LTD

28

1905

3M Company

17

8849

Honeywell International, Inc.

14

3991

Sioux Company Ltd

14

31943

AMGEN INC.

6

20894

KOHLER CO

6

33938

AMAC Corporate Jet AG

7

4025

Embraer SA

7

29824

EIE Eagle Inc. Est.

4

3751

The Procter & Gamble Company

6

31508

AL SALAM 319LTD

3

28494

SWISS INTERNATIONAL AIR LINES AG

289 088

1703

Learjet Inc.

4

27893

Merck & Co Inc

3

36153

Bayham Limited

8

34153

Cayley Aviation Ltd.

2

46235

easyJet UK Limited

1 165 113

2782

United Airlines, Inc.

1 304

31095

NetJets Aviation Inc.

44

29471

ExecuJet Europe AG

137

2463

Singapore Airlines Limited

23 065

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 6.11.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 375/57 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 375/57

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(cazul M.9989 —
  BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 375/09)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | BB Holding Investment S.A. („BB Holding Investment”, Luxemburg); |
| --- | --- |

—

BB Holding Investment S.A. („BB Holding Investment”, Luxemburg);

| — | Duferdofin-Nucor S.r.l. („Duferdofin-Nucor”, Italia), controlată în comun de BB Holding Investment S.A. și de Nucor European Holdings BV. |
| --- | --- |

—

Duferdofin-Nucor S.r.l. („Duferdofin-Nucor”, Italia), controlată în comun de BB Holding Investment S.A. și de Nucor European Holdings BV.

BB Holding Investment dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregii întreprinderi Duferdofin-Nucor.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | BB Holding Investment: gestionarea întreprinderilor active în domeniul energiei, al transportului și al oțelului, în ceea ce privește oțelul desfășurându-și activitatea în principal în domeniul comercializării/distribuției de produse din oțel; |
| --- | --- |

—

BB Holding Investment: gestionarea întreprinderilor active în domeniul energiei, al transportului și al oțelului, în ceea ce privește oțelul desfășurându-și activitatea în principal în domeniul comercializării/distribuției de produse din oțel;

| — | Duferdofin-Nucor: fabricarea și distribuția de produse din oțel carbon, cum ar fi țagle, bilete, produse semifinite cu secțiune transversală circulară și produse lungi finite, în special secțiuni grele (grinzi). |
| --- | --- |

—

Duferdofin-Nucor: fabricarea și distribuția de produse din oțel carbon, cum ar fi țagle, bilete, produse semifinite cu secțiune transversală circulară și produse lungi finite, în special secțiuni grele (grinzi).

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---