# Uradni list C 388/13.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 388 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6313. november 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 388

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6313. november 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2018–2019Seje: 10.–13. december 2018
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 92, 20.3.2020 .
  SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2018–2019Seje: 10.–13. december 2018
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 92, 20.3.2020 .
  SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 92, 20.3.2020 .

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 11. december 2018 |
| 2020/C 388/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o izobraževanju v digitalni dobi: izzivi, priložnosti in pridobljene izkušnje za oblikovanje politike EU (2018/2090(INI)) | 2 |
| 2020/C 388/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 s priporočili Komisiji o humanitarnih vizumih (2018/2271(INL)) | 11 |
| 2020/C 388/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o polni uporabi določb schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji: odprava kontrol na notranjih kopenskih, morskih in zračnih mejah (2018/2092(INI)) | 18 |
| 2020/C 388/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o vojaški mobilnosti (2018/2156(INI)) | 22 |
| 2020/C 388/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o novi evropski agendi za kulturo (2018/2091(INI)) | 30 |
| | Sreda, 12. december 2018 |
| 2020/C 388/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o svežnju za enotni trg (2018/2903(RSP)) | 39 |
| 2020/C 388/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o ugotovitvah in priporočilih posebnega odbora o terorizmu (2018/2044(INI)) | 42 |
| 2020/C 388/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o letnem poročilu o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (2018/2097(INI)) | 84 |
| 2020/C 388/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o letnem poročilu o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (2018/2099(INI)) | 91 |
| 2020/C 388/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2017 ter politiki Evropske unije na tem področju (2018/2098(INI)) | 100 |
| 2020/C 388/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Ukrajino (2017/2283(INI)) | 116 |
| | Četrtek, 13. december 2018 |
| 2020/C 388/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o Iranu, zlasti primeru Nasrin Sotudeh (2018/2967(RSP)) | 127 |
| 2020/C 388/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o Egiptu, zlasti položaju zagovornikov človekovih pravic (2018/2968(RSP)) | 131 |
| 2020/C 388/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o Tanzaniji (2018/2969(RSP)) | 137 |
| 2020/C 388/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o blokovni verigi: v prihodnost usmerjena trgovinska politika (2018/2085(INI)) | 141 |
| 2020/C 388/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o ustreznosti varstva osebnih podatkov, ki ga zagotavlja Japonska (2018/2979(RSP)) | 150 |
| 2020/C 388/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o nasprotju interesov in zaščiti proračuna EU v Češki republiki (2018/2975(RSP)) | 157 |
| 2020/C 388/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o letnem poročilu o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic v letu 2017 (2018/2105(INI)) | 161 |
| 2020/C 388/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o razpravah v Odboru za peticije v letu 2017 (2018/2104(INI)) | 169 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 11. december 2018

2020/C 388/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o izobraževanju v digitalni dobi: izzivi, priložnosti in pridobljene izkušnje za oblikovanje politike EU (2018/2090(INI))

2

2020/C 388/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 s priporočili Komisiji o humanitarnih vizumih (2018/2271(INL))

11

2020/C 388/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o polni uporabi določb schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji: odprava kontrol na notranjih kopenskih, morskih in zračnih mejah (2018/2092(INI))

18

2020/C 388/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o vojaški mobilnosti (2018/2156(INI))

22

2020/C 388/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o novi evropski agendi za kulturo (2018/2091(INI))

30

Sreda, 12. december 2018

2020/C 388/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o svežnju za enotni trg (2018/2903(RSP))

39

2020/C 388/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o ugotovitvah in priporočilih posebnega odbora o terorizmu (2018/2044(INI))

42

2020/C 388/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o letnem poročilu o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (2018/2097(INI))

84

2020/C 388/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o letnem poročilu o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (2018/2099(INI))

91

2020/C 388/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2017 ter politiki Evropske unije na tem področju (2018/2098(INI))

100

2020/C 388/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Ukrajino (2017/2283(INI))

116

Četrtek, 13. december 2018

2020/C 388/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o Iranu, zlasti primeru Nasrin Sotudeh (2018/2967(RSP))

127

2020/C 388/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o Egiptu, zlasti položaju zagovornikov človekovih pravic (2018/2968(RSP))

131

2020/C 388/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o Tanzaniji (2018/2969(RSP))

137

2020/C 388/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o blokovni verigi: v prihodnost usmerjena trgovinska politika (2018/2085(INI))

141

2020/C 388/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o ustreznosti varstva osebnih podatkov, ki ga zagotavlja Japonska (2018/2979(RSP))

150

2020/C 388/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o nasprotju interesov in zaščiti proračuna EU v Češki republiki (2018/2975(RSP))

157

2020/C 388/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o letnem poročilu o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic v letu 2017 (2018/2105(INI))

161

2020/C 388/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o razpravah v Odboru za peticije v letu 2017 (2018/2104(INI))

169

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 11. december 2018 |
| 2020/C 388/20 | P8_TA(2018)0486Sklad za azil, migracije in vključevanje: ponovni prevzem obveznosti za preostale zneske ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta glede ponovnega prevzema obveznosti za preostale zneske prevzetih obveznosti za podporo izvajanju sklepov Sveta (EU) 2015/1523 in (EU) 2015/1601 ali dodelitve teh zneskov za druge ukrepe v okviru nacionalnih programov (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))P8_TC1-COD(2018)0371Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta glede ponovnega prevzema obveznosti za preostale zneske prevzetih obveznosti za podporo izvajanju sklepov Sveta (EU) 2015/1523 in (EU) 2015/1601 ali dodelitve teh zneskov za druge ukrepe v okviru nacionalnih programov | 177 |
| 2020/C 388/21 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 11. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1293/2013 (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD)) | 179 |
| 2020/C 388/22 | P8_TA(2018)0488Varovanje delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))P8_TC1-COD(2017)0004Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2018 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu | 216 |
| 2020/C 388/23 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 11. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preglednosti in trajnosti ocenjevanja tveganja v prehranski verigi v EU ter o spremembah Uredbe (ES) št. 178/2002 [o splošni živilski zakonodaji], Direktive 2001/18/ES [o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje], Uredbe (ES) št. 1829/2003 [o gensko spremenjenih živilih in krmi], Uredbe (ES) št. 1831/2003 [o krmnih dodatkih], Uredbe (ES) št. 2065/2003 [o aromah dima], Uredbe (ES) št. 1935/2004 [o materialih, namenjenih za stik z živili], Uredbe (ES) št. 1331/2008 [o skupnem postopku odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila], Uredbe (ES) št. 1107/2009 [o fitofarmacevtskih sredstvih] in Uredbe (EU) 2015/2283 [o novih živilih] (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD)) | 217 |
| 2020/C 388/24 | P8_TA(2018)0490Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) in o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 337/75 (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))P8_TC1-COD(2016)0257Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75 | 274 |
| 2020/C 388/25 | P8_TA(2018)0491Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))P8_TC1-COD(2016)0254Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 | 275 |
| 2020/C 388/26 | P8_TA(2018)0492Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 1365/75 Sveta (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))P8_TC1-COD(2016)0256Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1365/75 | 276 |
| 2020/C 388/27 | P8_TA(2018)0493Dopolnitev zakonodaje EU o homologaciji v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dopolnitvi zakonodaje EU o homologaciji v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))P8_TC1-COD(2018)0220Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o dopolnitvi homologacijske zakonodaje Unije v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije | 277 |
| 2020/C 388/28 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 11. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 810/2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD)) | 278 |
| 2020/C 388/29 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost v zvezi z začasno uporabo splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobavo blaga in storitev nad določenim pragom (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS)) | 310 |
| | Sreda, 12. december 2018 |
| 2020/C 388/30 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 6/2018 za proračunsko leto 2018: zmanjšanje odobritev plačil in odobritev za prevzem obveznosti v skladu s posodobljenimi napovedmi odhodkov in posodobljenimi prihodki (iz lastnih sredstev) (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD)) | 319 |
| 2020/C 388/31 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti za financiranje takojšnjih proračunskih ukrepov za obvladovanje trenutnih izzivov migracij, pritokov beguncev in varnostnih groženj (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD)) | 321 |
| 2020/C 388/32 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada EU za plačilo predplačil v okviru splošnega proračuna Unije za leto 2019 (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD)) | 324 |
| 2020/C 388/33 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o stališču Sveta o drugem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019 (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD)) | 326 |
| 2020/C 388/34 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE)) | 334 |
| 2020/C 388/35 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE)) | 335 |
| 2020/C 388/36 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Japonsko na drugi strani (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE)) | 341 |
| 2020/C 388/37 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Japonsko na drugi strani (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE)) | 342 |
| 2020/C 388/38 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o spremembi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji v imenu Unije in njenih držav članic (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE)) | 347 |
| 2020/C 388/39 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 12. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter o določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD)) | 348 |
| 2020/C 388/40 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 12. decembra 2018, o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (COM(2018)0436 – C8-0253/2018 – 2018/0225(COD)) | 459 |
| 2020/C 388/41 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 12. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega obrambnega sklada (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD))[Sprememba 1, razen kjer je drugače navedeno] | 623 |
| 2020/C 388/42 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 12. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014 (COM(2018)0438 – C8-0255/2018 – 2018/0228(COD))[Sprememba 1, razen kjer je drugače navedeno] | 648 |
| | Četrtek, 13. december 2018 |
| 2020/C 388/43 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 s priporočili Komisiji o hitrem reševanju gospodarskem sporov (2018/2079(INL)) | 692 |
| 2020/C 388/44 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi vesoljskega programa Unije in ustanovitvi Agencije Evropske unije za vesoljski program ter razveljavitvi uredb (EU) št. 912/2010, 1285/2013 in 377/2014 ter Sklepa št. 541/2014/EU (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD)) | 698 |
| 2020/C 388/45 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD)) | 775 |
| 2020/C 388/46 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi spremembe Sporazuma med Združenimi državami Amerike in Evropsko skupnostjo o sodelovanju pri ureditvi varnosti civilnega letalstva v imenu Evropske unije (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE)) | 846 |
| 2020/C 388/47 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o predlogu direktive Sveta o skupnem sistemu davka na digitalne storitve za prihodke od opravljanja nekaterih digitalnih storitev (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS)) | 847 |
| 2020/C 388/48 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o predlogu direktive Sveta o določitvi pravil glede obdavčitve dohodkov pravnih oseb v zvezi s pomembno digitalno prisotnostjo (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS)) | 868 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 11. december 2018

2020/C 388/20

P8_TA(2018)0486Sklad za azil, migracije in vključevanje: ponovni prevzem obveznosti za preostale zneske ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta glede ponovnega prevzema obveznosti za preostale zneske prevzetih obveznosti za podporo izvajanju sklepov Sveta (EU) 2015/1523 in (EU) 2015/1601 ali dodelitve teh zneskov za druge ukrepe v okviru nacionalnih programov (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))P8_TC1-COD(2018)0371Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta glede ponovnega prevzema obveznosti za preostale zneske prevzetih obveznosti za podporo izvajanju sklepov Sveta (EU) 2015/1523 in (EU) 2015/1601 ali dodelitve teh zneskov za druge ukrepe v okviru nacionalnih programov

177

2020/C 388/21

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 11. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1293/2013 (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD))

179

2020/C 388/22

P8_TA(2018)0488Varovanje delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))P8_TC1-COD(2017)0004Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2018 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu

216

2020/C 388/23

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 11. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preglednosti in trajnosti ocenjevanja tveganja v prehranski verigi v EU ter o spremembah Uredbe (ES) št. 178/2002 [o splošni živilski zakonodaji], Direktive 2001/18/ES [o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje], Uredbe (ES) št. 1829/2003 [o gensko spremenjenih živilih in krmi], Uredbe (ES) št. 1831/2003 [o krmnih dodatkih], Uredbe (ES) št. 2065/2003 [o aromah dima], Uredbe (ES) št. 1935/2004 [o materialih, namenjenih za stik z živili], Uredbe (ES) št. 1331/2008 [o skupnem postopku odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila], Uredbe (ES) št. 1107/2009 [o fitofarmacevtskih sredstvih] in Uredbe (EU) 2015/2283 [o novih živilih] (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD))

217

2020/C 388/24

P8_TA(2018)0490Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) in o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 337/75 (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))P8_TC1-COD(2016)0257Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75

274

2020/C 388/25

P8_TA(2018)0491Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))P8_TC1-COD(2016)0254Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94

275

2020/C 388/26

P8_TA(2018)0492Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 1365/75 Sveta (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))P8_TC1-COD(2016)0256Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1365/75

276

2020/C 388/27

P8_TA(2018)0493Dopolnitev zakonodaje EU o homologaciji v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dopolnitvi zakonodaje EU o homologaciji v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))P8_TC1-COD(2018)0220Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o dopolnitvi homologacijske zakonodaje Unije v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije

277

2020/C 388/28

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 11. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 810/2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD))

278

2020/C 388/29

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost v zvezi z začasno uporabo splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobavo blaga in storitev nad določenim pragom (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS))

310

Sreda, 12. december 2018

2020/C 388/30

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 6/2018 za proračunsko leto 2018: zmanjšanje odobritev plačil in odobritev za prevzem obveznosti v skladu s posodobljenimi napovedmi odhodkov in posodobljenimi prihodki (iz lastnih sredstev) (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD))

319

2020/C 388/31

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti za financiranje takojšnjih proračunskih ukrepov za obvladovanje trenutnih izzivov migracij, pritokov beguncev in varnostnih groženj (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD))

321

2020/C 388/32

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada EU za plačilo predplačil v okviru splošnega proračuna Unije za leto 2019 (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD))

324

2020/C 388/33

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o stališču Sveta o drugem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019 (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD))

326

2020/C 388/34

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE))

334

2020/C 388/35

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE))

335

2020/C 388/36

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Japonsko na drugi strani (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE))

341

2020/C 388/37

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Japonsko na drugi strani (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE))

342

2020/C 388/38

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o spremembi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji v imenu Unije in njenih držav članic (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE))

347

2020/C 388/39

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 12. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter o določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD))

348

2020/C 388/40

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 12. decembra 2018, o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (COM(2018)0436 – C8-0253/2018 – 2018/0225(COD))

459

2020/C 388/41

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 12. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega obrambnega sklada (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD))[Sprememba 1, razen kjer je drugače navedeno]

623

2020/C 388/42

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 12. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014 (COM(2018)0438 – C8-0255/2018 – 2018/0228(COD))[Sprememba 1, razen kjer je drugače navedeno]

648

Četrtek, 13. december 2018

2020/C 388/43

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 s priporočili Komisiji o hitrem reševanju gospodarskem sporov (2018/2079(INL))

692

2020/C 388/44

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi vesoljskega programa Unije in ustanovitvi Agencije Evropske unije za vesoljski program ter razveljavitvi uredb (EU) št. 912/2010, 1285/2013 in 377/2014 ter Sklepa št. 541/2014/EU (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD))

698

2020/C 388/45

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD))

775

2020/C 388/46

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi spremembe Sporazuma med Združenimi državami Amerike in Evropsko skupnostjo o sodelovanju pri ureditvi varnosti civilnega letalstva v imenu Evropske unije (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE))

846

2020/C 388/47

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o predlogu direktive Sveta o skupnem sistemu davka na digitalne storitve za prihodke od opravljanja nekaterih digitalnih storitev (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS))

847

2020/C 388/48

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o predlogu direktive Sveta o določitvi pravil glede obdavčitve dohodkov pravnih oseb v zvezi s pomembno digitalno prisotnostjo (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS))

868

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

13.11.2020

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2018–2019

Seje: 10.–13. december 2018

Zapisnik sej je bil objavljen v UL C 92, 20.3.2020.

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 11. december 2018

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/2

---

P8_TA(2018)0485

Izobraževanje v digitalni dobi: izzivi, priložnosti in pridobljene izkušnje za oblikovanje politike EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o izobraževanju v digitalni dobi: izzivi, priložnosti in pridobljene izkušnje za oblikovanje politike EU (2018/2090(INI))

(2020/C 388/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 165 in 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 165 in 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenega člena 14, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenega člena 14,

| — | ob upoštevanju člena 2 Protokola h Konvenciji Sveta Evrope o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki določa pravico do izobraževanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Protokola h Konvenciji Sveta Evrope o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki določa pravico do izobraževanja,

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2018/646 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. aprila 2018 o skupnem okviru za zagotavljanje boljših storitev za znanja in spretnosti ter kvalifikacije (Europass) in razveljavitvi Odločbe št. 2241/2004/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2018/646 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. aprila 2018 o skupnem okviru za zagotavljanje boljših storitev za znanja in spretnosti ter kvalifikacije (Europass) in razveljavitvi Odločbe št. 2241/2004/ES (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2018 o posodobitvi izobraževanja v EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2018 o posodobitvi izobraževanja v EU (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2017 o novem programu znanj in spretnosti za Evropo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2017 o novem programu znanj in spretnosti za Evropo (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o politikah za pridobivanje spretnosti v boju proti brezposelnosti mladih (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o politikah za pridobivanje spretnosti v boju proti brezposelnosti mladih (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o opolnomočenju deklic v Evropski uniji z izobraževanjem (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o opolnomočenju deklic v Evropski uniji z izobraževanjem (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o spodbujanju podjetništva mladih prek izobraževanja in usposabljanja (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o spodbujanju podjetništva mladih prek izobraževanja in usposabljanja (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2014 o novih tehnologijah in odprtih izobraževalnih virih (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2014 o novih tehnologijah in odprtih izobraževalnih virih (7),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. maja 2018 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. maja 2018 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (8),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. maja 2018 o prizadevanjih za uresničitev vizije evropskega izobraževalnega prostora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. maja 2018 o prizadevanjih za uresničitev vizije evropskega izobraževalnega prostora,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. maja 2017 o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in razveljavitvi Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. maja 2017 o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in razveljavitvi Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (9),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 30. maja 2016 o razvoju medijske pismenosti in kritičnega razmišljanja z izobraževanjem in usposabljanjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 30. maja 2016 o razvoju medijske pismenosti in kritičnega razmišljanja z izobraževanjem in usposabljanjem,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 19. decembra 2016 z naslovom Poti izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 19. decembra 2016 z naslovom Poti izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle (10),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 27. maja 2015 o vlogi predšolske vzgoje in osnovnošolskega izobraževanja pri spodbujanju ustvarjalnosti, inovativnosti in digitalne kompetence, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 27. maja 2015 o vlogi predšolske vzgoje in osnovnošolskega izobraževanja pri spodbujanju ustvarjalnosti, inovativnosti in digitalne kompetence,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. maja 2014 o učinkovitem izobraževanju učiteljev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. maja 2014 o učinkovitem izobraževanju učiteljev,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (11),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 28. novembra 2011 o prenovljenem evropskem programu za izobraževanje odraslih (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 28. novembra 2011 o prenovljenem evropskem programu za izobraževanje odraslih (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. januarja 2018 o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. januarja 2018 o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje (COM(2018)0022),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. maja 2017 z naslovom Razvoj šol in odlično poučevanje za dober začetek v življenju (COM(2017)0248), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. maja 2017 z naslovom Razvoj šol in odlično poučevanje za dober začetek v življenju (COM(2017)0248),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. maja 2012 z naslovom „Evropska strategija za boljši internet za otroke“ (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. maja 2012 z naslovom „Evropska strategija za boljši internet za otroke“ (COM(2012)0196),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom Novi program znanj in spretnosti za Evropo (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom Novi program znanj in spretnosti za Evropo (COM(2016)0381),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. decembra 2016 z naslovom Izboljšanje in posodabljanje izobraževanja (COM(2016)0941), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. decembra 2016 z naslovom Izboljšanje in posodabljanje izobraževanja (COM(2016)0941),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 30. novembra 2017 o posodobitvi šolskega izobraževanja na vseh stopnjah (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 30. novembra 2017 o posodobitvi šolskega izobraževanja na vseh stopnjah (13),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja z dne 9. marca 2018 z naslovom Skill needs anticipation: systems and approaches. Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation (Predvidevanje potreb po znanjih in spretnostih: sistemi in pristopi. Analiza raziskave med zainteresiranimi stranmi o ocenjevanju in predvidevanju potreb po znanjih in spretnostih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja z dne 9. marca 2018 z naslovom Skill needs anticipation: systems and approaches. Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation (Predvidevanje potreb po znanjih in spretnostih: sistemi in pristopi. Analiza raziskave med zainteresiranimi stranmi o ocenjevanju in predvidevanju potreb po znanjih in spretnostih),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o politiki iz leta 2017 z naslovom DigComp 2.1: Okvir digitalnih kompetenc za državljane z osmimi ravnmi doseganja kompetenc in primeri rabe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o politiki iz leta 2017 z naslovom DigComp 2.1: Okvir digitalnih kompetenc za državljane z osmimi ravnmi doseganja kompetenc in primeri rabe,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje in mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0400/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje in mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0400/2018),

| A. | ker sta zaradi vse intenzivnejšega razvoja tehnologije digitalna družba in gospodarstvo zdaj realnost, kar pomeni, da so digitalna znanja in spretnosti ključnega pomena za uspešno poklicno samouresničevanje in osebni razvoj vseh državljanov; |
| --- | --- |

A.

ker sta zaradi vse intenzivnejšega razvoja tehnologije digitalna družba in gospodarstvo zdaj realnost, kar pomeni, da so digitalna znanja in spretnosti ključnega pomena za uspešno poklicno samouresničevanje in osebni razvoj vseh državljanov;

| B. | ker sodijo digitalne kompetence med ključne kompetence za vseživljenjsko učenje, kot je opredeljeno v referenčnem okviru iz priloge k priporočilu Sveta z dne 22. maja 2018; |
| --- | --- |

B.

ker sodijo digitalne kompetence med ključne kompetence za vseživljenjsko učenje, kot je opredeljeno v referenčnem okviru iz priloge k priporočilu Sveta z dne 22. maja 2018;

| C. | ker je inovacijska zmogljivost tehnologije med drugim odvisna od kritičnega razmišljanja, ravni digitalnih in ustvarjalnih znanj in spretnosti ljudi ter kakovosti in dosega internetne povezljivosti; |
| --- | --- |

C.

ker je inovacijska zmogljivost tehnologije med drugim odvisna od kritičnega razmišljanja, ravni digitalnih in ustvarjalnih znanj in spretnosti ljudi ter kakovosti in dosega internetne povezljivosti;

| D. | ker je osnovno poznavanje digitalnih tehnologij ključno za opravljanje poglavitnih administrativnih in vsakodnevnih opravil; |
| --- | --- |

D.

ker je osnovno poznavanje digitalnih tehnologij ključno za opravljanje poglavitnih administrativnih in vsakodnevnih opravil;

| E. | ker se ocenjuje, da bo v naslednjih 25 letih izginila približno polovica sedanjih delovnih mest po vsem svetu in 30 % v Evropski uniji (14), hkrati pa bodo nastajali novi poklici, za katere bodo potrebna napredna digitalna znanja in spretnosti; |
| --- | --- |

E.

ker se ocenjuje, da bo v naslednjih 25 letih izginila približno polovica sedanjih delovnih mest po vsem svetu in 30 % v Evropski uniji (14), hkrati pa bodo nastajali novi poklici, za katere bodo potrebna napredna digitalna znanja in spretnosti;

| F. | ker lahko digitalne kompetence, ki presegajo zahteve trga dela, izboljšujejo sedanje in prihodnje možnosti za udeležbo v življenju družbe, lajšajo izmenjavo informacij in kulturno izmenjavo ter ljudem omogočajo več vpliva na politično odločanje; |
| --- | --- |

F.

ker lahko digitalne kompetence, ki presegajo zahteve trga dela, izboljšujejo sedanje in prihodnje možnosti za udeležbo v življenju družbe, lajšajo izmenjavo informacij in kulturno izmenjavo ter ljudem omogočajo več vpliva na politično odločanje;

| G. | ker je bistveno, da se internetu znova povrne status skupnega dobrega in se spodbudi aktivno e-državljanstvo; |
| --- | --- |

G.

ker je bistveno, da se internetu znova povrne status skupnega dobrega in se spodbudi aktivno e-državljanstvo;

| H. | ker tehnološka preobrazba, ki poteka v vseh gospodarskih panogah, pomeni, da se digitalna orodja pogosto uporabljajo tudi v tradicionalno netehničnih poklicih, pri čemer se ocenjuje, da bodo v bližnji prihodnosti na devetih od desetih delovnih mest potrebna digitalna znanja in spretnosti; |
| --- | --- |

H.

ker tehnološka preobrazba, ki poteka v vseh gospodarskih panogah, pomeni, da se digitalna orodja pogosto uporabljajo tudi v tradicionalno netehničnih poklicih, pri čemer se ocenjuje, da bodo v bližnji prihodnosti na devetih od desetih delovnih mest potrebna digitalna znanja in spretnosti;

| I. | ker trenutno 44 % prebivalcev EU, starih od 16 do 74 let, nima osnovnih digitalnih znanj in spretnosti, pri čemer jih 19 % sploh nima nobenih digitalnih znanj in spretnosti, razlike med državami članicami pa so velike, zato obstaja tveganje nastanka novega socialnega prepada; |
| --- | --- |

I.

ker trenutno 44 % prebivalcev EU, starih od 16 do 74 let, nima osnovnih digitalnih znanj in spretnosti, pri čemer jih 19 % sploh nima nobenih digitalnih znanj in spretnosti, razlike med državami članicami pa so velike, zato obstaja tveganje nastanka novega socialnega prepada;

| J. | ker je zaradi pomena digitalnih znanj in spretnosti, sedanje vrzeli v znanjih in spretnostih, ki je zlasti izrazita med moškim in ženskami, med generacijami in različnimi socialnimi skupinami, ter razlik v digitalnih znanjih in spretnostih med državami članicami potreben skupni odziv politike; |
| --- | --- |

J.

ker je zaradi pomena digitalnih znanj in spretnosti, sedanje vrzeli v znanjih in spretnostih, ki je zlasti izrazita med moškim in ženskami, med generacijami in različnimi socialnimi skupinami, ter razlik v digitalnih znanjih in spretnostih med državami članicami potreben skupni odziv politike;

| K. | ker je bistveno, da izobraževalne ustanove učence in dijake pripravijo na soočenje z družbenimi in ekonomskimi izzivi, ki jih povzročajo hitre tehnološke in družbene spremembe, ter jih opremijo z ustreznimi znanji in spretnostmi, da se bodo znali prilagoditi izzivom digitalnega sveta; |
| --- | --- |

K.

ker je bistveno, da izobraževalne ustanove učence in dijake pripravijo na soočenje z družbenimi in ekonomskimi izzivi, ki jih povzročajo hitre tehnološke in družbene spremembe, ter jih opremijo z ustreznimi znanji in spretnostmi, da se bodo znali prilagoditi izzivom digitalnega sveta;

| L. | ker sta dostop do interneta ter tehnološke in digitalne opreme ter njihova uporaba spremenila družbeno vedenje in odnose, zlasti med mlajšimi deli družbe; |
| --- | --- |

L.

ker sta dostop do interneta ter tehnološke in digitalne opreme ter njihova uporaba spremenila družbeno vedenje in odnose, zlasti med mlajšimi deli družbe;

| M. | ker je treba cilj, da naj bi se do leta 2025 vsem šolam v EU zagotovil dostop do internetne povezave s hitrostjo prenašanja/nalaganja podatkov 1 gigabit na sekundo, še doseči; |
| --- | --- |

M.

ker je treba cilj, da naj bi se do leta 2025 vsem šolam v EU zagotovil dostop do internetne povezave s hitrostjo prenašanja/nalaganja podatkov 1 gigabit na sekundo, še doseči;

| N. | ker lahko pretirana uporaba tehnološke in digitalne opreme, kot so računalniki in tablice, povzroči težave, povezane z zdravjem in dobrim počutjem, vključno s pomanjkanjem spanja, sedečim življenjskim slogom in odvisnostjo; |
| --- | --- |

N.

ker lahko pretirana uporaba tehnološke in digitalne opreme, kot so računalniki in tablice, povzroči težave, povezane z zdravjem in dobrim počutjem, vključno s pomanjkanjem spanja, sedečim življenjskim slogom in odvisnostjo;

| O. | ker je treba v strategijah za digitalno učenje upoštevati tudi raziskave o morebitnih negativnih posledicah uporabe digitalne tehnologije v zgodnjem otroštvu za razvoj možganov pri majhnih otrocih; |
| --- | --- |

O.

ker je treba v strategijah za digitalno učenje upoštevati tudi raziskave o morebitnih negativnih posledicah uporabe digitalne tehnologije v zgodnjem otroštvu za razvoj možganov pri majhnih otrocih;

| P. | ker bi morale biti digitalne tehnologije sestavni del na učenca osredotočenega in starosti prilagojenega pristopa v izobraževanju in ker lahko ponudijo nove in inovativne pristope k poučevanju in učenju; ker je bistveno ohranjati osebni stik med učenci in učitelji ter pri izobraževanju dajati prednost dobremu počutju in zdravemu razvoju otrok in odraslih; |
| --- | --- |

P.

ker bi morale biti digitalne tehnologije sestavni del na učenca osredotočenega in starosti prilagojenega pristopa v izobraževanju in ker lahko ponudijo nove in inovativne pristope k poučevanju in učenju; ker je bistveno ohranjati osebni stik med učenci in učitelji ter pri izobraževanju dajati prednost dobremu počutju in zdravemu razvoju otrok in odraslih;

| Q. | ker bi bilo treba tehnologije bolje uporabljati za podpiranje nove pedagogike, osredotočene na učence kot dejavne udeležence, in sicer z orodji za raziskovalno učenje in sodelovalne delovne prostore; |
| --- | --- |

Q.

ker bi bilo treba tehnologije bolje uporabljati za podpiranje nove pedagogike, osredotočene na učence kot dejavne udeležence, in sicer z orodji za raziskovalno učenje in sodelovalne delovne prostore;

| R. | ker mora biti osnovno izobraževanje o kibernetski higieni in varnosti ter medijski pismenosti usmerjeno glede na starost in razvitost otrok, da bodo lahko postali kritični učenci, aktivni državljani, internetni uporabniki in oblikovalci demokratične digitalne družbe, sprejemali informirane odločitve ter se zavedali tveganj, povezanih z internetom, in jih obvladovali, na primer spletne dezinformacije, nadlegovanje in kršitve varstva osebnih podatkov; ker bi morali biti učni programi na področju kibernetske varnosti uvedeni v učne načrte za akademsko in poklicno usposabljanje; |
| --- | --- |

R.

ker mora biti osnovno izobraževanje o kibernetski higieni in varnosti ter medijski pismenosti usmerjeno glede na starost in razvitost otrok, da bodo lahko postali kritični učenci, aktivni državljani, internetni uporabniki in oblikovalci demokratične digitalne družbe, sprejemali informirane odločitve ter se zavedali tveganj, povezanih z internetom, in jih obvladovali, na primer spletne dezinformacije, nadlegovanje in kršitve varstva osebnih podatkov; ker bi morali biti učni programi na področju kibernetske varnosti uvedeni v učne načrte za akademsko in poklicno usposabljanje;

| S. | ker je lahko kakovostno inovativno digitalno učenje privlačno in interaktivno in ker lahko dopolnjuje poučevanje v obliki predavanj ter zagotavlja platforme za sodelovanje in ustvarjanje znanja; |
| --- | --- |

S.

ker je lahko kakovostno inovativno digitalno učenje privlačno in interaktivno in ker lahko dopolnjuje poučevanje v obliki predavanj ter zagotavlja platforme za sodelovanje in ustvarjanje znanja;

| T. | ker smo priča naraščajoči komercialni uporabi izobraževanja, ko velika digitalna podjetja poskušajo vplivati na prakso poučevanja z uvajanjem opreme, programske opreme in izobraževalnih virov ali usposabljanjem učiteljev; |
| --- | --- |

T.

ker smo priča naraščajoči komercialni uporabi izobraževanja, ko velika digitalna podjetja poskušajo vplivati na prakso poučevanja z uvajanjem opreme, programske opreme in izobraževalnih virov ali usposabljanjem učiteljev;

| U. | ker države članice za boljše izkoriščanje možnosti tehnologije potrebujejo učinkovite strategije za razvoj zmožnosti učiteljev, oblikovalci politike pa morajo biti bolj zavzeti pri iskanju podpore za ta načrt; |
| --- | --- |

U.

ker države članice za boljše izkoriščanje možnosti tehnologije potrebujejo učinkovite strategije za razvoj zmožnosti učiteljev, oblikovalci politike pa morajo biti bolj zavzeti pri iskanju podpore za ta načrt;

| V. | ker javne knjižnice sodelujejo v skupnih prizadevanjih za razvoj digitalnih znanj in spretnosti državljanov z zagotavljanjem odprtih storitev za digitalno podporo v socialnem in prijaznem okolju; |
| --- | --- |

V.

ker javne knjižnice sodelujejo v skupnih prizadevanjih za razvoj digitalnih znanj in spretnosti državljanov z zagotavljanjem odprtih storitev za digitalno podporo v socialnem in prijaznem okolju;

| W. | ker odrasli, ki so brezposelni ali na svojem delovnem mestu ne potrebujejo digitalnih znanj in spretnosti, običajno hitro zaostanejo za svojimi digitalno bolj usposobljenimi vrstniki, kar omejuje njihove zaposlitvene možnosti ter še stopnjuje socialne in ekonomske razlike; |
| --- | --- |

W.

ker odrasli, ki so brezposelni ali na svojem delovnem mestu ne potrebujejo digitalnih znanj in spretnosti, običajno hitro zaostanejo za svojimi digitalno bolj usposobljenimi vrstniki, kar omejuje njihove zaposlitvene možnosti ter še stopnjuje socialne in ekonomske razlike;

| X. | ker bodo zaradi postopne digitalizacije dela izginili številni poklici, brezposelnost pa se bo povečala; ker bodo novi poklici, ki se bodo pojavili z digitalizacijo, morda nadomestili del izgubljenih delovnih mest; |
| --- | --- |

X.

ker bodo zaradi postopne digitalizacije dela izginili številni poklici, brezposelnost pa se bo povečala; ker bodo novi poklici, ki se bodo pojavili z digitalizacijo, morda nadomestili del izgubljenih delovnih mest;

| Y. | ker lahko digitalne tehnologije olajšajo dostop do znanja in učni proces in ker so lahko z njihovo uporabo vse izobraževalne strukture na različnih ravneh zlahka dostopne in vključujoče; |
| --- | --- |

Y.

ker lahko digitalne tehnologije olajšajo dostop do znanja in učni proces in ker so lahko z njihovo uporabo vse izobraževalne strukture na različnih ravneh zlahka dostopne in vključujoče;

| Z. | ker bo digitalni prehod brez ustreznih ciljno usmerjenih politik verjetno najbolj prizadel starejše in invalide; |
| --- | --- |

Z.

ker bo digitalni prehod brez ustreznih ciljno usmerjenih politik verjetno najbolj prizadel starejše in invalide;

| AA. | ker je delež žensk v znanosti le 20 %, njihov delež med diplomiranimi inženirji je le 27 % (15) in med diplomanti računalništva le 20 % (16); ker v digitalnem sektorju dela 3,1-krat več moških kot žensk; ker ima le 19 % delavcev na področju IKT žensko vodjo, medtem ko je v drugih sektorjih ta delež 45 %; |
| --- | --- |

AA.

ker je delež žensk v znanosti le 20 %, njihov delež med diplomiranimi inženirji je le 27 % (15) in med diplomanti računalništva le 20 % (16); ker v digitalnem sektorju dela 3,1-krat več moških kot žensk; ker ima le 19 % delavcev na področju IKT žensko vodjo, medtem ko je v drugih sektorjih ta delež 45 %;

| AB. | ker so možnosti za vseživljenjsko učenje običajno precej bolj na voljo že visoko usposobljenim delavcem (17); |
| --- | --- |

AB.

ker so možnosti za vseživljenjsko učenje običajno precej bolj na voljo že visoko usposobljenim delavcem (17);

| AC. | ker je stalno spremljanje in ocenjevanje digitalne usposobljenosti v organizacijah in med posamezniki osnovni pogoj za učinkovito izvajanje politik; |
| --- | --- |

AC.

ker je stalno spremljanje in ocenjevanje digitalne usposobljenosti v organizacijah in med posamezniki osnovni pogoj za učinkovito izvajanje politik;

| AD. | ker je obvladanje osnovnih prečnih znanj in spretnosti, kot so matematična pismenost, kritično razmišljanje ter spretnosti družbene komunikacije, temeljni pogoj za pridobitev digitalnih znanj in spretnosti ter kompetenc; |
| --- | --- |

AD.

ker je obvladanje osnovnih prečnih znanj in spretnosti, kot so matematična pismenost, kritično razmišljanje ter spretnosti družbene komunikacije, temeljni pogoj za pridobitev digitalnih znanj in spretnosti ter kompetenc;

| 1. | poudarja, da je za pridobivanje digitalnih znanj in spretnosti potreben skladen pristop vseživljenjskega učenja, ki temelji na formalnih, neformalnih in priložnostnih izobraževalnih okvirih, pri čemer morajo odziv politike in ciljno usmerjeni ukrepi ustrezati potrebam različnih starostnih skupin in učencev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je mogoče z načrtno in smiselno vključitvijo digitalne tehnologije v učne procese podpreti prehod na pedagoške pristope, ki bodo bolj usmerjeni k učencem; meni, da je treba učence usmeriti k inovativnim načinom pridobivanja znanja od spodaj navzgor, da bo prišlo do pravega preoblikovanja izobraževanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je treba preoblikovati izobraževalne sisteme in sisteme usposabljanja na vseh ravneh, da bi v celoti izkoristili priložnosti, ki jih ponujajo informacijske in komunikacijske tehnologije in mediji, ter razvili spretnosti in kompetence, potrebne za izpolnitev zahtev družbe in trga dela v prihodnosti; ponovno poudarja, da je treba pri takšnem preoblikovanju še naprej zagotavljati pravico do osebne izpolnitve, doseči pravo ravnovesje med ustreznimi digitalnimi in življenjskimi znanji in spretnostmi ter podpirati posameznikovo odpornost, kritično razmišljanje in inovacijski potencial; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da izobraževalne ustanove ne bi smele zanemariti vsestranskega izobraževanja svojih učencev za oblikovanje in razvoj kritičnega in celovitega pristopa, ki jim omogoča, da se uveljavljajo kot aktivni državljani; meni, da kritičnega razmišljanja ni mogoče okrepiti le s poučevanjem digitalnih znanj in spretnosti, temveč je zanj potrebno vsestransko izobraževanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je sicer bistveno izboljšati osnovne in naprednejše digitalne spretnosti učencev, a bi bilo treba še naprej negovati tradicionalna in humanistična znanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da Komisija v svojem akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje iz januarja 2018 priznava, da nujna prilagoditev izobraževalnih ustanov novim tehnologijam in inovativnim pedagoškim pristopom ne bi smela biti sama sebi namen, temveč orodje za izboljšanje kakovosti in povečanje vključevalnosti izobraževanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | priznava potrebo po več digitalnih znanjih, a obenem poudarja, da vpliva digitalnih tehnologij na izobraževanje trenutno ni lahko oceniti, zato je nujno treba upoštevati nevrološke raziskave o učinkih digitalne tehnologije na razvoj možganov; zato poziva k vlaganju v nepristranske in interdisciplinarne raziskave o različnih učinkih digitalnih tehnologij na področju izobraževanja, pri čemer naj se povežejo izobraževalne vede, pedagogika, psihologija, sociologija, nevroznanost in računalništvo, da bi dosegli čim bolj poglobljeno razumevanje tega, kako se otroci in odrasli odzivajo na digitalno okolje, ter kar najbolj povečali koristi uporabe digitalne tehnologije v izobraževanju in zmanjšali tveganja, ki jih prinaša; poudarja, da je treba spodbujati odgovorno uporabo digitalnih orodij ter tako zaščititi fiziološki, nevrološki in vedenjski razvoj učencev, zlasti v otroštvu, in da je treba doseči pravo ravnovesje pri vsakodnevni uporabi tehnološke in digitalne opreme tako v izobraževalnih ustanovah kot v zasebnem življenju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da postaja uporaba spletnih in mobilnih aplikacij ter novih tehnologij, kot je internet stvari, vse bolj razširjena, a se državljani, zlasti mladoletniki, pogosto ne zavedajo tveganj, povezanih z uporabo interneta in orodij IKT, kot so kršitve varstva osebnih podatkov, množično spremljanje končnih uporabnikov in kibernetska kazniva dejanja; zato poziva države članice, naj v učnih načrtih namenijo ustrezno vlogo varstvu podatkov in osnovam kibernetske higiene; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice, Komisijo in izobraževalne ustanove, naj z razvojem in izvajanjem preventivnih programov in kampanj ozaveščanja izboljšajo varnost otrok na spletu in obravnavajo vprašanja kibernetskega ustrahovanja, izpostavljenosti škodljivim in pretresljivim vsebinam ter drugim grožnjam kibernetski varnosti; spodbuja države članice, naj dodatno spodbujajo kampanjo „#SafeInternet4EU“; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je treba digitalna orodja za boljše učne izkušnje in dosežke prilagoditi potrebam učencev in dijakov, da bodo postali aktivni državljani, ne samo pasivni potrošniki tehnologije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje, da je kljub možnostim za izboljšanje in razvoj različnih in prilagojenih metod učenja, ki jih prinaša digitalizacija, dosedanji vpliv digitalnih tehnologij na samo izobraževanje omejen; izraža zlasti zaskrbljenost, ker naložbe v IKT v šolah in centrih za usposabljanje še niso privedle do želene preobrazbe izobraževalnih praks; opozarja, da morajo šole in druga učna okolja podpirati učence ter se odzvati na njihove posebne potrebe z razvojem ustreznih in učinkovitih ukrepov za spodbujanje digitalnih znanj in spretnosti, zlasti pri invalidnih učencih, manjšinskih skupinah, priseljenskih skupnostih, osipnikih, dolgotrajno brezposelnih in starejših; meni, da je takšno podporo mogoče spodbuditi z uporabo novih tehnologij; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da je razkorak med udeležbo moških in žensk v digitalnem sektorju na področju izobraževanja, poklicne poti in podjetništva vse večji; poudarja, da je pri spodbujanju poklicnih poti na področju informacijske in komunikacijske tehnologije nadvse pomembno zagotoviti pristop uravnotežene zastopanosti spolov ter da bi bilo treba podpreti več deklet in žensk pri odločanju za poklicno pot na digitalnem področju; poudarja pomen digitalnega opismenjevanja ter sodelovanja žensk in deklet v izobraževanju in usposabljanju na področju IKT; spodbuja države članice, naj uvedejo starosti primerno izobraževanje o IKT v zgodnjih fazah šolanja, s posebnim poudarkom na ukrepih, s katerimi bi premostili digitalni razkorak med spoloma ter dekletom zagotovili alternativne poti za dostop do predmetov s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva, umetnosti in matematike, saj stereotipi o spolih, ki obdajajo te teme, in pomanjkanje vzornic dekletom predstavljajo oviro; meni, da bi lahko izpopolnjena strategija Ženske na digitalnem področju skupaj s prihodnjim akcijskim načrtom Komisije za zmanjšanje razlik med spoloma na področju tehnologije pripomogla k okrepitvi prizadevanj na tem področju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da učenci in dijaki v šolah v nekaterih državah članicah zaradi nezadostne digitalne opreme in povezljivosti ne morejo pridobivati digitalnih znanj in spretnosti in nimajo na voljo digitalnih učnih orodij; poziva države članice, naj zagotovijo obsežne javne naložbe, da bi vsem šolam zagotovile visoko zmogljive širokopasovne povezave in v ta namen uporabile obstoječe programe EU, zlasti instrument za povezovanje Evrope, ki lahko podpira fizično infrastrukturo visoko zmogljivih širokopasovnih omrežij in sistem bonov WiFi4EU; poudarja, da bi bilo treba prizadevanja za povezljivost in financiranje osredotočiti zlasti na podeželska in prikrajšana območja ter najbolj oddaljene in gorske regije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da izobraževalne ustanove in ustanove za usposabljanje pri razvoju učnih programov na področju IKT in medijev v skladu s svojim specifičnim pedagoškim pristopom ter pri težavnem prehodu na bolj digitalizirano učno okolje potrebujejo pomoč Unije in držav članic ter tesno sodelovanje med vsemi deležniki, industrijo, lokalnimi in regionalnimi organi, skupnostmi in civilno družbo; v zvezi s tem poudarja, da se morajo digitalne spremembe v izobraževanju nanašati na celotno šolo in uvajati z interdisciplinarnim pristopom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da bi morali biti učitelji in izvajalci usposabljanja v središču digitalne preobrazbe ter da zato potrebujejo ustrezno začetno pripravo in stalno usposabljanje, to pa mora vključevati module o učnih metodah, prilagojenih starosti in razvojni stopnji; vztraja, da to usposabljanje, za katerega je potreben čas, ne bi smelo biti dodatna zadolžitev poleg njihovih vsakodnevnih dejavnosti; poudarja, da poučevanje digitalnih znanj in spretnosti – celo bolj kot poučevanje drugih osnovnih znanj in spretnosti, kot sta računska in bralna pismenost – od učiteljev zahteva stalno izpopolnjevanje njihovega znanja in spretnosti; zato meni, da učitelji potrebujejo primerno, prožno in kakovostno stalno poklicno izpopolnjevanje, ki ustreza njihovim potrebam; v tem smislu pozitivno ocenjuje uporabo evropskih spletnih platform za povečanje možnosti za poklicni razvoj in spodbujanje izmenjave primerov dobre prakse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da imajo izvajalci izobraževanja zaradi povečane uporabe digitalnih aplikacij pri šolskem delu zdaj večjo odgovornost; meni, da morajo biti tudi oni vključeni v učni proces in uporabo tehnologije, saj bodo svoje učence težje vključevali v učni proces, če ne bodo imeli potrebnih digitalnih znanj in spretnosti, kar bi lahko povečalo socialno izključenost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podpira in spodbuja izvajanje ukrepov za digitalizacijo upravnih postopkov v šolah, da bi dodatno zmanjšali upravno breme na vseh ravneh; |
| --- | --- |

17.

| 18. | spodbuja države članice, naj podprejo in financirajo regionalne in lokalne pobude, ki podpirajo kakovostne metode poučevanja, namenjene izboljšanju inovativnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja pomen avtonomije šol za doseganje inovacij v izobraževanju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezne smernice za zakonito uporabo odstopanj od prava avtorskih pravic na področju izobraževanja ter enostaven dostop do licenc za javne in nepridobitne ustanove formalnega in neformalnega izobraževanja; meni, da učitelji in učenci pri uporabi digitalno dostopnih virov ter pri posredovanju in učenju znanj in spretnosti potrebujejo varnost; v zvezi s tem priporoča, naj Komisija v ta namen zagotovi smernice za izobraževalne ustanove, pedagoge in učence; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja, da lahko pomanjkanje digitalnih orodij zniža kakovost izobraževalnih izkušenj mobilnih dijakov in študentov v Evropi; spodbuja Komisijo, naj nadaljuje s pilotnimi projekti, kot sta evropska študentska izkaznica in Erasmus brez papirja, da bi se začeli izvajati v naslednjem večletnem programskem obdobju; poziva države članice, naj odgovorno in učinkovito izkoristijo finančno podporo Unije ter naj v širši javnosti in pri izobraževalnih ustanovah promovirajo možnosti financiranja, da bi vsem zagotovile dostop do digitalnih učnih vsebin, orodij in rešitev; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da bi morale vlade v skladu s pristopom vseživljenjskega učenja v sodelovanju z deležniki, kot so podjetja in organizacije civilne družbe, tako v formalnih kot neformalnih okvirih zagotoviti trajnostno digitalno preobrazbo, pri kateri nihče ne bo zapostavljen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da morata biti vključenost in inovativnost glavni načeli za izobraževanje in usposabljanje v digitalni dobi; meni, da digitalne tehnologije ne bi smele okrepiti obstoječih neenakosti, temveč bi jih bilo treba uporabiti za premostitev digitalnega razkoraka med učenci in dijaki iz različnih socialno-ekonomskih okolij in regij EU; poudarja, da mora pristop, ki poudarja vključevanje, izkoristiti celotni potencial virov, ki jih zagotavljajo nove digitalne tehnologije, vključno s posameznikom prilagojenim izobraževanjem in partnerstvi med izobraževalnimi ustanovami, saj lahko tak pristop ljudem iz prikrajšanih skupin in ljudem z manj priložnostmi omogoči dostop do kakovostnega izobraževanja in usposabljanja ter podpira vključevanje migrantov in beguncev; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da spodbujanje digitalnega dostopa v izobraževanju ne pomeni nujno enakega dostopa do priložnosti za učenje in da je pridobivanje osnovnih digitalnih znanj in spretnosti kljub vse večji dostopnosti tehnologij še vedno ovirano, digitalni razkorak pa ostaja velik; poudarja, da se po podatkih Eurostata digitalni razkorak ne zmanjšuje in da 44 % ljudi v Evropski uniji nima osnovnih digitalnih znanj in spretnosti (18); |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da so kompleksna digitalna znanja in spretnosti, ki so potrebna za učinkovito uporabo IKT, odvisna od pridobljenih osnovnih znanj in spretnosti ter da nimajo vsi enakih pogojev, pri čemer ostajajo velike vrzeli na osnovni ravni, ki še posebej vplivajo na prikrajšane skupine in veliko število odraslih, tako da je za bolj izobražene ljudi trikrat bolj verjetno, da bodo uporabljali internet za pridobivanje novih spretnosti in ustvarjanje novih priložnosti, kot za tiste z nižjimi ravnmi izobrazbe (19), obstaja pa tudi tveganje, da bo tehnologija postala orodje za usposabljanje privilegiranih namesto priložnost za vse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je treba spremeniti institucionalne in pedagoške prakse šol, pa tudi v drugih učnih okoljih, tudi pri neformalnem učenju, da bi postale bolj pravične, in sicer z zagotavljanjem zelo raznovrstnih in temeljitih podpornih struktur za vse, zlasti za tiste, ki pripadajo skupinam, ki jim grozi izključenost, kot so brezposelni, migranti, nizko kvalificirani, invalidi in starejši; |
| --- | --- |

26.

| 27. | priporoča, naj države članice razvijejo programe za digitalno opismenjevanje v manjšinskih in regionalnih jezikih Evrope ter v učne načrte svojih šol, univerz in poklicnih šol uvedejo usposabljanje in orodja s področja jezikovnih tehnologij; ponovno poudarja, da pismenost ostaja pomemben dejavnik in nujen pogoj za napredek na področju digitalne vključenosti skupnosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da bi morale države članice zagotoviti podporo, ki jo potrebujejo izobraževalne ustanove za izboljšanje digitalizacije jezikov v EU; priporoča, naj šole po vsej EU uporabljajo digitalne tehnologije za več čezmejnih izmenjav na področju izobraževanja, in sicer z video konferencami in virtualnimi učilnicami; poudarja, da bi lahko imele šole po vsej EU koristi od čezmejnega dostopa do digitalnih vsebin; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja ključno vlogo, ki jo imajo knjižnice pri zagotavljanju digitalnih storitev državljanom in razpoložljivosti spletnega učenja in spletnih storitev v varnem okolju, ki je odprto za vse; priporoča, naj se ta prizadevanja ustrezno financirajo v okviru evropskih, nacionalnih, regionalnih in lokalnih sistemov, ki se medsebojno dopolnjujejo, ter naj se knjižnicam da širše priznanje za njihovo bistveno vlogo pri razvoju medijske pismenosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva k prehodu na več priložnosti za neformalno učenje in usposabljanje na delovnem mestu ter vztraja, da so potrebni visokokakovostni, vključujoči in dobro podprti sistemi izobraževanja in usposabljanja; meni, da so ključnega pomena možnosti za prekvalifikacijo in izpopolnjevanje, pri čemer je treba pomembne komponente digitalnih znanj in spretnosti vključiti v programe usposabljanja na delovnem mestu ter zagotoviti posebne načine usposabljanja zaposlenih v malih in srednjih podjetjih (MSP); poudarja pomen krepitve povezav med izobraževanjem in zaposlovanjem ter vloge vseživljenjskega poklicnega usmerjanja in svetovanja pri podpiranju dostopa do primernega, prožnega in visokokakovostnega usposabljanja in poklicne poti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da lahko pripravništva v digitalnem sektorju študentom in mladim odraslim pomagajo pridobiti praktično digitalno znanje in spretnosti na delovnem mestu; v zvezi s tem pozdravlja novi pilotni projekt za uvedbo pripravništev na področju digitalnih priložnosti v okviru programov Erasmus+ in Obzorje 2020; poziva k ponovnemu spodbujanju te usmeritve v okviru programov novega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

31.

| 32. | priporoča, naj države članice v tesnem sodelovanju z lokalnimi skupnostmi ter ponudniki izobraževanja in usposabljanja odraslim z omejenimi digitalnimi znanji in spretnostmi omogočijo dostop do izpopolnjevanja, da bodo lahko pridobili minimalno raven digitalnih kompetenc; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice, naj v sodelovanju s podjetji, lokalnimi in regionalnimi skupnostmi, centri za izobraževanje in usposabljanje ter predstavniki civilne družbe opredelijo obstoječe vrzeli v znanju in spretnostih, razvijajo digitalno in internetno pismenost, zlasti med mladoletnimi, izboljšajo medijsko pismenost ter vzpostavijo visoko raven digitalne povezljivosti in vključenosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja sodelovanje podjetij pri ustanavljanju in financiranju šol; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja vzpostavitev strateških partnerstev med akademskimi in raziskovalnimi ustanovami ter javnimi in zasebnimi partnerji v okviru ključnega ukrepa 2 programa Erasmus+ za ustanovitev centrov odličnosti na področju IKT ter za spodbujanje razvoja tehnoloških zagonskih podjetij; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opozarja, da sta za doseganje napredka ključna ocenjevanje in spremljanje digitalnih znanj in spretnosti; pozdravlja razvoj orodij na ravni EU za organizacije (npr. okvir digitalnih kompetenc in referenčni okvir za ključne kompetence za vseživljenjsko učenje) in posameznike (npr. SELFIE); vendar vztraja, da morajo biti učinkovite metode ocenjevanja digitalnih znanj in spretnosti dinamične in prožne ter da jih je treba stalno posodabljati in prilagajati potrebam učencev, poleg tega pa je treba z njimi v Uniji doseči tudi precej večjo uporabo teh znanj in spretnosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | države članice poziva, naj v sodelovanju s Komisijo zagotovijo, da bo orodje SELFIE na voljo v regionalnih in manjšinskih jezikih držav članic; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja večji poudarek, ki je v politiki Unije namenjen digitalnim znanjem in spretnostim ter izobraževanju, kot je razvidno zlasti iz akcijskega načrta za digitalno izobraževanje, ki temelji na več uspešnih malih političnih pobudah, kot so evropski teden programiranja, koalicija za digitalne spretnosti in delovna mesta ter poziv k ukrepanju na področju digitalnih spretnosti in izobraževanja iz Sofije; meni, da bi moralo biti poučevanje programiranja del širšega pristopa k izobraževanju na področju informatike ter kritičnega in računalniškega razmišljanja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vseeno ugotavlja, da pobude Unije pogosto izhajajo iz različnih generalnih direktoratov Komisije, kar onemogoča usklajen pristop k politiki glede digitalnih znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podpira večje financiranje, ki je v naslednji generaciji programov večletnega finančnega okvira na voljo za digitalna znanja in spretnosti; vztraja, da mora Komisija spodbujati sinergije in zagotavljati usklajenost med temi programi, vključno s programi Erasmus+, Obzorje Evropa, InvestEU in programom za digitalno Evropo, da se čim bolj poveča učinkovitost financiranja za razvoj visoko kakovostnih digitalnih znanj in spretnosti ter zagotovijo trajni rezultati za učence vseh starosti in iz vseh okolij; zlasti poudarja, da je treba v teh programih ter v strukturnih in investicijskih skladih zagotoviti finančna sredstva za digitalizacijo knjižnic, arhivov in muzejev, da bi se jih več uporabljalo in boljše izkoristilo na področju izobraževanja in kulture; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da mora Unija razviti zmogljivosti na področjih, kot so umetna inteligenca, velepodatki, programska oprema, kvantno računalništvo in oblikovanje spletnih strani; v zvezi s tem pozdravlja komponento digitalne spretnosti v okviru programa za digitalno Evropo; |
| --- | --- |

41.

| 42. | spodbuja večje sinergije med državami članicami in širšim svetom na področju spletnega izobraževanja in aktivnega e-državljanstva prek različnih mehanizmov in programov EU za zunanje ukrepe, vključno s programom Erasmus Mundus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da lahko odprti podatki ter digitalna orodja in metode za sodelovanje omogočijo inovacije v izobraževanju in nadalje razvijajo odprto znanost ter tako prispevajo k blaginji in podjetniškemu duhu evropskega gospodarstva; poleg tega opozarja, da je zbiranje podatkov o digitalizaciji v izobraževalnih ustanovah in ustanovah za usposabljanje ter o uporabi digitalnih tehnologij pri učenju bistven dejavnik pri oblikovanju politik; zato priporoča, naj Komisija in države članice zbirajo podatke o stopnji povezljivosti izobraževalnih ustanov in ustanov za usposabljanje ter o ureditvah izdajanja digitalno certificiranih kvalifikacij in potrjevanja digitalno pridobljenih znanj in spretnosti, kar je cilj akcijskega načrta za digitalno izobraževanje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | obžaluje, da na ravni EU zaenkrat ni bila oblikovana krovna strategija za digitalna znanja in spretnosti, čeprav je pomen digitalne preobrazbe za notranji trg EU očiten; meni, da razlike med državami članicami ponazarjajo potrebo po takšni strategiji; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je treba pripraviti priporočila o minimalni ravni digitalnih kompetenc, ki bi jih morali dijaki in študentje pridobiti med šolanjem; zato poziva k uvedbi posebnega modula IKT v državah članicah, ki bi na primer temeljil na modulu PISA za informacijske in komunikacijske tehnologije, ter k vključitvi učiteljev v njegovo oblikovanje in izvajanje; poudarja, da bi moral biti ta modul IKT zasnovan tako, da bi izobraževalne ustanove v državah članicah zagotavljale enako raven digitalnih kompetenc, in sicer s tekočim ocenjevanjem namesto s pristopom, ki temelji na preizkusih znanja, ter da se hitro ugotovijo morebitne težave; spodbuja države članice k izmenjavi spoznanj in primerov dobre prakse, zlasti na področju inovacij v izobraževanju; |
| --- | --- |

45.

| 46. | meni, da bi bilo treba akcijski načrt za digitalno izobraževanje šteti za prvi korak k polno razviti strategiji EU o digitalnem izobraževanju ter znanjih in spretnostih na podlagi pristopa vseživljenjskega učenja, ki lahko zagotovi bolj usklajen politični okvir, obenem pa jo je mogoče prilagoditi spreminjajočim se razmeram; zato poziva Komisijo, naj kritično oceni 11 ukrepov iz načrta, tudi koliko so socialno vključevalni, da se pripravi na vmesni pregled leta 2020; opozarja, da bi moral temeljit pregled vključevati pripravljenost, da se glavna pozornost namenja le najučinkovitejšim ukrepom, da se opustijo tisti, ki niso uspešni, in da se po potrebi razvijejo novi ukrepi; poudarja, da sta izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti prek sodelovanja z neformalnimi izvajalci izobraževanja in pri težje dosegljivi odrasli populaciji trenutno očitni vrzeli v načrtu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  UL L 112, 2.5.2018, str. 42.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0247.

(3)  UL C 337, 20.9.2018, str. 135.

(4)  UL C 11, 12.1.2018, str. 44.

(5)  UL C 316, 22.9.2017, str. 182.

(6)  UL C 316, 22.9.2017, str. 76.

(7)  UL C 443, 22.12.2017, str. 31.

(8)  UL C 189, 4.6.2018, str. 1.

(9)  UL C 189, 15.6.2017, str. 15.

(10)  UL C 484, 24.12.2016, str. 1.

(11)  UL C 398, 22.12.2012, str. 1.

(12)  UL C 372, 20.12.2011, str. 1.

(13)  UL C 164, 8.5.2018, str. 24.

(14)  http://eskills-scale.eu/fileadmin/eskills_scale/all_final_deliverables/scale_digitalisation_report.pdf

(15)  Evropska komisija, Pregled izobraževanja in usposabljanja za leto 2017.

(16)  Evropska komisija, Women in the Digital Age, Luxembourg, 2018.

(17)  Evropska komisija, skupno poročilo o zaposlovanju za leto 2018.

(18)  Eurostat, 2016.

(19)  Delovni dokument služb Komisije z dne 9. oktobra 2008 o uporabi IKT v podporo inovacijam in vseživljenjskemu učenju za vse – poročilo o napredku (The use of ICT to support innovation and lifelong learning for all – A report on progress) (SEC(2008)2629).

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/11

---

P8_TA(2018)0494

Humanitarni vizumi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 s priporočili Komisiji o humanitarnih vizumih (2018/2271(INL))

(2020/C 388/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 4, 18 in 19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 4, 18 in 19,

| — | ob upoštevanju Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 o statusu beguncev in protokola k tej konvenciji iz leta 1967, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 o statusu beguncev in protokola k tej konvenciji iz leta 1967,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (vizumski zakonik) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (vizumski zakonik) (1),

| — | ob upoštevanju globalnega dogovora Organizacije združenih narodov o varnih, urejenih in zakonitih migracijah in globalnega dogovora OZN o beguncih, sklenjenih po Newyorški deklaraciji o beguncih in migrantih, ki jo je Generalna skupščina OZN soglasno sprejela 19. septembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega dogovora Organizacije združenih narodov o varnih, urejenih in zakonitih migracijah in globalnega dogovora OZN o beguncih, sklenjenih po Newyorški deklaraciji o beguncih in migrantih, ki jo je Generalna skupščina OZN soglasno sprejela 19. septembra 2016,

| — | ob upoštevanju ocene evropske dodane vrednosti humanitarnih vizumov, ki jo je pripravila služba Evropskega parlamenta za raziskave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene evropske dodane vrednosti humanitarnih vizumov, ki jo je pripravila služba Evropskega parlamenta za raziskave,

| — | ob upoštevanju členov 46 in 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 46 in 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0423/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0423/2018),

| A. | ker kljub številnim napovedim in zahtevam za varne in zakonite poti, ki bi omogočale dostop do evropskega ozemlja, za osebe, ki prosijo za mednarodno zaščito, na evropski ravni trenutno ni harmonizacije glede postopkov zaščitenega vstopa in pravnega okvira za humanitarne vizume, tj. vizume, izdane osebam za vstop na ozemlje države članice, da bi tam zaprosile za mednarodno zaščito; |
| --- | --- |

A.

ker kljub številnim napovedim in zahtevam za varne in zakonite poti, ki bi omogočale dostop do evropskega ozemlja, za osebe, ki prosijo za mednarodno zaščito, na evropski ravni trenutno ni harmonizacije glede postopkov zaščitenega vstopa in pravnega okvira za humanitarne vizume, tj. vizume, izdane osebam za vstop na ozemlje države članice, da bi tam zaprosile za mednarodno zaščito;

| B. | ker v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije z dne 7. marca 2017 v zadevi C-638/16 (2), X in X proti État belge, državam članicam na podlagi prava Unije ni treba izdati humanitarnega vizuma osebam, ki želijo vstopiti na njihovo ozemlje, da bi zaprosile za azil, lahko pa to storijo na podlagi svojega nacionalnega prava; ker se s to sodbo razlaga veljavno pravo Unije, ki se lahko spremeni; |
| --- | --- |

B.

ker v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije z dne 7. marca 2017 v zadevi C-638/16 (2), X in X proti État belge, državam članicam na podlagi prava Unije ni treba izdati humanitarnega vizuma osebam, ki želijo vstopiti na njihovo ozemlje, da bi zaprosile za azil, lahko pa to storijo na podlagi svojega nacionalnega prava; ker se s to sodbo razlaga veljavno pravo Unije, ki se lahko spremeni;

| C. | ker več držav članic ima ali so imele nacionalne sheme za izdajanje humanitarnih vizumov ali dovoljenj za prebivanje za zagotovitev nacionalnih postopkov zaščitenega vstopa za ljudi v stiski; |
| --- | --- |

C.

ker več držav članic ima ali so imele nacionalne sheme za izdajanje humanitarnih vizumov ali dovoljenj za prebivanje za zagotovitev nacionalnih postopkov zaščitenega vstopa za ljudi v stiski;

| D. | ker je število oseb, sprejetih na podlagi nacionalnih postopkov vstopa za humanitarno zaščito ali preselitev, še vedno nizko v primerjavi z globalnimi potrebami, razlike med državami članicami pa so velike; ker je področje uporabe nacionalnih postopkov vstopa za humanitarno zaščito in preselitev opredeljeno ozko ter je v primeru preselitve strogo povezano z merili ranljivosti in registracijo kot begunec pri uradu visokega komisarja OZN za begunce; |
| --- | --- |

D.

ker je število oseb, sprejetih na podlagi nacionalnih postopkov vstopa za humanitarno zaščito ali preselitev, še vedno nizko v primerjavi z globalnimi potrebami, razlike med državami članicami pa so velike; ker je področje uporabe nacionalnih postopkov vstopa za humanitarno zaščito in preselitev opredeljeno ozko ter je v primeru preselitve strogo povezano z merili ranljivosti in registracijo kot begunec pri uradu visokega komisarja OZN za begunce;

| E. | ker je zato približno 90 % oseb, ki jim je bila priznana mednarodna zaščita, v Unijo vstopilo nezakonito, kar je privedlo do njihove stigmatizacije še pred prihodom na zunanje meje držav članic; |
| --- | --- |

E.

ker je zato približno 90 % oseb, ki jim je bila priznana mednarodna zaščita, v Unijo vstopilo nezakonito, kar je privedlo do njihove stigmatizacije še pred prihodom na zunanje meje držav članic;

| F. | ker so samske ženske, ki potujejo same ali z otroki, ženske, ki so glava družine, noseče ali doječe ženske, invalidi, mladostnice in starejše ženske med tistimi, ki so na migracijskih poteh v Evropo najbolj ranljivi ter jim grozi večja nevarnost nasilja na podlagi spola, ki zajema posilstvo, nasilje in dejstvo, da so tarče tihotapcev in trgovcev z ljudmi, z namenom, da se spolno in ekonomsko izkoriščajo; ker so ženske in dekleta poleg tega običajno bolj dovzetne za vse oblike izkoriščanja, vključno z izkoriščanjem delovne sile in spolnim izkoriščanjem na migracijskih poteh v Unijo in so pogosto prisiljene v spolne odnose za preživetje in za nadaljevanje potovanja; |
| --- | --- |

F.

ker so samske ženske, ki potujejo same ali z otroki, ženske, ki so glava družine, noseče ali doječe ženske, invalidi, mladostnice in starejše ženske med tistimi, ki so na migracijskih poteh v Evropo najbolj ranljivi ter jim grozi večja nevarnost nasilja na podlagi spola, ki zajema posilstvo, nasilje in dejstvo, da so tarče tihotapcev in trgovcev z ljudmi, z namenom, da se spolno in ekonomsko izkoriščajo; ker so ženske in dekleta poleg tega običajno bolj dovzetne za vse oblike izkoriščanja, vključno z izkoriščanjem delovne sile in spolnim izkoriščanjem na migracijskih poteh v Unijo in so pogosto prisiljene v spolne odnose za preživetje in za nadaljevanje potovanja;

| G. | ker so bile človeške žrtve teh politik ocenjene na vsaj 30 000 smrti na mejah Unije od leta 2000; ker je nujno potreben pravni okvir Unije kot eden od načinov, da bi odpravili nesprejemljivo umiranje migrantov v Sredozemlju in na migracijskih poteh v Unijo, se resnično borili proti tihotapljenju ljudi, izpostavljenosti trgovini z ljudmi, izkoriščanju delovne sile in nasilju, upravljali urejen prihod, dostojen sprejem in pravično obravnavo prošenj za azil, optimizirali proračun držav članic in Unije, povezan z azilom, azilnimi postopki, nadzorom meje ter dejavnostmi iskanja in reševanja, ter dosegli usklajene prakse v pravnem redu Unije na področju azila; |
| --- | --- |

G.

ker so bile človeške žrtve teh politik ocenjene na vsaj 30 000 smrti na mejah Unije od leta 2000; ker je nujno potreben pravni okvir Unije kot eden od načinov, da bi odpravili nesprejemljivo umiranje migrantov v Sredozemlju in na migracijskih poteh v Unijo, se resnično borili proti tihotapljenju ljudi, izpostavljenosti trgovini z ljudmi, izkoriščanju delovne sile in nasilju, upravljali urejen prihod, dostojen sprejem in pravično obravnavo prošenj za azil, optimizirali proračun držav članic in Unije, povezan z azilom, azilnimi postopki, nadzorom meje ter dejavnostmi iskanja in reševanja, ter dosegli usklajene prakse v pravnem redu Unije na področju azila;

| H. | ker je Parlament v predloge sprememb Uredbe (ES) št. 810/2009 poskušal vključiti določbe v tej smeri; |
| --- | --- |

H.

ker je Parlament v predloge sprememb Uredbe (ES) št. 810/2009 poskušal vključiti določbe v tej smeri;

| I. | ker sta Svet in Komisija zavrnila te spremembe, med drugim na podlagi tega, da take določbe ne bi smele biti vključene v Uredbo (ES) št. 810/2009, saj njeno področje uporabe zajema le vizume za kratkoročno bivanje; |
| --- | --- |

I.

ker sta Svet in Komisija zavrnila te spremembe, med drugim na podlagi tega, da take določbe ne bi smele biti vključene v Uredbo (ES) št. 810/2009, saj njeno področje uporabe zajema le vizume za kratkoročno bivanje;

| J. | ker se je Parlament zaradi neukrepanja Komisije zato odločil, da bo nadaljeval pripravo te resolucije o humanitarnih vizumih; |
| --- | --- |

J.

ker se je Parlament zaradi neukrepanja Komisije zato odločil, da bo nadaljeval pripravo te resolucije o humanitarnih vizumih;

| K. | ker je bilo vloženega veliko dela, tudi s pomočjo strokovnjakov, da bi pripravili priporočila, ki so priložena tej resoluciji; |
| --- | --- |

K.

ker je bilo vloženega veliko dela, tudi s pomočjo strokovnjakov, da bi pripravili priporočila, ki so priložena tej resoluciji;

| 1. | poziva Komisijo, naj do 31. marca 2019 na podlagi člena 77(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije vloži predlog uredbe o uvedbi evropskega humanitarnega vizuma na podlagi priporočil iz Priloge k tej resoluciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da bi države članice morale imeti možnost izdati humanitarni vizum osebam, ki želijo mednarodno zaščito, da bi jim omogočili vstop na ozemlje države članice, ki je vizum izdala, izključno za namen vložitve prošnje za mednarodno zaščito v tej državi članici, |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da bi morali evropski humanitarni vizumi dopolnjevati obstoječe nacionalne postopke vstopa za humanitarno zaščito, postopke preselitve in spontane prošnje v skladu z mednarodnim pravom o beguncih ter jih ne bi smeli nadomestiti, odločitev o izdaji evropskega humanitarnega vizuma pa bi morala ostati v izključni pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da nobena pobuda za evropske humanitarne vizume ne bi smela posegati v druge pobude na področju migracijske politike, vključno s tistimi, ki so namenjene odpravljanju temeljnih vzrokov migracij; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja nujno potrebo po varnih in zakonitih poteh v Unijo, humanitarni vizum pa bi moral biti ena od njih, kar je pomembno tudi z vidika spola, saj so ženske še posebej ranljive in so zato bolj izpostavljene spolnemu nasilju in nasilju na podlagi spola na poteh in v sprejemnih centrih; poudarja, da so ženske in dekleta v tretjih državah zaradi šibkega ekonomskega položaja in drugih odvisnosti pogosto v položaju, v katerem še težje kot moški varno zaprosijo za azil; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da bi moral del finančnih posledic zahtevanega predloga kriti splošni proračun Unije, s čimer bi se v praksi izrazilo načelo solidarnosti in pravične delitve odgovornosti, vključno s finančnimi posledicami, med državami članicami v skladu s členom 80 PDEU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena priporočila posreduje Komisiji in Svetu ter nacionalnim parlamentom, Sodišču Evropske unije, Evropski službi za zunanje delovanje, Evropskemu azilnemu podpornemu uradu, Evropski agenciji za mejno in obalno stražo, Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter Agenciji Evropske unije za temeljne pravice. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  UL L 243, 15.9.2009, str. 1.

(2)  Sodba Sodišča Evropske unije z dne 7. marca 2017, X in X proti État belge, C-638/16, ECLI:EU:C:2017:173.

---

PRILOGA K RESOLUCIJI

PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Evropski parlament meni, da bi moral predvideni zakonodajni akt:

1.   OBLIKA IN NASLOV PREDVIDENEGA INSTRUMENTA

| — | biti ločen pravni akt, ki bo sprejet v obliki uredbe z naslovom „Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi evropskega humanitarnega vizuma“, |
| --- | --- |

—

biti ločen pravni akt, ki bo sprejet v obliki uredbe z naslovom „Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi evropskega humanitarnega vizuma“,

2.   PRAVNA PODLAGA

| — | imeti za pravno podlago točko (a) člena 77(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

imeti za pravno podlago točko (a) člena 77(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

3.   OBRAZLOŽITEV

| — | biti utemeljen s: |
| --- | --- |

—

biti utemeljen s:

| — | trenutno pravno vrzeljo v pravu Unije, ki poleg postopkov preselitve, ki se uporabljajo za ranljive begunce, v pravnem redu o vizumih, mejah ali azilu ne določa postopkov za sprejem oseb, ki želijo zaščito, na ozemlje držav članic, pri čemer približno 90 % oseb, ki jim je nato priznan status begunca in upravičenca do subsidiarne zaščite, na ozemlje držav članic prispe nezakonito (1), pogosto po življenjsko nevarnih poteh, |
| --- | --- |

—

trenutno pravno vrzeljo v pravu Unije, ki poleg postopkov preselitve, ki se uporabljajo za ranljive begunce, v pravnem redu o vizumih, mejah ali azilu ne določa postopkov za sprejem oseb, ki želijo zaščito, na ozemlje držav članic, pri čemer približno 90 % oseb, ki jim je nato priznan status begunca in upravičenca do subsidiarne zaščite, na ozemlje držav članic prispe nezakonito (1), pogosto po življenjsko nevarnih poteh,

| — | tveganjem razdrobljenosti, saj države članice vse pogosteje vzpostavljajo svoje programe humanitarnega sprejema in postopkov, kar je v nasprotju s splošnim ciljem iz člena 78(1) PDEU, tj. oblikovati skupno politiko o azilu, subsidiarni zaščiti in začasni zaščiti, in povzroča tudi tveganje, da bodo te različne sheme ovirale enotno uporabo skupnih določb o vstopu državljanov tretjih držav na ozemlje držav članic, kot je določeno v uredbah (ES) št. 810/2009 (2) in (EU) 2016/399 (3) Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

tveganjem razdrobljenosti, saj države članice vse pogosteje vzpostavljajo svoje programe humanitarnega sprejema in postopkov, kar je v nasprotju s splošnim ciljem iz člena 78(1) PDEU, tj. oblikovati skupno politiko o azilu, subsidiarni zaščiti in začasni zaščiti, in povzroča tudi tveganje, da bodo te različne sheme ovirale enotno uporabo skupnih določb o vstopu državljanov tretjih držav na ozemlje držav članic, kot je določeno v uredbah (ES) št. 810/2009 (2) in (EU) 2016/399 (3) Evropskega parlamenta in Sveta,

| — | visokimi stroški, tako v človeškem kot v socialnem, gospodarskem in proračunskem smislu, ki so povezani z obstoječim stanjem za zadevne državljane tretjih držav (plačila tihotapcem, tveganje trgovine z ljudmi in izkoriščanja, tveganje preganjanja, tveganje smrti in trpinčenja itd.) ter za države članice in Unijo (višji proračun za iskanje in reševanje, tudi za zasebne ladijske prevoze, varovanje meja, sodelovanje s tretjimi državami, azilne postopke in morebitno vračanje v primeru zavrnjenih prošenj za mednarodno zaščito ter boj proti organiziranemu kriminalu, trgovini z ljudmi in tihotapljenju itd.), |
| --- | --- |

—

visokimi stroški, tako v človeškem kot v socialnem, gospodarskem in proračunskem smislu, ki so povezani z obstoječim stanjem za zadevne državljane tretjih držav (plačila tihotapcem, tveganje trgovine z ljudmi in izkoriščanja, tveganje preganjanja, tveganje smrti in trpinčenja itd.) ter za države članice in Unijo (višji proračun za iskanje in reševanje, tudi za zasebne ladijske prevoze, varovanje meja, sodelovanje s tretjimi državami, azilne postopke in morebitno vračanje v primeru zavrnjenih prošenj za mednarodno zaščito ter boj proti organiziranemu kriminalu, trgovini z ljudmi in tihotapljenju itd.),

| — | dodano vrednostjo ukrepov Unije v smislu zagotavljanja skladnosti z vrednotami Unije, vključno s temeljnimi pravicami, medsebojnega zaupanja med državami članicami in zaupanja prosilcev za azil v sistem, pravne varnosti, predvidljivosti ter enotne uporabe in izvajanja pravil, doseganja ekonomije obsega in zmanjšanja zgoraj navedenih stroškov obstoječega stanja, |
| --- | --- |

—

dodano vrednostjo ukrepov Unije v smislu zagotavljanja skladnosti z vrednotami Unije, vključno s temeljnimi pravicami, medsebojnega zaupanja med državami članicami in zaupanja prosilcev za azil v sistem, pravne varnosti, predvidljivosti ter enotne uporabe in izvajanja pravil, doseganja ekonomije obsega in zmanjšanja zgoraj navedenih stroškov obstoječega stanja,

| — | opozorilom, da se Direktiva 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) uporabljata samo na ozemlju držav članic, medtem ko trenutno ni dovolj zakonitih poti za prihod prosilcev za azil na to ozemlje, |
| --- | --- |

—

opozorilom, da se Direktiva 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) uporabljata samo na ozemlju držav članic, medtem ko trenutno ni dovolj zakonitih poti za prihod prosilcev za azil na to ozemlje,

| — | opozorilom, da se po vložitvi prošnje za azil v državi članici uporabljajo določbe skupnega evropskega azilnega sistema Unije, |
| --- | --- |

—

opozorilom, da se po vložitvi prošnje za azil v državi članici uporabljajo določbe skupnega evropskega azilnega sistema Unije,

| — | dejstvom, da zavrnitev prošnje za izdajo evropskega humanitarnega vizuma nikakor ne vpliva na pravico do vložitve prošnje za azil v Uniji niti prosilcu ne preprečuje, da bi uporabil druge razpoložljive sisteme varstva, |
| --- | --- |

—

dejstvom, da zavrnitev prošnje za izdajo evropskega humanitarnega vizuma nikakor ne vpliva na pravico do vložitve prošnje za azil v Uniji niti prosilcu ne preprečuje, da bi uporabil druge razpoložljive sisteme varstva,

4.   SPLOŠNE DOLOČBE

| — | imeti za cilj oblikovati določbe o postopkih in pogojih za izdajo humanitarnih vizumov, v skladu s katerimi lahko države članice izdajo evropski humanitarnim vizum osebam, ki želijo mednarodno zaščito, da bi jim omogočili vstop na ozemlje države članice, ki vizum izda, izključno za namen vložitve prošnje za mednarodno zaščito v tej državi članici, |
| --- | --- |

—

imeti za cilj oblikovati določbe o postopkih in pogojih za izdajo humanitarnih vizumov, v skladu s katerimi lahko države članice izdajo evropski humanitarnim vizum osebam, ki želijo mednarodno zaščito, da bi jim omogočili vstop na ozemlje države članice, ki vizum izda, izključno za namen vložitve prošnje za mednarodno zaščito v tej državi članici,

| — | v svojem področju uporabe zajemati državljane tretjih držav, ki morajo imeti ob prehodu zunanjih meja držav članic vizum v skladu z Uredbo (ES) št. 539/2001 (6) in pri katerih so trditve o izpostavljenosti preganjanju ali tveganju preganjanja iz direktive 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) očitno utemeljene, vendar še niso v postopku preselitve, kot je opredeljen v nacionalnih programih preselitve ali v predlagani uredbi o vzpostavitvi okvira Unije za preselitev in spremembi Uredbe (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (8) ali Direktivi Sveta 2001/55/ES (9), |
| --- | --- |

—

v svojem področju uporabe zajemati državljane tretjih držav, ki morajo imeti ob prehodu zunanjih meja držav članic vizum v skladu z Uredbo (ES) št. 539/2001 (6) in pri katerih so trditve o izpostavljenosti preganjanju ali tveganju preganjanja iz direktive 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) očitno utemeljene, vendar še niso v postopku preselitve, kot je opredeljen v nacionalnih programih preselitve ali v predlagani uredbi o vzpostavitvi okvira Unije za preselitev in spremembi Uredbe (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (8) ali Direktivi Sveta 2001/55/ES (9),

| — | s področja uporabe izključevati družinske člane, ki bi sicer imeli pravico do pravočasne združitve z družino v državi članici na podlagi drugih pravnih aktov Unije ali nacionalne zakonodaje, |
| --- | --- |

—

s področja uporabe izključevati družinske člane, ki bi sicer imeli pravico do pravočasne združitve z družino v državi članici na podlagi drugih pravnih aktov Unije ali nacionalne zakonodaje,

5.   POSTOPKI ZA IZDAJO HUMANITARNIH VIZUMOV

| — | določati, da se take vloge za vizume vložijo neposredno, elektronsko ali pisno na katerem koli konzulatu ali veleposlaništvu držav članic, |
| --- | --- |

—

določati, da se take vloge za vizume vložijo neposredno, elektronsko ali pisno na katerem koli konzulatu ali veleposlaništvu držav članic,

| — | določati praktične postopke za take vloge za vizume, vključno z izpolnitvijo prijavnega obrazca, zagotavljanjem informacij o identiteti vlagatelja, vključno z biometričnimi identifikatorji, in zagotavljanje čim bolje dokumentiranih razlogov za strah pred preganjanjem ali resno škodo, |
| --- | --- |

—

določati praktične postopke za take vloge za vizume, vključno z izpolnitvijo prijavnega obrazca, zagotavljanjem informacij o identiteti vlagatelja, vključno z biometričnimi identifikatorji, in zagotavljanje čim bolje dokumentiranih razlogov za strah pred preganjanjem ali resno škodo,

| — | določati, da je treba prosilce za tak vizum povabiti na razgovor, po potrebi ob pomoči tolmača, ki ga je mogoče izvesti tudi na daljavo prek avdio in video komunikacije, kar zagotavlja ustrezno raven varnosti, varstva in zaupnosti, |
| --- | --- |

—

določati, da je treba prosilce za tak vizum povabiti na razgovor, po potrebi ob pomoči tolmača, ki ga je mogoče izvesti tudi na daljavo prek avdio in video komunikacije, kar zagotavlja ustrezno raven varnosti, varstva in zaupnosti,

| — | določati, da vložene dokumente, vključno z njihovo verodostojnostjo, oceni pristojni, neodvisni in nepristranski organ z ustrezno usposobljenostjo in strokovnim znanjem na področju mednarodne zaščite, |
| --- | --- |

—

določati, da vložene dokumente, vključno z njihovo verodostojnostjo, oceni pristojni, neodvisni in nepristranski organ z ustrezno usposobljenostjo in strokovnim znanjem na področju mednarodne zaščite,

| — | določati, da se vloge za izdajo tega vizuma ocenijo na podlagi prosilčeve izjave in razgovora ter po možnosti ustreznih dokazil, ne da bi se izvedel celoten postopek določanja statusa, |
| --- | --- |

—

določati, da se vloge za izdajo tega vizuma ocenijo na podlagi prosilčeve izjave in razgovora ter po možnosti ustreznih dokazil, ne da bi se izvedel celoten postopek določanja statusa,

| — | določati, da se pred izdajo tega vizuma opravi varnostni pregled vsakega prosilca prek ustreznih nacionalnih podatkovnih zbirk in podatkovnih zbirk Unije ob popolnem spoštovanju veljavnih določb o varstvu podatkov, da bi zagotovili, da prosilec ne pomeni varnostnega tveganja, |
| --- | --- |

—

določati, da se pred izdajo tega vizuma opravi varnostni pregled vsakega prosilca prek ustreznih nacionalnih podatkovnih zbirk in podatkovnih zbirk Unije ob popolnem spoštovanju veljavnih določb o varstvu podatkov, da bi zagotovili, da prosilec ne pomeni varnostnega tveganja,

| — | določati, da se odločitev glede vlog za izdajo vizuma sprejmejo v 15 koledarskih dneh od datuma vložitve vloge, |
| --- | --- |

—

določati, da se odločitev glede vlog za izdajo vizuma sprejmejo v 15 koledarskih dneh od datuma vložitve vloge,

| — | določati, da se odločitev glede vloge sporoči prosilcu in da mora biti prilagojena posamezniku, pisna in utemeljena, |
| --- | --- |

—

določati, da se odločitev glede vloge sporoči prosilcu in da mora biti prilagojena posamezniku, pisna in utemeljena,

| — | določati, da ima državljan tretje države, ki se mu izdaja vizuma zavrne, možnost pritožbe, kot je trenutno predvideno v primeru zavrnitve izdaje vizuma za kratkoročno bivanje ali zavrnitve vstopa na meji, |
| --- | --- |

—

določati, da ima državljan tretje države, ki se mu izdaja vizuma zavrne, možnost pritožbe, kot je trenutno predvideno v primeru zavrnitve izdaje vizuma za kratkoročno bivanje ali zavrnitve vstopa na meji,

6.   IZDAJA HUMANITARNEGA VIZUMA

| — | določati, da se taki vizumi izdajo s skupno nalepko in vnesejo v vizumski informacijski sistem, |
| --- | --- |

—

določati, da se taki vizumi izdajo s skupno nalepko in vnesejo v vizumski informacijski sistem,

| — | določati, da izdani humanitarni vizum omogoča imetniku vstop na ozemlje države članice, ki vizum izda, izključno za namen vložitve prošnje za mednarodno zaščito v tej državi članici, |
| --- | --- |

—

določati, da izdani humanitarni vizum omogoča imetniku vstop na ozemlje države članice, ki vizum izda, izključno za namen vložitve prošnje za mednarodno zaščito v tej državi članici,

7.   UPRAVLJANJE IN ORGANIZACIJA

| — | določati, da vloge za tak vizum obravnava ustrezno usposobljeno osebje, |
| --- | --- |

—

določati, da vloge za tak vizum obravnava ustrezno usposobljeno osebje,

| — | določati, da lahko tako osebje dela bodisi na veleposlaništvih ali konzulatih bodisi v državah članicah, pri čemer se vloge posredujejo elektronsko, razgovori pa se opravljajo na daljavo, |
| --- | --- |

—

določati, da lahko tako osebje dela bodisi na veleposlaništvih ali konzulatih bodisi v državah članicah, pri čemer se vloge posredujejo elektronsko, razgovori pa se opravljajo na daljavo,

| — | določati, da lahko nekatere vidike postopka, ki ne vključujejo nikakršnega predhodnega izbora primerov, ocene ali odločanja, upravljajo zunanji ponudniki storitev, vključno z zagotavljanjem informacij, dogovarjanjem za razgovore in zbiranjem biometričnih identifikatorjev, |
| --- | --- |

—

določati, da lahko nekatere vidike postopka, ki ne vključujejo nikakršnega predhodnega izbora primerov, ocene ali odločanja, upravljajo zunanji ponudniki storitev, vključno z zagotavljanjem informacij, dogovarjanjem za razgovore in zbiranjem biometričnih identifikatorjev,

| — | določati, da se sprejmejo ustrezni ukrepi za zagotavljanje varstva in varnosti podatkov ter zaupnosti komunikacij, |
| --- | --- |

—

določati, da se sprejmejo ustrezni ukrepi za zagotavljanje varstva in varnosti podatkov ter zaupnosti komunikacij,

| — | določati, da države članice sodelujejo med seboj, z agencijami Unije, mednarodnimi organizacijami, vladnimi in nevladnimi organizacijami ter drugimi ustreznimi deležniki, da bi se zagotovila njegova usklajena uporaba, |
| --- | --- |

—

določati, da države članice sodelujejo med seboj, z agencijami Unije, mednarodnimi organizacijami, vladnimi in nevladnimi organizacijami ter drugimi ustreznimi deležniki, da bi se zagotovila njegova usklajena uporaba,

| — | določati, da morajo biti informacije o postopkih in pogojih za izdajo takega vizuma ter o pogojih in postopkih za priznanje mednarodne zaščite na ozemlju držav članic široko dostopne, tudi na spletiščih veleposlaništev in konzulatov držav članic ter prek Evropske službe za zunanje delovanje, |
| --- | --- |

—

določati, da morajo biti informacije o postopkih in pogojih za izdajo takega vizuma ter o pogojih in postopkih za priznanje mednarodne zaščite na ozemlju držav članic široko dostopne, tudi na spletiščih veleposlaništev in konzulatov držav članic ter prek Evropske službe za zunanje delovanje,

8.   KONČNE DOLOČBE

| — | zagotoviti znatno finančno podporo v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja, ki bo na voljo državam članicam za njegovo izvajanje, |
| --- | --- |

—

zagotoviti znatno finančno podporo v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja, ki bo na voljo državam članicam za njegovo izvajanje,

| — | določiti, da ima država članica, ki izda humanitarni vizum, dostop do enakega nadomestila iz sklada za migracije in azil, kot če sprejme begunca prek evropskega okvira za preselitev, |
| --- | --- |

—

določiti, da ima država članica, ki izda humanitarni vizum, dostop do enakega nadomestila iz sklada za migracije in azil, kot če sprejme begunca prek evropskega okvira za preselitev,

9.   SPREMEMBE DRUGIH PRAVNIH AKTOV

| — | določiti spremembe: |
| --- | --- |

—

določiti spremembe:

| — | Uredbe (ES) št. 810/2009, da bi razjasnili, da se za osebe, ki želijo mednarodno zaščito, uporabljajo določbe uredbe o uvedbi evropskega humanitarnega vizuma, |
| --- | --- |

—

Uredbe (ES) št. 810/2009, da bi razjasnili, da se za osebe, ki želijo mednarodno zaščito, uporabljajo določbe uredbe o uvedbi evropskega humanitarnega vizuma,

| — | Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (10), da bi se vloge za evropski humanitarni vizum vnesle v vizumski informacijski sistem, |
| --- | --- |

—

Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (10), da bi se vloge za evropski humanitarni vizum vnesle v vizumski informacijski sistem,

| — | Uredbe (EU) 2016/399, da bi prilagodili pogoje za vstop oseb, ki jim je bil izdan evropski humanitarni vizum, |
| --- | --- |

—

Uredbe (EU) 2016/399, da bi prilagodili pogoje za vstop oseb, ki jim je bil izdan evropski humanitarni vizum,

| — | Sklada za integrirano upravljanje meja, da bi državam članicam zagotovili finančna sredstva za izvajanje uredbe o uvedbi evropskega humanitarnega vizuma, |
| --- | --- |

—

Sklada za integrirano upravljanje meja, da bi državam članicam zagotovili finančna sredstva za izvajanje uredbe o uvedbi evropskega humanitarnega vizuma,

| — | člena 26 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (11) in Direktive Sveta 2001/51/ES (12), da bi bili prevozniki, ki prevažajo državljane tretjih držav, oproščeni odgovornosti, obveznosti in kazni, če državljani tretjih držav izjavijo, da nameravajo zaprositi za mednarodno ali humanitarno zaščito na ozemlju držav članic. |
| --- | --- |

—

člena 26 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (11) in Direktive Sveta 2001/51/ES (12), da bi bili prevozniki, ki prevažajo državljane tretjih držav, oproščeni odgovornosti, obveznosti in kazni, če državljani tretjih držav izjavijo, da nameravajo zaprositi za mednarodno ali humanitarno zaščito na ozemlju držav članic.

---

(1)  Hein in Donato (CIR), 2012: exploring avenues for protected entry in Europe (preučitev možnosti za zaščiteni vstop v Evropo), str. 17.

(2)  Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (UL L 243, 15.9.2009, str. 1).

(3)  Uredba (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 77, 23.3.2016, str. 1).

(4)  Direktiva 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (UL L 180, 29.6.2013, str. 60).

(5)  Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (UL L 180, 29.6.2013, str. 31).

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 81, 21.3.2001, str. 1).

(7)  Direktiva 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (UL L 337, 20.12.2011, str. 9).

(8)  2016/0225(COD).

(9)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

(10)  Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).

(11)  UL L 239, 22.9.2000, str. 19.

(12)  Direktive Sveta 2001/51/ES z dne 28. junija 2001 o dopolnitvi določb člena 26 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 (UL L 187, 10.7.2001, str. 45).

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/18

---

P8_TA(2018)0497

Polna uporaba določb schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o polni uporabi določb schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji: odprava kontrol na notranjih kopenskih, morskih in zračnih mejah (2018/2092(INI))

(2020/C 388/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije (11997D/PRO/02), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije (11997D/PRO/02),

| — | ob upoštevanju člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005,

| — | ob upoštevanju osnutkov sklepov Sveta z dne 29. septembra 2010 (14142/2010) in z dne 8. julija 2011 (14142/1/2010) o uporabi določb schengenskega pravnega reda v Republiki Bolgariji in Romuniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutkov sklepov Sveta z dne 29. septembra 2010 (14142/2010) in z dne 8. julija 2011 (14142/1/2010) o uporabi določb schengenskega pravnega reda v Republiki Bolgariji in Romuniji,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta z dne 7. decembra 2011 o uporabi določb schengenskega pravnega reda v Republiki Bolgariji in Romuniji (14302/3/11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta z dne 7. decembra 2011 o uporabi določb schengenskega pravnega reda v Republiki Bolgariji in Romuniji (14302/3/11),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 8. junija 2011 o osnutku sklepa Sveta o uporabi določb schengenskega pravnega reda v Republiki Bolgariji in Romuniji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 8. junija 2011 o osnutku sklepa Sveta o uporabi določb schengenskega pravnega reda v Republiki Bolgariji in Romuniji (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za pravosodje in notranje zadeve z dne 9. in 10. junija 2011, 22. in 23. septembra 2011, 25. in 26. oktobra 2012, 7. in 9. marca 2013 ter 5. in 6. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za pravosodje in notranje zadeve z dne 9. in 10. junija 2011, 22. in 23. septembra 2011, 25. in 26. oktobra 2012, 7. in 9. marca 2013 ter 5. in 6. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2011 o pridružitvi Bolgarije in Romunije k schengenskemu območju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2011 o pridružitvi Bolgarije in Romunije k schengenskemu območju (2),

| — | ob upoštevanju osmega polletnega poročila Komisije o delovanju schengenskega območja z dne 15. decembra 2015 (COM(2015)0675), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osmega polletnega poročila Komisije o delovanju schengenskega območja z dne 15. decembra 2015 (COM(2015)0675),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. maja 2018 o letnem poročilu o delovanju schengenskega območja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. maja 2018 o letnem poročilu o delovanju schengenskega območja (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2017/1908 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na vizumski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2017/1908 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na vizumski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji (4),

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta z dne 18. aprila 2018 o izvajanju preostalih določb schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na schengenski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji (15820/1/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta z dne 18. aprila 2018 o izvajanju preostalih določb schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na schengenski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji (15820/1/2017),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 13. junija 2018 o osnutku sklepa Sveta o izvajanju preostalih določb schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na schengenski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 13. junija 2018 o osnutku sklepa Sveta o izvajanju preostalih določb schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na schengenski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji (5),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0365/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0365/2018),

| A. | ker sta Bolgarija in Romunija ob pristopu Evropski uniji leta 2007 sprejeli schengenski pravni red; ker je Bolgarija leta 2008 podala izjavo o pripravljenosti za začetek ocenjevanja, ki ga izvaja delovna skupina za schengensko evalvacijo, v kateri sodelujejo strokovnjaki iz držav članic schengenskega območja; ker je Romunija to izjavo podala leta 2007 in 2008; |
| --- | --- |

A.

ker sta Bolgarija in Romunija ob pristopu Evropski uniji leta 2007 sprejeli schengenski pravni red; ker je Bolgarija leta 2008 podala izjavo o pripravljenosti za začetek ocenjevanja, ki ga izvaja delovna skupina za schengensko evalvacijo, v kateri sodelujejo strokovnjaki iz držav članic schengenskega območja; ker je Romunija to izjavo podala leta 2007 in 2008;

| B. | ker so strokovnjaki iz delovne skupine za schengensko evalvacijo potrdili, da so postopek schengenskega ocenjevanja za Bolgarijo in Romunijo zaključili in da sta državi pripravljeni na izvajanje vseh določb schengenskega pravnega reda, kar je potrdil tudi Svet v svojih sklepih z dne 9. in 10. junija 2011; ker je Svet v svojem osnutku sklepa z dne 8. julija 2011 potrdil, da so pogoji, potrebni za uporabo schengenskega pravnega reda, izpolnjeni na vseh področjih, ki se nanašajo na varstvo podatkov, zračne meje, kopenske meje, policijsko sodelovanje, schengenski informacijski sistem, morske meje in vizume; ker sta morali državi za zaključek postopka schengenskega ocenjevanja poleg soočanja z izzivom upravljanja zunanjih meja temeljito prestrukturirati svoj sistem za nadzor meja in vlagati v povečanje zmogljivosti organov pregona; ker je v skladu z Aktom o pristopu iz leta 2005 edini pogoj za popolno uporabo schengenskega pravnega reda in s tem za odpravo kontrol na notranjih kopenskih, morskih in zračnih mejah uspešno zaključen postopek schengenskega ocenjevanja; ker so voditelji držav in vlad v Svetu že večkrat potrdili, da sta Romunija in Bolgarija pripravljeni na polno uporabo schengenskega pravnega reda, kar sta potrdila tudi Komisija in Parlament, nazadnje v sporočilu Komisije z dne 27. septembra 2017 in resoluciji Evropskega parlamenta z dne 30. maja 2018; |
| --- | --- |

B.

ker so strokovnjaki iz delovne skupine za schengensko evalvacijo potrdili, da so postopek schengenskega ocenjevanja za Bolgarijo in Romunijo zaključili in da sta državi pripravljeni na izvajanje vseh določb schengenskega pravnega reda, kar je potrdil tudi Svet v svojih sklepih z dne 9. in 10. junija 2011; ker je Svet v svojem osnutku sklepa z dne 8. julija 2011 potrdil, da so pogoji, potrebni za uporabo schengenskega pravnega reda, izpolnjeni na vseh področjih, ki se nanašajo na varstvo podatkov, zračne meje, kopenske meje, policijsko sodelovanje, schengenski informacijski sistem, morske meje in vizume; ker sta morali državi za zaključek postopka schengenskega ocenjevanja poleg soočanja z izzivom upravljanja zunanjih meja temeljito prestrukturirati svoj sistem za nadzor meja in vlagati v povečanje zmogljivosti organov pregona; ker je v skladu z Aktom o pristopu iz leta 2005 edini pogoj za popolno uporabo schengenskega pravnega reda in s tem za odpravo kontrol na notranjih kopenskih, morskih in zračnih mejah uspešno zaključen postopek schengenskega ocenjevanja; ker so voditelji držav in vlad v Svetu že večkrat potrdili, da sta Romunija in Bolgarija pripravljeni na polno uporabo schengenskega pravnega reda, kar sta potrdila tudi Komisija in Parlament, nazadnje v sporočilu Komisije z dne 27. septembra 2017 in resoluciji Evropskega parlamenta z dne 30. maja 2018;

| C. | ker je Svet v osnutku sklepa z dne 29. septembra 2010 predlagal polno uporabo schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji ter odpravo kontrol na notranjih kopenskih, morskih in zračnih mejah; ker je Parlament v zakonodajni resoluciji z dne 8. junija 2011 ta sklep odobril in pozval Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

C.

ker je Svet v osnutku sklepa z dne 29. septembra 2010 predlagal polno uporabo schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji ter odpravo kontrol na notranjih kopenskih, morskih in zračnih mejah; ker je Parlament v zakonodajni resoluciji z dne 8. junija 2011 ta sklep odobril in pozval Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če ga namerava bistveno spremeniti;

| D. | ker je predsedstvo Sveta septembra 2011 predstavilo predlog za delno uporabo določb schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji, in sicer odpravo kontrol zgolj na notranjih morskih in zračnih mejah, medtem ko je v zvezi s kopenskimi mejami predvidelo poznejše sprejetje ločenega sklepa; |
| --- | --- |

D.

ker je predsedstvo Sveta septembra 2011 predstavilo predlog za delno uporabo določb schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji, in sicer odpravo kontrol zgolj na notranjih morskih in zračnih mejah, medtem ko je v zvezi s kopenskimi mejami predvidelo poznejše sprejetje ločenega sklepa;

| E. | ker je Svet za pravosodje in notranje zadeve v sklepih večkrat potrdil zavezo, da bodo vse njegove prihodnje odločitve o odpravi kontrol na notranjih mejah v Bolgariji in Romuniji temeljile na dvostopenjskem pristopu; ker je Svet za pravosodje in notranje zadeve večkrat preložil sprejetje te odločitve; |
| --- | --- |

E.

ker je Svet za pravosodje in notranje zadeve v sklepih večkrat potrdil zavezo, da bodo vse njegove prihodnje odločitve o odpravi kontrol na notranjih mejah v Bolgariji in Romuniji temeljile na dvostopenjskem pristopu; ker je Svet za pravosodje in notranje zadeve večkrat preložil sprejetje te odločitve;

| F. | ker je Svet v sklepu z dne 12. oktobra 2017 Bolgariji in Romuniji odobril pasiven dostop do vizumskega informacijskega sistema; ker je v svojem osnutku sklepa z dne 18. aprila 2018 predlagal polno uporabo preostalih določb schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na schengenski informacijski sistem, v obeh državah članicah; |
| --- | --- |

F.

ker je Svet v sklepu z dne 12. oktobra 2017 Bolgariji in Romuniji odobril pasiven dostop do vizumskega informacijskega sistema; ker je v svojem osnutku sklepa z dne 18. aprila 2018 predlagal polno uporabo preostalih določb schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na schengenski informacijski sistem, v obeh državah članicah;

| G. | ker niti Akt o pristopu iz leta 2005 niti mehanizem schengenskega ocenjevanja ne predvidevata določitve različnih časovnih okvirov za odpravo kontrol na notranjih kopenskih, morskih in zračnih mejah; ker so bile vse predhodne širitve schengenskega območja sprejete z enotnim pravnim aktom; |
| --- | --- |

G.

ker niti Akt o pristopu iz leta 2005 niti mehanizem schengenskega ocenjevanja ne predvidevata določitve različnih časovnih okvirov za odpravo kontrol na notranjih kopenskih, morskih in zračnih mejah; ker so bile vse predhodne širitve schengenskega območja sprejete z enotnim pravnim aktom;

| H. | ker je schengensko območje edinstvena ureditev in eden največjih dosežkov Evropske unije, ki omogoča prosto gibanje ljudi na tem območju; ker so to omogočili različni izravnalni ukrepi, kot sta uvedba schengenskega informacijskega sistema (SIS) za okrepitev izmenjave informacij in vzpostavitev ocenjevalnega mehanizma za preverjanje izvajanja schengenskega pravnega reda v državah članicah in spodbujanje vzajemnega zaupanja v delovanje schengenskega območja; |
| --- | --- |

H.

ker je schengensko območje edinstvena ureditev in eden največjih dosežkov Evropske unije, ki omogoča prosto gibanje ljudi na tem območju; ker so to omogočili različni izravnalni ukrepi, kot sta uvedba schengenskega informacijskega sistema (SIS) za okrepitev izmenjave informacij in vzpostavitev ocenjevalnega mehanizma za preverjanje izvajanja schengenskega pravnega reda v državah članicah in spodbujanje vzajemnega zaupanja v delovanje schengenskega območja;

| I. | ker bi ohranitev mejnih kontrol na notranjih mejah v Uniji ali njihova ponovna uvedba na schengenskem območju zelo vplivala na življenje evropskih državljanov in vseh tistih, ki jim koristi načelo prostega gibanja znotraj EU, prav tako pa bi hudo ogrozila njihovo zaupanje v evropske institucije in povezovanje; ker bi to povzročilo neposredne operativne in naložbene stroške za čezmejne delavce, turiste, prevoznike v cestnem tovornem prometu in javne uprave ter bi ohromilo gospodarstvo držav članic in delovanje notranjega trga EU; ker ohranitev kontrol na notranjih mejah z Bolgarijo in Romunijo negativno vpliva na izvoz iz teh držav in uvoz vanje, pa tudi na prevoze iz nekaterih največjih pristanišč za civilno ladjevje in tovorni promet na jugu Evrope in v ta pristanišča, kar pomeni izgubo koristi in več izdatkov; ker bi stroški, povezani z uvedbo kontrol na mejah Evropske unije, po ocenah znašali od 0,05 milijarde EUR do 20 milijard EUR pri enkratnih stroških ter približno 2 milijardi EUR pri letnih operativnih stroških (6); |
| --- | --- |

I.

ker bi ohranitev mejnih kontrol na notranjih mejah v Uniji ali njihova ponovna uvedba na schengenskem območju zelo vplivala na življenje evropskih državljanov in vseh tistih, ki jim koristi načelo prostega gibanja znotraj EU, prav tako pa bi hudo ogrozila njihovo zaupanje v evropske institucije in povezovanje; ker bi to povzročilo neposredne operativne in naložbene stroške za čezmejne delavce, turiste, prevoznike v cestnem tovornem prometu in javne uprave ter bi ohromilo gospodarstvo držav članic in delovanje notranjega trga EU; ker ohranitev kontrol na notranjih mejah z Bolgarijo in Romunijo negativno vpliva na izvoz iz teh držav in uvoz vanje, pa tudi na prevoze iz nekaterih največjih pristanišč za civilno ladjevje in tovorni promet na jugu Evrope in v ta pristanišča, kar pomeni izgubo koristi in več izdatkov; ker bi stroški, povezani z uvedbo kontrol na mejah Evropske unije, po ocenah znašali od 0,05 milijarde EUR do 20 milijard EUR pri enkratnih stroških ter približno 2 milijardi EUR pri letnih operativnih stroških (6);

| J. | ker je ohranitev kontrol na notranjih mejah v Uniji ali njihova ponovna uvedba na schengenskem območju povezana z občutkom, da sta javni red in notranja varnost ogrožena, ne pa s trdnimi dokazi o dejanskem obstoju resne grožnje; ker se z odpravo nadzora na notranjih mejah kot posledico popolne uporabe schengenskega pravnega reda v državah članicah, ki so pred tem pristopile k EU ni povečala stopnja kriminala; ker je schengenska širitev leta 2007 povezana z nižjimi stopnjami kriminala v novih državah članicah, ki so pristopile k schengenski ureditvi, in v obstoječih schengenskih državah članicah ter ni povečala občutka negotovosti pri državljanih EU (7); |
| --- | --- |

J.

ker je ohranitev kontrol na notranjih mejah v Uniji ali njihova ponovna uvedba na schengenskem območju povezana z občutkom, da sta javni red in notranja varnost ogrožena, ne pa s trdnimi dokazi o dejanskem obstoju resne grožnje; ker se z odpravo nadzora na notranjih mejah kot posledico popolne uporabe schengenskega pravnega reda v državah članicah, ki so pred tem pristopile k EU ni povečala stopnja kriminala; ker je schengenska širitev leta 2007 povezana z nižjimi stopnjami kriminala v novih državah članicah, ki so pristopile k schengenski ureditvi, in v obstoječih schengenskih državah članicah ter ni povečala občutka negotovosti pri državljanih EU (7);

| 1. | opozarja, da sta Bolgarija in Romunija leta 2011 izpolnili vse pogoje, potrebne za polno uporabo schengenskega pravnega reda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje, da Svet sedem let pozneje še vedno ni sprejel sklepa o polni uporabi schengenskega pravnega reda v teh državah, čeprav sta ga Komisija in Parlament večkrat pozvala, naj to stori; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da predlog o razdelitvi odprave kontrol na notranjih mejah na dva pravna akta z namenom določitve različnih časovnih okvirov za odpravo kontrol na kopenskih, morskih in zračnih mejah pomeni znaten odmik od besedila osnutka sklepa Sveta z dne 29. septembra 2010, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da lahko Svet sklep o uporabi določb schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji sprejme le po posvetovanju s Parlamentom, ta obveznost pa izhaja iz člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005; ponovno poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril v svoji zakonodajni resoluciji z dne 8. junija 2011; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je zaskrbljen, da bi lahko uvedba dvostopenjskega pristopa negativno vplivala na prihodnjo širitev schengenskega območja; poudarja, da nedoseganje soglasja v Svetu postavlja pod vprašaj enotno uporabo določb Pogodb EU in verodostojnost EU, zaradi česar podpora javnosti skupnim politikam še naprej pada, saj kaže na neenako obravnavo držav članic in uvaja umetne delitve znotraj Unije; je zaskrbljen, saj take prakse prispevajo k porastu populizma in nacionalizma po vsej celini, kar je temeljni izziv za delovanje EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je prosto gibanje oseb prek notranjih meja, ki je posledica vključitve schengenskega pravnega reda v zakonodajni okvir EU, eden od največjih dosežkov EU; poudarja, da pomanjkljivosti v drugih politikah EU, kot je skupni evropski azilni sistem, ne bi smele negativno vplivati na delovanje in širitev schengenskega območja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja sprejetje sklepa Sveta z dne 12. oktobra 2017, s katerim je bil Bolgariji in Romuniji odobren pasiven dostop do vizumskega informacijskega sistema, ter predlog Sveta o izvajanju preostalih določb schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na schengenski informacijski sistem, v obeh državah članicah; obžaluje, da ta sklepa nista bila sprejeta takoj po potrditvi konca postopka schengenskega ocenjevanja leta 2011, temveč kot ad hoc ukrep za zagotovitev skladnosti s pogoji za izvajanje sistema vstopa/izstopa, ki naj bi bil po pričakovanjih pripravljen za izvajanje do leta 2020; meni, da sta ta pravna akta korak v smeri zapolnitve informacijskih vrzeli med državami članicami, ki schengenski pravni red uporabljajo v celoti, in državami, ki ga uporabljajo delno; odločno vztraja, da sprejetje teh aktov ne sme povzročiti nadaljnjega odlašanja pri odpravi kontrol na notranjih kopenskih, morskih in zračnih mejah; ugotavlja, da bosta Bolgarija in Romunija s sprejetjem teh sklepov imeli vse odgovornosti in obveznosti, ki jih prinaša polnopravno članstvo v schengenskem območju, ne pa tudi vseh koristi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da schengenski pravni red ni bil načrtovan tako, da bi veljal za države članice z različnimi pravnimi statusi; opozarja, da je treba zaradi dolgotrajnega neukrepanja Sveta v zakonodaji EU, ki ureja informacijske sisteme in sisteme upravljanja meja, jasno razlikovati med državami članicami, ki schengenski pravni red uporabljajo v celoti, in državami, ki ga uporabljajo delno; izraža zaskrbljenost, da se s tem pravno kodificira de facto vzporedni obstoj schengenskega območja s prostim gibanjem in schengenskega območja brez prostega gibanja, kar lahko privede do vrzeli pri izmenjavi podatkov, zakonodajnih pomanjkljivosti in nezadostne povezanosti med sistemi za pravosodje in notranje zadeve; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da v zvezi s polno uporabo schengenskega pravnega reda poleg pogojev, ki so določeni v Aktu o pristopu iz leta 2005, ne bi smeli uvajati dodatnih meril ali povezav z drugimi mehanizmi in politikami Unije, vključno z mehanizmom za sodelovanje in preverjanje in brez poseganja vanj; poziva države članice, naj se o širitvi schengenskega območja odločajo zgolj na podlagi izpolnjevanja ustreznih pogojev za uporabo schengenskega pravnega reda po koncu postopka schengenskega ocenjevanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Svet, naj na podlagi osnutka sklepa z dne 29. septembra 2010 (14142/2010) čim prej pripravi nov osnutek sklepa o polni uporabi določb schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji ter z enim samim aktom takoj sprejme odločitev o odpravi kontrol na notranjih kopenskih, morskih in zračnih mejah; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Svet, naj enako ravna tudi v primeru Hrvaške in potrdi polni pristop te države k schengenskemu območju takoj, ko bo uspešno zaključila ocenjevanje in bo izpolnjevala ustrezna merila; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  UL C 380 E, 11.12.2012, str. 160.

(2)  UL C 94 E, 3.4.2013, str. 13.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0228.

(4)  UL L 269, 19.10.2017, str. 39.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0253.

(6)  Van Ballegooij, W., „The Cost of Non-Schengen: Civil Liberties, Justice and Home Affairs aspects“, Cost of Non-Europe Report, (Stroški opustitve schengenske ureditve: vidiki državljanskih svoboščin, pravosodja in notranjih zadev, Poročilo o stroških neevrope), Oddelek za evropsko dodano vrednost, 2016, str. 32.

(7)  Prav tam, str. 28 in 31.

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/22

---

P8_TA(2018)0498

Vojaška mobilnost

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o vojaški mobilnosti (2018/2156(INI))

(2020/C 388/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju dokumenta z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki ga je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki ga je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 20. decembra 2013, 26. junija 2015, 15. decembra 2016, 9. marca 2017, 22. junija 2017, 20. novembra 2017, 14. decembra 2017 in 28. junija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 20. decembra 2013, 26. junija 2015, 15. decembra 2016, 9. marca 2017, 22. junija 2017, 20. novembra 2017, 14. decembra 2017 in 28. junija 2018,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. novembra 2017 in 25. junija 2018 o varnosti in obrambi v okviru globalne strategije EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. novembra 2017 in 25. junija 2018 o varnosti in obrambi v okviru globalne strategije EU,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. junija 2017 z naslovom Razmislek o prihodnosti evropske obrambe (COM(2017)0315), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. junija 2017 z naslovom Razmislek o prihodnosti evropske obrambe (COM(2017)0315),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice z dne 10. novembra 2017 o izboljšanju vojaške mobilnosti v Evropski uniji (JOIN(2017)0041), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice z dne 10. novembra 2017 o izboljšanju vojaške mobilnosti v Evropski uniji (JOIN(2017)0041),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice z dne 28. marca 2018 o akcijskem načrtu za vojaško mobilnost (JOIN(2018)0005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice z dne 28. marca 2018 o akcijskem načrtu za vojaško mobilnost (JOIN(2018)0005),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2017/2315 z dne 11. decembra 2017 o vzpostavitvi stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) in določitvi seznama vključenih držav članic (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2017/2315 z dne 11. decembra 2017 o vzpostavitvi stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) in določitvi seznama vključenih držav članic (1),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 6. marca 2018 o časovnem načrtu za izvajanje PESCO (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 6. marca 2018 o časovnem načrtu za izvajanje PESCO (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2018/340 z dne 6. marca 2018 o pripravi seznama projektov, ki se bodo razvijali v okviru PESCO (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2018/340 z dne 6. marca 2018 o pripravi seznama projektov, ki se bodo razvijali v okviru PESCO (3),

| — | ob upoštevanju skupne izjave predsednikov Evropskega sveta in Evropske komisije ter generalnega sekretarja zveze NATO z dne 8. julija 2016 in 10. julija 2018, skupnih nizov predlogov za izvajanje skupnih izjav, ki sta jih 6. decembra 2016 in 5. decembra 2017 potrdila Svet EU in Svet zveze NATO, ter poročil o napredku pri izvajanju teh izjav z dne 14. junija 2017 in 5. decembra 2017 ter 6. junija 2018, vključno z zadevnimi zaključki Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave predsednikov Evropskega sveta in Evropske komisije ter generalnega sekretarja zveze NATO z dne 8. julija 2016 in 10. julija 2018, skupnih nizov predlogov za izvajanje skupnih izjav, ki sta jih 6. decembra 2016 in 5. decembra 2017 potrdila Svet EU in Svet zveze NATO, ter poročil o napredku pri izvajanju teh izjav z dne 14. junija 2017 in 5. decembra 2017 ter 6. junija 2018, vključno z zadevnimi zaključki Sveta,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. decembra 2017 in 25. junija 2018 o izvajanju skupnih izjav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. decembra 2017 in 25. junija 2018 o izvajanju skupnih izjav,

| — | ob upoštevanju Bruseljske izjave o čezatlantski varnosti in solidarnosti in izjave z vrha zveze NATO v Bruslju, obeh z dne 11. julija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Bruseljske izjave o čezatlantski varnosti in solidarnosti in izjave z vrha zveze NATO v Bruslju, obeh z dne 11. julija 2018,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2016 o evropski obrambni uniji (4) in svoje resolucije z dne 13. junija 2018 o odnosih EU-NATO (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2016 o evropski obrambni uniji (4) in svoje resolucije z dne 13. junija 2018 o odnosih EU-NATO (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2017 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (SVOP) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2017 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (SVOP) (6),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenja Odbora za promet in turizem (A8-0372/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenja Odbora za promet in turizem (A8-0372/2018),

| A. | ker so temeljne vrednote, na katerih temelji EU – demokracija, spoštovanje človekovih pravic, načelo pravne države, mednarodni sistem, ki temelji na pravilih, in evropska enotnost, v časih geopolitičnih napetosti in razgradnje strateškega okolja na vse težjih preizkušnjah; |
| --- | --- |

A.

ker so temeljne vrednote, na katerih temelji EU – demokracija, spoštovanje človekovih pravic, načelo pravne države, mednarodni sistem, ki temelji na pravilih, in evropska enotnost, v časih geopolitičnih napetosti in razgradnje strateškega okolja na vse težjih preizkušnjah;

| B. | ker sta verodostojno odvračanje ter načrtovanje kriznega odziva in obrambe celinske Evrope odvisna od tega, kako hitro in učinkovito je sposobna razmestiti sile, vključno z zunanjimi zavezniškimi silami; |
| --- | --- |

B.

ker sta verodostojno odvračanje ter načrtovanje kriznega odziva in obrambe celinske Evrope odvisna od tega, kako hitro in učinkovito je sposobna razmestiti sile, vključno z zunanjimi zavezniškimi silami;

| C. | ker so se obrambne potrebe med mirovno dividendo po letu 1989 postopoma zmanjševale v smislu infrastrukture in mobilnosti sil v Evropi; |
| --- | --- |

C.

ker so se obrambne potrebe med mirovno dividendo po letu 1989 postopoma zmanjševale v smislu infrastrukture in mobilnosti sil v Evropi;

| D. | ker si EU ob polnem sodelovanju z zvezo NATO prizadeva za zagotavljanje varnosti po svetu, prispevanje k miru ter zunanji in notranji stabilnosti, pa tudi za varnost svojih državljanov in ozemelj, za kar ima na voljo edinstven in širok nabor politik, instrumentov in orodij za uresničevanje teh ambicij; |
| --- | --- |

D.

ker si EU ob polnem sodelovanju z zvezo NATO prizadeva za zagotavljanje varnosti po svetu, prispevanje k miru ter zunanji in notranji stabilnosti, pa tudi za varnost svojih državljanov in ozemelj, za kar ima na voljo edinstven in širok nabor politik, instrumentov in orodij za uresničevanje teh ambicij;

| E. | ker EU v skladu s cilji globalne strategije z izvajanjem skupne zunanje in varnostne politike prevzema vse večjo odgovornost za svojo varnost in obrambo ter vlogo, ki jo ima zlasti v svojem sosedstvu, a tudi širše, kot partnerica za mednarodni mir in varnost, pa tudi za svojo strateško avtonomijo; |
| --- | --- |

E.

ker EU v skladu s cilji globalne strategije z izvajanjem skupne zunanje in varnostne politike prevzema vse večjo odgovornost za svojo varnost in obrambo ter vlogo, ki jo ima zlasti v svojem sosedstvu, a tudi širše, kot partnerica za mednarodni mir in varnost, pa tudi za svojo strateško avtonomijo;

| F. | ker mora EU svojo strateško avtonomijo vzpostaviti z učinkovito zunanjo in varnostno politiko, s katero bo ohranila mir, preprečila konflikte in okrepila mednarodno varnost, hkrati pa skrbela za varnost svojih državljanov in ljudi, ki sodelujejo pri misijah skupne varnostne in obrambne politike, in s tem ščitila svoje interese in ubranila temeljne vrednote ter prispevala k resničnemu multilateralizmu; |
| --- | --- |

F.

ker mora EU svojo strateško avtonomijo vzpostaviti z učinkovito zunanjo in varnostno politiko, s katero bo ohranila mir, preprečila konflikte in okrepila mednarodno varnost, hkrati pa skrbela za varnost svojih državljanov in ljudi, ki sodelujejo pri misijah skupne varnostne in obrambne politike, in s tem ščitila svoje interese in ubranila temeljne vrednote ter prispevala k resničnemu multilateralizmu;

| G. | ker mora biti EU, da bi vzpostavila lastno odpornost in utrdila strateško avtonomijo na področju obrambe, boja proti terorizmu in kibernetske varnosti, sposobna odločati in ukrepati, ne da bi bila pri tem odvisna od zmogljivosti tretje strani; |
| --- | --- |

G.

ker mora biti EU, da bi vzpostavila lastno odpornost in utrdila strateško avtonomijo na področju obrambe, boja proti terorizmu in kibernetske varnosti, sposobna odločati in ukrepati, ne da bi bila pri tem odvisna od zmogljivosti tretje strani;

| H. | ker sta standardizacija in interoperabilnost na ravni infrastrukture in javnih naročil ključna pogoja za vzpostavitev strateške avtonomije, obrambne unije in učinkovite vojaške mobilnosti; |
| --- | --- |

H.

ker sta standardizacija in interoperabilnost na ravni infrastrukture in javnih naročil ključna pogoja za vzpostavitev strateške avtonomije, obrambne unije in učinkovite vojaške mobilnosti;

| I. | ker je lahko vojaška mobilnost učinkovita le, če pri tem sodelujejo in so ji predane vse države članice, ki učinkovito sodelujejo z zvezo NATO, pri čemer je treba upoštevati razpoložljive vire, potrebe in regionalne posebnosti posameznih držav članic in poskrbeti za skladnost z ustreznimi pobudami na ravni EU, da bi z usklajenimi in dopolnjujočimi se projekti izgradili učinkovito evropsko infrastrukturo za varnostne potrebe; |
| --- | --- |

I.

ker je lahko vojaška mobilnost učinkovita le, če pri tem sodelujejo in so ji predane vse države članice, ki učinkovito sodelujejo z zvezo NATO, pri čemer je treba upoštevati razpoložljive vire, potrebe in regionalne posebnosti posameznih držav članic in poskrbeti za skladnost z ustreznimi pobudami na ravni EU, da bi z usklajenimi in dopolnjujočimi se projekti izgradili učinkovito evropsko infrastrukturo za varnostne potrebe;

| J. | ker je vojaška mobilnost strateško in operativno sredstvo za vojaško ukrepanje, ki krepi strateško neodvisnost Unije tako, da olajšuje napotitve, prerazporeditve in podporo silam držav članic EU, s tem pa omogoča doseganje vojaških ambicij Unije; |
| --- | --- |

J.

ker je vojaška mobilnost strateško in operativno sredstvo za vojaško ukrepanje, ki krepi strateško neodvisnost Unije tako, da olajšuje napotitve, prerazporeditve in podporo silam držav članic EU, s tem pa omogoča doseganje vojaških ambicij Unije;

| K. | ker se EU sooča s hibridnimi in večstranskimi izzivi, ki prihajajo predvsem s skrajnega severa, vzhoda, Balkana in juga/Sredozemlja; ker je lahko hitrejša razporeditev sredstev in blaga na teh oseh (sever–jug, zahod–vzhod) ključna za verodostojni odziv; |
| --- | --- |

K.

ker se EU sooča s hibridnimi in večstranskimi izzivi, ki prihajajo predvsem s skrajnega severa, vzhoda, Balkana in juga/Sredozemlja; ker je lahko hitrejša razporeditev sredstev in blaga na teh oseh (sever–jug, zahod–vzhod) ključna za verodostojni odziv;

| L. | ker so se zavezniški voditelji na vrhu zveze NATO v Varšavi leta 2016 dogovorili, da bodo za dosego teh ciljev okrepili strategijo odvračanja in obrambe ter povečali pripravljenost sil za hiter odziv z „okrepljeno prednjo prisotnostjo“ in „prilagojeno prednjo prisotnostjo“; |
| --- | --- |

L.

ker so se zavezniški voditelji na vrhu zveze NATO v Varšavi leta 2016 dogovorili, da bodo za dosego teh ciljev okrepili strategijo odvračanja in obrambe ter povečali pripravljenost sil za hiter odziv z „okrepljeno prednjo prisotnostjo“ in „prilagojeno prednjo prisotnostjo“;

| M. | ker je vojaška mobilnost konkreten ukrep, ki ustreza potrebam Unije na področju varnosti in obrambe in spada v okvir skupne varnostne in obrambne politike; ker so kolektivna varnost in obramba držav članic EU ter njihova sposobnost za ukrepanje v kriznih razmerah v tujini odvisne predvsem od zmožnosti, da se zavezniške enote in civilno osebje za krizno upravljanje, material in oprema ene države lahko prosto in hitro premikajo po ozemlju druge države članice in zunaj EU; ker je 22 držav članic EU tudi zaveznic v zvezi NATO in so se zavezale h kolektivni obrambi, tako da imajo skupni sklop oboroženih sil in prometne infrastrukture; ker je treba načrtovane naložbe v prometno infrastrukturo bolje uskladiti s potrebami glede varnosti in obrambe; |
| --- | --- |

M.

ker je vojaška mobilnost konkreten ukrep, ki ustreza potrebam Unije na področju varnosti in obrambe in spada v okvir skupne varnostne in obrambne politike; ker so kolektivna varnost in obramba držav članic EU ter njihova sposobnost za ukrepanje v kriznih razmerah v tujini odvisne predvsem od zmožnosti, da se zavezniške enote in civilno osebje za krizno upravljanje, material in oprema ene države lahko prosto in hitro premikajo po ozemlju druge države članice in zunaj EU; ker je 22 držav članic EU tudi zaveznic v zvezi NATO in so se zavezale h kolektivni obrambi, tako da imajo skupni sklop oboroženih sil in prometne infrastrukture; ker je treba načrtovane naložbe v prometno infrastrukturo bolje uskladiti s potrebami glede varnosti in obrambe;

| N. | ker te premike pogosto otežujejo številne fizične, pravne in regulativne ovire, in sicer s povzročanjem znatnih zamud, s čimer se zlasti v kriznih razmerah spodkopava njihov namen; ker so evropske vojaške vaje, ki so jih v zadnjih letih izvajali pod okriljem zveze NATO, pokazale, kako zelo pomembna je primerna prometna infrastruktura za dosego vojaških ciljev; |
| --- | --- |

N.

ker te premike pogosto otežujejo številne fizične, pravne in regulativne ovire, in sicer s povzročanjem znatnih zamud, s čimer se zlasti v kriznih razmerah spodkopava njihov namen; ker so evropske vojaške vaje, ki so jih v zadnjih letih izvajali pod okriljem zveze NATO, pokazale, kako zelo pomembna je primerna prometna infrastruktura za dosego vojaških ciljev;

| O. | ker ima EU na voljo pomembne politike in orodja za pomoč državam članicam pri izpolnjevanju potreb po vojaški mobilnosti in mednarodnih obveznosti; |
| --- | --- |

O.

ker ima EU na voljo pomembne politike in orodja za pomoč državam članicam pri izpolnjevanju potreb po vojaški mobilnosti in mednarodnih obveznosti;

| P. | ker sta Komisija in podpredsednica Komisije/visoka predstavnica 28. marca 2018 objavili akcijski načrt o vojaški mobilnosti s časovnim razporedom ukrepov, ki jih morajo sprejeti EU in njene države članice; ker se je izvajanje začelo z opredelitvijo skupnih vojaških zahtev po vojaški mobilnosti znotraj in zunaj EU ter predstavitvijo predloga za financiranje vojaške mobilnosti v okviru instrumenta za povezovanje Evrope v naslednjem večletnem finančnem okviru, kar omogoča financiranje (civilno-vojaških) projektov z dvojno rabo; |
| --- | --- |

P.

ker sta Komisija in podpredsednica Komisije/visoka predstavnica 28. marca 2018 objavili akcijski načrt o vojaški mobilnosti s časovnim razporedom ukrepov, ki jih morajo sprejeti EU in njene države članice; ker se je izvajanje začelo z opredelitvijo skupnih vojaških zahtev po vojaški mobilnosti znotraj in zunaj EU ter predstavitvijo predloga za financiranje vojaške mobilnosti v okviru instrumenta za povezovanje Evrope v naslednjem večletnem finančnem okviru, kar omogoča financiranje (civilno-vojaških) projektov z dvojno rabo;

| Q. | ker je Svet s svojimi sklepi z dne 25. junija 2018 države članice pozval, naj na nacionalni ravni in v skladu z nacionalno zakonodajo držav članic, kakor hitro bo mogoče, najkasneje pa do leta 2024, sprejmejo ukrepe za večjo učinkovitost vojaške mobilnosti ter za poenostavitev s tem povezanih pravil in postopkov v skladu z akcijskim načrtom in vojaškimi zahtevami za vojaško mobilnost v EU in zunaj nje; |
| --- | --- |

Q.

ker je Svet s svojimi sklepi z dne 25. junija 2018 države članice pozval, naj na nacionalni ravni in v skladu z nacionalno zakonodajo držav članic, kakor hitro bo mogoče, najkasneje pa do leta 2024, sprejmejo ukrepe za večjo učinkovitost vojaške mobilnosti ter za poenostavitev s tem povezanih pravil in postopkov v skladu z akcijskim načrtom in vojaškimi zahtevami za vojaško mobilnost v EU in zunaj nje;

| R. | ker se je začel izvajati projekt stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) za vojaško mobilnost, s katerim naj bi dopolnili dejavnosti Komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice; ker bi moral ta prizadevanja dopolniti še en projekt PESCO za mrežo logističnih vozlišč v Evropi in podporo operacijam; ker je omogočanje dvojne rabe infrastrukture za te logistične potrebe izrednega pomena; ker so države članice poleg tega sprejele zaveze glede vojaške mobilnosti kot del bolj obvezujočih zavez, ki jih zahteva protokol PESCO; ker bi se bilo treba pri pripravi projektov PESCO usklajevati z zvezo NATO; ker obstaja potreba po projektu PESCO o izzivu mobilnosti, kar zadeva vojaške naloge iz člena 43(1) PEU, zlasti glede operacij prevoza po zraku in vodi; |
| --- | --- |

R.

ker se je začel izvajati projekt stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) za vojaško mobilnost, s katerim naj bi dopolnili dejavnosti Komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice; ker bi moral ta prizadevanja dopolniti še en projekt PESCO za mrežo logističnih vozlišč v Evropi in podporo operacijam; ker je omogočanje dvojne rabe infrastrukture za te logistične potrebe izrednega pomena; ker so države članice poleg tega sprejele zaveze glede vojaške mobilnosti kot del bolj obvezujočih zavez, ki jih zahteva protokol PESCO; ker bi se bilo treba pri pripravi projektov PESCO usklajevati z zvezo NATO; ker obstaja potreba po projektu PESCO o izzivu mobilnosti, kar zadeva vojaške naloge iz člena 43(1) PEU, zlasti glede operacij prevoza po zraku in vodi;

| S. | ker je Instrument za povezovanje Evrope (IPE) skupni in centralno upravljan program financiranja, ki je bil oblikovan za spodbujanje razvoja učinkovitega, trajnostnega in povezanega vseevropskega omrežja (TEN) na področju prometa, energetike in digitalnih storitev, osredotočen pa je na omogočanje čezmejnih povezav in odpravljanje ozkih grl ter prinaša jasno dodano vrednost EU pri omogočanju čezmejnega sodelovanja in usklajevanja; ker osnutek večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 v okviru postavke za prometni sektor v proračunski postavki za instrument IPE vključuje nova sredstva, namenjena potrebam vojaške mobilnosti, ker je zelo zaželeno, da se učinkovitost tega instrumenta ohrani in še poveča; |
| --- | --- |

S.

ker je Instrument za povezovanje Evrope (IPE) skupni in centralno upravljan program financiranja, ki je bil oblikovan za spodbujanje razvoja učinkovitega, trajnostnega in povezanega vseevropskega omrežja (TEN) na področju prometa, energetike in digitalnih storitev, osredotočen pa je na omogočanje čezmejnih povezav in odpravljanje ozkih grl ter prinaša jasno dodano vrednost EU pri omogočanju čezmejnega sodelovanja in usklajevanja; ker osnutek večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 v okviru postavke za prometni sektor v proračunski postavki za instrument IPE vključuje nova sredstva, namenjena potrebam vojaške mobilnosti, ker je zelo zaželeno, da se učinkovitost tega instrumenta ohrani in še poveča;

| T. | ker Evropska obrambna agencija vodi več projektov na področju vojaške mobilnosti, in sicer v zvezi z diplomatskimi dovoljenji in multimodalnimi prometnimi vozlišči v EU, pa tudi pred kratkim uvedene ad hoc programe o postopkih za pridobitev dovoljenja za čezmejne premike ter o harmonizaciji vojaških zahtev, povezanih s carino; ker je treba delo Evropske obrambne agencije jasno in dosledno uskladiti z delom Komisije in državam članicam tako pomagati pri dokončanju nekaterih vidikov akcijskega načrta; ker je treba v okviru postopka posvetovanja upoštevati potrebe, prednostne naloge in vojaške zahteve držav članic; |
| --- | --- |

T.

ker Evropska obrambna agencija vodi več projektov na področju vojaške mobilnosti, in sicer v zvezi z diplomatskimi dovoljenji in multimodalnimi prometnimi vozlišči v EU, pa tudi pred kratkim uvedene ad hoc programe o postopkih za pridobitev dovoljenja za čezmejne premike ter o harmonizaciji vojaških zahtev, povezanih s carino; ker je treba delo Evropske obrambne agencije jasno in dosledno uskladiti z delom Komisije in državam članicam tako pomagati pri dokončanju nekaterih vidikov akcijskega načrta; ker je treba v okviru postopka posvetovanja upoštevati potrebe, prednostne naloge in vojaške zahteve držav članic;

| U. | ker je bila vojaška mobilnost v skupnih predlogih za izvajanje skupne izjave nedavno opredeljena kot prednostno področje sodelovanja EU in zveze NATO in je bila ponovno potrjena kot prednostna naloga v novi skupni izjavi in Bruseljski izjavi o čezatlantski varnosti in solidarnosti; ker je zveza NATO posredovala EU svoje standarde v zvezi z vojaško mobilnostjo, vključno s splošnimi parametri zveze NATO za prometno infrastrukturo; |
| --- | --- |

U.

ker je bila vojaška mobilnost v skupnih predlogih za izvajanje skupne izjave nedavno opredeljena kot prednostno področje sodelovanja EU in zveze NATO in je bila ponovno potrjena kot prednostna naloga v novi skupni izjavi in Bruseljski izjavi o čezatlantski varnosti in solidarnosti; ker je zveza NATO posredovala EU svoje standarde v zvezi z vojaško mobilnostjo, vključno s splošnimi parametri zveze NATO za prometno infrastrukturo;

| V. | ker se zveza NATO prek načrta za izvajanje področja pristojnosti vrhovnega poveljnika zavezniških sil za Evropo, zlasti s prilagajanjem zakonodaje in postopkov, krepitvijo vodenja in nadzora, povečevanjem prometnih zmogljivosti in posodobitvijo infrastrukture, osredotoča tudi na izboljšanje svojih logističnih zmogljivosti; v zvezi s tem je seznanjen z ustanovitvijo dveh novih poveljstev, skupnega poveljstva zavezniških sil v Norfolku in skupnega poveljstva za podporo in izvajanje operacij v Ulmu; |
| --- | --- |

V.

ker se zveza NATO prek načrta za izvajanje področja pristojnosti vrhovnega poveljnika zavezniških sil za Evropo, zlasti s prilagajanjem zakonodaje in postopkov, krepitvijo vodenja in nadzora, povečevanjem prometnih zmogljivosti in posodobitvijo infrastrukture, osredotoča tudi na izboljšanje svojih logističnih zmogljivosti; v zvezi s tem je seznanjen z ustanovitvijo dveh novih poveljstev, skupnega poveljstva zavezniških sil v Norfolku in skupnega poveljstva za podporo in izvajanje operacij v Ulmu;

| W. | ker bodo leta 2019 tri četrtine držav, ki so vključene v okvir in razmeščajo sile v okviru okrepljene prednje prisotnosti zveze NATO na vzhodnem boku, države zunaj EU; ker so stalna prisotnost na celini in okrepitve iz ZDA, Kanade in Združenega kraljestva odločilnega pomena za varnost Evrope; |
| --- | --- |

W.

ker bodo leta 2019 tri četrtine držav, ki so vključene v okvir in razmeščajo sile v okviru okrepljene prednje prisotnosti zveze NATO na vzhodnem boku, države zunaj EU; ker so stalna prisotnost na celini in okrepitve iz ZDA, Kanade in Združenega kraljestva odločilnega pomena za varnost Evrope;

| X. | ker bo predhodno razmeščanje vojaških logističnih zalog, vključno s strelivom in gorivom, pomagalo ublažiti nekatere pritiske na področju mobilnosti; |
| --- | --- |

X.

ker bo predhodno razmeščanje vojaških logističnih zalog, vključno s strelivom in gorivom, pomagalo ublažiti nekatere pritiske na področju mobilnosti;

| Y. | ker bodo morale kljub vsem tem institucionalnim ukrepom za glavne izboljšave zmogljivosti vojaške mobilnosti poskrbeti države članice EU, ki morajo prilagoditi svojo nacionalno infrastrukturo in regulativna okolja; ker bo morala biti v to zaradi obsega vprašanj, ki jih je treba obravnavati, vključena celotna uprava; ker je treba ta splošna prizadevanja izvajati ob polnem spoštovanju nacionalnih postopkov odločanja in ustavnih zahtev posameznih držav članic EU, pri tem pa upoštevati tudi zahteve glede vojaške mobilnosti, ki so bile opredeljene pri sodelovanju EU z zvezo NATO; |
| --- | --- |

Y.

ker bodo morale kljub vsem tem institucionalnim ukrepom za glavne izboljšave zmogljivosti vojaške mobilnosti poskrbeti države članice EU, ki morajo prilagoditi svojo nacionalno infrastrukturo in regulativna okolja; ker bo morala biti v to zaradi obsega vprašanj, ki jih je treba obravnavati, vključena celotna uprava; ker je treba ta splošna prizadevanja izvajati ob polnem spoštovanju nacionalnih postopkov odločanja in ustavnih zahtev posameznih držav članic EU, pri tem pa upoštevati tudi zahteve glede vojaške mobilnosti, ki so bile opredeljene pri sodelovanju EU z zvezo NATO;

| Z. | ker sta akcijski načrt za vojaško mobilnost in pilotna analiza, ki jo je leta 2017 za države koridorja vseevropskega prometnega omrežja Severno morje-Baltik začelo estonsko predsedstvo, pokazala, da največja višina in dovoljeno odstopanje mase vozil za številne cestne mostove nista ustrezna za vojaška vozila ter da je nosilnost premajhna, da bi se vojaška oprema izrednih velikosti prevažala po železnici; |
| --- | --- |

Z.

ker sta akcijski načrt za vojaško mobilnost in pilotna analiza, ki jo je leta 2017 za države koridorja vseevropskega prometnega omrežja Severno morje-Baltik začelo estonsko predsedstvo, pokazala, da največja višina in dovoljeno odstopanje mase vozil za številne cestne mostove nista ustrezna za vojaška vozila ter da je nosilnost premajhna, da bi se vojaška oprema izrednih velikosti prevažala po železnici;

| 1. | poudarja, da je vojaška mobilnost osrednje strateško orodje, ki omogoča, da EU učinkovito sledi svojim interesom na področju varnosti in obrambe in jih dopolnjuje z drugimi organizacijami, kot je zveza NATO, zato je ne bi smeli omejiti zgolj na odpravljanje fizičnih, pravnih in infrastrukturnih ovir; poudarja, da je treba vojaško mobilnost izboljšati, da bi se hitro okrepile zmogljivosti zveze NATO, s čimer bi se povečala naša kolektivna varnost in morebiti povečal prispevek EU k mednarodni varnosti in stabilnosti; pozdravlja, da v zadnjem času vsi pomembni akterji namenjajo več pozornosti vojaški mobilnosti; ugotavlja, da ta krepi pripravljenost Evrope in bolje odvrača morebitne nasprotnike in krizne razmere, obenem pa pomaga dosegati ambiciozne cilje EU na področju obrambne in varnostne politike, vključno s politično, operativno in industrijsko strateško avtonomijo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je oblikovanje akcijskega načrta o vojaški mobilnosti v Uniji del širšega cilja, da se izboljša mobilnost v EU in obenem obravnavajo izzivi za logistiko in mobilnost iz skupne varnostne in obrambne politike; zaradi česar je nujna uskladitev čezmejnih in carinskih standardov in predpisov ter upravnih in zakonodajnih postopkov; poudarja, da je vloga skupnih podjetij EU bistvena za uskladitev upravnih in zakonodajnih postopkov, tako za instrument IPE kot tudi za akcijski načrt o vojaški mobilnosti; upa, da bo dvojna mobilnost s svojim proračunskim prispevkom in zadovoljitvijo novih in prihodnjih potreb pozitivno prispevala k razvoju instrumenta IPE; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da spodbujanje evropske obrambne unije ter izkoriščanje strateške avtonomije in prilagodljivosti ne bi smeli voditi do povečanja napetosti v odnosih EU s strateško pomembnimi regionalnimi akterji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je uresničevanje vojaške mobilnosti v Evropi projekt, ki temelji predvsem na izraženi zavezanosti in politični volji držav članic, EU pa bi morala prispevati z usmerjanjem procesa, tako da določi okvir za zahteve, zagotavlja sredstva, pripravlja protokole za učinkovito premikanje tehnične opreme in človeških virov, spodbuja sodelovanje in zagotavlja forume za izmenjavo najboljše prakse, informacij in izkušenj, pri katerih bi sodelovali civilni in vojaški organi; poudarja, da bo učinkovita vojaška mobilnost koristila vsem državam članicam, saj bo izboljšala njihovo povezljivost na vojaškem in civilnem področju; poudarja, da je treba spoštovati nacionalne postopke odločanja in ustavna pravila vseh držav članic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, kako pomembno je zaradi vloge, ki jo ima EU kot svetovni akter, spodbujati medsektorsko sodelovanje (sinergije) med državami članicami, da bi razvili učinkovito, interoperabilno, varno, multimodalno, pametno in trajnostno dvojno mobilnost, ki bo kos novim izzivom digitalizacije prometa (avtomobilizma in povezljivosti), ter zanesljivo izpolnjevati obveznosti in odgovornosti na področju dvojne logistike (civilne in obrambne); |
| --- | --- |

5.

| 6. | močno podpira poziv Sveta, naj države članice do konca leta 2019 pripravijo nacionalne načrte za vojaško mobilnost ter jih prednostno izvajajo; pozdravlja druge ukrepe, dogovorjene v zaključkih Sveta v okviru globalne strategije EU z dne 25. junija 2018, in poziva države članice, naj upoštevajo v njih določene roke; poudarja, da bi uspešna prizadevanja za spodbujanje vojaške mobilnosti državam članicam omogočila, da se posvetijo učinkovitemu uresničevanju nacionalnih in skupnih evropskih obrambnih načrtov ter se učinkovito udeležujejo skupnih vaj, usposabljanja in misij ter operacij v okviru skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja pomen mobilnosti pri odzivanju na krize, tj. potrebe po hitri in učinkoviti razmestitvi zmogljivosti za misije in operacije, da bi EU še naprej zanesljivo zagotavljala varnost in ohranjala mir, se učinkovito spopadala z naravnimi nesrečami, humanitarnimi krizami in vojaškimi nalogami iz člena 43(1) PEU, opisanimi v ponazoritvenih scenarijih, ter ustrezno izvajala klavzule o vzajemni pomoči in solidarnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da bo učinkovita politika vojaške mobilnosti okrepila misije skupne varnostne in obrambne politike pod vodstvom EU glede na njihovo mednarodno razsežnost in cilj ohranjanja miru, če se bodo povečale sinergije med obrambnimi potrebami ter zmogljivost EU za odziv na izredne razmere, večja vojaška mobilnost pa bi morala koristiti tudi humanitarnim misijam in odzivom na naravne nesreče v EU; ugotavlja, da so misije na področju kolektivne obrambe ter nacionalne in evropske misije in operacije za upravljanje kriz tiste, ki bi jim večja vojaška mobilnost v EU in zunaj nje najbolj koristila; zato poudarja, da bo napredek na tem področju pomagal prav tistim državam članicam EU, ki so tudi članice zveze NATO, da izpolnijo zaveze iz člena 5; poudarja posebno vlogo, ki jih imajo nevtralne države članice; vseeno priznava, da za države članice EU v skladu s členom 42(7) PEU tudi jasno velja obveznost zagotavljanja pomoči in podpore z vsemi sredstvi, ki jih imajo na voljo, če je država članica žrtev oboroženega napada na svojem ozemlju, kar je v skladu z obveznostmi v okviru zveze NATO; |
| --- | --- |

8.

| 9. | priznava, da je treba temeljito proučiti, kateri deli EU ali katere države članice potrebujejo več naložb v vojaško mobilnost ter so bolj izpostavljeni tveganju zunanjih varnostnih groženj; |
| --- | --- |

9.

| 10. | priznava zapleteno naravo izziva, ki med drugim vključuje vprašanja o gradnji infrastrukture, skupnih standardih, prometnih predpisih, carinah, davkih in dovoljenjih za premikanje, pa tudi vse ravni oblasti, od občinskih uprav do mednarodnih organizacij; pri tem poziva k sprejetju okvirov, s katerimi bi na vseh ravneh združili vojaške in civilne akterje, tudi iz zveze NATO in njenih partneric, da bi razpravljali o pomembnih vprašanjih ter tako zagotovili dodano vrednost in učinkovito usklajevanje in izvajanje, ter poudarja, da morajo države članice vlagati v skupno izobraževanje osebja na upravni in institucionalni ravni, da bi dosegle čim boljše rezultate; pozdravlja zavezo Evropske komisije, da bo do konca leta 2018 preučila možnosti za poenotenje in poenostavitev carinskih postopkov; poudarja, da je medinstitucionalno sodelovanje ustreznih organizmov in agencij med državami članicami bistvenega pomena za uskladitev zakonodaje v EU; vztraja, da je treba odobriti posebno usklajevanje in izmenjavo izkušenj v primeru dvojne rabe infrastrukture za nevarno blago, da se zmanjša nevarnost nesreč in hkrati optimizira varnost celotnega omrežja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da se je količina razpoložljivih tirnih vozil, zlasti prekucnih vagonov, za premikanje težke opreme in vozil v kratkem času močno zmanjšala; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznava, da delovanje v tako zapletenem okolju povzroča številne težave zaradi podvajanja in usklajevanja ter tako nastalih stroškov, kar lahko bistveno ogrozi celotni projekt, če se ne upravlja ustrezno; priznava, da ima EU v prometnem sektorju že izkušnje z dvojnim sodelovanjem, na primer s projektom enotno evropsko nebo; poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo učinkovit okvir za sodelovanje; poudarja, da bo za izvajanje projektov vojaške mobilnosti potrebno tesnejše sodelovanje med državami članicam ter da bo treba nameniti prednost sodelovanju med civilnim in vojaškim področjem; poudarja potrebo po usklajevanju s projekti na področju vojaške mobilnosti, pripravljenimi v okviru PESCO, ter projekti, ki se izvajajo v okviru evropskega obrambnega sklada; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zato poudarja, da so razumevanje skupnega strateškega cilja, razvoj skupnega načrta in sodelovanje med državami članicami ključni za uspeh; poudarja, da je usklajeno vojaško načrtovanje nujno za učinkovito strateško avtonomijo, ter da mora temeljiti na standardizaciji in interoperabilnosti opreme in orožja, pa tudi na strateški doktrini ter postopkih poveljevanja in nadzora; pri tem pozdravlja akcijski načrt o vojaški mobilnosti, v katerem so opisani konkretni ukrepi za različne institucionalne akterje in države članice EU ter ki priznava strateško vlogo vseevropskega prometnega omrežja; pozdravlja zaveze, ki so jih sprejele države članice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | izraža obžalovanje, da akcijski načrt pravzaprav opisuje pristop od spodaj navzgor z zgolj omejeno strateško vizijo o tem, katere konkretne obrambne cilje želi EU z različnimi dejavnostmi, opisanimi v akcijskem načrtu, doseči; v zvezi s tem obžaluje, da še vedno nimamo bele knjige EU o obrambi, s katero bi uresničili ta splošni namen; vseeno verjame, da ima sedanji pristop precej prednosti in bo služil interesom vseh držav članic EU, tako nevtralnih držav kot tudi tistih držav članic EU, ki bodo nastopale v vlogi zaveznic zveze NATO; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da bi morale institucije EU in države članice spoštovati ambiciozni časovni razpored iz akcijskega načrta, da bi zagotovili čimprejšnjo zapolnitev obstoječih vrzeli v mobilnosti in dosegli ambiciozno raven ciljev obrambne in varnostne politike; pozdravlja pozive iz akcijskega načrta k izboljšanju vojaške mobilnosti z upoštevanjem hibridnih groženj, zlasti za prometno in kritično infrastrukturo, ter k izboljšanju odpornosti prometne infrastrukture na hibridne grožnje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je seznanjen z napredkom, doseženim pri razvoju vojaških zahtev za vojaško mobilnost v EU in zunaj nje, zlasti v zvezi z infrastrukturo z dvojno rabo, in pozdravlja tesno sodelovanje držav članic v vseh fazah procesa, vodilno vlogo Nizozemske v zvezi s projektom PESCO, pa tudi vložek, ki ga zagotavlja zveza NATO; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja predlog Komisije o uporabi instrumenta za povezovanje Evrope in znatnih sredstev, predvidenih za projekte vojaške mobilnosti z dvojno rabo, da bi infrastrukturo prilagodili tako, da bo upoštevala dvojne potrebe; meni, da je dvojna raba infrastrukture bistven pogoj za to, da lahko akcijski načrt in sredstva za vojaško mobilnost koristijo tudi civilnemu prometnemu omrežju; šteje izvajanje akcijskega načrta za priložnost, da se zmogljivost omrežja poveča v korist civilnemu prometnemu omrežju in spodbujajo multimodalne povezave; pozdravlja poziv k oceni in prilagoditvi vseevropskega prometnega omrežja, da bi zajemalo tudi ugotovljene vojaške zahteve, ki bodo veljale tudi za nove projekte na področju civilnega prometa, zlasti za letališča, pristanišča, avtoceste in železnice ter intermodalna vozlišča na ključnih koridorjih; zato opozarja, da je treba v sodelovanju z državami članicami vzpostaviti seznam nacionalne infrastrukture in koridorjev, pri tem pa upoštevati vojaške posebnosti držav članic; ugotavlja, da bi moral biti razvoj projektov z dvojno rabo trajnosten in v skladu z okoljskimi standardi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bi bilo treba zaradi optimizacije porabe sredstev EU v vse prometne projekte skupnega interesa, ki se financirajo iz instrumenta IPE, po potrebi že na začetku vključiti zahteve glede vojaške mobilnosti, s čimer bi se izognili nepotrebni nadgradnji infrastrukture v poznejši fazi in s tem negospodarni porabi sredstev; meni, da bi bilo treba pri financiranju iz sredstev instrumenta IPE, namenjenih vojaški mobilnosti, kadar je to mogoče, dati prednost multimodalnim projektom, ker najbolj povečujejo možnosti za dvojno rabo, ter čezmejnim projektom, ker prispevajo k vzpostavitvi obstoječih manjkajočih povezav in odpravi ozkih grl, ki so trenutno glavne fizične ovire za hitro in nemoteno mobilnost, tako za civiliste kot za premike vojakov in težke vojaške opreme; poudarja, da je treba pri postopku opredelitve odsekov omrežja TEN-T, primernih za vojaški prevoz, brezpogojno povečati civilne in vojaške sinergije ter upoštevati načelo dvojne rabe; meni, da bi utegnile dodatne naložbe v omrežje prinesti precejšnje koristi za vojaško mobilnost, obenem pa prispevati k dovršitvi osrednjega vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) do leta 2030 in dopolnilnega omrežja do leta 2050; poudarja, da bi moralo biti mogoče sredstva, namenjena vojaški mobilnosti, uporabiti za povečanje vojaške mobilnosti za prilagoditev prometne infrastrukture v osrednjih in dopolnilnih omrežjih TEN-T; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podpira odločitev, da se sredstva za vojaško mobilnost dodelijo v okviru centraliziranega upravljanja instrumenta IPE, z jasnim ciljem glede mobilnosti z dvojno rabo; je seznanjen s predhodnimi ukrepi iz akcijskega načrta; poziva Komisijo, naj do 31. decembra 2019 sprejme delegirane akte, v katerih bi dodatno opredelila vojaške zahteve, seznam delov TEN-T, primernih za vojaški transport in seznam prednostnih infrastrukturnih projektov z dvojno rabo ter določila postopke ocenjevanja upravičenosti ukrepov, povezanih z vojaško mobilnostjo in merili za dodelitev; |
| --- | --- |

19.

| 20. | želi spomniti, da so bile različne tehnologije, ki se uporabljajo v obrambnem sektorju, uspešno prenesene v civilni sektor; poudarja, da sta vzpostavitev inteligentnega prometnega sistema, ki se opira na sisteme telematskih aplikacij, kot sta ERTMS in SESAR, in uporaba tehnologij, povezanih s sistemi Galileo/Egnos/GOVSATCOM, eden največjih prihodnjih izzivov za civilni prometni sektor; zato meni, da bi bilo treba pri prihodnjih revizijah akcijskega načrta preučiti tudi možnost, da bi v civilnem prometu reševanje teh izzivov temeljilo na vojaških odzivih nanje, na primer na področju kibernetske varnosti in varne komunikacije; poziva k nadaljnjim ukrepom za povečanje sodelovanja in zaupanja med akterji na področju kibernetske varnosti in obrambe ter za okrepitev sodelovanja v okviru PESCO; poudarja potrebo po nadaljnjem razvoju skupnega omrežja za boj proti hibridnim grožnjam, da bi se zagotovila odpornost infrastruktur, ki so strateške v smislu prizadevanj za izboljšanje vojaške mobilnosti v EU; pozdravlja pomen prizadevanja institucij EU za posodobitev predpisov za nadzor nad izvozom blaga z dvojno rabo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | priznava pomen morebitnih predlogov za ureditev prevoza nevarnega blaga za vojaško uporabo, posodobitev carinskega zakonika EU in prilagoditev pravil o DDV; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pri tem pozdravlja izmenjavo informacij in najboljše prakse med vojaškimi in civilnimi akterji ter poudarja potrebo po skupnih prizadevanjih za določitev enotnega izhodišča za urejanje prevoza nevarnega blaga za vojaško uporabo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da je v akcijskem načrtu opredeljeno precejšnje število nalog, ki jih je treba opraviti na ravni držav članic, ter da morata Evropska obrambna agencija in Komisija v ta namen zagotoviti podporo in smernice za njihovo hitro in učinkovito izvajanje; opozarja na potrebo po enotnem in prilagojenem carinskem in davčnem okviru, zlasti za DDV; poudarja predvsem, kako pomembno je doseči dogovor o harmoniziranih pravilih za dovoljenja za čezmejne premike, ki močno ovirajo hitre premike; meni, da bi morale države članice sodelovati, da bi povečale učinkovitost čezmejne dvojne rabe in zmanjšale upravne stroške; v zvezi s tem podpira prizadevanja, da bi do konca leta 2019 skrajšali roke za prečkanje meja, v ta namen pa naj se v petih dneh izdajo diplomatska dovoljenja za kopenske, pomorske in zračne premike, razmisli pa naj se tudi o tem, da bi bil za enote za hitro odzivanje ta rok še krajši; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podpira odločitev držav članic, da se pridružijo projektu PESCO, da bi se vojaška mobilnost vključila na prvotni seznam 17 prednostnih projektov, ki bodo v okviru tega sodelovanja pripravljeni; pri tem poudarja, da bi projekt PESCO o vojaški mobilnosti lahko postal uporabno orodje za usklajevanje prizadevanj držav članic, predvidenih v akcijskem načrtu, ter drugih dejavnosti, ki presegajo neposredne pristojnosti EU; meni, da je ta delitev dela, ki jo spremlja ustrezno usklajevanje, bistvenega pomena, če želimo, da bi projekt PESCO zagotavljal dodano vrednost; pozdravlja tudi bolj zavezujoče zaveze glede poenostavitve čezmejnega vojaškega prevoza, izražene v uradnem obvestilu o projektu PESCO; poziva države članice, naj dejavno sodelujejo v projektu PESCO za vojaško mobilnost; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja pomen ustreznega obveščanja lokalnih skupnosti o načrtovanju in vplivu pomembnejše infrastrukture na vojaško mobilnost, ter njihovem vključevanju v načrtovanje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da EU nazadnje lahko le dopolni prizadevanja držav članic; poudarja, da je uspeh pravzaprav odvisen od tega, kako države članice sprejemajo in so sposobne izvajati pristop na vseh ravneh uprave, da bi rešile ustrezna vprašanja; poudarja pomen politične zavezanosti držav članic uresničevanju delujoče vojaške mobilnosti v EU in zunaj nje; poudarja, da je za uspeh vojaške mobilnosti potrebno sodelovanje in usklajevanje z vsemi zaveznicami zveze NATO; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja novo skupno izjavo o sodelovanju EU in zveze NATO ter Bruseljsko izjavo o čezatlantski varnosti in solidarnosti in poudarja, da je v obeh poudarek na vprašanjih vojaške mobilnosti; pozdravlja tudi nove pobude zveze NATO, zlasti načrt za izvajanje področja pristojnosti vrhovnega poveljnika zavezniških sil za Evropo; v zvezi s tem pozdravlja delo zveze NATO na področju zagotavljanja vojaške mobilnosti ter EU in NATO poziva, naj preprečita nepotrebno podvajanje prizadevanj; poudarja pomen pristanišč kot vezi Unije z njenimi zavezniki iz zveze NATO ter za prevoz po morju na kratkih razdaljah v Evropi; poudarja pomen preglednosti in obveščanja o pobudah EU na področju obrambe, vključno s stalnim strukturnim sodelovanjem z Združenimi državami Amerike in drugimi zaveznicami zveze NATO, da bi preprečili kakršne koli napačne razlage, in pozdravlja pobude EU na področju obrambe za krepitev evropskega stebra v okviru zavezništva zveze NATO; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zato poziva EU, njene države članice in zvezo NATO, naj okrepijo sodelovanje in usklajevanje, tudi z uporabo sredstev za skupne projekte, povečanjem politične prilagodljivosti, formaliziranjem odnosa med EU in zvezo NATO, razširitvijo področij sodelovanja in obsežnejšo izmenjavo informacij, če je to v skladu z varnostnimi interesi EU, da bi zagotovili sinergije; izraža upanje, da bodo čim prej odpravljene ovire za izmenjavo zaupnih informacij med obema organoma in bo mogoče tesnejše sodelovanje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, agencijam EU na področju obrambe, generalnemu sekretarju zveze NATO ter vladam in parlamentom držav članic EU in zveze NATO. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  UL L 331, 14.12.2017, str. 57.

(2)  UL C 88, 8.3.2018, str. 1.

(3)  UL L 65, 8.3.2018, str. 24.

(4)  UL C 224, 27.6.2018, str. 18.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0257.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0492.

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/30

---

P8_TA(2018)0499

Nova evropska agenda za kulturo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o novi evropski agendi za kulturo (2018/2091(INI))

(2020/C 388/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju socialnega vrha za pravična delovna mesta in rast, ki je potekal v Göteborgu 17. novembra 2017, Agende voditeljev o izobraževanju in kulturi iz novembra 2017 ter sklepov Evropskega sveta z dne 14. decembra 2017 o socialni razsežnosti Unije, izobraževanju in kulturi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju socialnega vrha za pravična delovna mesta in rast, ki je potekal v Göteborgu 17. novembra 2017, Agende voditeljev o izobraževanju in kulturi iz novembra 2017 ter sklepov Evropskega sveta z dne 14. decembra 2017 o socialni razsežnosti Unije, izobraževanju in kulturi,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 z naslovom Spodbujanje evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev kot virov gospodarske rasti in delovnih mest (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 z naslovom Spodbujanje evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev kot virov gospodarske rasti in delovnih mest (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2016 o skladni politiki EU za kulturno in kreativno industrijo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2016 o skladni politiki EU za kulturno in kreativno industrijo (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o kulturnih industrijah v Evropi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o kulturnih industrijah v Evropi (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2007 o socialnem statusu umetnikov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2007 o socialnem statusu umetnikov (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o kulturnih razsežnostih zunanjega delovanja EU (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o kulturnih razsežnostih zunanjega delovanja EU (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 z naslovom Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 z naslovom Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o vlogi medkulturnega dialoga, kulturne raznolikosti in izobraževanja pri spodbujanju temeljnih vrednot EU (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o vlogi medkulturnega dialoga, kulturne raznolikosti in izobraževanja pri spodbujanju temeljnih vrednot EU (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o učenju o EU v šolah (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o učenju o EU v šolah (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o evropski kulturni agendi v času globalizacije (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o evropski kulturni agendi v času globalizacije (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2018 o strukturnih in finančnih ovirah za dostop do kulture (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2018 o strukturnih in finančnih ovirah za dostop do kulture (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. marca 2017 o izvajanju Uredbe (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. marca 2017 o izvajanju Uredbe (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (12),

| — | ob upoštevanju Konvencije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki jo je Organizacija združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO) sprejela 20. oktobra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki jo je Organizacija združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO) sprejela 20. oktobra 2005,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Sveta Evrope o vrednosti kulturne dediščine za družbo (konvencija iz Fara) z dne 27. oktobra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Sveta Evrope o vrednosti kulturne dediščine za družbo (konvencija iz Fara) z dne 27. oktobra 2005,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (13),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 16. novembra 2007 o Evropski agendi za kulturo (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 16. novembra 2007 o Evropski agendi za kulturo (14),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 23. decembra 2014 o delovnem načrtu za področje kulture (2015–2018) (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 23. decembra 2014 o delovnem načrtu za področje kulture (2015–2018) (15),

| — | ob upoštevanju delovnega načrta EU za področje kulture za obdobje 2015–2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega načrta EU za področje kulture za obdobje 2015–2018,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 27. maja 2015 o povezovanju kulturnih in ustvarjalnih sektorjev z drugimi sektorji za spodbujanje inovacij, ekonomske vzdržnosti in socialnega vključevanja (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 27. maja 2015 o povezovanju kulturnih in ustvarjalnih sektorjev z drugimi sektorji za spodbujanje inovacij, ekonomske vzdržnosti in socialnega vključevanja (16),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednice Komisije / visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. junija 2016 z naslovom Oblikovanje strategije EU za mednarodne kulturne povezave (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednice Komisije / visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. junija 2016 z naslovom Oblikovanje strategije EU za mednarodne kulturne povezave (JOIN(2016)0029),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o izvajanju evropske agende za kulturo (COM(2010)0390), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o izvajanju evropske agende za kulturo (COM(2010)0390),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 27. aprila 2010 z naslovom Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 27. aprila 2010 z naslovom Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (COM(2010)0183),

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu kulturne dediščine (2018) (COM(2016)0543), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu kulturne dediščine (2018) (COM(2016)0543),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. septembra 2012 z naslovom Spodbujanje kulturnih in ustvarjalnih sektorjev za rast in delovna mesta v EU (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. septembra 2012 z naslovom Spodbujanje kulturnih in ustvarjalnih sektorjev za rast in delovna mesta v EU (COM(2012)0537),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. decembra 2012 o vsebini na enotnem digitalnem trgu (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. decembra 2012 o vsebini na enotnem digitalnem trgu (COM(2012)0789),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. julija 2014 z naslovom Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. julija 2014 z naslovom Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo (COM(2014)0477),

| — | ob upoštevanju poročila za leto 2012, ki ga je pripravila delovna skupina strokovnjakov držav članic EU o dostopu do kulture, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila za leto 2012, ki ga je pripravila delovna skupina strokovnjakov držav članic EU o dostopu do kulture,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. decembra 2010 o odstranjevanju čezmejnih davčnih ovir za državljane EU (COM(2010)0769), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. decembra 2010 o odstranjevanju čezmejnih davčnih ovir za državljane EU (COM(2010)0769),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. novembra 2011 o dvojnem obdavčevanju na enotnem trgu (COM(2011)0712), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. novembra 2011 o dvojnem obdavčevanju na enotnem trgu (COM(2011)0712),

| — | ob upoštevanju poročila strokovne skupine Komisije o odpravi davčnih težav, s katerimi se soočajo posamezniki, ki čezmejno poslujejo v EU, iz leta 2015 o načinih reševanja čezmejnih davčnih ovir, s katerimi se soočajo posamezniki v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila strokovne skupine Komisije o odpravi davčnih težav, s katerimi se soočajo posamezniki, ki čezmejno poslujejo v EU, iz leta 2015 o načinih reševanja čezmejnih davčnih ovir, s katerimi se soočajo posamezniki v EU,

| — | ob upoštevanju poročila iz leta 2017, ki ga je pripravila delovna skupina strokovnjakov držav članic EU o medkulturnem dialogu v okviru odprte metode koordinacije, z naslovom Kako lahko kultura in umetnost spodbujata medkulturni dialog v kontekstu migracijske in begunske krize, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila iz leta 2017, ki ga je pripravila delovna skupina strokovnjakov držav članic EU o medkulturnem dialogu v okviru odprte metode koordinacije, z naslovom Kako lahko kultura in umetnost spodbujata medkulturni dialog v kontekstu migracijske in begunske krize,

| — | ob upoštevanju Rimske izjave z dne 25. marca 2017, v kateri so voditelji 27 držav članic EU in institucij EU izrazili željo po ambiciozni Uniji, „v kateri bodo imeli državljani nove priložnosti za kulturni in socialni razvoj ter ekonomsko rast“, Uniji, „ki bo ohranjala našo kulturno dediščino in spodbujala kulturno raznolikost“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimske izjave z dne 25. marca 2017, v kateri so voditelji 27 držav članic EU in institucij EU izrazili željo po ambiciozni Uniji, „v kateri bodo imeli državljani nove priložnosti za kulturni in socialni razvoj ter ekonomsko rast“, Uniji, „ki bo ohranjala našo kulturno dediščino in spodbujala kulturno raznolikost“,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Davosa z dne 22. januarja 2018 o visokokakovostni gradbeni kulturi za Evropo, v kateri so evropski ministri za kulturo poudarili, da je treba nujno oblikovati nove pristope k zaščiti in spodbujanju kulturnih vrednot evropskega urbanega okolja ter celovit pristop k urbanemu okolju s poudarkom na kulturi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Davosa z dne 22. januarja 2018 o visokokakovostni gradbeni kulturi za Evropo, v kateri so evropski ministri za kulturo poudarili, da je treba nujno oblikovati nove pristope k zaščiti in spodbujanju kulturnih vrednot evropskega urbanega okolja ter celovit pristop k urbanemu okolju s poudarkom na kulturi,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0388/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0388/2018),

| A. | ker so prednostne naloge nove agende in pristop, usmerjen v posamezne sektorje, dobrodošli; ker bi bilo treba vsem kulturnim in ustvarjalnim sektorjem zagotoviti enakovredno in prilagojeno podporo, osredotočeno na specifične izzive, ki so značilni za posamezne sektorje, in ker bi morala biti kulturna raznolikost in medkulturni dialog medsektorski prednostni nalogi; ker je kultura javno dobro in ker bi moral biti cilj nove evropske agende za kulturo ohranjanje, večanje in širjenje živahnega in raznolikega kulturnega dogajanja, ki bi bilo vsem dostopno in bi spodbujalo udeležbo; |
| --- | --- |

A.

ker so prednostne naloge nove agende in pristop, usmerjen v posamezne sektorje, dobrodošli; ker bi bilo treba vsem kulturnim in ustvarjalnim sektorjem zagotoviti enakovredno in prilagojeno podporo, osredotočeno na specifične izzive, ki so značilni za posamezne sektorje, in ker bi morala biti kulturna raznolikost in medkulturni dialog medsektorski prednostni nalogi; ker je kultura javno dobro in ker bi moral biti cilj nove evropske agende za kulturo ohranjanje, večanje in širjenje živahnega in raznolikega kulturnega dogajanja, ki bi bilo vsem dostopno in bi spodbujalo udeležbo;

| B. | ker bi morala nova agenda za kulturo zagotoviti prožen okvir za spreminjajoče se kulturne ekosisteme in za spodbujanje sinergij med sektorji; |
| --- | --- |

B.

ker bi morala nova agenda za kulturo zagotoviti prožen okvir za spreminjajoče se kulturne ekosisteme in za spodbujanje sinergij med sektorji;

| C. | ker Evropa okreva po hudi finančni krizi, med katero so bila nacionalna in regionalna proračunska sredstva za kulturo žal pogosto med prvimi, ki so se zmanjšala; |
| --- | --- |

C.

ker Evropa okreva po hudi finančni krizi, med katero so bila nacionalna in regionalna proračunska sredstva za kulturo žal pogosto med prvimi, ki so se zmanjšala;

| D. | ker se Evropa sooča z naraščajočimi socialnimi neenakostmi in brezposelnostjo mladih, vzponom populizma in radikalizacije, ima pa tudi vse bolj raznoliko prebivalstvo; ker je zato kultura bolj kot kdaj koli prej pomembna pri doseganju socialne kohezije in medkulturnega dialoga, pri zagotavljanju svobode in raznolikosti izražanja, komunikacije in ustvarjanja državljanov ter pri gradnji mostov med posamezniki; |
| --- | --- |

D.

ker se Evropa sooča z naraščajočimi socialnimi neenakostmi in brezposelnostjo mladih, vzponom populizma in radikalizacije, ima pa tudi vse bolj raznoliko prebivalstvo; ker je zato kultura bolj kot kdaj koli prej pomembna pri doseganju socialne kohezije in medkulturnega dialoga, pri zagotavljanju svobode in raznolikosti izražanja, komunikacije in ustvarjanja državljanov ter pri gradnji mostov med posamezniki;

| E. | ker so evropski ustvarjalni in kulturni sektorji največje bogastvo EU; ker predstavljajo 4,2 % BDP Evropske unije, zaposlujejo 8,4 milijona ljudi, kar je 3,7 % vseh delovnih mest v EU, in so gospodarsko odporni, tudi v času krize; ker ti sektorji spodbujajo ustvarjalnost, ki se preliva v vse dejavnosti, hkrati pa zaposlujejo višji delež mladih in žensk kot drugi sektorji; |
| --- | --- |

E.

ker so evropski ustvarjalni in kulturni sektorji največje bogastvo EU; ker predstavljajo 4,2 % BDP Evropske unije, zaposlujejo 8,4 milijona ljudi, kar je 3,7 % vseh delovnih mest v EU, in so gospodarsko odporni, tudi v času krize; ker ti sektorji spodbujajo ustvarjalnost, ki se preliva v vse dejavnosti, hkrati pa zaposlujejo višji delež mladih in žensk kot drugi sektorji;

| F. | ker je evropski glasbeni sektor zelo dinamičen, saj zagotavlja milijon delovnih mest in 25 milijard EUR prometa; ker pa ima še vedno veliko premalo sredstev, zlasti ob upoštevanju novih modelov spletne distribucije; ker je bilo v okviru celotnega proračuna za program Ustvarjalna Evropa v višini 1,46 milijarde EUR do julija 2018 le 51 milijonov EUR namenjenih glasbenim projektom, večinoma klasični glasbi; ker to ne odseva raznolikosti evropskega glasbenega sektorja ter njegovega gospodarskega, socialnega in kulturnega prispevka; |
| --- | --- |

F.

ker je evropski glasbeni sektor zelo dinamičen, saj zagotavlja milijon delovnih mest in 25 milijard EUR prometa; ker pa ima še vedno veliko premalo sredstev, zlasti ob upoštevanju novih modelov spletne distribucije; ker je bilo v okviru celotnega proračuna za program Ustvarjalna Evropa v višini 1,46 milijarde EUR do julija 2018 le 51 milijonov EUR namenjenih glasbenim projektom, večinoma klasični glasbi; ker to ne odseva raznolikosti evropskega glasbenega sektorja ter njegovega gospodarskega, socialnega in kulturnega prispevka;

| G. | ker ima kultura pomembno vlogo pri socialni koheziji in vključevanju, zlasti prek udeležbe manjšin, prikrajšanih skupin, migrantov in beguncev v kulturnem in družbenem življenju, in ker se je posebni razpis za vključevanje migrantov v okviru programa Ustvarjalna Evropa izkazal kot učinkovit, vendar je bilo premalo sredstev za vse prijavljene projekte; |
| --- | --- |

G.

ker ima kultura pomembno vlogo pri socialni koheziji in vključevanju, zlasti prek udeležbe manjšin, prikrajšanih skupin, migrantov in beguncev v kulturnem in družbenem življenju, in ker se je posebni razpis za vključevanje migrantov v okviru programa Ustvarjalna Evropa izkazal kot učinkovit, vendar je bilo premalo sredstev za vse prijavljene projekte;

| H. | ker se umetniki in kulturni delavci pogosto soočajo s prekarnimi in nestabilnimi razmerami, saj je njihova socialna varnost slaba ali pa je sploh nimajo, njihov dohodek pa je nepredvidljiv; |
| --- | --- |

H.

ker se umetniki in kulturni delavci pogosto soočajo s prekarnimi in nestabilnimi razmerami, saj je njihova socialna varnost slaba ali pa je sploh nimajo, njihov dohodek pa je nepredvidljiv;

| I. | ker sta bila kulturna zavest in izražanje priznana na ravni EU s spremenjenim priporočilom o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje; ker bi morale biti umetnost in humanistične vede v celoti vključene v izobraževalne sisteme, da bi prispevale k oblikovanju sodelovalne, ustvarjalne in mobilizirane Evrope za spodbujanje trajnosti, vključevanja in državljanske kohezije; |
| --- | --- |

I.

ker sta bila kulturna zavest in izražanje priznana na ravni EU s spremenjenim priporočilom o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje; ker bi morale biti umetnost in humanistične vede v celoti vključene v izobraževalne sisteme, da bi prispevale k oblikovanju sodelovalne, ustvarjalne in mobilizirane Evrope za spodbujanje trajnosti, vključevanja in državljanske kohezije;

| J. | ker so kulturne mreže učinkovito orodje za spletanje medosebnih ter trajnih in miroljubnih vezi in dialoga prek nacionalnih meja ter zato tudi za spodbujanje mednarodnih kulturnih odnosov, ki so v središču svetovnih ureditev, in razvoja evropskega kulturnega prostora; |
| --- | --- |

J.

ker so kulturne mreže učinkovito orodje za spletanje medosebnih ter trajnih in miroljubnih vezi in dialoga prek nacionalnih meja ter zato tudi za spodbujanje mednarodnih kulturnih odnosov, ki so v središču svetovnih ureditev, in razvoja evropskega kulturnega prostora;

Splošne opombe

| 1. | pozdravlja novo agendo za kulturo ter poudarja, da ta predstavlja veliko priložnost za sprejetje celovite in skladne politike za kulturo na evropski ravni, ki jo priznavajo evropski državljani in prebivalci tretjih držav; vendar poudarja, da je lahko uspešna le, če se podpre z znatnim povečanjem proračunskih sredstev za program Ustvarjalna Evropa ter z razvojem sinergij in povezav z drugimi programi, ki jih financira EU, ter tako oblikuje celosten in medsektorski pristop do kulture; |
| --- | --- |

1.

| 2. | znova poudarja, da imajo kultura ter kulturni in ustvarjalni sektorji vodilno vlogo pri doseganju ciljev kohezijske politike in politike socialnega vključevanja na ozemlju Unije, ter poziva, naj se to upošteva pri dodeljevanju sredstev iz strukturnih in kohezijskih skladov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da je evropsko leto kulturne dediščine 2018 priložnost za ozaveščanje o edinstveni moči in raznolikosti kulture in kulturne dediščine EU ter o vrednosti, ki jo imata že sami na sebi, pa tudi o njuni bistveni vlogi v naših družbah in gospodarstvih, saj pripomoreta k oblikovanju občutka pripadnosti, spodbujata aktivno državljanstvo ter opredeljujeta našo identiteto in temeljne vrednote svobode, raznolikosti, enakopravnosti, solidarnosti in socialne pravičnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja namero Komisije, da predstavi akcijski načrt za kulturno dediščino, ter poudarja, da se je treba osredotočiti tako na snovno kot nesnovno dediščino Evrope ter na vezi, ki jih ima s sodobnimi umetniškimi in ustvarjalnimi projekti in izražanjem; poleg tega poudarja, da je treba vzpostaviti stalen strukturiran dialog z deležniki za zbiranje znanja, krepitev zmogljivosti in usklajevanje zagovorništva kulturne dediščine v Evropi, da bi se utrdila dolgoročna zapuščina evropskega leta kulturne dediščine ter zagotovila pomoč pri izvajanju akcijskega načrta; poudarja, da bi moral ta strukturirani dialog vključevati vse sektorje na področju kulture, ustvarjalnosti in dediščine; poleg tega poziva države članice, naj pripravijo dopolnilne akcijske načrte na nacionalni ravni, in meni, da je akcijski načrt priložnost za obravnavo vseh vprašanj, zastavljenih v okviru desetih evropskih pobud po evropskem letu kulturne dediščine 2018, ter za obravnavo priporočil, izdanih med evropskim letom kulturne dediščine 2018; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da zaradi potrebe po odzivanju na nove, nepredvidene okoliščine ne bo ovirano doseganje že dogovorjenih ciljev na področju kulture; opozarja, da je treba nove pobude financirati z novimi proračunskimi sredstvi iz novih virov in ne s prerazporeditvijo obstoječih; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj vzpostavi enoten portal EU, namenjen kulturni dediščini, kjer bodo zbrane informacije iz vseh programov EU, iz katerih se financira evropska kulturna dediščina, in ki bo razdeljen na tri glavne dele: možnosti financiranja za kulturno dediščino, podatkovno zbirko s primeri najboljše prakse in odličnosti s področja kulturne dediščine in ustreznimi referencami ter novice in povezave v zvezi z razvojem politike na področju kulturne dediščine, dejavnostmi in dogodki; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo nove pristope k sistematičnemu zbiranju podatkov za vse kulturne in ustvarjalne sektorje ter zagotovijo, da se uporabljajo učinkovite statistične kode in več kvalitativnih kazalnikov, s čimer se bo premostila vrzel med javnim sektorjem, ki ima na voljo vse manj podatkov, ter digitalnimi operaterji z obsežnimi zbirkami informacij, ki se uporabljajo za pridobitev tržnega deleža in destabilizacijo akterjev na trgu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj uvede pregled kazalnikov na ravni EU za merjenje kulturnega in medijskega pluralizma, razvije kazalnike in spremlja svobodo umetniškega izražanja na evropski ravni ter raznolikost pri ustvarjanju, distribuciji in dobavi ustvarjalnih del; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja začetek ukrepa Music Moves Europe (Glasba premika Evropo), ki je pomemben prvi korak pri spodbujanju ustvarjalnosti, raznolikosti in inovacij v evropskem glasbenem sektorju, ter sektorsko ukrepanje na področju glasbe v okviru programa Ustvarjalna Evropa; poziva Komisijo, naj se pri oblikovanju nadaljnjih ukrepov EU glede glasbe osredotoči na mobilnost ustvarjalcev in njihovih del v Evropi in zunaj nje, distribucijo, financiranje malih in srednjih podjetij, preglednost digitalnih platform za ustvarjalce in odgovornost teh platform do ustvarjalcev, raznolikost pretočnih storitev, dostopnost informacij na spletu ter pregled stanja sektorja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja, da se je vzpostavil spletni imenik evropskih filmov in organiziral prvi Filmski teden EU, ter spodbuja Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z ustvarjalci in ustvarjalnimi industrijami okrepijo prepoznavnost evropskega filma v Evropi in po svetu, zlasti s povečanjem razpoložljivosti evropskih filmov ter s spodbujanjem razvoja evropskih platform za dostop do licenciranih filmov EU, ki bi ustvarjalcem in imetnikom pravic zagotovile pošteno plačilo ter upoštevale načelo teritorialnosti; poleg tega poudarja pozitivne izkušnje z nagrado LUX pri spodbujanju evropskih filmov in olajšanju njihove distribucije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj za spodbujanje rasti, ustreznih bivalnih razmer in inovacij v evropskih mestih ter za prepoznavanje in učinkovito obravnavo socialnih izzivov prizna, kako pomembna je agenda EU za mesta, in naj spodbuja sodelovanje med državami članicami in mesti ter drugimi deležniki; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj uvede poseben ukrep za mobilnost umetniških del, morda v obliki nepovratnih sredstev za potovanja, saj bi se tako podaljšal življenjski krog več projektov, ki se financirajo v okviru programa Ustvarjalna Evropa; |
| --- | --- |

12.

Kulturni in umetniški vidik

| 13. | priznava, da je zagotavljanje svobodnega kulturnega, umetniškega in ustvarjalnega izražanja ter kar največje dostopnosti kulture za ljudi, tudi z namenskimi ukrepi, samo na sebi vrednota; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo evropski festivali prejeli podporo, saj so ti bistvenega pomena pri združevanju državljanov iz vse Evrope in zunaj nje ter krepitvi vezi med njimi; poudarja, da festivali združujejo ljudi ter vplivajo na družbo, državljane, gospodarstvo, kulturno dediščino in zunanji razvoj; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj razmisli o imenovanju evropske kulturne osebnosti leta in organizaciji prireditve v ta namen, ki bi vključevala več dejavnosti in projektov po Evropi, s katerimi bi počastili življenje in delo te osebe ter izpostavili njen vpliv na krepitev evropskih vrednot in identitete; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva k spodbujanju profesionalnosti umetnikov, avtorjev, kulturnih in ustvarjalnih delavcev ter delavcev z avdiovizualnega področja, in sicer kot temeljne podpore za razvoj evropske kulturne razsežnosti, medkulturni dialog, kulturne in umetniške inovacije, teritorialno kohezijo in socialno vključevanje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj kulturo prepozna kot mehko moč, ki krepi vlogo državljanov in jim omogoča, da so odgovorni voditelji družbe z integriteto, navdušenjem in sočutjem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj omogoči, da bo Evropa prostor odgovornih državljanov, ki vzpostavljajo odnose zunaj svoje kulture, kritično razmišljajo in spodbujajo inovacije ter razvijajo in vključujejo druge; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj spodbuja kulturno raznolikost, vključevanje migrantov in kakovost državljanstva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj spodbuja sodelovanje med kulturnimi in izobraževalnimi delavci, dejavnimi državljani in poslovneži, da bi ponovno vzbudila zanimanje javnosti za kulturo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se kulturna omrežja podpirajo kot sredstva za skupno znanje, izkušnje in spomin, saj omogočajo neformalno izmenjavo informacij, spodbujajo razprave in razvoj kulture za izboljšanje nadaljnjih možnosti mobilnosti in sodelovanja ter prispevajo k povezanemu evropskemu kulturnemu prostoru; |
| --- | --- |

21.

Socialni vidik

| 22. | pozdravlja namero Komisije, da v okviru programa Ustvarjalna Evropa uvede namenski ukrep o mobilnosti, vendar poudarja, da so za to potrebna ustrezna proračunska sredstva in poenostavljeni upravni postopki, da bi preprečili ovire, na primer v zvezi z vizumi, zlasti tistimi iz tretjih držav; poudarja, da so za obravnavo ovir in preprek, ki povzročajo prekomerno ali dvojno obdavčitev ustvarjalcev, potrebni posebni ukrepi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj vzpostavi en sam portal z informacijami o vseh programih gostovanja in možnostih za mobilnost, ki so na voljo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice, naj razmislijo o odstranitvi člena 17 vzorčne davčne konvencije OECD iz dvostranskih davčnih sporazumov med državami članicami EU; poziva Komisijo, naj kot vmesno rešitev določi sektorska pravila ravnanja v zvezi z davčnim odtegljajem tako, da s predstavitvijo dobrih praks in možnih izjem podrobno opiše možnosti za znižanje stroškov in poenostavitev postopkov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva k zagotavljanju pravice ustvarjalnih in umetniških delavcev do pravičnega plačila, pogodbenih dogovorov in delovnih pogojev; poudarja, da so zaposlitve kulturnih delavcev v Evropi projektne, prekarne in atipične, zato poziva države članice, naj sprejmejo celovite ukrepe, da bi s harmonizacijo zmanjšali to sivo območje in izboljšali pogodbene pogoje umetnikov in ustvarjalcev v EU ter na evropski ravni, kar zadeva kolektivno zastopanje, socialno varnost ter neposredno in posredno obdavčenje; poziva, naj varnostni sistemi po vsej Uniji v celoti upoštevajo posebnosti nestandardnih oblik zaposlitve; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da imajo kulturna dediščina in kulturni prostori pomembno vlogo pri prenovi mest in spodbujanju kohezije med prebivalci; zato spodbuja Komisijo in njeno Skupno raziskovalno središče, katerega delo je osmisliti in usmerjati zgodovino mest, naj nadalje razvijata obzornik kulturnih in ustvarjalnih mest, ter poziva mesta in občine, naj ga bolje izkoristijo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | priznava, da imajo kulturne dejavnosti v soseskah dodano vrednost pri zagotavljanju socialnih, ekonomskih in zdravstvenih koristi lokalnim skupnostim, zlasti na območjih z nizkimi dohodki in na marginaliziranih območjih, kot so primestna in podeželska območja; zato poziva države članice, mesta in občine, naj te dejavnosti podpirajo z dejanskimi ukrepi, kot so prilagojeni predpisi o določanju namembnosti zemljišč, pobude za financiranje in ponovna uporaba zapuščenih prostorov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da kultura dokazano vpliva na krepitev socialne kohezije, večje zadovoljstvo z življenjem in boljše počutje, zaradi česar ima glavno vlogo pri zmanjševanju pritiska, s katerim se Evropa sooča kot gostiteljica vse bolj raznolikega prebivalstva; poudarja vlogo, ki jo ima lahko kulturni in medkulturni dialog pri opolnomočenju migrantov in omogočanju njihovega vključevanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | obžaluje, da se po raziskavi Eurobarometra iz leta 2017 36 % Evropejcev v prejšnjem letu ni udeležilo nobene kulturne dejavnosti; zato poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo povezave med kulturo, umetnostjo, ustvarjanjem, izobraževanjem, inovacijami in umetniškimi raziskavami; poleg tega jih poziva, naj vlagajo v vključevanje občinstva, sodelovanje skupnosti in kulturne zmogljivosti ter naj izvajajo potrebne ukrepe, da bi zagotovile dostop do kulturnega življenja in sodelovanje v njem, zlasti za najbolj prikrajšane skupine; |
| --- | --- |

29.

| 30. | spodbuja večje sinergije med kulturnim sektorjem in izobraževanjem, na primer s spodbujanjem zunajšolskih dejavnosti ali sodelovanja umetnikov s šolami; v zvezi s tem ponovno poudarja, da je treba umetnikom, upraviteljem, učiteljem, spodbujevalcem, socialnim delavcem in drugim strokovnjakom, ki delujejo na tem področju, zagotoviti ustrezno javno finančno podporo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, kako pomembni so učinkoviti ukrepi za spodbujanje intelektualnega in kulturnega razvoja otrok; poziva Komisijo in države članice, naj v okviru svojih pristojnosti zagotavljajo ustrezna sredstva za podpiranje projektov kulturne produkcije, namenjenih otrokom; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da imajo umetnost, glasba in humanistika v učnih načrtih šol dodano vrednost, saj prispevajo k večji ustvarjalnosti ter spodbujajo zanimanje za kulturo in kritično razmišljanje; poudarja, da so v digitalnem okolju vedno bolj potrebna kulturna in ustvarjalna znanja in spretnosti, ter zato poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo strogo ločitev disciplin in spremenijo pristop pri formalnem in neformalnem izobraževanju, ki naj poleg poudarka na naravoslovju, tehnologiji, inženirstvu in matematiki vsebuje tudi poudarek na umetnosti, ter naj uvedejo pristop vseživljenjskega učenja za kulturne, ustvarjalne in avdiovizualne delavce; priznava pomembno vlogo glasbe in umetnosti v šolskih učnih načrtih; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo možnost priprave učbenika evropske kulturne zgodovine; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je za razvoj kulture nujno treba zagotoviti varno in primerno učno okolje za učence in učitelje; v tem smislu poziva države članice, naj izdatno vlagajo v vzdrževanje javnih ustanov, zlasti šol, da bi izboljšale protipotresno varnost in odpravile arhitekturne ovire; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ugotavlja, da je treba zaradi hitrih tehnoloških sprememb nujno sprejeti pristop k vseživljenjskemu učenju, ki bo dostopen kulturnim delavcem, in izboljšati sinergije med kulturo ter formalnim in neformalnim izobraževanjem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | priznava potencial ustvarjalnih središč kot skupnih delovnih prostorov za delavce v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih; vendar poudarja, da je v teh sektorjih treba predvsem okrepiti zmogljivosti na področju digitalnih in vodstvenih spretnosti, ne pa se le osredotočati na nove digitalne inovacije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ugotavlja, da se demokratična načela in evropske vrednote, kot so svoboda izražanja, spoštovanje človekovih pravic in pravna država, demokracija in solidarnost, soočajo z vse večjimi izzivi zaradi naraščajoče polarizacije na evropski in svetovni ravni; zato poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo strateški pristop za varstvo kulturnih pravic, svobode umetniškega izražanja in medijskega pluralizma, pa tudi pravice do svobodnega kulturnega udejstvovanja, tudi s podpiranjem razvoja kazalnikov in sistemov spremljanja na evropski ravni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | se strinja, da kulturna udeležba in vsakodnevna ustvarjalnost pomembno prispevata k spodbujanju medkulturnega dialoga in vzpostavljanju zdravih družb; vendar poudarja, da je treba v instrumentih financiranja EU zagotoviti dovolj manevrskega prostora, da bi upoštevali imanentno in edinstveno vrednost dela umetnikov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opozarja, da je treba spodbuditi dostop žensk do vseh umetniških, kulturnih in ustvarjalnih poklicev, ter države članice spodbuja k odpravi ovir, ki ženskam preprečujejo dostop do vodilnih položajev v kulturnih ustanovah in fundacijah ter na akademijah in univerzah; |
| --- | --- |

38.

Gospodarska razsežnost

| 39. | poudarja, da bi morale Komisija in države članice z zagotavljanjem stabilne, zanesljive in trajne finančne podpore prispevati k razvoju kulturnih organizacij; obžaluje, da kljub dodani vrednosti EU, ki jo prinašajo naložbe v kulturo, Ustvarjalna Evropa predstavlja le 0,15 % celotnega proračuna EU, od tega pa je le 31 % namenjenih kulturi; ugotavlja, da se bodo razširila področja politik programa Ustvarjalna Evropa; je seznanjen s predlogom novega večletnega finančnega okvira in pozdravlja predlagano povečanje financiranja, ki je dober prvi korak, vendar poziva, naj se proračun novega programa Ustvarjalna Evropa podvoji, program pa naj postane dostopnejši manjšim organizacijam; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da je bila stopnja uspešnosti programa Ustvarjalna Evropa zaradi njegove priljubljenosti v povezavi s premajhnim financiranjem in upravno kompleksnostjo le 16,2-odstotna ter da je program privedel do velikih regionalnih in geografskih neravnovesij pri projektih, ki so prejeli podporo; opozarja, da ta dejavnik v povezavi z upravno kompleksnostjo mnoge akterje v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih odvrača od prijave ali jim jo preprečuje, kar vzbuja nezadovoljstvo s programom in ukrepi EU na kulturnem področju; zato poziva k ponovnemu razmisleku o izbirnem postopku na podlagi pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene v vmesnem ocenjevalnem poročilu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je treba omogočiti in poenostaviti dostop manjših kulturnih izvajalcev ter malih in srednjih podjetij do programa Ustvarjalna Evropa; v tem smislu poudarja, da je treba uvesti sklop, namenjen posebej tem izvajalcem in podjetjem, zlasti tistim na območjih, ki so jih prizadele naravne nesreče; |
| --- | --- |

41.

| 42. | obžaluje, da kultura in umetnost v predlogu Komisije za večletni finančni okvir nista omenjeni pri večini področij politik, h katerim prispevata, ter poziva Komisijo, naj zato v sodelovanju s kulturnimi in ustvarjalnimi sektorji razvije celostne in usklajene strategije za vključevanje kulture in umetnosti v druga področja ter posebno pozornost nameni dostopnosti financiranja za manjše organizacije; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da ima kultura povezovalen učinek, ter poziva Komisijo in države članice, naj poročajo, koliko finančnih sredstev se dodeli kulturi v vseh programih financiranja skupaj, ter zagotovijo, da ta znašajo vsaj en odstotek naslednjega večletnega finančnega okvira; poziva regije EU, naj kulturo, kulturno dediščino ter kulturne in ustvarjalne sektorje določijo kot prednostno nalogo v okviru strukturnih skladov ter spodbudijo države članice, naj v strateške cilje operativnih programov vključijo kulturno razsežnost; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo, naj razvije portal „vse na enem mestu“, na katerem bodo navedeni vsi obstoječi instrumenti financiranja EU na uporabniku prijazen, celovit, inovativen in učinkovit način z jasnimi navodili in podporo pri oddaji vloge; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se v okviru instrumentov financiranja EU dodeljuje dovolj sredstev na podlagi dejstva, da imajo umetniški in ustvarjalni projekti sami po sebi veliko vrednost; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni kulturnim področjem, ki so ogrožena zaradi pomanjkanja financiranja ali pozornosti, na primer poezija; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo pristop, prilagojen vsakemu posameznemu sektorju; opozarja, da so nepovratna sredstva življenjskega pomena za kulturni ekosistem kot celoto ter nujna za pravilno vrednotenje neopredmetenih sredstev in podpiranje inovativnih umetniških in kulturnih praks; priznava, da finančni instrumenti, kot so jamstva, posojila in lastna sredstva, ustrezajo dobičkonosnim projektom, vendar poudarja, da morajo nepovratna sredstva ostati glavni vir financiranja, zlasti za manjše subjekte; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj poroča o izvajanju jamstvenega instrumenta za kulturne in ustvarjalne sektorje; obžaluje njegov omejen geografski obseg in predlaga, naj se pri obravnavi zelo majhnih akterjev zagotovi mikrofinanciranje, saj so kulturni in ustvarjalni sektorji v veliki večini sestavljeni iz malih in srednjih podjetij, od tega 95 % mikropodjetij; poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo banke bolje vrednotile avtorske pravice in neopredmetena sredstva; |
| --- | --- |

48.

| 49. | spodbuja nadaljnji razvoj pobude Evropska prestolnica kulture in trajnostnega kulturnega turizma, z določanjem območij dediščine v sodelovanju s kulturnim sektorjem, skupnostmi, državljani in Unescom ter z razvojem kulturnih poti v sodelovanju s Svetom Evrope; poziva k promoviranju regij EU kot evropskih destinacij odličnosti (EDEN); |
| --- | --- |

49.

Strategija Digital4Culture

| 50. | ugotavlja, da so se z digitalno revolucijo korenito spremenili načini produkcije, distribucije in doživljanja umetnosti in kulture, kar predstavlja nove priložnosti, vendar obenem tudi velike izzive v zvezi z že zdaj stresnimi delovnimi pogoji umetnikov in ustvarjalcev ter grožnjo njihovemu ekonomskemu preživetju; zato poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo pravično plačilo, dostojne delovne pogoje in modernizacijo sistemov socialnega varstva za kulturne in ustvarjalne sektorje ter priznanje statusa umetnika; |
| --- | --- |

50.

| 51. | priznava pozitivno vlogo, ki jo imajo digitalne tehnologije pri ustvarjanju in povečevanju možnosti za ohranjanje kulturnih, umetniških, ustvarjalnih in avdiovizualnih vsebin in storitev ter dostop do njih, na primer z razširjeno in virtualno resničnostjo ter vmesnikom človek-stroj, pa tudi z ustvarjanjem izobraževalnih in pripovednih videoiger ter oblikovanjem kulturne dediščine v oblaku; v zvezi s tem poziva Evropsko komisijo in države članice, naj spodbudijo sinergije na tem področju, zlasti s programoma Digitalna Evropa in Obzorje Evropa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | meni, da je varstvo avtorskih pravic ključnega pomena za prihodke v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, ter pozdravlja novi predlog direktive o avtorskih pravicah in vključene ukrepe za varstvo časopisnih hiš, premostitev vrednostne vrzeli med ustvarjalnimi industrijami in digitalnimi platformami, večjo preglednost in uravnoteženost v pogodbenih odnosih avtorjev in izvajalcev ter zaščito pred tveganjem za prisvojitev intelektualne lastnine; poudarja, da je ključno vzpostaviti pravičen digitalni trg, na katerem bodo ustvarjalci pošteno plačani; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj zagotovijo, da za digitalne platforme, ki imajo dejavno vlogo pri distribuciji, promociji in monetizaciji vsebine, zaščitene z avtorskimi pravicami, velja jasna obveznost, da od imetnikov pravic pridobijo licence ter da umetnikom, avtorjem, časopisnim hišam, producentom, novinarjem in ustvarjalcem plačajo pravično nadomestilo za digitalno uporabo njihovih del; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da je za povečanje obstoječih sinergij pomembno ohraniti povezanost med evropsko agendo za kulturo in digitalno agendo; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da je treba zlasti pri mladoletnikih krepiti varstvo podatkov ter digitalno in medijsko pismenost, ki so najučinkovitejša rešitev pri spopadanju s pojavi, kot sta spletno manipuliranje in mikrociljanje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da je nujno treba zagotavljati, da imajo kulturni delavci ustrezne digitalne spretnosti in znanja ter kompetence, da bi okrepili spodbujanje in uveljavljanje kulturne dediščine; |
| --- | --- |

56.

Zunanja razsežnost

| 57. | obžaluje, da zaščita in spodbujanje kulture nista bila vključena kot cilj v agendo za trajnostni razvoj do leta 2030; poudarja, da je kultura gonilo trajnostnega razvoja in medkulturnega dialoga ter da sosedska in mednarodna razsežnost Ustvarjalne Evrope omogočata uporabne sinergije; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o izvajanju strategije za mednarodne kulturne povezave in poveča sredstva, namenjena delegacijam Evropske unije za pobude in projekte, povezane s promocijo kulture, tudi v sodelovanju z evropsko mrežo nacionalnih kulturnih inštitutov (EUNIC); |
| --- | --- |

58.

| 59. | podpira pobudo Sveta, naj se oblikuje celovit pristop k mednarodnim kulturnim povezavam, in poziva, naj se pri vseh delegacijah EU vzpostavijo kulturne informacijske točke, naj se uradniki ustrezno usposobijo ter naj sodelujejo lokalni in osnovni akterji, civilna družba ter mednarodna kulturna omrežja, tudi pri pripravljalnih ukrepih za evropske hiše kulture; ponovno zahteva, naj Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje vsaki dve leti poročata o stanju izvajanja mednarodnih kulturnih povezav; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam držav članic. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 142.

(2)  UL C 93, 9.3.2016, str. 95.

(3)  UL C 238, 6.7.2018, str. 28.

(4)  UL C 247 E, 15.10.2009, str. 25.

(5)  UL C 125 E, 22.5.2008, str. 223.

(6)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 135.

(7)  UL C 316, 22.9.2017, str. 88.

(8)  UL C 11, 12.1.2018, str. 16.

(9)  UL C 58, 15.2.2018, str. 57.

(10)  UL C 247 E, 15.10.2009, str. 32.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0262.

(12)  UL C 263, 25.7.2018, str. 19.

(13)  UL L 347, 20.12.2013, str. 221.

(14)  UL C 287, 29.11.2007, str. 1.

(15)  UL C 463, 23.12.2014, str. 4.

(16)  UL C 172, 27.5.2015, str. 13.

---

Sreda, 12. december 2018

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/39 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/39

---

P8_TA(2018)0511

Sveženj za enotni trg

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o svežnju za enotni trg (2018/2903(RSP))

(2020/C 388/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo (COM(2015)0550),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom Poročilo o povezovanju enotnega trga in konkurenčnosti v EU in njenih državah članicah (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 28. oktobra 2015 z naslovom Poročilo o povezovanju enotnega trga in konkurenčnosti v EU in njenih državah članicah (SWD(2015)0203),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom Strategija za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom Strategija za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast (COM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 z naslovom Akt za enotni trg II – Skupaj za novo rast (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 z naslovom Akt za enotni trg II – Skupaj za novo rast (COM(2012)0573),

| — | ob upoštevanju poročila Maria Montija z dne 9. maja 2010 za predsednika Komisije z naslovom Nova strategija za enotni trg – v službi evropskega gospodarstva in družbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Maria Montija z dne 9. maja 2010 za predsednika Komisije z naslovom Nova strategija za enotni trg – v službi evropskega gospodarstva in družbe,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2015 (1),

| — | ob upoštevanju študije iz septembra 2014, ki jo je naročil Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov, z naslovom Stroški neukrepanja na ravni EU na enotnem trgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz septembra 2014, ki jo je naročil Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov, z naslovom Stroški neukrepanja na ravni EU na enotnem trgu,

| — | ob upoštevanju študije iz januarja 2016, ki jo je naročil Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov, z naslovom A strategy for completing the single market: the trillion euro bonus’ (Strategija za dokončanje enotnega trga: bonus, vreden bilijon evrov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz januarja 2016, ki jo je naročil Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov, z naslovom A strategy for completing the single market: the trillion euro bonus’ (Strategija za dokončanje enotnega trga: bonus, vreden bilijon evrov),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o netarifnih ovirah na enotnem trgu (2), ki temelji na poročilu Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o netarifnih ovirah na enotnem trgu (2), ki temelji na poročilu Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o strategiji za enotni trg (3), ki temelji na poročilu Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o strategiji za enotni trg (3), ki temelji na poročilu Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. maja 2017 z naslovom Vmesni pregled izvajanja strategije za enotni digitalni trg – Povezani enotni digitalni trg za vse (COM(2017)0228), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. maja 2017 z naslovom Vmesni pregled izvajanja strategije za enotni digitalni trg – Povezani enotni digitalni trg za vse (COM(2017)0228),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2018 z naslovom Enotni trg v spreminjajočem se svetu – Edinstveno sredstvo, ki potrebuje obnovljeno politično zavezanost (COM(2018)0772), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2018 z naslovom Enotni trg v spreminjajočem se svetu – Edinstveno sredstvo, ki potrebuje obnovljeno politično zavezanost (COM(2018)0772),

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je enotni trg bil in ostaja temeljni kamen evropskega povezovanja in visoko konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva ter gonilo rasti in ustvarjanja delovnih mest; ker so to še bolj poudarila nedavna pogajanja o izstopu Združenega kraljestva iz EU; |
| --- | --- |

A.

ker je enotni trg bil in ostaja temeljni kamen evropskega povezovanja in visoko konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva ter gonilo rasti in ustvarjanja delovnih mest; ker so to še bolj poudarila nedavna pogajanja o izstopu Združenega kraljestva iz EU;

| B. | ker gre svet skozi proces hitrih in pomembnih sprememb, ki vpliva tudi na enotni trg EU; |
| --- | --- |

B.

ker gre svet skozi proces hitrih in pomembnih sprememb, ki vpliva tudi na enotni trg EU;

| C. | ker enotni trg ne izkorišča v celoti svojega potenciala; |
| --- | --- |

C.

ker enotni trg ne izkorišča v celoti svojega potenciala;

| D. | ker enotnega trga ne gre obravnavati zgolj z gospodarskega vidika; |
| --- | --- |

D.

ker enotnega trga ne gre obravnavati zgolj z gospodarskega vidika;

| E. | ker se v raziskavi Parlamenta ugotavlja, da se lahko od dokončanja enotnega trga pričakuje korist, ki bi dosegla bilijon evrov v povečanem skupnem BDP po vsej Uniji, vključno z znatnimi dobički, ki bi jih lahko imeli v storitvenem sektorju; |
| --- | --- |

E.

ker se v raziskavi Parlamenta ugotavlja, da se lahko od dokončanja enotnega trga pričakuje korist, ki bi dosegla bilijon evrov v povečanem skupnem BDP po vsej Uniji, vključno z znatnimi dobički, ki bi jih lahko imeli v storitvenem sektorju;

| F. | ker je potreben strateški in celovit pristop in ker bi se morali na izzive odzvati politično in tehnično; |
| --- | --- |

F.

ker je potreben strateški in celovit pristop in ker bi se morali na izzive odzvati politično in tehnično;

| G. | ker nedavni znaki prenosa zakonodaje niso pomirjajoči; ker je bil glede na sporočilo Komisije o enotnem trgu v spreminjajočem se svetu junija 2018 pri prenosu 25-odstotni zaostanek za 16 direktiv z roki prenosa med decembrom 2017 in majem 2018; |
| --- | --- |

G.

ker nedavni znaki prenosa zakonodaje niso pomirjajoči; ker je bil glede na sporočilo Komisije o enotnem trgu v spreminjajočem se svetu junija 2018 pri prenosu 25-odstotni zaostanek za 16 direktiv z roki prenosa med decembrom 2017 in majem 2018;

| 1. | pozdravlja splošne cilje sporočila Komisije o enotnem trgu v spreminjajočem se svetu, objavljenega nekaj mesecev pred evropskimi volitvami leta 2019 in ob 25. obletnici enotnega trga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je dobro delujoč enotni trg eden od osnovnih temeljev Evropske unije, in bi morali njegovo poglobitev znova postaviti na vrh političnega dnevnega reda, saj prispeva k svobodi, priložnostim ter blagostanju v Evropi, ustvarja posebne pravice in obveznosti za državljane, delavce, potrošnike, podjetnike in podjetja ter koristi za več kot 500 milijonov Evropejcev ter več kot 21 milijonov malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je treba z enotnega trga nujno odstraniti preostale neupravičene ovire, da bi dosegli konkretne in hitre rezultate na področju rasti, inovacij, ustvarjanja delovnih mest, izbire potrošnikov in novih poslovnih modelov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da si mora Unija prizadevati zagotoviti, da se da na enotnem trgu prostemu pretoku storitev enako prednost kot prostemu pretoku blaga; poudarja, da je prosti pretok storitev mnogo manj razvit kot prosti pretok blaga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da kljub odpravi tarifnih ovir na enotnem trgu še vedno ostaja veliko različnih neupravičenih netarifnih ovir; poudarja, da je za okrepitev enotnega trga potrebno nujno ukrepanje na ravni EU in nacionalni ravni za odpravo teh neupravičenih ovir; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da je za tesnejše povezovanje enotnega trga potrebno več političnega poguma in zavezanosti kot pred 25 leti, in poudarja, da so potrebna večja prizadevanja, da besede postanejo resničnost, ter za odpravo pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prepričan je tudi, da so za doseganje globljega povezovanja bistvenega pomena enaki konkurenčni pogoji, ki veljajo za vse akterje v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da le 7 % malih in srednjih podjetij ponuja blago in storitve potrošnikom v drugih državah članicah prek spleta in da le 15 % potrošnikov uporablja to možnost, ter poudarja, da bi z dokončno vzpostavitvijo enotnega digitalnega trga lahko zaslužili 415 milijard EUR in ustvarili nova delovna mesta na tem področju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da ti podatki jasno kažejo, da si je treba še naprej prizadevati za popolno dostopnost digitalnega okolja državljanom in podjetjem ter za izboljšanje zaupanja potrošnikov v digitalno razsežnost; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva, naj se konča zastarelo ločevanje med enotnim „digitalnim“ trgom in enotnim „nespletnim“ trgom, saj so digitalne rešitve nepogrešljiv del sodobnega gospodarstva ter proizvodov in storitev, ki jih zagotavlja, vsi vidiki enotnega trga pa bi morali biti v celoti prilagojeni digitalnim izzivom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za dokončanje enotnega digitalnega trga z ambicioznimi predlogi, da bi vzpostavila sodobna in učinkovita skupna pravila za varstvo potrošnikov, pomoč javnim upravam, povečanje konkurenčnosti evropskih podjetij in MSP ter za pošteno konkurenco; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da je za obrambo in poglobitev enotnega trga treba odločno braniti štiri svoboščine, to je prosti pretok oseb, storitev, blaga in kapitala, tako fizično kot prek spleta, ter poudarja, da morajo vsi akterji EU upoštevati skupno dogovorjena pravila; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da bi morala nova zakonodaja dosledno odražati ambicije na področju povezovanja trga, potrebo po odpravi neupravičenih regulativnih in upravnih ovir ter potrebo, da bo vzdržala preizkušnje prihodnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je enotni trg vse bolj pod pritiskom zaradi nacionalnih predpisov, ki so v nasprotju z načeli, na katerih je utemeljen, zlasti predpisov na nacionalni ravni, ki vplivajo na prosti pretok blaga in storitev; priznava, da bi lahko neupravičeni in nesorazmerni nacionalni ukrepi ter neusklajeni ukrepi ogrozili enotnost in učinkovitost enotnega trga; vendar opozarja, da so lahko nekateri ukrepi legitimni in potrebni za zaščito ciljev javnega, kot je določeno v Pogodbah; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, kako je treba zagotoviti, da predpisi v praksi dosežejo svoj namen: državljani in podjetja lahko uživajo številne prednosti enotnega trga le, če pravila, o katerih je bil dosežen dogovor, dejansko delujejo v praksi in koristijo državljanom ter podjetjem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj bolje izkoristi obstoječe instrumente za ukrepanje proti nacionalnim predpisom, ki niso skladni z zakonodajo o enotnem trgu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | priznava, da je očitno treba okrepiti strukturo za upravljanje enotnega trga, da se zagotovijo učinkoviti mehanizmi za spremljanje in odkrivanje neustreznega prenosa zakonodaje o enotnem trgu ali neustreznega izvajanja in uporabe, s čimer se zagotovi uporaba postopkov za ugotavljanje kršitev, kjer je to potrebno; |
| --- | --- |

17.

| 18. | odločno podpira poziv Komisije Evropskemu svetu, naj na ravni voditeljev držav ali vlad posveti poglobljeno razpravo vsem razsežnostim enotnega trga, da bi opredelil skupne prednostne naloge za ukrepe in ustrezne mehanizme za uskladitev prepotrebne obnovljene politične zavezanosti enotnemu trgu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva prihodnjo Komisijo, glede na naslednji politični mandat 2019–2024, naj ambiciozno načrtuje ukrepe na področju enotnega trga; obžaluje, da je Komisija številne zakonodajne predloge predstavila prepozno, da bi jih lahko sozakonodajalca ustrezno obravnavala in jih sprejela do konca tega mandata; |
| --- | --- |

19.

| 20. | Evropski svet poziva, naj se zaveže novi zavezi, da bo enotni trg dokončal do leta 2025, vključno z novim javnim časovnim razporedom ukrepov, kot so storili evropski voditelji leta 1985; je pa zelo zaskrbljen, ker je več zakonodajnih predlogov povsem blokiranih v Svetu, ki ni mogel sprejeti stališča v zvezi z njimi; poziva Svet, naj to stanje, ki škodi državljanom in podjetjem, odpravi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja Komisijo in Svet na njune obveznosti, v zvezi z enotnim trgom, zlasti do evropskih državljanov in podjetij; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  UL C 316, 30.8.2016, str. 98.

(2)  UL C 76, 28.2.2018, str. 105.

(3)  UL C 76, 28.2.2018, str. 112.

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/42 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/42

---

P8_TA(2018)0512

Ugotovitve in priporočila posebnega odbora o terorizmu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o ugotovitvah in priporočilih posebnega odbora o terorizmu (2018/2044(INI))

(2020/C 388/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 6. julija 2017 o ustanovitvi, pristojnostih, številčni sestavi in mandatu posebnega odbora o terorizmu (1), sprejetega v skladu s členom 197 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 6. julija 2017 o ustanovitvi, pristojnostih, številčni sestavi in mandatu posebnega odbora o terorizmu (1), sprejetega v skladu s členom 197 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Posebnega odbora za terorizem (A8-0374/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Posebnega odbora za terorizem (A8-0374/2018),

Uvod

| A. | ker Unija temelji na vrednotah človekovega dostojanstva, svobode, enakosti in solidarnosti, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter na načelu demokracije in pravne države; ker pomenijo teroristična dejanja eno od najhujših kršitev teh univerzalnih vrednot in načel; |
| --- | --- |

A.

ker Unija temelji na vrednotah človekovega dostojanstva, svobode, enakosti in solidarnosti, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter na načelu demokracije in pravne države; ker pomenijo teroristična dejanja eno od najhujših kršitev teh univerzalnih vrednot in načel;

| B. | ker bi morala EU po najboljših močeh zagotavljati telesno in duševno celovitost svojih državljanov, ki jih ogrožajo teroristi; ker je treba v boju proti terorizmu njegovim žrtvam dati največji poudarek; ker morajo družbe žrtve terorizma zaščititi, prepoznati, podpirati in jim ponuditi odškodnino; ker sta v členu 6 Listine o temeljnih pravicah zapisani tako pravica do svobode kot pravica do varnosti, ki se medsebojno dopolnjujeta; |
| --- | --- |

B.

ker bi morala EU po najboljših močeh zagotavljati telesno in duševno celovitost svojih državljanov, ki jih ogrožajo teroristi; ker je treba v boju proti terorizmu njegovim žrtvam dati največji poudarek; ker morajo družbe žrtve terorizma zaščititi, prepoznati, podpirati in jim ponuditi odškodnino; ker sta v členu 6 Listine o temeljnih pravicah zapisani tako pravica do svobode kot pravica do varnosti, ki se medsebojno dopolnjujeta;

| C. | ker bi moral biti odziv na teroristično grožnjo vedno v celoti skladen z načeli iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in bi moral upoštevati temeljne pravice in svoboščine ter načela, ki jih določa zlasti Listina o temeljnih pravicah, ob upoštevanju morebitnega učinka na nedolžne ljudi, ki predstavljajo veliko večino prebivalstva; |
| --- | --- |

C.

ker bi moral biti odziv na teroristično grožnjo vedno v celoti skladen z načeli iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in bi moral upoštevati temeljne pravice in svoboščine ter načela, ki jih določa zlasti Listina o temeljnih pravicah, ob upoštevanju morebitnega učinka na nedolžne ljudi, ki predstavljajo veliko večino prebivalstva;

| D. | ker je treba obsoditi terorizem v vseh njegovih pojavnih oblikah, ne glede na to, kdo, kje in zakaj zagreši ta dejanja, obsoditi, saj predstavlja eno od najresnejših groženj mednarodnemu miru in varnosti; |
| --- | --- |

D.

ker je treba obsoditi terorizem v vseh njegovih pojavnih oblikah, ne glede na to, kdo, kje in zakaj zagreši ta dejanja, obsoditi, saj predstavlja eno od najresnejših groženj mednarodnemu miru in varnosti;

| E. | ker so se v zadnjih letih teroristične grožnje zaostrile in se hitro spreminjajo; ker so nas teroristični napadi vse globoko prizadeli in zahtevali življenja številnih nedolžnih ljudi, še mnogo več pa jih je bilo ranjenih; ker čezmejna narava terorizma zahteva odločen in usklajen odziv ter sodelovanje znotraj držav članic in med njimi ter s pristojnimi agencijami in organi Unije ter zadevnimi tretjimi državami; |
| --- | --- |

E.

ker so se v zadnjih letih teroristične grožnje zaostrile in se hitro spreminjajo; ker so nas teroristični napadi vse globoko prizadeli in zahtevali življenja številnih nedolžnih ljudi, še mnogo več pa jih je bilo ranjenih; ker čezmejna narava terorizma zahteva odločen in usklajen odziv ter sodelovanje znotraj držav članic in med njimi ter s pristojnimi agencijami in organi Unije ter zadevnimi tretjimi državami;

Institucionalni okvir

| F. | ker je varnost ene od držav članic varnost vseh držav članic Unije; ker grožnje, ki jih predstavlja terorizem, zahtevajo celovit pristop, ki bo povezal notranjo in zunanjo varnost ter zagotovil usklajevanje na nacionalni in evropski ravni; ker so EU in države članice dosegle napredek pri odpravljanju teh groženj, vendar je bil ta napredek žal dosežen pod pritiskom dogodkov in ne s proaktivnimi ukrepi, pri tem pa ni dosežena enaka raven napredka v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

F.

ker je varnost ene od držav članic varnost vseh držav članic Unije; ker grožnje, ki jih predstavlja terorizem, zahtevajo celovit pristop, ki bo povezal notranjo in zunanjo varnost ter zagotovil usklajevanje na nacionalni in evropski ravni; ker so EU in države članice dosegle napredek pri odpravljanju teh groženj, vendar je bil ta napredek žal dosežen pod pritiskom dogodkov in ne s proaktivnimi ukrepi, pri tem pa ni dosežena enaka raven napredka v vseh državah članicah;

| G. | ker je nacionalna varnost v izključni pristojnosti držav članic, kot je določeno v členu 4(2) PEU in členu 73 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), medtem ko si Unija in države članice v skladu s členom 4(3) in členom 42 PEU medsebojno pomagajo pri izvajanju nalog, ki izvirajo iz Pogodb; ker je nacionalna varnost vse bolj odvisna od varnosti na širšem evropskem območju in ni opredeljena na ravni EU, kar državam članicam pušča veliko diskrecijsko pravico; |
| --- | --- |

G.

ker je nacionalna varnost v izključni pristojnosti držav članic, kot je določeno v členu 4(2) PEU in členu 73 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), medtem ko si Unija in države članice v skladu s členom 4(3) in členom 42 PEU medsebojno pomagajo pri izvajanju nalog, ki izvirajo iz Pogodb; ker je nacionalna varnost vse bolj odvisna od varnosti na širšem evropskem območju in ni opredeljena na ravni EU, kar državam članicam pušča veliko diskrecijsko pravico;

| H. | ker hkrati člen 4(2) PDEU določa, da za območje svobode, varnosti in pravice velja deljena pristojnost med Unijo in državami članicami; ker ima EU specifične pristojnosti glede lajšanja in spodbujanja usklajevanja in sodelovanja med državami članicami ter pri harmonizaciji njihove zakonodaje in praks; ker je EU v skladu s členom 67 PDEU pristojna, da ukrepa in zagotovi visoko raven varnosti z ukrepi za preprečevanje kriminala in boj proti njemu; |
| --- | --- |

H.

ker hkrati člen 4(2) PDEU določa, da za območje svobode, varnosti in pravice velja deljena pristojnost med Unijo in državami članicami; ker ima EU specifične pristojnosti glede lajšanja in spodbujanja usklajevanja in sodelovanja med državami članicami ter pri harmonizaciji njihove zakonodaje in praks; ker je EU v skladu s členom 67 PDEU pristojna, da ukrepa in zagotovi visoko raven varnosti z ukrepi za preprečevanje kriminala in boj proti njemu;

| I. | ker nacionalne varnostne in obveščevalne agencije držav članic EU in nekaterih tretjih držav učinkovito sodelujejo prek skupine za boj proti terorizmu, ki je neuradno telo zunaj EU, ter na dvostranski in večstranski osnovi; ker ima ta skupina platformo za izmenjavo operativnih obveščevalnih podatkov, s katero se je povečala hitrost izmenjave ter izboljšala kakovost izmenjanih obveščevalnih podatkov; ker ima EU ustaljen sklop struktur, ki se v celoti ali delno ukvarjajo s terorizmom, zlasti Europolov Evropski center za boj proti terorizmu (ECTC) kot osrednje vozlišče za izmenjavo informacij med organi pregona in za sodelovanje na področju boja proti terorizmu na ravni EU, ter Obveščevalni in situacijski center EU (INTCEN) kot vstopna točka za strateške obveščevalne podatke iz obveščevalnih in varnostnih služb v EU, prek katerih informacije CTG dosežejo evropske odločevalce, vse skupaj pa omogoča in poenostavlja evropski koordinator za boj proti terorizmu; |
| --- | --- |

I.

ker nacionalne varnostne in obveščevalne agencije držav članic EU in nekaterih tretjih držav učinkovito sodelujejo prek skupine za boj proti terorizmu, ki je neuradno telo zunaj EU, ter na dvostranski in večstranski osnovi; ker ima ta skupina platformo za izmenjavo operativnih obveščevalnih podatkov, s katero se je povečala hitrost izmenjave ter izboljšala kakovost izmenjanih obveščevalnih podatkov; ker ima EU ustaljen sklop struktur, ki se v celoti ali delno ukvarjajo s terorizmom, zlasti Europolov Evropski center za boj proti terorizmu (ECTC) kot osrednje vozlišče za izmenjavo informacij med organi pregona in za sodelovanje na področju boja proti terorizmu na ravni EU, ter Obveščevalni in situacijski center EU (INTCEN) kot vstopna točka za strateške obveščevalne podatke iz obveščevalnih in varnostnih služb v EU, prek katerih informacije CTG dosežejo evropske odločevalce, vse skupaj pa omogoča in poenostavlja evropski koordinator za boj proti terorizmu;

| J. | ker meja med pristojnostmi EU in nacionalnimi pristojnostmi zaradi različnih značilnosti in geografskih prerogativov ni vedno jasna, kar še poudarja pomen sodelovanja med tema dvema ravnema upravljanja; ker lahko pride do težav pri usklajenem, učinkovitem in doslednem odzivanju na teroristične grožnje zaradi raznolikih regionalnih, nacionalnih in mednarodnih akterjev ter akterjev EU na področju boja proti terorizmu, katerih pristojnosti se prekrivajo in katerih mandati niso ustrezno določeni, zaradi velike kompleksnosti sistema, recimo številnih formalnih in neformalnih forumov za sodelovanje in izmenjavo informacij, kakor tudi zaradi porazdelitve pristojnosti med različnimi regionalnimi in nacionalnimi agencijami, med službami kazenskega pregona in obveščevalnimi službami ter med EU in državami članicami; |
| --- | --- |

J.

ker meja med pristojnostmi EU in nacionalnimi pristojnostmi zaradi različnih značilnosti in geografskih prerogativov ni vedno jasna, kar še poudarja pomen sodelovanja med tema dvema ravnema upravljanja; ker lahko pride do težav pri usklajenem, učinkovitem in doslednem odzivanju na teroristične grožnje zaradi raznolikih regionalnih, nacionalnih in mednarodnih akterjev ter akterjev EU na področju boja proti terorizmu, katerih pristojnosti se prekrivajo in katerih mandati niso ustrezno določeni, zaradi velike kompleksnosti sistema, recimo številnih formalnih in neformalnih forumov za sodelovanje in izmenjavo informacij, kakor tudi zaradi porazdelitve pristojnosti med različnimi regionalnimi in nacionalnimi agencijami, med službami kazenskega pregona in obveščevalnimi službami ter med EU in državami članicami;

| K. | ker ima evropski komisar za varnostno unijo pomembno vlogo pri povezovanju razvoja, izvajanja, spremljanja in vrednotenja politik Komisije; ker vzpostavitev funkcije komisarja za varnostno unijo kaže zavezanost EU k spodbujanju in podpiranju sodelovanja med državami članicami pri vprašanjih notranje varnosti ter k harmonizaciji protiteroristične zakonodaje in zagotavljanju boljšega sodelovanja med organi pregona in pravosodnimi organi, ob doslednem spoštovanju dejstva, da so za ta vprašanja pristojne države članice, kot to določajo Pogodbe; |
| --- | --- |

K.

ker ima evropski komisar za varnostno unijo pomembno vlogo pri povezovanju razvoja, izvajanja, spremljanja in vrednotenja politik Komisije; ker vzpostavitev funkcije komisarja za varnostno unijo kaže zavezanost EU k spodbujanju in podpiranju sodelovanja med državami članicami pri vprašanjih notranje varnosti ter k harmonizaciji protiteroristične zakonodaje in zagotavljanju boljšega sodelovanja med organi pregona in pravosodnimi organi, ob doslednem spoštovanju dejstva, da so za ta vprašanja pristojne države članice, kot to določajo Pogodbe;

| L. | ker je koordinator Unije za boj proti terorizmu pomemben dejavnik pri spremljanju izvajanja strategije EU za boj proti terorizmu; ker koordinator Unije za boj proti terorizmu v skladu s svojim mandatom, kot ga je določil Evropski svet, zagotavlja izvajanje in ocenjevanje strategije in usklajevanje dela v Uniji ter pomaga pri stikih med Unijo in tretjimi državami; ker poleg tega vodi stike z institucijami, agencijami in državami članicami EU, jim nudi dragoceno pomoč v obliki nasvetov in pomaga pri krepitvi njihovega usklajevanja; ker sta njegov mandat in status kljub temu slabo opredeljena; |
| --- | --- |

L.

ker je koordinator Unije za boj proti terorizmu pomemben dejavnik pri spremljanju izvajanja strategije EU za boj proti terorizmu; ker koordinator Unije za boj proti terorizmu v skladu s svojim mandatom, kot ga je določil Evropski svet, zagotavlja izvajanje in ocenjevanje strategije in usklajevanje dela v Uniji ter pomaga pri stikih med Unijo in tretjimi državami; ker poleg tega vodi stike z institucijami, agencijami in državami članicami EU, jim nudi dragoceno pomoč v obliki nasvetov in pomaga pri krepitvi njihovega usklajevanja; ker sta njegov mandat in status kljub temu slabo opredeljena;

| M. | ker je Parlament 6. julija 2017 ustanovil začasni Posebni odbor o terorizmu (TERR), ki naj bi oblikoval stališče Parlamenta v zvezi s praktičnimi in zakonodajnimi vrzelmi v sedanjem protiterorističnem režimu, ki so omogočile, da je prišlo do nedavnih terorističnih napadov v EU, pa tudi dal priporočila v pomoč pri obravnavanju terorističnih groženj na ravni EU; |
| --- | --- |

M.

ker je Parlament 6. julija 2017 ustanovil začasni Posebni odbor o terorizmu (TERR), ki naj bi oblikoval stališče Parlamenta v zvezi s praktičnimi in zakonodajnimi vrzelmi v sedanjem protiterorističnem režimu, ki so omogočile, da je prišlo do nedavnih terorističnih napadov v EU, pa tudi dal priporočila v pomoč pri obravnavanju terorističnih groženj na ravni EU;

| N. | ker ima evropsko javno tožilstvo, ki bo ustanovljeno na podlagi Uredbe Sveta (EU) 2017/1939, pomembno nalogo, da preiskuje in preganja kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije; ker njegova ustanovitev in dodelitev finančnih sredstev temu novemu organu ne bi smela negativno vplivati na zmožnosti obstoječih struktur, kot je Eurojust, da spodbujajo prizadevanja držav članic v boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

N.

ker ima evropsko javno tožilstvo, ki bo ustanovljeno na podlagi Uredbe Sveta (EU) 2017/1939, pomembno nalogo, da preiskuje in preganja kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije; ker njegova ustanovitev in dodelitev finančnih sredstev temu novemu organu ne bi smela negativno vplivati na zmožnosti obstoječih struktur, kot je Eurojust, da spodbujajo prizadevanja držav članic v boju proti terorizmu;

| O. | ker je bila samo za četrtino od 88 pravno zavezujočih protiterorističnih ukrepov, predlaganih med septembrom 2001 in poletjem 2013, izvedena ocena učinka, samo za tri pa javno posvetovanje (2); ker se je to razmerje v zadnjih letih izboljšalo, saj so bile nedavne pobude, ki jih je Komisija predložila v letih 2017 in 2018, ustrezno utemeljene; ker je Komisija z agendo o boljšem pravnem urejanju, sprejeto leta 2015, utrdila tudi svojo politiko o posvetovanju z deležniki; ker bi lahko bili ukrepi za boj proti terorizmu učinkovitejši in bolj skladni, če bi se posvetovali z ustreznimi deležniki in izvedli ocene učinka; |
| --- | --- |

O.

ker je bila samo za četrtino od 88 pravno zavezujočih protiterorističnih ukrepov, predlaganih med septembrom 2001 in poletjem 2013, izvedena ocena učinka, samo za tri pa javno posvetovanje (2); ker se je to razmerje v zadnjih letih izboljšalo, saj so bile nedavne pobude, ki jih je Komisija predložila v letih 2017 in 2018, ustrezno utemeljene; ker je Komisija z agendo o boljšem pravnem urejanju, sprejeto leta 2015, utrdila tudi svojo politiko o posvetovanju z deležniki; ker bi lahko bili ukrepi za boj proti terorizmu učinkovitejši in bolj skladni, če bi se posvetovali z ustreznimi deležniki in izvedli ocene učinka;

| P. | ker je Komisija v celoviti oceni varnostne politike EU nepopolno izvajanje navedla kot enega od izzivov varnostne unije; |
| --- | --- |

P.

ker je Komisija v celoviti oceni varnostne politike EU nepopolno izvajanje navedla kot enega od izzivov varnostne unije;

| Q. | ker je ocenjevanje ukrepov za boj proti terorizmu bistveno, da se ugotovi, ali so učinkoviti, ustrezni, dosledni in upoštevajo temeljne pravice, ali pa so potrebni dodatni ukrepi za odpravo pomanjkljivosti; ker je razlika med spremljanjem obsega izvajanja in dejansko učinkovitostjo izvedenih ukrepov; ker je bilo med leti 2001 in 2016 pripravljenih 17 poročil o spremljanju izvajanja in ocenjevanju v primerjavi z 10 strategijami za boj proti terorizmu ter 55 zakonodajnimi in nezavezujočimi ukrepi; ker je bistveno, da začnejo države članice hitro izvajati evropsko zakonodajo na področju varnosti, da se preprečijo morebitne vrzeli v celovitem evropskem sistemu protiterorističnih ukrepov; |
| --- | --- |

Q.

ker je ocenjevanje ukrepov za boj proti terorizmu bistveno, da se ugotovi, ali so učinkoviti, ustrezni, dosledni in upoštevajo temeljne pravice, ali pa so potrebni dodatni ukrepi za odpravo pomanjkljivosti; ker je razlika med spremljanjem obsega izvajanja in dejansko učinkovitostjo izvedenih ukrepov; ker je bilo med leti 2001 in 2016 pripravljenih 17 poročil o spremljanju izvajanja in ocenjevanju v primerjavi z 10 strategijami za boj proti terorizmu ter 55 zakonodajnimi in nezavezujočimi ukrepi; ker je bistveno, da začnejo države članice hitro izvajati evropsko zakonodajo na področju varnosti, da se preprečijo morebitne vrzeli v celovitem evropskem sistemu protiterorističnih ukrepov;

Teroristična grožnja

| R. | ker so bile države članice EU v zadnjih letih tarča večjih terorističnih napadov; ker so najhujše napade izvedle ali navdahnile džihadske skupine, kot sta Daiš in Al Kajda; ker določene države včasih pomagajo tem terorističnim skupinam (3) pri njihovih dejavnostih; ker je še vedno zaskrbljujoč tudi skrajni desničarski, skrajni levičarski in etnično-nacionalistični separatistični nasilni ekstremizem, katerega cilj je z nelegitimno uporabo nasilja strmoglaviti demokratične vrednote in sistem pravne države v EU; |
| --- | --- |

R.

ker so bile države članice EU v zadnjih letih tarča večjih terorističnih napadov; ker so najhujše napade izvedle ali navdahnile džihadske skupine, kot sta Daiš in Al Kajda; ker določene države včasih pomagajo tem terorističnim skupinam (3) pri njihovih dejavnostih; ker je še vedno zaskrbljujoč tudi skrajni desničarski, skrajni levičarski in etnično-nacionalistični separatistični nasilni ekstremizem, katerega cilj je z nelegitimno uporabo nasilja strmoglaviti demokratične vrednote in sistem pravne države v EU;

| S. | ker se države članice soočajo z vse večjo grožnjo skrajno desnega nasilnega ekstremizma, pa tudi neofašističnega in neonacističnega nasilja, ki je usmerjeno v politične nasprotnike, begunce in priseljence, etnične in verske manjšine, osebe LGBTQI, zagovornike človekovih pravic, aktiviste in pripadnike organov kazenskega pregona; |
| --- | --- |

S.

ker se države članice soočajo z vse večjo grožnjo skrajno desnega nasilnega ekstremizma, pa tudi neofašističnega in neonacističnega nasilja, ki je usmerjeno v politične nasprotnike, begunce in priseljence, etnične in verske manjšine, osebe LGBTQI, zagovornike človekovih pravic, aktiviste in pripadnike organov kazenskega pregona;

| T. | ker je bila sicer večina terorističnih napadov v EU v letu 2017 opredeljenih kot napadi separatistov (137 od 205), vendar je v Poročilu Europola o stanju in trendih na področju terorizma (TE-SAT) za leto 2018 jasno navedeno, da nobena od prijavljenih dejavnosti v nobeni kategoriji terorizma ni bila tako smrtonosna in ni tako vplivala na družbo kot celoto kot dejavnosti džihadskih teroristov; ker je vse večje tveganje povračilnega terorizma resen problem, ki ga ne bi smeli podcenjevati; |
| --- | --- |

T.

ker je bila sicer večina terorističnih napadov v EU v letu 2017 opredeljenih kot napadi separatistov (137 od 205), vendar je v Poročilu Europola o stanju in trendih na področju terorizma (TE-SAT) za leto 2018 jasno navedeno, da nobena od prijavljenih dejavnosti v nobeni kategoriji terorizma ni bila tako smrtonosna in ni tako vplivala na družbo kot celoto kot dejavnosti džihadskih teroristov; ker je vse večje tveganje povračilnega terorizma resen problem, ki ga ne bi smeli podcenjevati;

| U. | ker bi za teroristične napade, če gre pri tem za „velik ali sistematičen napad na katero koli civilno prebivalstvo“, moral veljati člen 7 Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča z dne 17. julija 1998; |
| --- | --- |

U.

ker bi za teroristične napade, če gre pri tem za „velik ali sistematičen napad na katero koli civilno prebivalstvo“, moral veljati člen 7 Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča z dne 17. julija 1998;

| V. | ker so se zaradi dogodkov in nestabilnosti na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki Daiš in druge teroristične skupine utrdile v državah, ki mejijo na EU, in v obsegu brez primere novačile borce iz držav EU, ter je torej povezava med notranjo in zunanjo varnostjo postala še pomembnejša; |
| --- | --- |

V.

ker so se zaradi dogodkov in nestabilnosti na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki Daiš in druge teroristične skupine utrdile v državah, ki mejijo na EU, in v obsegu brez primere novačile borce iz držav EU, ter je torej povezava med notranjo in zunanjo varnostjo postala še pomembnejša;

| W. | ker se je na tisoče državljanov, rojenih ali prebivajočih v Evropi, pridružilo Daišu pri terorističnih dejavnostih v Siriji in Iraku, vendar se je strategija po vojaškem porazu Daiša spremenila, in sicer se je zmanjšalo število tistih, ki v ti državi odpotujejo s terorističnimi nameni, medtem ko se džihadistične teroriste in speče celice v EU spodbuja k izvajanju napadov v svojih matičnih državah ali državah prebivališča; |
| --- | --- |

W.

ker se je na tisoče državljanov, rojenih ali prebivajočih v Evropi, pridružilo Daišu pri terorističnih dejavnostih v Siriji in Iraku, vendar se je strategija po vojaškem porazu Daiša spremenila, in sicer se je zmanjšalo število tistih, ki v ti državi odpotujejo s terorističnimi nameni, medtem ko se džihadistične teroriste in speče celice v EU spodbuja k izvajanju napadov v svojih matičnih državah ali državah prebivališča;

| X. | ker so nedavni napadi pokazali, da so strelno orožje in eksplozivi še vedno tradicionalne metode, ki jih uporabljajo teroristične skupine; vendar pa posamezniki čedalje pogosteje uporabljajo drugo orožje in metode, ki so precej manj kompleksne in jih je težje odkriti, njihov cilj pa je povzročiti kar največje število naključnih žrtev med civilisti; |
| --- | --- |

X.

ker so nedavni napadi pokazali, da so strelno orožje in eksplozivi še vedno tradicionalne metode, ki jih uporabljajo teroristične skupine; vendar pa posamezniki čedalje pogosteje uporabljajo drugo orožje in metode, ki so precej manj kompleksne in jih je težje odkriti, njihov cilj pa je povzročiti kar največje število naključnih žrtev med civilisti;

| Y. | ker vračanje tujih terorističnih bojevnikov in njihovih družin pomeni posebne izzive v zvezi z varnostjo in radikalizacijo, zlasti v primeru otroških povratnikov, ki predstavljajo posebno težavo, saj kot žrtve potrebujejo zaščito, hkrati pa so lahko tudi potencialni storilci; |
| --- | --- |

Y.

ker vračanje tujih terorističnih bojevnikov in njihovih družin pomeni posebne izzive v zvezi z varnostjo in radikalizacijo, zlasti v primeru otroških povratnikov, ki predstavljajo posebno težavo, saj kot žrtve potrebujejo zaščito, hkrati pa so lahko tudi potencialni storilci;

| Z. | ker so bili nekateri od teh povratnikov dalj časa izpostavljeni ideološki indoktrinaciji in vojaškemu urjenju z uporabo orožja in razstreliva ter različnih taktik kritja, napada in boja, v nekaterih primerih pa so se povezali z drugimi teroristi, morda nekdanjimi tujimi bojevniki, s katerimi tvorijo nadnacionalne mreže (4); |
| --- | --- |

Z.

ker so bili nekateri od teh povratnikov dalj časa izpostavljeni ideološki indoktrinaciji in vojaškemu urjenju z uporabo orožja in razstreliva ter različnih taktik kritja, napada in boja, v nekaterih primerih pa so se povezali z drugimi teroristi, morda nekdanjimi tujimi bojevniki, s katerimi tvorijo nadnacionalne mreže (4);

| AA. | ker so med storilci terorističnih napadov v EU zelo pogosto državljani EU, pogosto druga ali tretja generacija priseljencev, ki so odrasli v državi članici, ki so jo potem napadli, ter tujci, ki so v nekaterih primerih dalj časa bivali v državi članici, ki so jo napadli; |
| --- | --- |

AA.

ker so med storilci terorističnih napadov v EU zelo pogosto državljani EU, pogosto druga ali tretja generacija priseljencev, ki so odrasli v državi članici, ki so jo potem napadli, ter tujci, ki so v nekaterih primerih dalj časa bivali v državi članici, ki so jo napadli;

| AB. | ker so naše odprte družbe in naše odprte meje ranljive, kar teroristične skupine izrabljajo; ker so nekateri teroristi za vstop v evropske države uporabili migracijske poti in poti prosilcev za azil ter tako izkoristili svobodo gibanja v EU; |
| --- | --- |

AB.

ker so naše odprte družbe in naše odprte meje ranljive, kar teroristične skupine izrabljajo; ker so nekateri teroristi za vstop v evropske države uporabili migracijske poti in poti prosilcev za azil ter tako izkoristili svobodo gibanja v EU;

| AC. | ker obstajajo dokumentirani primeri (5), v katerih so žrtve hudih kaznivih dejanj teroristov Daiša, storjenih na ozemlju Sirije ali Iraka, ki so mislile, da so končno na varnem, ponovno srečale svoje mučitelje na ozemlju EU, kjer so oboji zaprosili za zaščito; |
| --- | --- |

AC.

ker obstajajo dokumentirani primeri (5), v katerih so žrtve hudih kaznivih dejanj teroristov Daiša, storjenih na ozemlju Sirije ali Iraka, ki so mislile, da so končno na varnem, ponovno srečale svoje mučitelje na ozemlju EU, kjer so oboji zaprosili za zaščito;

| AD. | ker pretok migrantov brez urejenega statusa in beguncev pomeni izziv za njihovo vključevanje v evropske družbe ter zahteva okrepljene in specifične naložbe, usmerjene v socialno in kulturno vključevanje; |
| --- | --- |

AD.

ker pretok migrantov brez urejenega statusa in beguncev pomeni izziv za njihovo vključevanje v evropske družbe ter zahteva okrepljene in specifične naložbe, usmerjene v socialno in kulturno vključevanje;

| AE. | ker se lahko za napade uporabijo nove oblike terorizma, med njimi kibernetski terorizem in orožje za množično uničevanje, morda v povezavi z novo tehnično opremo, kot so brezpilotni zrakoplovi; ker obstaja precedens preprečenega napada z ricinom, zelo strupenim biološkim strupom; ker obstajajo primeri, ko so teroristične skupine uporabile ali nameravale uporabiti jedrske, radiološke, kemične ali biološke (JRKB) materiale ter na družbenih omrežjih objavljale možne taktike in metode za napade in tarče; |
| --- | --- |

AE.

ker se lahko za napade uporabijo nove oblike terorizma, med njimi kibernetski terorizem in orožje za množično uničevanje, morda v povezavi z novo tehnično opremo, kot so brezpilotni zrakoplovi; ker obstaja precedens preprečenega napada z ricinom, zelo strupenim biološkim strupom; ker obstajajo primeri, ko so teroristične skupine uporabile ali nameravale uporabiti jedrske, radiološke, kemične ali biološke (JRKB) materiale ter na družbenih omrežjih objavljale možne taktike in metode za napade in tarče;

| AF. | ker imajo države članice različne strategije za odzivanje na hibridne ter jedrske, radiološke, kemične in biološke grožnje, zaradi česar je tudi njihova raven pripravljenosti različna; |
| --- | --- |

AF.

ker imajo države članice različne strategije za odzivanje na hibridne ter jedrske, radiološke, kemične in biološke grožnje, zaradi česar je tudi njihova raven pripravljenosti različna;

| AG. | ker je Evropski svet 28. junija 2018 pozdravil skupno sporočilo o odpornosti Evrope na hibridne grožnje ter grožnje JRKB, da bi se opredelila področja, na katerih bi bilo treba okrepiti ukrepe za nadaljnjo poglobitev in okrepitev bistvenega prispevka EU k odpravljanju teh groženj, ter da bi se države članice in Komisijo pozvalo k nujnim skupnim prizadevanjem za celovito izvajanje akcijskega načrta na področju JRKB varnosti; |
| --- | --- |

AG.

ker je Evropski svet 28. junija 2018 pozdravil skupno sporočilo o odpornosti Evrope na hibridne grožnje ter grožnje JRKB, da bi se opredelila področja, na katerih bi bilo treba okrepiti ukrepe za nadaljnjo poglobitev in okrepitev bistvenega prispevka EU k odpravljanju teh groženj, ter da bi se države članice in Komisijo pozvalo k nujnim skupnim prizadevanjem za celovito izvajanje akcijskega načrta na področju JRKB varnosti;

| AH. | ker je treba biti v političnem diskurzu o terorističnih grožnjah previden, saj ga izrabljajo tako levičarski kot desničarski agitatorji, da se prepreči polarizacija v družbi in slabitev demokracije, socialne kohezije in človekovih pravic, kar je tudi cilj terorističnih organizacij; |
| --- | --- |

AH.

ker je treba biti v političnem diskurzu o terorističnih grožnjah previden, saj ga izrabljajo tako levičarski kot desničarski agitatorji, da se prepreči polarizacija v družbi in slabitev demokracije, socialne kohezije in človekovih pravic, kar je tudi cilj terorističnih organizacij;

| AI. | ker je bilo v evropski agendi za varnost iz aprila 2015 poudarjeno, da je treba obravnavati povezavo med terorizmom in organiziranim kriminalom, saj je organizirani kriminal podlaga za terorizem prek več različnih kanalov, kot so med drugim dobava orožja, financiranje s tihotapljenjem drog in vdor na finančne trge; |
| --- | --- |

AI.

ker je bilo v evropski agendi za varnost iz aprila 2015 poudarjeno, da je treba obravnavati povezavo med terorizmom in organiziranim kriminalom, saj je organizirani kriminal podlaga za terorizem prek več različnih kanalov, kot so med drugim dobava orožja, financiranje s tihotapljenjem drog in vdor na finančne trge;

| AJ. | ker so velike mednarodne teroristične organizacije, kot sta Daiš in Al Kajda, finančno neodvisne in ker teroristične skupine finančna sredstva pridobivajo z nedovoljeno trgovino, med drugim z blagom, orožjem, surovinami, gorivi, drogami, cigaretami in kulturnimi predmeti, ter s trgovino z ljudmi, suženjstvom, izkoriščanjem otrok in izsiljevanjem; ker povezava med organiziranim kriminalom in terorističnimi skupinami predstavlja veliko grožnjo; ker bi lahko ti viri omogočili nadaljnje financiranje njihovih kriminalnih dejavnosti v prihodnosti; |
| --- | --- |

AJ.

ker so velike mednarodne teroristične organizacije, kot sta Daiš in Al Kajda, finančno neodvisne in ker teroristične skupine finančna sredstva pridobivajo z nedovoljeno trgovino, med drugim z blagom, orožjem, surovinami, gorivi, drogami, cigaretami in kulturnimi predmeti, ter s trgovino z ljudmi, suženjstvom, izkoriščanjem otrok in izsiljevanjem; ker povezava med organiziranim kriminalom in terorističnimi skupinami predstavlja veliko grožnjo; ker bi lahko ti viri omogočili nadaljnje financiranje njihovih kriminalnih dejavnosti v prihodnosti;

| AK. | ker sodelovanje med terorističnimi organizacijami in organiziranimi kriminalnimi združbami, pri katerem se zmožnost povzročitve množičnih žrtev med civilisti v državah članicah EU poveže z logističnimi zmogljivostmi, ki to omogočajo, pomeni veliko tveganje; ker je na voljo le malo poročil in analiz organov pregona in obveščevalnih služb o povezavi med organiziranim kriminalom in terorizmom; ker so preiskovalne in pravosodne zmogljivosti, osredotočene na organizirani kriminal, v številnih državah članicah in na ravni EU pogosto nezadostne; |
| --- | --- |

AK.

ker sodelovanje med terorističnimi organizacijami in organiziranimi kriminalnimi združbami, pri katerem se zmožnost povzročitve množičnih žrtev med civilisti v državah članicah EU poveže z logističnimi zmogljivostmi, ki to omogočajo, pomeni veliko tveganje; ker je na voljo le malo poročil in analiz organov pregona in obveščevalnih služb o povezavi med organiziranim kriminalom in terorizmom; ker so preiskovalne in pravosodne zmogljivosti, osredotočene na organizirani kriminal, v številnih državah članicah in na ravni EU pogosto nezadostne;

| AL. | ker je namen terorizma oslabiti in poraziti demokracije; ker so politiki in vlade ključni akterji za doseganje širokega soglasja in družbene odpornosti, da bi lahko učinkovito branili naše demokratične sisteme; |
| --- | --- |

AL.

ker je namen terorizma oslabiti in poraziti demokracije; ker so politiki in vlade ključni akterji za doseganje širokega soglasja in družbene odpornosti, da bi lahko učinkovito branili naše demokratične sisteme;

Preprečevanje in zatiranje radikalizacije, ki vodi do nasilnega ekstremizma

| AM. | ker je Center odličnosti mreže za ozaveščanje o radikalizaciji (RAN) pomembna platforma za izmenjavo dobre prakse med strokovnimi delavci, vključno z organi pregona, in prispeva k zbiranju pomembnega znanja na področju preprečevanja in zatiranja radikalizacije (6); |
| --- | --- |

AM.

ker je Center odličnosti mreže za ozaveščanje o radikalizaciji (RAN) pomembna platforma za izmenjavo dobre prakse med strokovnimi delavci, vključno z organi pregona, in prispeva k zbiranju pomembnega znanja na področju preprečevanja in zatiranja radikalizacije (6);

| AN. | ker so razmere v vsaki državi članici različne in ker bi lahko pred nedavnim prenovljena evropska strategija za boj proti radikalizaciji podpirala nacionalne strategije, ki so pomembne pri zagotavljanju splošnih okvirov za programe na nacionalni in lokalni ravni; ker morajo biti te strategije dosledne in učinkovite ter potrebujejo zadostno financiranje za lokalne oblasti in deležnike iz civilne družbe, da bo te programe mogoče izvesti; |
| --- | --- |

AN.

ker so razmere v vsaki državi članici različne in ker bi lahko pred nedavnim prenovljena evropska strategija za boj proti radikalizaciji podpirala nacionalne strategije, ki so pomembne pri zagotavljanju splošnih okvirov za programe na nacionalni in lokalni ravni; ker morajo biti te strategije dosledne in učinkovite ter potrebujejo zadostno financiranje za lokalne oblasti in deležnike iz civilne družbe, da bo te programe mogoče izvesti;

| AO. | ker ni mogoče opredeliti le ene poti do radikalizacije; ker so lahko dejavniki in sprožilci tudi socialna kohezija, politični okvir, gospodarski pogoji, verski in ideološki ideali, osebne travme in psihološka ranljivost ter osebno okolje in mreže; ker je bila razsežnost spola še do nedavnega podcenjena in ker je razširjeno napačno razumevanje vloge, ki jo lahko imajo ženske; ker ženske niso vedno pasivni subjekti, saj lahko prav tako mobilizirajo, novačijo, zbirajo sredstva in celo zagrešijo teroristična dejanja; |
| --- | --- |

AO.

ker ni mogoče opredeliti le ene poti do radikalizacije; ker so lahko dejavniki in sprožilci tudi socialna kohezija, politični okvir, gospodarski pogoji, verski in ideološki ideali, osebne travme in psihološka ranljivost ter osebno okolje in mreže; ker je bila razsežnost spola še do nedavnega podcenjena in ker je razširjeno napačno razumevanje vloge, ki jo lahko imajo ženske; ker ženske niso vedno pasivni subjekti, saj lahko prav tako mobilizirajo, novačijo, zbirajo sredstva in celo zagrešijo teroristična dejanja;

| AP. | ker se nekatere soseske z nizkimi dohodki v evropskih mestih soočajo z množično brezposelnostjo in sistematičnim razpadom pravne države, kar ustvarja plodna tla za verski ekstremizem in terorizem; ker lahko spodbujanje socialne vključenosti in dejavno spodbujanje demokratičnih vrednot, ki jih morajo spoštovati vsi državljani, prispevata k zmanjšanju občutka marginalizacije in ublažitvi nevarnosti radikalizacije; ker je za boj proti radikalizaciji in nasilnemu ekstremizmu potrebno tesno in usklajeno sodelovanje vseh deležnikov na vseh ravneh upravljanja (lokalni, regionalni in nacionalni), pa tudi s civilno družbo in zasebnim sektorjem; |
| --- | --- |

AP.

ker se nekatere soseske z nizkimi dohodki v evropskih mestih soočajo z množično brezposelnostjo in sistematičnim razpadom pravne države, kar ustvarja plodna tla za verski ekstremizem in terorizem; ker lahko spodbujanje socialne vključenosti in dejavno spodbujanje demokratičnih vrednot, ki jih morajo spoštovati vsi državljani, prispevata k zmanjšanju občutka marginalizacije in ublažitvi nevarnosti radikalizacije; ker je za boj proti radikalizaciji in nasilnemu ekstremizmu potrebno tesno in usklajeno sodelovanje vseh deležnikov na vseh ravneh upravljanja (lokalni, regionalni in nacionalni), pa tudi s civilno družbo in zasebnim sektorjem;

| AQ. | ker strokovnjaki poudarjajo pozitivne izkušnje večagencijskega pristopa, ki se osredotoča na vzpostavljanje infrastruktur, ki upoštevajo različne poti do radikalizacije in ogrožene demografske skupine in ki zagotavljajo zgodnjo podporo različnih organov in organizacij na več ravneh tistim, ki so zaradi svoje ranljivosti dovzetni za radikalizem, in njihovim družinam, ter poudarja podporno vlogo policije ter tako krepi odnose; |
| --- | --- |

AQ.

ker strokovnjaki poudarjajo pozitivne izkušnje večagencijskega pristopa, ki se osredotoča na vzpostavljanje infrastruktur, ki upoštevajo različne poti do radikalizacije in ogrožene demografske skupine in ki zagotavljajo zgodnjo podporo različnih organov in organizacij na več ravneh tistim, ki so zaradi svoje ranljivosti dovzetni za radikalizem, in njihovim družinam, ter poudarja podporno vlogo policije ter tako krepi odnose;

| AR. | ker ima lokalna policija pomembno vlogo pri boljšem razumevanju ranljivih oseb in ohranjanju stikov z njimi, in sicer z vzpostavljanjem odnosov, ki temeljijo na medsebojnem spoštovanju s temi skupinami, da bi se proti radikalizaciji ukrepalo, preden se pojavi, in preprečilo nezaupanje do države in njenih institucij; |
| --- | --- |

AR.

ker ima lokalna policija pomembno vlogo pri boljšem razumevanju ranljivih oseb in ohranjanju stikov z njimi, in sicer z vzpostavljanjem odnosov, ki temeljijo na medsebojnem spoštovanju s temi skupinami, da bi se proti radikalizaciji ukrepalo, preden se pojavi, in preprečilo nezaupanje do države in njenih institucij;

| AS. | ker še ni jasnih metodologij za merjenje učinkovitosti projektov za preprečevanje in zatiranje radikalizacije; |
| --- | --- |

AS.

ker še ni jasnih metodologij za merjenje učinkovitosti projektov za preprečevanje in zatiranje radikalizacije;

| AT. | ker je mogoče za projekte za preprečevanje in zatiranje radikalizacije na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni uporabiti več evropskih skladov in programov; ker je v proračunu EU do leta 2020 za projekte za boj proti radikalizaciji namenjenih 314 milijonov EUR (7); ker je treba stalno ocenjevati učinkovitost teh programov; ker je merjenje učinkovitosti preventivnih ukrepov za preprečevanje radikalizacije zelo težavno in zahteva tesno sodelovanje med Komisijo, državami članicami, posameznimi deležniki in raziskovalci; |
| --- | --- |

AT.

ker je mogoče za projekte za preprečevanje in zatiranje radikalizacije na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni uporabiti več evropskih skladov in programov; ker je v proračunu EU do leta 2020 za projekte za boj proti radikalizaciji namenjenih 314 milijonov EUR (7); ker je treba stalno ocenjevati učinkovitost teh programov; ker je merjenje učinkovitosti preventivnih ukrepov za preprečevanje radikalizacije zelo težavno in zahteva tesno sodelovanje med Komisijo, državami članicami, posameznimi deležniki in raziskovalci;

| AU. | ker Europol ocenjuje, da je bilo leta 2018 v EU približno 30 000 radikaliziranih džihadistov; |
| --- | --- |

AU.

ker Europol ocenjuje, da je bilo leta 2018 v EU približno 30 000 radikaliziranih džihadistov;

| AV. | ker se na ozemlju mnogih držav članic EU krepi diskurz radikaliziranih skrajnežev, pogosto v obliki tiskovin ter učnih ali avdiovizualnih vsebin, vključno z družbenimi omrežji in satelitskimi televizijskimi postajami; ker ta diskurz nasprotuje demokraciji, pravni državi in človekovim pravicam, škodi pluralizmu, spodbuja nasilje in nestrpnost do vseh drugih ver, je odkrito antisemitski, nasprotuje enakosti med moškimi in ženskami ter spodbuja regresivno vizijo kulture in družbe; |
| --- | --- |

AV.

ker se na ozemlju mnogih držav članic EU krepi diskurz radikaliziranih skrajnežev, pogosto v obliki tiskovin ter učnih ali avdiovizualnih vsebin, vključno z družbenimi omrežji in satelitskimi televizijskimi postajami; ker ta diskurz nasprotuje demokraciji, pravni državi in človekovim pravicam, škodi pluralizmu, spodbuja nasilje in nestrpnost do vseh drugih ver, je odkrito antisemitski, nasprotuje enakosti med moškimi in ženskami ter spodbuja regresivno vizijo kulture in družbe;

| AW. | ker v določenih knjigarnah in na spletu v Evropi prevladuje salafistična in vahabistična literatura, ki se napaja iz sovražnega govora; ker ta globalizirana in poenostavljena različica islama odstopa od praks muslimanskih skupnosti v Evropi in prispeva k spodkopavanju njihovega splošnega vključevanja; |
| --- | --- |

AW.

ker v določenih knjigarnah in na spletu v Evropi prevladuje salafistična in vahabistična literatura, ki se napaja iz sovražnega govora; ker ta globalizirana in poenostavljena različica islama odstopa od praks muslimanskih skupnosti v Evropi in prispeva k spodkopavanju njihovega splošnega vključevanja;

| AX. | ker je cilj radikalnega islamskega fundamentalizma, da bi religija obvladovala vsa področja življenja – osebno, politično in družbeno – to bi pa lahko privedlo k vrsti skupnosti, ki bi bila dovzetna za džihadistično novačenje; |
| --- | --- |

AX.

ker je cilj radikalnega islamskega fundamentalizma, da bi religija obvladovala vsa področja življenja – osebno, politično in družbeno – to bi pa lahko privedlo k vrsti skupnosti, ki bi bila dovzetna za džihadistično novačenje;

| AY. | ker so bili po Evropi zabeleženi številni primeri radikalnih pridigarjev sovraštva; ker pridigarji sovraštva pogosto prihajajo iz držav zunaj EU, medtem ko nekateri verski objekti prejemajo netransparentna finančna sredstva iz tretjih držav, med katerimi so mnogi avtoritarni ali verski režimi, ki ne vladajo v skladu z demokracijo, pravno državo in človeškimi pravicami; |
| --- | --- |

AY.

ker so bili po Evropi zabeleženi številni primeri radikalnih pridigarjev sovraštva; ker pridigarji sovraštva pogosto prihajajo iz držav zunaj EU, medtem ko nekateri verski objekti prejemajo netransparentna finančna sredstva iz tretjih držav, med katerimi so mnogi avtoritarni ali verski režimi, ki ne vladajo v skladu z demokracijo, pravno državo in človeškimi pravicami;

| AZ. | ker v EU obstajajo samooklicani verski učni centri, ki širijo skrajne ideje in v katerih so lahko mladostniki in otroci izpostavljeni učnim vsebinam, ki nasprotujejo demokraciji, pravni državi in človekovim pravicam, vključno z nasilnimi vsebinami; ker ekstremistične organizacije, ki postavljajo temelje za novačenje teroristov, pogosto izkoriščajo šibke točke mladih tako, da jih pritegnejo s socialnim in kulturnim dogajanjem; |
| --- | --- |

AZ.

ker v EU obstajajo samooklicani verski učni centri, ki širijo skrajne ideje in v katerih so lahko mladostniki in otroci izpostavljeni učnim vsebinam, ki nasprotujejo demokraciji, pravni državi in človekovim pravicam, vključno z nasilnimi vsebinami; ker ekstremistične organizacije, ki postavljajo temelje za novačenje teroristov, pogosto izkoriščajo šibke točke mladih tako, da jih pritegnejo s socialnim in kulturnim dogajanjem;

| BA. | ker napredna strategija spletnega komuniciranja, ki jo za promoviranje terorizma z njegovim poveličevanjem uporablja zlasti Daiš, pa tudi druge velike mednarodne teroristične skupine, ponuja zasnovo, ki se zgleduje po svetovni kulturi mladih, npr. spletnih igrah, zaradi česar je zelo privlačna za otroke in mlade; ker jih ta model skuša zvabiti tudi z družbenimi in kulturnimi priložnostmi; |
| --- | --- |

BA.

ker napredna strategija spletnega komuniciranja, ki jo za promoviranje terorizma z njegovim poveličevanjem uporablja zlasti Daiš, pa tudi druge velike mednarodne teroristične skupine, ponuja zasnovo, ki se zgleduje po svetovni kulturi mladih, npr. spletnih igrah, zaradi česar je zelo privlačna za otroke in mlade; ker jih ta model skuša zvabiti tudi z družbenimi in kulturnimi priložnostmi;

| BB. | ker je več nedavnih preiskav pokazalo, da imajo lahko internet in zlasti družbeni mediji vlogo spodbujevalca radikalizacije, ki vodi do nasilnega ekstremizma, pa tudi sredstva, s katerim ksenofobne skupine širijo sovražni govor in nedovoljene vsebine, zlasti med mladimi; |
| --- | --- |

BB.

ker je več nedavnih preiskav pokazalo, da imajo lahko internet in zlasti družbeni mediji vlogo spodbujevalca radikalizacije, ki vodi do nasilnega ekstremizma, pa tudi sredstva, s katerim ksenofobne skupine širijo sovražni govor in nedovoljene vsebine, zlasti med mladimi;

| BC. | ker so bili spletni velikani na podlagi večkratnih pozivov, naj se bolj vključijo v boj proti terorizmu, prisiljeni prevzeti svoj del odgovornosti; ker v okviru evropskega internetnega foruma, ki je bil vzpostavljen leta 2015, podjetja prostovoljno sodelujejo pri odstranjevanju terorističnih vsebin s svojih spletišč, če menijo, da ta kršijo njihove pogoje poslovanja; ker je maja 2016 začel veljati kodeks ravnanja za velika podjetja informacijske tehnologije, na podlagi katerega se borijo proti nezakonitemu sovražnemu govoru na spletu; ker to prostovoljno sodelovanje kljub temu še ne zadošča; |
| --- | --- |

BC.

ker so bili spletni velikani na podlagi večkratnih pozivov, naj se bolj vključijo v boj proti terorizmu, prisiljeni prevzeti svoj del odgovornosti; ker v okviru evropskega internetnega foruma, ki je bil vzpostavljen leta 2015, podjetja prostovoljno sodelujejo pri odstranjevanju terorističnih vsebin s svojih spletišč, če menijo, da ta kršijo njihove pogoje poslovanja; ker je maja 2016 začel veljati kodeks ravnanja za velika podjetja informacijske tehnologije, na podlagi katerega se borijo proti nezakonitemu sovražnemu govoru na spletu; ker to prostovoljno sodelovanje kljub temu še ne zadošča;

| BD. | ker je do konca drugega četrtletja 2018 Europolova evropska enota za prijavljanje internetnih vsebin (EU IRU) že ocenila 54 752 vsebin, ki so bile pripravljene v 10 različnih jezikih na 170 spletnih platformah, kar je sprožilo 52 716 sklepov za napotitev, pri čemer stopnja uspešne odprave znaša 89,5 % na podlagi prostovoljnega premisleka zlorabljenih ponudnikov spletnih vsebin (8); |
| --- | --- |

BD.

ker je do konca drugega četrtletja 2018 Europolova evropska enota za prijavljanje internetnih vsebin (EU IRU) že ocenila 54 752 vsebin, ki so bile pripravljene v 10 različnih jezikih na 170 spletnih platformah, kar je sprožilo 52 716 sklepov za napotitev, pri čemer stopnja uspešne odprave znaša 89,5 % na podlagi prostovoljnega premisleka zlorabljenih ponudnikov spletnih vsebin (8);

| BE. | ker je treba okrepiti zavzetost podjetij, čeprav je bil na področju odstranjevanja spletnih terorističnih vsebin dosežen določen napredek; ker se vsebine pogosto ne odstranijo v celoti, pravočasno ali trajno, pri čemer podjetja vsebino odstranijo le z enega od svojih spletišč, na drugem pa jo pustijo, ali pa dovolijo, da profil ostane aktiven in/ali se ponovno pojavi, potem ko je bil uporabljen za objavo vsebin, ki so kršile pogoje poslovanja podjetja; ker je treba izboljšati učinkovito, celovito in pregledno poročanje podjetij in organov pregona; ker bi morala imeti zadevna podjetja in uporabniki možnost uporabe pravnih sredstev; |
| --- | --- |

BE.

ker je treba okrepiti zavzetost podjetij, čeprav je bil na področju odstranjevanja spletnih terorističnih vsebin dosežen določen napredek; ker se vsebine pogosto ne odstranijo v celoti, pravočasno ali trajno, pri čemer podjetja vsebino odstranijo le z enega od svojih spletišč, na drugem pa jo pustijo, ali pa dovolijo, da profil ostane aktiven in/ali se ponovno pojavi, potem ko je bil uporabljen za objavo vsebin, ki so kršile pogoje poslovanja podjetja; ker je treba izboljšati učinkovito, celovito in pregledno poročanje podjetij in organov pregona; ker bi morala imeti zadevna podjetja in uporabniki možnost uporabe pravnih sredstev;

| BF. | ker velika podjetja odstranjujejo vse več vsebin, zaradi tega pa teroristične skupine vse pogosteje uporabljajo nove in/ali manjše platforme, ki so manj primerne za hitro odstranjevanje terorističnega materiala; ker je zaradi te širitve na manjše platforme nujno potrebno vzpostaviti dodatno tehnično podporo, kot je na primer uvedba platformno neodvisnih samodejnih orodij, kot je zgoščevalna tehnologija, ki lahko s precejšnjo natančnostjo vnaprej prepoznajo spletno teroristično vsebino in preprečijo njeno objavo; |
| --- | --- |

BF.

ker velika podjetja odstranjujejo vse več vsebin, zaradi tega pa teroristične skupine vse pogosteje uporabljajo nove in/ali manjše platforme, ki so manj primerne za hitro odstranjevanje terorističnega materiala; ker je zaradi te širitve na manjše platforme nujno potrebno vzpostaviti dodatno tehnično podporo, kot je na primer uvedba platformno neodvisnih samodejnih orodij, kot je zgoščevalna tehnologija, ki lahko s precejšnjo natančnostjo vnaprej prepoznajo spletno teroristično vsebino in preprečijo njeno objavo;

| BG. | ker bi lahko razvoj novih tehnologij ter uporaba umetne inteligence in algoritmov omogočili hitro prepoznavanje in prijavo spletnih terorističnih vsebin; ker uporaba samodejnih orodij prinaša tudi tveganje lažnih zadetkov; |
| --- | --- |

BG.

ker bi lahko razvoj novih tehnologij ter uporaba umetne inteligence in algoritmov omogočili hitro prepoznavanje in prijavo spletnih terorističnih vsebin; ker uporaba samodejnih orodij prinaša tudi tveganje lažnih zadetkov;

| BH. | ker študije in poročila kažejo, da se lahko zapori z lahkoto razvijejo v kriminalno-teroristične mikrokozmose, kjer potekata novačenje in mreženje; ker notranje razmere v mnogih zaporih pospešujejo nevarnost radikalizacije storilcev kaznivih dejanj, in sicer z inkubacijo in omogočanjem terorizma; ker se bo veliko oseb, ki prestajajo zaporno kazen, kmalu vrnilo v svoje skupnosti, kar predstavlja poseben izziv v smislu ponovnega vključevanja in resno možnost povratništva; ker spremljanje storilcev z visoko stopnjo tveganja zahteva zelo veliko sredstev varnostnih služb držav članic; ker imata lahko ureditev zaporov in obvladovanje tveganja znatno vlogo pri blažitvi teh groženj; ker države članice priznavajo, da se morajo soočiti z naraščanjem radikalizacije v zaporih, vendar je potrebnih več učinkovitih ukrepov; |
| --- | --- |

BH.

ker študije in poročila kažejo, da se lahko zapori z lahkoto razvijejo v kriminalno-teroristične mikrokozmose, kjer potekata novačenje in mreženje; ker notranje razmere v mnogih zaporih pospešujejo nevarnost radikalizacije storilcev kaznivih dejanj, in sicer z inkubacijo in omogočanjem terorizma; ker se bo veliko oseb, ki prestajajo zaporno kazen, kmalu vrnilo v svoje skupnosti, kar predstavlja poseben izziv v smislu ponovnega vključevanja in resno možnost povratništva; ker spremljanje storilcev z visoko stopnjo tveganja zahteva zelo veliko sredstev varnostnih služb držav članic; ker imata lahko ureditev zaporov in obvladovanje tveganja znatno vlogo pri blažitvi teh groženj; ker države članice priznavajo, da se morajo soočiti z naraščanjem radikalizacije v zaporih, vendar je potrebnih več učinkovitih ukrepov;

Sodelovanje in izmenjava informacij

Horizontalna vprašanja

| BI. | ker je hramba podatkov, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije, bistven del preiskovalnega postopka; ker se policijski in pravosodni organi ter obveščevalne službe za uspešno obravnavanje primerov ponavadi močno opirajo na komunikacijske podatke; ker je bila med delom posebnega odbora o terorizmu vedno znova izpostavljena potreba po ustrezni ureditvi hrambe podatkov za namene boja proti terorizmu; |
| --- | --- |

BI.

ker je hramba podatkov, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije, bistven del preiskovalnega postopka; ker se policijski in pravosodni organi ter obveščevalne službe za uspešno obravnavanje primerov ponavadi močno opirajo na komunikacijske podatke; ker je bila med delom posebnega odbora o terorizmu vedno znova izpostavljena potreba po ustrezni ureditvi hrambe podatkov za namene boja proti terorizmu;

| BJ. | ker bo šifriranje po eni strani znatno prispevalo k varnosti na področju informacijskih tehnologij, po drugi pa ga bodo uporabljali tudi teroristi za zaščito svojih komunikacij ali shranjenih podatkov, kar je velik izziv za organe pregona, varnostne in obveščevalne službe, saj jim lahko onemogoči dostop do bistvenih podatkov in dokazov; ker je šifriranje resna težava, zlasti kadar celo odgovorni ponudniki spletnih storitev ne želijo ali ne morejo dešifrirati komunikacije; |
| --- | --- |

BJ.

ker bo šifriranje po eni strani znatno prispevalo k varnosti na področju informacijskih tehnologij, po drugi pa ga bodo uporabljali tudi teroristi za zaščito svojih komunikacij ali shranjenih podatkov, kar je velik izziv za organe pregona, varnostne in obveščevalne službe, saj jim lahko onemogoči dostop do bistvenih podatkov in dokazov; ker je šifriranje resna težava, zlasti kadar celo odgovorni ponudniki spletnih storitev ne želijo ali ne morejo dešifrirati komunikacije;

Informacijski sistemi

| BK. | ker še vedno potekajo pogajanja o razdrobljenem okviru obstoječih sistemov, novih sistemov, ki se pripravljajo, predlogov za prihodnje sisteme in predlogov za reforme za odpravo vrzeli in ovir; ker je ta razdrobljeni okvir posledica zgodovinskih dejavnikov in pasivnega pristopa k predlogom za novo zakonodajo in njenemu sprejemanju; |
| --- | --- |

BK.

| BL. | ker se je izmenjava informacij od napadov v Parizu leta 2015 znatno povečala, vendar podatki o izmenjavi informacij kažejo, da je majhno število držav odgovorno za velik delež tako vsebine, ki je na voljo v zbirkah podatkov EU, kot tudi poizvedb v teh zbirkah; |
| --- | --- |

BL.

| BM. | ker obstajajo številne ovire za pravilno delovanje informacijskih sistemov, kot so nepopolno izvajanje ali izvajanje, ki sploh ne poteka, pomanjkljivo znanje in/ali nezadostno usposabljanje za uporabo obstoječih sistemov, nezadostni viri, vključno s človeškimi viri, ali neustrezna materialna osnova ter slaba kakovost podatkov v informacijskem sistemu; |
| --- | --- |

BM.

| BN. | ker je mogoče informacijske sisteme razdeliti na centralizirane in decentralizirane, pri čemer prve upravlja EU in njene agencije, slednje pa države članice; ker centralizirani informacijski sistemi vključujejo schengenski informacijski sistem (SIS), vizumski informacijski sistem (VIS), sistem Eurodac, sistem vstopa/izstopa, predlagani evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) in predlagani evropski informacijski sistem kazenskih evidenc za državljane tretjih držav (ECRIS-TCN); |
| --- | --- |

BN.

| BO. | ker decentralizirane sisteme in mehanizme za izmenjavo informacij upravljajo organi držav članic, pri čemer ti sistemi in mehanizmi vključujejo: evropski informacijski sistem kazenskih evidenc (ECRIS) za izmenjavo informacij nacionalnih kazenskih evidenc, sistem evidence podatkov o potnikih (PNR), ki zahteva, da letalski prevozniki nacionalnim organom posredujejo podatke o potnikih za vse lete med tretjimi državami in EU, sistem izpopolnjenih podatkov o potnikih (API), v katerem so zbrane informacije o potnikih pred njihovimi poleti v EU, in prümski okvir za izmenjavo podatkov o DNK, prstnih odtisov in podatkov o registraciji vozil; |
| --- | --- |

BO.

| BP. | ker je SIS največji, najbolj uporabljan in najučinkovitejši informacijski sistem Evropske unije na področju svobode, varnosti in pravice, ki ga podpira mreža uradov SIRENE, kar prinaša pomembno dodano vrednost na področju mednarodnega policijskega sodelovanja in mejnega nadzora, zlasti v boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

BP.

| BQ. | ker je bilo pri oceni sistema VIS leta 2016 ugotovljeno, da je dostop do tega sistema za namene kazenskega pregona omejen in razdrobljen med državami članicami; |
| --- | --- |

BQ.

| BR. | ker kljub večkratnim pozivom k vzpostavitvi sistema EU PNR vse države članice niso pokazale enake zavezanosti, prav tako jih večina ni upoštevala roka za prenos te zakonodaje; ker bi morale države članice, ki so zamudile rok za prenos, nemudoma sprejeti vse potrebne ukrepe za popolno in takojšnje izvajanje te direktive; |
| --- | --- |

BR.

| BS. | ker se izvaja več pilotnih projektov z namenom odprave pomanjkljivosti decentraliziranega sistema EU PNR; ker so potrebni hitri odgovori na zahteve enot za informacije o potnikih drugih držav članic, kar se lahko izkaže za težavno, ker se zahteve obdelujejo ročno; |
| --- | --- |

BS.

| BT. | ker sta na 6. seznamu ukrepov v okviru strategije za upravljanje informacij trenutno dva pilotna projekta, ki se izvajata in sta namenjena zagotavljanju medsebojnega povezovanja z decentraliziranimi sistemi, in sicer projekt ADEP („Automation of data exchange processes on police records“) in projekt QUEST („Querying Europol Systems“); ker je šest držav članic že vključenih v pilotni projekt ADEP za samodejno pošiljanje policijskih evidenc med različnimi državami in ker ta projekt dobro poteka; ker takšni projekti pomagajo pri zagotavljanju dejanskih in uporabnih rešitev težav, ki izhajajo iz slabe medsebojne povezanosti decentraliziranih informacijskih sistemov, ter pomagajo krepiti zaupanje in sodelovanje med državami članicami; |
| --- | --- |

BT.

Interoperabilnost

| BU. | ker je Komisija podala dva predloga za uredbo o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost med obstoječimi in predlaganimi centraliziranimi informacijskimi sistemi na področjih policijskega in pravosodnega sodelovanja, azila in migracij, mej in vizumov, se pravi sistemi VIS, SIS, EES in Eurodac ter ETIAS in ECRIS-TCN, ko bodo sprejete zadevne pravne osnove; |
| --- | --- |

BU.

ker je Komisija podala dva predloga za uredbo o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost med obstoječimi in predlaganimi centraliziranimi informacijskimi sistemi na področjih policijskega in pravosodnega sodelovanja, azila in migracij, mej in vizumov, se pravi sistemi VIS, SIS, EES in Eurodac ter ETIAS in ECRIS-TCN, ko bodo sprejete zadevne pravne osnove;

| BV. | ker so storilci kaznivih dejanj lahko še vedno evidentirani v različnih nepovezanih zbirkah podatkov pod različnimi imeni; ker je torej treba sedanjo arhitekturo EU za upravljanje podatkov izboljšati z interoperabilnostjo, da bi se odpravile pomanjkljivosti in večkratne lažne identitete ter zagotovile prave informacije ob pravem času; |
| --- | --- |

BV.

ker so storilci kaznivih dejanj lahko še vedno evidentirani v različnih nepovezanih zbirkah podatkov pod različnimi imeni; ker je torej treba sedanjo arhitekturo EU za upravljanje podatkov izboljšati z interoperabilnostjo, da bi se odpravile pomanjkljivosti in večkratne lažne identitete ter zagotovile prave informacije ob pravem času;

| BW. | ker so lahko na ozemlju ene države članice številne ločene decentralizirane podatkovne zbirke na zvezni, regionalni in lokalni ravni z različnim vnosom podatkov v različnih sistemih in zapletenimi postopki za izmenjavo ali preverjanje podatkov pri zadevnih organih na različnih ravneh, če ti postopki sploh obstajajo; |
| --- | --- |

BW.

ker so lahko na ozemlju ene države članice številne ločene decentralizirane podatkovne zbirke na zvezni, regionalni in lokalni ravni z različnim vnosom podatkov v različnih sistemih in zapletenimi postopki za izmenjavo ali preverjanje podatkov pri zadevnih organih na različnih ravneh, če ti postopki sploh obstajajo;

| BX. | ker bo uporaba skupne oblike sporočil na ravni EU, kot je univerzalna oblika sporočil (UMF), olajšala izmenjavo podatkov in informacij med stranmi in interoperabilnimi sistemi; ker se lahko z zahtevo, da je treba uporabljati določena polja UMF za določene izmenjave, prispeva k izboljšanju kakovosti podatkov v vseh sistemih, med katerimi se izmenjujejo sporočila; ker bi bilo treba spodbujati uporabo te skupne oblike sporočil tudi v Europolu in Interpolu; |
| --- | --- |

BX.

ker bo uporaba skupne oblike sporočil na ravni EU, kot je univerzalna oblika sporočil (UMF), olajšala izmenjavo podatkov in informacij med stranmi in interoperabilnimi sistemi; ker se lahko z zahtevo, da je treba uporabljati določena polja UMF za določene izmenjave, prispeva k izboljšanju kakovosti podatkov v vseh sistemih, med katerimi se izmenjujejo sporočila; ker bi bilo treba spodbujati uporabo te skupne oblike sporočil tudi v Europolu in Interpolu;

| BY. | ker bi morala agencija eu-LISA določiti avtomatizirane mehanizme in postopke za nadzor kakovosti podatkov ter skupne kazalnike kakovosti podatkov in minimalne standarde kakovosti za podatke, shranjene v informacijskih sistemih; ker bi bil cilj, da informacijski sistemi EU in sestavni deli interoperabilnosti samodejno odkrijejo očitno nepravilne ali nedosledne predložene podatke, da bi lahko država članica, ki je podatke poslala, slednje preverila in izvedla vse potrebne popravne ukrepe; |
| --- | --- |

BY.

ker bi morala agencija eu-LISA določiti avtomatizirane mehanizme in postopke za nadzor kakovosti podatkov ter skupne kazalnike kakovosti podatkov in minimalne standarde kakovosti za podatke, shranjene v informacijskih sistemih; ker bi bil cilj, da informacijski sistemi EU in sestavni deli interoperabilnosti samodejno odkrijejo očitno nepravilne ali nedosledne predložene podatke, da bi lahko država članica, ki je podatke poslala, slednje preverila in izvedla vse potrebne popravne ukrepe;

Sodelovanje in izmenjava informacij v državah članicah in med njimi

| BZ. | ker ovire za bolj tekoče sodelovanje pogosto izhajajo iz organizacijskih in pravnih težav med različnimi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi strukturami v državah članicah, kot so: prekrivanje pristojnosti in neustrezno določeni mandati, odlašanje pri izmenjavi informacij, ki lahko vodi v izgubo odgovornosti ali izgubo pomembnih informacijskih tokov, pravne ovire pri izmenjavi informacij med različnimi organi, dejstvo, da morajo organi med seboj tekmovati za vire, ter tehnične ovire za izmenjavo informacij; |
| --- | --- |

BZ.

ker ovire za bolj tekoče sodelovanje pogosto izhajajo iz organizacijskih in pravnih težav med različnimi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi strukturami v državah članicah, kot so: prekrivanje pristojnosti in neustrezno določeni mandati, odlašanje pri izmenjavi informacij, ki lahko vodi v izgubo odgovornosti ali izgubo pomembnih informacijskih tokov, pravne ovire pri izmenjavi informacij med različnimi organi, dejstvo, da morajo organi med seboj tekmovati za vire, ter tehnične ovire za izmenjavo informacij;

| CA. | ker je načelo lastništva podatkov bistvenega pomena, saj bodo lahko organi za boj proti terorizmu tako zaupali izmenjavi informacij prek zbirk podatkov EU med državami članicami ter z Europolom; |
| --- | --- |

CA.

ker je načelo lastništva podatkov bistvenega pomena, saj bodo lahko organi za boj proti terorizmu tako zaupali izmenjavi informacij prek zbirk podatkov EU med državami članicami ter z Europolom;

| CB. | ker mešanje obveščevalnih informacij in informacij v zvezi s kazenskim pregonom povzroča velike pravne izzive in tveganja zaradi različnih pravil glede odgovornosti, ki se uporabljajo za obe vrsti informacij, vključno z ogrožanjem temeljne pravice osumljencev do poštenega sojenja, kadar se obveščevalne informacije uporabljajo kot dokaz v sodnih postopkih; ker je treba vzpostaviti pravni okvir za izmenjavo informacij med obveščevalnimi službami in organi kazenskega pregona, zlasti ker obveščevalni podatki pogosto zadevajo informacije o osebah, ki še niso osumljenci v kazenski preiskavi, lahko pa pripadajo terorističnim mrežam oziroma so tuji teroristični bojevniki, ki se vračajo; ker pa to ne sme povzročiti nikakršnega znižanja pravnih standardov; |
| --- | --- |

CB.

ker mešanje obveščevalnih informacij in informacij v zvezi s kazenskim pregonom povzroča velike pravne izzive in tveganja zaradi različnih pravil glede odgovornosti, ki se uporabljajo za obe vrsti informacij, vključno z ogrožanjem temeljne pravice osumljencev do poštenega sojenja, kadar se obveščevalne informacije uporabljajo kot dokaz v sodnih postopkih; ker je treba vzpostaviti pravni okvir za izmenjavo informacij med obveščevalnimi službami in organi kazenskega pregona, zlasti ker obveščevalni podatki pogosto zadevajo informacije o osebah, ki še niso osumljenci v kazenski preiskavi, lahko pa pripadajo terorističnim mrežam oziroma so tuji teroristični bojevniki, ki se vračajo; ker pa to ne sme povzročiti nikakršnega znižanja pravnih standardov;

| CC. | ker policija in obveščevalne službe sprejemajo, obdelujejo in prenašajo tajne in netajne podatke, kar pomeni delovanje v skladu z različnimi ureditvami v vseh fazah uporabe teh informacij; ker je treba tudi razlikovati med obveščevalnimi podatki, tj. informacijami za obdelavo s strani strokovnjakov za točno določen namen, in preprostimi informacijami; ker je treba razlikovati vsaj med kriminalističnimi podatki, povezanimi s policijskim postopkom, in varnostnimi obveščevalnimi podatki, ki se obdelujejo v upravnem okviru; |
| --- | --- |

CC.

ker policija in obveščevalne službe sprejemajo, obdelujejo in prenašajo tajne in netajne podatke, kar pomeni delovanje v skladu z različnimi ureditvami v vseh fazah uporabe teh informacij; ker je treba tudi razlikovati med obveščevalnimi podatki, tj. informacijami za obdelavo s strani strokovnjakov za točno določen namen, in preprostimi informacijami; ker je treba razlikovati vsaj med kriminalističnimi podatki, povezanimi s policijskim postopkom, in varnostnimi obveščevalnimi podatki, ki se obdelujejo v upravnem okviru;

| CD. | ker bi bilo treba za obveščevalne informacije zagotoviti posebno in celo višjo raven varstva kot za policijske informacije zaradi drugačnih delovnih metod, kot je zbiranje zaupnih informacij pri virih in informatorjih, ki morajo ostati anonimni, in pa zaradi drugačnih ciljev, ki zahtevajo večjo občutljivost; |
| --- | --- |

CD.

ker bi bilo treba za obveščevalne informacije zagotoviti posebno in celo višjo raven varstva kot za policijske informacije zaradi drugačnih delovnih metod, kot je zbiranje zaupnih informacij pri virih in informatorjih, ki morajo ostati anonimni, in pa zaradi drugačnih ciljev, ki zahtevajo večjo občutljivost;

| CE. | ker je možna rešitev tudi oblikovanje centrov ali enot za boj proti terorizmu na nacionalnih ozemljih; ker takšni centri omogočajo redno komunikacijo med predstavniki različnih služb in razprave o najboljših načinih za sodelovanje in izmenjavo informacij; ker se s tem krepi zaupanje med službami in spodbuja boljše razumevanje njihovih delovnih metod in izzivov; |
| --- | --- |

CE.

ker je možna rešitev tudi oblikovanje centrov ali enot za boj proti terorizmu na nacionalnih ozemljih; ker takšni centri omogočajo redno komunikacijo med predstavniki različnih služb in razprave o najboljših načinih za sodelovanje in izmenjavo informacij; ker se s tem krepi zaupanje med službami in spodbuja boljše razumevanje njihovih delovnih metod in izzivov;

| CF. | ker varnostne službe pogosto sodelujejo ali si izmenjujejo informacije dvostransko ali večstransko, zlasti prek skupine za boj proti terorizmu in z organi EU prek Obveščevalnega in situacijskega centra EU (EU INTCEN) s posredovanjem strateških obveščevalnih podatkov; ker je treba najti praktično rešitev za premostitev obstoječih vrzeli med vzporednimi dejavnostmi skupnosti organov kazenskega pregona ter obveščevalne skupnosti, da bi omogočili učinkovitejše sodelovanje, pri čemer pa bi vseeno ostali ločeni; |
| --- | --- |

CF.

ker varnostne službe pogosto sodelujejo ali si izmenjujejo informacije dvostransko ali večstransko, zlasti prek skupine za boj proti terorizmu in z organi EU prek Obveščevalnega in situacijskega centra EU (EU INTCEN) s posredovanjem strateških obveščevalnih podatkov; ker je treba najti praktično rešitev za premostitev obstoječih vrzeli med vzporednimi dejavnostmi skupnosti organov kazenskega pregona ter obveščevalne skupnosti, da bi omogočili učinkovitejše sodelovanje, pri čemer pa bi vseeno ostali ločeni;

| CG. | ker je mogoče povečati učinkovitost uporabe struktur skupine za boj proti terorizmu ter Obveščevalnega in situacijskega centra EU za izmenjavo informacij; |
| --- | --- |

CG.

ker je mogoče povečati učinkovitost uporabe struktur skupine za boj proti terorizmu ter Obveščevalnega in situacijskega centra EU za izmenjavo informacij;

| CH. | ker civilne in vojaške varnostne in obveščevalne agencije držav članic sistematično posredujejo svoje obveščevalne podatke, vključno s podatki, ki so povezani s terorizmom, Obveščevalnemu in situacijskemu centru EU znotraj Evropske službe za zunanje delovanje (EEAS), ki za organe odločanja v EU izvaja analizo obveščevalnih podatkov in zgodnje opozarjanje ter jih seznanja z razmerami; |
| --- | --- |

CH.

ker civilne in vojaške varnostne in obveščevalne agencije držav članic sistematično posredujejo svoje obveščevalne podatke, vključno s podatki, ki so povezani s terorizmom, Obveščevalnemu in situacijskemu centru EU znotraj Evropske službe za zunanje delovanje (EEAS), ki za organe odločanja v EU izvaja analizo obveščevalnih podatkov in zgodnje opozarjanje ter jih seznanja z razmerami;

| CI. | ker sporočanje informacij po najdenem zadetku samo v urad SIRENE v državi članici, ki razpiše ukrep na podlagi člena 36, in ne tudi drugim državam članicam včasih ne zadošča, da bi se sledilo gibanju posameznikov, povezanih s terorizmom, ali dopolnile ustrezne informacije v zvezi s takimi posamezniki; ker bi bilo zgodnje opozarjanje drugih držav članic, ki bi jih to lahko zadevalo, morda potrebno, če se oseba ne bi vrnila neposredno v državo članico porekla ali če jo spremljajo državljani drugih držav članic, za katere ni bil izdan noben razpis ukrepa, saj pristojni organi slednjih držav o njih niso bili seznanjeni; |
| --- | --- |

CI.

ker sporočanje informacij po najdenem zadetku samo v urad SIRENE v državi članici, ki razpiše ukrep na podlagi člena 36, in ne tudi drugim državam članicam včasih ne zadošča, da bi se sledilo gibanju posameznikov, povezanih s terorizmom, ali dopolnile ustrezne informacije v zvezi s takimi posamezniki; ker bi bilo zgodnje opozarjanje drugih držav članic, ki bi jih to lahko zadevalo, morda potrebno, če se oseba ne bi vrnila neposredno v državo članico porekla ali če jo spremljajo državljani drugih držav članic, za katere ni bil izdan noben razpis ukrepa, saj pristojni organi slednjih držav o njih niso bili seznanjeni;

| CJ. | ker je vlada Združenega kraljestva obvestila EU o svoji nameri, da bo 29. marca 2019 izstopila iz Unije; ker pa je izrazila željo po nadaljevanju sodelovanja z EU na področju varnosti in boja proti terorizmu; ker sta EU in Združeno kraljestvo zelo soodvisna na področju varnosti in boja proti terorizmu, pri čemer Združeno kraljestvo sodeluje v številnih ključnih pravnih instrumentih EU na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in ima dostop do številnih sistemov in zbirk podatkov EU za izmenjavo informacij; ker bi bilo treba z EU najti ustrezno novo ureditev, kar zadeva vse tekoče postopke; ker bi moral prihodnji sporazum vsebovati določbo, da bosta Združeno kraljestvo in EU lahko še naprej izmenjevala, zbirala in analizirala ključne informacije v boju proti težjim oblikam kriminala; ker bi sporazum o izstopu moral zagotoviti nemoten prehod in v največji možni meri preprečiti operativne vrzeli ali ovire, ki zmanjšujejo zmogljivost Evropske unije za učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu in terorizmu; |
| --- | --- |

CJ.

ker je vlada Združenega kraljestva obvestila EU o svoji nameri, da bo 29. marca 2019 izstopila iz Unije; ker pa je izrazila željo po nadaljevanju sodelovanja z EU na področju varnosti in boja proti terorizmu; ker sta EU in Združeno kraljestvo zelo soodvisna na področju varnosti in boja proti terorizmu, pri čemer Združeno kraljestvo sodeluje v številnih ključnih pravnih instrumentih EU na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in ima dostop do številnih sistemov in zbirk podatkov EU za izmenjavo informacij; ker bi bilo treba z EU najti ustrezno novo ureditev, kar zadeva vse tekoče postopke; ker bi moral prihodnji sporazum vsebovati določbo, da bosta Združeno kraljestvo in EU lahko še naprej izmenjevala, zbirala in analizirala ključne informacije v boju proti težjim oblikam kriminala; ker bi sporazum o izstopu moral zagotoviti nemoten prehod in v največji možni meri preprečiti operativne vrzeli ali ovire, ki zmanjšujejo zmogljivost Evropske unije za učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu in terorizmu;

Sodelovanje in izmenjava informacij z agencijami EU

| CK. | ker je učinkovito in sistematično sodelovanje med državami članicami in agencijami EU glede na njihova pravna pooblastila ter med agencijami na področju boja proti terorizmu ključnega pomena, še zlasti sodelovanje med Europolom in Eurojustom za učinkovitejšo podporo prizadevanjem za odkrivanje, preprečevanje in preiskovanje terorističnih napadov ter pregon njihovih storilcev; ker je Eurojust imenoval specializiranega tožilca za boj proti terorizmu, da bi premostil vrzel med Eurojustom in Europolovim centrom ECTC ter s tem okrepil sodelovanje in izmenjavo informacij med agencijama; |
| --- | --- |

CK.

ker je učinkovito in sistematično sodelovanje med državami članicami in agencijami EU glede na njihova pravna pooblastila ter med agencijami na področju boja proti terorizmu ključnega pomena, še zlasti sodelovanje med Europolom in Eurojustom za učinkovitejšo podporo prizadevanjem za odkrivanje, preprečevanje in preiskovanje terorističnih napadov ter pregon njihovih storilcev; ker je Eurojust imenoval specializiranega tožilca za boj proti terorizmu, da bi premostil vrzel med Eurojustom in Europolovim centrom ECTC ter s tem okrepil sodelovanje in izmenjavo informacij med agencijama;

| CL. | ker izmenjava informacij med agencijami EU ni optimalna zaradi uporabe različnih varnih komunikacijskih kanalov; meni, da bi vzpostavitev medinstitucionalnega varnega komunikacijskega kanala lahko olajšala in izboljšala izmenjavo informacij med agencijami, kot so Obveščevalni in situacijski center EU, Europol in Frontex; |
| --- | --- |

CL.

ker izmenjava informacij med agencijami EU ni optimalna zaradi uporabe različnih varnih komunikacijskih kanalov; meni, da bi vzpostavitev medinstitucionalnega varnega komunikacijskega kanala lahko olajšala in izboljšala izmenjavo informacij med agencijami, kot so Obveščevalni in situacijski center EU, Europol in Frontex;

| CM. | ker imajo lahko imenovani uradniki za zvezo za boj proti terorizmu dodano vrednost za delo agencij ter za svoje države članice; |
| --- | --- |

CM.

ker imajo lahko imenovani uradniki za zvezo za boj proti terorizmu dodano vrednost za delo agencij ter za svoje države članice;

| CN. | ker so med državami članicami razlike v številu pristojnih organov, ki imajo dostop do zbirk podatkov Europola ali so lahko v stiku z Europolom brez posredovanja nacionalnih uradnikov za zvezo; ker nekatere države članice nimajo omejenih in varnih nacionalnih policijskih komunikacijskih omrežij, zaradi česar njihovi pristojni organi nimajo decentraliziranega dostopa, zlasti do varovane omrežne platforme za izmenjavo informacij CT SIENA; |
| --- | --- |

CN.

ker so med državami članicami razlike v številu pristojnih organov, ki imajo dostop do zbirk podatkov Europola ali so lahko v stiku z Europolom brez posredovanja nacionalnih uradnikov za zvezo; ker nekatere države članice nimajo omejenih in varnih nacionalnih policijskih komunikacijskih omrežij, zaradi česar njihovi pristojni organi nimajo decentraliziranega dostopa, zlasti do varovane omrežne platforme za izmenjavo informacij CT SIENA;

| CO. | ker številni instrumenti EU, kot so Sklep 2005/671/PNZ, direktiva o boju proti terorizmu in uredba o Europolu, zahtevajo, da države članice izmenjujejo informacije o terorizmu z ustreznimi agencijami; ker okrepljena, redna, pravočasna in sistematična izmenjava informacij z Europolom ter Eurojustom glede na njuna pravna pooblastila, vključno z informacijami o okoliščinah, olajša njuno delo pri odkrivanju povezav med primeri in pregledovanju izzivov in dobre prakse, povezanih s preiskavami, kazenskim pregonom in obsodbami za teroristična kazniva dejanja; ker za države članice v okviru Sklepa 2005/671/PNZ še vedno samodejno ne izmenjujejo ustreznih informacij z drugimi državami članicami, če bi se take informacije lahko uporabile pri preprečevanju, odkrivanju, preiskovanju ali pregonu terorističnih kaznivih dejanj; ker se je količina informacij, ki se posredujejo Eurojustu, v preteklih letih povečala, še vedno pa obstajajo razlike med državami članicami v zvezi s količino, vrsto in obsegom posredovanih informacij, kar lahko povzroči razdrobljenost razpoložljivih informacij; |
| --- | --- |

CO.

ker številni instrumenti EU, kot so Sklep 2005/671/PNZ, direktiva o boju proti terorizmu in uredba o Europolu, zahtevajo, da države članice izmenjujejo informacije o terorizmu z ustreznimi agencijami; ker okrepljena, redna, pravočasna in sistematična izmenjava informacij z Europolom ter Eurojustom glede na njuna pravna pooblastila, vključno z informacijami o okoliščinah, olajša njuno delo pri odkrivanju povezav med primeri in pregledovanju izzivov in dobre prakse, povezanih s preiskavami, kazenskim pregonom in obsodbami za teroristična kazniva dejanja; ker za države članice v okviru Sklepa 2005/671/PNZ še vedno samodejno ne izmenjujejo ustreznih informacij z drugimi državami članicami, če bi se take informacije lahko uporabile pri preprečevanju, odkrivanju, preiskovanju ali pregonu terorističnih kaznivih dejanj; ker se je količina informacij, ki se posredujejo Eurojustu, v preteklih letih povečala, še vedno pa obstajajo razlike med državami članicami v zvezi s količino, vrsto in obsegom posredovanih informacij, kar lahko povzroči razdrobljenost razpoložljivih informacij;

| CP. | ker CEPOL bistveno prispeva k usposabljanju uslužbencev organov pregona držav članic in prednostnih tretjih držav za boj proti terorizmu; |
| --- | --- |

CP.

ker CEPOL bistveno prispeva k usposabljanju uslužbencev organov pregona držav članic in prednostnih tretjih držav za boj proti terorizmu;

Vzajemno priznavanje in vzajemna pravna pomoč

| CQ. | ker mehanizme vzajemne pravne pomoči postopoma nadomeščajo instrumenti vzajemnega priznavanja, saj ti pomagajo izboljšati čezmejno sodelovanje med pristojnimi organi v EU s pospeševanjem in racionalizacijo postopkov; ker sta sklep o evropskem nalogu za prijetje in direktiva o evropskem preiskovalnem nalogu primera instrumentov vzajemnega priznavanja, ki so ju njuni uporabniki označili za koristne; |
| --- | --- |

CQ.

ker mehanizme vzajemne pravne pomoči postopoma nadomeščajo instrumenti vzajemnega priznavanja, saj ti pomagajo izboljšati čezmejno sodelovanje med pristojnimi organi v EU s pospeševanjem in racionalizacijo postopkov; ker sta sklep o evropskem nalogu za prijetje in direktiva o evropskem preiskovalnem nalogu primera instrumentov vzajemnega priznavanja, ki so ju njuni uporabniki označili za koristne;

| CR. | ker je načelo vzajemnega priznavanja po eni strani pogojeno z visoko stopnjo zaupanja med državami članicami, po drugi strani pa poglablja vzajemno zaupanje, saj omogoča učinkovito sodelovanje organov različnih držav članic v boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

CR.

ker je načelo vzajemnega priznavanja po eni strani pogojeno z visoko stopnjo zaupanja med državami članicami, po drugi strani pa poglablja vzajemno zaupanje, saj omogoča učinkovito sodelovanje organov različnih držav članic v boju proti terorizmu;

| CS. | ker skupne preiskovalne skupine olajšajo usklajevanje preiskav in kazenskega pregona v zadevah s čezmejno razsežnostjo ter omogočajo izmenjavo informacij/dokazov v realnem času; ker praktične koristi, ki izhajajo iz skupnih preiskovalnih skupin, vključujejo boljšo izmenjavo informacij, izmenjavo dobre prakse, boljše zbiranje dokazov in vzajemno priznavanje ukrepov, ki jih izvajajo strani; ker skupne preiskovalne skupine potrebujejo ustrezno financiranje za učinkovito delo; |
| --- | --- |

CS.

ker skupne preiskovalne skupine olajšajo usklajevanje preiskav in kazenskega pregona v zadevah s čezmejno razsežnostjo ter omogočajo izmenjavo informacij/dokazov v realnem času; ker praktične koristi, ki izhajajo iz skupnih preiskovalnih skupin, vključujejo boljšo izmenjavo informacij, izmenjavo dobre prakse, boljše zbiranje dokazov in vzajemno priznavanje ukrepov, ki jih izvajajo strani; ker skupne preiskovalne skupine potrebujejo ustrezno financiranje za učinkovito delo;

| CT. | ker je za zagotavljanje in pridobivanje elektronskih dokazil, ki so pomembna pri preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj, na zahtevo pristojnih organov kazenskega pregona in na podlagi ustreznega pravnega postopka potrebno tesno sodelovanje s ponudniki spletnih storitev; |
| --- | --- |

CT.

ker je za zagotavljanje in pridobivanje elektronskih dokazil, ki so pomembna pri preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj, na zahtevo pristojnih organov kazenskega pregona in na podlagi ustreznega pravnega postopka potrebno tesno sodelovanje s ponudniki spletnih storitev;

| CU. | ker je schengensko območje brez notranjih meja eden največjih uspehov EU, vendar je vzdržno le, če so zunanje meje učinkovito zavarovane in zaščitene in so sprejeti notranji varnostni ukrepi za obvladovanje tveganja hudih kaznivih dejanj; ker so bili sprejeti številni predlogi za okrepitev varnostnega preverjanja na zunanjih mejah; ker so nekatere države članice zahtevale več prožnosti v zvezi s ponovno začasno uvedbo preverjanja na notranjih mejah v primeru resne grožnje za javni red ali javno varnost, kot je predlagala Komisija; |
| --- | --- |

CU.

ker je schengensko območje brez notranjih meja eden največjih uspehov EU, vendar je vzdržno le, če so zunanje meje učinkovito zavarovane in zaščitene in so sprejeti notranji varnostni ukrepi za obvladovanje tveganja hudih kaznivih dejanj; ker so bili sprejeti številni predlogi za okrepitev varnostnega preverjanja na zunanjih mejah; ker so nekatere države članice zahtevale več prožnosti v zvezi s ponovno začasno uvedbo preverjanja na notranjih mejah v primeru resne grožnje za javni red ali javno varnost, kot je predlagala Komisija;

| CV. | ker je 7. aprila 2017 začela veljati nova Uredba (EU) 2017/458 (9) o spremembi zakonika o schengenskih mejah, ki zlasti pomeni odgovor na povečanje teroristične grožnje, da bi se zagotovilo sistematično preverjanje vseh oseb pri prehajanju zunanjih meja, vključno s posamezniki, ki imajo pravico do prostega gibanja, v vseh ustreznih zbirkah podatkov; |
| --- | --- |

CV.

ker je 7. aprila 2017 začela veljati nova Uredba (EU) 2017/458 (9) o spremembi zakonika o schengenskih mejah, ki zlasti pomeni odgovor na povečanje teroristične grožnje, da bi se zagotovilo sistematično preverjanje vseh oseb pri prehajanju zunanjih meja, vključno s posamezniki, ki imajo pravico do prostega gibanja, v vseh ustreznih zbirkah podatkov;

| CW. | ker se nekatera področja ureditve v zvezi z določenimi področji nadzora meja, kot so sistematično preverjanje v zbirkah podatkov med mejno kontrolo in temeljito preverjanje zahtevanih pogojev za vstop, ne izvajajo; |
| --- | --- |

CW.

ker se nekatera področja ureditve v zvezi z določenimi področji nadzora meja, kot so sistematično preverjanje v zbirkah podatkov med mejno kontrolo in temeljito preverjanje zahtevanih pogojev za vstop, ne izvajajo;

| CX. | ker so preprečen napad na vlak Thalys z dne 21. avgusta 2015, napadi v Parizu 13. novembra 2015 in napadi v Bruslju 22. marca 2016 pokazali, da so teroristi v določenih primerih zlorabili pomanjkljivosti v politikah EU in več držav članic na področju upravljanja meja, ki niso bile pripravljene za množični prihod; ker so organi kazenskega pregona poročali, da je vsaj osem storilcev teh napadov vstopilo v EU prek nedovoljenih tokov julija, avgusta in oktobra 2015; ker so v drugih primerih bodoči storilci ostali v državah članicah, čeprav bi morali oditi oziroma biti vrnjeni v državo izvora; ker to kaže na nekatere pomanjkljivosti v politikah EU na področju upravljanja meja in na njihovo izvajanje na ravni držav članic; |
| --- | --- |

CX.

ker so preprečen napad na vlak Thalys z dne 21. avgusta 2015, napadi v Parizu 13. novembra 2015 in napadi v Bruslju 22. marca 2016 pokazali, da so teroristi v določenih primerih zlorabili pomanjkljivosti v politikah EU in več držav članic na področju upravljanja meja, ki niso bile pripravljene za množični prihod; ker so organi kazenskega pregona poročali, da je vsaj osem storilcev teh napadov vstopilo v EU prek nedovoljenih tokov julija, avgusta in oktobra 2015; ker so v drugih primerih bodoči storilci ostali v državah članicah, čeprav bi morali oditi oziroma biti vrnjeni v državo izvora; ker to kaže na nekatere pomanjkljivosti v politikah EU na področju upravljanja meja in na njihovo izvajanje na ravni držav članic;

| CY. | ker Svet v svojih sklepih 10152/17 priporoča državam članicam, naj pri obravnavanju migrantov brez urejenega statusa po potrebi opravijo preverjanje na nacionalni ravni v zbirkah podatkov, ki jih ustvarjajo in uporabljajo pristojni organi, ter nacionalnem sistemu za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov (AFIS) in na evropski ter mednarodni ravni v sistemu SIS, pri Europolu, v sistemu Eurodac in zbirkah podatkov Interpola (omrežje I-24/7) ter natančneje v zbirki nominalnih podatkov, zbirki podatkov o ukradenih in izgubljenih potnih listinah (SLTD), zbirki podatkov o tujih terorističnih bojevnikih (FTF) in zbirki podatkov potnih listin, povezanih z razpisi ukrepov (TDAWN); |
| --- | --- |

CY.

ker Svet v svojih sklepih 10152/17 priporoča državam članicam, naj pri obravnavanju migrantov brez urejenega statusa po potrebi opravijo preverjanje na nacionalni ravni v zbirkah podatkov, ki jih ustvarjajo in uporabljajo pristojni organi, ter nacionalnem sistemu za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov (AFIS) in na evropski ter mednarodni ravni v sistemu SIS, pri Europolu, v sistemu Eurodac in zbirkah podatkov Interpola (omrežje I-24/7) ter natančneje v zbirki nominalnih podatkov, zbirki podatkov o ukradenih in izgubljenih potnih listinah (SLTD), zbirki podatkov o tujih terorističnih bojevnikih (FTF) in zbirki podatkov potnih listin, povezanih z razpisi ukrepov (TDAWN);

| CZ. | ker lahko Evropska agencija za mejno in obalno stražo na podlagi člena 11 Uredbe (EU) št. 1168/2011 in pozitivnega mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (ENVP) obdeluje osebne podatke; ker pa ima Evropska agencija za mejno in obalno stražo težave pri spremljanju terorizma zaradi kratkega, samo 90-dnevnega obdobja hrambe osebnih podatkov, določenega v Uredbi (EU) 2016/1624; ker je med Eurojustom in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo sklenjen samo memorandum o soglasju, ki vključuje izmenjavo splošnih, strateških in tehničnih informacij, ne pa tudi izmenjave osebnih podatkov; ker je potreben poseben pravni okvir za obdelavo osebnih podatkov za Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, da bi lahko izpolnjevala svoje naloge; |
| --- | --- |

CZ.

ker lahko Evropska agencija za mejno in obalno stražo na podlagi člena 11 Uredbe (EU) št. 1168/2011 in pozitivnega mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (ENVP) obdeluje osebne podatke; ker pa ima Evropska agencija za mejno in obalno stražo težave pri spremljanju terorizma zaradi kratkega, samo 90-dnevnega obdobja hrambe osebnih podatkov, določenega v Uredbi (EU) 2016/1624; ker je med Eurojustom in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo sklenjen samo memorandum o soglasju, ki vključuje izmenjavo splošnih, strateških in tehničnih informacij, ne pa tudi izmenjave osebnih podatkov; ker je potreben poseben pravni okvir za obdelavo osebnih podatkov za Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, da bi lahko izpolnjevala svoje naloge;

| DA. | ker bi morali uradniki Evropske agencije za mejno in obalno stražo na mejnih prehodih imeti dostop do zbirk podatkov Eurodac, SIS, EES in VIS, da bi lahko izvajali preverjanje; |
| --- | --- |

DA.

ker bi morali uradniki Evropske agencije za mejno in obalno stražo na mejnih prehodih imeti dostop do zbirk podatkov Eurodac, SIS, EES in VIS, da bi lahko izvajali preverjanje;

| DB. | ker niso določeni nobeni minimalni standardi in skupni predpisi za varnost osebnih izkaznic državljanov Unije in dokumentov za prebivanje, izdanih državljanom Unije in njihovim družinskim članom, ki uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja; |
| --- | --- |

DB.

ker niso določeni nobeni minimalni standardi in skupni predpisi za varnost osebnih izkaznic državljanov Unije in dokumentov za prebivanje, izdanih državljanom Unije in njihovim družinskim članom, ki uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja;

| DC. | ker gre pri treh četrtinah ponarejenih dokumentov, odkritih na zunanjih mejah in v EU, za ponaredke identifikacijskih dokumentov, ki jih izdajajo države članice in države, povezane s schengenskim območjem; ker se med ponaredki najpogosteje odkrijejo lažne nacionalne osebne izkaznice z nižjo stopnjo varnosti; |
| --- | --- |

DC.

ker gre pri treh četrtinah ponarejenih dokumentov, odkritih na zunanjih mejah in v EU, za ponaredke identifikacijskih dokumentov, ki jih izdajajo države članice in države, povezane s schengenskim območjem; ker se med ponaredki najpogosteje odkrijejo lažne nacionalne osebne izkaznice z nižjo stopnjo varnosti;

| DD. | ker države članice letalskih prevoznikov na njihovih ozemljih ne obvezujejo, da morajo preverjati skladnost osebnih podatkov na vozovnici in osebni izkaznici ali potnem listu, zaradi česar je težko ugotoviti, ali se navedena identiteta ujema z dejansko identiteto osebe; ker je to bistvenega pomena za lete znotraj EU; ker pa bi morali naloge ustreznega preverjanja identitete in preverjanja istovetnosti potnih listin še naprej opravljati policijski organi; |
| --- | --- |

DD.

ker države članice letalskih prevoznikov na njihovih ozemljih ne obvezujejo, da morajo preverjati skladnost osebnih podatkov na vozovnici in osebni izkaznici ali potnem listu, zaradi česar je težko ugotoviti, ali se navedena identiteta ujema z dejansko identiteto osebe; ker je to bistvenega pomena za lete znotraj EU; ker pa bi morali naloge ustreznega preverjanja identitete in preverjanja istovetnosti potnih listin še naprej opravljati policijski organi;

| DE. | ker so dokazi z bojišča pogosto bistveni za identifikacijo morebitnih tujih terorističnih bojevnikov ter žrtev in morajo biti vključeni v ustrezne zbirke podatkov, da bi jih mejni policisti imeli na voljo v realnem času, ter posredovani preiskovalcem in tožilcem za preiskave in pregon; |
| --- | --- |

DE.

ker so dokazi z bojišča pogosto bistveni za identifikacijo morebitnih tujih terorističnih bojevnikov ter žrtev in morajo biti vključeni v ustrezne zbirke podatkov, da bi jih mejni policisti imeli na voljo v realnem času, ter posredovani preiskovalcem in tožilcem za preiskave in pregon;

Financiranje terorizma

| DF. | ker več držav članic še ni ratificiralo Konvencije Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma z dne 16. maja 2005, t. i. Varšavske konvencije, ki je najcelovitejša mednarodna konvencija o pranju denarja in financiranju terorizma; ker je zaplemba sredstev, pridobljenih s kriminalnimi dejavnostmi, zelo učinkovito orodje za boj proti kriminalu in terorizmu, saj se tako storilcem kaznivih dejanj odvzamejo premoženjske koristi, pridobljene z nezakonitimi dejanji, teroristom pa onemogoči organiziranje napada; ker projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF) določa svetovne standarde za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma (AML/CFT) ter opredeljuje jurisdikcije s šibkimi ukrepi na področju boja proti pranju denarja in financiranju terorizma; |
| --- | --- |

DF.

ker več držav članic še ni ratificiralo Konvencije Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma z dne 16. maja 2005, t. i. Varšavske konvencije, ki je najcelovitejša mednarodna konvencija o pranju denarja in financiranju terorizma; ker je zaplemba sredstev, pridobljenih s kriminalnimi dejavnostmi, zelo učinkovito orodje za boj proti kriminalu in terorizmu, saj se tako storilcem kaznivih dejanj odvzamejo premoženjske koristi, pridobljene z nezakonitimi dejanji, teroristom pa onemogoči organiziranje napada; ker projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF) določa svetovne standarde za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma (AML/CFT) ter opredeljuje jurisdikcije s šibkimi ukrepi na področju boja proti pranju denarja in financiranju terorizma;

| DG. | ker je EU sprejela dva zakonodajna instrumenta za izvajanje priporočil FATF, in sicer 4. in 5. direktivo o preprečevanju pranja denarja, da bi se odpravile vrzeli, ki so jih razkrili teroristični napadi; ker bi morale države članice do 26. junija 2017 prenesti direktivo o preprečevanju pranja denarja v svojo nacionalno zakonodajo, vendar tega še niso storile vse države članice; ker več držav članic še naprej dovoljuje končnim upravičencem skladov, fundacij in delniških družb, da ostanejo anonimni, dovoljujejo pa tudi prinosniške delnice, ki omogočajo prikrivanje izvora in namena finančnih tokov ter lastništva gospodarskih dejavnosti, ki zagotavljajo kritje za financiranje terorizma in organizirani kriminal; ker bo 5. direktiva o preprečevanju pranja denarja povečala preglednost v zvezi s temi vprašanji; |
| --- | --- |

DG.

ker je EU sprejela dva zakonodajna instrumenta za izvajanje priporočil FATF, in sicer 4. in 5. direktivo o preprečevanju pranja denarja, da bi se odpravile vrzeli, ki so jih razkrili teroristični napadi; ker bi morale države članice do 26. junija 2017 prenesti direktivo o preprečevanju pranja denarja v svojo nacionalno zakonodajo, vendar tega še niso storile vse države članice; ker več držav članic še naprej dovoljuje končnim upravičencem skladov, fundacij in delniških družb, da ostanejo anonimni, dovoljujejo pa tudi prinosniške delnice, ki omogočajo prikrivanje izvora in namena finančnih tokov ter lastništva gospodarskih dejavnosti, ki zagotavljajo kritje za financiranje terorizma in organizirani kriminal; ker bo 5. direktiva o preprečevanju pranja denarja povečala preglednost v zvezi s temi vprašanji;

| DH. | ker je Preiskovalni odbor za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava EU, povezanih s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo (PANA) potrdil, da utajevalci davkov računajo na aktivno pomoč poklicnih posrednikov, ki na videz izpolnjujejo ustrezen pravne obveznosti; |
| --- | --- |

DH.

ker je Preiskovalni odbor za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava EU, povezanih s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo (PANA) potrdil, da utajevalci davkov računajo na aktivno pomoč poklicnih posrednikov, ki na videz izpolnjujejo ustrezen pravne obveznosti;

| DI. | ker sta Evropska komisija in Europol julija 2017 pridobila status opazovalcev v skupini Egmont, mednarodnem združenem organu, ki ga sestavlja 156 finančnih obveščevalnih enot (FIU), da bi se okrepilo sodelovanje med temi enotami, pa tudi med drugimi pristojnimi organi; |
| --- | --- |

DI.

ker sta Evropska komisija in Europol julija 2017 pridobila status opazovalcev v skupini Egmont, mednarodnem združenem organu, ki ga sestavlja 156 finančnih obveščevalnih enot (FIU), da bi se okrepilo sodelovanje med temi enotami, pa tudi med drugimi pristojnimi organi;

| DJ. | ker so zloraba in nepravilna uporaba zbiranja sredstev prek družbenih medijev, financiranja prek dobrodelnih in neprofitnih organizacij, elektronskih prenosov majhnih zneskov in predplačniških kartic eden od načinov financiranja Daiša in drugih terorističnih organizacij; ker se platforme za mikroposojila uporabljajo za spodbujanje vseh teh tipologij; |
| --- | --- |

DJ.

ker so zloraba in nepravilna uporaba zbiranja sredstev prek družbenih medijev, financiranja prek dobrodelnih in neprofitnih organizacij, elektronskih prenosov majhnih zneskov in predplačniških kartic eden od načinov financiranja Daiša in drugih terorističnih organizacij; ker se platforme za mikroposojila uporabljajo za spodbujanje vseh teh tipologij;

| DK. | ker so poleg tradicionalnih načinov financiranja terorizma, kot so osebne donacije, izsiljevanje, ugrabitve zaradi odkupnin, zlorabe in nepravilne uporabe neprofitnih organizacij, uradni in neuradni sistemi nakazil, uporaba premoženjskih koristi iz kaznivih dejanj, gotovina ali prenos prek bank, nedavni teroristični napadi pokazali, da tveganje za zlorabo s strani terorističnih organizacij za financiranje svojih dejavnosti predstavljajo tudi novi načini financiranja, kot je uporaba elektronskih in spletnih načinov plačila, na primer virtualnih valut ali anonimnih predplačniških kartic, in neformalni sistemi prenosa sredstev (IVTS); ker anonimnost nekaterih kriptovalut vodi k povečanju njihove uporabe za nezakonite dejavnosti; ker hudodelske združbe v zadnjih letih vedno pogosteje uporabljajo kriptovalute za financiranje kriminalnih dejavnosti in terorizma ter pranje premoženjskih koristi, pridobljenih s kaznivimi dejanji; ker je Europol sodeloval z nacionalnimi organi pri razbijanju več kriminalnih operacij, ki so vključevale trgovanje s kriptovalutami; |
| --- | --- |

DK.

ker so poleg tradicionalnih načinov financiranja terorizma, kot so osebne donacije, izsiljevanje, ugrabitve zaradi odkupnin, zlorabe in nepravilne uporabe neprofitnih organizacij, uradni in neuradni sistemi nakazil, uporaba premoženjskih koristi iz kaznivih dejanj, gotovina ali prenos prek bank, nedavni teroristični napadi pokazali, da tveganje za zlorabo s strani terorističnih organizacij za financiranje svojih dejavnosti predstavljajo tudi novi načini financiranja, kot je uporaba elektronskih in spletnih načinov plačila, na primer virtualnih valut ali anonimnih predplačniških kartic, in neformalni sistemi prenosa sredstev (IVTS); ker anonimnost nekaterih kriptovalut vodi k povečanju njihove uporabe za nezakonite dejavnosti; ker hudodelske združbe v zadnjih letih vedno pogosteje uporabljajo kriptovalute za financiranje kriminalnih dejavnosti in terorizma ter pranje premoženjskih koristi, pridobljenih s kaznivimi dejanji; ker je Europol sodeloval z nacionalnimi organi pri razbijanju več kriminalnih operacij, ki so vključevale trgovanje s kriptovalutami;

| DL. | ker je v nekaterih državah z manj razvitimi bančnimi sistemi zaradi razširjenosti mobilnega bančništva pogosto težko identificirati prejemnike gotovinskih nakazil; ker ta nakazila prek mobilnega bančništva pomenijo visoko tveganje financiranja terorizma, po drugi strani pa morajo biti za sledljivost določenega financiranja terorizma omogočene ustrezne storitve, in sicer v veliki večini primerov brez poseganja v bančno tajnost; ker tudi uporaba in prenos sredstev prek nadomestnih sistemov nakazovanja pomenita tveganje za financiranje terorizma; |
| --- | --- |

DL.

ker je v nekaterih državah z manj razvitimi bančnimi sistemi zaradi razširjenosti mobilnega bančništva pogosto težko identificirati prejemnike gotovinskih nakazil; ker ta nakazila prek mobilnega bančništva pomenijo visoko tveganje financiranja terorizma, po drugi strani pa morajo biti za sledljivost določenega financiranja terorizma omogočene ustrezne storitve, in sicer v veliki večini primerov brez poseganja v bančno tajnost; ker tudi uporaba in prenos sredstev prek nadomestnih sistemov nakazovanja pomenita tveganje za financiranje terorizma;

| DM. | ker sta sodelovanje in izmenjava informacij med pooblaščenimi subjekti, finančnimi obveščevalnimi enotami in pristojnimi organi ključnega pomena za učinkovit boj proti financiranju terorizma; ker bi morale finančne obveščevalne enote pri opravljanju svojih nalog imeti dostop do podatkov in biti zmožne te podatke izmenjati, tudi prek ustreznega sodelovanja z organi kazenskega pregona; ker je bistveno, da države članice bolje pojasnijo pooblastila med različnimi finančnimi obveščevalnimi enotami in njihovo sodelovanje, da se dodatno okrepita učinkovitost in uspešnost teh enot; |
| --- | --- |

DM.

ker sta sodelovanje in izmenjava informacij med pooblaščenimi subjekti, finančnimi obveščevalnimi enotami in pristojnimi organi ključnega pomena za učinkovit boj proti financiranju terorizma; ker bi morale finančne obveščevalne enote pri opravljanju svojih nalog imeti dostop do podatkov in biti zmožne te podatke izmenjati, tudi prek ustreznega sodelovanja z organi kazenskega pregona; ker je bistveno, da države članice bolje pojasnijo pooblastila med različnimi finančnimi obveščevalnimi enotami in njihovo sodelovanje, da se dodatno okrepita učinkovitost in uspešnost teh enot;

| DN. | ker je program za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti koristno orodje za boj proti financiranju terorizma; ker ne omogoča sledenja financiranja terorističnih dejavnosti s transakcijami SEPA, kar je privedlo do velike informacijske vrzeli; ker bi sistem za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti, ki bi dopolnil obstoječi sporazum o programu za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti, izboljšal zmogljivosti EU za preprečevanje in preiskovanje terorističnih napadov z zagotovitvijo ključnih dodatnih informacij o dejavnostih financiranja terorizma in bi bil bolj uspešen in učinkovit kot iskanje finančnih informacij o sumljivih transakcijah prek dvostranskih ali večstranskih zahtev za informacije in/ali pravno pomoč; ker je Parlament večkrat pozval k vzpostavitvi takšnega sistema, zlasti v resoluciji z dne 25. novembra 2015 o preprečevanju radikalizacije in novačenja evropskih državljanov s strani terorističnih organizacij (10); |
| --- | --- |

DN.

ker je program za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti koristno orodje za boj proti financiranju terorizma; ker ne omogoča sledenja financiranja terorističnih dejavnosti s transakcijami SEPA, kar je privedlo do velike informacijske vrzeli; ker bi sistem za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti, ki bi dopolnil obstoječi sporazum o programu za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti, izboljšal zmogljivosti EU za preprečevanje in preiskovanje terorističnih napadov z zagotovitvijo ključnih dodatnih informacij o dejavnostih financiranja terorizma in bi bil bolj uspešen in učinkovit kot iskanje finančnih informacij o sumljivih transakcijah prek dvostranskih ali večstranskih zahtev za informacije in/ali pravno pomoč; ker je Parlament večkrat pozval k vzpostavitvi takšnega sistema, zlasti v resoluciji z dne 25. novembra 2015 o preprečevanju radikalizacije in novačenja evropskih državljanov s strani terorističnih organizacij (10);

Zaščita kritične infrastrukture

| DO. | ker imajo lahko incidenti, ki vključujejo kritično infrastrukturo, zlasti če so povezani s terorističnimi napadi ali poskusi napadov, hude in čezmejne posledice za varnost evropskih državljanov in držav; |
| --- | --- |

DO.

ker imajo lahko incidenti, ki vključujejo kritično infrastrukturo, zlasti če so povezani s terorističnimi napadi ali poskusi napadov, hude in čezmejne posledice za varnost evropskih državljanov in držav;

| DP. | ker se storitve zagotavljajo prek vse bolj kompleksnih sistemov, zaradi česar je trenutni sektorski pristop k evropski kritični infrastrukturi preživet; |
| --- | --- |

DP.

ker se storitve zagotavljajo prek vse bolj kompleksnih sistemov, zaradi česar je trenutni sektorski pristop k evropski kritični infrastrukturi preživet;

| DQ. | ker so kibernetski napadi na elektronske storitve ali na medsebojno povezane sisteme bistven sestavni del hibridnih groženj; ker ima oziroma lahko ima vse večje število kibernetskih napadov fizični učinek na kritično infrastrukturo in njene uporabnike; ker je treba povečati pripravljenost za boj proti kibernetskim terorističnim grožnjam; |
| --- | --- |

DQ.

ker so kibernetski napadi na elektronske storitve ali na medsebojno povezane sisteme bistven sestavni del hibridnih groženj; ker ima oziroma lahko ima vse večje število kibernetskih napadov fizični učinek na kritično infrastrukturo in njene uporabnike; ker je treba povečati pripravljenost za boj proti kibernetskim terorističnim grožnjam;

| DR. | ker je Komisija v celoviti oceni varnostne politike EU in ocenjevalni študiji Direktive 2008/114/ES navedla, da se bodo grožnje kritični infrastrukturi verjetno še naprej povečevale in da je treba izboljšati pripravljenost ter odzivne zmogljivosti in revidirati Direktivo 2008/114/ES in da je prometna infrastruktura možna tarča; ker je potreben boljši okvir za večjo železniško varnost in zaščito javnih območij prometne infrastrukture, kot so letališča, pristanišča in pomorske prevozne zmogljivosti, pa tudi železniške postaje ter obrati za proizvodnjo energije s posebnim poudarkom na jedrskih elektrarnah; |
| --- | --- |

DR.

ker je Komisija v celoviti oceni varnostne politike EU in ocenjevalni študiji Direktive 2008/114/ES navedla, da se bodo grožnje kritični infrastrukturi verjetno še naprej povečevale in da je treba izboljšati pripravljenost ter odzivne zmogljivosti in revidirati Direktivo 2008/114/ES in da je prometna infrastruktura možna tarča; ker je potreben boljši okvir za večjo železniško varnost in zaščito javnih območij prometne infrastrukture, kot so letališča, pristanišča in pomorske prevozne zmogljivosti, pa tudi železniške postaje ter obrati za proizvodnjo energije s posebnim poudarkom na jedrskih elektrarnah;

| DS. | ker bi lahko imeli napadi na kritično infrastrukturo katastrofalne posledice; ker morajo države članice poskrbeti, da so ti objekti ustrezno in učinkovito zaščiteni; |
| --- | --- |

DS.

ker bi lahko imeli napadi na kritično infrastrukturo katastrofalne posledice; ker morajo države članice poskrbeti, da so ti objekti ustrezno in učinkovito zaščiteni;

| DT. | ker je poročanje o incidentih bistveno za ugotavljanje pomanjkljivosti, izboljšanje učinkovitosti obstoječih ukrepov, oceno delovanja kritične infrastrukture ob uničujočih dogodkih, ozaveščanje o potrebi po reviziji obstoječih varnostnih načrtov in odkrivanje novih groženj; |
| --- | --- |

DT.

ker je poročanje o incidentih bistveno za ugotavljanje pomanjkljivosti, izboljšanje učinkovitosti obstoječih ukrepov, oceno delovanja kritične infrastrukture ob uničujočih dogodkih, ozaveščanje o potrebi po reviziji obstoječih varnostnih načrtov in odkrivanje novih groženj;

| DU. | ker morajo države članice organizirati več vaj za odzivanje na krize, tudi v tretjih državah, in si prizadevati za njihovo sodelovanje in nadgradnjo zmogljivosti; |
| --- | --- |

DU.

ker morajo države članice organizirati več vaj za odzivanje na krize, tudi v tretjih državah, in si prizadevati za njihovo sodelovanje in nadgradnjo zmogljivosti;

| DV. | ker je za varovanje in zavarovanje kritične infrastrukture in mehkih tarč potrebno javno-zasebno sodelovanje, tudi na kibernetskem področju; |
| --- | --- |

DV.

ker je za varovanje in zavarovanje kritične infrastrukture in mehkih tarč potrebno javno-zasebno sodelovanje, tudi na kibernetskem področju;

| DW. | ker imajo izvajalci storitev zasebnega varovanja vlogo pri zagotavljanju odpornih varnostnih verig, bi za javna naročila njihovih storitev morala veljati določena načela glede kakovosti v zvezi z vidiki, kot so usposabljanje, temeljito preverjanje in pregled osebja, nadzor kakovosti in zagotavljanje skladnosti, uvajanje tehnoloških dosežkov in upravljanje pogodb; |
| --- | --- |

DW.

ker imajo izvajalci storitev zasebnega varovanja vlogo pri zagotavljanju odpornih varnostnih verig, bi za javna naročila njihovih storitev morala veljati določena načela glede kakovosti v zvezi z vidiki, kot so usposabljanje, temeljito preverjanje in pregled osebja, nadzor kakovosti in zagotavljanje skladnosti, uvajanje tehnoloških dosežkov in upravljanje pogodb;

| DX. | ker je po oceni Direktive 2008/114/ES leta 2012 Komisija sprožila pilotno fazo, ki je vključevala štiri kritične infrastrukture evropske razsežnosti (Eurocontrol, Galileo ter prenosni omrežji električne energije in plina); |
| --- | --- |

DX.

ker je po oceni Direktive 2008/114/ES leta 2012 Komisija sprožila pilotno fazo, ki je vključevala štiri kritične infrastrukture evropske razsežnosti (Eurocontrol, Galileo ter prenosni omrežji električne energije in plina);

| DY. | ker je Komisija v sporočilu o novem večletnem finančnem okviru predlagala znatno povečanje sredstev EU za varnost in zaščito, vključno z notranjo varnostjo EU; |
| --- | --- |

DY.

ker je Komisija v sporočilu o novem večletnem finančnem okviru predlagala znatno povečanje sredstev EU za varnost in zaščito, vključno z notranjo varnostjo EU;

| DZ. | ker so številne teroristične napade v EU izvedli posamezniki, ki so bili znani oblastem; ker podjetja za izposojo vozil ne morejo izmenjevati informacij, kot so podatki o rezervacijah, z agencijami kazenskega pregona za namene navzkrižnega preverjanja v uradnih nadzornih seznamih in policijskih zbirkah podatkov; |
| --- | --- |

DZ.

ker so številne teroristične napade v EU izvedli posamezniki, ki so bili znani oblastem; ker podjetja za izposojo vozil ne morejo izmenjevati informacij, kot so podatki o rezervacijah, z agencijami kazenskega pregona za namene navzkrižnega preverjanja v uradnih nadzornih seznamih in policijskih zbirkah podatkov;

Predhodne sestavine za eksplozive

| EA. | ker so bili v letih 2015 in 2016 eksplozivi uporabljeni v 40 odstotkih vseh terorističnih napadov v EU (11); |
| --- | --- |

EA.

ker so bili v letih 2015 in 2016 eksplozivi uporabljeni v 40 odstotkih vseh terorističnih napadov v EU (11);

| EB. | ker je bil v največ napadih uporabljen triaceton triperoksid (TATP) (12), doma narejeno razstrelivo, ki ostaja prva izbira pri teroristih; ker je TATP mogoče zlahka proizvesti z uporabo zgolj nekaterih snovi; ker imajo storilci kaznivih dejanj, vključno s teroristi, še vedno dostop do številnih civilnih tovarn in obratov, ki uporabljajo te snovi, saj države članice ne izvajajo nikakršnih izvršilnih nadzornih ukrepov kljub akcijskemu načrtu EU na področju jedrske, radiološke, kemične in biološke varnosti; |
| --- | --- |

EB.

ker je bil v največ napadih uporabljen triaceton triperoksid (TATP) (12), doma narejeno razstrelivo, ki ostaja prva izbira pri teroristih; ker je TATP mogoče zlahka proizvesti z uporabo zgolj nekaterih snovi; ker imajo storilci kaznivih dejanj, vključno s teroristi, še vedno dostop do številnih civilnih tovarn in obratov, ki uporabljajo te snovi, saj države članice ne izvajajo nikakršnih izvršilnih nadzornih ukrepov kljub akcijskemu načrtu EU na področju jedrske, radiološke, kemične in biološke varnosti;

| EC. | ker nekateri teroristi kljub Uredbi (EU) št. 98/2013 še vedno dobivajo predhodne sestavine za eksplozive, zlasti za TATP; ker je še vedno mogoče dobiti snovi iz Priloge I; ker Uredba (EU) št. 98/2013 ne določa zadostnih omejitev in nadzora, saj na primer zahteva le registracijo transakcij; ker je zagotavljanje strožjega nadzora ključna prednostna naloga; |
| --- | --- |

EC.

ker nekateri teroristi kljub Uredbi (EU) št. 98/2013 še vedno dobivajo predhodne sestavine za eksplozive, zlasti za TATP; ker je še vedno mogoče dobiti snovi iz Priloge I; ker Uredba (EU) št. 98/2013 ne določa zadostnih omejitev in nadzora, saj na primer zahteva le registracijo transakcij; ker je zagotavljanje strožjega nadzora ključna prednostna naloga;

| ED. | ker med največje težave pri izvajanju sodita slabo poznavanje veljavne zakonodaje v celotni dobavni verigi zaradi velikega števila gospodarskih subjektov (prodajalci gospodinjskih proizvodov) ter uveljavljanje omejitev pri spletni prodaji, uvozu in gibanju znotraj EU; |
| --- | --- |

ED.

ker med največje težave pri izvajanju sodita slabo poznavanje veljavne zakonodaje v celotni dobavni verigi zaradi velikega števila gospodarskih subjektov (prodajalci gospodinjskih proizvodov) ter uveljavljanje omejitev pri spletni prodaji, uvozu in gibanju znotraj EU;

| EE. | ker predlog Komisije z dne 17. aprila 2018 za uredbo o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive COM(2018)0209 določa strožja in bolj harmonizirana pravila za dajanje na voljo, vnos, posedovanje in uporabo snovi ali zmesi, ki bi se lahko zlorabile za nezakonito proizvodnjo eksplozivov, z namenom, da bi splošnim uporabnikom omejili dostop do njih in zagotovili ustrezne prijave sumljivih transakcij v celotni dobavni verigi; |
| --- | --- |

EE.

ker predlog Komisije z dne 17. aprila 2018 za uredbo o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive COM(2018)0209 določa strožja in bolj harmonizirana pravila za dajanje na voljo, vnos, posedovanje in uporabo snovi ali zmesi, ki bi se lahko zlorabile za nezakonito proizvodnjo eksplozivov, z namenom, da bi splošnim uporabnikom omejili dostop do njih in zagotovili ustrezne prijave sumljivih transakcij v celotni dobavni verigi;

| EF. | ker je na spletnih tržnicah kemikalije mogoče najti po njihovem izpisanem imenu, formuli ali identifikacijski številki Službe za izmenjavo kemijskih izvlečkov (CAS), vendar je v veliko primerih navedeno samo njihovo generično ime; ker obstaja toliko različic imen, da bi bilo posamezne snovi lažje najti, če bi se zahtevala tudi navedba številke CAS, po kateri bi bilo mogoče iskati; |
| --- | --- |

EF.

ker je na spletnih tržnicah kemikalije mogoče najti po njihovem izpisanem imenu, formuli ali identifikacijski številki Službe za izmenjavo kemijskih izvlečkov (CAS), vendar je v veliko primerih navedeno samo njihovo generično ime; ker obstaja toliko različic imen, da bi bilo posamezne snovi lažje najti, če bi se zahtevala tudi navedba številke CAS, po kateri bi bilo mogoče iskati;

| EG. | ker je z uredbo zajeta samo prodaja splošni javnosti, ne pa tudi poklicnim uporabnikom, ki niso opredeljeni v uredbi; ker se merila, kdo je poklicni uporabnik, na notranjem trgu razlikujejo; |
| --- | --- |

EG.

ker je z uredbo zajeta samo prodaja splošni javnosti, ne pa tudi poklicnim uporabnikom, ki niso opredeljeni v uredbi; ker se merila, kdo je poklicni uporabnik, na notranjem trgu razlikujejo;

| EH. | ker bi morali v skladu z oceno učinka z dne 17. aprila 2018 (SWD(2018)0104) in s povezanim predlogom uredbe (COM(2018)0209) razširiti usposabljanje carinskih organov za prepoznavanje eksplozivov in predhodnih sestavin za eksplozive pri njihovem delu na zunanji meji; |
| --- | --- |

EH.

ker bi morali v skladu z oceno učinka z dne 17. aprila 2018 (SWD(2018)0104) in s povezanim predlogom uredbe (COM(2018)0209) razširiti usposabljanje carinskih organov za prepoznavanje eksplozivov in predhodnih sestavin za eksplozive pri njihovem delu na zunanji meji;

Nezakonito orožje

| EI. | ker ima dostop do strelnega orožja in sestavin eksplozivnih naprav pomembno vlogo pri omogočanju terorističnih napadov; ker se morajo nasilne ekstremistične skupine v EU pogosto povezati s kriminalnimi mrežami, da bi pridobile orožje; ker je bilo v skladu s poročilom Europola o stanju in trendih v zvezi s terorizmom za leto 2018 strelno orožje uporabljeno v 41 % vseh napadov, kar je majhno povečanje v primerjavi z letom 2016 (38 %) (13); |
| --- | --- |

EI.

ker ima dostop do strelnega orožja in sestavin eksplozivnih naprav pomembno vlogo pri omogočanju terorističnih napadov; ker se morajo nasilne ekstremistične skupine v EU pogosto povezati s kriminalnimi mrežami, da bi pridobile orožje; ker je bilo v skladu s poročilom Europola o stanju in trendih v zvezi s terorizmom za leto 2018 strelno orožje uporabljeno v 41 % vseh napadov, kar je majhno povečanje v primerjavi z letom 2016 (38 %) (13);

| EJ. | ker je bilo v zadnjih letih ugotovljeno povečanje količine predelanega orožja za streljanje s slepimi naboji in ponovno usposobljenega orožja; ker je bilo več nedavnih napadov izvedenih tudi z različnimi vrstami nožev; |
| --- | --- |

EJ.

ker je bilo v zadnjih letih ugotovljeno povečanje količine predelanega orožja za streljanje s slepimi naboji in ponovno usposobljenega orožja; ker je bilo več nedavnih napadov izvedenih tudi z različnimi vrstami nožev;

| EK. | ker povezava med kriminalom in terorizmom tudi poenostavlja dostop teroristov do strelnega orožja; |
| --- | --- |

EK.

ker povezava med kriminalom in terorizmom tudi poenostavlja dostop teroristov do strelnega orožja;

| EL. | ker je Svet v sklepih z dne 8. oktobra 2015 države članice pozval, naj Interpolu in Europolu sistematično posredujejo ustrezne informacije; |
| --- | --- |

EL.

ker je Svet v sklepih z dne 8. oktobra 2015 države članice pozval, naj Interpolu in Europolu sistematično posredujejo ustrezne informacije;

Zunanja razsežnost

| EM. | ker se številne regije v sosedstvu EU (kot so Bližnji vzhod in severna Afrika ter Balkan) soočajo s pomembnimi izzivi, med drugim v zvezi s tujimi terorističnimi bojevniki in upravljanjem povratnikov ter domačimi radikalnimi celicami; |
| --- | --- |

EM.

ker se številne regije v sosedstvu EU (kot so Bližnji vzhod in severna Afrika ter Balkan) soočajo s pomembnimi izzivi, med drugim v zvezi s tujimi terorističnimi bojevniki in upravljanjem povratnikov ter domačimi radikalnimi celicami;

| EN. | ker Balkan ostaja ključna regija za evropsko stabilnost; ker izzivi v zvezi s terorizmom in islamskim ekstremizmom stopnjujejo razmere v regionalnemu okviru, ki je že oslabljen zaradi etnične, politične in socialne polarizacije ter tudi kriminalnih združb; ker so države v tej regiji že bile tarče terorizma (napadi so bili preprečeni) in danes že služijo kot tranzitne države za ljudi in orožje; |
| --- | --- |

EN.

ker Balkan ostaja ključna regija za evropsko stabilnost; ker izzivi v zvezi s terorizmom in islamskim ekstremizmom stopnjujejo razmere v regionalnemu okviru, ki je že oslabljen zaradi etnične, politične in socialne polarizacije ter tudi kriminalnih združb; ker so države v tej regiji že bile tarče terorizma (napadi so bili preprečeni) in danes že služijo kot tranzitne države za ljudi in orožje;

| EO. | ker so se že vse države Bližnjega vzhoda in severne Afrike soočile z večjimi terorističnimi dejanji in ostajajo glavne tarče; ker se te države poleg kriznih socialnih in gospodarskih razmer pogosto soočajo tudi s številnimi izzivi ob vrnitvi tujih terorističnih bojevnikov iz Daiša in Al Kaide, saj so številni džihadisti iz te regije; ker izmenjava informacij in močno partnerstvo s temi ključnimi tretjimi državami na podlagi usklajenega pristopa EU, ki ponuja sodelovanje in pomoč v obliki krepitve zmogljivosti, omogočata preprečevanje napadov in razbitje terorističnih mrež; |
| --- | --- |

EO.

ker so se že vse države Bližnjega vzhoda in severne Afrike soočile z večjimi terorističnimi dejanji in ostajajo glavne tarče; ker se te države poleg kriznih socialnih in gospodarskih razmer pogosto soočajo tudi s številnimi izzivi ob vrnitvi tujih terorističnih bojevnikov iz Daiša in Al Kaide, saj so številni džihadisti iz te regije; ker izmenjava informacij in močno partnerstvo s temi ključnimi tretjimi državami na podlagi usklajenega pristopa EU, ki ponuja sodelovanje in pomoč v obliki krepitve zmogljivosti, omogočata preprečevanje napadov in razbitje terorističnih mrež;

| EP. | ker so tudi regije, kot so Bližnji vzhod in severna Afrika, Sahel, Afriški rog, zahodna Afrika, zalivske države in srednja Azija, doživele razvoj terorističnih mrež, povezanih z Daišem in Al Kaido; ker resen problem predstavljata financirana verski ekstremizem in sektaško nasilje, ki omogočata širjenje terorističnih mrež, njihovo povezovanje z drugimi kriminalnimi organizacijami in delovanje v teh regijah, usmerjeno proti Evropi in evropskim interesom; |
| --- | --- |

EP.

ker so tudi regije, kot so Bližnji vzhod in severna Afrika, Sahel, Afriški rog, zahodna Afrika, zalivske države in srednja Azija, doživele razvoj terorističnih mrež, povezanih z Daišem in Al Kaido; ker resen problem predstavljata financirana verski ekstremizem in sektaško nasilje, ki omogočata širjenje terorističnih mrež, njihovo povezovanje z drugimi kriminalnimi organizacijami in delovanje v teh regijah, usmerjeno proti Evropi in evropskim interesom;

| EQ. | ker je financiranje Daiša in drugih terorističnih skupin omogočila aktivno ali pasivno sodelovanje nekaterih držav, tudi domnevnih zaveznikov EU v boju proti terorizmu, ter zasebnih akterjev; |
| --- | --- |

EQ.

ker je financiranje Daiša in drugih terorističnih skupin omogočila aktivno ali pasivno sodelovanje nekaterih držav, tudi domnevnih zaveznikov EU v boju proti terorizmu, ter zasebnih akterjev;

| ER. | ker je ključnega pomena, da Evropska unija ohrani tesno sodelovanje s partnerskimi tretjimi državami v boju proti terorizmu; ker je treba vzdrževati dialog o ukrepih in delovanju za boj proti terorizmu in njegovemu financiranju, vključno s celovitim izvajanjem priporočil projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF), ter za preprečevanje radikalizacije, zlasti z zalivskimi državami; ker je medparlamentarno sodelovanje s temi ključnimi tretjimi državami eno od orodij, ki jih je treba okrepiti; |
| --- | --- |

ER.

ker je ključnega pomena, da Evropska unija ohrani tesno sodelovanje s partnerskimi tretjimi državami v boju proti terorizmu; ker je treba vzdrževati dialog o ukrepih in delovanju za boj proti terorizmu in njegovemu financiranju, vključno s celovitim izvajanjem priporočil projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF), ter za preprečevanje radikalizacije, zlasti z zalivskimi državami; ker je medparlamentarno sodelovanje s temi ključnimi tretjimi državami eno od orodij, ki jih je treba okrepiti;

| ES. | ker EU na področju boja proti terorizmu s tretjimi državami sodeluje na različne načine; ker se za financiranje protiterorističnih programov v tujini lahko uporabijo številni instrumenti EU; ker je EU v okviru delegacij EU vzpostavila mrežo strokovnjakov za boj proti terorizmu; ker s tretjimi državami na področju boja proti terorizmu sodelujejo tudi agencije EU, kot so Europol, Eurojust in CEPOL, na primer s strateškimi ali operativnimi sporazumi; |
| --- | --- |

ES.

ker EU na področju boja proti terorizmu s tretjimi državami sodeluje na različne načine; ker se za financiranje protiterorističnih programov v tujini lahko uporabijo številni instrumenti EU; ker je EU v okviru delegacij EU vzpostavila mrežo strokovnjakov za boj proti terorizmu; ker s tretjimi državami na področju boja proti terorizmu sodelujejo tudi agencije EU, kot so Europol, Eurojust in CEPOL, na primer s strateškimi ali operativnimi sporazumi;

| ET. | ker na področju boja proti terorizmu obstaja sistem sankcij EU s tremi vrstami ukrepov, ki ga izvršuje ESZD; ker je ta sistem nepopoln in se zaradi postopkovnih omejitev in zadržanosti držav članic ne uporablja v zadostni meri; |
| --- | --- |

ET.

ker na področju boja proti terorizmu obstaja sistem sankcij EU s tremi vrstami ukrepov, ki ga izvršuje ESZD; ker je ta sistem nepopoln in se zaradi postopkovnih omejitev in zadržanosti držav članic ne uporablja v zadostni meri;

| EU. | ker je Svet v svojih sklepih o zunanjem delovanju EU na področju boja proti terorizmu, ki so bili sprejeti 19. junija 2017, opozoril na vlogo misij in operacij v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP) za boj proti terorizmu, saj se z njimi krepijo varnost, stabilnost in nadzor meja ter spodbuja reforma varnostnega sektorja, pa tudi za krepitev zmogljivosti na področju boja proti terorizmu in izmenjave informacij; |
| --- | --- |

EU.

ker je Svet v svojih sklepih o zunanjem delovanju EU na področju boja proti terorizmu, ki so bili sprejeti 19. junija 2017, opozoril na vlogo misij in operacij v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP) za boj proti terorizmu, saj se z njimi krepijo varnost, stabilnost in nadzor meja ter spodbuja reforma varnostnega sektorja, pa tudi za krepitev zmogljivosti na področju boja proti terorizmu in izmenjave informacij;

Žrtve terorizma

| EV. | ker je v EU že preveč neposrednih žrtev terorizma, zaradi česar na tisoče družin trpi zaradi posttravmatskih motenj, ki dolgoročno vplivajo na njihovo dobro počutje; ker podatki o točnem številu žrtev niso usklajeni; ker je bilo mogoče pred letom 2001 večino žrtev terorizma pripisati organizacijama IRA in ETA, medtem ko je od takrat večina smrti posledica terorističnih dejanj, ki sta jih organizirala ali navdahnila Al Kaida in Daiš; |
| --- | --- |

EV.

ker je v EU že preveč neposrednih žrtev terorizma, zaradi česar na tisoče družin trpi zaradi posttravmatskih motenj, ki dolgoročno vplivajo na njihovo dobro počutje; ker podatki o točnem številu žrtev niso usklajeni; ker je bilo mogoče pred letom 2001 večino žrtev terorizma pripisati organizacijama IRA in ETA, medtem ko je od takrat večina smrti posledica terorističnih dejanj, ki sta jih organizirala ali navdahnila Al Kaida in Daiš;

| EW. | ker smrti zaradi terorističnih napadov uničujejo družine, številni prizadeti, ki preživijo teroristični napad, pa trpijo za invalidnostjo, iznakaženostjo in izgubo udov, zaradi česar se jim življenje popolnoma spremeni, ter psihološkimi problemi, njihova stiska pa močno vpliva na njihove najbližje in na skupnost; ker so dolgoročne potrebe žrtev po tem, ko niso več v središču medijske pozornosti, pogosto zapostavljene; ker so posttravmatske stresne motnje pomemben problem na področju javnega zdravja v Evropi; ker ni splošnih evropskih podatkov o učinku terorizma na mentalno zdravje prebivalstva po različnih napadih; |
| --- | --- |

EW.

ker smrti zaradi terorističnih napadov uničujejo družine, številni prizadeti, ki preživijo teroristični napad, pa trpijo za invalidnostjo, iznakaženostjo in izgubo udov, zaradi česar se jim življenje popolnoma spremeni, ter psihološkimi problemi, njihova stiska pa močno vpliva na njihove najbližje in na skupnost; ker so dolgoročne potrebe žrtev po tem, ko niso več v središču medijske pozornosti, pogosto zapostavljene; ker so posttravmatske stresne motnje pomemben problem na področju javnega zdravja v Evropi; ker ni splošnih evropskih podatkov o učinku terorizma na mentalno zdravje prebivalstva po različnih napadih;

| EX. | ker imajo žrtve terorizma poseben status ter zadovoljevanje njihovih potreb ni zgolj pravna obveznost v skladu z evropsko, mednarodno in nacionalno zakonodajo, temveč tudi odgovornost naših celotnih družb; ker so bile žrtve nedavnih napadov v EU državljani velikega števila držav članic; |
| --- | --- |

EX.

ker imajo žrtve terorizma poseben status ter zadovoljevanje njihovih potreb ni zgolj pravna obveznost v skladu z evropsko, mednarodno in nacionalno zakonodajo, temveč tudi odgovornost naših celotnih družb; ker so bile žrtve nedavnih napadov v EU državljani velikega števila držav članic;

| EY. | ker na evropski ravni ni opredeljen pravni statut za žrtve terorizma za namene dostopa do storitev skupnosti ali pravice do odškodnine; ker žrtve nedavnih terorističnih napadov v Evropi še vedno niso dosegle pravice in ustrezne obravnave ter niso prejele storitev za podporo žrtvam in finančne pomoči; ker žrtve terorizma ogroža sekundarna viktimizacija, ki so ji izpostavljene ne samo v sodnih postopkih, ampak tudi v številnih interakcijah z drugimi državnimi in nedržavnimi subjekti; |
| --- | --- |

EY.

ker na evropski ravni ni opredeljen pravni statut za žrtve terorizma za namene dostopa do storitev skupnosti ali pravice do odškodnine; ker žrtve nedavnih terorističnih napadov v Evropi še vedno niso dosegle pravice in ustrezne obravnave ter niso prejele storitev za podporo žrtvam in finančne pomoči; ker žrtve terorizma ogroža sekundarna viktimizacija, ki so ji izpostavljene ne samo v sodnih postopkih, ampak tudi v številnih interakcijah z drugimi državnimi in nedržavnimi subjekti;

| EZ. | ker še vedno obstajajo razhajanja pri prenosu določb iz Direktive 2012/29/EU (14) v postopke na nacionalni ravni; ker Komisija še vedno ni podala poročila o izvajanju te direktive; ker je Evropski parlament 30. maja 2018 sprejel resolucijo o izvajanju te direktive (15); |
| --- | --- |

EZ.

ker še vedno obstajajo razhajanja pri prenosu določb iz Direktive 2012/29/EU (14) v postopke na nacionalni ravni; ker Komisija še vedno ni podala poročila o izvajanju te direktive; ker je Evropski parlament 30. maja 2018 sprejel resolucijo o izvajanju te direktive (15);

| FA. | ker je odškodnina za žrtve terorizma tako način, da družba prizna škodo, ki jo je povzročil napad, kot sredstvo finančne podpore in povračila; ker se vrednosti odškodnin in postopki v zvezi z njimi med državami članicami močno razlikujejo, zaradi česar sta občutek krivičnosti in trpljenje žrtev še hujša; |
| --- | --- |

FA.

ker je odškodnina za žrtve terorizma tako način, da družba prizna škodo, ki jo je povzročil napad, kot sredstvo finančne podpore in povračila; ker se vrednosti odškodnin in postopki v zvezi z njimi med državami članicami močno razlikujejo, zaradi česar sta občutek krivičnosti in trpljenje žrtev še hujša;

| FB. | ker je treba vzpostaviti podporne sisteme tako, da se tudi čezmejne žrtve stalno in sistematično upoštevajo ter se jim zagotovi podpora v njihovi državi, pri tem pa ostanejo v stiku s ponudniki podpore v državi, v kateri je prišlo do napada; |
| --- | --- |

FB.

ker je treba vzpostaviti podporne sisteme tako, da se tudi čezmejne žrtve stalno in sistematično upoštevajo ter se jim zagotovi podpora v njihovi državi, pri tem pa ostanejo v stiku s ponudniki podpore v državi, v kateri je prišlo do napada;

| FC. | ker je Eurojust olajšal izvrševanje zahtevkov za medsebojno pravno pomoč za usklajevanje in odobritev podpore pri uveljavljanju pravic žrtev terorizma glede na različne pravice in vloge tujih žrtev v nacionalnih pravnih sistemih; |
| --- | --- |

FC.

ker je Eurojust olajšal izvrševanje zahtevkov za medsebojno pravno pomoč za usklajevanje in odobritev podpore pri uveljavljanju pravic žrtev terorizma glede na različne pravice in vloge tujih žrtev v nacionalnih pravnih sistemih;

| FD. | ker lahko tudi podjetja, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji, utrpijo škodo zaradi terorizma, kot sta materialna škoda in prekinitev poslovanja; |
| --- | --- |

FD.

ker lahko tudi podjetja, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji, utrpijo škodo zaradi terorizma, kot sta materialna škoda in prekinitev poslovanja;

| FE. | ker je Parlament predlagal pilotni projekt za ustanovitev evropskega centra za usklajevanje za žrtve terorizma, ki bi združeval ključne operativne strokovnjake, zastopnike žrtev in relevantne organizacije iz vse Evrope z namenom opredeljevanja glavnih prednostnih nalog in vprašanj za žrtve terorizma ter zagotavljanja čezmejne usklajene pomoči; |
| --- | --- |

FE.

ker je Parlament predlagal pilotni projekt za ustanovitev evropskega centra za usklajevanje za žrtve terorizma, ki bi združeval ključne operativne strokovnjake, zastopnike žrtev in relevantne organizacije iz vse Evrope z namenom opredeljevanja glavnih prednostnih nalog in vprašanj za žrtve terorizma ter zagotavljanja čezmejne usklajene pomoči;

Temeljne pravice

| FF. | ker Evropska unija mora prevzeti nujno nalogo, da spodbuja spoštovanje demokratičnih vrednot, vključno s pravno državo in temeljnimi pravicami; ker pa v EU obstajajo skrajna verska in politična stališča in prakse, ki so povsem v nasprotju s temi vrednotami; |
| --- | --- |

FF.

ker Evropska unija mora prevzeti nujno nalogo, da spodbuja spoštovanje demokratičnih vrednot, vključno s pravno državo in temeljnimi pravicami; ker pa v EU obstajajo skrajna verska in politična stališča in prakse, ki so povsem v nasprotju s temi vrednotami;

| FG. | ker učinkovito ukrepanje proti terorizmu in varovanje svoboščin nista cilja, ki bi se izključevala, temveč se dopolnjujeta in vzajemno krepita; ker je treba zagotoviti in zaščititi temeljne pravice vsakega posameznika in ker morajo vsi ukrepi v boju proti terorizmu čim manj vplivati na nedolžno in neudeleženo prebivalstvo; |
| --- | --- |

FG.

ker učinkovito ukrepanje proti terorizmu in varovanje svoboščin nista cilja, ki bi se izključevala, temveč se dopolnjujeta in vzajemno krepita; ker je treba zagotoviti in zaščititi temeljne pravice vsakega posameznika in ker morajo vsi ukrepi v boju proti terorizmu čim manj vplivati na nedolžno in neudeleženo prebivalstvo;

| FH. | ker morajo vsi ukrepi za boj proti terorizmu vedno zagotavljati vse temeljne pravice in načela v polnem obsegu, tudi tista v zvezi z zasebnostjo in varstvom podatkov, svobodo misli, vesti in veroizpovedi, ter postopkovna jamstva, kot sta domneva nedolžnosti in pravica do poštenega sojenja in obveščenosti, da se posameznikom zagotovijo učinkovita pravna sredstva za izpodbijanje morebitnih kršitev temeljnih pravic, vključno z možnostjo sodnega varstva, ter da se spoštuje pravni red Unije o procesnih pravicah; ker bi morali pri takih ukrepih ustrezno upoštevati sodno prakso Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

FH.

ker morajo vsi ukrepi za boj proti terorizmu vedno zagotavljati vse temeljne pravice in načela v polnem obsegu, tudi tista v zvezi z zasebnostjo in varstvom podatkov, svobodo misli, vesti in veroizpovedi, ter postopkovna jamstva, kot sta domneva nedolžnosti in pravica do poštenega sojenja in obveščenosti, da se posameznikom zagotovijo učinkovita pravna sredstva za izpodbijanje morebitnih kršitev temeljnih pravic, vključno z možnostjo sodnega varstva, ter da se spoštuje pravni red Unije o procesnih pravicah; ker bi morali pri takih ukrepih ustrezno upoštevati sodno prakso Sodišča Evropske unije;

| FI. | ker je ključnega pomena, da se pri preiskavah na področju boja proti terorizmu upoštevajo visoki standardi profesionalnosti ter so vsi sprejeti ukrepi ciljno usmerjeni, sorazmerni in potrebni; ker ukrepi za boj proti terorizmu ne bi smeli voditi v socialno izključenost in stigmatizacijo; ker bi lahko Agencijo za temeljne pravice znotraj njenega večletnega okvira zaprosili za mnenje o protiteroristični zakonodaji; |
| --- | --- |

FI.

ker je ključnega pomena, da se pri preiskavah na področju boja proti terorizmu upoštevajo visoki standardi profesionalnosti ter so vsi sprejeti ukrepi ciljno usmerjeni, sorazmerni in potrebni; ker ukrepi za boj proti terorizmu ne bi smeli voditi v socialno izključenost in stigmatizacijo; ker bi lahko Agencijo za temeljne pravice znotraj njenega večletnega okvira zaprosili za mnenje o protiteroristični zakonodaji;

| FJ. | ker je osebje organov pregona in sodnih organov v ospredju protiterorističnih operacij; ker je več zabeleženih primerov, ko so bili policijski in sodni uslužbenci ter njihove družine tarča nasilnih ekstremistov, ki so jim grozili, pri čemer so se nekatere od teh groženj končale z nasilnimi fizičnimi napadi in celo umori; ker je zelo pomembna politična in javna podpora osebju organov pregona in sodnih organov, ki v protiterorističnih preiskavah ščitijo temeljne pravice in pri tem tvegajo svoje življenje; |
| --- | --- |

FJ.

ker je osebje organov pregona in sodnih organov v ospredju protiterorističnih operacij; ker je več zabeleženih primerov, ko so bili policijski in sodni uslužbenci ter njihove družine tarča nasilnih ekstremistov, ki so jim grozili, pri čemer so se nekatere od teh groženj končale z nasilnimi fizičnimi napadi in celo umori; ker je zelo pomembna politična in javna podpora osebju organov pregona in sodnih organov, ki v protiterorističnih preiskavah ščitijo temeljne pravice in pri tem tvegajo svoje življenje;

| FK. | ker Listina EU o temeljnih pravicah prepoveduje diskriminacijo zaradi invalidnosti in priznava pravico invalidov do ukrepov za njihovo samostojnost, socialno in poklicno vključenost ter sodelovanje v življenju skupnosti; ker so pravice invalidov v EU zaščitene tudi s konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

FK.

ker Listina EU o temeljnih pravicah prepoveduje diskriminacijo zaradi invalidnosti in priznava pravico invalidov do ukrepov za njihovo samostojnost, socialno in poklicno vključenost ter sodelovanje v življenju skupnosti; ker so pravice invalidov v EU zaščitene tudi s konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov;

Priporočila

Institucionalni okvir

| 1. | meni, da je preprečevanje groženj in odzivanje nanje predvsem naloga držav članic na podlagi njihovih državnih pristojnosti, vendar je jasno, da je treba v celoti priznati vlogo Evropske unije ter protiterorističnih ukrepov, sprejetih v okviru varnostne unije, pri podpori državam članicam, njihovem usklajevanju in izmenjavi primerov dobre prakse ter ponujanju enotnih rešitev in dodajanju vrednosti, kar jim omogoča boljši odziv na pojave radikalizacije, ekstremizma in terorizma; meni, da je na območju brez notranjih meja nujno potrebno evropsko ukrepanje za zagotavljanje visoke ravni varnosti po vsej Evropi in da je poglobitev sodelovanja in izmenjave informacij med državami članicami in z Evropsko unijo ključnega pomena za učinkovito odzivanje na teroristične grožnje in njihovo preprečevanje ter zaščito državljanov; poziva države članice in institucije EU, naj si prizadevajo za skupno strateško kulturo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da bi morale EU in države članice izboljšati svoje sodelovanje s krepitvijo obstoječih evropskih organov, specializiranih agencij in služb EU ter kanalov sodelovanja med varnostnimi in pravosodnimi institucijami držav članic; meni, da je treba tem agencijam EU zagotoviti ustrezna sredstva, ki jim bodo omogočila obvladovanje vse večjega obsega dela; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja pomen izmenjave dobre prakse med državami članicami znotraj Evropske unije, pa tudi s tretjimi državami; pozdravlja pobude nekaterih držav članic, pa tudi lokalne pobude nekaterih mest ali pobude zasebnih akterjev, za opredelitev učinkovitih instrumentov v boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva naslednjega predsednika Komisije, naj ohrani samostojno delovno področje komisarja za varnostno unijo, |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Svet, naj ohrani položaj koordinatorja EU za boj proti terorizmu; meni, da mora koordinator EU za boj proti terorizmu še naprej imeti proaktivno vlogo pri krepitvi odziva EU v boju proti terorizmu; poziva, naj se pojasnita njegov status in njegova vloga povezovalca institucij EU za boj proti terorizmu in agencij držav članic; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da so svoboda, varnost in pravičnost trije vidiki, ki jih ni mogoče analizirati ločeno; meni, da mora biti spoštovanje temeljnih pravic bistveni del vseh zakonodajnih pobud na področju terorizma; zahteva, naj pristojnosti Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve še naprej vključujejo boj proti terorizmu za zagotavljanje skladnosti z drugimi zakonodajnimi zadevami na področju svobode, varnosti in pravičnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Svet, naj razširi pristojnosti Evropskega javnega tožilstva in mednje vključi tudi boj proti organiziranemu kriminalu in terorizmu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice in Komisijo k nadaljnji krepitvi in podpori mreže civilnih protiterorističnih enot držav članic EU za posebne operacije ATLAS; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj za prihodnje zakonodajne predloge na področju boja proti terorizmu opravi sistematično oceno učinka in posvetovanje z deležniki, tako državljani kot strokovnjaki; |
| --- | --- |

9.

Teroristična grožnja

| 10. | poziva Komisijo, naj si skupaj z državami članicami prizadeva za večjo preglednost ter skupno razlago stopnje ogroženosti; poziva države članice, naj hitro posredujejo informacije o spremembah razsežnosti grožnje in razlogih za to oceno; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj svojega videnja terorizma ne omejujejo izključno na džihadistična vprašanja, ampak naj ostanejo enako previdne glede terorističnih groženj zaradi drugih razlogov, na primer tistih, ki so omenjena v poročilih Europola TE-SAT; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj na ustreznih mednarodnih forumih spodbuja izključno dojemanje terorizma kot „hudodelstva zoper človečnost“, kot je opredeljeno v členu 7 Rimskega statuta, ki je bil podlaga za ustanovitev Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva vse države članice, naj v skladu s sklepi Sveta Evrope (16) priznajo, da je Daiš izvedel genocid zlasti nad jazidi, krščanskimi in nesunitskimi muslimanskimi manjšinami, ter hitro in učinkovito ukrepajo, da preprečijo in kaznujejo dejanja genocida, in sicer v skladu z njihovo obveznostjo na podlagi konvencije proti genocidu iz leta 1948 in splošno obveznostjo na podlagi mednarodnega prava glede ukrepanja zoper hudodelstva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice in ustrezne agencije EU, naj spremljajo vse tuje teroristične bojevnike ter zagotovijo usklajene varnostne in pravosodne ukrepe za spremljanje identificiranih povratnikov v Evropi; poziva Komisijo, naj pomaga državam članicam pri oblikovanju usklajenih sistemov klasifikacije, da bi razlikovali med povratniki, ki predstavljajo visoko, srednje ali nizko tveganje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | priporoča državam članicam, naj vzpostavijo primerne strukture kot odziv na otroške povratnike, zlasti naj razvijejo posebno orodje za oceno tveganja in potreb za otroške povratnike na podlagi stopnje njihovega razvoja in njihove vpletenosti v kazniva dejanja v tujini; poudarja, da bi morali rehabilitacijski programi temeljiti na multidisciplinarnem pristopu, ki združuje različna strokovna znanja (tudi izkušenih strokovnjakov) na področjih travme, ekstremizma, razvoja otrok, izobraževanja in ocen tveganja, s prilagoditvijo lokalnemu in nacionalnemu kontekstu, pa tudi na jasnih pravnih in organizacijskih strukturah, ki bi se ukvarjale s tem zaskrbljujočim pojavom; spodbuja države članice k sodelovanju z mednarodnim odborom Rdečega križa, ki ima na tem področju poseben dostop in strokovno znanje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajni predlog, ki bo preprečeval, da bi azil ali kakršno koli obliko mednarodne zaščite kjerkoli v Evropski uniji dobili obsojeni storilci terorističnih kaznivih dejanj in osebe, za katere obstajajo nedvoumni dokazi, da predstavljajo resno grožnjo za javno varnost; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj pregleda in posodobi akcijski načrt na področju jedrske, radiološke, kemične in biološke varnosti, ter države članice, naj zaradi pripravljenosti na jedrske, radiološke, kemične in biološke napade vzpostavijo ali okrepijo in vzdržujejo primerne ukrepe civilne zaščite, in sicer s privabljanjem prostovoljcev in zaposlovanjem osebja, ki so kvalificirani in se redno usposabljajo, kakor tudi s primerno tehnično infrastrukturo, ki vključuje odzivna sredstva, kot so posebni mobilni sistemi za zaznavanje, zaloge osnovnih zdravil, skrb za žrtve in izmenjava primerov dobre prakse; poudarja, da morajo biti ti ukrepi skladni z večdisciplinarno strategijo, ki zajema metode za koordinacijo, postopke sporočanja, standardne protokole, evakuacijske načrte, javne alarmne sisteme in poročila o incidentih; poziva Komisijo in države članice, naj te strategije postopoma medsebojno usklajujejo; poziva države članice, naj vzpostavijo ali okrepijo specializirane laboratorije; poziva Komisijo, naj skupaj s Parlamentom podpre ustrezne čezmejne raziskovalne dejavnosti; spodbuja okrepljeno sodelovanje s centrom odličnosti Nata na področju jedrske, radiološke, kemične in biološke varnosti, da bi zagotovili prenos dobre prakse med reševalci v EU in državah članicah Nata; |
| --- | --- |

16.

| 17. | spodbuja države članice in Komisijo, naj sodelujejo z zasebnim sektorjem za vzpostavitev mehanizmov, ki zanesljivo, stalno in ustrezno zagotavljajo zdravstvene protiukrepe, vključno z morebitno uporabo mehanizma EU za skupno javno naročanje, ki je bil vzpostavljen s Sklepom št. 1082/2013/EU z dne 22. oktobra 2013 o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje (17); |
| --- | --- |

17.

| 18. | z namenom večje dostopnosti poziva k posodobitvi in razširitvi evropskega sistema podatkov o bombah pri Europolu na evropski analitični projekt, ki bi služil kot središče za izmenjavo informacij in usklajevanje glede vseh incidentov v zvezi z jedrskimi, radiološkimi, kemičnimi in biološkimi napadi v EU, dopolnjevala pa bi ga multidisciplinarna analitična skupina z ustreznimi človeškimi viri; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja načrt Komisije o povečanju pripravljenosti in krepitvi odzivanja EU na jedrske, radiološke, kemične in biološke snovi z medsektorskimi vajami za strukture kazenskega pregona, civilne zaščite, zdravja in po potrebi mejne in carinske strukture v okviru obstoječih finančnih instrumentov in operativnih orodij, zlasti mehanizma Unije na področju civilne zaščite, CEPOL in instrumenta za policijsko sodelovanje v okviru Sklada za notranjo varnost; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj določijo skupne standarde za postopke varnostnega preverjanja v ranljivih ustanovah, kot so jedrske elektrarne ali specializirani laboratoriji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | spodbuja države članice, naj pogosteje uporabljajo tehnične sisteme za odkrivanje jedrskih, radioloških, kemičnih in bioloških snovi, zlasti na velikih javnih prireditvah, ter poziva Komisijo, naj v sodelovanju z Evropskim parlamentom zagotovi dodatna evropska sredstva za obsežne nakupe takšnih sistemov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja vzpostavitev vozlišča znanja v okviru ECTC v zvezi z jedrskimi, radiološkimi, kemičnimi in biološkimi snovmi in povezanimi dejavnostmi v zvezi z eksplozivom, ki bo deloval skupaj z Evropskim centrom za usposabljanje za jedrsko varnost; poziva, naj se vzpostavi standardni postopek, po katerem bo vsaka država članica učinkovito izmenjevala informacije s centrom za zbiranje znanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja odobritev uredbe o skupnih pravilih na področju varnosti v civilnem letalstvu in pristojnostih Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA) ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 216/2008 (18); poziva Komisijo, naj v prihodnjih delegiranih in izvedbenih aktih o brezpilotnih zrakoplovih in njihovih operacijah upošteva varnostne vidike, vključno z redno posodobljenimi ocenami tveganja, obvezno registracijo, elektronsko identifikacijo in geografskim ograjevanjem v vseh kategorijah brezpilotnih zrakoplovov ter obveznimi varnostnimi dovoljenji in usposabljanji za izvajalce varnostnih in inšpekcijskih misij; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ugotavlja, da so številne osebe, ki so izvedle teroristična dejanja v EU, začele z majhnimi kaznivimi dejanji in so bile v nasilni ekstremizem indoktrinirane med prestajanjem zaporne kazni; poziva države članice, naj zagotovijo, da njihovi kazenskopravni sistemi ustrezno kaznujejo zločince in predvidijo, da se pred odobritvijo predčasne izpustitve skrbno preuči ponovitvena nevarnost; poudarja, da bi morala zaporna kazen omogočiti rehabilitacijo, ponovno vključitev in preprečevanje ponavljajočih se kaznivih dejanj, ne pa razpihovanje nasilnega ekstremizma; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja stalno grožnjo, ki jo vzbuja sodelovanje med terorističnimi organizacijami in organiziranim kriminalom, zlasti v zvezi z logističnimi zmogljivostmi in trgovino z orožjem, ki bi lahko omogočile obsežne napade; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je seznanjen s povečanimi kibernetskimi grožnjami in poudarja, da je treba prizadevanja za kibernetsko varnost okrepiti tudi na področju boja proti terorizmu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice, naj javnim organom, ki sodelujejo v protiterorističnih operacijah, zagotovijo dovolj tehničnih, finančnih, izobraževalnih in pravnih sredstev, ki jih potrebujejo za zaščito pred nasilnimi ekstremisti pri opravljanju svojih nalog; |
| --- | --- |

27.

Preprečevanje radikalizacije, ki vodi do nasilnega ekstremizma, ter boj proti njej

Strukture za zatiranje radikalizacije

| 28. | poziva k ustanovitvi centra odličnosti EU za preprečevanje radikalizacije kot naslednika mreže za ozaveščanje o radikalizaciji, ki bi bil umeščen v Komisijo s primernimi finančnimi in človeškimi viri; meni, da bi naloge centra morale vključevati usklajevanje, spodbujanje sodelovanja ter izmenjave znanja, vzorčnih projektov in primerov dobre prakse med državami članicami, oblikovalci politik, strokovnimi delavci (z vključevanjem nekdanjih struktur mreže za ozaveščanje o radikalizaciji in Evropske mreže za strateško komuniciranje), pa tudi sodelovanje z verskimi voditelji ali skupnostmi ter akademiki in strokovnjaki (vključno s strokovnjaki s področja informacijske tehnologije) na področju preprečevanja radikalizacije in boja proti njej; poudarja, da bi morale njegove dejavnosti vključevati usposabljanje različnih kategorij strokovnjakov, vključno s sodniki in tožilci, tudi s partnerstvi s ključnimi strateškimi tretjimi državami; meni, da bi moral center oblikovati tudi metodologije za oceno in merjenje učinkovitosti programov in projektov, da bi se ustrezne politike po potrebi prilagodile; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ugotavlja, da je bilo v poročilu Evropskega računskega sodišča o deradikalizaciji za leto 2018 ugotovljeno, da Komisija nima popolnega pregleda nad ukrepi, ki jih financira EU, ter da niso uporabljeni nikakršni kazalniki ali cilji za sredstva EU, da bi izmerili, v kolikšni meri je pristop uspešen; poziva Komisijo, naj zagotovi, da so predvidena zadostna sredstva iz Sklada za notranjo varnost za preprečevanje in zatiranje radikalizacije, s čimer bi se racionalizirali viri, ki so trenutno razdrobljeni po različnih skladih in programih, ter omogočilo boljše usklajevanje in prepoznavnost ter večji učinek njihove uporabe na podlagi meril, ki bi jih lahko pripravil center odličnosti EU za preprečevanje radikalizacije; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva države članice, naj sprejmejo celovite nacionalne in regijske strategije za preprečevanje in zatiranje radikalizacije s primernimi finančnimi sredstvi za skupnosti in partnerje na lokalni ravni, ki so vključeni v oblikovanje in izvajanje programov na podlagi teh strategij, ter poziva k večagencijskemu pristopu; poudarja, da se najboljši rezultati dosežejo v partnerstvu z lokalnimi skupnostmi; poleg tega poudarja, da bi z objektivnimi kvalitativnimi in kvantitativnimi kazalniki, ki bi jih razvil center odličnosti EU za preprečevanje radikalizacije, omogočili lokalnim in regionalnim oblastem, da opredelijo lokalne posebnosti radikalizacije in programe bolje prilagodijo določenemu področju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice, naj radikalizacijo obravnavajo celovito, tudi v sodelovanju z lokalnimi upravami, ter naj dopolnijo varnostne pristope s strategijami za socialno, gospodarsko in kulturno vključevanje ter z dolgoročnimi politikami in naložbami v javne storitve in infrastrukturo; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo protidiskriminacijske kampanje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je treba opraviti specifične raziskave o vlogi žensk v ciljnih regijah, državah in skupnostih, da bi se razumela njihova vloga in da bi se opredelila področja, na katerih bi lahko ženske organizacije bolj prispevale k zmanjšanju radikalizacije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva k uvedbi evropske nagrade za odpornost, ki bi jo Evropski parlament, po možnosti v tesnem posvetovanju s centrom odličnosti EU za preprečevanje radikalizacije, vsako leto podelil najboljšemu socialnemu in kulturnemu projektu v EU na lokalni ravni, s čimer bi spodbujali družbeno delovanje, ki je popolnoma skladno z demokratičnimi vrednotami, pravno državo in človekovimi pravicami, z namenom oblikovanja stabilnih družb, ki so odporne proti radikalizaciji; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Eurojust, naj nadaljuje dejavnosti spremljanja sodne prakse v državah članicah v zvezi z radikalizacijo, ki vodi k terorizmu, vključno z uporabo alternativ kazenskemu pregonu in zaporni kazni, ter o tem redno poroča v poročilu o obsodbah za teroristična dejanja (Terrorism Conviction Monitor); v zvezi s tem poziva države članice, naj Eurojustu posredujejo vse ustrezne informacije o pregonih in obsodbah za teroristična kazniva dejanja, ki vplivajo ali bi lahko vplivala na dve ali več držav članic; |
| --- | --- |

34.

Verski ekstremizem

| 35. | poziva države članice, naj zagotavljajo svobodo veroizpovedi in pravico do njenega prostega uresničevanja, kot je določeno v Listini EU o temeljnih pravicah, v tem okviru pa naj tudi zlasti spodbujajo verske prakse, ki so popolnoma skladne z demokratičnimi vrednotami, pravno državo, človekovimi pravicami in zakonodajo države članice; pozdravlja pobude verskih skupnosti po vsej Evropi za boj proti nevarnim ideološkim tokovom znotraj njihovih skupnosti; poudarja, da je treba za preprečevanje radikalizacije okrepiti medverski in medkulturni dialog in sodelovanje z verskimi skupnostmi in lokalnimi organi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva države članice, naj vnaprej preverjajo duhovnike ter naj pridigarje sovraštva (ki se opredelijo za vsak primer posebej po preverjanju) dosledno uvrščajo na črni seznam; poziva Komisijo, naj uvede nadzorni seznam EU, da bi tako lažje izmenjevali informacije o radikalnih duhovnikih v zakonsko dovoljenem obsegu; spodbuja države članice, naj se dogovorijo in določijo smernice, na podlagi katerih bi se lahko opravilo varnostno preverjanje teh duhovnikov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države članice, naj izboljšajo ponudbo višje izobrazbe za duhovnike v EU na podlagi preglednega nadzora ter z akreditacijo le tistih teoloških izobraževalnih programov, ki so v celoti skladni z demokracijo, pravno državo, človekovimi pravicami ter nevtralnostjo in demokratičnim laicizmom evropskih držav, ter naj odvzamejo dovoljenja za poučevanje v primeru kršitev; |
| --- | --- |

37.

Ukrepanje zoper sovražni govor in ekstremistične skupine

| 38. | poziva države članice, naj izvajajo direktivo o boju proti terorizmu ter okvirni sklep o rasizmu in ksenofobiji, v skladu s katerima je napeljevanje k terorističnim dejanjem ali zločinom iz sovraštva kaznivo dejanje, da bi pridigarjem sovraštva preprečili javno delovanje z uporabo vseh pravnih sredstev, vključno z zavrnitvijo vizumov ali izgonom z ozemlja EU, ter naj sprožijo sodne postopke proti takšnim pridigarjem in vsem osebam, ki napeljujejo k spreobračanju v ekstremizem in terorizem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice, naj zaprejo tiste verske objekte in prepovejo tista združenja, ki veljavnega prava EU in nacionalnega prava, demokratičnih vrednot, pravne države in človekovih pravic ne spoštujejo v celoti ter napeljujejo k terorističnim dejanjem, sovraštvu, diskriminaciji ali nasilju; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice, naj preučijo, kako zagotoviti, da verski objekti, izobraževalne ustanove in verski učni centri, dobrodelne organizacije, kulturna združenja in fundacije ter podobni subjekti predložijo podrobnosti glede izvora svojih sredstev in njihovega razdeljevanja znotraj in zunaj EU, ter kako bi lahko podatke o teh subjektih, če obstaja utemeljen sum povezave s terorističnimi skupinami, zbirali in analizirali pristojni organi v skladu s pravnim okvirom EU in pravili o varstvu podatkov; poziva države članice, naj prepovejo financiranje iz tretjih držav, ki nasprotujejo demokraciji, pravni državi in človekovim pravicam; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice, naj takoj sprejmejo pravne ukrepe ter na svojem ozemlju v okviru mogočega prepovejo in umaknejo vso tiskano in spletno propagando, ki izrecno spodbuja nasilni ekstremizem in teroristična dejanja, vključno z vsemi vsebinami, ki jih pripravijo ali širijo skupine ali posamezniki, zoper katere sta EU ali Organizacija Združenih narodov sprejeli omejevalne ukrepe; poziva, naj se takšna propaganda umakne iz trgovin in s spletnih platform, kadar gre za prijave enote za prijavljanje internetnih vsebin (ki bi jo bilo treba okrepiti v smislu človeških virov in zmogljivosti, če se izkaže potreba za to); poziva k prizadevanjem za sledenje virom takšne propagande in/ali njihovi identifikaciji; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva države članice, naj v skladu z direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah ukrepajo proti satelitskim televizijskim postajam, ki širijo nasilje in sovražni govor ter spodbujajo k terorizmu; poziva države članice, naj začnejo v celoti in čim prej izvajati direktivo ter zagotovijo, da se v vsej EU izvaja njen člen 6 o preprečevanju spodbujanja nasilja in nestrpnosti; zahteva, naj Komisija pripravi analizo možnih zakonodajnih sprememb direktive, da bi učinkoviteje blokirali takšne postaje, ki oddajajo iz tretjih držav; |
| --- | --- |

42.

Izobraževanje

| 43. | poudarja, da morajo države članice s preverjanjem učnih načrtov, rednimi inšpekcijskimi pregledi in sankcijami za neupoštevanje obveznosti zagotoviti, da vse izobraževalne ustanove izvajajo izobraževanje v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in da verski fanatiki nimajo dostopa do šol; |
| --- | --- |

43.

| 44. | meni, da mora izobraževanje kot proces za odkrivanje, raziskovanje, proučevanje in primerjavo zgodovine, civilizacij, kultur, ideologij in ver postati dobro razvito orodje v boju proti vsem vrstam ekstremističnega nasilja in procesom nasilne radikalizacije; poudarja pomen poučevanja o nediskriminaciji in spoštovanju prepričanja drugih ter spodbujanja socialne vključenosti za vse otroke v skladu z Listino EU o temeljnih pravicah in Konvencijo OZN o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva države članice, naj vzpostavijo politike za preprečevanje radikalizacije, in sicer specifične (ranljive skupine) in nespecifične (na splošno); meni, da bi lahko bila srečanja v šolah z žrtvami, povratniki in njihovimi družinami ter osebami, ki so bile od radikalizacije odvrnjene, učinkovito orodje za njeno preprečevanje; spodbuja usposabljanja za ozaveščanje izvajalcev, ki bodo morda komunicirali z otroškimi povratniki; ugotavlja, da se najboljši rezultati pogosto dosežejo v partnerstvu z lokalnimi skupnostmi in z izpodbijanjem temeljnih sporočil terorističnih skupin s protipropagando; |
| --- | --- |

45.

| 46. | spodbuja države članice, naj v nacionalne izobraževalne sisteme vključijo medijsko in informacijsko pismenost ter uporabo interneta, da bi mlade državljane opolnomočili z orodji za razumevanje in ocenjevanje pogosto nefiltriranih informacij, ki krožijo prek spleta, in za odgovorno uporabo interneta, da bi preprečili morebitna tveganja radikalizacije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | državam članicam priporoča, naj pripravijo smernice za šole, da bi se lahko spopadle z morebitno radikalizacijo učencev, ter naj oblikujejo enostavne in jasne postopke za njihovo obravnavo; poudarja, da je treba v proces obravnavanja najhujših primerov radikalizacije vključiti organe za zaščito otrok in socialne službe, v tesnejšem sodelovanju z organi kazenskega pregona in pravosodnimi organi; |
| --- | --- |

47.

Splet

| 48. | poudarja, da je treba doseči samodejno zaznavanje ter sistemsko, hitro, dokončno in popolno odstranjevanje terorističnih vsebin na spletu na podlagi jasnih pravnih določb, vključno z zaščitnimi ukrepi, in človeškega pregleda; nadalje poudarja, da je treba preprečiti ponovno nalaganje že odstranjene vsebine; pozdravlja zakonodajni predlog Komisije o preprečevanju razširjanja spletnih terorističnih vsebin, ki platformam nalaga obveznost, da jih v celoti odstranijo; opozarja sozakonodajalca, naj hitro začneta obravnavati ta predlog; poziva države članice, naj sprejmejo nacionalne ukrepe, če bo sprejetje zakonodaje odloženo; |
| --- | --- |

48.

| 49. | meni, da bi moralo poročanje vključevati opise in statistične podatke o tem, katere vsebine so bile odstranjene in zakaj, o številu ogledov vsebine pred njeno odstranitvijo, koliko časa je bila vsebina na spletu pred odstranitvijo ter ali je bil račun, povezan s kaznivo vsebino, izbrisan in kdaj; poudarja, da je za oceno, ali imajo državni organi ustrezno vlogo pri preiskovanju in pregonu kaznivih dejanj v primeru poročil o nezakonitih vsebinah, potrebna ustrezna preglednost; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja delo svetovnega internetnega foruma za boj proti terorizmu (GIFCT) in poziva njegove ustanovne družbe, naj svoja prizadevanja na področju skupnih industrijskih zbirk podatkov, sestavljenih iz zgoščenih vrednosti, okrepijo tudi z izmenjavo znanja z manjšimi tehnološkimi družbami; poziva tehnološke družbe, naj okrepijo prizadevanja in financiranje za razvoj načinov hitrega odstranjevanja teroristične vsebine, vendar brez ogrožanja svobode govora; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja opravljeno delo Europolove enote za prijavljanje internetnih vsebin; poziva k uvedbi posebne enote v vsaki državi članici, odgovorne za prijavljanje nezakonitih vsebin, ki bi lahko sodelovala z Europolovo enoto za prijavljanje internetnih vsebin ter zagotavljala dopolnjevanje in preprečila nepotrebno podvajanje prijavljanja spletnih terorističnih vsebin družbam informacijske tehnologije; poziva k okrepitvi enote za prijavljanje internetnih vsebin, da bi olajšali in uskladili prizadevanja držav članic za prestrezanje spletnih terorističnih vsebin, njihovo označevanje in brisanje; poleg tega meni, da je ključno, da Europol zbira informacije o izbrisanih spletnih terorističnih vsebinah in računih, da bi se preprečil njihov ponovni prenos ter olajšale analize in kazenske preiskave; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj oblikuje evropsko spletno platformo, ki bi jo lahko državljani uporabljali za označevanje spletnih terorističnih vsebin, ter od gospodarskih družb zahteva, da imajo ustrezne zmogljivosti za prejemanje označenih vsebin, njihov pregled in obdelavo ter odziv nanje; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva k učinkovitemu partnerskemu pristopu med agencijami kazenskega pregona, pravosodnimi organi, sektorjem informacijske tehnologije, ponudniki internetnih storitev, ponudniki spletnega gostovanja, družbenimi mediji in organizacijami civilne družbe pri razvoju in razširjanju učinkovite protipropagande, med drugim (če je primerno) z vključitvijo žrtev in nekdanjih nasilnih ekstremistov, ter zagotovitvi, da iskalniki dajejo protipropagandi pomembno mesto; spodbuja Komisijo in organe držav članic, naj okrepijo svoja prizadevanja za pripravo učinkovitih kampanj in drugih strateških komunikacijskih orodij za protipropagando; |
| --- | --- |

53.

Zapori

| 54. | poziva države članice, naj zagotovijo varne in ustrezne razmere v zaporih za zapornike in osebje ter uvedejo posebne postopke in kazalnike za opredelitev in obravnavanje radikaliziranih zapornikov, da bi se preprečila radikalizacija drugih, poleg tega pa naj zagotovijo ciljno spremljanje in ciljne ukrepe za odmik od nasilja ter ustrezno usposobijo zaporniško osebje; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva države članice, naj zagotovijo varnost ter telesno in duševno celovitost osebja v zaporih in jim zagotovijo psihološko svetovanje; poziva države članice, naj zaporniškim organom na vseh ravneh in zlasti osebju, ki dela neposredno z mladoletnimi storilci kaznivih dejanj ter z radikaliziranimi zaporniki, zagotovijo ustrezna sredstva, usmerjeno usposabljanje in nadzor; poudarja zlasti, da mora biti osebje ustrezno usposobljeno za zgodnje odkrivanje znakov radikalizacije; spodbuja države članice, naj ocenijo usposabljanja, ki so jih s sredstvi EU razvile Evropska konfederacija za pogojne obsodbe, Evropska organizacija za zaporne in prevzgojne zavode ter Evropska akademija za usposabljanje v zaporih; poziva, naj EU nadalje prispeva k izboljšanju usposabljanja za zaporne paznike na področju vprašanj v zvezi z radikalizacijo in možnimi terorističnimi grožnjami; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva zaporniške organe, naj razvijejo posebna orodja in metode za odkrivanje in spremljanje radikaliziranih zapornikov v skladu z njihovo stopnjo radikalizacije ter za obvezno pripravo ocene zanje pred njihovo izpustitvijo; poziva Komisijo, naj spodbuja dobro prakso v zvezi z metodologijami za ocene tveganja radikaliziranih zapornikov, ki so jo razvile različne države članice; meni, da je treba o zapornikih, ki so bili uvrščeni med najnevarnejše, opozoriti sodne organe in/ali nacionalne oziroma zunanje organe, pristojne za boj proti terorizmu, in za osebe, ki bi lahko ogrozile javno varnost, uvesti učinkovite zahteve za obdobje po pogojnem izpustu; poziva države članice, naj okrepijo zbiranje obveščevalnih podatkov o radikaliziranih zapornikih in njihovo spremljanje na podlagi primerov dobre prakse držav članic, kot je uvedba obveščevalnih postopkov v zaporu; poudarja, da bi utegnilo biti koristno imenovanje kontaktne osebe, odgovorne za boj proti radikalizaciji v zaporniškem sistemu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, da bi morala zaporna kazen omogočiti rehabilitacijo in ponovno vključitev, ne pa podžigati radikalizacijo; poziva države članice, naj v zaporih oblikujejo multidisciplinarne programe za odmik od nasilja; meni, da morajo biti ukrepi ponovnega vključevanja sestavni del prestajanja zaporne kazni za pripravo teh zapornikov na izpust; meni, da bi lahko center odličnosti EU za preprečevanje radikalizacije izvedel spremljanje akcijskih načrtov proti radikalizaciji v zaporih in v prehodnem obdobju po izpustitvi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da nehumane razmere v zaporu, prenatrpanost in slabo ravnanje delujejo kontraproduktivno v boju proti radikalizaciji in nasilnemu ekstremizmu; opozarja, da je za preprečevanje radikalizacije v zaporu bistvena vzpostavitev zaporniških pravil, diferenciranih glede na nevarnost zapornikov; v zvezi s tem poudarja, da mora vsak poseben program, namenjen določeni skupini zapornikov, spoštovati človekove pravice in mednarodne obveznosti enako kot za katerega koli zapornika; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisijo, naj oblikuje evropski forum o razmerah v zaporih, da bi spodbudila izmenjavo primerov dobre prakse med strokovnjaki iz vseh držav članic; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opozarja na različne oblike nezakonite trgovine z blagom v zaporu in zlasti trgovino s prenosnimi telefoni, ki zaprtim zapornikom omogoča, da ostajajo v stiku z zunanjimi terorističnimi mrežami; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva države članice, naj olajšajo dostop do pravih duhovnikov, saj se s tem zmanjša tveganje za samoorganizacijo radikalnih verskih celic; predlaga uvedbo sistema licenc, ki bi temeljil na preverjanju preteklosti duhovnikov, ki vstopajo v zapore, da bi preprečili širjenje ekstremističnih stališč med zaporniki z visokim tveganjem, ter poziva Svet, naj ob podpori Komisije in na podlagi dobre prakse pripravi smernice o tem; poziva države članice, naj redno ocenjujejo in spremljajo duhovnike, ki imajo dostop do zaporov; poziva države članice, naj zahtevajo standardno usposabljanje za duhovnike, ki delajo v zaporih, ki bo temeljilo na dobri praksi, ki so jih razvili zaporniški organi držav članic, tudi v sodelovanju s tretjimi državami; |
| --- | --- |

61.

Sodelovanje in izmenjava informacij

Horizontalna vprašanja

| 62. | poziva države članice, naj v celoti in pravočasno izvajajo obstoječo zakonodajo, Komisijo pa, naj zagotovi potrebno podporo; poziva Komisijo, naj analizira pomanjkljivosti pri prenosu, izvajanju in uporabi obstoječe zakonodaje ter uporabi svoja pooblastila za začetek postopkov za ugotavljanje kršitev, če države članice zakonodaje ne izvajajo ustrezno; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva države članice, naj zagotovijo potrebno tehnično in programsko opremo, varnostne sisteme ter kvalificirane človeške vire, da bodo v celoti izkoristile obstoječe informacijske sisteme in mehanizme sodelovanja; ponovno poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da osebje z dostopom do take opreme opravi ustrezno usposabljanje v zvezi s podatki; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ugotavlja, da varnostne raziskave, ki jih izvajajo javne ustanove, niso zadostne; poziva k proaktivnejši opredelitvi potreb (tj. okrepitvi Evropske mreže organov pregona, pristojnih za tehnološka vprašanja s področja varnosti, ki opredeljuje tehnološke potrebe organov kazenskega pregona); poziva k podpori pilotnih projektov o umetni inteligenci in tehnologiji verige podatkovnih blokov (nakazila); poziva k dejavni vključenosti agencij EU, kot sta Europol in CEPOL v projekte varnostnih raziskav EU; poziva države članice, naj redno organizirajo prognostične vaje za proučevanje scenarijev prihodnjih groženj; podpira Komisijo pri nadaljnjem financiranju vzpostavljanja posodobljenih zbirk podatkov ter zagotavljanju najnovejše tehnične opreme in usposabljanju osebja ter poziva k ambicioznejšemu pristopu v zvezi s tem; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva države članice, naj razvijejo potrebno tehnično standardizacijo ter izboljšajo kakovost podatkov in pravni okvir za prihodnji pristop „privzete izmenjave informacij“ pri izmenjavi informacij, povezanih z bojem proti terorizmu, z drugimi državami članicami ter zadevnimi agencijami in organi EU na podlagi veljavnih temeljnih pravnih predpisov, ki urejajo posamezne informacijske sisteme; s tem bi si takšne informacije izmenjevale praviloma, izmenjavi pa bi se odpovedale le v posebnih primerih, v katerih bi zadržanje informacij narekovale okoliščine, in sicer kadar bi izmenjava informacij lahko ogrozila tekoče preiskave ali varnost posameznika ali kadar bi to bilo v nasprotju z vitalnimi varnostnimi interesi zadevne države članice; poziva Komisijo, naj zbere podatke o izvajanju obstoječih obveznosti na področju samodejne izmenjave podatkov; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva države članice, naj upoštevajo svoje obveznosti iz direktive o boju proti terorizmu in Sklepa 2005/671/PNZ glede čimprejšnje izmenjave pomembnih informacij, povezanih s terorističnimi kaznivimi dejanji, s pristojnimi organi drugih držav članic; meni, da bi pristojni organi kazenskega organa morali brez obveznega predhodnega zahtevka pristojnim organom kazenskega pregona drugih držav članic predložiti informacije in obveščevalne podatke v primerih, v katerih obstajajo dejanski razlogi za domnevo, da bi lahko te informacije in obveščevalni podatki pomagali pri odkrivanju, preprečevanju ali preiskovanju kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da bi lahko odločitev nekaterih držav članic, da ne bodo sodelovale pri ukrepih policijskega in pravosodnega sodelovanja za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih kaznivih dejanj in financiranja terorizma, ogrozila hitrost in učinkovitost terorističnih preiskav ter imela škodljive učinke; poziva države članice, naj to upoštevajo in dobro pretehtajo prednosti in slabosti odločitev o nesodelovanju na tem ključnem področju; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ugotavlja, da trenutno obstaja 28 različnih pravnih ureditev za hrambo podatkov, kar bi lahko škodovalo sodelovanju in izmenjavi informacij; poziva Komisijo, naj oceni zakonodajni predlog za hrambo podatkov, ki upošteva načela omejitve namena, sorazmernosti in nujnosti ob upoštevanju potreb pristojnih organov in posebnosti boja proti terorizmu, med drugim z obravnavanjem novih oblik komunikacije, vzpostavitvijo trdnih zaščitnih ukrepov za hrambo podatkov s strani ponudnikov storitev in dostopom do podatkov za kazenske preiskave, priložnostmi za psevdonimizacijo, določitvijo kategorij podatkov, ki so zlasti relevantne za učinkovit boj proti terorizmu in hudim kaznivim dejanjem, zagotovitvijo posebej usposobljenega in nadzorovanega osebja, ki se ukvarja z dostopom do podatkov, ali uvedbo rednih ocen groženj kot podlage za obdobja hrambe; |
| --- | --- |

68.

Informacijski sistemi

| 69. | poziva države članice, naj zagotovijo popolno izvajanje in sistematično preverjajo vse ustrezne zbirke podatkov in informacijske sisteme v skladu s svojimi pravicami do dostopa, določenimi v ustrezni pravni podlagi, ter pravočasno predstavijo vse uporabne podatke, ob tem pa poskrbijo za doseganje zahtev glede kakovosti za te informacijske sisteme; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva države članice, naj zagotovijo, da se relevantne informacije, ki so na voljo na lokalni ali regionalni ravni in v njihovih zbirkah podatkov, po možnosti s pomočjo pametnih tehničnih storitev, samodejno prenesejo v nacionalne sisteme in, kadar je to ustrezno, v ustrezne evropske zbirke podatkov, da razdrobljenost pristojnosti ne bi privedla do izgube informacij, ob tem pa naj poskrbijo za izpolnjevanje standardov glede evropske kakovosti, varstva in varovanja podatkov; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva države članice, naj v čim večjem obsegu uporabijo vse kategorije povezav in izvedejo vse iskalne kombinacije v schengenskem informacijskem sistemu ter zagotovijo ustrezne ravni kadrovskih virov in primerno tehnično podporo za urade SIRENE; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pozdravlja revizijo schengenskega informacijskega sistema II (SIS II), ki od organov kazenskega pregona zahteva, da evidentirajo tudi kontrolne preglede, izvedene pri ciljnih osebah ali predmetih, evidentiranih v SIS II, in vzpostavijo enotno uporabo SIS II v zvezi s terorizmom; poziva države članice, naj zagotovijo, da se informacije v zvezi s terorističnimi kaznivimi dejanji dosledno in sistematično prenašajo v evropske sisteme in platforme, zlasti v okviru razpisa ukrepa na podlagi člena 36 uredbe SIS II, in sinhronizirajo, če je možno, z izvajanjem doslednega tristopenjskega pristopa k izmenjavi informacij, tako da se podatki schengenskega informacijskega sistema in Europola optimalno in dosledno uporabljajo; pozdravlja novo obliko razpisa ukrepa, poizvedovalno kontrolo v skladu s členom 36 uredbe SIS II, in novo obveznost urada SIRENE, da se takoj odzove v primeru opozorila, povezanega s terorizmom; Komisijo poziva tudi, naj v dejavnem sodelovanju in dogovoru s strokovnjaki iz držav članic opredeli dobro prakso glede postopkov za nadaljnje ukrepanje v zvezi z zadetki o osebah, vpletenih v teroristične ali s terorizmom povezane dejavnosti iz člena 36; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Komisijo, naj uvede mehanizem za izmenjavo informacij po zadetku, ki bi omogočil vsem ali vsaj zadevnim državam članicam, da so obveščene o zadetkih, povezanih z gibanjem oseb, vpletenih v teroristične ali s terorizmom povezane dejavnosti; poudarja potrebo po kartiranju gibanja tujih terorističnih bojevnikov/povratnikov/oseb, vpletenih v teroristične dejavnosti, na podlagi zadetkov iz sistema schengenskega informacijskega sistema, da bi ustvarili jasno in celovito sliko, ki se bo lahko uporabila kot podlaga za nadaljnje ukrepe; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisijo, naj oceni, v katerih okoliščinah se lahko nacionalnim obveščevalnim službam še nadalje omogoči neposreden dostop do ustreznih informacijskih sistemov EU, zlasti schengenskega informacijskega sistema, v okviru prenovljene pravne ureditve, da bi preprečili nove varnostne vrzeli in vrzeli pri izmenjavi informacij; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pozdravlja razvoj osrednjega sistema za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov v okviru schengenskega informacijskega sistema, ki končnim uporabnikom omogoča iskanje po schengenskem informacijskem sistemu na podlagi podatkov o prstnih odtisih; poziva k uvedbi sistema do leta 2019; poziva države članice, naj nemudoma začnejo uporabljati funkcijo za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov v okviru schengenskega informacijskega sistema; ugotavlja, da so se ti biometrični podatki do zdaj uporabljali le za potrditev identitete osebe po preverjanju imena ali datuma rojstva, čeprav pravna podlaga schengenskega informacijskega sistema druge generacije omogoča shranjevanje prstnih odtisov; meni, da bi identifikacija, ki temelji le na prstnih odtisih, pomenila precejšnjo dodatno vrednost; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva države članice, naj svojim organom, pristojnim za protiteroristično delovanje, omogočijo dostop do vizumskega informacijskega sistema in za to predvidijo poenostavljen postopek; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pozdravlja vzpostavitev evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve, ki se bo uporabljal za državljane tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo za vzpostavitev enega centraliziranega evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc, ki bo omogočal izmenjavo informacij o kazenski evidenci tako za državljane EU kot za državljane tretjih držav; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva, naj direktiva EU o evidenci podatkov o potnikih velja za zasebna letala ter naj za prevoznike velja obveznost zbiranja podatkov v ta namen; poziva Komisijo, naj oceni varnostne postopke, uzakonjene na aerodromih in manjših letališčih v državah članicah EU; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva države članice, naj nemudoma v celoti začnejo izvajati direktivo EU o evidenci podatkov o potnikih, Komisijo pa poziva, naj hitro nadaljuje postopke ugotavljanja kršitev zoper tiste države članice, ki tega še niso storile; poziva države članice, naj povežejo svoje enote za informacije o potnikih, da bi olajšale izmenjavo teh podatkov; poziva Komisijo, naj predlaga tehnološke rešitve za samodejno obdelavo zahtevkov ene enote za informacije drugi, da bi izmenjava podatkov in njihova vključitev v drugačen sistem postala manj zamudna in zahtevna v smislu človeških virov; zato spodbuja projekte, kot je projekt ISF za razvoj platforme PIU.net na podlagi uveljavljene platforme FIU.net, ki ga vodi Nizozemska; poziva Komisijo, naj skupaj z Europolom podpre razvoj skupnih pravil za ciljno usmerjanje in ocen tveganja, ki jih bodo uporabljale države članice; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva države članice, naj bodo njihove enote za informacije o potnikih večdisciplinarne ter vključujejo osebje carinskih organov, organov kazenskega pregona in obveščevalnih organov, da si bodo pristojni organi bolje izmenjevali informacije; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ugotavlja, da se je rok za izvedbo Prümskih sklepov (19), sprejetih dne 23. junija 2008, iztekel 26. avgusta 2011, a še vedno nekatere države članice sklepov niso izvedle v celoti; zato poziva te države članice, naj končno izpolnijo svoje obveznosti v skladu z zakonodajo EU in v celoti izvedejo Prümska sklepa ter okrepijo prümsko mrežo s posodobitvijo svojih nacionalnih sistemov za obdelavo, da bi se prilagodili sodobni informacijski tehnologiji; poziva Komisijo in Svet, naj posodobita in nadgradita Prümska sklepa iz leta 2008, da bodo nacionalni sistemi učinkoviteje povezani; |
| --- | --- |

82.

Interoperabilnost

| 83. | pozdravlja predlagane uredbe o interoperabilnosti; poziva Komisijo, naj oceni potencial in možno dodano vrednost dodatnih informacijskih sistemov, ki bi jih bilo treba vključiti v prihodnosti, ter poroča Evropskemu parlamentu; meni, da je z interoperabilnostjo mogoče združevati pomembne in nujne informacije; poudarja, da mora takšna rešitev vzpostaviti pravo ravnovesje med legitimnimi potrebami organov po pravočasnih, učinkovitih in ustreznih informacijah v skladu z njihovimi pravicami do dostopa in omejitvijo namena, določenimi v ustrezni pravni podlagi, ter temeljnimi pravicami oseb, na katere se nanašajo podatki; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poudarja, da je treba vpeljati storitev za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov, ki bo omogočala poizvedovanje z uporabo biometričnih podatkov v številnih informacijskih sistemih EU, s čimer bo prispevala k boju proti identitetnim prevaram in preprečevala uporabo več identitet; poudarja, da je zadevne zbirke podatkov treba dopolnjevati z biometričnimi podatki; poudarja tudi, da je treba stalno izboljševati prepoznavanje zlorabe pravih ter delno ali v celoti ponarejenih dokumentov za identifikacijo oseb; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva, naj se ob tesnem sodelovanju agencije eu-LISA takoj začne nadaljnji razvoj standarda UMF, da bo izpolnjeval potrebe prihodnjih interoperabilnih informacijskih sistemov in bo lahko del usklajenega prizadevanja za izboljšanje kakovosti podatkov v obsežnih informacijskih sistemih; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva k natančnemu opisu osnovnih harmoniziranih standardov glede kakovosti vnesenih podatkov, ki jih je treba vzpostaviti na ravni EU v skladu z merili iz pravnega reda o varstvu podatkov in uporabljati v vseh informacijskih sistemih, da bi se zagotovila dosledna kakovost podatkov, ki jih vsebujejo; poziva agencijo eu-LISA, naj pripravi skupne kazalnike in preglede ter razvije centralno zmogljivost za spremljanje kakovosti podatkov za vse sisteme v svoji pristojnosti; nadalje priporoča, da bi morale v primeru, da agencija eu-LISA v poročilih državam članicam o kakovosti ugotovi nepravilnosti, te države popraviti podatke ali utemeljiti, zakaj jih niso popravile; |
| --- | --- |

86.

| 87. | je kritičen do nezadostnega financiranja in kadrovskih virov agencije eu-LISA glede na njene čedalje večje odgovornosti; poziva, da je treba to agencijo okrepiti z dodatno zmogljivostjo in sredstvi, ki jih potrebuje za učinkovito izvajanje novih nalog, kar mora upoštevati novi večletni finančni okvir; |
| --- | --- |

87.

Sodelovanje in izmenjava informacij v državah članicah in med njimi

| 88. | poziva države članice, naj za boj proti terorizmu ustanovijo nacionalne fuzijske centre ali enote za usklajevanje ter usklajene zbirke podatkov, če tega še niso storile, da bi centralizirale informacije ter olajšale iskanje, identifikacijo in izmenjavo informacij, povezanih s terorizmom, in obveščevalne podatke vseh zadevnih nacionalnih organov; poleg tega meni, da je proaktivna lokalna in po potrebi regionalna politika nujen pogoj za celovito nacionalno varnostno politiko; zato poziva države članice, naj si izmenjujejo primere dobre prakse (kot je belgijski primer „Lokale integrale veiligheidscellen“), v katere so vključeni predstavniki civilne družbe, kot so socialne službe, lokalna uprava in lokalni politiki, za obravnavanje vseh znakov radikalizacije in ki jim je skupna poklicna molčečnost, tako da bodo lahko sodelovali vsi akterji, zavezani poklicni molčečnosti; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva države članice, naj preučijo nove pristope za izboljšanje sodelovanja in izmenjavo informacij med organi kazenskega pregona in obveščevalnimi službami na nacionalni ravni, ki ohranjajo potrebno ločevanje med organi kazenskega pregona in obveščevalnimi službami ter potrebna načela lastništva informacij, zaščite virov in dopustnosti dokazov v kazenskih postopkih; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva države članice, naj okrepijo sodelovanje in izmenjavo informacij med državnimi tožilci ter obveščevalnimi službami pri kazenskih preiskavah, povezanih s terorizmom, v posameznih primerih ter tako gradijo na dobri praksi; |
| --- | --- |

90.

| 91. | priporoča, da države članice s smernicami ali zakonodajnimi ukrepi določijo, kdaj je dovoljena izmenjava informacij med pristojnimi policijskimi in obveščevalnimi službami drugih držav članic in agencijami EU, ter meni, da bi uskladitev nacionalnih standardov glede tega vprašanja prispevala k vseevropski rešitvi vprašanja, kdaj se lahko takšne informacije uporabljajo in izmenjujejo; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva države članice, naj poskrbijo, da se bo obveščevalnim podatkom v vseh pravnih ali političnih ocenah, preverjanjih, postopkih ali tožbah zagotovila posebna stopnja varstva ter da se ohranita zaupnost in integriteta virov obveščevalnih podatkov in uradnikov, da ne bi ogrozili dela ali varnosti virov, informatorjev in uslužbencev obveščevalnih služb; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poziva, naj se ustanovi skupna akademija EU za usposabljanje obveščevalcev s skupnimi standardi, v kateri bi združili vire in razvijali sinergije, zaupanje ter skupno obveščevalno kulturo; |
| --- | --- |

93.

| 94. | priporoča državam članicam, naj preučijo možnosti boljšega usklajevanja in sodelovanja med obveščevalnimi službami in organi kazenskega pregona na ravni EU, naj na primer na sestanke skupne skupine za sodelovanje na področju boja proti terorizmu pri Europolu poleg osebja organov kazenskega pregona pošljejo tudi strokovnjake obveščevalnih služb; poziva Komisijo, naj bolj podpre skupino za sodelovanje na področju boja proti terorizmu, vključno z ustreznim financiranjem; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva države članice, naj optimizirajo sodelovanje prek skupine za boj proti terorizmu, skupino nadalje okrepijo kot skupno platformo za sodelovanje in komunikacijo med nacionalnimi obveščevalnimi službami ter ji zagotovijo ustrezno financiranje; pozdravlja ustanovitev svetovalnega odbora skupine za boj proti terorizmu, ki bo povečali prepoznavnost in preglednost skupine, jo javno zastopal v odnosih z institucijami in organi EU ter zagotavljal, da bo Evropski parlament redno obveščen; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poziva države članice, naj načrtujejo redna srečanja za izmenjavo med sodniki in predstavniki obveščevalne skupnosti/skupnosti organov kazenskega pregona, na katerih si bodo izmenjali znanje o situacijskem, preiskovalnem ali tehničnem razvoju na področju boja proti terorizmu in ki bodo omogočila sodstvu, da si ustvari popolno sliko o stanju na področju njihove pristojnosti ter se dodatno usposobi; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poziva države članice, naj še naprej razvijajo medsebojno čezmejno policijsko sodelovanje, ki naj obsega skupne ocene groženj, analize tveganja in patrulje; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poziva države članice in evropske deležnike, naj tudi z ustrezno pripravo proračuna še naprej skrbijo za obstoječe operativne zmogljivosti ter čim bolj poglobijo učinkovito sodelovanje na področjih boja proti terorizmu in notranje varnosti EU, da bi se ohranila nacionalna varnostna kultura, ki bi bila sposobna srednjeročno preprečiti grožnje; |
| --- | --- |

98.

| 99. | pozdravlja smernice Evropskega sveta (člen 50) z dne 23. marca 2018 o okviru prihodnjih odnosov med EU in Združenim kraljestvom, v katerih je izražena „odločenost za čim tesnejše partnerstvo z Združenim kraljestvom v prihodnosti [...], zlasti na področju boja proti terorizmu in mednarodnemu kriminalu [...]“; meni, da je ključno zagotoviti nadaljnje vzajemno sodelovanje na področju varnosti in izmenjavo informacij med EU in Združenim kraljestvom po brexitu; |
| --- | --- |

99.

| 100. | priznava tesno strokovno sodelovanje na področju boja proti terorizmu med evropskimi državami in po potrebi s tujimi organi za boj proti terorizmu ter poziva k njegovi nadaljnji okrepitvi z operativnimi misijami, analizo podatkov, hitrejšo izmenjavo obveščevalnih podatkov in izmenjavo dobre prakse; |
| --- | --- |

100.

Sodelovanje in izmenjava informacij z agencijami EU

| 101. | poziva k bolj sistematičnemu sodelovanju med agencijami za pravosodje in notranje zadeve, ki delujejo na področju boja proti terorizmu, da se razvijejo skupni pristopi in sinergije, saj imajo te agencije vse pomembnejšo vlogo v boju proti terorizmu; meni, da bi se z rednimi skupnimi srečanji vseh ključnih agencij še bolj razvilo skupno delo na področju boja proti terorizmu in okrepile sinergije z njihovimi uradniki za zvezo v delegacijah; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva države članice, naj v agencije napotijo več nacionalnih strokovnjakov z znanjem na področju boja proti terorizmu, da bodo v okviru svojih pooblastil zagotavljali zastopanje potreb držav članic, agencijam pa potrebno strokovno znanje na področju boja proti terorizmu |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva Europol, naj postane pravo središče za izmenjavo informacij v zvezi s kazenskim pregonom in sodelovanje na področju boja proti terorizmu v EU; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja ta proces in oceni potrebe po morebitni prilagoditvi zakonodaje; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poziva Europol, naj s ciljem izboljšanja interoperabilnosti dosledno uveljavi svoje sedanje pravice dostopa do sistemov SIS, VIS in Eurodac, pri tem pa zagotovi spoštovanje temeljnih pravic in zakonodaje glede varstva podatkov; |
| --- | --- |

104.

| 105. | poziva Europol, naj s ciljem izboljšanja interoperabilnosti zagotovi, da bo projekt QUEST pravočasno na voljo državam članicam; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poziva, naj se Europolu in Eurojustu zagotovijo ustrezni finančni in človeški viri, saj imata vse večjo odgovornost ter ključno vlogo pri krepitvi evropskega sodelovanja na področju kazenskega pregona in pravosodja ter pri podpiranju boja proti terorizmu; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poziva države članice, naj zagotovijo popolno uporabo stikov med Europolom in zadevnimi organi v zvezi s terorističnimi kaznivimi dejanji, saj je na področju boja proti terorizmu pogosto ključna hitrost; poziva države članice, naj na kraju samem uporabljajo strokovnjake Europola, saj se s tem poveča zaupanje in zmanjša upravno breme; poziva države članice, naj svojim službam kazenskega pregona za boj proti terorizmu (poleg zvezne/osrednje ravni) zagotovijo neposreden dostop do storitev Europola; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poziva države članice, naj vzpostavijo potrebno varno komunikacijsko infrastrukturo za kazenski pregon ter spodbujajo neposredno in decentralizirano povezljivost storitev na področju boja proti terorizmu z mrežno aplikacijo za varno izmenjavo informacij (SIENA) za boj proti terorizmu in EIS; |
| --- | --- |

108.

| 109. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo več finančnih in človeških virov, vključno s podatkovnimi znanstveniki in analitiki velepodatkov, za razvoj tehničnih rešitev za obdelavo velikih količin podatkov, ki jih je treba analizirati; poziva, naj Europol izvaja nadaljnje projekte raziskav in razvoja na tem področju v okviru svojih pooblastil, ki so osredotočeni na standardizacijo in upravljanje velepodatkov v korist držav članic; |
| --- | --- |

109.

| 110. | obsoja politike, ki vodijo v množični nadzor; namesto tega poziva k „usmerjenemu nadzoru“ na podlagi predhodnega posameznega suma, saj bi ta lahko organom kazenskega pregona in obveščevalnim službam bolje omogočil dostop do potrebnih posebnih informacij ter bi bil zato cenejši in učinkovitejši; opozarja, da so poleg usmerjenega nadzora potrebni ustrezni zaščitni ukrepi, da bi zaščitili temeljne pravice, vključno s pravico do zasebnosti, ter hkrati zagotavljali varnost; |
| --- | --- |

110.

| 111. | poziva države članice, naj v celoti izkoristijo tehnične rešitve za izboljšanje izmenjave informacij z Europolom, zlasti z avtomatizacijo prenosa podatkov v Europolov informacijski sistem za navzkrižno preverjanje, na primer z orodjem za nalaganje podatkov, ki ga je razvil Europol; |
| --- | --- |

111.

| 112. | pozdravlja novo določbo v prihodnjem SIS II, ki dovoljuje, da je Europol obveščen o vseh novih razpisih ukrepov ali zadetkih, povezanih s terorizmom, v sistemu SIS, če pravni ali operativni razlogi ne določajo drugače; ugotavlja, da bo to omogočilo navzkrižno preverjanje ter, če je to primerno, operativno in/ali tematsko analizo, da bi ugotovili potovalne vzorce in/ali preučili morebitne povezave lociranega posameznika; poziva Komisijo, naj hitro uvede to novo možnost; |
| --- | --- |

112.

| 113. | poziva Europol, naj objavi letno poročilo o količini in vrsti informacij, ki so jih posredovale države članice v ustrezne informacijske sisteme EU ter Europolu, da bi ugotovili vrzeli in spodbudili izmenjavo informacij; |
| --- | --- |

113.

| 114. | poziva Europol, naj čim prej v celoti razvije biometrične zmogljivosti, saj je pomembno, da države članice Europolu posredujejo več biometričnih podatkov; |
| --- | --- |

114.

| 115. | poudarja, da je najsodobnejše šifriranje od konca do konca ključno orodje za zaščito zaupnosti komunikacij in zagotovitev legitimnih transakcij med strankami; poziva države članice, naj zagotovijo sodelovanje med ustreznimi deležniki, da bi povečale zmogljivosti pristojnih organov za dešifriranje in poskrbele, da bodo te zmogljivosti ustrezale zahtevam sodnega pregona; pozdravlja, da Europol razvija orodja in strokovno znanje za dešifriranje, da bi postal vozlišče za dešifriranje zakonito pridobljenih informacij v okviru kazenskih preiskav in bi državam članicam zagotavljal boljšo podporo; poleg tega ugotavlja, da je Komisija proračunu Europola za leto 2018 namenila dodatnih 5 milijonov EUR, da bi ta okrepil svoje zmogljivosti dešifriranja teh informacij in pripravil sklop alternativnih preiskovalnih tehnik, ki bodo na voljo državam članicam; |
| --- | --- |

115.

| 116. | pozdravlja pariško deklaracijo z dne 5. novembra 2018 o vzpostavitvi evropskega sodnega registra pri Eurojustu za boj proti terorizmu; poziva k takojšnji vzpostavitvi tega registra na podlagi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ, spremenjenega z Direktivo (EU) 2017/541 o boju proti terorizmu (20), z ustreznimi finančnimi in človeškimi viri; |
| --- | --- |

116.

| 117. | poziva države članice, naj sistematično vključujejo Eurojust v svoje protiteroristične preiskave in pregon s čezmejno razsežnostjo ter naj učinkovito uporabljajo usklajevalna orodja Eurojusta; |
| --- | --- |

117.

| 118. | meni, da so lahko operativni sporazumi s tretjimi državami koristni pri delu Europola, ter ugotavlja, da se Komisija o operativnih sporazumih zdaj pogaja z osmimi državami iz Bližnjega vzhoda in severne Afrike; zahteva ponovna pogajanja o operativnih sporazumih s posebej tesnimi partnerji, kot so države Efte; |
| --- | --- |

118.

| 119. | poziva Eurojust, naj še naprej širi svoje omrežje kontaktnih točk v tretjih državah, in spodbuja napotitev več tožilcev za zvezo na Eurojust, na primer z zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

119.

| 120. | je zaskrbljen zaradi dejstva, da nekatere tretje države obvestila Interpola, zlasti rdeča obvestila, uporabljajo v politične namene in s tem škodijo mednarodnemu sodelovanju v boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

120.

| 121. | poudarja, da je treba povečati financiranje agencije CEPOL in pospešiti razvoj ter zagotoviti inovativno usposabljanje na kibernetskem področju; |
| --- | --- |

121.

| 122. | poziva CEPOL, naj še naprej pripravlja programe usposabljanja za končne uporabnike sistema SIS na podlagi Priročnika SIRENE in kataloga dobrih praks v zvezi z osebami, vpletenimi v teroristične ali s terorizmom povezane dejavnosti, vključno s tujimi terorističnimi bojevniki, na katere se nanašajo razpisi ukrepov v SIS; |
| --- | --- |

122.

| 123. | poziva, naj si nacionalne varnostne službe prek Obveščevalnega in situacijskega centra EU (INTCEN) stalno izmenjujejo strateške informacij v zvezi z bojem proti terorizmu z institucijami EU; poziva države članice, naj še bolj podprejo izmenjavo obveščevalnih podatkov prek tega centra in optimizirajo njegovo delo, da bo učinkovitejši v boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

123.

Vzajemno priznavanje in vzajemna pravna pomoč

| 124. | pričakuje, da bodo države članice zaposlene v pravosodju nadalje izobraževale in usposabljanje o evropskem preiskovalnem nalogu, da bi zagotovile njegovo celovito uporabo; |
| --- | --- |

124.

| 125. | poziva k uporabi skupnih preiskovalnih skupin v primeru terorističnih napadov; meni, da se s skupnimi preiskovalnimi skupinami poveča učinkovitost sodelovanja in preiskovanja čezmejnih kaznivih dejanj; nadalje poziva k sodelovanju Europola in Eurojusta v teh skupnih preiskovalnih skupinah, saj to pomeni boljšo uporabo virov in zmogljivosti, ki jih zagotavljajo agencije EU; poziva, naj se tem skupnim preiskovalnih skupinam zagotovi boljše in enostavno dostopno financiranje; poziva, naj se oblikuje poseben program „Erasmus za policiste“ na terenu, ki bo predvsem namenjen nižjim policistom, da bi jih spodbudili, da bi vsaj enkrat na svoji poklicni poti sodelovali v skupnih preiskovalnih skupinah v drugih državah članicah EU, s čimer bi omogočili tistim, ki morda nimajo izkušenj s sodelovanjem s kolegi v drugih državah članicah, da pridobijo dodatne izkušnje ter se seznanijo z dobro prakso za učinkovitejši boj proti čezmejnemu kriminalu; spodbuja prihodnjo razširitev tega programa na druge varnostnike in paznike; |
| --- | --- |

125.

| 126. | poziva države članice, naj v celoti izkoristijo strokovno znanje in orodja, ki jih ponujata Eurojust in Evropska pravosodna mreža, zlasti pri zagotavljanju praktičnih in pravnih informacij ter podpore v primeru zahtevkov za vzajemno pravno pomoč in pomoč pri zahtevkih za vzajemno priznavanje, usklajevanju preiskav in kazenskega pregona, odločanju o najprimernejši jurisdikciji za pregon ali usklajevanju zasegov in zaplemb premoženja; |
| --- | --- |

126.

| 127. | poziva ponudnike spletnih storitev in komunikacijske platforme, naj učinkovito izvajajo sodne odločbe na področju boja proti terorizmu; poziva Komisijo, naj preuči možnost zakonodajnega predloga, ki bi komunikacijske platforme na trgu EU v primeru šifriranih sporočil zavezoval k sodelovanju, če bi za to obstajala sodna odločba; želi spomniti, da to sodelovanje ne bi smelo oslabiti varnosti njihovih omrežij in storitev, na primer z ustvarjanjem ali omogočanjem stranskih vrat; |
| --- | --- |

127.

Zunanje meje

| 128. | poziva države članice, naj vlagajo v opremo IKT, ki ustreza standardom, na vseh mejnih prehodih, da se omogoči ustrezno preverjanje v vseh zadevnih zbirkah podatkov; poziva Komisijo, naj po posvetovanju z agencijo eu-LISA določi referenčno merilo za tehnične standarde te opreme IKT; meni, da je treba delo v zvezi s predlogi o interoperabilnosti informacijskih sistemov obravnavati kot priložnost za izboljšanje in delno uskladitev nacionalnih informacijskih sistemov in nacionalnih infrastruktur na mejnih prehodih; pozdravlja predlog Komisije za okrepitev podpore državam članicam pri varovanju skupnih zunanjih meja EU, da bi se proračun za Sklad za integrirano upravljanje meja v naslednjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 vsaj potrojil; |
| --- | --- |

128.

| 129. | pozdravlja sprejetje nedavnih reform za okrepitev zunanjih meja EU na ravni EU, vključno z vzpostavitvijo sistema vstopa/izstopa in evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter reformo SIS; poziva države članice, naj v celoti izvajajo te ukrepe in v sodelovanju z Europolom podprejo nadzorne sezname za ETIAS in vizumski informacijski sistem ter prispevajo k tem seznamom; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja izvajanje nove Uredbe (EU) 2017/458, ki določa sistematična preverjanja vseh oseb, ki prečkajo zunanje meje, in zlasti uporabo odstopanj od sistematičnih preverjanj; |
| --- | --- |

129.

| 130. | poziva države članice, naj svoje upravljanje meja uskladijo s konceptom celovitega upravljanja zunanjih meja; poudarja, da je treba zagotoviti polno izvajanje strategije za celovito upravljanje zunanjih meja na evropski in nacionalni ravni, da bi tako izboljšali upravljanje zunanjih meja; |
| --- | --- |

130.

| 131. | pozdravlja predlog Komisije, da bi morale biti informacije o vizumih za dolgoročno prebivanje in dovoljenjih za prebivanje, vključno z biometričnimi podatki, za državljane tretjih držav vključene v vizumski informacijski sistem; |
| --- | --- |

131.

| 132. | poziva države članice, naj ustavijo prodajo dovoljenj za prebivanje in državljanstev prek shem „zlatih vizumov“ in naložbenih programov, saj pri tem obstaja visoko tveganje korupcije, zlorabe in nepravilne uporabe schengenskega območja za kriminalne namene; poziva Komisijo, naj ukrepa odločno in hitro ter od držav članic zahteva vse zadevne podatke in kontrole, da bi zagotovila integriteto in varnost schengenskega sistema; |
| --- | --- |

132.

| 133. | spodbuja Komisijo, naj nadaljuje pogajanja s tretjimi državami o vračanju in ponovnem sprejemu oseb in oceni, ali je direktiva o vračanju (2008/115/ES) ustrezen pravni okvir za vračanje nasilnih skrajnežev, ki izkoriščajo vrzeli v nacionalnih zakonodajah za teroristične cilje in so očitno tveganje za javno varnost; |
| --- | --- |

133.

| 134. | spodbuja države članice, naj uporabljajo spremenjeni mehanizem za začasno opustitev odprave vizumov in učinkovito sporočajo okoliščine, ki bi lahko pripeljale do začasne opustitve za tretje države, na primer znatno povečanje tveganja za javni red ali notranjo varnost; |
| --- | --- |

134.

| 135. | poziva Komisijo, naj pripravi oceno možnosti in s tem povezanih učinkov zakonodajnega predloga, s katerim bi določila obveznost, da letalski prevozniki in upravljavci pristanišč, mednarodnih avtobusov ali hitrih vlakov preverjajo skladnost pri vkrcanju potnikov in s tem zagotovijo, da se identiteta na vozovnici ujema z osebno izkaznico ali s potnim listom v potnikovi posesti; poudarja, da je treba zagotoviti, da se prevoznikom ne podeli nalog, ki jih lahko opravljajo le policijski organi, kot so dejansko preverjanje identitete ali preverjanje pristnosti osebnih dokumentov ali potnih listin; |
| --- | --- |

135.

Evropska agencija za mejno in obalno stražo

| 136. | poziva sozakonodajalca, naj razmislita o tem, da bi Evropski agenciji za mejno in obalno stražo podelila posebno nalogo za obdelavo operativnih osebnih podatkov, ki ustreza njeni operacijski vlogi, med drugim pri preprečevanju in odkrivanju čezmejnega kriminala in terorizma na zunanjih mejah EU; meni, da bi bilo treba v okviru te naloge omogočiti potrebne zaščitne ukrepe s tretjimi državami; |
| --- | --- |

136.

| 137. | opozarja, da bodo osumljenci, katerih osebne podatke je Evropska agencija za mejno in obalno stražo v preteklosti obdelala, izginili iz analitičnega sistema po 90 dneh in bodo torej postali neznani ali novi osumljenci; zato poziva, naj se obdobje hrambe osebnih podatkov, ki jih upravlja Evropska agencija za mejno in obalno stražo, v zvezi z osumljenci čezmejnega kriminala in terorizma podaljša na tri leta, kar je skladno z obdobjem hrambe Europola in Eurojusta; |
| --- | --- |

137.

| 138. | meni, da je za Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo pomembno, da ima dostop do vseh relevantnih zbirk podatkov in informacijskih sistemov, zlasti SIS, pa tudi SVI, VIS, Eurodac in informacijskega sistema Europola, ne le za delo ekip upravljanja mej, ampak tudi za analitične potrebe v zvezi z novimi pojavi na zunanjih mejah in s spremembami v mejnih gibanjih ali načinu delovanja; |
| --- | --- |

138.

| 139. | poziva sozakonodajalca, naj določita obveznost, da Evropska agencija za mejno in obalno stražo nujne informacije razkrije državam članicam; |
| --- | --- |

139.

| 140. | poziva države članice in organe EU, kot sta Europol in INTCEN, naj Evropski agenciji za mejno in obalno stražo redno posredujejo strateške informacije v zvezi z bojem proti terorizmu, ki se nanašajo na mejno razsežnost, in naj preučijo, ali bi bila pri ustvarjanju celovite slike situacije koristna kakršna koli samodejna izmenjava pomembnih (osnovnih) informacij iz nacionalnih preiskav incidentov in nezakonitih dejavnosti na mejnih prehodih ter informacij o nezakonitem vstopanju/izstopanju z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo z uporabo pametnih sistemov IKT, tudi glede na človeške vire, ki so potrebni za analizo podatkov; meni, da bi morale te informacije vključevati tudi povratne informacije po sekundarnih varnostnih kontrolah ter informacije o ponaredbah listin; |
| --- | --- |

140.

| 141. | poziva Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, naj pripravi programe usposabljanja in organizira tečaje za mejne policiste, pri čemer naj poudarek nameni okrepitvi preverjanj v ustreznih zbirkah podatkov na zunanjih mejah in podpori pri upoštevanju skupnih kazalnikov tveganja; |
| --- | --- |

141.

Informacije z bojišča

| 142. | pozdravlja sodelovanje Europola v celici organov pregona v sklopu operacije Gallant Phoenix pod vodstvom Združenih držav Amerike v Jordaniji, kjer obdeluje informacije, pridobljene na bojišču (vključno z identiteto žrtev, če je to mogoče), in jih po vzpostavljenih kanalih in postopkih deli z organi pregona držav članic prek svojih nacionalnih enot; poziva k zagotovitvi polnega dostopa Europola v sklopu operacije Gallant Phoenix; |
| --- | --- |

142.

| 143. | spodbuja vse zadevne akterje, naj razvijejo pristope, ki bodo omogočali pošiljanje in izmenjavo informacij z bojišča v okviru zakonsko dovoljenega področja uporaba in s potrebnimi zaščitnimi ukrepi, kot je zaščita vira v civilni sferi, in vnašanje teh informacij v ustrezne zbirke podatkov, tako da bodo te informacije pravočasno na voljo pri mejni kontroli na zunanjih mejah EU; poziva tudi k izmenjavi teh informacij za namene preiskovanja in pregona; |
| --- | --- |

143.

Operacija Sophia

| 144. | pozdravlja vzpostavitev celice za informiranje o kriminalu, ki je pilotni projekt znotraj operacije EUNAVFOR MED Sophia in jo sestavlja osebje iz ustreznih organov pregona držav članic ter agencij Frontex in Europol, da bi izboljšali izmenjavo informacij med njimi; |
| --- | --- |

144.

Financiranje terorizma

| 145. | pozdravlja zakonodajne ukrepe, ki so bili pred kratkim v boju proti terorizmu sprejeti na evropski ravni; poziva države članice, naj v celoti izvedejo vse evropske direktive proti pranju denarja in instrumente, povezane z bojem proti pranju denarja in financiranju terorizma; poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezen prenos in delovanje teh instrumentov;; |
| --- | --- |

145.

| 146. | spodbuja države članice in tretje države, naj učinkovito in v celoti nemudoma začnejo izvajati sklepe konference z naslovom „No money for terror“, ki je aprila 2018 potekala v Parizu, pa tudi priporočila projektne skupine za finančno ukrepanje ter mednarodne standarde za boj proti pranju denarja, financiranju terorizma in širjenju orožja, ki jih je ta skupina sprejela februarja 2012 (tako imenovana revidirana priporočila projektne skupine za finančno ukrepanje); poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo tretje države pri izvajanju teh priporočil z zagotavljanjem tehnične pomoči in izmenjave dobrih praks; |
| --- | --- |

146.

| 147. | poziva države članice, ki še niso ratificirale Konvencije Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma, naj jo ratificirajo in prenesejo v svoj pravni red; |
| --- | --- |

147.

| 148. | pozdravlja metodologijo, ki jo je Komisija predstavila v zvezi s tretjimi državami z visokim tveganjem, ki pomeni grožnjo za finančni sistem EU; poziva Komisijo, naj to metodologijo uporabi in naj zlasti pripravi seznam tretjih držav z visokim tveganjem v skladu z direktivo o preprečevanju pranja denarja na ravni EU, in sicer s pomočjo neodvisne, objektivne in pregledne ocene, ki jo naj opravi čim prej; |
| --- | --- |

148.

| 149. | poziva države članice, naj poostrijo nadzor nad organizacijami, osumljenimi nezakonite trgovine, tihotapljenja, ponarejanja in goljufivih praks z vzpostavitvijo skupnih preiskovalnih skupin z Europolom; |
| --- | --- |

149.

| 150. | je zelo zaskrbljen zaradi obsega nezakonitih trgov tobačnih izdelkov v EU, katerih premoženjske koristi se lahko uporabijo za financiranje terorizma, tudi z goljufijami na področju trošarin; poziva države članice, naj razmislijo o ratifikaciji in izvajanju protokola za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki k okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom; |
| --- | --- |

150.

| 151. | pozdravlja predlog uredbe o uvozu kulturnih dobrin; poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo za zanesljiv sistem sledenja za umetniška dela in starine, ki vstopajo na trg EU, zlasti za dela, ki prihajajo iz konfliktnih držav in držav z visokim tveganjem, ki so na seznamu Komisije, ter od organizacij, skupin ali posameznikov, vključenih na evropski seznam terorističnih organizacij; meni, da bi morala biti ta pobuda podprta z oblikovanjem standardiziranega dovoljenja, brez katerega bi bilo trgovanje s temi predmeti nezakonito, in z oblikovanjem potnega lista za izvoz vsakega predmeta; meni, da bi bilo treba razviti digitalna orodja za preverjanje verodostojnosti upoštevnih dokumentov; meni, da bi morali trgovci z umetniškimi deli sistematično voditi in posodabljati register starin, ki so naprodaj; |
| --- | --- |

151.

| 152. | poziva države članice, naj od podjetij, ki trgujejo z umetniškimi deli in jih hranijo (t. i. prostocarinska območja), zahtevajo prijavo vseh sumljivih transakcij ter naj lastnikom podjetij, ki trgujejo z umetniškimi deli in starinami ter jih hranijo, vpletenim v preprodajo tovrstnih dobrin, naložijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni, vključno s kazenskimi sankcijami, kjer je potrebno; |
| --- | --- |

152.

| 153. | pozdravlja sprejetje novih pravil v zvezi s kontrolo gotovine, ki se vnaša v Evropsko unijo ali iznaša iz nje (21), ter poziva k njihovemu hitremu izvajanju; poziva Komisijo, naj oceni, ali bi bilo treba v področje uporabe te uredbe vključiti druga sredstva, ali postopek razkritja za nespremljano gotovino ustreza namenu in ali bi bilo treba v prihodnje pregledati prag za nespremljano gotovino; |
| --- | --- |

153.

| 154. | poziva države članice, naj bolj sodelujejo z Europolom v okviru njegovega analitičnega projekta FURTUM, kot zahteva resolucija varnostnega sveta OZN št. 2347(2017) z dne 24. marca 2017, da bi carinskim organom in organom pregona ter javnim tožilstvom zagotovile namensko osebje, pa tudi učinkovita orodja in ustrezno usposabljanje s sodelovanjem s Svetovno carinsko organizacijo in Interpolom; |
| --- | --- |

154.

| 155. | poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami in mednarodnimi partnerji razvije načine za ciljni nadzor finančnih tokov in identificiranje uporabnikov elektronskih denarnic, virtualnih valut in predplačniških kartic, platform za množično financiranje ter spletnih in mobilnih plačilnih sistemov v policijskih ali sodnih preiskavah; poziva države članice, naj regulirajo neformalne storitve prenosa vrednosti, pri čemer je treba poudariti, da cilj ni preganjanje tradicionalnih neformalnih denarnih transakcij, temveč trgovine, ki vključuje organizirani kriminal, terorizem ali industrijske/trgovinske dobičke, ki izvirajo iz umazanega denarja; poziva k osredotočanju na virtualne valute in finančno tehnologijo ter k preučitvi možnosti razširitve sankcij tudi na tiste, ki družbene medije zlorabijo za pridobivanje sredstev za teroristične namene; poziva države članice, naj družbe, ki trgujejo s kriptovalutami, spodbujajo k uporabi analiznega orodja za oceno morebitnih kriminalnih dejavnosti, povezanih z naslovi namembnih krajev in prejemnikov, in zagotovijo, da v celoti uporabljajo zakonodajo proti pranju denarja, ko uporabniki kriptovalute pretvorijo v realno valuto; |
| --- | --- |

155.

| 156. | poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog za obvezno registracijo in identifikacijo pri izvajanju finančnih transakcij prek družb za prenos denarja; |
| --- | --- |

156.

| 157. | poziva Komisijo, naj oceni možnost zakonskega urejanja alternativnih sistemov nakazil, na primer z uvedbo obvezne registracije ali sistema izdajanja dovoljenj za posrednike ter obveznosti jasnega in natančnega vodenja evidenc; |
| --- | --- |

157.

| 158. | je zaskrbljen zaradi nedavnih ugotovitev o vse pogostejših dejavnostih pranja denarja v velikem obsegu kot vira financiranja terorizma (22) prek nekaterih bančnih institucij v euroobmočju; poziva k vzpostavitvi sistema Evropske unije za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti za transakcije posameznikov, ki so povezani s terorizmom in z njegovim financiranjem, znotraj enotnega območja plačil v eurih, s katerim se bo zagotovilo ravnovesje med varnostjo in osebnimi svoboščinami; opozarja, da bi za ta notranjeevropski sistem veljali evropski standardi na področju varstva podatkov; |
| --- | --- |

158.

| 159. | poziva k boljšemu sodelovanju in izmenjavi informacij o financiranju terorizma med pooblaščenimi subjekti, finančno-obveščevalnimi enotami in pristojnimi organi; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo imele njihove finančno-obveščevalne enote, ne glede na vrsto, neoviran dostop do finančnih informacij, da se bodo učinkovito borile proti financiranju terorizma; poziva k večji usklajenosti statusa in delovanja evropskih finančnoobveščevalnih enot; pozdravlja predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil za lažjo uporabo finančnih in drugih informacij za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja ali pregona nekaterih kaznivih dejanj (23), poziva k boljši in popolnejši izmenjavi informacij ter sodelovanju med Europolom, Eurojustom in tretjimi državami na področju preprečevanja financiranja terorizma; poziva, naj se hitro sprejme osnutek direktive o dostopu organov pregona do finančnih informacij in izmenjavi informacij med finančnoobveščevalnimi enotami; |
| --- | --- |

159.

| 160. | poziva države članice, naj nacionalnim finančnoobveščevalnim enotam dodelijo več sredstev; poziva jih tudi, naj bolje izkoristijo neformalno mrežo evropskih finančnoobveščevalnih enot in nadalje razvijejo njene zmogljivosti prek Europola, tako da bo mogoče izkoriščati ves njen potencial in premostiti sedanje težave pri sodelovanju in olajšati ročno obdelavo dvostranskih zahtev, obenem pa zagotoviti avtonomijo in neodvisnost finančnoobveščevalnih enot; meni, da bi bilo treba vzpostaviti finančnoobveščevalno enoto EU, ki bi usklajevala finančnoobveščevalne enote držav članic pri čezmejnih zadevah ter jim pomagala in zagotavljala podporo; |
| --- | --- |

160.

| 161. | poudarja pomen okrepljenega sodelovanja in izmenjave informacij med preiskovalnimi organi in zasebnim sektorjem, tj. posebej pooblaščenimi subjekti v skladu z direktivo EU o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma, da bi se odpravile nepravilnosti ločenih in nepopolnih informacij, predloženih v poročilih o sumljivih transakcijah; poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo namenski forum za izmenjavo finančnih informacij, tudi o uporabi virtualne valute, vključno z zasebnim sektorjem, po varnih kanalih in v skladu s standardi EU za varstvo podatkov; ugotavlja, da bi imel pri tem lahko pomembno vlogo Europol; |
| --- | --- |

161.

| 162. | poziva k organiziranju specializiranih tečajev usposabljanja za organe kazenskega pregona in pravosodne organe v državah članicah o metodah in razvoju dogodkov na področju financiranja terorizma, da se okrepi zmogljivost držav članic za preiskovanje nezakonitih dejavnosti, tudi v zvezi z virtualnimi valutami; poudarja, da bi bilo treba s tem usposabljanjem zagotoviti standardno raven pristojnosti na področju kazenskega pregona v EU, da nekatere države članice ne bi zaostajale; poudarja pomen izvajanja ocen tveganja za dejavnosti na področju virtualnih valut po vsej EU in usklajevanja preiskovalnih pobud za uporabo ugotovitev iz teh ocen, da bi se oblikovale strategije za regulativne pristope in pristope na področju kazenskega pregona za kratko-, srednje- in dolgoročno obdobje; |
| --- | --- |

162.

| 163. | poudarja, da so finančne in davčne informacije ključnega pomena za boj proti terorizmu; obžaluje, da so dejavnosti agencij za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma v več državah najslabše financirane dejavnosti obveščevalnih služb; poziva države članice, naj bistveno povečajo človeške in finančne vire na področju preiskovanja in kazenskega pregona za boj proti davčnim utajam in goljufijam, ki bi lahko omogočale financiranje kriminalnih ali terorističnih dejavnosti; |
| --- | --- |

163.

Zaščita kritične infrastrukture

| 164. | poziva države članice, ki še niso sprejele nacionalnega programa za zaščito kritične infrastrukture, naj to storijo in obravnavajo vprašanja, ki jih je Komisija opredelila v sporočilu iz leta 2006 o evropskem programu za varovanje ključne infrastrukture; meni, da bi bilo treba ta program revidirati in posodobiti; |
| --- | --- |

164.

| 165. | opominja, da so občutljivi podatki in sistemi, ki jih podpirajo, tudi del kritične infrastrukture v državah članicah in da bi jih bilo treba zato ustrezno zaščititi pred kibernetskimi napadi (24); |
| --- | --- |

165.

| 166. | pozdravlja akcijski načrt Komisije za podporo varovanja javnih prostorov in spodbuja države članice, naj si izmenjujejo primere dobre prakse ter po potrebi vzpostavijo mreže za sodelovanje med akterji iz javnega in zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

166.

| 167. | poziva sozakonodajalca, naj vzpostavita naslednika instrumenta za policijsko sodelovanje v okviru Sklada za notranjo varnost za novo obdobje večletnega finančnega okvira z vsaj podobnimi ravnmi financiranja; |
| --- | --- |

167.

| 168. | poziva k okrepitvi vloge informacijskega omrežja za opozarjanje o kritični infrastrukturi; |
| --- | --- |

168.

| 169. | zahteva, da določitev evropske kritične infrastrukture z vplivom na več kot eno državo članico sledi večstranskemu procesu, v katerega so vključene vse morebitno prizadete države članice; |
| --- | --- |

169.

| 170. | poziva države članice, naj vzpostavijo nacionalne centre za multidisciplinarno odzivanje na krize za namene usklajevanja in odzivanja na izredne razmere v primeru napada ali incidenta; poziva, naj ti centri uporabljajo enotno ureditev EU za politično odzivanje na krize, ki prispeva k trem ključnim instrumentom (osrednja kontaktna točka 24/7, spletna platforma ter poročilo o celoviti ozaveščenosti o razmerah in analizi) ter se nanje opira; |
| --- | --- |

170.

| 171. | poziva Komisijo, naj uvede sistematični popis nacionalnih kriznih centrov ali mehanizmov za odzivanje na krize; |
| --- | --- |

171.

| 172. | poziva Komisijo, naj še naprej pripravlja in širi smernice za države članice, da bi povečala varovanje javnih prostorov, kot je napovedala v akcijskem načrtu za podporo pri varovanju javnih prostorov; |
| --- | --- |

172.

| 173. | poziva k revidiranju Direktive 2008/114/ES, da se: zagotovijo podobna pravila in postopki za izvajalce bistvenih storitev kot v direktivi o varnosti omrežij in informacij; poskrbi, da se evropska kritična infrastruktura določi na osnovi analize sistemov, ki podpirajo bistvene in čezmejne storitve, in ne po sektorskem pristopu, upoštevajoč pomen kibernetske varnosti; Komisiji omogoči določitev sredstev vseevropskih storitev kot evropske kritične infrastrukture; ustrezno upoštevajo obstoječe medsebojne odvisnosti; ustvari obveznost podjetij in javnih agencij, da poročajo o incidentih, izvajajo stresne teste, zagotovijo ustrezno usposabljanje na določenih kontaktnih točkah ter določijo zahteve glede kakovosti načrtov neprekinjenega poslovanja, vključno z operativnimi načrti, v primeru incidenta ali napada; |
| --- | --- |

173.

| 174. | priporoča, naj bo zasebni sektor vključen v snovanje programov za zaščito kritične infrastrukture in mehkih tarč, tudi v okviru kibernetske varnosti; poudarja, da je treba v ta namen vzpostaviti dialog med javnim in zasebnim sektorjem ter razviti nacionalno in lokalno odpornost; |
| --- | --- |

174.

| 175. | poziva Komisijo, naj predlaga evropsko pobudo za certificiranje za zasebna varnostna podjetja, da se določijo zahteve in pogoji, ki morajo biti izpolnjeni, da lahko ta podjetja delujejo v okolju kritične infrastrukture; |
| --- | --- |

175.

| 176. | poudarja, da je treba sprejeti učinkovite strategije odzivanja, vključno z jasnimi načini komuniciranja v primeru napada, in sicer kar zadeva skupine za takojšen odziv, da se zmanjša število žrtev in izboljša obvladovanje razmer, tako da so posledice za javnost čim manjše; poziva države članice, naj tesneje sodelujejo v mehanizmih, ki že obstajajo na evropski ravni; |
| --- | --- |

176.

| 177. | poziva k hitremu sprejetju revizije mehanizma Unije za civilno zaščito, da se okrepijo preprečevanje in pripravljenost, izmenjava informacij na ravni EU in zmožnosti držav članic za spopadanje z različnimi vrstami katastrof; |
| --- | --- |

177.

| 178. | poziva Komisijo, na oceni možnosti za vzpostavitev sistema, ki bi omogočal preverjanje identitete oseb pri najemu vozil, zrakoplovov in plovil, ter s tem povezanih učinkov; |
| --- | --- |

178.

| 179. | pozdravlja čezmejno vajo za izboljšanje zaščite mehkih tarč pred terorističnimi napadi, v kateri sta sodelovali Belgija in Nizozemska in je potekala junija 2017; ugotavlja, da je vajo financirala Komisija in da je bil njen namen izmeriti pripravljenost in funkcije kriznega upravljanja v situaciji, ko sta sočasno v različnih državah izvedena dva napada; poziva k izvajanju podobnih vaj, pri katerih bi sodelovale države članice; meni, da lahko EU zagotovi podporni okvir za to sodelovanje, zlasti na področjih, kot so zdravstvena oskrba (evropske zdravstvene enote), javno zdravje (Odbor za zdravstveno varnost) ali protokoli o dekontaminaciji, poleg tega lahko usklajuje posebne intervencijske enote nacionalnih policijskih sil in sil za civilno zaščito; |
| --- | --- |

179.

| 180. | poziva, naj zakonodaja na področju terorizma ter nacionalne, regionalne in lokalne strategije odzivanja za varnost, odpornost in odzivanje v primeru napada upoštevajo posebne potrebe in okoliščine ranljivih ljudi, kot so invalidi in mladoletniki; nadalje poziva k sodelovanju invalidov in njihovih predstavniških organizacij pri sprejemanju odločitev, ki na njih vplivajo; |
| --- | --- |

180.

Predhodne sestavine za eksplozive

| 181. | ugotavlja, da imajo teroristi dostop do nadzorovanih predhodnih snovi in zmesi za eksplozive; zato pozdravlja predlog iz aprila 2018 o uredbi o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive; |
| --- | --- |

181.

| 182. | poziva k vzpostavitvi evropskega sistema dovoljenj za specializirane kupce, ki se razlikujejo od splošne javnosti, ki bi gospodarske subjekte obvezoval, da se registrirajo, če želijo pridobiti dovoljenje za zakonito proizvodnjo, distribucijo ali prodajo snovi, navedenih v prilogah, ali snovi in zmesi, ki jih vsebujejo; poziva države članice, naj vzpostavijo inšpekcijske sisteme za ugotavljanje neskladnosti gospodarskih subjektov z uredbo; |
| --- | --- |

182.

| 183. | pozdravlja oceno učinka Uredbe (EU) št. 98/2013 o predhodnih sestavinah za eksploziva in poziva sozakonodajalca, naj v zvezi s predlogom uredbe v postopku 2018/0103(COD) ocenita postopek obvezne izmenjave informacij; poziva organe za nadzor trga, naj okrepijo dejavnosti nadzora za predhodne sestavine za eksplozive, saj očitno lahko negativno vplivajo na javno varnost; |
| --- | --- |

183.

| 184. | poziva carinske organe, naj v sodelovanju z organi pregona in na podlagi informacij Europola in drugih sistemov za analizo podatkov izboljšajo targetiranje nezakonitih spletnih nakupov predhodnih sestavin za eksplozive s pregledi na podlagi informacij o tovoru, ki jih posredujejo trgovci pred prihodom blaga v EU ali odhodom iz nje, pri čemer naj uporabijo tudi carinski sistem obvladovanja tveganja; |
| --- | --- |

184.

| 185. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju s podjetji promovira smernice za spletne trge o varni prodaji predhodnih sestavin za eksplozive, omeji nakup nekaterih snovi le na poklicne uporabnike in podrobneje pojasni politike omejitve za proizvode z določitvijo dovoljenih količin in čistosti; |
| --- | --- |

185.

| 186. | poziva k enotni uporabi nekaterih konvencij standardiziranega poimenovanja, kar bi gospodarskim subjektom in spletnim trgom omogočilo lažje prepoznavanje kemikalij, ki jih objavljajo na svojih spletnih mestih; poziva spletne trge, naj nato pregledujejo objave glede na seznam standardiziranih ključnih besed, da bodo oglaševali regulirane proizvode; |
| --- | --- |

186.

| 187. | poziva Komisijo, naj razmisli o vzpostavitvi skupnih meril za licence z uskladitvijo pogojev za ugoditev prošnjam in njihovo zavrnitev ter olajšanjem medsebojnega priznavanja med državami članicami; |
| --- | --- |

187.

Nezakonito orožje

| 188. | poziva k hitremu in učinkovitemu izvajanju direktive o nadzoru nabave in posedovanja orožja, da se bosta čim učinkoviteje spremljala njegova prodaja in uporaba ter se bo preprečila nezakonita trgovina s strelnim orožjem in z njim povezano opremo in sredstvi v EU in zunaj nje; poziva k zapolnitvi vrzeli v veljavnem zakonodajnem, na primer s sprejetjem ukrepov za preprečitev kroženja pištol na slepe naboje, pištol Flobert ter signalnega in podobnega orožja; |
| --- | --- |

188.

| 189. | poziva države članice, naj sprejmejo programe predaje strelnega orožja in streliva, prilagojene posebnemu kontekstu nezakonitih trgov strelnega orožja; poziva k učinkovitemu kaznovanju nezakonitega posedovanja strelnega orožja in trgovanja z njim; poziva države članice, naj dosledno in vestno izvajajo skupno stališče Sveta 2008/994/SZVP z dne 8. decembra 2008 o opredelitvi skupnih predpisov o nadzoru izvoza vojaške tehnologije in opreme; |
| --- | --- |

189.

| 190. | podpira revizijo strategije EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju osebnega in lahkega orožja, ob upoštevanju novega varnostnega okvira in okvira varnostne politike ter razvoja zasnove/tehnologije osebnega in lahkega orožja, kar vpliva na zmožnost obvladovanja groženj; |
| --- | --- |

190.

| 191. | meni, da bi morale države članice uporabiti pristop „preišči orožje“ s pomočjo specializiranih celic organov pregona, katerega namen je določiti akterje in mreže, vpletene v tovrstno nezakonito trgovanje, in z vpogledi v različne nacionalne zbirke balističnih podatkov; |
| --- | --- |

191.

| 192. | želi spomniti, da je Komisija sprejela poročilo o oceni Uredbe (EU) št. 258/2012, ki določa pravila za dovoljeni izvoz, uvoz in tranzit za nevojaško strelno orožje, pri čemer je sklenila, da bo uredba še vedno potrebna, vendar da je njena učinkovitost omejena zaradi premajhne natančnosti nekaterih določb in zapletene povezave z drugimi zakonodajnimi instrumenti EU; spodbuja organe kazenskega pregona držav članic, naj ustanovijo specializirane policijske skupine za boj proti nezakoniti trgovini s strelnim orožjem, ki bodo imele dovolj osebja, strokovnega znanja in opreme; |
| --- | --- |

192.

| 193. | poziva države članice, naj ocenijo morebitne omejitve za nošenje nožev brez tehtnega razloga, prepoved posebej nevarnih nožev, kot so noži zombi ali metuljčki, ter izvrševanje teh ukrepov na spletu; |
| --- | --- |

193.

Zunanja razsežnost

| 194. | poziva EU in države članice, naj izvajajo globalne ukrepe na mednarodni ravni za obravnavanje dolgotrajnih konfliktov, ki destabilizirajo cele regije, spodbujajo cikel nasilja in trpljenja ter žal širijo raznovrstno teroristično propagando; |
| --- | --- |

194.

| 195. | poziva, naj EU na področju boja proti terorizmu intenzivneje sodeluje s sosednjimi državami, zlasti s tranzitnimi državami in državami sprejemnicami tujih bojevnikov; meni, da mora EU ohranjati globalni pristop k boju proti terorizmu s posebnim poudarkom na sodelovanju s ključnimi tretjimi državami na podlagi jasno opredeljenih prednostnih nalog; |
| --- | --- |

195.

| 196. | meni, da je boj proti terorizmu področje, ki zahteva konkretno strokovno znanje; zato poziva k večji profesionalizaciji mreže EU na tem področju, zlasti tako, da se operativnemu osebju za boj proti terorizmu, ki prihaja iz držav članic, omogoči boljša in daljša integracija v strukturo EU, ki presega posamezno nalogo znotraj delegacije EU; meni, da bi napotitve znotraj institucij EU povečale strokovno znanje in uporabo kompetenc na področju boja proti terorizmu; |
| --- | --- |

196.

| 197. | poziva Komisijo, naj okrepi podporo tretjim državam, zlasti sosednjim, pri njihovih prizadevanjih za boj proti kaznivim dejanjem in nezakoniti trgovini kot virom financiranja terorizma ter okrepi odnose z njimi, da bi se pospešila zamrznitev sredstev; vendar je zaskrbljen, ker ima protiteroristična zakonodaja v nekaterih partnerskih državah EU preširoko področje uporabe in se zlorablja za zatiranje mirnega nasprotovanja; opozarja, da inkriminacija miroljubnega izražanja upravičenih pritožb lahko vodi v radikalizacijo; meni, da bi morala EU veliko vlagati v ukrepe za odpravo temeljnih vzrokov terorizma v tretjih državah; odločno podpira zunanje programe za boj proti ekstremizmu v zaporih, programe sodelovanja z verskimi voditelji in skupnostmi, medverske dialoge in forume ter na splošno vse vrste programov za doseganje sprave, ki zmanjšujejo napetosti med skupnostmi in preprečujejo sektaške politike, ki se izvajajo zlasti prek določenih gospodarskih, družbenih in izobraževalnih dejavnosti; |
| --- | --- |

197.

| 198. | poziva države članice, naj v celoti izkoristijo analizo obveščevalnih podatkov o boju proti terorizmu, ki jo opravlja Obveščevalni in situacijski center Evropske unije; poziva Komisijo, naj temu centru podeli jasen mandat za navezovanje neposrednih stikov z analitiki v delegacijah EU, da bi se povečal pretok pomembnih informacij do osrednjega obveščevalnega sistema EU; |
| --- | --- |

198.

| 199. | poziva k okrepljenemu sodelovanju in opredelitvi sinergij med misijami in operacijami skupne varnostne in obrambne politike ter ukrepi Sveta za pravosodje in notranje zadeve; |
| --- | --- |

199.

| 200. | poziva k poenostavitvi sistema omejitvenih ukrepov EU, da bi postal učinkovito orodje na področju boja proti terorizmu; |
| --- | --- |

200.

Žrtve terorizma

| 201. | poziva Komisijo, naj vzpostavi center EU za usklajevanje za žrtve terorizma, ki bo omogočal pravočasno in ustrezno krizno podporo v primeru množičnih napadov v eni ali več državah članicah; meni, da bi morala biti vloga centra za usklajevanje za žrtve terorizma zagotavljati nujno pomoč žrtvam iz drugih držav članic in strokovno znanje na ravni EU s spodbujanjem izmenjave znanj, protokolov in primerov dobre prakse; poudarja, da je treba podporne in zaščitne ukrepe razširiti na posredne žrtve, kot so sorodniki žrtev, priče in tisti, ki se prvi odzovejo; |
| --- | --- |

201.

| 202. | meni, da bi lahko center za usklajevanje za žrtve terorizma, ko bo vzpostavljen, zbiral statistične podatke ter pomagal pri vzpostavitvi registrov žrtev terorizma v državah članicah in na evropski ravni in jo usklajeval na podlagi popolne skladnosti z zakonodajo o varstvu podatkov, zlasti kar zadeva pravice posameznikov, na katere se nanašajo podatki, in načelo omejitve namena; meni, da bi lahko ta center tudi preučeval in spodbujal najboljšo prakso, kot je oblikovanje protokolov, za: 1) zagotavljanje prve čustvene pozornosti žrtvam terorizma; 2) zagotavljanje nadaljnje psihološke in čustvene podpore žrtvam; 3) preprečevanje sekundarne viktimizacije med sodnim postopkom ali v birokratskih postopkih; 4) zagotavljanje učinkovitega dostopa do pravnega varstva, zlasti v primeru napadov, ki vključujejo mednarodne žrtve; 5) spodbujanje dobre prakse za medije v zvezi z občutljivimi temami za žrtve terorizma in njihove družine; meni, da bi lahko center vzpostavil tudi javni register za akreditirane organizacije za podporo žrtvam, ki bi bil na voljo za vpogled v pripravljene protokole in njihovo izboljšanje; poziva države članice, naj na nacionalni ravni imenujejo en sam organ, ki bo deloval kot nacionalna kontaktna točka za center za usklajevanje za žrtve terorizma, ko bo ta vzpostavljen; |
| --- | --- |

202.

| 203. | poziva Komisijo k vzpostavitvi enotne spletne platforme v vseh jezikih EU za pravice in podporo žrtvam terorizma, ki bi jo upravljal center za usklajevanje za žrtve terorizma z enotno kontaktno točko na nacionalni ravni vsake države članice, vključno z linijo za pomoč; |
| --- | --- |

203.

| 204. | poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog o žrtvah terorizma, ki bo učinkovito zadostil kratkoročnim in dolgoročnim potrebam žrtev ter bo vključeval skupno opredelitev statusa žrtev terorizma in pravic žrtev in standardizirani obrazec za odškodninski zahtevek z jasno navedbo dolžnosti in rokov za zavarovatelje; meni, da bi moral na nacionalni ravni obstajati enostaven postopek za odobritev samodejne odškodnine žrtvam terorizma kmalu po napadu, da bi zadostili njihovim takojšnjim potrebam, ter da bi bilo treba vprašanje dodatne odškodnine proučevati v rednih intervalih na podlagi ocenjevanja situacije žrtve; |
| --- | --- |

204.

| 205. | meni, da mora področje uporabe skupne opredelitve žrtev terorizma zajemati vsaj: 1) preminule osebe; 2) osebe, ki so utrpele fizične poškodbe in/ali duševne bolečine; 3) osebe, ki so žrtve ugrabitve ali groženj; 4) zakonce preminulih ali osebe, ki so z njimi prav tako povezane s čustvenim odnosom, vključno s starši in otroki, starimi starši in sorojenci; |
| --- | --- |

205.

| 206. | poziva države članice, naj centrom za multidisciplinarno odzivanje na krize, ki zagotavljajo usklajevanje in odzivanje na izredne razmere, naložijo izvajanje nacionalnih in lokalnih protokolov v zvezi s prednostno hitro identifikacijo žrtev in njihovim takojšnjim upravljanjem ter napotitvijo na pristojne službe; |
| --- | --- |

206.

| 207. | poziva države članice, naj poskrbijo za vzpostavitev celovitega odziva na posebne potrebe žrtev terorizma takoj po terorističnem napadu in tako dolgo, kot je potrebno, v okviru nacionalne infrastrukture za ukrepanje v izrednih razmerah; ugotavlja, da bi morale države članice v ta namen vzpostaviti enotno posodobljeno spletišče z vsemi pomembnimi informacijami ter center za nujno pomoč žrtvam in njihovim družinskim članom, ki bo zagotavljal psihološko prvo pomoč in čustveno podporo iz Direktive (EU) 2017/541; |
| --- | --- |

207.

| 208. | poudarja, da bi morali družine žrtev obveščati posebej usposobljeni strokovnjaki na dostojanstven, človeški in primeren način, ki bi poskrbeli, da mediji ne bi razkrili njihove identitete brez njihove predhodne privolitve, in da bi morali posebej pozorno, spoštljivo in prednostno obravnavati otroke; |
| --- | --- |

208.

| 209. | poziva k polnemu in učinkovitemu izvajanju Direktive (EU) 2015/637 (25) za zagotavljanje konzularne zaščite državljanov EU v tretjih državah, kjer njihove države članice nimajo predstavništva; poudarja, da se je povečalo število evropskih državljanov, ki doživijo teroristični napad v državi, ki ni njihova lastna, zato v skladu z Direktivo (EU) 2017/541 nujno poziva k vzpostavitvi protokolov v državah članicah, da bi se evropskim državljanom, ki niso državljani zadevne države, pomagalo v primeru terorističnega napada; |
| --- | --- |

209.

| 210. | poziva države članice, naj zagotovijo, da potrebna pomoč za žrtve terorizma zajema tudi ukrepe, kot so prva pomoč, psihološka podpora, zaščita pred sekundarno viktimizacijo, pravna pomoč, učinkovit dostop do pravnega varstva, predujmi za kritje najnujnejših stroškov, preverjeno otroško varstvo ter podpora na domu, programi davčnih olajšav in pomoč pri prevozu v primeru začasne ali trajne invalidnosti; |
| --- | --- |

210.

| 211. | poziva države članice, naj ob podpori Komisije zagotovijo, da bodo strokovnjaki vseh zadevnih nacionalnih služb, zlasti na ravni prvega odziva, ustrezno izobraženi o posebnih potrebah žrtev terorizma; ugotavlja, da bo center za usklajevanje za žrtve terorizma pomagal pri nalogah strokovnega usposabljanja, tudi za policiste, odvetnike in drugo osebje, ki ima opravka z žrtvami, in tudi za zavarovalnice ali odškodninske organe; |
| --- | --- |

211.

| 212. | poziva države članice, naj oblikujejo pravne mehanizme za inkriminacijo poveličevanja terorističnih dejanj, saj se pri tem žrtve ponižujejo ter se tepta njihovo dostojanstvo in škoduje njihovemu okrevanju, kar povzroča sekundarno viktimizacijo; |
| --- | --- |

212.

| 213. | poziva zadevne institucije, naj zagotovijo zaščitne ukrepe in preprečijo nadaljnjo viktimizacijo, ki izvira iz žaljenja in napadov na podobo žrtve iz delov družbe, povezanih z napadalcem; |
| --- | --- |

213.

| 214. | poziva države članice, naj prepovejo čaščenje pravnomočno obsojenih za teroristična dejanja; |
| --- | --- |

214.

| 215. | poziva države članice, naj posebno pozornost namenijo žrtvam, ki bi lahko bile žrtve nadlegovanja ali se bojijo, da jih bo družba, ki obkroža napadalca, ponovno napadla; |
| --- | --- |

215.

| 216. | poziva države članice, naj zagotovijo, da so žrtve spolnega in drugega hudega nasilja, ki so ga zunaj EU izvajali teroristi Daiša, v EU varne in brez strahu; poziva države članice, naj v zvezi s temi primeri začnejo postopek na sodišču, čeprav so bila kazniva dejanja storjena zunaj EU, žrtve pa naj vključijo kot dragocene priče v sodnem postopku; |
| --- | --- |

216.

| 217. | poziva Komisijo, naj spremeni določbe o Solidarnostnem skladu Evropske unije, da bodo vključevale odškodnine za žrtve v primeru velikih terorističnih napadov za zagotovitev podpore državam članicam, ko jo te potrebujejo, in v čezmejnih primerih; |
| --- | --- |

217.

| 218. | poziva Komisijo, naj začne dialog z državami članicami, da bi se zmanjšale obstoječe velike razlike v višinah nacionalnih denarnih nadomestil, ki jih države izplačujejo žrtvam terorističnih napadov; |
| --- | --- |

218.

| 219. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo imele vse žrtve terorizma pravico do udeležbe v sodnem postopku v zvezi s terorističnim napadom, ki jih zadeva, in naj upoštevajo poseben položaj žrtev v čezmejnih primerih; poziva države članice, naj zagotovijo, da v kazenskih postopkih ne bo ponižujočih stikov med žrtvijo in napadalcem ali njegovim okoljem; |
| --- | --- |

219.

| 220. | poziva, naj se evropskemu dnevu spomina na žrtve terorizma 11. marca posveti več pozornosti; |
| --- | --- |

220.

Temeljne pravice

| 221. | poudarja, da je treba varnostne ukrepe, vključno s protiterorističnimi ukrepi, izvajati v skladu z načeli pravne države in ob spoštovanju temeljnih pravic ter jih sprejeti v jasnem pravnem okviru; zato poziva države članice in institucije EU, naj pri sprejemanju in uporabi protiterorističnih ukrepov spoštujejo temeljne pravice, vključno s pravicami, ki se nanašajo na zasebnost in varstvo podatkov, svobodo misli in izražanja ter nediskriminacijo, pa tudi postopkovna jamstva, vključno z domnevo nedolžnosti, pravico do poštenega sojenja, pravico do obveščenosti in nadzorom sodnega organa, ter naj zagotovijo, da imajo posamezniki na voljo učinkovita pravna sredstva proti kršitvam njihovih temeljnih pravic, vključno s pravico do možnosti sodnega varstva; |
| --- | --- |

221.

| 222. | poziva države članice in institucije EU, naj pri sprejemanju in uporabi protiterorističnih ukrepov poiščejo pravo ravnovesje med različnimi temeljnimi pravicami in varnostnimi potrebami; s tem z zvezi meni, da bi moralo imeti prednost varovanje temeljne pravice ljudi do življenja in pravice do varnosti; |
| --- | --- |

222.

| 223. | ponavlja, da mednarodno in regionalno pravo o človekovih pravicah jasno določa, da imajo države pravico in dolžnost zaščititi posameznike pod njihovo jurisdikcijo pred terorističnimi napadi, da se zagotovi spoštovanje pravice do življenja in pravice do varnosti; želi spomniti, da mora sodelovanje EU s tretjimi državami na področju boja proti terorizmu temeljiti na spoštovanju mednarodnih človekovih pravic in mednarodnega prava, vključno s prepovedjo mučenja; |
| --- | --- |

223.

| 224. | poziva države članice, naj z vsemi razpoložljivimi pravnimi sredstvi dosledno preprečujejo vse verske ali politične prakse, ki omejujejo temeljne pravice, vodijo v zatiranje, ščuvajo k spolnemu nasilju in drugim hudim nasilnim kaznivim dejanjem ali spodbujajo ekstremizem, saj te prakse niso del verske svobode ali svobode mnenja; pričakuje, da bodo države članice sprejele nedvoumne pravne okvire, ki bodo sodnikom onemogočili, da bi pri obravnavi hudih nasilnih dejanj ali celo mučenja in umorov dajali „kulturne popuste“; |
| --- | --- |

224.

| 225. | poziva Komisijo in Agencijo za temeljne pravice, naj preučita obstoječe izzive na področju protiterorističnih politik ter poiščeta primere dobre prakse v državah članicah, vključno s praksami, ki upoštevajo posebne okoliščine ranljivih ljudi, kot so invalidi in mladoletniki; poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo dobre prakse in oblikuje smernice v zvezi s tem; poleg tega ponavlja, da lahko Parlament, Svet in Komisija v kontekstu večletnega finančnega okvira Agencijo za temeljne pravice zaprosijo za mnenje o protiterorističnih ukrepih; |
| --- | --- |

225.

| 226. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vzpostavljeni potrebni zaščitni ukrepi za varovanje podatkov v skladu s Splošno uredbo o varstvu podatkov, vključno s primernimi tehničnimi in organizacijskimi ukrepi za zaščito varnosti in zaupnosti osebnih podatkov; poziva jih tudi, naj določijo jasna pravila o tem, kdo lahko dostopa do podatkov v sistemih in do katerih podatkov lahko dostopa, naj vodijo evidenco vpogledov in razkritij ter zagotovijo pravice do dostopanja, popravljanja, brisanja in omejevanja ter pravice do odškodnine in pravnih sredstev; poziva Komisijo in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, naj še naprej razvijata inovativne rešitve za vgrajeno zasebnost; |
| --- | --- |

226.

| 227. | meni, da morajo imeti javni organi, vključeni v boj proti terorizmu, jasna pooblastila in uživati visoko stopnjo javne podpore, če želimo dobre protiteroristične politike; ugotavlja, da lahko ima pri spodbujanju javnega zaupanja in podpore pomembno vlogo nadzor; poziva države članice, naj zagotovijo nadzorne mehanizme za protiteroristične ukrepe, da se oceni njihov učinek; poziva jih tudi, naj zagotovijo demokratični nadzor in javno odgovornost vseh varnostnih in obveščevalnih služb, pri čemer je treba hkrati ohraniti potrebno stopnjo tajnosti; |
| --- | --- |

227.

o

o o

| 228. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

228.

---

(1)  UL C 334, 19.9.2018, str. 189.

(2)  Študija o politikah Evropske unije na področju boja proti terorizmu: ustreznost, skladnost in učinkovitost (The European Union’s Policies on Counter-Terrorism: Relevance, Coherence and Effectivness), ki jo je naročil tematski sektor Evropskega parlamenta za državljanske pravice in ustavne zadeve, http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/583124/IPOL_STU(2017)583124_EN.pdf

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/sl/TXT/?uri=CELEX:32018D1084

(4)  Poročilo Europola TE-SAT iz leta 2017, str. 14.

(5)  https://www.dw.com/de/jesidin-trifft-in-deutschland-auf-is-peiniger/a-45119776

(6)  Radikalizacija pomeni zapleten proces, v okviru katerega posameznik ali skupina sprejema vse bolj ekstremne verske in/ali politične ideje/poglede, ki lahko privedejo do nasilnih dejanj, vključno z zagrešitvijo terorističnih dejanj. V skladu s političnimi dokumenti Komisije je treba vsako sklicevanje na „radikalizacijo“ razumeti kot „radikalizacijo, ki vodi v nasilni ekstremizem in terorizem“.

(7)  Govor komisarke Věre Jourove, pristojne za pravosodje, potrošnike in enakost spolov, na konferenci o radikalizaciji v zaporih, Bruselj, 27.2.2018, http://europa.eu/rapid/press-release_SPEECH-18-1221_en.htm

(8)  Europol, 6. september 2018.

(9)  Uredba (EU) 2017/458 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o spremembi Uredbe (EU) 2016/399 v zvezi z okrepljenim preverjanjem v ustreznih zbirkah podatkov na zunanjih mejah (UL L 74, 18.3.2017, str. 1).

(10)  UL C 366, 27.10.2017, str. 101.

(11)  Poročilo Europola TE-SAT za leto 2017, str. 10

(12)  Europol TE-SAT 2017, str. 15.

(13)  Europol TE-SAT 2018, str. 9.

(14)  Direktiva 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (UL L 315, 14.11.2012, str. 57).

(15)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0229.

(16)  Poročilo Sveta Evrope z dne 22. septembra 2017 z naslovom „Prosecuting and punishing the crimes against humanity or even possible genocide committed by Daesh“ (Pregon in kaznovanje hudodelstev zoper človečnost ali celo morebitnega genocida, ki ga je izvedel Daiš).

(17)  UL L 293, 5.11.2013, str. 1.

(18)  UL L 212, 22.8.2018, str. 1.

(19)  Sklep Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL L 210, 6.8.2008, str. 1) ter Sklep Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL L 210, 6.8.2008, str. 12).

(20)  UL L 88, 31.3.2017, str. 6.

(21)  Uredba (EU) 2018/1672 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o kontroli gotovine, ki se vnaša v Unijo ali iznaša iz nje, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1889/2005 (UL L 284, 12.11.2018, str. 6).

(22)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2018/614496/IPOL_IDA(2018)614496_EN.pdf

(23)  COM(2018)0213.

(24)  Direktiva (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (UL L 194, 19.7.2016, str. 1).

(25)  Direktiva Sveta (EU) 2015/637 z dne 20. aprila 2015 o ukrepih za usklajevanje in sodelovanje, potrebnih za lažje zagotavljanje konzularne zaščite državljanom Unije brez predstavništva v tretjih državah in o razveljavitvi Sklepa 95/553/ES (UL L 106, 24.4.2015, str. 1).

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/84 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/84

---

P8_TA(2018)0513

Letno poročilo o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o letnem poročilu o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (2018/2097(INI))

(2020/C 388/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (SZVP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (SZVP),

| — | ob upoštevanju členov 21 in 36 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 21 in 36 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju Ustanovne listine Organizacije združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustanovne listine Organizacije združenih narodov,

| — | ob upoštevanju Helsinške sklepne listine iz leta 1975, ki jo je objavila Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Helsinške sklepne listine iz leta 1975, ki jo je objavila Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE),

| — | ob upoštevanju Severnoatlantske pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Severnoatlantske pogodbe,

| — | ob upoštevanju skupne izjave o sodelovanju EU in zveze NATO z dne 10. julija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o sodelovanju EU in zveze NATO z dne 10. julija 2018,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o politični odgovornosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o politični odgovornosti (1),

| — | ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije iz leta 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije iz leta 2016,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 7. junija 2017 z naslovom Strateški pristop k odpornosti pri zunanjem delovanju EU (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 7. junija 2017 z naslovom Strateški pristop k odpornosti pri zunanjem delovanju EU (JOIN(2017)0021),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0392/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0392/2018),

| A. | ker je varnostno okolje EU sedaj bolj nestabilno, nepredvidljivo, zapleteno in negotovo kot kadar koli od konca hladne vojne, prežemajo pa ga konflikti med državami, naravne nesreče, terorizem, propadle države, kibernetski napadi in hibridno vojskovanje; ker sedanje politike EU morda ne zadostujejo več za spodbujanje stabilnega in uspešnega sosedstva; ker ima EU vedno večjo odgovornost ohraniti svojo lastno varnost ob zagovarjanju svojih interesov in vrednot; |
| --- | --- |

A.

ker je varnostno okolje EU sedaj bolj nestabilno, nepredvidljivo, zapleteno in negotovo kot kadar koli od konca hladne vojne, prežemajo pa ga konflikti med državami, naravne nesreče, terorizem, propadle države, kibernetski napadi in hibridno vojskovanje; ker sedanje politike EU morda ne zadostujejo več za spodbujanje stabilnega in uspešnega sosedstva; ker ima EU vedno večjo odgovornost ohraniti svojo lastno varnost ob zagovarjanju svojih interesov in vrednot;

| B. | ker ima zunanje delovanje EU neposreden učinek na življenja naših državljanov v Evropski uniji in zunaj nje, tako v obliki podpiranja miru, gospodarskega sodelovanja, varnosti in stabilnosti znotraj in zunaj naših meja, preprečevanja kriz, preden nastopijo, njihovega upravljanja, da bi preprečili učinek prelitja, kot omogočanja mirnega reševanja sporov; |
| --- | --- |

B.

ker ima zunanje delovanje EU neposreden učinek na življenja naših državljanov v Evropski uniji in zunaj nje, tako v obliki podpiranja miru, gospodarskega sodelovanja, varnosti in stabilnosti znotraj in zunaj naših meja, preprečevanja kriz, preden nastopijo, njihovega upravljanja, da bi preprečili učinek prelitja, kot omogočanja mirnega reševanja sporov;

| C. | ker se število prebivalcev v EU zmanjšuje in naj bi po napovedih okoli leta 2050 predstavljalo le 5 % svetovnega prebivalstva, pri čemer je leta 1960 predstavljalo 13 %; |
| --- | --- |

C.

ker se število prebivalcev v EU zmanjšuje in naj bi po napovedih okoli leta 2050 predstavljalo le 5 % svetovnega prebivalstva, pri čemer je leta 1960 predstavljalo 13 %;

| D. | ker naj bi do več kot polovice rasti svetovnega prebivalstva do leta 2050 prišlo v Afriki, ki naj bi predstavljala 1,3 milijarde od 2,4 milijarde dodatnih ljudi na planetu; ker bo koncentracija te rasti v nekaterih najrevnejših državah privedla do številnih novih izzivov, ki bodo, če se ne bodo začeli reševati takoj, uničujoče vplivali tako na zadevne države kot na Evropsko unijo; |
| --- | --- |

D.

ker naj bi do več kot polovice rasti svetovnega prebivalstva do leta 2050 prišlo v Afriki, ki naj bi predstavljala 1,3 milijarde od 2,4 milijarde dodatnih ljudi na planetu; ker bo koncentracija te rasti v nekaterih najrevnejših državah privedla do številnih novih izzivov, ki bodo, če se ne bodo začeli reševati takoj, uničujoče vplivali tako na zadevne države kot na Evropsko unijo;

| E. | ker se pričakuje, da bi lahko Kitajska, ZDA in Indija do leta 2050 postale vodilne gospodarske sile in imele še večji politični vpliv, medtem ko pri dolgoročni prerazporeditvi gospodarskega in političnega vpliva nobeno od največjih gospodarstev sveta ne bo država članica EU, in ker bo Evropska unija tako soočena z zelo drugačnim svetovnim ravnovesjem, za katerega bodo potrebna obnovljena prizadevanja za okrepitev obstoječih institucij svetovnega upravljanja; |
| --- | --- |

E.

ker se pričakuje, da bi lahko Kitajska, ZDA in Indija do leta 2050 postale vodilne gospodarske sile in imele še večji politični vpliv, medtem ko pri dolgoročni prerazporeditvi gospodarskega in političnega vpliva nobeno od največjih gospodarstev sveta ne bo država članica EU, in ker bo Evropska unija tako soočena z zelo drugačnim svetovnim ravnovesjem, za katerega bodo potrebna obnovljena prizadevanja za okrepitev obstoječih institucij svetovnega upravljanja;

| F. | ker je za novo svetovno ureditev vedno bolj značilna asimetričnost, pri čemer so v zadnjem desetletju številni nedržavni akterji razširili svoj vpliv: od nevladnih organizacij, ki zagovarjajo človekove pravice, pravično trgovino in trajnostno upravljanje naravnih virov, do nadnacionalnih korporacij, ki vplivajo na vladne politike, in aktivistov družbenih medijev, ki pozivajo k demokratičnim spremembam; ker poskušajo mednarodne skupine organiziranega kriminala in teroristične organizacije spodkopati demokratična načela; ker je kljub temu multilateralizem, ki ga Evropa močno zagovarja, vedno bolj vprašljiv, vendar noben državni ali nedržavni akter v vzponu ne more vsiliti neizpodbitnega svetovnega nazora; |
| --- | --- |

F.

ker je za novo svetovno ureditev vedno bolj značilna asimetričnost, pri čemer so v zadnjem desetletju številni nedržavni akterji razširili svoj vpliv: od nevladnih organizacij, ki zagovarjajo človekove pravice, pravično trgovino in trajnostno upravljanje naravnih virov, do nadnacionalnih korporacij, ki vplivajo na vladne politike, in aktivistov družbenih medijev, ki pozivajo k demokratičnim spremembam; ker poskušajo mednarodne skupine organiziranega kriminala in teroristične organizacije spodkopati demokratična načela; ker je kljub temu multilateralizem, ki ga Evropa močno zagovarja, vedno bolj vprašljiv, vendar noben državni ali nedržavni akter v vzponu ne more vsiliti neizpodbitnega svetovnega nazora;

| G. | ker je globalizacija povečala medsebojno odvisnost, pri čemer imajo odločitve, sprejete v Pekingu ali Washingtonu, neposreden učinek na naša življenja; ker je zaradi medsebojne odvisnosti prišlo do zavedanja v svetovnem javnem mnenju o potrebi po nadnacionalnih rešitvah za obravnavanje nadnacionalnih problemov in po večstranskih organizacijah za izboljšanje globalnega upravljanja; |
| --- | --- |

G.

ker je globalizacija povečala medsebojno odvisnost, pri čemer imajo odločitve, sprejete v Pekingu ali Washingtonu, neposreden učinek na naša življenja; ker je zaradi medsebojne odvisnosti prišlo do zavedanja v svetovnem javnem mnenju o potrebi po nadnacionalnih rešitvah za obravnavanje nadnacionalnih problemov in po večstranskih organizacijah za izboljšanje globalnega upravljanja;

| H. | ker skoraj četrtina svetovnega prebivalstva živi v nestabilnih državah ali družbah; ker so te države in družbe vse bolj gojišče socialno-ekonomske neenakosti, ki je skupaj s podnebnimi spremembami neposredni izziv za stabilnost, demokracijo in mir; |
| --- | --- |

H.

ker skoraj četrtina svetovnega prebivalstva živi v nestabilnih državah ali družbah; ker so te države in družbe vse bolj gojišče socialno-ekonomske neenakosti, ki je skupaj s podnebnimi spremembami neposredni izziv za stabilnost, demokracijo in mir;

| I. | ker so težnjo EU, da prevzame vodilno vlogo in okrepi svoj vpliv v svetu, ogrozile finančna kriza, njeno obvladovanje migracijske in begunske krize brez primere, porast evroskepticizma, širjenje kriz v naši bližini, pomanjkanje doslednosti v zunanji politiki, porast skepticizma v evropskem javnem mnenju o uporabi oboroženih sil v tujini ter odsotnost učinkovite strateške avtonomije EU, zaradi česar je prisotna nagnjenost k odzivanju na dogodke, ne pa k njihovemu oblikovanju; ker EU kljub temu ohranja vodilno vlogo na področju regulativnih standardov; |
| --- | --- |

I.

ker so težnjo EU, da prevzame vodilno vlogo in okrepi svoj vpliv v svetu, ogrozile finančna kriza, njeno obvladovanje migracijske in begunske krize brez primere, porast evroskepticizma, širjenje kriz v naši bližini, pomanjkanje doslednosti v zunanji politiki, porast skepticizma v evropskem javnem mnenju o uporabi oboroženih sil v tujini ter odsotnost učinkovite strateške avtonomije EU, zaradi česar je prisotna nagnjenost k odzivanju na dogodke, ne pa k njihovemu oblikovanju; ker EU kljub temu ohranja vodilno vlogo na področju regulativnih standardov;

| J. | ker so nekatere zahodne demokracije postale bolj ranljive, protekcionistične in se vse bolj obračajo vase, poleg tega pa se nagibajo k skrajnostim v času, ko je večstransko sodelovanje edini način učinkovitega odzivanja na globalne spremembe; ker poskušajo sile, kot sta Kitajska ali Rusija, napolniti to praznino in ne želijo sprejeti, temveč izzvati obstoječe globalno upravljanje, temelječe na mednarodnem pravu; ker imata omenjeni državi drugačen pristop k razvojnemu sodelovanju, ki ni vezan na izboljšanje načel pravne države ali druge demokratične reforme; |
| --- | --- |

J.

ker so nekatere zahodne demokracije postale bolj ranljive, protekcionistične in se vse bolj obračajo vase, poleg tega pa se nagibajo k skrajnostim v času, ko je večstransko sodelovanje edini način učinkovitega odzivanja na globalne spremembe; ker poskušajo sile, kot sta Kitajska ali Rusija, napolniti to praznino in ne želijo sprejeti, temveč izzvati obstoječe globalno upravljanje, temelječe na mednarodnem pravu; ker imata omenjeni državi drugačen pristop k razvojnemu sodelovanju, ki ni vezan na izboljšanje načel pravne države ali druge demokratične reforme;

| K. | ker je skupni celoviti načrt ukrepanja z Iranom pomemben multilateralni dosežek na poti proti stabilnosti in miru na Bližnjem vzhodu; ker je odločitev predsednika Trumpa, da se umakne iz skupnega celovitega načrta ukrepanja in naloži sekundarne sankcije za evropska podjetja, ki legitimno poslujejo z Iranom, globoko obžalovanja vredna in ogroža evropsko ekonomsko suverenost, s tem pa izpostavlja problematično zanašanje EU na dolarski trgovalni sistem; ker so EU in države članice ponovno izkazale zavezanost skupnemu celovitemu načrtu ukrepanja ter sprejele ukrepe, s katerimi bodo zaščitile legitimne evropske ekonomske interese; |
| --- | --- |

K.

ker je skupni celoviti načrt ukrepanja z Iranom pomemben multilateralni dosežek na poti proti stabilnosti in miru na Bližnjem vzhodu; ker je odločitev predsednika Trumpa, da se umakne iz skupnega celovitega načrta ukrepanja in naloži sekundarne sankcije za evropska podjetja, ki legitimno poslujejo z Iranom, globoko obžalovanja vredna in ogroža evropsko ekonomsko suverenost, s tem pa izpostavlja problematično zanašanje EU na dolarski trgovalni sistem; ker so EU in države članice ponovno izkazale zavezanost skupnemu celovitemu načrtu ukrepanja ter sprejele ukrepe, s katerimi bodo zaščitile legitimne evropske ekonomske interese;

| L. | ker ISIS, Al Kaida in druge mednarodne teroristične organizacije še vedno pomembno ogrožajo Evropo in države sveta; |
| --- | --- |

L.

ker ISIS, Al Kaida in druge mednarodne teroristične organizacije še vedno pomembno ogrožajo Evropo in države sveta;

| M. | ker evropska varnost temelji na ambiciji skupne strateške neodvisnosti, poudarjeni v globalni strategiji Unije; ker je treba ambiciozno, verodostojno in učinkovito skupno zunanjo politiko podpreti z ustreznimi finančnimi viri in sredstvi ter podkrepiti s skladnim, pravočasnim in doslednim pristopom držav članic; |
| --- | --- |

M.

ker evropska varnost temelji na ambiciji skupne strateške neodvisnosti, poudarjeni v globalni strategiji Unije; ker je treba ambiciozno, verodostojno in učinkovito skupno zunanjo politiko podpreti z ustreznimi finančnimi viri in sredstvi ter podkrepiti s skladnim, pravočasnim in doslednim pristopom držav članic;

| 1. | poudarja, da je prišel čas, da Evropska unija svojo usodo vzame v svoje roke; meni, da bi EU morala sprejeti svojo vlogo polnopravne, suverene politične in gospodarske sile v mednarodnih odnosih, ki pomaga reševati konflikte po vsem svetu in oblikuje globalno upravljanje; zato poudarja, da je potrebna resnično skupna evropska zunanja in varnostna politika, ki bo temeljila na strateški avtonomiji in njenem vključevanju, tudi v smislu zmogljivosti, na področjih industrije in operacij, da bi spodbujali naše skupne interese, pa tudi naša načela in vrednote; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je prepričan, da se nobena država članica EU ne more sama učinkovito odzvati na današnje globalne izzive; meni, da lahko države članice z združevanjem svoje moči v okviru EU uveljavljajo vpliv na svetovnem prizorišču, ki ga sicer ne bi imele; je prepričan, da ima 28 držav članic, ki si skupaj prizadevajo za usklajena in enotna stališča ter predstavljajo 500 milijonov državljanov, večji vpliv v mednarodnih pogajanjih, pri spodbujanju človekovih pravic in odgovornosti ter pri določanju mednarodnih pravil in političnih, demokratičnih, okoljskih, socialnih in ekonomskih standardov; verjame tudi, da lahko globalizacija pod varstvom socialnega modela EU pomeni priložnost za državljane EU, ne pa grožnje, kar je priložnost, ki jo morajo evropski in nacionalni voditelji jasno in pozitivno sporočiti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje, da države članice vse prepogosto prednost namenijo svojim nacionalnim interesom, ne glede na morebitne posledice na evropski ravni, s čimer ogrožajo enotnost, doslednost in učinkovitost EU ter posledično njeno verodostojnost kot globalnega akterja; poziva k boljši delitvi odgovornosti, večji solidarnosti in boljšemu usklajevanju med EU in državami članicami; želi spomniti, da morajo biti zunanje politike Unije usklajene med seboj, pa tudi z drugimi politikami z zunanjo razsežnostjo, prav tako pa morajo biti usklajene z mednarodnimi partnerji; verjame, da je dobro sodelovanje med državami članicami bistveno za zaščito naše demokracije, naših skupnih vrednot, naše svobode ter naših socialnih in okoljskih standardov; poudarja, da je treba razširiti sodelovanje med državami članicami, partnerskimi državami in mednarodnimi organizacijami; |
| --- | --- |

3.

| 4. | želi spomniti, da je ob upoštevanju 28 držav članic kot celote EU največje svetovno gospodarstvo z več kot pol milijarde prebivalcev in da je euro druga najpomembnejša rezervna valuta; poudarja, da je EU – na osnovi skupnih prispevkov institucij EU in posameznih držav članic – poleg tega tudi največja svetovna donatorica razvojne pomoči; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da so za evropski pristop k zunanjim odnosom značilni:






  — | spodbujanje in varovanje univerzalnih vrednot, kot so mir, demokracija, enakost, pravna država in spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s pravicami manjšin; |
| --- | --- | --- |

5.

—

spodbujanje in varovanje univerzalnih vrednot, kot so mir, demokracija, enakost, pravna država in spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s pravicami manjšin;

| — | zavezanost multilateralizmu in na pravilih temelječi mednarodni ureditvi, s podporo sistemu OZN in regionalnim organizacijam, kot je OVSE; |
| --- | --- |

—

zavezanost multilateralizmu in na pravilih temelječi mednarodni ureditvi, s podporo sistemu OZN in regionalnim organizacijam, kot je OVSE;

| — | poudarek na preprečevanju in obvladovanju, mediaciji ter mirnem reševanju konfliktov, gradnji miru in vzpostavljanju institucij; |
| --- | --- |

—

poudarek na preprečevanju in obvladovanju, mediaciji ter mirnem reševanju konfliktov, gradnji miru in vzpostavljanju institucij;

| — | spodbujanje trajnostnega razvoja, pomoči in gospodarskega sodelovanja, pravične trgovine, podnebju prijaznih sporazumov in alternativnih virov energije; |
| --- | --- |

—

spodbujanje trajnostnega razvoja, pomoči in gospodarskega sodelovanja, pravične trgovine, podnebju prijaznih sporazumov in alternativnih virov energije;

| 6. | poudarja, da bi morala EU ostati zvesta svojim načelom demokracije, človekovih pravic in pravne države, kot so zapisana v pogodbah; poudarja, kako pomembno je oceniti, ali je spodbujanje teh načel v tretjih državah uspešno, in ovrednotiti prostor za dodatne izboljšave; poudarja, da bo EU sloves podpornice teh načel ubranila le, če bo zagotovila, da bodo točno ta načela varovana in upoštevana v vseh njenih državah članicah; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poleg tega spodbuja pristop, da bi se v zvezi z državami, ki nazadujejo v smislu upravljanja, demokracije in človekovih pravic, razmislilo o politiki „manj za manj“; meni, da bi morala EU učinkoviteje uporabljati svoje instrumente zunanje politike, vključno s trgovinskimi in razvojnimi instrumenti, kot so dvostranskimi sporazumi s tretjimi državami, kadar pride do kršitev demokratičnih standardov in človekovih pravic, pri tem pa zlasti zagotoviti, da se noben sporazum ne bo ratificiral, dokler ne bodo dosežene referenčne vrednosti na področju človekovih pravic; poziva EU in države članice, naj sprejmejo odločbe o odvzemu premoženja nepojasnjenega izvora za boj proti korupciji v tretjih državah; želi spomniti, da so gospodarske sankcije zmogljivo orodje prisilne diplomacije; ugotavlja, da se na ravni Unije v nekaterih primerih ne sledi stališčem zunanje politike, ki jih je sprejel Parlament, in vztraja, da jih morata Svet in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) v večji meri upoštevati; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva ESZD, Komisijo, Svet in posamezne države članice, naj delujejo strateško, tako da sprejmejo celovit pristop in uporabijo vsa razpoložljiva sredstva, vključno s trgovinskimi, razvojnimi, diplomatskimi, civilnimi in vojaškimi orodji Skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), pa tudi strateško komuniciranje in javno diplomacijo, da bi okrepile geopolitični vpliv EU in njeno splošno podobo v svetu ter zaščitile njene interese, med drugim tako, da okrepijo gospodarsko suverenost in povečajo strateško avtonomijo EU; poudarja dopolnjujočo vlogo, ki jo lahko imajo v tem procesu okoljska, kulturna in akademska diplomacija ter druge oblike „alternativne“ diplomacije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva, naj se za zunanje delovanje EU v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira (2021–2027) zagotovijo ustrezna finančna sredstva in naj EU svoja sredstva osredotoči na strateške prednostne naloge; želi spomniti, kako pomembna je vloga zunanjih finančnih instrumentov EU pri spodbujanju zunanjepolitičnih interesov EU; poudarja, kako pomembno je okrepiti skladnost, učinkovitost, odzivnost in prilagodljivost instrumentov za zunanje financiranje; poudarja, da je treba v nadzor nad instrumenti in njihovo strateško usmerjanje ustrezno vključiti Parlament; meni, da vedno večji izzivi v sosedstvu EU in dlje zahtevajo bistveno višje odobritve za zunanje delovanje in znatno okrepitev civilnih misij SVOP; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva ESZD, naj oblikuje „koalicije na podlagi vprašanj“ s podobno mislečimi državami, da bi podprla in spodbudila mednarodno ureditev na podlagi pravil, multilateralizem ter prosto in pravično trgovino ter si prizadeva za sodelovanje pri rešitvah za globalne izzive, vključno s spreminjajočim se ravnotežjem moči; poziva ESZD, naj sodeluje s silami v vzponu pri zagotavljanju svetovnih javnih dobrin, kot sta mir in varnost, tudi tako, da z njimi sodeluje pri operacijah preprečevanja in obvladovanja kriz po svetu, blažitvi podnebnih sprememb, vključno s trajnostnim upravljanjem naravnih virov, čistim zrakom in vodo ter neonesnaženo zemljo, pa tudi pri zagovarjanju in spodbujanju človekovih pravic in finančne stabilnosti; želi spomniti, kako pomembni so medparlamentarni odnosi za podpiranje teh ciljev; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obsoja dejstvo, da Rusija vedno znova uporablja pravico veta v Varnostnem svetu OZN, in meni, da s tem spodkopava mednarodna prizadevanja za mir in rešitev konfliktov; ugotavlja, da zastoji v Varnostnem svetu OZN ovirajo ukrepanje mednarodne skupnosti in preprečujejo reševanje kriz; ponovno poziva države članice, naj podprejo reformo sestave in delovanja Varnostnega sveta; poudarja, da je EU zavezana krepitvi mednarodne vloge OZN; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je seznanjen, da ima EU pomembno vlogo pri umiritvi in reševanju zunanjepolitičnih kriz, ko na primer nekatere države članice prevzamejo vodstvo pod okriljem Unije kot celote, kot so normandijska četverica ali pogajanja EU3+3 z Iranom; meni, da bi si sicer bilo treba prizadevati za dolgoročno okrepitev varnostnega in obrambnega sodelovanja, da pa bi lahko, kjer je to ustrezno, ustanovitev priložnostnih koalicij držav članic, ki lahko hitro posredujejo v odziv na mednarodne krize, zagotovilo, da bo zunanje delovanje EU postalo kratkoročno prožnejše in bolj odzivno v spreminjajočih se razmerah, saj bi se zmanjšal pritisk glede doseganja splošnega soglasja med državami članicami; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja vedno večjo vlogo EU, tudi njenih civilnih in vojaških misij SVOP, pri ohranjanju miru, preprečevanju konfliktov, krepitvi mednarodne varnosti in pokonfliktni obnovi kot sredstvu za zagotovitev dolgotrajnega miru; želi spomniti, da je reševanje konfliktov uspešnejše, kadar pri procesu uradno sodelujejo ženske, in poziva k njihovi večji udeležbi pri tovrstnih misijah; |
| --- | --- |

13.

| 14. | se zaveda, da bližina groženj določa politične prednostne naloge; kljub temu poziva vse države članice, naj spoštujejo načelo solidarnosti, ki je zapisano v Pogodbah (člen 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije) in sprejmejo potrebne ukrepe za skupno odzivanje na migracijsko krizo, tako kot so se vse države članice s solidarnostjo odzvale na izzive, ki jih pomenita odločna Rusija in Kitajska v ekonomskem in varnostnem okviru; prav tako meni, da so sedanje krize preizkusile pripravljenost držav članic za učinkovitejše sodelovanje pri obravnavanju skupnih izzivov; poziva k nadaljnji humanitarni pomoči prebivalcem, ki jih je prizadel konflikt; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da sta notranja in zunanja varnost vedno bolj prepleteni; poudarja, da je treba okrepiti notranjo odpornost EU na zunanje vmešavanje in določiti skupno strategijo z mednarodnimi partnerji, in sicer v smislu varovanja kritične infrastrukture ter temeljnih institucij in simbolov naših demokracij; podpira Komisijo in podpredsednico/visoko predstavnico pri nadaljnjem povečanju odpornosti EU – v okviru strategije za zmanjšanje tveganj – na teroristične napade, zlasti na džihadistični terorizem kot enega glavnih izzivov za javno varnost v EU dandanes, radikalizacijo, ponavljajočo se uporabo kemičnega orožja, propagando, dezinformacijske kampanje v spletu in zunaj njega, ruske poskuse izvedbe kibernetskih napadov in vmešavanja v predvolilne in referendumske kampanje ter druge hibridne grožnje, za katere so potrebni hitri, odločni in usklajeni protiukrepi; poudarja, da bi bilo treba sprejeti vse razpoložljive ukrepe, da bi preprečili vmešavanje pri volitvah v Evropski parlament leta 2019; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da se čezatlantsko partnerstvo kratkoročno sooča s številnimi izzivi in motnjami, da pa ostaja nepogrešljivo za varnost in blaginjo na obeh straneh Atlantika; obžaluje postopen umik ZDA iz multilateralne svetovne ureditve, ki temelji na pravilih, in sicer njihov umik iz Pariškega sporazuma, skupnega celovitega načrta ukrepanja, sporazuma o čezpacifiškem partnerstvu in Sveta OZN za človekove pravice, dejstvo, da so prenehale financirati UNRWA ter različne agencije OZN in večstranske forume, ter njihove napade na Mednarodno kazensko sodišče (MKS); poziva EU, naj izkaže enotnost, odločnost in sorazmernost v svojih odzivih na takšne odločitve, ponovno potrdi popolno podporo skupnemu celovitemu načrtu ukrepanja, zagotovi oprijemljive ekonomske rezultate z Iranom ter evropska podjetja, ki vlagajo v Iran, zaščiti pred sankcijami ZDA; prav tako poziva, naj EU okrepi prizadevanja v okviru diplomacije na področju podnebnih sprememb ter vključi upoštevanje Pariškega sporazuma v vse trgovinske in naložbene sporazume; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da mora biti vlaganje v stabilnost in blaginjo Zahodnega Balkana še naprej ena glavnih prednostnih nalog Evropske unije; ponovno izraža, da mora evropska perspektiva za države Zahodnega Balkana voditi k polnopravnemu članstvu zadevnih držav, če bodo izpolnjeni vsi pogoji; poudarja, da proces širitve temelji na dosežkih, izhaja iz strogih in pravičnih pogojev v skladu s strogo uporabo københavnskih meril in mora biti odvisen le od konkretnih rezultatov, ki jih doseže vsaka posamezna država v zvezi z vprašanji, kot so korupcija, praksa pranja denarja, preglednost in neodvisnost sodstva; ponavlja, kako pomembno je v tem procesu spodbujati reforme, potrebne za na pravilih temelječo, sodelovalno politično in ekonomsko mednarodno ureditev s poudarkom na pravni državi, spoštovanju človekovih pravic, zlasti pravic manjšin, spravi in dobrih sosedskih odnosih, varnosti in migracijah, socialno-ekonomskem in trajnostnem razvoju, prometni in energetski povezljivosti, varstvu okolja ter digitalni agendi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | se zaveda pomena stabilnosti vzhodnega sosedstva za stabilnost Unije in spodbuja razvoj še tesnejših odnosov z vzhodnim partnerstvom; poziva Komisijo in ESZD, naj še naprej izkoriščata preobrazbeno moč EU na njenih vzhodnih mejah in pri tem krepita gospodarske vezi in vezi povezljivosti z uporabo trgovinskih in pridružitvenih sporazumov, dostopa do enotnega trga in poglobljenih medosebnih stikov, tudi prek poenostavitve vizumskih postopkov in liberalizacije vizumskega režima, če so izpolnjene vse zahteve, kot spodbud za demokratične reforme ter sprejetje evropskih pravil in standardov; poleg tega poziva ESZD, naj spremlja demokratične procese v svojem neposrednem sosedstvu in zagotovi, da se demokratični napredek ne bo ustavil ali izničil; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno poudarja zavezanost EU podpori suverenosti, neodvisnosti in ozemeljski celovitosti njenih partnerjev; poudarja, da je treba vse zamrznjene konflikte obravnavati v skladu z mednarodnim pravom, normami in načeli, povečati podporo prebivalcem, notranje razseljenim osebam in beguncem, ki so jih prizadeli konflikti, ter se boriti proti poskusom destabilizacije iz tretjih držav, zlasti Rusije; ponovno izraža obsojanje nezakonite priključitve Krima in vojaškega posredovanja v vzhodni Ukrajini, ki ju je izvedla Rusija; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za zagotovitev izvajanja sporazumov iz Minska in poziva k podaljšanju sankcij EU proti Rusiji, dokler ne bo upoštevala teh sporazumov; obsoja tudi nadaljnjo militarizacijo in vse slabše varnostne in humanitarne razmere na gruzijskih zasedenih ozemljih Abhaziji in Južni Osetiji ter poziva Rusijo, naj izpolni svoje obveznosti v okviru sporazuma o premirju iz leta 2008, pri katerem je posredovala EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | želi spomniti, da je Sredozemlje meja med najmanj enakopravnimi regijami na svetu; ponavlja, da je nujno treba pravičen gospodarski in družbeni razvoj južnega Sredozemlja in podsaharske Afrike ter pomagati državam pri odpravi temeljnih vzrokov nestabilnosti, kot so oboroženi konflikti, nedemokratično in neučinkovito upravljanje, korupcija in podnebne spremembe, tako da se ustvarijo lokalne gospodarske priložnosti, zlasti za mlade in ženske ter zlasti v državah porekla migrantov, in sicer tako, da se sodeluje z ustreznimi akterji na terenu in vključijo lokalne skupnosti; je seznanjen s predlogom predsednika Komisije Junckerja o predlogu ustanovitve novega zavezništva za trajnostne naložbe in delovna mesta med Evropo in Afriko, njegovo pobudo za preoblikovanje različnih evropsko-afriških trgovinskih sporazumov v enoten prostotrgovinski sporazum med celinama, ki je lahko uspešen le, če se predstavi kot gospodarsko partnerstvo med enakopravnimi partnerji in če je mogoče ustvariti učinkovito okolje, naklonjeno podjetjem in naložbam; spodbuja EU, naj uporabi druge mehanizme evropske sosedske politike, da bi še povečala sodelovanje med Unijo, državami partnericami južnega sosedstva in glavnimi regionalnimi akterji, pri regionalnih vprašanjih, kot so dobro upravljanje, varnost, energija in boj proti podnebnim spremembam; ponovno izraža podporo za stabilizacijsko območje EU v okviru SVOP in poziva k njegovi okrepitvi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da mora EU prevzeti vodilno vlogo na Bližnjem vzhodu in v Perzijskem zalivu, s svojo odločno mehko močjo in popolnim izvajanjem vseh obstoječih pridružitvenih sporazumov; globoko obžaluje odločitev vlade ZDA, da preseli ameriško veleposlaništvo v Izraelu iz Tel Aviva v Jeruzalem; poziva, naj bo EU gonilna sila pri obnovitvi resničnega mirovnega procesa na Bližnjem vzhodu, katerega cilj bo rešitev z dvema državama; ponovno potrjuje, da ima proces iz Ženeve, ki ga vodi OZN, prednost pri reševanju konflikta v Siriji v skladu z resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 2254; obsoja rusko in iransko podporo Asadovemu režimu, njegove vojne zločine in zločine proti človečnosti ter poziva EU in države članice, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi zaustavili zločine nad sirskim prebivalstvom in zlasti uporabo kemičnega orožja proti njemu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obsoja vse strani v Jemnu zaradi hudih kršitev mednarodnega humanitarnega prava in prava o človekovih pravicah, vključno z neselektivnimi napadi koalicije pod vodstvom Saudove Arabije in hutijevskih upornikov na civiliste; zahteva takojšnjo odpravo blokade Jemna in poziva vse strani v konfliktu, naj se vrnejo k dialogu pod okriljem OZN in si prizadevajo za trajno premirje; pozdravlja odločitev vlad Nemčije, Danske in Finske, da ustavijo prodajo orožja Saudovi Arabiji; poziva k uvedbi sankcij na ravni EU proti tistim, ki so odgovorni za umor saudskega novinarja Džamala Hašodžija; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je krepitev regionalne varnosti v indopacifiški regiji ključnega pomena za interese EU in njenih držav članic; vse zadevne strani v regiji poziva, naj razlike premoščajo na miren način in naj se vzdržijo enostranskih ukrepov za spreminjanje trenutnega stanja, tudi v Vzhodno- in Južnokitajskem morju, da se ohrani regionalna varnost; spodbuja hitro nadaljevanje dvostranskih pogovorov med Kitajsko in Tajvanom ter ponovno izraža podporo smiselni udeležbi Tajvana v mednarodnih organizacijah, mehanizmih in dejavnostih; podpira ukrepe za poglobitev odnosov med Evropsko unijo, njenimi državami članicami in partnerji v Aziji, ter spodbuja sedanje gospodarsko, diplomatsko in varnostno sodelovanje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | po nedavnih predsedniških in parlamentarnih volitvah v regiji ponovno potrjuje svojo zavezanost nadaljnjemu vzpostavljanju trdnih odnosov z državami Latinske Amerike, pri čemer se bo spodbujalo varovanje demokracije, pravne države in človekovih pravic kot temeljev za poglobljeno povezovanje in sodelovanje; izraža globoko zaskrbljenost zaradi pomanjkanja spoštovanja demokracije, človekovih pravic in pravne države na Kubi, v Nikaragvi in Venezueli; je zaskrbljen zaradi razvoja dogodkov po volitvah v Braziliji in izraža upanje, da bo nova vlada ostala na poti demokracije in pravne države; izraža pohvalo prizadevanjem vseh strani, vključenih v mirovni proces v Kolumbiji; ponovno izraža polno podporo temu mirovnemu procesu in njegovemu dejanskemu izvajanju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da mehka moč in vzpostavljanje institucij sama, kljub svoji pomembnosti, ne moreta zadostovati za vplivanje na svet, v katerem sta politika moči in trda moč vedno bolj pomembni; meni, da bo učinkovitost zunanje politike EU na koncu v veliki meri odvisna od učinkovite kombinacije orodij trde in mehke moči, vključno z odprtim dialogom, od njene zmožnosti biti zgled ter od sredstev in zmogljivosti, ki jo podpirajo, vključno z ustreznimi finančnimi sredstvi, učinkovitim multilateralizmom, kombinacijo mehke moči in verodostojne trde moči, združevanjem vojaških zmogljivosti ter pripravljenostjo držav članic, da se odpovejo odločanju v tem okviru ter sodelujejo z Natom in drugimi podobno mislečimi državami; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja okrepljeno sodelovanje na področju obrambe med državami članicami EU in ukrepe, sprejete za povečanje vojaške avtonomije EU, in sicer ustanovitev evropskega skupnega centra za poveljevanje v Bruslju za misije vojaškega usposabljanja EU in za odstranitev ovir za napotitev bojnih skupin EU; verjame, da bosta vzpostavitev stalnega strukturnega sodelovanja pri obrambnih projektih in usklajeni letni pregled na področju obrambe državam članicam pomagala poglobiti sodelovanje na področju obrambe in učinkoviteje porabiti svoje obrambne proračune; pozdravlja predlog podpredsednice/visoke predstavnice glede evropskega mirovnega instrumenta in novi okvir za civilne misije SVOP, pa tudi zavezanost glede napredka pri vojaški mobilnosti, da bi se dosegel napredek pri evropski strateški avtonomiji, tudi prek evropske intervencijske pobude; meni, da razvoj trdne obrambe industrije krepi tehnološko neodvisnost EU, tudi prek spodbujanja enotnega trga za proizvode kibernetske varnosti, zaradi česar se morajo povečati zmogljivosti EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da je zmogljivost za napotitev civilnih strokovnjakov in vojaških sil na konflikte po svetu z namenom spodbujanja miru in stabilnosti bistven predpogoj za status verodostojne politične sile, ki zmore strukturirati preprečevanje oboroženih konfliktov, uveljavljanje mirovnih sporazumov ter stabilizacijo nestabilnih pokonfliktnih razmer; poziva ESZD in države članice, naj razvijejo zadostne vojaške zmogljivosti, ki bodo zajemale celoten spekter kopenskih, letalskih, vesoljskih, pomorskih in kibernetskih zmogljivosti, ter si prizadevajo za pravno zavezujoč instrument o popolnoma avtonomnih orožnih sistemih, da bi zaščitili cilje Pogodbe; poudarja pomen stalnega sodelovanja med Evropsko unijo in Natom, kot je izraženo v globalni strategiji EU in skupni izjavi EU-NATO; poudarja, da bi moral nadaljnji razvoj obrambne unije dopolnjevati cilje zunanjih odnosov EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da bi lahko razvoj novih formatov, kot je Varnostni svet EU, ki ga zagovarjata kanclerka Merkel in predsednik Macron, in nove oblike tesnejšega usklajevanja v EU in z mednarodnimi organi morebiti olajšali učinkovitejši proces odločanja v okviru SZVP; meni, da bi bilo treba poleg takšnih struktur vzpostaviti tudi mehanizme za zagotovitev njihovega demokratičnega nadzora; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podpira razpravo v EU o novih formatih, vključno s predlogom, ki ga je predstavil predsednik Komisije Juncker v svojem govoru o stanju v Uniji dne 12. septembra 2018, da bi na specifičnih področjih SZVP, za katera Pogodbi trenutno zahtevata soglasje, zlasti vprašanja na področju človekovih pravic, sankcije in civilne misije, začeli uporabljati glasovanje s kvalificirano večino; spodbuja države članice, naj preučijo načine za učinkovitejše delovanje v okviru SZVP in SVOP; verjame, da bi uporaba tega glasovanja EU omogočila, da ukrepa odločneje, hitreje in učinkoviteje; poziva Evropski svet, naj prevzame to pobudo, tako da uporabi premostitveno klavzulo (člen 31(3) PEU); spodbuja Evropski svet, naj v okviru širše razprave o uporabi glasovanja z večino v zvezi s politikami EU razmisli o razširitvi glasovanja s kvalificirano večino na druga področja SZVP; priznava, da je treba poiskati ustvarjalne rešitve za prihodnje sodelovanje med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom na področju SZVP in SVOP ob upoštevanju načel iz njegove resolucije z dne 14. marca 2018 o okviru za prihodnje odnose med EU in Združenim kraljestvom; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter državam članicam. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  UL C 210, 3.8.2010, str. 1.

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/91 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/91

---

P8_TA(2018)0514

Letno poročilo o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o letnem poročilu o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (2018/2099(INI))

(2020/C 388/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008 o opredelitvi skupnih predpisov o nadzoru izvoza vojaške tehnologije in opreme (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008 o opredelitvi skupnih predpisov o nadzoru izvoza vojaške tehnologije in opreme (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 20. decembra 2013, 26. junija 2015, 15. decembra 2016, 22. junija 2017 in 28. junija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 20. decembra 2013, 26. junija 2015, 15. decembra 2016, 22. junija 2017 in 28. junija 2018,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2018 o letnem poročilu o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2018 o letnem poročilu o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o skupni varnostni in obrambni politiki z dne 25. novembra 2013, 18. novembra 2014, 18. maja 2015, 27. junija 2016, 14. novembra 2016, 18. maja 2017, 17. julija 2017 in 25. junija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o skupni varnostni in obrambni politiki z dne 25. novembra 2013, 18. novembra 2014, 18. maja 2015, 27. junija 2016, 14. novembra 2016, 18. maja 2017, 17. julija 2017 in 25. junija 2018,

| — | ob upoštevanju dokumenta z naslovom „Skupna vizija, skupni ukrepi: Močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki ga je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta z naslovom „Skupna vizija, skupni ukrepi: Močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki ga je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

| — | ob upoštevanju skupnih izjav predsednikov Evropskega sveta in Komisije ter generalnega sekretarja zveze Nato z dne 8. julija 2016 in 10. julija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih izjav predsednikov Evropskega sveta in Komisije ter generalnega sekretarja zveze Nato z dne 8. julija 2016 in 10. julija 2018,

| — | ob upoštevanju skupnega sklopa 42 predlogov, ki sta jih dne 6. decembra 2016 potrdila Svet Evropske unije in Svet zveze Nato, ter poročil o napredku z dne 14. junija in 5. decembra 2017 o njihovem izvajanju, in novega sklopa 32 predlogov, ki sta jih 5. decembra 2017 potrdila oba svetova, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sklopa 42 predlogov, ki sta jih dne 6. decembra 2016 potrdila Svet Evropske unije in Svet zveze Nato, ter poročil o napredku z dne 14. junija in 5. decembra 2017 o njihovem izvajanju, in novega sklopa 32 predlogov, ki sta jih 5. decembra 2017 potrdila oba svetova,

| — | ob upoštevanju dokumenta o razmisleku o prihodnosti evropske obrambe z dne 7. junija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta o razmisleku o prihodnosti evropske obrambe z dne 7. junija 2017,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 z naslovom Vojaške strukture EU: trenutno stanje in obeti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 z naslovom Vojaške strukture EU: trenutno stanje in obeti (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2017 o vesoljski strategiji za Evropo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2017 o vesoljski strategiji za Evropo (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2016 o evropski obrambni uniji (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2016 o evropski obrambni uniji (5),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 23. novembra 2016 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (na podlagi letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki) (6) in z dne 13. decembra 2017 o letnem poročilu o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 23. novembra 2016 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (na podlagi letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki) (6) in z dne 13. decembra 2017 o letnem poročilu o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. marca 2017 o ustavnih, pravnih in institucionalnih posledicah skupne varnostne in obrambne politike: možnosti, ki jih nudi Lizbonska pogodba (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. marca 2017 o ustavnih, pravnih in institucionalnih posledicah skupne varnostne in obrambne politike: možnosti, ki jih nudi Lizbonska pogodba (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2017 o mandatu za trialog o predlogu proračuna za leto 2018 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2017 o mandatu za trialog o predlogu proračuna za leto 2018 (9),

| — | ob upoštevanju koncepta o okrepitvi zmogljivosti EU za mediacijo in dialog, ki je bil sprejet 10. novembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju koncepta o okrepitvi zmogljivosti EU za mediacijo in dialog, ki je bil sprejet 10. novembra 2009,

| — | ob upoštevanju dokumenta z naslovom Izvedbeni načrt za varnost in obrambo, ki ga je podpredsednica/visoka predstavnica predstavila 14. novembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta z naslovom Izvedbeni načrt za varnost in obrambo, ki ga je podpredsednica/visoka predstavnica predstavila 14. novembra 2016,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2018 o odnosih EU-NATO (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2018 o odnosih EU-NATO (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. novembra 2016 z naslovom Evropski obrambni akcijski načrt (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. novembra 2016 z naslovom Evropski obrambni akcijski načrt (COM(2016)0950),

| — | ob upoštevanju novega obrambnega svežnja, ki ga je Komisija predstavila 7. junija 2017 v sporočilu za javnost z naslovom Evropa, ki ščiti: Komisija odpira razpravo o napredku v smeri varnostne in obrambne unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega obrambnega svežnja, ki ga je Komisija predstavila 7. junija 2017 v sporočilu za javnost z naslovom Evropa, ki ščiti: Komisija odpira razpravo o napredku v smeri varnostne in obrambne unije,

| — | ob upoštevanju letnega poročila o drugem letu izvajanja globalne strategije EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o drugem letu izvajanja globalne strategije EU,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 14. decembra 2016 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (11) ter z dne 13. decembra 2017 o letnem poročilu o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 14. decembra 2016 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (11) ter z dne 13. decembra 2017 o letnem poročilu o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (12),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za vojaško mobilnost, objavljenega 28. marca 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za vojaško mobilnost, objavljenega 28. marca 2018,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o krepitvi strateškega partnerstva med ZN in EU pri mirovnih operacijah in kriznem upravljanju in prednostnih nalogah za obdobje 2019–2021, ki so bili sprejeti 18. septembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o krepitvi strateškega partnerstva med ZN in EU pri mirovnih operacijah in kriznem upravljanju in prednostnih nalogah za obdobje 2019–2021, ki so bili sprejeti 18. septembra 2018,

| — | ob upoštevanju tega, da je EU leta 2012 prejela Nobelovo nagrado za mir, saj že več kot šest desetletij prispeva k doseganju miru, sprave, demokracije in človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tega, da je EU leta 2012 prejela Nobelovo nagrado za mir, saj že več kot šest desetletij prispeva k doseganju miru, sprave, demokracije in človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za ustavne zadeve (A8-0375/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za ustavne zadeve (A8-0375/2018),

| A. | ker so države članice odločene postopoma oblikovati skupno obrambno politiko, ki bi utegnila privesti do skupne obrambe v skladu z določbami člena 42 PEU, s tem pa okrepiti evropsko identiteto in njeno neodvisnost, da bo mogoče v Evropi in po svetu spodbujati mir, varnost in napredek; |
| --- | --- |

A.

ker so države članice odločene postopoma oblikovati skupno obrambno politiko, ki bi utegnila privesti do skupne obrambe v skladu z določbami člena 42 PEU, s tem pa okrepiti evropsko identiteto in njeno neodvisnost, da bo mogoče v Evropi in po svetu spodbujati mir, varnost in napredek;

Strateško okolje Unije

| 1. | ugotavlja, da je svetovni red, ki temelji na pravilih, na politično-vojaški ravni, nedavno pa tudi na trgovinsko-ekonomski ravni, izpostavljen vse večjim izzivom v sosedstvu EU in tudi drugje; ugotavlja, da te sistemske izzive spremlja nenehno propadanje strateškega mednarodnega okolja, ki se spoprijema z meddržavnimi konflikti in konflikti znotraj držav ter nasiljem, terorizmom, odpovedovanjem držav ter kibernetskimi in hibridnimi napadi na temeljne stebre naših družb, posledicami podnebnih sprememb in naravnimi nesrečami; se zaveda, da bi morala biti obramba na pravilih temelječega mednarodnega reda, mednarodnega prava in vrednot, ki jih branijo liberalne demokracije, na vrhu prednostnih nalog in bi jo bilo treba brezkompromisno izvajati; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da so ti izzivi preobsežni, da bi se lahko katera koli država sama uspešno spopadla z njimi; poudarja, da je nujno, da se EU na te izzive odzove hitro, dosledno, učinkovito in enotno ter da to stori skupaj s svojimi zavezniki, partnerji in drugimi mednarodnimi organizacijami; ugotavlja, da je skupna varnostna in obrambna politika eden od koristnih pripomočkov za reševanje številnih od teh izzivov, vendar bi jo bilo treba uporabljati učinkoviteje in v skladu z drugimi zunanjimi ter notranjimi instrumenti, s čimer bi EU omogočili, da odločilno prispeva k upravljanju mednarodnih kriz ter potrdi svojo strateško avtonomnost; izpostavlja, da so na voljo institucije ter številni instrumenti skupne varnostne in obrambne politike, zato poziva države članice, naj jih nemudoma uporabijo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da je varnost držav članic EU tesno prepletena; poudarja, da je treba opredeliti tveganja, ki so jih ugotovile vse države članice; priznava, da zapletena narava teh izzivov z različnimi nevarnostmi, ki ogrožajo različne države članice v različni meri, nudi možnosti za dogovor o tem, kako se v duhu solidarnosti skupaj spoprijeti s temi izzivi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da se džihadistični terorizem, ki je že prizadel Bližnji vzhod, Sahel in Afriški rog, širi v zahodno Afriko ter osrednjo in jugovzhodno Azijo; poudarja, da je za spopadanje s to dolgotrajno grožnjo potrebna trajnostna in dobro usklajena strategija na ravni EU, da bi zaščitili državljane in interese EU ter podprli prizadete regije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da so nedavne dejavnosti in politike Rusije oslabile stabilnost in spremenile varnostno okolje, ter poudarja, da morajo EU in države članice oblikovati skupen strateški pristop v zvezi z Rusijo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bila uporaba živčnega strupa novičok v Salisburyju marca 2018 prvi takšen napad na evropskih tleh po drugi svetovni vojni in je povzročila smrt državljana EU; poziva Evropski svet, naj sprejme omejitvene ukrepe proti odgovornim za uporabo in širjenje kemičnega orožja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da Rusija še vedno zaseda del Ukrajine, sporazumi iz Minska, brez katerih rešitev spora ni mogoča, se še niso začeli izvajati, nezakonita priključitev in militarizacija Krima pa se nadaljujeta; izraža veliko zaskrbljenost, da čezmerne ruske vojaške vaje in dejavnosti, hibridne taktike, vključno s kibernetskim terorizmom, lažnimi novicami in kampanjami dezinformiranja, ter gospodarsko in energetsko izsiljevanje povzročajo nestabilnost v državah vzhodnega partnerstva in zahodnega Balkana, usmerjajo pa se tudi na zahodne demokracije in povečevanje napetosti znotraj teh držav; izraža zaskrbljenost, da bo varnostno okolje EU še dolgo zelo nestanovitno; poudarja, kako pomemben je zahodni Balkan za varnost in stabilnost EU, in meni, da je treba okrepiti politična prizadevanja EU ter se osredotočiti na to regijo, tudi z okrepitvijo mandata misij EU v okviru skupne varnostne in obrambne politike; je močno prepričan, da je mogoče ranljivost EU odpraviti s tesnejšim povezovanjem in natančnejšim usklajevanjem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da se potreba po sodelovanju v zadnjih letih čedalje bolj prepoznava, in pozdravlja napredek v zvezi s tem, na primer vzpostavitev stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO), čeprav je treba konkretne rezultate še natančno oceniti; meni, da bi morala EU prav tako okrepiti dialog in sodelovanje s tretjimi državami iz regije, pa tudi z regionalnimi in podregionalnimi organizacijami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja pa, da je sodelovanje še vedno v fazi razvoja in da je treba ukreniti precej več, če želimo zagotoviti, da bodo EU in države članice uživale koristi tesnega, trajnostnega in dolgoročnega sodelovanja na področju obrambe; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja praktične in finančne koristi nadaljnjega povezovanja evropskih obrambnih zmogljivosti; poudarja, da je mogoče po zaslugi celovitega in zaupanja vrednega dela vseh deležnikov razširiti področje uporabe in povečati učinkovitost obrambnih odhodkov, ne da bi povečali odhodke same; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da je obramba držav članic EU v prvi vrsti odvisna od njihove politične volje in vojaških zmogljivosti, da prevzamejo svoje odgovornosti v negotovem strateškem okolju; poudarja pomen čezatlantske vezi za varnost in obrambo evropskih in severnoameriških demokracij; izraža pa tudi zaskrbljenost nad trenutnim stanjem teh odnosov ter poziva vse odgovorne politične in družbene sile na obeh straneh Atlantika, naj raje še naprej krepijo ta ključni odnos, namesto da ga spodkopavajo; poudarja, da je treba preprečiti prelitje učinkov nedavnih težav na področju trgovinskih odnosov na čezatlantsko vez za varnost; poudarja, da bo dobro opredeljena strateška avtonomija pripomogla k evropski varnosti ter odnosom med EU in Natom; v zvezi s tem ponavlja, da je potreba po obrambnem sodelovanju na evropski ravni vse večja in da je treba sredstva usmeriti v osrednje prednostne naloge; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je multilateralizem, ki ga Evropa močno zagovarja, zaradi odnosa ZDA in drugih svetovnih sil vedno bolj vprašljiv; ponavlja pomembnost multilateralizma pri ohranjanju miru in stabilnosti kot načina za spodbujanje vrednot vladavine prava ter reševanje globalnih vprašanj; |
| --- | --- |

12.

Skupna varnostna in obrambna politika – pot naprej

| 13. | meni, da morajo države članice in EU nujno povečati naložbe v varnost in obrambo in da bi morala solidarnost in sodelovanje na obrambnem področju postati pravilo, tako kot je predstavljeno v globalni strategiji EU; pozdravlja doslej doseženi napredek pri izvajanju varnostnih in obrambnih določb globalne strategije EU; meni, da ti dosežki odpirajo možnost za pomembne strukturne spremembe v prihodnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice, naj si prizadevajo za cilj porabe za obrambo v višini 2 % BDP in naj 20 % svojih obrambnih proračunov namenijo za opremo, ki jo je Evropska obrambna agencija opredelila kot potrebno, med drugim za s tem povezane raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja, da je v predlogu Komisije za večletni finančni okvir poseben razdelek namenjen obrambi, in je še posebej zadovoljen, da je bila oblikovana proračunska vrstica, iz katere se bodo črpala sredstva za evropski obrambni sklad in projekte vojaške mobilnosti; meni, da bodo te odločitve najverjetneje zahtevale centralizirano vodenje obrambe na ravni Komisije; poudarja, da je treba sredstva te proračunske postavke porabiti izključno v obrambne namene brez politizacije, saj je varnost nedeljiva in bi morala biti skladna s potrebami držav članic po zmogljivosti in infrastrukturi in prizadevanji EU za strateško avtonomnost; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da je pri evropski obrambni agendi vse večji poudarek na vojaški mobilnosti; poudarja, da je vojaška mobilnost osrednje strateško orodje v obstoječih nevarnih razmerah in ključna tako za skupno varnostno in obrambno politiko kot tudi druge večstranske obveznosti držav članic, vključno z Natom; poudarja, kako pomembno je prilagoditi obstoječa omrežja potrebam vojaške mobilnosti; zato pozdravlja, da je bila vojaška mobilnost vključena ne le v predlog za novi instrument za povezovanje Evrope, temveč tudi v stalno strukturno sodelovanje (PESCO), in spominja na njeno pomembno vlogo v sodelovanju EU-Nato; poudarja, da je treba te različne projekte ustrezno usklajevati, tudi z zavezniki, če želimo zagotoviti, da bodo prinesli pričakovane rezultate; pozdravlja predlog Komisije, da se 6,5 milijarde EUR prek instrumenta za povezovanje Evrope v naslednjem večletnem finančnem okviru (2021–2027) dodeli projektom vojaške mobilnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja pa tudi, da bo za to, da se bodo vsi ti različni elementi ujemali, nujno treba razviti natančno opredeljen vseobsegajoči strateški pristop k evropski obrambi, ki bi ga bilo mogoče najbolje opredeliti v beli knjigi EU o varnosti in obrambi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva k oblikovanju natančnih smernic, da bi zagotovili dobro opredeljen okvir za aktiviranje in izvajanje člena 42(7) PEU v prihodnosti; poziva k zasnovi in sprejetju bele knjige EU o varnosti in obrambi, ki bo zagotovila, da bodo sedanji in prihodnji procesi razvoja zmogljivosti temeljili na strateških varnostnih interesih EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja tudi predlog visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednice Komisije ob podpori Komisije za evropski mirovni instrument, ki bo delno financiral stroške obrambnih dejavnosti EU, kot so mirovne misije Afriške unije, skupni stroški lastnih vojaških operacij skupne varnostne in obrambne politike ter krepitev vojaških zmogljivosti partnerjev, ki so izključeni iz proračunskega financiranja s členom 41(2) PEU; potrjuje, da je treba preprečiti podvajanje z drugimi obstoječimi instrumenti; poudarja zlasti, da je treba vključiti in razširiti mehanizem ATHENA za skupno financiranje misij in operacij na področju skupne varnostne in obrambne politike, kakor že vrsto let zahteva Parlament; poziva k boljšemu finančnemu nadzoru nad vsemi prihodnjimi misijami in k pravočasnemu ocenjevanju učinka; |
| --- | --- |

19.

Zmogljivosti za varnost in obrambo Unije

| 20. | poudarja, da mora EU uporabljati celoten nabor razpoložljivih instrumentov politike, ki vključujejo mehko in trdo moč, kratkoročne ukrepe ter dolgoročne politike; potrjuje, kako pomembno je razviti potrebne civilne in vojaške zmogljivosti, vključno z njihovim združevanjem in delitvijo, za spopadanje z obsežnimi varnostnimi izzivi v Evropi in njeni okolici, kakor je navedeno v globalni strategiji EU; opozarja, da globalna strategija EU spodbuja tesno sodelovanje na obrambnem področju v Uniji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da si morajo države članice EU prizadevati za izboljšanje vojaških zmogljivosti, da bi pokrile ves spekter kopenskih, zračnih, vesoljskih, pomorskih in kibernetskih zmogljivosti, vključno s strateškimi vzvodi, da bi povečali verodostojnost skupne varnostne in obrambne politike EU; poudarja, da so potrebne naložbe v dejavnosti obveščanja, nadzora in izvidništva, satelitske komunikacije, avtonomni dostop do vesolja in stalno opazovanje zemlje, da bi bilo mogoče bolje oceniti notranje in zunanje grožnje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potrjuje vlogo EU kot sile, ki zagotavlja svetovno pomorsko varnost, in poudarja pomembnost razvoja ustreznih vojaških in civilnih zmogljivosti; v zvezi s tem pozdravlja sprejetje revidiranega akcijskega načrta strategije EU za pomorsko varnost junija 2018; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da morata EU in NATO obvezno izboljšati izmenjavo obveščevalnih podatkov, da bo mogoče uradno odkrivati odgovorne za kibernetske napade in posledično sprejemati omejevalne sankcije zanje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | priznava strateško razsežnost vesoljskega sektorja za Evropo in potrebo po povečanju sinergij med njegovimi civilnimi in varnostnimi/obrambnimi vidiki; poudarja, da je treba izkoristiti vesoljske zmogljivosti, pri tem pa upoštevati tako širše geopolitično okolje kot skupno varnostno in obrambno politiko, a obenem poudarja, da so vesoljski programi EU civilne narave; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja ukrepe EU za krepitev kibernetske odpornosti z vzpostavitvijo skupnega certifikacijskega okvira za kibernetsko varnost, okrepitvijo agencije EU za kibernetsko varnost in hitrim izvajanjem Direktive (EU) 2016/1148 o varnosti omrežij in informacijskih sistemov (13); |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da se z vmešavanjem v volitve v drugih državah s kibernetskimi operacijami ogroža ali krši pravica ljudi do sodelovanja v upravljanju svoje države, neposredno ali prek svobodno izbranih predstavnikov, kot je zapisano v Splošni deklaraciji človekovih pravic, in da takšno ravnanje drugih držav pomeni kršenje mednarodnega prava tudi, ko se ne uporabi vojaška sila ali ogroža ozemeljska celovitost ali politična neodvisnost; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da bi bilo mogoče izboljšati varnostne in obrambne zmogljivosti Unije z boljšo uporabo obstoječih okvirov obrambnega in vojaškega sodelovanja, kot so evropska večnacionalna enota in večnacionalni vojaški štabi stalno pripravljenih sil ter bojne skupine EU, okrepitvijo pobud v okviru Nata in preprečitvijo podvajanja podobnih pobud; meni, da bo to prispevalo k nenehnemu preoblikovanju nacionalnih oboroženih sil na poti k cilju, da postanejo bolj interoperabilne, trajnejše, prožnejše in premestljive; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja vzpostavitev evropskega programa za razvoj obrambne industrije, katerega cilj je podpreti konkurenčnost in inovacijsko zmogljivost obrambne industrije EU do leta 2020, za kar ima na voljo 500 milijonov EUR; poziva, naj se začne hitro izvajati; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da bo evropski program za razvoj obrambne industrije pomagal spodbujati konkurenčnost, učinkovitost in inovacijsko zmogljivost obrambne industrije EU, kar bo med drugim vključevalo oblikovanje, izdelavo prototipov, preskušanje, kvalificiranje in certificiranje obrambnih proizvodov, pa tudi razvoj tehnologij znotraj konzorcija, ki bo vključeval mala in srednje velika kapitalska podjetja, raziskovalna središča in univerze, ter sodelovanje med državami članicami, kar bo prispevalo k strateški avtonomnosti EU in okrepilo tehnološko in industrijsko bazo evropske obrambe (EDTIB); poudarja, da lahko vzpostavitev enotnega obrambnega trga koristi tako notranji kot zunanji razsežnosti skupne varnostne in obrambne politike Unije; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja predlog uredbe o ustanovitvi evropskega obrambnega sklada in obsežno financiranje, ki ga za naslednji večletni finančni okvir predlaga Komisija; poziva k upoštevanju prvih izkušenj, pridobljenih pri izvajanju evropskega programa za razvoj obrambne industrije, pilotnega projekta in pripravljalnega ukrepa za raziskave na področju obrambe; poudarja, da bi bilo treba ustrezno upoštevati rezultate razprav v zvezi z evropskim programom za razvoj obrambne industrije, in upa, da bo dogovor o predlogu sklenjen čim prej, da bi izboljšali evropsko obrambno industrijo ter zmožnost sodelovanja s partnerji; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da je mogoče strateške varnostne in obrambne cilje EU doseči le s tesnim usklajevanjem potreb in zahtev po dolgoročnem razvoju zmogljivosti tako oboroženih sil kot tudi obrambnih industrij držav članic; ugotavlja, da lahko načrt za razvoj zmogljivosti ter usklajeni letni pregled obrambe pomembno prispevata k doseganju tega cilja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ponovno poudarja, da bi morala biti Evropska obrambna agencija izvajalska agencija za ukrepe Unije v okviru evropske politike na področju zmogljivosti in oboroževanja, kadar je to predvideno v Lizbonski pogodbi; poudarja, da bi se morali upravni in operativni odhodki Evropske obrambne agencije financirati iz proračuna Unije; pozdravlja manjše prilagoditve proračuna Evropske obrambne agencije, a poudarja, da je treba večje odgovornosti Evropske obrambne agencije, med drugim v okviru stalnega strukturnega sodelovanja, usklajenega letnega pregleda obrambe in evropskega obrambnega sklada, ustrezno financirati; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opozarja, da je treba poenostaviti organizacijo več skupnih usposabljanj in vaj evropskih oboroženih sil, spodbujati interoperabilnost, standardizacijo in pripravljenost za spopadanje s široko paleto konvencionalnih in nekonvencionalnih groženj; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja nedavne ukrepe za okrepitev civilne skupne varnostne in obrambne politike kot ključnega dela skupnega pristopa EU, zlasti razvoj zmogljivosti in odzivnosti civilnih misij skupne varnostne in obrambne politike ter osredotočenost na povečanje učinkovitosti pri reševanju izzivov na področju notranje in zunanje politike; poudarja, da bi morala Svet in Komisija v prihodnjem večletnem finančnem okviru povečati naložbe v civilno preprečevanje konfliktov, ki prispeva h krepitvi vloge EU kot mednarodnega akterja; poziva k prilagoditvi struktur in postopkov SVOP za hitrejšo, učinkovitejšo in celovitejšo vzpostavitev in vodenje civilnih in vojaških misij ter operacij; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EU in države članice, naj vselej namenijo prednost mediaciji kot prvemu sredstvu za odzivanje na pojavljajoče se krize ter podprejo mediacijska prizadevanja drugih partnerjev; poudarja, da bi morala EU med mednarodnimi partnerji dejavno spodbujati mirna pogajanja in preprečevanje konfliktov; |
| --- | --- |

35.

Stalno strukturno sodelovanje

| 36. | pozdravlja izvajanje stalnega strukturnega sodelovanja kot izjemno pomemben korak na poti do tesnejšega sodelovanja na področju varnosti in obrambe med državami članicami; se zaveda, da ima stalno strukturno sodelovanje značilnosti zavezujočega dolgoročnega projekta, ki vključuje sklop velikopoteznih zavez, pa tudi niz projektov sodelovanja; poudarja, da je treba povsem uskladiti dejavnosti stalnega strukturnega sodelovanja, druge dejavnosti skupne varnostne in obrambne politike, zlasti v zvezi z njenimi cilji, opredeljenimi v PEU, in dejavnosti Nata; meni, da bi moralo biti stalno strukturno sodelovanje gonilna sila za vzpostavljanje zmogljivosti obeh organizacij; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva sodelujoče države članice, naj predstavijo projekte s strateško evropsko razsežnostjo, ki odpravljajo ugotovljeno pomanjkanje zmogljivosti EU in krepijo tehnološko in industrijsko bazo evropske obrambe; poziva države članice, ki so vključene v stalno strukturno sodelovanje, naj pokažejo več prizadevanj in v celoti upoštevajo obseg evropske dodane vrednosti pri vlaganju predlogov za nadaljnje projekte na področju stalnega strukturnega sodelovanja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja tesno povezavo stalnega strukturnega sodelovanja z usklajenim letnim pregledom obrambe in evropskim obrambnim skladom pri krepitvi obrambnih zmogljivosti držav članic; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja sklep Sveta o določitvi skupnih pravil upravljanja za projekte, ki se izvajajo v okviru stalnega strukturnega sodelovanja, s katerimi se bodo rešila številna odprta vprašanja o podrobnostih izvajanja stalnega strukturnega sodelovanja; ugotavlja pa, da bodo morda potrebna dodatna proračunska sredstva za kritje upravnih odhodkov Evropske službe za zunanje delovanje in Evropske obrambne agencije, da bosta lahko izpolnili svoje naloge v okviru sekretariata stalnega strukturnega sodelovanja; |
| --- | --- |

39.

Misije in operacije SVOP

| 40. | je seznanjen s prispevkom misij skupne varnostne in obrambne politike k mednarodnemu miru in stabilnosti, a obžaluje, da bi strukturne pomanjkljivosti, neenaki prispevki držav članic in neprimernost glede na operativno okolje še vedno lahko ogrozili učinkovitost teh misij; ugotavlja, da razvoj SVOP zahteva predvsem politično voljo držav članic, ki temelji na skupnih interesih in prednostnih nalogah, pa tudi vzpostavitev institucionalnih struktur sodelovanja; meni, da dolgotrajna misija SVOP EU, operacija EUFOR ALTHEA v Bosni in Hercegovini, še vedno igra odvračilno vlogo kot viden znak zavezanosti EU državi in širši regiji zahodnega Balkana; meni, da mora zato nujno nadaljevati s svojimi izvršilnimi nalogami in ohraniti svoje obstoječe število pripadnikov sil (600) ter zavarovati sedanje varno okolje, saj se lahko razmere še vedno poslabšajo spričo vse večjih napetosti in obstoječih etnično-nacionalistično usmerjenih politik; |
| --- | --- |

40.

| 41. | potrjuje strateško pomembnost partnerstva med EU in Afriko na podlagi njunih tesnih zgodovinskih, kulturnih in geografskih vezi; poudarja potrebo po okrepitvi sodelovanja, tudi na področju varnosti; poudarja zlasti pomembnost postopka regionalizacije ukrepov skupne varnostne in obrambne politike v Sahelu, ki združuje civilne in vojaške dejavnosti EU za izboljšanje zmogljivosti držav Sahela G5 za sodelovanje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ugotavlja, da je za geopolitične razmere v Afriškem rogu vse bolj značilna konkurenca ob upoštevanju njenega pomena za svetovno trgovino in regionalno stabilnost; zato pozdravlja nadaljnjo prisotnost operacije Atalanta, EUCAP Somalia in EUTM Somalia, ki prispevajo k stabilizaciji regije; poudarja pa, da lahko SVOP predstavlja le del kakršnega koli reševanja številnih izzivov, s katerimi se spoprijema regija, in opozarja na nadaljnji pomen celovitega pristopa, |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja tudi dejavnosti misij in operacij EU v regiji Sahel, EUCAP Sahel Mali in Niger ter EUTM Mali, in njihove prispevke k regionalni stabilnosti, boju proti terorizmu in trgovini z ljudmi ter varnosti lokalnega prebivalstva; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opozarja na rezultate zadnjega poročila Evropskega računskega sodišča o misijah EUCAP Sahel Niger in Mali, v katerem so bile ugotovljene težave z usposabljanjem osebja, delovnimi mesti, kazalniki trajnosti in uspešnosti, ki bodo verjetno vplivale tudi na druge civilne misije; pozdravlja hitri odziv Evropske službe za zunanje delovanje, ki je obravnavala odprta vprašanja, da bi izboljšala učinkovitost civilne SVOP; pozdravlja vključitev Evropskega računskega sodišča v revizijo misij in operacij SVOP ter spodbuja pripravo nadaljnjih posebnih poročil o drugih misijah in operacijah; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja stalni prispevek operacije EUNAVFOR MED Sophia k širšim prizadevanjem EU za preprečevanje dejavnosti tihotapljenja ljudi in trgovine z njimi v južnem delu osrednjega Sredozemlja, pa tudi za preprečevanje nadaljnjih smrti na morju; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja razvoj in popolno operativno zmogljivost vojaške zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij za misije in operacije brez izvršilnih nalog (misije usposabljanja); poudarja, da je treba vojaški zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij čim prej zagotoviti mandat za načrtovanje in izvajanje vseh prihodnjih vojaških operacij SVOP in da je treba odpraviti nekatere ovire, ki preprečujejo napotitev bojnih skupin EU; poziva k okrepljenemu sodelovanju in usklajevanju vojaške in civilne zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij, tudi v okviru celice za usklajevanje skupne podpore, da bi kar najbolj uskladili civilne in vojaške sinergije ter izmenjavo strokovnega znanja kot del bolj celostnega in celovitega pristopa k reševanju kriz in konfliktov; poziva, naj se vojaška zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij okrepi, da bi povečali njene sposobnosti vodenja in nadzora nad operacijami z izvršilnimi nalogami ter povečali sinergije s civilnimi misijami; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da je treba v delovanje SVOP EU vključiti vidik spola in upoštevati vlogo, ki jo imajo ženske v vojni, stabilizaciji po konfliktih in procesih graditve miru; poudarja, da je treba nasilje na podlagi spola obravnavati kot sredstvo vojne v regijah, ki jih pretresajo konflikti; izpostavlja, da ima vojna večji negativni učinek na ženske kot na moške; poziva EU in njene mednarodne partnerje, naj dejavno vključijo ženske v mirovne in stabilizacijske procese ter obravnavajo njihove posebne varnostne potrebe; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva k hitremu izvajanju pobude za krepitev zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju, da bi izboljšali učinkovitost in trajnost misij in operacij SVOP ter omogočili EU, da okrepi varnostne in obrambne zmogljivosti svojih partnerskih držav; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj okrepi svoja prizadevanja, da bi izboljšala kibernetsko varnost, zlasti za misije SVOP, med drugim s sprejemanjem ukrepov na ravni EU in držav članic za blaženje groženj SVOP, na primer s krepitvijo odpornosti prek izobraževanja, usposabljanja in vaj ter z racionalizacijo izobraževanja in usposabljanja o kibernetski obrambi EU; |
| --- | --- |

49.

| 50. | meni, da se EU in njene države članice soočajo z grožnjo brez primere v obliki kibernetskih napadov, ki jih podpirajo države, pa tudi kibernetskega kriminala in terorizma; meni, da so kibernetski napadi zaradi svoje narave grožnja, na katero se je treba odzvati na ravni EU; spodbuja države članice, naj si zagotovijo vzajemno pomoč v primeru kibernetskega napada proti kateri izmed držav članic; |
| --- | --- |

50.

Odnosi med EU in zvezo Nato

| 51. | poudarja, da je strateško partnerstvo med EU in Natom ključno za obravnavo varnostnih izzivov, s katerimi se soočata EU in njeno sosedstvo; ob upoštevanju dejstva, da je 22 od 28 držav članic EU tudi članic Nata, poudarja, da bi se morale s sodelovanjem med EU in zvezo Nato dopolnjevati in spoštovati medsebojne posebnosti in vloge; poudarja, da imata organizaciji očitno različne značilnosti in da bi morali pri sodelovanju v celoti spoštovati avtonomnost in postopke odločanja druga druge na podlagi načel vzajemnosti brez poseganja v posebne značilnosti varnostne in obrambne politike katere koli države članice; je prepričan, da bi močnejši EU in zveza Nato druga drugo krepili, ustvarjali več sinergij in povečali učinkovitost za varnost in obrambo vseh partnerjev; poudarja, da je strateško partnerstvo med EU in zvezo Nato ravno tako temeljnega pomena za razvoj skupne varnostne in obrambne politike EU in za prihodnost Severnoatlantske zveze, pa tudi za odnose med EU in Združenim kraljestvom po izstopu slednjega; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja glavne stebre nove deklaracije EU-NATO, sprejete 12. julija 2018 na vrhu zveze Nato v Bruslju, in poudarja, da je uspešno izvajanje skupne izjave odvisno od politične volje vseh držav članic v celotnem procesu; sicer priznava oprijemljive rezultate pri izvajanju 74 skupnih ukrepov, a je prepričan, da so potrebna nadaljnja prizadevanja glede praktičnega izvajanja številnih prevzetih obveznosti, zlasti v zvezi z bojem proti hibridnim grožnjam, kibernetsko varnostjo in skupnimi vajami; zlasti opozarja na vključitev Evropske obrambne agencije v izvajanje 30 ukrepov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da bi morala biti prizadevanja za vojaško mobilnost prednostna naloga in prispevati k učinkovitemu izvajanju misij in operacij SVOP ter k obrambni drži zveze, zato spodbuja obe organizaciji, naj še naprej čim bolj tesno sodelujeta na področju vojaške mobilnosti, tudi z oblikovanjem skupnih vojaških zahtev za olajšanje hitrih premikov vojaških sil in opreme po Evropi, pri tem pa upoštevata večstranske izzive, ki izvirajo predvsem na jugu in vzhodu; poziva Komisijo, naj ta prizadevanja podpre s potrebnimi naložbami in po potrebi z zakonodajo; poudarja, da je treba poenostaviti upravne postopke za čezmejne premike sil za hitro odzivanje v EU; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja komplementarnost med EU in zvezo Nato ter potrebo po zagotavljanju, da se večnacionalne pobude za razvoj zmogljivost tako EU kot tudi zveze Nato dopolnjujejo in vzajemno krepijo; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja pomen sodelovanja in povezovanja pri kibernetski varnosti, ne le med državami članicami EU, ključnimi partnerji in Natom, temveč tudi med različnimi akterji znotraj družbe; |
| --- | --- |

55.

Partnerstva SVOP

| 56. | poudarja, da partnerstva in sodelovanje z državami in organizacijami, ki so jim skupne vrednote EU, prispevajo k učinkovitejši SVOP; pozdravlja prispevke partnerjev SVOP k stalnim misijam in operacijam EU, ki prispevajo h krepitvi miru, regionalne varnosti in stabilnosti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | meni, da je nadaljnja krepitev sodelovanja z institucionalnimi partnerji, vključno z Združenimi narodi, zvezo Nato, Afriško unijo in OVSE, pa tudi dvostranskimi partnerji, kot so Združene države, nujnega pomena; priporoča nadaljnji razvoj partnerstev SVOP na področjih krepitve stabilnosti partnerjev in reforme varnostnega sektorja; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, kako pomembno je partnerstvo med EU in OZN pri reševanju mednarodnih sporov in dejavnostih gradnje miru; poziva EU in OZN, naj okrepita usmerjevalni odbor EU-ZN za skupni posvetovalni mehanizem za krizno upravljanje ter v celoti izkoristita možnosti svojega partnerstva z združitvijo politične legitimnosti in operativnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | je trdno prepričan, da bi EU morala z Združenim kraljestvom po brexitu ohraniti kar najtesnejše partnerstvo na področju varnosti in obrambe; |
| --- | --- |

59.

Parlamentarna razsežnost

| 60. | poudarja izjemen pomen parlamentarnega nadzora pri varnostnih in obrambnih zadevah na nacionalni in evropski ravni kot sestavnega dela kakršnega koli nadaljnjega razvoja na tem političnem področju in v tem okviru spodbuja parlamentarne akterje k tesnejšemu sodelovanju in po možnosti k iskanju novih ali izboljšanih oblik sodelovanja za zagotavljanje brezhibnega parlamentarnega nadzora na vseh ravneh; opozarja, kako pomembno je vključiti civilno družbo in državljane v prihodnje razprave o evropski varnosti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | sicer pozdravlja celotni napredek na področju SVOP od predstavitve globalne strategije, a ugotavlja, da parlamentarne strukture na ravni EU, ki so bile vzpostavljene v času, ko sta bili stopnja zavezanosti in raven dejavnosti EU glede varnostnih in obrambnih zadev precej omejeni, niso več ustrezne za zagotavljanje potrebnega parlamentarnega nadzora nad hitro razvijajočim se političnim področjem, kjer je potrebna zmožnost hitrega odzivanja; zato ponovno poudarja svoj prejšnji poziv, da se pododbor za varnost in obrambo nadgradi v odbor s polnimi pristojnostmi in da se nanj prenese pooblastila, ki so potrebna za prispevanje k celovitemu parlamentarnemu nadzoru nad SVOP, vključno s stalnim strukturnim sodelovanjem, Evropsko obrambno agencijo in vsemi drugimi ukrepi SVOP, določenimi v Pogodbah; meni, da bi morala biti nadgradnja pododbora v odbor rezultat nadomestitve začasnega vodenja obrambe in varnosti na ravni Komisije z bolj specializiranim modelom, ki bo upošteval vse večjo zahtevnost prizadevanj, ki jih je treba upravljati; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ugotavlja, da je v zadnjem času več držav zahtevalo varnostni svet EU, in meni, da bi bilo treba natančneje opredeliti ta koncept, preden bo mogoče oceniti njegovo dodano vrednost; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ponovno poziva k določitvi programa srečanj obrambnih ministrov v Svetu, ki bi jim predsedovala podpredsednica/visoka predstavnica; priznava, da bi moralo tesnejše evropsko povezovanje pomeniti tudi večji demokratični nadzor, za katerega je zadolžen Parlament; zato poudarja potrebo po okrepitvi vloge Evropskega parlamenta na tem področju, in sicer prek polnopravnega odbora za varnost in obrambo, ki bi ga dopolnjevala skupna medparlamentarna srečanja med predstavniki nacionalnih parlamentov in poslanci Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, da bi morala vsaka prihodnja konvencija ali medvladna konferenca, ki bi pripravljala spremembe pogodb EU, razmisliti tudi o ustanovitvi evropske sile z učinkovito obrambno zmogljivostjo in sodelovanjem pri ohranjanju miru, preprečevanju konfliktov in krepitvi mednarodne varnosti v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov in nalogami iz člena 43(1) PEU; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov, generalnemu sekretarju zveze Nato, agencijam EU na področjih vesolja, varnosti in obrambe ter nacionalnim parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  UL L 335, 13.12.2008, str. 99.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0513.

(3)  UL C 93, 9.3.2016, str. 144.

(4)  UL C 337, 20.9.2018, str. 11.

(5)  UL C 224, 27.6.2018, str. 18.

(6)  UL C 224, 27.6.2018, str. 50.

(7)  UL C 369, 11.10.2018, str. 36.

(8)  UL C 263, 25.7.2018, str. 125.

(9)  UL C 334, 19.9.2018, str. 253.

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0257.

(11)  UL C 238, 6.7.2018, str. 89.

(12)  UL C 369, 11.10.2018, str. 47.

(13)  UL L 194, 19.7.2016, str. 1.

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/100 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/100

---

P8_TA(2018)0515

Letno poročilo o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2017 ter politiki Evropske unije na tem področju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2017 ter politiki Evropske unije na tem področju (2018/2098(INI))

(2020/C 388/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic ter drugih pogodb in dokumentov OZN o človekovih pravicah, predvsem Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah (MPDPP) in Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah (MPESKP), ki ju je 16. decembra 1966 v New Yorku sprejela generalna skupščina OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic ter drugih pogodb in dokumentov OZN o človekovih pravicah, predvsem Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah (MPDPP) in Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah (MPESKP), ki ju je 16. decembra 1966 v New Yorku sprejela generalna skupščina OZN,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah (UNCRC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah (UNCRC),

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 8, 21 in 23 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 8, 21 in 23 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019, ki ga je Svet sprejel 20. julija 2015, in njegovega vmesnega pregleda iz junija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019, ki ga je Svet sprejel 20. julija 2015, in njegovega vmesnega pregleda iz junija 2017,

| — | ob upoštevanju 17 ciljev OZN glede trajnostnega razvoja in agende za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 17 ciljev OZN glede trajnostnega razvoja in agende za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju smernic OECD za mednarodna podjetja, sprejetih leta 1976 in spremenjenih leta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic OECD za mednarodna podjetja, sprejetih leta 1976 in spremenjenih leta 2011,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima z dne 11. maja 2011 (Istanbulska konvencija), ki jo je EU podpisala 13. junija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima z dne 11. maja 2011 (Istanbulska konvencija), ki jo je EU podpisala 13. junija 2017,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979,

| — | ob upoštevanju izbirnega protokola h Konvenciji o otrokovih pravicah glede prodaje otrok, otroške prostitucije in otroške pornografije, ki je začel veljati 18. januarja 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izbirnega protokola h Konvenciji o otrokovih pravicah glede prodaje otrok, otroške prostitucije in otroške pornografije, ki je začel veljati 18. januarja 2002,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije ter visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z naslovom Gender Equality and Women’s Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020 (Enakost spolov in krepitev vloge žensk: spreminjanje življenja deklet in žensk prek zunanjih odnosov EU v obdobju 2016–2020), sprejetega leta 2015 (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije ter visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z naslovom Gender Equality and Women’s Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020 (Enakost spolov in krepitev vloge žensk: spreminjanje življenja deklet in žensk prek zunanjih odnosov EU v obdobju 2016–2020), sprejetega leta 2015 (SWD(2015)0182),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013), 2122 (2013) in 2242 (2015) o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013), 2122 (2013) in 2242 (2015) o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN št. 2250 (2015) in 2419 (2018) o mladih, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN št. 2250 (2015) in 2419 (2018) o mladih, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti, v kateri se spolno nasilje obravnava v smislu vojnih zločinov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti, v kateri se spolno nasilje obravnava v smislu vojnih zločinov,

| — | ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki jo je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federica Mogherini, ter prvega poročila o njenem izvajanju z naslovom From Shared Vision to Common Action: Implementing the EU Global Strategy (Od skupne vizije do enotnega ukrepanja: izvajanje globalne strategije EU), objavljenega leta 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki jo je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federica Mogherini, ter prvega poročila o njenem izvajanju z naslovom From Shared Vision to Common Action: Implementing the EU Global Strategy (Od skupne vizije do enotnega ukrepanja: izvajanje globalne strategije EU), objavljenega leta 2017,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. maja 2017 o domorodnih ljudstvih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. maja 2017 o domorodnih ljudstvih,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/168/SZVP z dne 21. marca 2011 o Mednarodnem kazenskem sodišču in razveljavitvi Skupnega stališča 2003/444/SZVP (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/168/SZVP z dne 21. marca 2011 o Mednarodnem kazenskem sodišču in razveljavitvi Skupnega stališča 2003/444/SZVP (1),

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev in končnega dokumenta plenarnega zasedanja generalne skupščine na visoki ravni z dne 25. septembra 2014, znanega kot svetovna konferenca o domorodnih ljudstvih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev in končnega dokumenta plenarnega zasedanja generalne skupščine na visoki ravni z dne 25. septembra 2014, znanega kot svetovna konferenca o domorodnih ljudstvih,

| — | ob upoštevanju Newyorške deklaracije za begunce in migrante, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 19. septembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Newyorške deklaracije za begunce in migrante, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 19. septembra 2016,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 69/167 z dne 18. decembra 2014, v kateri je ponovno poudarjeno, da je treba varovati in spodbujati človekove pravice in temeljne svoboščine vseh migrantov, ne glede na migrantski status, in Mednarodne konvencije o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin iz leta 1990, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 69/167 z dne 18. decembra 2014, v kateri je ponovno poudarjeno, da je treba varovati in spodbujati človekove pravice in temeljne svoboščine vseh migrantov, ne glede na migrantski status, in Mednarodne konvencije o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin iz leta 1990,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 67/139 z dne 20. decembra 2012, s katero je bila ustanovljena Odprta delovna skupina za staranje z mandatom za preučevanje predlogov o mednarodnem pravnem instrumentu za spodbujanje in varstvo pravic in dostojanstva starejših, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 67/139 z dne 20. decembra 2012, s katero je bila ustanovljena Odprta delovna skupina za staranje z mandatom za preučevanje predlogov o mednarodnem pravnem instrumentu za spodbujanje in varstvo pravic in dostojanstva starejših,

| — | ob upoštevanju poročila neodvisne strokovnjakinje o uveljavljanju vseh človekovih pravic starejših oseb za 33. zasedanje Sveta OZN za človekove pravice dne 8. julija 2016 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila neodvisne strokovnjakinje o uveljavljanju vseh človekovih pravic starejših oseb za 33. zasedanje Sveta OZN za človekove pravice dne 8. julija 2016 (2),

| — | ob upoštevanju poročila Odprte skupine OZN za staranje o njeni osmi delovni seji z dne 28. julija 2017 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odprte skupine OZN za staranje o njeni osmi delovni seji z dne 28. julija 2017 (3),

| — | ob upoštevanju ministrske izjave iz Lizbone iz leta 2017 z naslovom A Sustainable Society for All Ages: Realizing the potential of living longer (Trajnostna družba za vse starosti: uresničevanje potenciala daljšega življenja), ki je bila sprejeta 22. septembra 2017 na 4. ministrski konferenci Ekonomske komisije OZN za Evropo o staranju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske izjave iz Lizbone iz leta 2017 z naslovom A Sustainable Society for All Ages: Realizing the potential of living longer (Trajnostna družba za vse starosti: uresničevanje potenciala daljšega življenja), ki je bila sprejeta 22. septembra 2017 na 4. ministrski konferenci Ekonomske komisije OZN za Evropo o staranju,

| — | ob upoštevanju evropske agende o migracijah z dne 13. maja 2015 (COM(2015)0240) in sporočila Komisije z dne 7. junija 2016 o vzpostavitvi novega partnerskega okvira s tretjimi državami v okviru evropske agende o migracijah (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske agende o migracijah z dne 13. maja 2015 (COM(2015)0240) in sporočila Komisije z dne 7. junija 2016 o vzpostavitvi novega partnerskega okvira s tretjimi državami v okviru evropske agende o migracijah (COM(2016)0385),

| — | ob upoštevanju sklopa tematskih smernic EU o človekovih pravicah, tudi o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklopa tematskih smernic EU o človekovih pravicah, tudi o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja na spletu in drugje, ki jih je Svet sprejel leta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja na spletu in drugje, ki jih je Svet sprejel leta 2014,

| — | ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava (MHP), sprejetih leta 2005 in spremenjenih leta 2009 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava (MHP), sprejetih leta 2005 in spremenjenih leta 2009 (4),

| — | ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic, sprejetih leta 2007 in pregledanih leta 2017, ter priročnika o naboru orodij za vključevanje otrokovih pravic v razvojno sodelovanje (Child Rights Toolkit: Integrating Child Rights in Development Cooperation), ki sta ga skupaj pripravila EU in UNICEF, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic, sprejetih leta 2007 in pregledanih leta 2017, ter priročnika o naboru orodij za vključevanje otrokovih pravic v razvojno sodelovanje (Child Rights Toolkit: Integrating Child Rights in Development Cooperation), ki sta ga skupaj pripravila EU in UNICEF,

| — | ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic LGBTI (lezbijk, homoseksualcev (gejev), biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev), ki jih je Svet sprejel leta 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic LGBTI (lezbijk, homoseksualcev (gejev), biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev), ki jih je Svet sprejel leta 2013,

| — | ob upoštevanju načel iz Džogdžakarte (načel in obveznosti držav glede uporabe mednarodnega prava o človekovih pravicah za področje spolne usmerjenosti, spolne identitete, spolnega izražanja in spolnih značilnosti), sprejetih novembra 2006, in njihovih 10 dopolnilnih načel (t. i. plus 10), sprejetih 10. novembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel iz Džogdžakarte (načel in obveznosti držav glede uporabe mednarodnega prava o človekovih pravicah za področje spolne usmerjenosti, spolne identitete, spolnega izražanja in spolnih značilnosti), sprejetih novembra 2006, in njihovih 10 dopolnilnih načel (t. i. plus 10), sprejetih 10. novembra 2017,

| — | ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja, ki jih je Svet sprejel leta 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja, ki jih je Svet sprejel leta 2013,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije, z naslovom Novo evropsko soglasje o razvoju: Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost, ki so jo Svet, Parlament in Komisija sprejeli 7. junija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije, z naslovom Novo evropsko soglasje o razvoju: Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost, ki so jo Svet, Parlament in Komisija sprejeli 7. junija 2017,

| — | ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, ki jih je Svet sprejel leta 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, ki jih je Svet sprejel leta 2013,

| — | ob upoštevanju smernic EU za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja, sprejetih leta 2001 in spremenjenih leta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja, sprejetih leta 2001 in spremenjenih leta 2012,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2018 z naslovom Zunanji strategiji EU proti zgodnjim porokam in prisilnim porokam naproti – naslednji ukrepi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2018 z naslovom Zunanji strategiji EU proti zgodnjim porokam in prisilnim porokam naproti – naslednji ukrepi (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. decembra 2017 o ukrepih na podlagi strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi (COM(2017)0728), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. decembra 2017 o ukrepih na podlagi strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi (COM(2017)0728),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. maja 2018 o zaščiti otrok pri migracijah (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. maja 2018 o zaščiti otrok pri migracijah (6),

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravici in odgovornosti posameznikov, skupin in družbenih organizacij za spodbujanje in varstvo splošno priznanih človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Deklaracija o zagovornikih človekovih pravic) iz decembra 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravici in odgovornosti posameznikov, skupin in družbenih organizacij za spodbujanje in varstvo splošno priznanih človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Deklaracija o zagovornikih človekovih pravic) iz decembra 1998,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o določitvi obveznosti za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o določitvi obveznosti za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (7),

| — | ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela (MOD) št. 169 o domorodnih ljudstvih in plemenih, sprejete 27. junija 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela (MOD) št. 169 o domorodnih ljudstvih in plemenih, sprejete 27. junija 1989,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2013 o izvozu orožja: izvajanje skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2013 o izvozu orožja: izvajanje skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2013 o kastnem razlikovanju (9), poročila posebnega poročevalca OZN za vprašanja manjšin z dne 28. januarja 2016 o manjšinah in kastnem razlikovanju ter smernic OZN v zvezi z razlikovanjem na podlagi porekla, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2013 o kastnem razlikovanju (9), poročila posebnega poročevalca OZN za vprašanja manjšin z dne 28. januarja 2016 o manjšinah in kastnem razlikovanju ter smernic OZN v zvezi z razlikovanjem na podlagi porekla,

| — | ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2017,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2017 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2016 in politiki Evropske unije na tem področju (10) ter svojih prejšnjih resolucij o prejšnjih letnih poročilih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2017 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2016 in politiki Evropske unije na tem področju (10) ter svojih prejšnjih resolucij o prejšnjih letnih poročilih,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države v letu 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države v letu 2017,

| — | ob upoštevanju svoje nagrade Saharova za svobodo misli, ki je bila leta 2017 podeljena demokratični opoziciji v Venezueli: državni skupščini (Julio Borges) in vsem političnim zapornikom, kot jih je navedel forum Foro Penal Venezolano, ki ga predstavljajo Leopoldo López, Antonio Ledezma, Daniel Ceballos, Yon Goicoechea, Lorent Saleh, Alfredo Ramos in Andrea González, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nagrade Saharova za svobodo misli, ki je bila leta 2017 podeljena demokratični opoziciji v Venezueli: državni skupščini (Julio Borges) in vsem političnim zapornikom, kot jih je navedel forum Foro Penal Venezolano, ki ga predstavljajo Leopoldo López, Antonio Ledezma, Daniel Ceballos, Yon Goicoechea, Lorent Saleh, Alfredo Ramos in Andrea González,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (11),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter o spremembi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ (12), ob upoštevanju dela Posebnega odbora o terorizmu (TERR), ki se ga je Evropski parlament odločil ustanoviti 6. julija 2017 in ki je bil imenovan 14. septembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter o spremembi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ (12), ob upoštevanju dela Posebnega odbora o terorizmu (TERR), ki se ga je Evropski parlament odločil ustanoviti 6. julija 2017 in ki je bil imenovan 14. septembra 2017,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0373/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0373/2018),

| A. | ker so spoštovanje ter spodbujanje, nedeljivost in varovanje univerzalnosti človekovih pravic, pa tudi spodbujanje demokratičnih načel in vrednot, vključno s pravno državo, spoštovanjem človekovega dostojanstva ter načelom enakopravnosti in solidarnosti, temelji etičnega in pravnega reda EU in njene skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) ter njenega celotnega zunanjega delovanja; ker bi si EU morala tudi v prihodnje prizadevati, da bi pri splošnem spodbujanju in varstvu človekovih pravic postala vodilna akterka v svetovnem merilu, tudi na ravni večstranskega sodelovanja, zlasti prek aktivne in konstruktivne vloge v različnih organih OZN ter skladno z Ustanovno listino OZN, Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in mednarodnim pravom, pa tudi kar zadeva dolžnosti na področju človekovih pravic ter zavez, sprejetih v okviru Agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

A.

ker so spoštovanje ter spodbujanje, nedeljivost in varovanje univerzalnosti človekovih pravic, pa tudi spodbujanje demokratičnih načel in vrednot, vključno s pravno državo, spoštovanjem človekovega dostojanstva ter načelom enakopravnosti in solidarnosti, temelji etičnega in pravnega reda EU in njene skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) ter njenega celotnega zunanjega delovanja; ker bi si EU morala tudi v prihodnje prizadevati, da bi pri splošnem spodbujanju in varstvu človekovih pravic postala vodilna akterka v svetovnem merilu, tudi na ravni večstranskega sodelovanja, zlasti prek aktivne in konstruktivne vloge v različnih organih OZN ter skladno z Ustanovno listino OZN, Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in mednarodnim pravom, pa tudi kar zadeva dolžnosti na področju človekovih pravic ter zavez, sprejetih v okviru Agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja;

| B. | ker ima civilna družba osrednjo vlogo pri gradnji in krepitvi demokracije, nadzoru državne oblasti ter spodbujanju dobrega upravljanja, preglednosti in odgovornosti; ker so organizacije civilne družbe kot gonilna sila v družbi ključnega pomena; ker obstaja povezava med oslabljeno civilno družbo, omejenimi možnostmi za politično delovanje in delovanje civilne družbe, povečano korupcijo, socialno neenakostjo in razlikami med spoloma, nizko stopnjo človekovega, družbenega in gospodarskega razvoja ter družbenimi konflikti; ker morajo biti na voljo ustrezna sredstva in jih je treba uporabiti na najučinkovitejši način za okrepitev spodbujanja človekovih pravic v tretjih državah in ker se civilne družbe ne sme omejevati z omejevalnimi zakoni, omejitvami financiranja, omejevalnimi postopki izdajanja dovoljenj in previsokimi davki; |
| --- | --- |

B.

ker ima civilna družba osrednjo vlogo pri gradnji in krepitvi demokracije, nadzoru državne oblasti ter spodbujanju dobrega upravljanja, preglednosti in odgovornosti; ker so organizacije civilne družbe kot gonilna sila v družbi ključnega pomena; ker obstaja povezava med oslabljeno civilno družbo, omejenimi možnostmi za politično delovanje in delovanje civilne družbe, povečano korupcijo, socialno neenakostjo in razlikami med spoloma, nizko stopnjo človekovega, družbenega in gospodarskega razvoja ter družbenimi konflikti; ker morajo biti na voljo ustrezna sredstva in jih je treba uporabiti na najučinkovitejši način za okrepitev spodbujanja človekovih pravic v tretjih državah in ker se civilne družbe ne sme omejevati z omejevalnimi zakoni, omejitvami financiranja, omejevalnimi postopki izdajanja dovoljenj in previsokimi davki;

| C. | ker se številne države po svetu soočajo s problemom nekaznovanja in nepravičnosti ter žrtvam terorizma zagotavljajo obravnavo, storitve za podporo žrtvam in finančno pomoč, ki so pomanjkljive, kar zadeva učinkovitost, kar zlasti velja za države, v katerih se velik delež prebivalstva sooča s terorizmom; |
| --- | --- |

C.

ker se številne države po svetu soočajo s problemom nekaznovanja in nepravičnosti ter žrtvam terorizma zagotavljajo obravnavo, storitve za podporo žrtvam in finančno pomoč, ki so pomanjkljive, kar zadeva učinkovitost, kar zlasti velja za države, v katerih se velik delež prebivalstva sooča s terorizmom;

| D. | ker se je leta 2017 zelo veliko število akterjev civilne družbe, med drugim odvetniki, intelektualci, novinarji, verske osebnosti in zagovorniki človekovih pravic, vključno z okoljskimi aktivisti, soočalo z zmanjševanjem možnosti za delovanje civilne družbe, vse večjim številom napadov, pregonom, nadlegovanjem, samovoljnimi aretacijami ali pridržanji, nekateri od njih pa so bili celo ubiti; ker je ProtectDefenders.eu (podporni mehanizem za zagovornike človekovih pravic EU) uspešno pomagal več sto aktivistom, a je potreba po njem vse večja; ker bi morale EU in njene države članice več sredstev nameniti za okrepljeno sodelovanje civilne družbe ter si bolj prizadevati za zaščito in podporo zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

D.

ker se je leta 2017 zelo veliko število akterjev civilne družbe, med drugim odvetniki, intelektualci, novinarji, verske osebnosti in zagovorniki človekovih pravic, vključno z okoljskimi aktivisti, soočalo z zmanjševanjem možnosti za delovanje civilne družbe, vse večjim številom napadov, pregonom, nadlegovanjem, samovoljnimi aretacijami ali pridržanji, nekateri od njih pa so bili celo ubiti; ker je ProtectDefenders.eu (podporni mehanizem za zagovornike človekovih pravic EU) uspešno pomagal več sto aktivistom, a je potreba po njem vse večja; ker bi morale EU in njene države članice več sredstev nameniti za okrepljeno sodelovanje civilne družbe ter si bolj prizadevati za zaščito in podporo zagovornikov človekovih pravic;

| E. | ker je treba politike v podporo človekovim pravicam in demokraciji vključiti v vse druge politike EU z zunanjo razsežnostjo, kot so razvoj, migracije, varnost, boj proti terorizmu, pravice žensk in enakost spolov, širitev in trgovina, zlasti s pogojevanjem s človekovimi pravicami; ker je večja usklajenost notranjih in zunanjih politik EU, pa tudi med samimi zunanjimi politikami, temeljna zahteva za uspešno in učinkovito politiko EU na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

E.

ker je treba politike v podporo človekovim pravicam in demokraciji vključiti v vse druge politike EU z zunanjo razsežnostjo, kot so razvoj, migracije, varnost, boj proti terorizmu, pravice žensk in enakost spolov, širitev in trgovina, zlasti s pogojevanjem s človekovimi pravicami; ker je večja usklajenost notranjih in zunanjih politik EU, pa tudi med samimi zunanjimi politikami, temeljna zahteva za uspešno in učinkovito politiko EU na področju človekovih pravic;

| F. | ker je nezakonita zasedba ozemlja ali njegovega dela trajna kršitev mednarodnega prava, zaradi česar je okupacijska sila v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom odgovorna za civilno prebivalstvo; |
| --- | --- |

F.

ker je nezakonita zasedba ozemlja ali njegovega dela trajna kršitev mednarodnega prava, zaradi česar je okupacijska sila v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom odgovorna za civilno prebivalstvo;

Splošni premisleki

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost, ker je leta 2017 na svetovni ravni prišlo do odmika od demokracije, človekovih pravic in pravne države, in poziva EU in njene države članice, naj si brezpogojno prizadevajo za vključevanje zavezujočih evropskih in mednarodnih standardov v zvezi s človekovimi pravicami, pravno državo, demokracijo in pravicami manjšin in zagotavljajo večjo skladnost med notranjimi in zunanjimi politikami EU glede človekovih pravic ter večje usklajevanje zunanjih politik držav članic na področjih, kot so migracije, boj proti terorizmu in trgovina, saj je vpliv EU kot verodostojne in legitimne mednarodne akterke v veliki meri odvisen od njene zmožnosti spodbujati spoštovanje človekovih pravic in demokracije navznoter in navzven; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno zatrjuje, da države nosijo končno odgovornost za varstvo vseh človekovih pravic svojih prebivalcev, tako da uveljavljajo in izvajajo mednarodne pogodbe in konvencije o človekovih pravicah, spremljajo kršitve človekovih pravic in zagotavljajo učinkovita pravna sredstva za žrtve; poudarja, da se mir, varnost in razvoj medsebojno krepijo in so odvisni od zmožnosti za obravnavanje kršitev, zločinov proti človečnosti, vojnih zločinov in genocidov; svari pred tem, da bi se svoboda gibanja, zbiranja in izražanja omejevala; |
| --- | --- |

2.

| 3. | želi spomniti, da je enakost med moškimi in ženskami eno temeljnih načel EU in držav članic, kot je določeno v členu 3(3) PEU, spodbujanje te enakosti z vključevanjem načela enakosti spolov, tudi v drugih državah po svetu preko zunanjih politik, pa eden glavnih ciljev EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je EU v skladu s svojo obveznostjo iz Pogodb zavezana spodbujanju enakosti spolov ter zagotavljanju vključevanja načela enakosti spolov v vse svoje ukrepe, da bi enakost spolov tako postala osrednja prednostna naloga pri vseh smernicah, delovnih odnosih, politikah in ukrepih EU, vključno z zunanjimi ukrepi; v skladu s tem podpira s tem povezana usklajena prizadevanja v okviru večstranskih dialogov in dejavnosti delegacij EU, kot so misije za opazovanje volitev; poudarja, da je treba v tretjih državah okrepiti delo glavne svetovalke ESZD za vprašanja enakosti spolov za spodbujanje miru, varnosti in temeljnih svoboščin, tako da se zagotovi poseben proračun, namenjen področjem, za katera je pristojna; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da resnično neodvisna, pluralistična in dinamična civilna družba prispeva k razvoju in stabilnosti, zagotavlja krepitev demokracije, vključno z delitvijo oblasti, socialno pravičnostjo in spoštovanjem človekovih pravic, ter spodbuja preglednost, odgovornost in dobro upravljanje, zlasti z ukrepi za boj proti korupciji in ekstremizmu; poudarja pomembno in osrednjo vlogo, ki jo imajo zagovorniki človekovih pravic in nevladne organizacije pri spodbujanju in podpiranju uveljavljanja pravic, zapisanih v osrednjih mednarodnih pogodbah o človekovih pravicah, tudi z izvajanjem izobraževalnih programov in ozaveščanjem o dejavnostih mednarodnih organizacij; poudarja, kako pomembno je, da se izvajajo smernice EU o zagovornikih človekovih pravic in da lahko EU prek evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) tudi v prihodnje ustrezno podpira zagovornike človekovih pravic in nevladne organizacije, ko so najbolj ogroženi, zlasti tako da poskrbi za večjo zmogljivost mehanizma ProtectDefenders.eu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da je zagovornikom človekovih pravic pomembno zagotavljati nujno pomoč in da je treba pri ravnanju z vsemi zaporniki spoštovati mednarodne standarde; poudarja, da ga skrbi varnost zagovornikov človekovih pravic in da je treba storilce privesti pred sodišče; pozdravlja, da si Evropska ustanova za demokracijo stalno prizadeva spodbujati demokracijo in spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin v vzhodnem in južnem sosedstvu EU; priznava tveganja, s katerimi se soočajo zagovorniki človekovih pravic, vključno z zagovornicami človekovih pravic, ki se zaradi svojega spola soočajo s posebnimi tveganji in grožnjami, pa tudi okoljski aktivisti, ter poziva ESZD in države članice, naj jim v smernicah EU o zagovornikih človekovih pravic namenijo posebno pozornost; poudarja, da mora biti sodelovanje z organi tretjih držav glede zagovornikov človekovih pravic in civilne družbe na ravni EU dobro usklajeno, in izreka pohvalo posameznim pobudam, ki so jih države članice sprejele dodatno k ukrepom EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja, da EU aktivno sodeluje v Svetu OZN za človekove pravice, v katerem je pobudnica in sopobudnica resolucij, podaja izjave, posreduje v interaktivnih dialogih in razpravah ter poziva k posebnim zasedanjem o razmerah na področju človekovih pravic; priznava zaveze EU, da bo v okviru Sveta OZN za človekove pravice obravnavala razmere v posameznih državah; poudarja, kako pomembno je, da je EU vključena v dialoge in sodelovanje na področju človekovih pravic na večstranski ravni; v celoti podpira dejavnosti in prizadevanja Sveta OZN za človekove pravice v zvezi z zagovarjanjem človekovih pravic po vsem svetu; izraža priznanje delu Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice pod vodstvom Zejda Al Huseina; se veseli tesnega dialoga in aktivnega sodelovanja z novo imenovano visoko komisarko Michelle Bachelet; poziva Komisijo in države članice, naj bolj podpirajo delovanje njenega urada in posebne postopke; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ceni delo, ki so ga službe Komisije za človekove pravice, ESZD na sedežu in v delegacijah EU ter posebni predstavnik EU za človekove pravice Stavros Lambrinidis opravili v zvezi s povečanjem učinkovitosti, skladnosti in prepoznavnosti človekovih pravic v zunanji politiki EU, in želi spomniti na svoj poziv, naj ta mandat posebnega predstavnika postane stalen in naj v večji meri odgovarja za svoje delo; pozdravlja nedavni pristop v obliki pobude EU o pozitivnih izkušnjah na področju človekovih pravic, ki je osredotočena na primere dobre prakse, ki jih uporabljajo različne države; zato ponovno poziva, naj se spremeni mandat, da bi posebnemu predstavniku EU podelili pooblastilo za dajanje pobud in zagotovili ustrezna sredstva ter mu omogočili, da javno poroča o rezultatih obiskov tretjih držav in obvešča o stališču EU glede vprašanj v zvezi s človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja letno poročilo EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2017 in ugotavlja, da je bilo letos – kot je to v svojih prejšnjih poročilih zahteval Parlament – sprejeto mnogo bolj zgodaj; poziva Svet, naj si še naprej prizadeva, da bi ta letna poročila dokončal bolj zgodaj v letu; ga spodbuja, naj zagotovi, da bo naslednje letno poročilo sprejeto na podlagi ustreznega postopka posvetovanja; meni, da je letno poročilo nepogrešljivo orodje za nadzor politik EU na področju človekovih pravic in demokracije v svetu ter obveščanje in razpravo o teh politikah, ter poziva k njegovi javni promociji po vsem svetu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | priznava napredek, ki je bil dosežen v zvezi s postopkom in obliko poročila, a pričakuje, da bosta Svet in podpredsednica/visoka predstavnica v še večji meri upoštevala stališča iz ustreznih resolucij in/ali priporočil Parlamenta, da bi zagotovila tesnejše in učinkovitejše sodelovanje med institucijami EU pri vprašanjih v zvezi s človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponavlja, kako pomemben je pregled nad ključnimi pozitivnimi in negativnimi trendi za oceno učinkovitosti ukrepov EU; v zvezi s tem meni, da bi temeljitejše javno poročanje, ki bi po potrebi temeljilo zlasti na prednostnih nalogah in kazalnikih, med drugim opredeljenih v strategijah EU za posamezne države na področju človekovih pravic, prispevalo k večji doslednosti pri izvajanju določb o pogojenosti s človekovimi pravicami ter ocenjevanju in prilagajanju učinka politik EU na človekove pravice; poudarja, da je treba veljavne smernice EU spremljati in jih v celoti izvajati; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznava, da so dialogi EU o človekovih pravicah koristno orodje mešane diplomacije za spodbujanje človekovih pravic in demokracije v dvostranskih odnosih s tretjimi državami; a hkrati ugotavlja, da obstajajo trajne ovire pri doseganju konkretnih rezultatov s temi dialogi, kot je prevlada dvojnih standardov, in v zvezi s tem poziva, naj države članice zavzamejo bolj enotno stališče; poziva Komisijo in ESZD, naj poiščeta načine, kako bi dialogi o človekovih pravicah lahko postali učinkovitejši in koristnejši, in se – kadar ti dialogi niso konstruktivni – hitro odzoveta in jih dopolnita, pri tem pa uporabita politični dialog ali javno diplomacijo; spodbuja Komisijo in ESZD, naj povečata preglednost dialogov, tudi tako da bolj vključita akterje civilne družbe, ter uspešnost posameznega dialoga ocenita na podlagi jasnih referenčnih meril; poudarja, kako pomembno je, da EU v dialogih o človekovih pravicah izpostavlja posamezne primere ogroženih zagovornikov človekovih pravic in zahteva, da se zaprti zagovorniki izpustijo, tisti, ki so ogroženi, pa zaščitijo; poleg tega svetuje institucijam EU, naj uradnikom v delegacijah in osebju EU na vseh ravneh zagotovijo ustrezna sredstva in usposabljanje o človekovih pravicah in demokraciji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja, da morata biti akcijski načrt za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019 in njegov vmesni pregled iz leta 2017 vodilna instrumenta za ukrepe na področju človekovih pravic, in v zvezi s tem poudarja, da je treba predvideti zadostna sredstva in strokovno znanje, da bi ustrezno izvedli ključne prednostne naloge EU; poziva institucije in države članice EU, naj zagotovijo, da se bo sedanji akcijski načrt učinkovito in usklajeno izvajal, tudi tako da resnično sodelujejo z organizacijami civilne družbe; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU, naj svoje instrumente in politike v zvezi z institucionalnim razvojem in pravno državo okrepi ter vključi referenčna merila za zagotavljanje odgovornosti in preprečuje nekaznovanje kršitev človekovih pravic; poziva, naj se ustrezna sredstva učinkovito uporabijo, da bi še bolj spodbujali človekove pravice in demokracijo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | želi v zvezi s tem spomniti na ključno podporo, ki se v okviru EIDHR zagotavlja pri izvajanju strateškega okvira in akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo ter njenih smernic o človekovih pravicah in strategij za posamezne države ter zaradi katere lahko EU na tem področju bolj strateško ukrepa in ki je zagotovila odgovornost, prepoznavnost in učinkovitost; odločno poziva, naj se EIDHR v strukturo večletnega finančnega okvira 2021–2027 vključi kot ločen in neodvisen instrument, da se njegova jasna raznolikost v okviru večjega sklada za zunanje delovanje ne bi zmanjšala; močno spodbuja sodelovanje med instrumenti EU za zunanje financiranje, da bi se izognili podvajanju in prekrivanju ter pomagali opredeliti morebitne vrzeli in potrebe po financiranju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja, da bi lahko izkušnje, pridobljene z demokratično tranzicijo v okviru širitvene in sosedske politike, pozitivno prispevale k opredelitvi primerov dobre prakse, ki bi jih nato lahko uporabili za podpiranje in krepitev drugih procesov demokratizacije po vsem svetu; izraža prepričanje, da bi morala prenovljena evropska sosedska politika podpirati gospodarske, socialne in politične reforme, varovati človekove pravice in prispevati k vzpostavitvi pravne države, pri tem pa bi morale biti spoštovane zaveze EU partnerjem; ponavlja, da je spodbujanje človekovih pravic in demokracije v interesu tako partnerskih držav kot EU; poudarja, da je treba za učinkovito spodbujanje človekovih pravic v okviru odkritega dialoga, ki bo temeljil na medsebojnem razumevanju in zaupanju, okrepiti medparlamentarne odnose med EU in njenimi partnerskimi državami; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja delo svojega pododbora za človekove pravice (DROI), ki ohranja tesne delovne odnose z drugimi institucijami EU, posebnim predstavnikom EU, ESZD, civilno družbo, vključno z nevladnimi organizacijami, ter večstranskimi institucijami za človekove pravice; je seznanjen s tem, da je pododbor DROI leta 2017 pripravil tri poročila, ki so bila na plenarnem zasedanju sprejeta kot resolucije, in sicer o apatridnosti v južni in jugovzhodni Aziji (13), o obravnavanju kršitev človekovih pravic pri vojnih hudodelstvih in hudodelstvih zoper človečnost, tudi genocidu (14), ter o korupciji in človekovih pravicah v tretjih državah (15); |
| --- | --- |

17.

| 18. | predlaga, da se v prvem trimesečju leta 2019 ustanovi notranja projektna skupina, ki bi pregledala, kako so njegovi odbori z zunanjim mandatom in njegove delegacije za odnose s tretjimi državami v obdobju 2014–2019 spodbujale in vključevale človekove pravice; namerava na podlagi tega pregleda pripraviti priporočila za okrepljeno ukrepanje Parlamenta na področju človekovih pravic v naslednjem zakonodajnem obdobju, tudi v smislu nadziranja dejavnosti ESZD in Komisije, notranje institucionalne ureditve in vključevanja človekovih pravic v okviru svojih organov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da je mogoče z bolj pravočasnim razmislekom in ciljnim usmerjanjem in večjo učinkovitostjo nadgraditi vlogo resolucij v nujnih primerih na podlagi člena 135 Poslovnika za okrepitev človekovih pravic in demokracije; |
| --- | --- |

19.

Posebni izzivi na področju človekovih pravic

| 20. | izraža globoko zaskrbljenost, ker so se leta 2017 možnosti za delovanje civilne družbe postopno zmanjševale, in obžaluje, da so zagovorniki človekovih pravic, novinarji in nevladne organizacije prepogosto tarča nadlegovanja, ustrahovanja in nasilja, vključno z umori; je zaskrbljen zaradi ohranitve prepovedi potovanja za aktiviste za človekove pravice, ki se želijo udeležiti zasedanj Sveta OZN za človekove pravice v Ženevi in drugih mednarodnih institucij, te prepovedi ostro obsoja in zadevne vlade poziva, naj jih odpravijo; poudarja, da je nesprejemljivo, da je predstavnikom civilne družbe in medijev preprečeno, da bi sodelovali pri delu mednarodnih organov, in vztraja, da morajo biti temeljne človekove in politične pravice predstavnikov civilne družbe spoštovane; je zaskrbljen, ker so bili nekateri aktivisti za človekove pravice – po tem ko so bili zaslišani v mednarodnih institucijah – ob vrnitvi v svoje države pridržani; |
| --- | --- |

20.

| 21. | obžaluje, da lahko do globalno vse bolj razširjenega pojava vedno bolj omejenih možnosti za delovanje civilne družbe pride tudi v uveljavljenih demokracijah ter državah s srednjim in visokim dohodkom; poziva EU in njene države članice, naj vodijo z zgledom; obsoja zakonodajo, ki omejuje dejavnosti civilne družbe, npr. zaprtje nevladnih organizacij ali zamrznitev njihovih sredstev; poziva, naj se razveljavi zakonodaja, s katero se določajo zahteve, ki so samovoljne ali posegajo v delovanje nevladnih organizacij, vključno z določbami o omejitvah financiranja iz tujine; obsoja širjenje javnega diskurza, ki vse bolj spodkopava vlogo organizacij civilne družbe; poziva delegacije EU in diplomatska predstavništva držav članic, naj tudi v prihodnje spremljajo ter opozarjajo na primere kratenja svobode zbiranja in združevanja, tudi nalaganje različnih oblik prepovedi in omejitev organizacijam civilne družbe in njihovim dejavnostim ali spodbujanje lažnih nevladnih organizacij, ki jih financirajo nekatere vlade; jih spodbuja, naj še naprej aktivno podpirajo zagovornike človekovih pravic, tako da sistematično spremljajo sojenja, obiskujejo pridržane aktiviste in po potrebi podajo izjavo o posameznih primerih; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obsoja, da je bila svoboda medijev leta 2017 močno ogrožena, saj v skladu z letnim indeksom Novinarjev brez meja še nikoli prej ni bilo toliko napadov na medije kot leta 2017; poudarja, da je treba spoštovati načeli svobode mnenja in izražanja, kot sta določeni v členu 19 Splošne deklaracije o človekovih pravicah; ponavlja, kako pomembna je svoboda izražanja (na spletu in drugje) kot bistven element za delujoče demokratične družbe, saj spodbuja kulturo pluralizma, ki civilni družbi in državljanom daje moč, da od svojih vlad in nosilcev odločanja zahtevajo odgovornost, in v kateri se spodbuja spoštovanje pravne države; ostro obsoja grožnje, ustrahovanje in napade na novinarje, neodvisne medije, blogerje in žvižgače, pa tudi sovražni govor, zakone o obrekovanju in napeljevanje k nasilju, saj ogrožajo pravno državo in vrednote, na katerih temeljijo človekove pravice; poudarja, da je bilo leta 2017 aretiranih več sto miroljubnih protestnikov in novinarjev, od katerih so z mnogimi grdo ravnali in jih samovoljno pridržali, plačati pa so morali tudi visoke globe v sojenjih, pri katerih niso bili zagotovljeni minimalni postopkovni standardi; poziva EU, naj si v vseh svojih odnosih s tretjimi državami bolj prizadeva za varstvo pravice do svobode izražanja mnenja in izražanja; poudarja, kako pomembno je zagotoviti učinkovito in sistematično izvajanje smernic EU o svobodi izražanja na spletu in drugje ter redno spremljati njihov učinek; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja temeljni pomen akademske svobode kot človekove pravice, zaščitene z mednarodnimi pogodbami; ostro obsoja vsakršen napad na akademsko svobodo, kot so umori, prisilna izginotja, nasilje, zaprtje, prenehanje zaposlitve, napadi na čast in ugled ter nezakonit pregon; poudarja resnost vseh napadov na akademsko svobodo, saj je slednja bistvenega pomena za ustvarjanje pluralistične in demokratične družbe; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ostro obsoja, da se je leta 2017 toliko zagovornikov človekovih pravic soočalo z digitalnimi grožnjami, vključno z nepooblaščenim razkritjem podatkov zaradi zaplembe opreme, elektronskega nadzora in uhajanja podatkov; obsoja prakso spletnega nadzora in vdiranja v računalniške sisteme za namene zbiranja informacij, ki se lahko uporabijo v sodnih postopkih ali kampanjah obrekovanja; izraža globoko zaskrbljenost, ker se določene tehnologije z dvojno rabo vse pogosteje uporabljajo za kibernetski nadzor politikov, aktivistov, blogerjev in novinarjev; v zvezi s tem odločno poziva institucije EU, naj nujno in učinkovito posodobijo uredbo o nadzoru izvoza blaga z dvojno rabo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponovno zatrjuje, da sta neodvisnost sodstva in popolna preglednost upravnega sistema za pravosodje, v katerem morajo vsi akterji svojo vlogo opravljati pošteno in neodvisno, pogoja za razvoj demokratične države in pravno varstvo človekovih pravic; odločno obsoja vse poskuse omejevanja svobode sodnikov, tožilcev in odvetnikov ter vse oblike neposrednega in posrednega nasilja nad njimi; poziva EU, naj temu vidiku v okviru diplomatskih odnosov s tretjimi državami nameni kar največ pozornosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | priznava, da odprti internet in tehnološki napredek omogočata, da se kršitve človekovih pravic hitreje sporočajo; kritizira, da poskušajo nekatere vlade nadzirati orodja množične komunikacije, tudi internet; je zaskrbljen zaradi razširjenosti lažnih novic in dezinformacij, ki so jih leta 2017 ustvarili državni in nedržavni akterji in ki so prispevale k širjenju diskurza proti človekovim pravicam, omejevale dostop do brezplačnih, točnih in nepristranskih informacij, spodbujale nasilje, sovraštvo ali diskriminacijo določenih skupin ali posameznikov ter vplivale na izid volitev in tako ogrožale demokracije; v zvezi s tem poudarja, da mora EU oblikovati bolj pozitiven diskurz o človekovih pravicah, ostati neomajna v odnosu do vlad, ki podpirajo dezinformacije ali ogrožajo univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic, in si še bolj prizadevati za podporo svobodnih in neodvisnih medijev po vsem svetu; poudarja osrednjo vlogo, ki jo imajo izobraževanje, kultura, znanje in kritično razmišljanje v boju proti lažnim novicam in njihovem širjenju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj imenuje kibernetskega odposlanca EU, ki bo usklajeval diplomatska prizadevanja EU, da bi v svojih zunanjih politikah širila odprt, interoperabilen, varen in zanesljiv internet, kjer se spoštujejo človekove pravice in spodbujajo pravila za odgovorno ravnanje držav na spletu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ponovno zatrjuje, da je treba prek medverskega in medkulturnega dialoga brezpogojno krepiti svobodo misli, vesti, veroizpovedi in prepričanja, tudi svobodo verovati ali ne verovati, svobodo prakticirati ali ne prakticirati vere po lastni izbiri, svobodo opustiti ali spremeniti vero ter pa tudi pravice do verskega odpadništva in sprejetja ateističnih nazorov; obsoja diskriminacijo na podlagi misli, vesti, vere ali prepričanja in pregon etničnih in verskih skupin in vse napade nanje, do katerih je prišlo leta 2017; poziva, naj se prepreči, da bi se vera instrumentalizirala za politične namene; obžaluje, da poskušajo državni in nedržavni akterji svobodo misli, vesti, veroizpovedi in prepričanja ter svobodo zbiranja in izražanja omejiti – med drugim – tako da sprejemajo in izvajajo zakone o bogokletstvu; zahteva, da se sprejmejo dodatni ukrepi za zaščito verskih manjšin, nevernikov in ateistov, vključno z žrtvami zakonov o bogokletstvu; poziva EU in njene države članice, naj bolj sodelujejo v političnih razpravah za razveljavitev teh zakonov, okrepijo prizadevanja za izboljšanje spoštovanja svobode misli, vesti, veroizpovedi in prepričanja ter naj v odnosih s tretjimi državami spodbujajo medverski dialog in dialog med prepričanji; poziva Komisijo in ESZD, naj aktivno pomagata pri varnem in prostovoljnem vračanju oseb, ki so bile prisiljene zapustiti svoje domove, ker so jih zaradi vere ali prepričanja preganjali; poziva h konkretnim ukrepom za učinkovito izvajanje smernic EU o spodbujanju in varstvu svobode veroizpovedi ali prepričanja; podpira, da EU v Svetu OZN za človekove pravice in generalni skupščini OZN pri tematskih resolucijah o svobodi misli, vesti, veroizpovedi in prepričanja prevzema vodilno vlogo; podpira delo posebnega odposlanca EU za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU Jána Figela; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da je zelo obžalovanja vredno, da se mučenje, nečloveško ali poniževalno ravnanje in smrtna kazen v številnih državah po svetu še vedno izvajajo, in poziva EU, naj si bolj prizadeva za izkoreninjenje teh praks; meni, da so razmere v prostorih za pridržanje, vključno z dostopom do oskrbe in zdravil, in zaporih v vrsti držav zelo skrb vzbujajoče; pozdravlja, da je bilo 18. septembra 2017 uradno ustanovljeno Združenje za prepoved trgovine z izdelki za mučenje in da je bila ustanovljena usklajevalna skupina EU za preprečevanje mučenja, ki je zadolžena za spremljanje njegove ustanovitve; v zvezi s tem pozdravlja posodobitve zakonodaje EU o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo nečloveško ravnanje ali kaznovanje; ugotavlja, da se je v letu 2017 število usmrtitev, ki so bile izvedene po svetu, v primerjavi z letom 2016 zmanjšalo za 4 %; poziva države, ki še niso uvedle takojšnega moratorija za smrtno kazen, naj to storijo kot korak k njeni odpravi; meni, da se je nujno treba boriti proti vsem oblikam mučenja zapornikov in grdega ravnanja z njimi, tudi psihološkega mučenja, in si bolj prizadevati za zagotovitev spoštovanja ustreznega mednarodnega prava in odškodnine žrtvam; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ostro obsoja vse grozotne zločine in kršitve človekovih pravic, ki so jih zagrešili državni in nedržavni akterji, tudi tiste nad državljani, ki so mirno uveljavljali svoje človekove pravice; je zgrožen nad velikim obsegom zagrešenih zločinov, vključno z umori, mučenjem, posilstvi, suženjstvom in spolnim suženjstvom, novačenjem otrok vojakov, prisilnimi verskimi spreobrnitvami in sistematičnimi poboji pripadnikov določenih nacionalnih in etničnih manjšin; poziva EU in njene države članice, naj se borijo proti genocidom, zločinom proti človečnosti in vojnim zločinom ter zagotovijo, da bodo njihovi storilci privedeni pred sodišče; poziva EU, naj podpira organizacije in preiskovalne skupine OZN, ki digitalno ali kako drugače zbirajo, hranijo in varujejo dokaze za kazniva dejanja, ki so jih zagrešile strani, vpletene v te konflikte, da se olajša njihov pregon na mednarodni ravni; ugotavlja, da spletne platforme v okviru odstranjevanja teroristične vsebine in propagande brišejo video dokaze, povezane z morebitnimi vojnimi zločini; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podpira ključno vlogo Mednarodnega kazenskega sodišča v zadevah, v katerih zadevne države ne morejo ali nočejo izvajati svoje pristojnosti; poziva EU in njene države članice, naj mu zagotavljajo diplomatsko in finančno pomoč; poziva EU in njene države članice, naj vse države članice OZN spodbujajo k ratifikaciji in izvajanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča in je zaskrbljen, ker nekatere odstopajo od statuta ter grozijo, da bodo to storile; vse podpisnice Rimskega statuta poziva tudi, naj se usklajujejo in sodelujejo z Mednarodnim kazenskim sodiščem; poziva vse države članice, naj ratificirajo spremembe iz Kampale o kaznivem dejanju agresije in naj „grozodejstva“ dodajo na seznam kaznivih dejanj, za katera ima EU pristojnost; poudarja pomen drugih glavnih mehanizmov za boj proti nekaznovanosti, tudi uporabe splošne sodne pristojnosti, in poziva države članice EU, naj sprejmejo ustrezno zakonodajo; v zvezi s tem opozarja, da morajo vsi ukrepi temeljiti na pravicah žrtev; ponovno poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj imenuje posebnega predstavnika EU za mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravosodje s pooblastili za spodbujanje, uveljavljanje in zastopanje zavezanosti EU boju proti nekaznovanju; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja prizadevanja EU, da bi podprla vzpostavitev mednarodnega, nepristranskega in neodvisnega mehanizma, s katerim želi OZN v Siriji pomagati pri preiskavi resnih zločinov; poudarja, da je treba podoben neodvisen mehanizem vzpostaviti tudi v drugih državah; poziva EU in države članice, naj prispevajo sredstva za vzpostavitev tega mehanizma, če tega še niso storile; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponovno poudarja, da lahko države zaradi kršenja mednarodnih pogodb, kot je konvencija Združenih narodov proti mučenju, začnejo postopek proti drugim državam pred Meddržavnim sodiščem, da bi se določila odgovornost države kot sredstvo za posredno ugotavljanje kazenske odgovornosti posameznikov v poznejši fazi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | globoko obžaluje nespoštovanje mednarodnega humanitarnega prava in zelo ostro obsoja smrtonosne napade, pri katerih so bili v letu 2017 v oboroženih spopadih po svetu alarmantno pogosto napadeni bolnišnice, šole in drugi civilni cilji; meni, da je treba mednarodno obsodbo teh napadov podpreti z neodvisnimi preiskavami in dejansko odgovornostjo; izreka pohvalo humanitarnim delavcem za delo, ki ga opravljajo pri zagotavljanju humanitarne pomoči; poziva države članice, institucije EU in podpredsednico/visoko predstavnico, naj zagotovijo, da se politike in ukrepi EU, ki se nanašajo na mednarodno humanitarno pravo, oblikujejo usklajeno in učinkovito, ter naj pri obravnavi te zadeve uporabijo vse instrumente, ki jih imajo na voljo; ugotavlja, da bi morale EU in njene države članice zagotoviti podrobnejše poročanje o izvajanju smernic o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava v specifičnih konfliktih situacijah, zlasti letno poročilo EU o človekovih pravicah in demokraciji; poziva mednarodno skupnost, naj vzpostavi instrumente za skrajšanje časa med opozorilom in odzivom, da bi preprečila pojav, ponoven pojav in stopnjevanje nasilnih konfliktov, na podoben način kot sistem EU za zgodnje opozarjanje; poziva EU in njene države članice, naj povečajo finančno podporo za humanitarno in razvojno pomoč; ugotavlja, da se je uradna razvojna pomoč od leta 2016 do leta 2017 zmanjšala za 2,4 %, uradna razvojna pomoč pa ne dosega cilja 0,7 % BND; |
| --- | --- |

34.

| 35. | želi spomniti na svojo resolucijo z dne 27. februarja 2014 o uporabi oboroženih brezpilotnih letal (16); izraža močno zaskrbljenost zaradi uporabe oboroženih brezpilotnih letal zunaj mednarodnega pravnega okvira; ponovno poziva EU, naj nujno razvije pravno zavezujoč okvir za uporabo oboroženih brezpilotnih letal, da bi zagotovila, da države članice – v skladu s svojimi pravnimi obveznostmi – ne bodo zagrešile nezakonitih načrtnih ubojev ali olajšale takšnih ubojev s strani drugih držav; poziva Komisijo, naj Parlament ustrezno obvešča o uporabi sredstev EU za vse raziskovalne in razvojne projekte, povezane z izgradnjo brezpilotnih letal; poziva, naj se izvedejo ocene vpliva na človekove pravice v zvezi z nadaljnjimi projekti razvoja brezpilotnih letal; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice, naj razširijo ureditev EU in med omejevalne ukrepe vključijo sistem sankcij EU za kršenje človekovih pravic, podoben Magnitskijevemu zakonu, da bodo lahko odločitve o sankcijah zunanje in varnostne politike temeljile na hudih kršitvah človekovih pravic; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice, naj si prizadevajo za mednarodno prepoved orožnih sistemov brez človeškega nadzora nad uporabo sile, kar je Parlament že večkrat zahteval, ter naj v okviru priprav na ustrezne seje na ravni OZN nujno oblikujejo in sprejmejo skupno stališče o avtonomnih orožnih sistemih, na ustreznih forumih nastopajo enotno in delujejo v skladu s tem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da korupcija spodkopava pravno državo, demokracijo in konkurenčnost gospodarstva ter ogroža človekove pravice; poudarja, da je treba podpirati zagovornike človekovih pravic in prijavitelje nepravilnosti, ki se borijo proti korupciji; poziva k izboljšanju protikorupcijskih mehanizmov in praks, na primer v obliki uvedbe sankcij za posameznike in države, ki storijo huda kazniva dejanja korupcije; poziva ESZD in Komisijo, naj skupaj načrtujeta programe v zvezi s človekovimi pravicami in bojem proti korupciji, zlasti pobude za izboljšanje preglednosti, boj proti nekaznovanju, krepitev protikorupcijskih agencij ter večjo preglednost in sledljivost uporabe evropskih skladov; poziva Komisijo, naj se pogaja o določbah za boj proti korupciji v prihodnjih trgovinskih sporazumih; opozarja na priporočila o korupciji in človekovih pravicah, podana v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2017 o korupciji in človekovih pravicah v tretjih državah (17), ter poziva k nadaljnjemu ukrepanju institucij EU in držav članic; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je zaskrbljen zaradi uničevanja, nezakonitega plenjenja in vandaliziranja znamenitosti kulturne dediščine ter odločno podpira iskanje dejstev, zaščito dediščine in pobude za reševanje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, kako pomembne so za demokratične procese svobodne in pravične volitve, ter je zaskrbljen zaradi vedno večjega števila nezakonitih volitev po svetu; opozarja, da so neodvisni mediji in raznolikost mnenj bistveni za izvedbo svobodnih in poštenih volitev; poziva EU, naj ne priznava rezultatov prirejenih ali ponarejenih volitev in naj uporabi vsa razpoložljiva diplomatska, gospodarska in politična orodja, da bi ohranila verodostojnost volitev po svetu in države prisilila k izpolnjevanju meril za svobodne in poštene volitve; meni, da je podpora, ki jo EU zagotavlja za volilne procese in demokracijo po svetu – njene misije za opazovanje volitev in z njimi povezani nadaljnji ukrepi, njena pomoč pri volitvah in zlasti dejavna vloga Parlamenta v zvezi s tem – izjemnega pomena; poudarja pomen opazovanja volitev v okviru miroljubnega demokratičnega prehoda, krepitve pravne države, političnega pluralizma in povečevanja udeležbe žensk v volilnih procesih ter preglednosti in spoštovanja človekovih pravic; opozarja na pomen vključevanja lokalnih organizacij civilne družbe v postopek spremljanja volitev in v izvajanje priporočil, ki so jih izdale misije za opazovanje volitev; meni, da se z vmešavanjem v volitve drugih držav preko kibernetskih operacij krši pravica ljudi do svobodne izvolitve njihovih predstavnikov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja, da je EU podpisala Istanbulsko konvencijo, in poudarja, da je treba z vsemi sredstvi preprečevati nasilje nad ženskami in se boriti proti njemu, vključno z nasiljem v družini; od držav članic, ki tega še niso storile, zahteva, naj to konvencijo čimprej ratificirajo in uveljavijo; v zvezi s tem podpira skupno pobudo EU in OZN, imenovano Spotlight; poziva države, naj okrepijo svojo zakonodajo, da bi čim prej odpravile nasilje na podlagi spola, pohabljanje ženskih spolovil in spolno nasilje; opozarja, da je nasilje nad ženskami globoko zakoreninjeno v neenakosti med spoloma in ga je zato treba celovito obravnavati ter poudarja pomen socialnih storitev in varstva; poudarja, da je za oblikovanje učinkovite zakonodaje in strategij za boj proti nasilju na podlagi spola nujno potrebna zanesljiva statistika o razširjenosti in posledicah vseh vrst nasilja nad ženskami ter vzrokih zanj; zato poziva EU, naj državam pomaga izboljšati zbiranje podatkov na tem področju in izpolnjevati mednarodne obveznosti; poziva EU, naj sodeluje z drugimi državami, da bi pospešila financiranje in načrtovanje programov za preprečevanje spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola po vsem svetu in za odzivanje nanj; obsoja vse oblike telesnega, spolnega in psihološkega nasilja ter izkoriščanja, množična posilstva, trgovino z ženskami in kršenje spolnih in reproduktivnih pravic žensk; poudarja, da bi bilo treba vsem ženskam zagotoviti ustrezno, cenovno dostopno zdravstveno varstvo in splošno spoštovanje spolnih in reproduktivnih pravic ter dostop do teh pravic in do izobraževanja o njih ter da bi moralo biti vsem ženskam omogočeno, da sprejemajo svobodne in odgovorne odločitve o svojem zdravju, telesu ter spolnem in reproduktivenem življenju; poudarja, da je izobraževanje bistveno orodje za boj proti diskriminaciji in nasilju nad ženskami in otroki; obsoja ponovno uvedbo pravila o globalni prepovedi („global gag rule“); |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da mora EU ostati zavezana polnemu izvajanju obveznosti in zavez glede pravic žensk, določenih v Konvenciji o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW), pekinških izhodiščih za ukrepanje in akcijskem programu Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju, ter da mora spoštovati rezultate svojih konferenc o pregledu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opozarja, da je bilo avgusta 2017 izdano prvo letno poročilo o izvajanju akcijskega načrta II za leto 2016 o enakosti spolov za obdobje 2016–2020 (GAP II), v katerem je poudarjenih več pozitivnih trendov na področju spreminjanja življenj deklet in žensk z zagotavljanjem njihove telesne in psihološke integritete, spodbujanjem njihovih ekonomskih in socialnih pravic ter krepitvijo njihovega glasu in udejstvovanja; verjame, da bi morala EU nadaljevati vključevanje podpore za ženske v okviru operacij skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), preprečevanja konfliktov in obnove po konfliktu; znova izraža pomen resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000) z dne 31. oktobra 2000 o ženskah, miru in varnosti; poudarja, da je večja vključenost javnega in zasebnega sektorja bistvena za spoštovanje pravic žensk in njihovo udejstvovanje v javnih in zasebnih institucijah, pri političnem odločanju, v gospodarstvu ter v mirovnih procesih; poudarja tudi, da ima podjetništvo pomembno vlogo pri krepitvi pravic žensk; poziva Komisijo, naj prevzame pobudo pri obravnavi spolnega izkoriščanja in zlorabljanja v humanitarnih sektorjih in sektorjih razvojne pomoči, saj bi morali v teh sektorjih veljati najvišji standardi obveznosti in odgovornosti v zvezi z njihovim delom; poudarja, da je pomembno pregledati in okrepiti varovalne postopke ter pravila delovanja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva ESZD, naj zagotovi, da bo v svoje politike vključila rezultate 62. zasedanja Komisije za položaj žensk, ki bodo poskrbeli za nov zagon pri spodbujanju enakosti spolov in krepitev vloge žensk in deklic na podeželju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, kako pomembno je, da postaneta izobraževanje in usposabljanje na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter družboslovja dostopna ženskam in dekletom, pri čemer je treba poseben poudarek nameniti razvoju njihovih talentov in znanj ter povečanju njihove udeležbe na teh področjih; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo, naj prouči načine in sredstva za enostranski pristop EU h konvenciji UNCRC, saj so jo ratificirale vse države članice EU, primarno in sekundarno pravo EU pa vsebuje vsebinske določbe glede varstva otrokovih pravic; poziva države, ki še niso ratificirale konvencije UNCRC, naj to nemudoma storijo; pozdravlja, da so bile sprejete revidirane smernice EU za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic, in poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo vključeni vsi otroci, tudi najbolj marginalizirani in tisti, ki so v ranljivem položaju; poudarja, da so otroci pogosto žrtve določenih vrst zlorab, kot so poroke otrok, otroška prostitucija, uporaba otrok vojakov, pohabljanje spolovil, delo otrok in trgovanje z otroki, zlasti v humanitarnih krizah in oboroženih spopadih, in jih je zato treba dodatno ščititi; poziva EU, naj sodeluje s tretjimi državami, da bi odpravili prezgodnje, otroške in prisilne poroke z določitvijo 18 let kot minimalno starostjo za poroko, zahtevo po preverjanju starosti obeh zakoncev in njihove polne in svobodne privolitve, uvedbo obvezne registracije porok ter zagotavljanjem spoštovanja teh pravil; poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje EU pri obravnavanju zaščite otrok, zlasti mladoletnikov brez spremstva, ter posebno pozornost nameniti izobraževanju in psihosocialni podpori; poziva k ustreznemu izvajanju smernic za zaščito šol in univerz pred vojaško uporabo med oboroženimi spopadi; poziva k takojšnji rešitvi vprašanja otrok brez državljanstva v Evropski uniji in zunaj nje, zlasti tistih, rojenih zunaj matične države staršev, in otrok migrantov, v skladu z mednarodnim pravom; poziva EU in njene države članice, naj pripravijo akcijski načrt za ukinitev pridržanja otrok zaradi njihovega statusa migranta, v skladu z Newyorško deklaracijo za begunce in migrante; opozarja na pravico do posebnega varstva v največji koristi otroka; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva, naj EU in njene države članice zagotovijo preglednost in spremljanje, kar zadeva sredstva, ki jih tretje države prejmejo za sodelovanje na področju migracij, in naj zagotovijo, da takšno sodelovanje ne neposredno ali posredno koristi varnostnim, policijskim in pravosodnim sistemom, vpletenim v kršitve človekovih pravic v tem smislu; poudarja, da je mogoče razvojno sodelovanje ločiti od sodelovanja pri ponovnem sprejemu in upravljanja migracij; je zaskrbljen zaradi možne instrumentalizacije zunanje politike EU kot „upravljanja migracij“ in poudarja, da mora biti vsak poskus sodelovanja s tretjimi državami, vključno z državami izvora in tranzita, na področju migracij tesno povezan z izboljšanjem razmer na področju človekovih pravic v teh državah in v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah; izraža globoko zaskrbljenost zaradi velikega števila beguncev, migrantov in notranje razseljenih oseb, ki so žrtve hudih kršitev človekovih pravic, konfliktov, preganjanja, neuspešnega upravljanja ter mrež, ki se ukvarjajo s trgovino z ljudmi in tihotapstvom, in solidarnost z njimi; poudarja, da je treba nujno obravnavati temeljne vzroke migracijskih tokov in torej obravnavati zunanjo razsežnost pojava migracij, tudi z iskanjem trajnostnih rešitev za konflikte in gospodarsko nerazvitost, v našem sosedstvu in po svetu, z razvijanjem sodelovanja in partnerstva z vpletenimi tretjimi državami, ki spoštujejo mednarodno pravo, zagotavljajo spoštovanje človekovih pravic ter ohranjajo verodostojnost EU v državah EU in zunaj njih; poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo humanitarno pomoč na področjih izobraževanja, namestitve, zdravstva in drugih področjih, na katerih migranti in begunci potrebujejo podporo, ter k pravilnemu izvajanju politik vračanja; opozarja, da mora EU spodbuditi te države, da podpišejo Protokol proti nezakonitemu tihotapljenju migrantov po kopnem, morju in zraku; ugotavlja, da je OZN navedla, da je leta 2017 približno 258 milijonov oseb živelo v državi, ki ni država, v kateri so se rodili; poziva Komisijo, naj v okviru svojih politik še naprej prednostno obravnava varstvo in spodbujanje pravic migrantov in beguncev; vztraja, da je treba razviti in bolje izvajati okvire za zaščito migrantov in beguncev, in sicer z zagotavljanjem varnih in zakonitih poti za migrante ter z izdajanjem humanitarnih vizumov; poziva Parlament, naj ima nadzor nad migracijskimi sporazumi; obžaluje poskuse oviranja, omadeževanja ali celo kriminalizacije humanitarne pomoči in vztraja, da so potrebne večje iskalne in reševalne zmogljivosti za ljudi v stiski na morju ali kopnem, da bi izpolnili naše osnovne obveznosti po mednarodnem pravu; poudarja, da je število ljudi, ki bivajo v državi članici z državljanstvom države, ki ni članica EU, 1. januarja 2017 znašalo 21,6 milijona oziroma 4,2 % prebivalcev EU-28; poziva države članice, naj začnejo resen dialog za vzpostavitev skupnega vključujočega razumevanja, deljenih odgovornosti in enotnih namer v zvezi z migracijami; pozdravlja pobudo OZN o globalnem dogovoru o varnih, urejenih in zakonitih migracijah in globalni dogovor o beguncih UNHCR ter osrednjo vlogo, dodeljeno človekovim pravicam v teh paktih; |
| --- | --- |

47.

| 48. | obžaluje, da še vedno obstaja trgovina z ljudmi; poudarja, da trgovina z ljudmi spremeni ljudi v tržno blago ter je ena najhujših oblik kršitev človekovih pravic; v zvezi s tem poudarja, kako pomemben je dosleden pristop k notranji in zunanji razsežnosti politik EU za boj proti trgovini z ljudmi na vseh ravneh; poziva EU in države članice, naj okrepijo sodelovanje s tretjimi državami, da bi raziskale vse faze trgovine z ljudmi, vključno z vsemi oblikami izkoriščanja oseb, zlasti žensk in otrok, kot so trgovina z organi, prisilno delo in spolno izkoriščanje, ter naj sodelujejo z OZN in civilno družbo na tem področju; poziva k jasnim načelom in pravnim instrumentom za obravnavo kršitev človekovih pravic, povezanih z nadomestnim materinstvom; izraža resno zaskrbljenost, saj so migranti in begunci, zlasti ženske in otroci, zelo izpostavljeni izkoriščanju, tihotapljenju in trgovini z ljudmi, med drugim na migracijskih žariščnih točkah; poudarja, da je treba spodbujati politike, ki se osredotočajo na žrtve, preprečevati in zmanjševati to vrsto kriminala ter dobiček, ki izhaja iz trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | spodbuja vse države, tudi države članice, in EU, naj sodelujejo pri pogajanjih za sprejetje pravno zavezujoče mednarodne listine o človekovih pravicah za nadnacionalne družbe in druga podjetja, tako da dejavno sodelujejo v okviru odprte medvladne delovne skupine, ustanovljene na ravni OZN; ponovno vztraja, da je potrebno hitro izvajanje vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, zlasti kar zadeva tretji steber o dostopu do pravnih sredstev; priznava velik pomen globalnega dogovora OZN ter nacionalnih akcijskih načrtov za podjetništvo in človekove pravice; poudarja, kako pomemben je akcijski načrt EU za podjetništvo in človekove pravice, ter poziva Komisijo, naj pospeši njegovo pripravo, da bi dosegla popolno izvajanje vodilnih načel OZN; spodbuja vsa podjetja, vključno s podjetji s sedežem v EU, k izvajanju primerne skrbnosti in znova poudarja pomen spodbujanja družbene odgovornosti podjetij in vodilne vloge evropskih podjetij pri spodbujanju mednarodnih standardov podjetništva in človekovih pravic; poziva vse države, naj učinkovito in hitro začnejo izvajati vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter zagotovijo, da podjetja v njihovih jurisdkcijah spoštujejo človekove pravice in socialne delovne standarde; spodbuja vse države, naj ukrepajo proti podjetjem, ki uporabljajo surovine ali drugo blago s konfliktnih območij; ponovno poziva, naj se v sporazume med EU in tretjimi državami vključijo pravila o odgovornosti podjetij za kršitve človekovih pravic; poudarja, da bi bilo treba žrtvam kršitev človekovih pravic zagotoviti primeren in učinkovit dostop do pravnih sredstev; ponovno potrjuje, da je nujno treba obravnavati kršitve človekovih pravic in korupcijo podjetij, ko se pojavijo, ter zagotoviti, da se lahko od storilcev terja odgovornost; obžaluje, da Komisija ni ukrepala v skladu s pozivi iz resolucije Parlamenta z dne 25. oktobra 2016 o odgovornosti gospodarskih družb za hude kršitve človekovih pravic v tretjih državah (18); poziva k zavezujočim ukrepom za industrijski sektor za izkoreninjenje dela otrok in preprečevanje kršitev človekovih pravic; poziva Komisijo, naj ustanovi medinstitucionalno projektno skupino o podjetništvu in človekovih pravicah ter preuči pobudo o dolžnosti skrbnega ravnanja na ravni EU; |
| --- | --- |

49.

| 50. | želi spomniti, da se je EU zavezala, da bodo človekove pravice in demokracija osrednji element v njenih odnosih s tretjimi državami; zato poudarja, da je treba spoštovanje načel človekovih pravic in demokracije, vključno z izvajanjem klavzul o pogojenosti s človekovimi pravicami v mednarodnih sporazumih, podpreti v vseh politikah EU z zunanjo razsežnostjo, vključno s trgovinsko politiko; poudarja vlogo, ki jo imajo lahko trgovinski odnosi pri spodbujanju rasti v državah v razvoju in pri ohranjanju njihovih lokalnih trgov; ugotavlja, da bi morali podpora demokratičnim sistemom in prizadevanja za svobodo narodov biti še naprej vodilna načela za gospodarske interese EU; opozarja, da je usklajenost politike bistvena za razvoj in poudarja pomen vključevanja človekovih pravic v trgovinsko in razvojno politiko v vseh njenih fazah; poziva EU, naj zagotovi, da blago, ki kroži na njenem ozemlju v okviru sistemov certificiranja etičnosti, ni povezano s prisilnim delom in delom otrok, poziva k uvedbi instrumenta, posebej načrtovanega za spremljanje in krepitev politike enakosti spolov v trgovinskih sporazumih; pozdravlja programe, projekte in financiranje EU v tretjih državah in poudarja, da je treba oceniti in preprečiti vse kršitve z vzpostavitvijo mehanizma za pritožbe za posameznike in skupine; |
| --- | --- |

50.

| 51. | meni, da so trgovinske sheme za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (GSP+) eden glavnih instrumentov trgovinske politike EU za spodbujanje demokracije, človekovih pravic, trajnostnega razvoja in okoljskih standardov v odnosu do tretjih držav; poziva Komisijo, naj pregleda in bolje spremlja sheme GSP+, da bi zagotovila, da države upravičenke spoštujejo standarde na področju človekovih pravic; poudarja, da bi si morala Komisija v okviru pregleda sheme GSP+ prizadevati za povečanje preglednosti in odgovornosti tega mehanizma in vzpostaviti jasne postopke za smiselno in okrepljeno sodelovanje organizacij civilne družbe ter izvajati učinkovite ocene učinka na človekove pravice pred dodelitvijo trgovinskih preferencialov in med izvajanjem; poziva k možnosti vključitve Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča na seznam konvencij, potrebnih za status GSP+; poziva Komisijo, naj še naprej financira pobude civilne družbe, s katerimi se spremlja izvajanje te sheme; poudarja, da je pomembno izvajati oblike sodelovanja, ki bi omogočale gospodarski in socialni razvoj tretjih držav, s posebnim poudarkom na potrebah njihovih prebivalcev; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva vse države članice, naj dosledno upoštevajo kodeks ravnanja EU glede izvoza orožja, zlasti pa naj ustavijo vso dobavo orožja ter nadzorne in obveščevalne opreme in materiala, ki bi jih vlade lahko uporabile za zatiranje človekovih pravic in napade na civiliste; poudarja, da svetovna trgovina z orožjem in vojnim materialom prispeva k njuni uporabi v številnih konfliktih v tretjih državah; poudarja, da so nekatere države članice EU med največjimi svetovnimi izvoznicami orožja, in meni, da je nujno treba izvajati in krepiti mednarodne standarde za prodajo orožja na svetovni ravni; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ostro obsoja vse oblike diskriminacije, vključno z diskriminacijo na podlagi rase, religije, kaste ali podobnih sistemov podedovanega statusa, spolne usmerjenosti in spolne identitete, invalidnosti ali katerega koli drugega statusa; je zaskrbljen zaradi številnih manifestacij rasizma, ksenofobije in drugih oblik nestrpnosti ter ker najbolj ranljive skupine, kot so etnične, jezikovne in verske manjšine, invalidi, skupnost LGBTI, ženske in otroci, niso politično zastopane; poziva EU, naj si bolj prizadeva za to, da brez razlikovanja odpravi vse oblike diskriminacije ter prek dialogov o človekovih pravicah in političnih dialogov, dela delegacij EU ter javne diplomacije spodbuja ozaveščanje, kulturo strpnosti in vključevanja ter posebno zaščito najbolj ranljivih skupin; poziva vse države, naj poskrbijo za to, da bodo njihove institucije na področjih, ki so v njihovi pristojnosti, zagotavljale učinkovito pravno varstvo; poudarja, kako pomembno je oblikovati strategije izobraževanja v šolah, da otroci postanejo ozaveščeni in pridobijo orodja, ki jih potrebujejo za prepoznavanje vseh oblik diskriminacije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da je treba načelo splošne dostopnosti in pravice invalidov verodostojno vključiti v vse ustrezne politike EU, tudi na področju razvojnega sodelovanja, ter poudarja preskriptivno in horizontalno naravo tega vprašanja; poziva EU, naj v svoje politike zunanjega delovanja in razvojne pomoči vključi boj proti diskriminaciji na podlagi invalidnosti; poziva vlade tretjih držav, naj pregledajo celotno zakonodajo, da bi jo uskladili s Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov; poziva vse države, naj ratificirajo Konvencijo o pravicah invalidov in ponovno poudarja pomen njenega učinkovitega izvajanja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja udeležbo EU in njenih držav članic na osmi seji Odprte delovne skupine OZN o staranju ter zlasti njihov skupni prispevek in skupne izjave o enakosti, nediskriminaciji, nasilju, zlorabah in zanemarjanju starejših; ostaja zaskrbljen zaradi razširjenosti starostne diskriminacije in drugih ovir pri uresničevanju človekovih pravic starejših; poziva EU in države članice, naj v celoti podprejo proces delovne skupine, med drugim tako, da dodelijo in/ali podprejo dodelitev ustreznih virov za njeno delovanje, ter naj se odzovejo na prihodnje pozive k oddaji prispevkov in se pri tem posvetujejo s starejšimi in jih vključijo v njihovo pripravo, pa tudi vključijo starejše v ustrezne delegacije; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pozdravlja dejavno sodelovanje EU na srečanju, namenjenemu pregledu regionalne izvedbene strategije za Evropo za Madridski mednarodni akcijski načrt o staranju, ki je potekalo v Lizboni leta 2017; poudarja, da lahko Madridski mednarodni akcijski načrt o staranju bistveno prispeva k boljšemu uresničevanju pravic starejših; |
| --- | --- |

56.

| 57. | obsoja samovoljno pridržanje, mučenje, preganjanje in uboje oseb LGBTI; je seznanjen s tem, da lahko spolna usmerjenost in spolna identiteta povečata tveganja za diskriminacijo, nasilje in preganjanje; ugotavlja, da se osebe LGBTI zaradi svoje spolne usmerjenosti v številnih državah po svetu še vedno soočajo s preganjanjem in nasiljem; obsoja kršitve nedotakljivosti telesa pri ženskah in manjšinskih skupinah, na primer pohabljanje spolnih organov žensk in interseksualcev; ugotavlja, da 72 držav še vedno kriminalizira istospolne odnose in da 13 od teh držav za istospolne odnose predvideva smrtno kazen; te države poziva, naj svojo zakonodajo nemudoma spremenijo; pozdravlja prizadevanja EU za izboljšanje pravic in pravnega varstva oseb LGBTI; poziva delegacije EU in veleposlaništva držav članic, naj v celoti izvajajo smernice EU za LGBTI; poziva Komisijo, naj pripravi letna poročila o izvajanju sklepov Sveta v zvezi s tem; ugotavlja, da je po oceni prvega leta izvajanja akcijskega načrta za enakost spolov za obdobje 2016–2020 (GAP II) ena tretjina delegacij spodbujala človekove pravice oseb LGBTI; |
| --- | --- |

57.

| 58. | obsoja stalne kršitve človekovih pravic oseb, ki so izpostavljene kastni hierarhiji in kastnemu razlikovanju, segregaciji in kastnim oviram, tudi onemogočanju dostopa do zaposlitve, pravnega sistema in drugih osnovnih človekovih pravic; je globoko zaskrbljen zaradi posledične institucionalizirane diskriminacije in grozljive pogostosti nasilnih dejanj, ki izvirajo iz kastnega sistema; poziva EU in njene države članice, naj okrepijo prizadevanja ter na ravni OZN in delegacij podprejo pobude za odpravo kastnega razlikovanja; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja pomen nadaljnjega izvajanja politik enakosti, ki vsem nacionalnim ali etničnim, verskim in jezikovnim manjšinam ter domorodnim ljudstvom omogočajo, da uveljavljajo svoje temeljne pravice; pozdravlja resolucijo Generalne skupščine OZN 71/178 z dne 19. decembra 2016 o pravicah domorodnih ljudstev, v kateri je leto 2019 razglašeno za mednarodno leto domorodnih jezikov; opozarja, da je po besedah posebnega poročevalca za pravice domorodnih ljudstev v zadnjih letih opaziti zaskrbljujoče povečanje diskriminacije, števila napadov in groženj, usmerjenih na domorodna ljudstva, ter kriminalizacijo in ubijanje tistih, ki branijo svojo zemljo, ozemlja in vire, zlasti žensk; poudarja, da mora EU zagotoviti zaščito teh zagovornikov in da se bodo zločini raziskali, storilci pa zanje odgovarjali; poziva EU in države članice, naj si prizadevajo za popolno priznavanje, varstvo in spodbujanje pravic domorodnih ljudstev; poziva države, naj ratificirajo določbe konvencije MOD št. 169 o domorodnih ljudstvih in plemenih; |
| --- | --- |

59.

| 60. | je seznanjen s številnimi prednostmi, ki jih prinaša internet; a je hkrati zaskrbljen, ker veliki komercialni operaterji, ne da bi uporabnike o tem v celoti obvestili in/ali pridobili njihovo privolitev, za namene trženja množično zbirajo njihove osebne podatke, ki bi se potem lahko uporabili na potencialno škodljive načine, na primer za prispevanje k zatiranju zagovornikov človekovih pravic, poseganje v svobodo izražanja ter vplivanje na izid volitev in politično odločanje; poziva podjetja, dejavna na področju podatkov, naj opravijo ocene v zvezi s človekovimi pravicami; obžaluje poslovne modele, ki temeljijo na kršitvah človekovih pravic, in poziva, naj se osebni podatki zbirajo ob spoštovanju predpisov o varstvu podatkov in človekovih pravic; poziva mednarodno skupnost, tudi EU in njene države članice, naj nujno okrepijo in izvajajo učinkovito zakonodajo na tem področju; |
| --- | --- |

60.

| 61. | priznava, da terorizem in radikalizacija predstavljata akutno nevarnost za demokracijo in človekove pravice ter s tem povzročata škodo družbi, ter obžaluje, da so bili tarča napadov, ki so bili izvedeni v letu 2017, pogosto prav posamezniki ali skupine, ki te vrednote poosebljajo; odločno obsoja dejstvo, da je bilo leta 2017 po svetu izvedenih več kot 1 000 terorističnih napadov, zaradi katerih je umrlo približno 6 123 ljudi; podpira prizadevanja EU za preprečevanje terorizma in radikalizacije ter boj proti njima, vključno s pobudami in mrežami na ravni EU, kot je mreža za ozaveščanje o radikalizaciji, a hkrati ponavlja, da morajo biti vsa prizadevanja v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah; opozarja, da je izobraževanje osrednji instrument za boj proti radikalizaciji; poudarja, da je treba žrtvam terorizma nameniti posebno pozornost in jim nuditi posebno podporo, vključno s psihološko podporo, individualno oceno posamezne žrtve, pravno pomočjo, dostopom do sodnega varstva, prevajanja in tolmačenja ter splošnih učinkovitih storitev za podporo žrtvam; poudarja, da morajo protiteroristične strategije spoštovati pravno državo in zagotavljati spoštovanje človekovih pravic; priporoča, da bi sodelovanje s tretjimi državami na področju protiterorističnih vprašanj vključevalo podrobno oceno tveganj za temeljne svoboščine in človekove pravice ter zaščitne ukrepe v primeru kršitev; poziva Komisijo, naj prek svojih kanalov in agencij izboljša izmenjavo in usklajevanje informacij za hitro preprečevanje in odkrivanje terorističnih groženj ter privedbo odgovornih pred sodišče; |
| --- | --- |

61.

| 62. | želi spomniti, da so sankcije eno bistvenih orodij SZVP; poziva Svet, naj sprejme sankcije, predvidene v zakonodaji EU, kadar se to zdi potrebno za uresničitev ciljev SZVP, zlasti za zaščito človekovih pravic ter utrjevanje in podpiranje demokracije, pri tem pa zagotovi, da ne bodo imele posledic za civilno prebivalstvo; poziva, naj bodo te sankcije osredotočene na uradnike, odgovorne za kršitve človekovih pravic, da bodo kaznovani za zločine in zlorabe, ki jih povzročajo; |
| --- | --- |

62.

| 63. | meni, da lahko ima šport pozitivno vlogo pri spodbujanju človekovih pravic; obžaluje pa dejstvo, da so velike športne prireditve v državah gostiteljicah ali kandidatkah za gostovanje posebej povezane z določenimi kršitvami človekovih pravic; opozarja, da te zlorabe vključujejo deložacije, utišanje civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic ter izkoriščanje delavcev za gradnjo velikih športnih objektov; poziva EU, naj oblikuje okvir politike na ravni Unije za šport in človekove pravice ter sodeluje z nacionalnimi športnimi zvezami, podjetji in organizacijami civilne družbe, kar zadeva načine njihovega sodelovanja na takih prireditvah; poziva mednarodne in nacionalne športne organe in organizacije ter države gostiteljice, naj se zavežejo dobremu upravljanju ter zagotovijo varstvo človekovih pravic, vključno s pravicami delavcev, svobodo medijev ter varstvom okolja, in izvajajo protikorupcijske ukrepe pred velikimi športnimi prireditvami in med njimi ter zagotovijo pravna sredstva za vse zlorabe človekovih pravic; pozdravlja odločitev, ki jo je novembra 2017 sprejela Mednarodna organizacija dela, da bi zaključila primer proti Katarju glede obravnavanja delavcev migrantov v okviru priprav na svetovno nogometno prvenstvo FIFA leta 2022; je seznanjen s sporazumom o reformah, ki bo, če bo učinkovito izveden, delavcem zagotovil boljšo zaščito; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva EU k izvajanju učinkovitih in trajnostnih politik proti globalnim podnebnim spremembam; poudarja, da so podnebne spremembe eden glavnih vzrokov za povečano notranje razseljevanje in prisilne migracije; poziva mednarodno skupnost, naj oblikuje ukrepe za boj proti njim in zaščito prizadetih oseb; se zaveda, da bi morala zunanja politika EU razviti zmogljivosti za spremljanje tveganj, povezanih s podnebnimi spremembami, vključno s preprečevanjem kriz in tankočutnostjo za konflikte; meni, da posledični in hitri podnebni ukrepi bistveno prispevajo k preprečevanju socialnih in ekonomskih, a tudi varnostnih tveganj, konfliktov in nestabilnosti, pa tudi večjih političnih, socialnih in gospodarskih stroškov; zato poudarja, da je pomembno, da se s širjenjem in prilagajanjem obsega misij in programov EU v tretjih državah in na konfliktnih območjih podnebna diplomacija vključi v politiko EU za preprečevanje konfliktov; zato poudarja, da je treba hitro izvesti politike za zmanjšanje vpliva podnebnih sprememb v skladu s Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, Varnostnemu svetu OZN, generalnemu sekretarju OZN, predsedniku 70. zasedanja Generalne skupščine OZN, predsedniku Sveta OZN za človekove pravice, visokemu komisarju OZN za človekove pravice in vodjem delegacij EU. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  UL L 76, 22.3.2011, str. 56.

(2)  A/HRC/33/44.

(3)  A/AC.278/2017/2.

(4)  UL C 303, 15.12.2009, str. 12.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0292.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0201.

(7)  UL L 130, 19.5.2017, str. 1.

(8)  UL C 75, 26.2.2016, str. 111.

(9)  UL C 181, 19.5.2016, str. 69.

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0494.

(11)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(12)  UL L 88, 31.3.2017, str. 6.

(13)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0247.

(14)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0288.

(15)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0346.

(16)  UL C 285, 29.8.2017, str. 110.

(17)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0346.

(18)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0405.

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/116 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/116

---

P8_TA(2018)0518

Pridružitveni sporazum med EU in Ukrajino

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Ukrajino (2017/2283(INI))

(2020/C 388/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 8 in naslova V, zlasti členov 21, 22, 36 in 37 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), pa tudi petega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8 in naslova V, zlasti členov 21, 22, 36 in 37 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), pa tudi petega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani in s tem povezanega pridružitvenega načrta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani in s tem povezanega pridružitvenega načrta,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) z dne 14. novembra 2017 o poročilu o izvajanju pridružitvenega načrta za Ukrajino (SWD(2017)0376), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) z dne 14. novembra 2017 o poročilu o izvajanju pridružitvenega načrta za Ukrajino (SWD(2017)0376),

| — | ob upoštevanju ugotovitev misije Odbora za zunanje zadeve v Ukrajini, ki je potekala od 4. do 6. aprila 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ugotovitev misije Odbora za zunanje zadeve v Ukrajini, ki je potekala od 4. do 6. aprila 2018,

| — | ob upoštevanju strokovnih študij, pripravljenih za Odbor za zunanje zadeve, vključno s študijo z naslovom The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood – Ukraine, Georgia and Moldova and their impact on political developments in these countries (Volilne reforme v treh državah v vzhodnem sosedstvu, ki so v procesu pridružitve – Ukrajini, Gruziji in Moldaviji, ter njihov vpliv na politično dogajanje v teh državah), objavljeno 26. oktobra 2017, študijo z naslovom Institutional Architecture for the Implementation Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine (Institucionalni ustroj za sporazume o izvajanju v Gruziji, Moldaviji in Ukrajini), objavljeno junija 2018, in primerjalno študijo z naslovom The Development of an Institutional Framework for the Implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine (Priprava institucionalnega okvira za izvajanje pridružitvenih sporazumov v Gruziji, Moldaviji in Ukrajini), objavljeno julija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strokovnih študij, pripravljenih za Odbor za zunanje zadeve, vključno s študijo z naslovom The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood – Ukraine, Georgia and Moldova and their impact on political developments in these countries (Volilne reforme v treh državah v vzhodnem sosedstvu, ki so v procesu pridružitve – Ukrajini, Gruziji in Moldaviji, ter njihov vpliv na politično dogajanje v teh državah), objavljeno 26. oktobra 2017, študijo z naslovom Institutional Architecture for the Implementation Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine (Institucionalni ustroj za sporazume o izvajanju v Gruziji, Moldaviji in Ukrajini), objavljeno junija 2018, in primerjalno študijo z naslovom The Development of an Institutional Framework for the Implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine (Priprava institucionalnega okvira za izvajanje pridružitvenih sporazumov v Gruziji, Moldaviji in Ukrajini), objavljeno julija 2018,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A8-0369/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A8-0369/2018),

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) z dne 7. novembra 2018 o poročilu o izvajanju pridružitvenega načrta za Ukrajino (SWD(2018)0462), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) z dne 7. novembra 2018 o poročilu o izvajanju pridružitvenega načrta za Ukrajino (SWD(2018)0462),

Splošno ozadje reform – vojna in varnostne grožnje ter notranji izzivi

| A. | ker Ukrajina sicer napreduje na poti v evropsko povezavo in v prvem volilnem obdobju po revoluciji dostojanstva beleži pomembne dosežke, a je treba težje izzive še rešiti, in ker javna podpora za modernizacijo in reforme pada, ker je prebivalstvo razočarano zaradi slabšanja socialnih razmer, negotove prihodnosti, nezadovoljstva z reformno politiko vlade, nezmanjšane moči oligarhov ter zakoreninjene endemične korupcije v državnih institucijah; ker se prebivalci Ukrajine še vedno močno strinjajo s tesnejšimi odnosi z EU, a je velik delež prebivalstva kljub vsemu nezadovoljen s splošnim razvojem države; |
| --- | --- |

A.

ker Ukrajina sicer napreduje na poti v evropsko povezavo in v prvem volilnem obdobju po revoluciji dostojanstva beleži pomembne dosežke, a je treba težje izzive še rešiti, in ker javna podpora za modernizacijo in reforme pada, ker je prebivalstvo razočarano zaradi slabšanja socialnih razmer, negotove prihodnosti, nezadovoljstva z reformno politiko vlade, nezmanjšane moči oligarhov ter zakoreninjene endemične korupcije v državnih institucijah; ker se prebivalci Ukrajine še vedno močno strinjajo s tesnejšimi odnosi z EU, a je velik delež prebivalstva kljub vsemu nezadovoljen s splošnim razvojem države;

| B. | ker trenutno približno pet milijonov Ukrajincev (kot dolgoročnih migrantov ali pa kot kratkoročnih in sezonskih delavcev) dela v tujini, največ v Rusiji in vse več pa tudi na Poljskem, in ker so njihova nakazila pomemben dejavnik gospodarske stabilnosti; |
| --- | --- |

B.

ker trenutno približno pet milijonov Ukrajincev (kot dolgoročnih migrantov ali pa kot kratkoročnih in sezonskih delavcev) dela v tujini, največ v Rusiji in vse več pa tudi na Poljskem, in ker so njihova nakazila pomemben dejavnik gospodarske stabilnosti;

| C. | ker je treba v tem okviru pozdraviti pomembne dosežke v odnosih med EU in Ukrajino, na primer to, da je 11. junija 2017 začel veljati brezvizumski režim, 1. septembra 2017 pa pridružitveni sporazum; |
| --- | --- |

C.

ker je treba v tem okviru pozdraviti pomembne dosežke v odnosih med EU in Ukrajino, na primer to, da je 11. junija 2017 začel veljati brezvizumski režim, 1. septembra 2017 pa pridružitveni sporazum;

| D. | ker si Ukrajina zasluži posebno pohvalo za reforme na področju energije, zdravja, pokojnin, izobraževanja, javne uprave, decentralizacije, javnega naročanja, obrambe in varnosti kot tudi reformo bančnega sektorja, pa tudi za zagotovitev makroekonomske stabilizacije; ker so te reforme spremljali drastična zvišanja cen, znižanja socialnih prejemkov in poslabšanje dostopa do sistemov socialnega varstva; ker pomembni izzivi še vedno niso rešeni, zlasti na področjih, kot so boj proti korupciji, privatizacija in reforma pravosodja; ker poglobljeni in celoviti sporazum o prosti trgovini, ki je del pridružitvenega sporazuma med EU in Ukrajino in se uradno uporablja od 1. januarja 2016, zagotavlja trdno podlago za gospodarski razvoj in modernizacijo Ukrajine; ker se gospodarstvo Ukrajine v preteklih štirih letih ni le stabiliziralo, ampak je kazalo tudi nekatere znake izboljšanja; ker je Ukrajina, odkar je leta 2014 podpisala pridružitveni sporazum, izvedla več proevropskih reform kot v vseh prejšnjih letih svoje neodvisnosti; |
| --- | --- |

D.

ker si Ukrajina zasluži posebno pohvalo za reforme na področju energije, zdravja, pokojnin, izobraževanja, javne uprave, decentralizacije, javnega naročanja, obrambe in varnosti kot tudi reformo bančnega sektorja, pa tudi za zagotovitev makroekonomske stabilizacije; ker so te reforme spremljali drastična zvišanja cen, znižanja socialnih prejemkov in poslabšanje dostopa do sistemov socialnega varstva; ker pomembni izzivi še vedno niso rešeni, zlasti na področjih, kot so boj proti korupciji, privatizacija in reforma pravosodja; ker poglobljeni in celoviti sporazum o prosti trgovini, ki je del pridružitvenega sporazuma med EU in Ukrajino in se uradno uporablja od 1. januarja 2016, zagotavlja trdno podlago za gospodarski razvoj in modernizacijo Ukrajine; ker se gospodarstvo Ukrajine v preteklih štirih letih ni le stabiliziralo, ampak je kazalo tudi nekatere znake izboljšanja; ker je Ukrajina, odkar je leta 2014 podpisala pridružitveni sporazum, izvedla več proevropskih reform kot v vseh prejšnjih letih svoje neodvisnosti;

| E. | ker institucionalne reforme v Ukrajini ovira zapuščina preteklosti, tj. pravna negotovost in številni delno nasprotujoči si zakoni, upor oligarhičnih in drugih osebnih interesov, korupcija, nepotizem, šibke javne institucije ter pomanjkanje jasnih postopkov in usklajevalnih institucij pri izvajanju pridružitvenega sporazuma; ker bi moral biti program reform Ukrajine osredotočen na medsektorske teme decentralizacije, reforme javne uprave, deregulacije in odprave oligarhičnih struktur; |
| --- | --- |

E.

ker institucionalne reforme v Ukrajini ovira zapuščina preteklosti, tj. pravna negotovost in številni delno nasprotujoči si zakoni, upor oligarhičnih in drugih osebnih interesov, korupcija, nepotizem, šibke javne institucije ter pomanjkanje jasnih postopkov in usklajevalnih institucij pri izvajanju pridružitvenega sporazuma; ker bi moral biti program reform Ukrajine osredotočen na medsektorske teme decentralizacije, reforme javne uprave, deregulacije in odprave oligarhičnih struktur;

| F. | ker je krepitev upravnih zmogljivosti državnih institucij ključna za izvajanje pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini ter zagotavljanje učinkovitosti reform; |
| --- | --- |

F.

ker je krepitev upravnih zmogljivosti državnih institucij ključna za izvajanje pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini ter zagotavljanje učinkovitosti reform;

| G. | ker je treba izboljšati in okrepiti prizadevanja za komunikacijo o spreminjajoči se in dinamični naravi pridružitvenega sporazuma ter naravi, vsebini in koristih z njim povezanih reform za državljane, da bi dosegli, da bo javnost sprejela in zaupala v korake, ki jih mora Ukrajina narediti na evropski poti; |
| --- | --- |

G.

ker je treba izboljšati in okrepiti prizadevanja za komunikacijo o spreminjajoči se in dinamični naravi pridružitvenega sporazuma ter naravi, vsebini in koristih z njim povezanih reform za državljane, da bi dosegli, da bo javnost sprejela in zaupala v korake, ki jih mora Ukrajina narediti na evropski poti;

| H. | ker Evropska unija še vedno neomajno podpira in se zavzema za neodvisnost, suverenost in ozemeljsko celovitost Ukrajine v okviru njenih mednarodno priznanih meja, še vedno pa podpira tudi mednarodno usklajene sankcije zoper vlade in akterje, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost te države; |
| --- | --- |

H.

ker Evropska unija še vedno neomajno podpira in se zavzema za neodvisnost, suverenost in ozemeljsko celovitost Ukrajine v okviru njenih mednarodno priznanih meja, še vedno pa podpira tudi mednarodno usklajene sankcije zoper vlade in akterje, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost te države;

| I. | ker je treba ob obsojanju stalne ruske agresije v vzhodnem delu Ukrajine, nezakonite priključitve Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol ter ruske zasedbe nekaterih regij provinc Doneck in Lugansk, kar vse pomeni kršitev mednarodnega prava ter zavez in obveznosti Rusije, ki izhajajo iz njenega članstva v mednarodnih organizacijah in njega sodelovanja pri evropskih sporazumih, ki sta jih podpisali tako Rusija kot Ukrajina, zlasti Ustanovno listino Združenih narodov, Helsinško sklepno listino in memorandum iz Budimpešte ter sporazum o prijateljstvu, sodelovanju in partnerstvu med Ukrajino in Rusko federacijo iz leta 1997, priznati, da se Ukrajina spopada z izzivi prehoda v okolju, ki ga zaznamujejo vojna in poskusi destabilizacije; |
| --- | --- |

I.

ker je treba ob obsojanju stalne ruske agresije v vzhodnem delu Ukrajine, nezakonite priključitve Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol ter ruske zasedbe nekaterih regij provinc Doneck in Lugansk, kar vse pomeni kršitev mednarodnega prava ter zavez in obveznosti Rusije, ki izhajajo iz njenega članstva v mednarodnih organizacijah in njega sodelovanja pri evropskih sporazumih, ki sta jih podpisali tako Rusija kot Ukrajina, zlasti Ustanovno listino Združenih narodov, Helsinško sklepno listino in memorandum iz Budimpešte ter sporazum o prijateljstvu, sodelovanju in partnerstvu med Ukrajino in Rusko federacijo iz leta 1997, priznati, da se Ukrajina spopada z izzivi prehoda v okolju, ki ga zaznamujejo vojna in poskusi destabilizacije;

| J. | ker so bili v zvezi z rusko agresijo proti Ukrajini zoper Rusko federacijo uvedeni omejevalni ukrepi, ki se redno podaljšujejo; ker je zaželeno, da se EU širše vključi v reševanje konflikta, na primer tako da imenuje posebnega odposlanca EU za konflikt v vzhodni Ukrajini in na Krimu; ker ponovno poziva, naj pogajanja o končanju zasedbe Krimskega polotoka potekajo na mednarodni ravni in z udeležbo EU; ker bi bilo treba sankcije zoper Rusijo podaljšati in razširiti, zlasti na posameznike in podjetja, ki izkoriščajo nezakonite razmere, dokler Ruska federacija ne bo omogočila, da Ukrajina ponovno vzpostavi popolno suverenost in ozemeljsko celovitost; |
| --- | --- |

J.

ker so bili v zvezi z rusko agresijo proti Ukrajini zoper Rusko federacijo uvedeni omejevalni ukrepi, ki se redno podaljšujejo; ker je zaželeno, da se EU širše vključi v reševanje konflikta, na primer tako da imenuje posebnega odposlanca EU za konflikt v vzhodni Ukrajini in na Krimu; ker ponovno poziva, naj pogajanja o končanju zasedbe Krimskega polotoka potekajo na mednarodni ravni in z udeležbo EU; ker bi bilo treba sankcije zoper Rusijo podaljšati in razširiti, zlasti na posameznike in podjetja, ki izkoriščajo nezakonite razmere, dokler Ruska federacija ne bo omogočila, da Ukrajina ponovno vzpostavi popolno suverenost in ozemeljsko celovitost;

| K. | ker je ruska obalna straža 25. novembra 2018 v mednarodnih vodah ustavila tri ladje ukrajinske mornarice, ki so bile na redni poti iz Odese v Mariupol, streljala nanje in jih zajela; ker je bilo več ukrajinskih mornarjev ranjenih in 24 zaprtih in ker je Ukrajina zaradi tega dejanja Rusije 26. novembra 2018 v desetih regijah razglasila omejeno, 30-dnevno vojno stanje; ker je treba obsoditi, da je bil čez ožino Kerč zgrajen most, ki povezuje nezakonito priključeni Krimski polotok s celinsko Rusijo, kar se je zgodilo brez soglasja Ukrajine in ob jasni kršitvi njene suverenosti in ozemeljske celovitosti; ker so pretirane dejavnosti Ruske federacije v Azovskem morju, ki pomenijo kršitev mednarodnega pomorskega prava in lastnih mednarodnih zavez Rusije, obžalovanja vredna; ker je treba obsoditi pretirano ustavljanje in pregledovanje trgovskih plovil, tudi ukrajinskih ladij in ladij, ki plujejo pod zastavami tretjih držav, vključno z ladjami, ki plujejo pod zastavami različnih držav članic EU; |
| --- | --- |

K.

ker je ruska obalna straža 25. novembra 2018 v mednarodnih vodah ustavila tri ladje ukrajinske mornarice, ki so bile na redni poti iz Odese v Mariupol, streljala nanje in jih zajela; ker je bilo več ukrajinskih mornarjev ranjenih in 24 zaprtih in ker je Ukrajina zaradi tega dejanja Rusije 26. novembra 2018 v desetih regijah razglasila omejeno, 30-dnevno vojno stanje; ker je treba obsoditi, da je bil čez ožino Kerč zgrajen most, ki povezuje nezakonito priključeni Krimski polotok s celinsko Rusijo, kar se je zgodilo brez soglasja Ukrajine in ob jasni kršitvi njene suverenosti in ozemeljske celovitosti; ker so pretirane dejavnosti Ruske federacije v Azovskem morju, ki pomenijo kršitev mednarodnega pomorskega prava in lastnih mednarodnih zavez Rusije, obžalovanja vredna; ker je treba obsoditi pretirano ustavljanje in pregledovanje trgovskih plovil, tudi ukrajinskih ladij in ladij, ki plujejo pod zastavami tretjih držav, vključno z ladjami, ki plujejo pod zastavami različnih držav članic EU;

| L. | ker si vrhovna rada zasluži pohvalo za svojo preudarnost, saj ji je med sprejemanjem zakona o razglasitvi vojnega stanja uspelo doseči pravo ravnovesje med boljšo obrambo ter demokratičnimi standardi in pravno državo, pa tudi ločitvijo ustavnih pristojnosti; ker je bilo vojno stanje razglašeno samo v ukrajinskih regijah, ki mejijo na Rusijo, Azovsko morje, Črno morje in moldavsko regijo Pridnestrje, kjer je nameščena ruska vojska; ker bodo omejitve temeljnih svoboščin in državljanskih pravic v teh regijah začele veljati samo v primeru, da bodo ruske kopenske sile napadle Ukrajino; ker se bo vojno stanje končalo 26. decembra 2018; |
| --- | --- |

L.

ker si vrhovna rada zasluži pohvalo za svojo preudarnost, saj ji je med sprejemanjem zakona o razglasitvi vojnega stanja uspelo doseči pravo ravnovesje med boljšo obrambo ter demokratičnimi standardi in pravno državo, pa tudi ločitvijo ustavnih pristojnosti; ker je bilo vojno stanje razglašeno samo v ukrajinskih regijah, ki mejijo na Rusijo, Azovsko morje, Črno morje in moldavsko regijo Pridnestrje, kjer je nameščena ruska vojska; ker bodo omejitve temeljnih svoboščin in državljanskih pravic v teh regijah začele veljati samo v primeru, da bodo ruske kopenske sile napadle Ukrajino; ker se bo vojno stanje končalo 26. decembra 2018;

Vzpostavljeni institucionalni okvir za izvajanje reform

| 1. | poudarja pet ključnih področij, na katera se mora Ukrajina osredotočiti, da bi okrepila postopek izvajanja pridružitvenega sporazuma: usklajevanje, lastna odgovornost, prednostno razvrščanje, spremljanje in komuniciranje; v zvezi s tem pozdravlja nedavno sprejeto vladno komunikacijsko strategijo in komunikacijsko kampanjo delegacije EU v Ukrajini z naslovom Skupaj naprej; želi spomniti na predlog politike vzhodno partnerstvo plus, ki jo Parlament zagovarja, da bi se ustvarile dodatne priložnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je prepričan, da bo znaten napredek pri izvajanju pridružitvenega sporazuma in reformah mogoče doseči le, če se bo proces odpravljanja oligarhičnih struktur nadaljeval in bo enkrat za vselej ukinjen zakoreninjeni sistem, v katerem peščica medsebojno povezanih posameznikov kopiči gospodarsko, politično in medijsko moč, kar predstavlja težavo, ki še vedno močno vpliva na napredek pri procesu reform in ga vse bolj ovira; obsoja, da se je odpravljanje oligarhičnih struktur doslej uporabljalo predvsem kot orodje za prilagajanje trga in ponovno vzpostavitev ravnotežja med različnimi skupinami oligarhov, ki je bilo leta 2014 močno zamajano; je zaskrbljen, ker med regulatornimi in nadzornimi organi stalno prihaja do navzkrižij interesov, ki so prerasli v odprt boj med organi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da je nujno treba povečati politični nadzor, sinergije in usklajevanje procesa evropskega povezovanja na najvišji politični ravni ter se bolj osredotočiti na reforme, ki bodo državljanom prinesle oprijemljive koristi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja zakonodajni načrt, namenjen obvladovanju ambicioznega obsega pridružitvenega sporazuma, ter poudarja, da so za dosego dejanskih sprememb za državljane še vedno bistveni kakovostna zakonodaja ter stalna volja in zmogljivost za ustrezno izvajanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je napredek pri izvajanju odvisen od tega, ali je politično vodstvo zavezano reformam, ali so politične elite zavezane evropskemu povezovanju in ga prednostno obravnavajo, ter od zmogljivosti ministrstev, izvajalskih agencij in neodvisnih regulatorjev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba izboljšati notranje odločanje v ukrajinskem parlamentu, da bi se poenostavilo sprejemanje osnutkov zakonov, povezanih z izvajanjem pridružitvenega sporazuma, in bi se mu dala prednost; v zvezi s tem meni, da bi bilo treba okrepiti vlogo odbora za evropsko povezovanje in da bi moral odbor imeti možnost blokirati zakonodajo, ki je v nasprotju z zavezami, sprejetimi na podlagi pridružitvenega sporazuma; poudarja, da bi bilo treba te reforme izvesti pred koncem sedanjega zakonodajnega obdobja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je zaskrbljen, ker uradu vlade za evropsko povezovanje ter vladnem uradu za evropsko in evro-atlantsko povezovanje primanjkuje orodij in virov, vključno s potrebnim uradnim statusom, osebjem in proračunom, ki so potrebni, da bi lahko bila kos tako obsežnemu in kompleksnemu mandatu; poudarja, da ni meril, s katerimi bi ocenili, v kolikšni meri se notranji pravni akti skladajo s pravom EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja, da si Ukrajina prizadeva vzpostaviti institucionalni sistem in sistem spremljanja za izvajanje pridružitvenega sporazuma, vključno z vladnim akcijskim načrtom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je nujno potrebna nadaljnja tehnična, strokovna in finančna pomoč, osredotočena na krepitev zmogljivosti ukrajinskega parlamenta in ključnih ministrstev; pozdravlja, da Evropski parlament sodeluje z ukrajinskim parlamentom pri krepitvi zmogljivosti, pa tudi v okviru procesa dialoga Jeana Monneta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja na trdovratno vrtičkanje na nekaterih ministrstvih, ki onemogoča usklajeno stališče o zadevah v zvezi z evropskim povezovanjem; v zvezi s tem poziva k okrepljenemu sodelovanju v vladi in ukrajinskem parlamentu glede vprašanj, povezanih z EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je zaskrbljen, ker interakcija med vlado in parlamentom v zvezi z izvajanjem pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini ni urejena s posebnim mehanizmom; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja, da je bil sprejet nov akcijski načrt za izvajanje pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini, ter prizadevanja za utrditev stališč in sodelovanja med vlado in parlamentom na podlagi načrta za izvajanje pridružitvenega sporazuma; poudarja, da je učinkovitost izvajanja reform neposredno povezana s predhodnima fazama oblikovanja politike in zakonodaje; poudarja, da je treba proces načrtovanega približevanja zakonodaje in ureditev v Ukrajini pospešiti in izboljšati, pri tem pa se je treba osredotočiti na kakovost zakonodaje; opaža, da cikel oblikovanja politik ne vključuje bistvenega instrumenta javnega posvetovanja in z raziskavami podprtega odločanja ter preverjanja kakovosti zakonodaje; poudarja, da volilna kampanja ne bi smela škoditi procesu reform, ki je v teku; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja na priporočila iz poročila misije Evropskega parlamenta o notranjih reformah in krepitvi zmogljivosti za približevanje ukrajinske zakonodaje pravnemu redu EU, ki jih je večinoma še treba izvesti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | spodbuja Ukrajino, naj se v svojem programu reform osredotoči na tri glavne prednostne naloge: (i) vzpostavitev učinkovitega pravnega okvira za boj proti korupciji, vključno z institucijami, finančno preglednostjo in revizijo; (ii) reforme v zvezi z decentralizacijo; (iii) odpravo oligarhičnih struktur in privatizacijo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da pridružitveni sporazum ni končni cilj odnosov med EU in Ukrajino, in pozdravlja evropske težnje Ukrajine; podpira razvoj novih oblik okrepljenega sodelovanja z EU, kot je postopno približevanje Ukrajine carinski uniji, energetski uniji in enotnemu digitalnemu trgu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da ima Ukrajina v skladu s členom 49 PEU evropsko perspektivo in lahko zaprosi za članstvo v Evropski uniji, če izpolnjuje københavnska merila in načela demokracije, spoštuje temeljne svoboščine, človekove pravice in pravice manjšin ter uveljavlja pravno državo; |
| --- | --- |

16.

Politični dialog

| 17. | pozdravlja in podpira zelo intenziven dialog med EU in Ukrajino na številnih različnih ravneh, zlasti med Evropskim in ukrajinskim parlamentom, in sicer med drugim s pridružitvenim parlamentarnim odborom EU-Ukrajina, tudi glede številnih spornih vprašanj; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja prve rezultate dialoga Jeana Monneta med Evropskim in ukrajinskim parlamentom v zvezi z ustanovitvijo delovne skupine za reforme, izvedbo krepitve institucionalnih zmogljivosti in sprejetjem prve zakonodaje, usmerjene v institucionalne reforme; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja ustanovitev medparlamentarne skupščine Gruzije, Moldavije in Ukrajine ter njeno prvo zasedanje, ki je potekalo 8. in 9. junija 2018 v Kijevu; spodbuja to skupščino, naj nadzira izvajanje pridružitvenih sporazumov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja učinkovito in varno izvajanje brezvizumskega režima z Ukrajino ter njegove koristi za medosebne stike med državljani Ukrajine in EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, kako pomembna sta nadaljnji napredek in okrepitev kulture parlamentarnega dialoga kot ključna koraka za zagotovitev, da bo ukrajinski parlament učinkovitejši, preglednejši in uspešnejši zakonodajalec; |
| --- | --- |

21.

Pravna država in dobro upravljanje

| 22. | poudarja, da bi moral ostati boj proti korupciji prednostno vprašanje in da bi si bilo treba zanj dosledno in verodostojno prizadevati, ne le zaradi izvajanja pridružitvenega sporazuma, temveč tudi zato, da se ukrajinskemu gospodarstvu zagotovijo nove naložbe in zagon, kar je pogoj za ustvarjanje delovnih mest in prihodka gospodinjstev; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja vse uspešne ukrepe in korake za onemogočitev korupcije in nezakonitega bogatenja, na primer na področju javnega naročanja in trgovine s plinom; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja celovito reformo sodstva, ki je v teku, a obžaluje, da sedanji pravosodni sistem ostaja neučinkovit, korupten in odvisen od politike; poudarja, kako pomembno je, da se postopek varnostnega preverjanja sodnikov izvede ob upoštevanju najvišjih mednarodnih standardov ter da se vzpostavi pregleden in zelo zanesljiv izbirni postopek, s katerim se bosta okrepili integriteta in strokovnost sodnikov in tožilcev ter povečalo zaupanje državljanov v pravosodni sistem; poziva, naj se hitro ter na pregleden in verodostojen način ustanovi neodvisno višje protikorupcijsko sodišče; pozdravlja ustanovitev novega vrhovnega sodišča; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja dosedanje delo nacionalnega protikorupcijskega urada, a opozarja na sporno vmešavanje generalnega tožilca in poskuse spodkopavanja protikorupcijskega pravnega okvira; poudarja, da je nujno treba zaščititi neodvisnost urada; poudarja, kako pomembno je, da je posebni tožilec za boj proti korupciji neodvisen ter da se njegovemu uradu zagotovijo potrebna sredstva in zadostni viri za delovanje; poziva, naj se učinkovito preiščejo obtožbe zoper glavnega tožilca za boj proti korupciji v zvezi z vmešavanjem v preiskave nacionalnega protikorupcijskega urada; poziva ukrajinske oblasti, naj si še bolj prizadevajo za učinkovito preiskovanje in kazenski pregon korupcije ter boj proti njej na vseh ravneh in pri tem zagotovijo oprijemljive rezultate; poziva k celoviti reformi javnega tožilstva, da bi se okrepile zmogljivost, učinkovitost, nepristranskost in objektivnost tožilcev in njihova neodvisnost od nadrejenih; |
| --- | --- |

25.

| 26. | želi spomniti na zavezo vlade, da bo ustavo dodatno spremenila v skladu s priporočili Beneške komisije, tudi kar zadeva spoštovanje veljavnih pravic manjšin; poziva, naj se hitro sprejmeta nov volilni zakonik, s katerim bi morale biti zagotovljene enake možnosti za kandidate, ki zastopajo vse narodnosti, živeče v Ukrajini, in kandidirajo za mandat, in zakon o financiranju političnih strank; pozdravlja obnovo mandata ukrajinske centralne volilne komisije, ki je bistvenega pomena za verodostojnost ukrajinskega volilnega procesa in ključnih volitev, ki bodo potekale leta 2019; poziva vlado, naj pred volitvami vzpostavi mehanizme, da bi preprečila, da bi zaradi kopičenja politične, gospodarske in medijske moči v rokah peščice posameznikov prišlo do izkrivljanja politične konkurence in manipulacij; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponovno prednostno poziva, naj se odpravijo obveznosti elektronske prijave premoženja za aktiviste nevladnih organizacij ter zagotovi učinkovit in pregleden nadzor izjav politikov in javnih uslužbencev; ostro obsoja vse večje število fizičnih napadov na aktiviste za državljanske pravice in novinarje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da si vlada doslej ni ustrezno prizadevala, da bi razorožila enote Desnega sektorja ter drugih skrajno desničarskih skupin, ki so še enako oborožene kot doslej; poziva vlado, naj odpravi prakse nekaznovanja nasilnih napadov skrajnih desničarskih sil na manjšine in drugače misleče, ustrahovanja sodnikov ter vplivanja na volitve in proti storilcem takih kaznivih dejanj dosledno ukrepa; pričakuje, da bosta sodstvo in javno tožilstvo delovala jasno in neodvisno; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja, da je v nacionalnem manifestu, ki so ga nedavno sprejeli stranka Svoboda, Desni sektor in številne druge skrajno desničarske skupine, jasno izraženo nasprotovanje pridružitvi Ukrajine k EU, zahteva pa se tudi nov geopolitični pristop k vzhodu in zahodu; poudarja, da bi lahko nejasno stališče vlade do tega dogajanja obremenilo odnose z ustreznimi sosedami EU in Unijo kot celoto ter zmanjšalo politični manevrski prostor za premostitev političnega razkola v državi in rešitev konflikta v Donbasu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva, naj se več pozornosti nameni področjem, ki vplivajo na možnosti za delovanje civilne družbe za pripravo in izvajanje zakonodaje, da se zagotovi, da organizacije civilne družbe pri tem ne bodo nesorazmerno obremenjene in da zaradi tega ne bodo zmanjšane možnosti za delovanje civilne družbe; poudarja, da je treba javna sredstva dati na voljo organizacijam civilne družbe, ki delujejo na področjih človekovih pravic, demokracije in pravne države, tudi organizacijam, ki se ukvarjajo z nadzorom in zagovorništvom, in malim lokalnim organizacijam ter organizacijam, ki delajo z manjšinskimi ali marginaliziranimi skupinami; meni, da bi morale organizacije civilne družbe imeti pravico prejemati finančna sredstva drugih donatorjev, kot so zasebni donatorji ter mednarodne organizacije, organi ali agencije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva k odločnim prizadevanjem za nadaljevanje reform v zvezi z decentralizacijo in k temu, da se združevanje ozemeljskih skupnosti v luči prihajajočih splošnih in lokalnih volitev pospeši; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da bi morala biti novim občinam zagotovljena finančna stabilnost in trden pravni status ter da bi morala tudi večja mesta imeti možnost sodelovati v procesu združevanja; meni, da je pomembno, da ukrajinska protikorupcijska politika zajema regije in lokalne institucije; obžaluje, da je bil dosedanji odprt in konkurenčen izbirni postopek za zaposlitev vodij uprav okrajev in provinc ter njihove namestnike kot javne uslužbence opuščen in da ima predsednik pooblastilo za njihovo imenovanje in razreševanje, saj bi to lahko resno ogrozilo dosežke, ki so bili že ustvarjeni s politično decentralizacijo in reformami v zvezi z decentralizacijo na splošno; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ugotavlja, da se je ukrajinska vlada v poglavju 13 pridružitvenega sporazuma zavezala, da bo učinkovito izvajala temeljne delovne standarde Mednarodne organizacije dela (MOD) in svojo zakonodajo približevala ustrezni zakonodaji EU; poziva, naj ti zavezi uresniči, ter poudarja, da je zahteva, da delodajalci stavke in druge kolektivne ukrepe prijavijo službi državne varnosti ter da slednja nadzira vodje in aktiviste sindikatov, v nasprotju s konvencijo MOD št. 87 (člen 3(2)); poziva, naj se pravna podlaga izboljša, da bodo lahko zaposleni delodajalce s pravnimi sredstvi dejansko prisilili, da spoštujejo njihovo pravico do plače za opravljeno delo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | priporoča, da se nadaljuje delo v zvezi z zakonom o inšpektoratu za delo, ki je bilo prekinjeno leta 2017, da bi znatno zvišali standarde varnosti in zdravja pri delu ter ukinili zahtevo, da morajo inšpektorati za delo pridobiti soglasje podjetnikov, ter inšpektoratom dodelili dovolj virov in velika pooblastila za izvrševanje; poudarja, da je treba v to aktivno vključiti socialne partnerje; |
| --- | --- |

34.

Spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin

| 35. | ostaja globoko zaskrbljen zaradi vse večjega števila nezakonito pridržanih ukrajinskih državljanov z začasno zasedenih ozemelj, ki so jim ruske oblasti odvzele prostost ter jih obsodile in zaprle, in zahteva, da Ruska federacija nemudoma in brezpogojno izpusti dobitnika nagrade Saharova za leto 2018 Olega Sencova ter vse druge nezakonito pridržane ukrajinske državljane, vključno s pripadniki verskih in etničnih manjšin, akterji civilne družbe in zagovorniki človekovih pravic; poziva ukrajinske oblasti in mednarodno skupnost, naj uporabijo vsa razpoložljiva sredstva za njihovo izpustitev; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opozarja, da so se na Krimskem polotoku zelo poslabšale razmere na področju človekovih pravic, da sistematično prihaja do kršenja svobode govora, zlorab medijev in vsiljevanja ruskega državljanstva ter da temeljne človekove pravice in svoboščine na Krimu niso zagotovljene; |
| --- | --- |

36.

| 37. | obžaluje, da primeri brutalnih napadov na aktiviste za državljanske pravice in novinarje niso bili učinkovito preiskani, kar se je pokazalo pri umoru aktivistke Katerine Gandzjuk, ki se je borila proti korupciji in je umrla 4. novembra 2018 po napadu s kislino; poziva oblasti, naj storilce teh napadov in napeljevalce k njim privedejo pred sodišče in končajo nekaznovanje za ta kazniva dejanja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva k skupnim prizadevanjem za izvajanje strategije Ukrajine za človekove pravice, vključno s politikami za izboljšanje položaja romske manjšine in drugih manjšinskih skupin; |
| --- | --- |

38.

| 39. | obžaluje, da so preiskave smrti na demonstracijah na trgu Majdan in v Odesi ter umorov novinarjev počasne in ne dajejo oprijemljivih rezultatov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja, da je bil sprejet zakon o pravnem statusu pogrešanih oseb; |
| --- | --- |

40.

| 41. | izraža zaskrbljenost zaradi vse večjega števila kazenskih postopkov proti novinarjem, ki razkrivajo primere korupcije v državnem aparatu ali kritizirajo vladno reformno politiko ali politiko v zvezi z vzhodno Ukrajino; želi vlado spomniti na njeno zavezo, da bo v celoti uveljavljala mednarodno priznane človekove pravice, kot sta pravici do svobode izražanja in javnega širjenja mnenja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva k ratifikaciji Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča in dokončanju vseh potrebnih izvedbenih ukrepov; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva k ratifikaciji istanbulske konvencije o preprečevanju nasilja nad ženskami; v zvezi s tem upošteva, da je bil sprejet zakon o preprečevanju nasilja v družini in boju proti njem; pozdravlja novoustanovljeno funkcijo komisarja vlade za politiko spolov; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ob sicer jasnem poudarjanju, da glavno odgovornost nosijo Ruska federacija in njeni zastopniki, poziva ukrajinske oblasti, naj si še bolj prizadevajo za ublažitev trpljenja prebivalstva, ki ga je konflikt prizadel, vključno s podporo notranje razseljenih oseb in vojnih veteranov ter enostavnim dostopom do pokojnin in socialnih prejemkov in storitev za osebe, ki živijo na ozemljih, ki trenutno niso pod nadzorom vlade; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da so za zagotovitev varnosti medijskih delavcev in novinarjev potrebni neodvisni mediji in medijski pluralizem; poziva, naj se ne omejujejo možnosti medijev v manjšinskih jezikih, da bodo lahko imeli državljani katerega koli etničnega porekla enak dostop do informacij; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva, naj se pregleda strategija za zaščito in vključevanje romske narodne manjšine v ukrajinsko družbo, da bo z njo zajet tudi nadzor varnosti kot ključna prednostna naloga ter da se bo ustrezno izvajala na vseh ravneh; poziva, naj se v okviru izvajanja nacionalne strategije za človekove pravice vzpostavijo državni programi, ki bodo namenjeni preprečevanju kaznivih dejanj iz sovraštva in drugih oblik diskriminacije; obsoja globoko zakoreninjeno stigmatizacijo in družbeno izključenost Romov, ki izhaja iz anticiganizma; je zelo zaskrbljen zaradi nedavnih primerov nasilja nad Romi in pripadniki skupnosti LGBTI ter poziva, naj jih organi takoj in učinkovito preiščejo, vlada pa naj ta dejanja in storilce glasno in javno obsodi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | je seznanjen s tem, da namerava Ukrajina spremeniti zakon o izobraževanju v skladu s priporočili Beneške komisije, in poziva, naj se to hitro udejanji; poziva, naj se zakon v celoti izvaja na podlagi vsebinskega dialoga s predstavniki pripadnikov narodnih manjšin, vključno z zakonodajo, s katero bo prehodno obdobje podaljšano do leta 2023 in se bo urejala izjema za zasebne šole; |
| --- | --- |

47.

| 48. | je zaskrbljen zaradi nedavne sodbe ukrajinskega sodišča, v skladu s katero je bil odobren dostop do podatkov na mobilnem telefonu preiskovalne novinarke pri Radio Free Europe/Radio Liberty (RFE/RL), ter poudarja temeljni pomen svobode medijev in zaščite virov novinarjev, zlasti na področju boja proti korupciji; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva, naj se dosledno in pravočasno spodbuja ustanavljanje politično in gospodarsko neodvisnih javnih medijev, ki bodo zavezani svobodnemu oblikovanju mnenja in ne bodo pod nadzorom države, da bodo delovali kot protiutež prevladi zasebnih oligarhičnih monopolov; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ostro obsoja, da so bili zaradi domnevnih povezav z gülenističnim gibanjem nedavno ugrabljeni in izročeni turški državljani, kar je v nasprotju z načelom pravne države in temeljnimi človekovimi pravicami; poziva ukrajinske oblasti, naj zagotovijo, da se vse zahteve za izročitev iz tretjih držav obravnavajo pregledno in ob ustreznem upoštevanju sodnih postopkov, ki se izvajajo v skladu z evropskimi načeli in standardi, ter da bodo vsi ukrepi lokalnih organov sprejeti ob polnem spoštovanju pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin; poudarja, da so samovoljni postopki v zvezi z odvzemom prostosti, pridržanjem ali izročitvijo v nasprotju s temi načeli; poziva ukrajinske oblasti, naj ščitijo vse prosilce za azil in njihove prošnje obravnavajo v skladu z mednarodnimi konvencijami; poziva EU, naj podpira države vzhodnega partnerstva in jim pomaga kljubovati pritiskom, ki jih izvaja Turčija; |
| --- | --- |

50.

| 51. | je zaskrbljen zaradi zmanjšanih možnosti za delovanje civilne družbe na Krimu, zlasti zaradi zaprtja medijskih hiš, kar je nesorazmerno prizadelo krimsko tatarsko skupnost, vključno z njeno pravico do obveščenosti in do ohranjanja lastne kulture in identitete; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je treba v Ukrajini zagotoviti svobodo izražanja in tiska, ter izraža zaskrbljenost zaradi poročil o sodnem nadlegovanju in nadzoru novinarjev in zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

52.

| 53. | je zaskrbljen, ker je v Ukrajini veliko otrok in odraslih okuženih z ošpicami; pozdravlja ukrepe za odzivanje, ki so bili sprejeti, a poudarja, da je veliko otrok in odraslih v tej državi še vedno ogroženih; v zvezi s tem ponovno poudarja, da si je treba po vsej Evropi prizadevati za povečanje števila cepljenih otrok in odraslih; |
| --- | --- |

53.

Trgovinsko in gospodarsko sodelovanje

| 54. | pozdravlja gospodarsko stabilizacijo Ukrajine ter napredek pri izvajanju poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini; spodbuja Komisijo, naj Ukrajini pomaga opredeliti področja, na katerih bi lahko še dodatno povečala diverzifikacijo gospodarstva, ter pri tem, da jim bo v procesu izvajanja poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini dajala prednost; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja povečanje obsega trgovine med EU in Ukrajino ter diverzifikacijo ukrajinskega izvoza v EU; spodbuja Komisijo, naj Ukrajini pomaga opredeliti področja, na katerih bi lahko še dodatno povečala diverzifikacijo gospodarstva, ter pri tem, da jim bo v procesu izvajanja poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini dajala prednost; poudarja, da se je izvoz v Rusijo v istem obdobju zmanjšal; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti pravilno izvajanje poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini ter spoštovanje njegovih določb; poziva Komisijo, naj v primeru nespoštovanja katere od njegovih določb nemudoma stopi v stik z zadevno pogodbenico ter za reševanje morebitnih težav uporabi instrumente, ki jih ima na voljo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Ukrajino, naj nujno imenuje svojo notranjo svetovalno skupino, da bi se zagotovilo, da izvajanje sporazuma ustrezno spremljajo organizacije civilne družbe; |
| --- | --- |

57.

| 58. | priznava, da Ukrajina beleži gospodarsko rast in da je uvedla reforme, a hkrati ugotavlja, da je velik del prebivalstva vse bolj zaskrbljen zaradi dviga cen življenjskih potrebščin in javnih storitev, ter spodbuja prednostno obravnavanje programa reform na področjih, ki so tesneje povezana s proizvodno strukturo države in izvoznimi priložnostmi, da bi ustvarili gospodarsko rast, delovna mesta in prihodke; je globoko zaskrbljen zaradi sedanjega prerazporejanja bogastva v rokah oligarhičnih struktur ali družin in zaradi hkrati vse večje revščine velikega dela prebivalstva; zato poziva, naj se več pozornosti nameni socialnim razmeram v državi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | meni, da bo za utrditev gospodarstva Ukrajine in rešitev perečih družbenih izzivov, kot so brezposelnost, podzaposlenost in siva ekonomija, treba znatno povečati naložbe; poziva ukrajinske oblasti, naj izvedejo reforme, ki so potrebne, da se privabijo nove naložbe, zlasti neposredne tuje naložbe; v zvezi s tem pozdravlja nedavno sprejeto pogodbo o reformi za naložbe in poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva zmanjšati tveganja za zasebni sektor v zvezi z naložbami v Ukrajini; poziva države članice, naj v zvezi s tem združijo moči s Komisijo in v svojih poslovnih skupnostih Ukrajino oglašujejo kot naložbeno destinacijo; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži podrobno oceno pridružitvenega sporazuma na podlagi dosedanjega napredka, saj je se je od ocene učinka iz leta 2007 veliko stvari že zdavnaj spremenilo; meni, da bi morala ocena zajemati zlasti naslednje točke:






  — | podrobno predstavitev ukrajinske trgovinske bilance, razdeljene po sektorjih in regijah; |
| --- | --- | --- |

60.

—

podrobno predstavitev ukrajinske trgovinske bilance, razdeljene po sektorjih in regijah;

| — | razvoj malih in srednjih podjetij (MSP) ter predstavitev instrumenta za posojila za MSP v okviru poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini, ki je bil vzpostavljen leta 2015 s proračunom v višini 200 milijonov EUR za pomoč MSP v vzhodnem sosedstvu; |
| --- | --- |

—

razvoj malih in srednjih podjetij (MSP) ter predstavitev instrumenta za posojila za MSP v okviru poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini, ki je bil vzpostavljen leta 2015 s proračunom v višini 200 milijonov EUR za pomoč MSP v vzhodnem sosedstvu;

| — | predstavitev tržnega deleža; |
| --- | --- |

—

predstavitev tržnega deleža;

| — | predstavitev socialno-ekonomskega stanja; |
| --- | --- |

—

predstavitev socialno-ekonomskega stanja;

| — | predstavitev razmer na trgu dela, sive ekonomije in neformalnega zaposlovanja; |
| --- | --- |

—

predstavitev razmer na trgu dela, sive ekonomije in neformalnega zaposlovanja;

| — | posodobljeno analizo makrofinančnega stanja Ukrajine, ki bo vključevala davčne prihodke in odhodke, izogibanje davkom in davčne utaje; |
| --- | --- |

—

posodobljeno analizo makrofinančnega stanja Ukrajine, ki bo vključevala davčne prihodke in odhodke, izogibanje davkom in davčne utaje;

| 61. | opozarja, da Uredba (EU) 2017/1566 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi začasnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Ukrajino, ki dopolnjujejo trgovinske koncesije na voljo na podlagi Sporazuma o pridružitvi, vključuje pravno zahtevo, da letno poročilo Komisije o izvajanju poglobljenega in celovitega območja proste trgovine vsebuje podrobno oceno avtonomnih trgovinskih ukrepov, vključno z njihovim družbenim učinkom; |
| --- | --- |

61.

| 62. | meni, da je približevanje zakonodaje med EU in Ukrajino v okviru poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini bistven instrument, s pomočjo katerega se Ukrajina približuje EU ter ki prispeva k olajševanju trgovine, boljšemu poslovnemu in naložbenemu okolju ter trajnostnemu gospodarskemu razvoju Ukrajine; meni, da bi bilo treba razsežnost liberalizacije trgovine skrbno upravljati, da se čim bolj zmanjšajo stroški in hkrati čim bolj povečajo koristi za ukrajinska podjetja in družbo, ter spodbuja Komisijo, naj razmisli o možnosti nadaljnjih avtonomnih trgovinskih preferencialov in drugih sredstev; spodbuja Ukrajino, naj prednostno obravnava izvajanje programa reform na področjih, ki so tesneje povezana z njeno proizvodno strukturo in priložnostmi za izvoz v EU, da bi čim bolj zmanjšali stroške prehoda in čim bolj povečali morebitne koristi; poziva Ukrajino, naj nujno imenuje svojo notranjo svetovalno skupino, da bi se zagotovilo, da izvajanje sporazuma spremljajo organizacije civilne družbe; je zaskrbljen zaradi vse večje revščine prebivalstva; |
| --- | --- |

62.

| 63. | meni, da je približevanje zakonodaje pravnemu redu EU ključna razsežnost poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini, saj so dejanski dostop do trga EU in reforme zelo odvisni od ustreznega izvajanja in izvrševanja zadevne zakonodaje; se zaveda, da to pomeni velik izziv za vodstvo, institucije in javno upravo v Ukrajini, ter spodbuja Komisijo, naj jim zagotavlja ustrezno tehnično in finančno podporo; izraža priznanje dejavnostim podporne skupine za Ukrajino in jo poziva, naj Parlamentu več poroča o vrsti zagotovljene pomoči, zlasti v zvezi s prenosom in izvajanjem pravnega reda; |
| --- | --- |

63.

| 64. | meni, da bi bilo koristno, če bi bile ukrajinske oblasti vključene od faze priprave ustrezne zakonodaje, da bi ta proces postal bolj vključujoč in da bi se znižali stroški prehoda za Ukrajino, in poziva Komisijo, naj v celoti izkoristi mehanizme za izmenjavo predhodnih informacij; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja prilagoditev nacionalne prometne strategije ter poziva k pravnim in institucionalnim reformam, ki so potrebne za njeno učinkovito izvajanje; |
| --- | --- |

65.

| 66. | obžaluje, da ni napredka pri približevanju standardom EU za dobrobit živali, in poziva Ukrajino, naj nujno sprejme strategijo za izpolnitev te zaveze; |
| --- | --- |

66.

| 67. | je seznanjen z visoko stopnjo uporabe preferencialov in pozdravlja, da se število tarifnih postavk, v katerih se preferenciali uporabljajo, vseskozi povečuje; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ugotavlja, da je ocena izvajanja poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini v veliki meri osredotočena na trgovinske tokove in trgovinske ovire; poziva Komisijo, naj ustrezno spremlja in ocenjuje izvajanje poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini, pri tem pa naj posebno pozornost nameni prenosu in izvajanju pravnega reda, pa tudi posledicam za ukrajinsko družbo; poziva jo tudi, naj zagotovi javno in izčrpno letno poročanje, tudi o tehnični in finančni podpori, ki jo zagotavlja EU; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pričakuje, da bo Ukrajina v sistem za reševanje sporov imenovala razsodnike ter v okviru poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju ustanovila organe in imenovala predstavnike; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pozdravlja, da je ukrajinski parlament 20. marca 2018 na prvi obravnavi sprejel predlog zakona št. 5495 o ohranjanju ukrajinskih gozdov in preprečevanju nezakonitega izvoza nepredelanega lesa; meni, da bi morala biti liberalizacija trgovine z lesom pogojena z vzpostavitvijo pravnega okvira za preprečevanje in prepoved nezakonitega izvoza; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ugotavlja, da se je Ukrajina v okviru pridružitvenega sporazuma zavezala, da se bo borila proti nezakoniti trgovini in jo preprečevala, ter Ukrajino poziva, naj sprejme ukrepe za kriminalizacijo te trgovine; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ugotavlja, da je bilo vzhodno partnerstvo do zdaj osredotočeno predvsem na dvostransko trgovino in naložbe med EU in drugimi sodelujočimi državami; poziva k oblikovanju enotnejšega pristopa za vse države vzhodnega partnerstva in k okrepljenemu sodelovanju z Evrazijsko gospodarsko unijo, kar zadeva olajševanje trgovine, odpravo vizumov in tehnične standarde; |
| --- | --- |

72.

Sodelovanje na področju energije, varnosti in obrambe

| 73. | izraža pohvalo Ukrajini za dobro sodelovanje v energetskem sektorju, zlasti za napredek, ki ga je dosegla pri energijski učinkovitosti; poudarja ključno vlogo, ki jo imata boljša energijska učinkovitost in razvoj na področju energije iz obnovljivih virov, tudi kot dejavnika gospodarske rasti in zaposlovanja; poudarja tudi, da je treba reforme nadaljevati, zlasti pa dokončati reformo trga s plinom in električno energijo, da se popolnoma vključi na energetski trg EU, ter odpraviti obstoječe monopole in preprečiti nastanek novih, kar bo prineslo dolgoročne gospodarske koristi industriji in potrošnikom; spodbuja Komisijo, naj zagotovi, da bodo vsi projekti, povezani s plinovodi, v skladu s predpisi EU; poziva, naj se za izvajanje Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015 v okviru vzhodnega partnerstva okrepi sodelovanje na področju energije; poudarja, da mora trg s plinom in električno energijo regulirati nacionalni organ, ki bo neodvisen od političnih in zasebnih interesov, pri oblikovanju cen mora biti zavezan socialno pravičnemu ravnotežju med interesi ponudnikov in končnih uporabnikov, hkrati pa mora zagotavljati utemeljeno oblikovanje cen; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pozdravlja, da je bilo sprejetih veliko zakonov na področju okolja, zlasti tistih o strateškem okoljskem ocenjevanju in presoji vplivov na okolje, ter opozarja, da jih je treba izvajati in da so potrebne nujne kampanje ozaveščanja javnosti; pozdravlja napredek v zvezi s podnebno politiko, ki je bil dosežen s sprejetjem strategije za nizkoogljični razvoj in njeno podreditvijo Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja; spodbuja zgodnje sprejetje državne strategije za okoljsko politiko ter nove zakonodaje na področju ravnanja z odpadki in podnebne politike v skladu s pravnim redom EU; |
| --- | --- |

74.

| 75. | opozarja, da je okoljsko upravljanje ena osrednjih zahtev v okviru pridružitvenega sporazuma; poziva oblasti, naj ponovno proučijo sporazum in vse prihodnje načrte v zvezi s hidroelektrarno na Dnestru ter jih uskladijo z mednarodnimi konvencijami in standardi EU, pri čemer zagotovijo javno posvetovanje z vsemi zadevnimi stranmi iz Moldavije in Ukrajine, vključno s civilno družbo, ter zaščitijo ekosistem in okolje reke Dnester; |
| --- | --- |

75.

| 76. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi poslabšanja ekoloških razmer na vzhodu Ukrajine in na Krimu, ki je posledica konflikta, zlasti zaradi težav v zvezi z oskrbo z vodo, ki bi lahko imele pogubne posledice za celotno Evropo in bi lahko povzročile nepopravljivo katastrofo; poziva vse deležnike, naj preprečijo takšen scenarij in si z vsemi sredstvi prizadevajo zagotoviti ustrezno vzdrževanje in črpanje vode, tudi v rudnikih; |
| --- | --- |

76.

| 77. | priznava prizadevanja Ukrajine za vzpostavitev pravega digitalnega tržnega gospodarstva, vključno z napredkom pri razvoju na področju odprtih podatkov, povečanju dostopa do sistemov s pogojnim dostopom za digitalne televizijske in virtualne omrežne storitve in povečanju števila elektronskih komunikacijskih storitev za državljane in javnih registrov, kot je ProZorro; poudarja, da so potrebna še dodatna prizadevanja za zagotovitev, da bodo pravice in potrebe ukrajinskih državljanov, ki uporabljajo internet, varovane in v celoti uresničene zahteve enotnega digitalnega trga; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pozdravlja sprejetje zakona o elektronskih storitvah zaupanja ter prednostne naloge, opredeljene v konceptu za razvoj digitalnega gospodarstva in družbe v Ukrajini za obdobje 2018–2020, kot pomembne korake na poti vključevanja Ukrajine na enotni digitalni trg EU; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ponovno poudarja ključno vlogo Ukrajine v evropskem omrežju oskrbe z energijo; obsoja gradnjo plinovoda Severni tok 2, saj gre za političen projekt, ki ogroža evropsko energetsko varnost in prizadevanja za diverzifikacijo oskrbe z energijo; poziva, naj se projekt prekliče; |
| --- | --- |

79.

| 80. | je zaskrbljen zaradi sistemov nezakonitega izkoriščanja naravnih virov, kot so jantar, premog, pesek in les, ki jih v številnih primerih ščitijo in pomagajo organizirati lokalne ali regionalne uprave in organi kazenskega pregona ter so škodljivi in ogrožajo krajine in habitate, kot so gozdovi in reke, ter onemogočajo ekološko in ekonomsko trajnostno upravljanje virov države v korist njenih državljanov; |
| --- | --- |

80.

| 81. | obžaluje izčrpavanje ukrajinskih gozdov – problem, ki je povezan s koruptnimi sistemi, ki koristijo osebnim interesom v Ukrajini in podjetjem v EU; poziva, naj se oblikujejo ter hitro začnejo izvajati in izvrševati učinkoviti predpisi, da se preprečita nezakonita sečnja in korupcija, povezana s pridobivanjem lesa, v Ukrajini ter vzpostavi trajnostno upravljanje gozdov za zaščito in ohranitev gozdov in virov v Ukrajini; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pozdravlja sprejete ukrepe za modernizacijo ukrajinske vojske in pomorskih sil v Črnem in Azovskem morju kot trdno jamstvo za stabilnost in ozemeljsko celovitost Ukrajine, kljub temu pa spodbuja reformo obrambne industrije, ki je nujno potrebna; |
| --- | --- |

82.

| 83. | odločno obsoja načrtno agresijo Ruske federacije zoper Ukrajino 25. novembra 2018 v Kerški ožini; zahteva takojšnjo in brezpogojno izročitev vseh plovil in izpustitev vseh ukrajinskih mornarjev, ki jih je treba medtem obravnavati kot vojne ujetnike; poziva EU in njene države članice, naj uvedejo ciljno usmerjene ukrepe, če ukrajinski vojaki ne bodo izpuščeni in če bo prišlo do nadaljnjega vojaškega zaostrovanja; poudarja, da za uporabo vojaške sile s strani Rusije ni nobenega opravičila; je zelo zaskrbljen, da gre za prikrit poskus priključitve območja Azovskega morja, kjer ima Ukrajina suverene pravice, in njegovega preoblikovanja v rusko „notranje jezero“ in izključno vojaško cono, s čimer bo gospodarstvo jugovzhodne Ukrajine ohromljeno; zahteva, da Rusija dovoli prosto plovbo skozi Kerško ožino in na Azovskem morju, za kar jamči mednarodno pravo; poziva OVSE in njene članice, naj podaljšajo mandat posebne misije OVSE za spremljanje na Azovskem morju; poziva EU in njene države članice, naj pristanišča EU zapre za ruske ladje, ki prihajajo z Azovskega morja, če Rusija ne bo znova dovolila proste plovbe skozi Kerško ožino in po Azovskem morju; poziva, da se uporabijo vsa diplomatska sredstva za umiritev napetosti, in pozdravlja ponudbo za mediacijo med Kijevom in Moskvo; |
| --- | --- |

83.

| 84. | opozarja, kako pomembno je okrepiti sodelovanje z Ukrajino na različnih ravneh, vključno z varnostjo in obrambo; v zvezi s tem pozdravlja zanimanje Ukrajine za nadaljnje sodelovanje v obrambnih projektih, vključno s stalnim strukturnim sodelovanjem (PESCO) na področju varnosti in obrambe; |
| --- | --- |

84.

| 85. | spodbuja Ukrajino in EU, naj še naprej razvijata sodelovanje na področju pravosodja, svobode in notranjih zadev; |
| --- | --- |

85.

Institucionalne določbe

| 86. | poudarja, kako pomembno je, da se ukrajinske državljane proaktivno seznanja s konkretnimi koristmi in cilji vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poudarja, kako pomemben je boj proti lažnim novicam in propagandi Rusije, vključno z njenim pričakovanim vmešavanjem v volitve v Ukrajini, pa tudi v celotni Evropski uniji; poziva, naj se sodelovanje med Ukrajino in EU v zvezi s tem vprašanjem okrepi; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva, naj Ukrajina in EU na podlagi jasnih in merljivih kazalnikov bolje spremljata izvajanje reform in nadalje ukrepata v zvezi s tem izvajanjem; ponovno poziva Komisijo in ESZD, naj Parlamentu in Svetu pogosteje predložita podrobnejša pisna poročila o izvajanju sporazumov; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremlja in oceni izvajanje poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini, pri tem pa naj posebno pozornost nameni prenosu in izvajanju pravnega reda, pa tudi posledicam za ukrajinsko družbo, ter naj zagotovi javno in izčrpno letno poročanje, tudi o tehnični in finančni podpori, ki jo zagotavlja EU; |
| --- | --- |

89.

| 90. | meni in poudarja, da bi morala EU Ukrajini (in ostalima pridruženima državama – Moldaviji in Gruziji), če se zaveže, da bo izvajala pridružitveni sporazum ter spoštovala demokratična načela, pravno državo in temeljne svoboščine, odobriti posebne podporne mehanizme, med drugim v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje po letu 2020 v skladu z modelom vzhodnega partnerstva plus, ki ga zagovarja Parlament; |
| --- | --- |

90.

| 91. | sklene pripravljati letna poročila o izvajanju pridružitvenih sporazumov; |
| --- | --- |

91.

o

o o

| 92. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter predsedniku, vladi in parlamentu Republike Ukrajine. |
| --- | --- |

92.

---

Četrtek, 13. december 2018

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/127 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/127

---

P8_TA(2018)0525

Iran, zlasti primer Nasrin Sotudeh

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o Iranu, zlasti primeru Nasrin Sotudeh (2018/2967(RSP))

(2020/C 388/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu,

| — | ob upoštevanju izjave o Iranu z dne 29. novembra 2018, ki so ga objavili posebni poročevalec OZN za položaj zagovornikov človekovih pravic, posebni poročevalec OZN za neodvisnost sodnikov in odvetnikov, glavni poročevalec delovne skupine za samovoljna pridržanja, predsednik delovne skupine o vprašanju diskriminacije žensk v zakonodaji in praksi ter posebni poročevalec o razmerah na področju človekovih pravic v Islamski republiki Iran, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o Iranu z dne 29. novembra 2018, ki so ga objavili posebni poročevalec OZN za položaj zagovornikov človekovih pravic, posebni poročevalec OZN za neodvisnost sodnikov in odvetnikov, glavni poročevalec delovne skupine za samovoljna pridržanja, predsednik delovne skupine o vprašanju diskriminacije žensk v zakonodaji in praksi ter posebni poročevalec o razmerah na področju človekovih pravic v Islamski republiki Iran,

| — | ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, mučenju in drugem krutem ravnanju, svobodi izražanja na spletu in zunaj njega ter zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, mučenju in drugem krutem ravnanju, svobodi izražanja na spletu in zunaj njega ter zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju poročila z dne 27. septembra 2018 o posebnem poročevalcu o razmerah na področju človekovih pravic v Islamski republiki Iran, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 27. septembra 2018 o posebnem poročevalcu o razmerah na področju človekovih pravic v Islamski republiki Iran,

| — | ob upoštevanju podelitve nagrade Saharova za svobodo misli in izražanja Nasrin Sotudeh leta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podelitve nagrade Saharova za svobodo misli in izražanja Nasrin Sotudeh leta 2012,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah iz leta 1966 ter mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966, katerih pogodbenica je država Iran, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah iz leta 1966 ter mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966, katerih pogodbenica je država Iran,

| — | ob upoštevanju Listine o pravicah državljanov iranskega predsednika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine o pravicah državljanov iranskega predsednika,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je bila Nasrin Sotudeh, ugledna iranska odvetnica za človekove pravice, 13. junija 2018 aretirana, potem ko je zastopala žensko, ki ji je grozila zaporna kazen zaradi mirnega protestiranja proti iranski zakonodaji o obvezni nošnji hidžaba, tako da ga je v javnosti odstranila; ker je bila Nasrin Sotudeh od aretacije na ženskem oddelku zapora Evin in je 26. novembra 2018 začela tretjo gladovno stavko, da bi protestirala proti temu, da iranski organi oblasti Faradu Mejzamiju niso dovolili bolnišničnega zdravljenja; |
| --- | --- |

A.

ker je bila Nasrin Sotudeh, ugledna iranska odvetnica za človekove pravice, 13. junija 2018 aretirana, potem ko je zastopala žensko, ki ji je grozila zaporna kazen zaradi mirnega protestiranja proti iranski zakonodaji o obvezni nošnji hidžaba, tako da ga je v javnosti odstranila; ker je bila Nasrin Sotudeh od aretacije na ženskem oddelku zapora Evin in je 26. novembra 2018 začela tretjo gladovno stavko, da bi protestirala proti temu, da iranski organi oblasti Faradu Mejzamiju niso dovolili bolnišničnega zdravljenja;

| B. | ker je bila Nasrin Sotudeh obveščena, da je zaprta zaradi petletne zaporne kazni, ki jo leta 2015 v njeni odsotnosti izrekel sodnik revolucionarnega sodišča; ker je bila obtožena „vohunjenja in skrivanja“; |
| --- | --- |

B.

ker je bila Nasrin Sotudeh obveščena, da je zaprta zaradi petletne zaporne kazni, ki jo leta 2015 v njeni odsotnosti izrekel sodnik revolucionarnega sodišča; ker je bila obtožena „vohunjenja in skrivanja“;

| C. | ker je Nasrin Sotudeh leta 2012 za svoje delo v odsotnosti prejela nagrado Saharova za svobodo misli in zavezanost človekovim pravicam; ker se je Nasrin Sotudeh dolgo in neutrudno zavzemala za človekove pravice v Iranu in je zaradi svojih prizadevanj že več let preživela v zaporu; ker njen kazenski pregon in obtožbe proti njej pričajo, kako iransko sodstvo v veliki meri kriminalizira aktivizem na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

C.

ker je Nasrin Sotudeh leta 2012 za svoje delo v odsotnosti prejela nagrado Saharova za svobodo misli in zavezanost človekovim pravicam; ker se je Nasrin Sotudeh dolgo in neutrudno zavzemala za človekove pravice v Iranu in je zaradi svojih prizadevanj že več let preživela v zaporu; ker njen kazenski pregon in obtožbe proti njej pričajo, kako iransko sodstvo v veliki meri kriminalizira aktivizem na področju človekovih pravic;

| D. | ker je Nasrin Sotudeh večkrat javno govorila o pomanjkljivostih v zvezi s pravno državo v Iranu in v njegovem pravosodnem sistemu; ker je aretacija Nasrin Sotudeh del okrepitve zatiranja zagovornikov človekovih pravic v Iranu; ker so bili zagovorniki pravic žensk, ki so dejavno spodbujali krepitev vloge in pravic žensk, žrtve nadlegovanja, samovoljnih aretacij in pridržanja ter kršitev pravice do poštenega sojenja in dolžnega pravnega postopanja; |
| --- | --- |

D.

ker je Nasrin Sotudeh večkrat javno govorila o pomanjkljivostih v zvezi s pravno državo v Iranu in v njegovem pravosodnem sistemu; ker je aretacija Nasrin Sotudeh del okrepitve zatiranja zagovornikov človekovih pravic v Iranu; ker so bili zagovorniki pravic žensk, ki so dejavno spodbujali krepitev vloge in pravic žensk, žrtve nadlegovanja, samovoljnih aretacij in pridržanja ter kršitev pravice do poštenega sojenja in dolžnega pravnega postopanja;

| E. | ker je bil septembra 2018 aretiran njen mož Reza Khandan, ko je mirno protestiral za izpustitev Nasrin Sotudeh, in bil med drugim obtožen, da širi propagando proti sistemu ter spodbuja prakso pojavljanja v javnosti brez naglavne rute; |
| --- | --- |

E.

ker je bil septembra 2018 aretiran njen mož Reza Khandan, ko je mirno protestiral za izpustitev Nasrin Sotudeh, in bil med drugim obtožen, da širi propagando proti sistemu ter spodbuja prakso pojavljanja v javnosti brez naglavne rute;

| F. | ker so v Iranu v porastu protesti proti revščini, inflaciji, korupciji in političnemu avtoritarizmu, iranske oblasti pa so nanje odzvale z ostrim zatiranjem; ker je iranska obveščevalna agencija okrepila zatiranje delavcev civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic, odvetnikov, okoljskih aktivistov, zagovornikov pravic žensk, študentov, učiteljev, voznikov tovornjakov in miroljubnih aktivistov; ker so iranske oblasti leta 2018 okrepile zatiranje tistih, ki si prizadevajo za miroljubno uveljavljanje pravic do svobode izražanja, združevanja in mirnega zbiranja, in zaprle na stotine ljudi na podlagi splošnih in nejasnih obtožb v zvezi z nacionalno varnostjo; |
| --- | --- |

F.

ker so v Iranu v porastu protesti proti revščini, inflaciji, korupciji in političnemu avtoritarizmu, iranske oblasti pa so nanje odzvale z ostrim zatiranjem; ker je iranska obveščevalna agencija okrepila zatiranje delavcev civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic, odvetnikov, okoljskih aktivistov, zagovornikov pravic žensk, študentov, učiteljev, voznikov tovornjakov in miroljubnih aktivistov; ker so iranske oblasti leta 2018 okrepile zatiranje tistih, ki si prizadevajo za miroljubno uveljavljanje pravic do svobode izražanja, združevanja in mirnega zbiranja, in zaprle na stotine ljudi na podlagi splošnih in nejasnih obtožb v zvezi z nacionalno varnostjo;

| G. | ker so strokovnjaki OZN za človekove pravice pozvali Iran, naj zagotovi pravice zagovornikov človekovih pravic in odvetnikov, ki so bili zaprti zaradi javne podpore protestom proti obvezni nošnji hidžaba v Iranu; |
| --- | --- |

G.

ker so strokovnjaki OZN za človekove pravice pozvali Iran, naj zagotovi pravice zagovornikov človekovih pravic in odvetnikov, ki so bili zaprti zaradi javne podpore protestom proti obvezni nošnji hidžaba v Iranu;

| H. | ker je posebni poročevalec o razmerah na področju človekovih pravic v Iranu ponovno izrazil resne pomisleke glede stalnih usmrtitev mladoletnih prestopnikov v Iranu, ki so jih pred tem navedli generalni sekretar Združenih narodov, visoki komisar OZN za človekove pravice in njegov predhodnik; |
| --- | --- |

H.

ker je posebni poročevalec o razmerah na področju človekovih pravic v Iranu ponovno izrazil resne pomisleke glede stalnih usmrtitev mladoletnih prestopnikov v Iranu, ki so jih pred tem navedli generalni sekretar Združenih narodov, visoki komisar OZN za človekove pravice in njegov predhodnik;

| I. | ker so bile znatne kršitve pravic verskih in etičnih manjšin v Iranu opisane v poročilih posebnega poročevalca o razmerah na področju človekovih pravic in generalnega sekretarja OZN, vključno z obtožbami o diskriminaciji verskih manjšin, tudi kristjanov in bahajcev; |
| --- | --- |

I.

ker so bile znatne kršitve pravic verskih in etičnih manjšin v Iranu opisane v poročilih posebnega poročevalca o razmerah na področju človekovih pravic in generalnega sekretarja OZN, vključno z obtožbami o diskriminaciji verskih manjšin, tudi kristjanov in bahajcev;

| J. | ker iranska sodišča ne zagotavljajo ustreznega postopka in poštenega sojenja ter ne dovolijo dostopa do pravnega svetovanja, zlasti v obdobju preiskave, ter konzularnih obiskov, obiskov OZN in humanitarnih organizacij; ker so sodbe iranskega sodstva pogosto zelo nejasne ali navajajo nedoločene obtožbe o nacionalni varnosti in vohunstvu; |
| --- | --- |

J.

ker iranska sodišča ne zagotavljajo ustreznega postopka in poštenega sojenja ter ne dovolijo dostopa do pravnega svetovanja, zlasti v obdobju preiskave, ter konzularnih obiskov, obiskov OZN in humanitarnih organizacij; ker so sodbe iranskega sodstva pogosto zelo nejasne ali navajajo nedoločene obtožbe o nacionalni varnosti in vohunstvu;

| K. | ker je bilo veliko poročil o nečloveških in ponižujočih razmerah v zaporih in pomanjkanju ustreznega dostopa do zdravstvene oskrbe med pridržanjem z namenom ustrahovanja, kaznovanja ali prisile zapornikov, kar je v nasprotju s standardnimi minimalnimi pravili OZN o ravnanju z zaporniki; |
| --- | --- |

K.

ker je bilo veliko poročil o nečloveških in ponižujočih razmerah v zaporih in pomanjkanju ustreznega dostopa do zdravstvene oskrbe med pridržanjem z namenom ustrahovanja, kaznovanja ali prisile zapornikov, kar je v nasprotju s standardnimi minimalnimi pravili OZN o ravnanju z zaporniki;

| L. | ker je Svet 12. aprila 2018 podaljšal omejevalne ukrepe, ki so bili 13. aprila 2019 sprejeti v odziv na hude kršitve človekovih pravic v Iranu, vključno z zamrznitvijo sredstev in prepovedjo izdajanja vizumov za posameznike in subjekte zaradi hudih kršitev človekovih pravic ter prepovedjo izvoza v Iran za opremo, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, in opremo za nadzor telekomunikacij; |
| --- | --- |

L.

ker je Svet 12. aprila 2018 podaljšal omejevalne ukrepe, ki so bili 13. aprila 2019 sprejeti v odziv na hude kršitve človekovih pravic v Iranu, vključno z zamrznitvijo sredstev in prepovedjo izdajanja vizumov za posameznike in subjekte zaradi hudih kršitev človekovih pravic ter prepovedjo izvoza v Iran za opremo, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, in opremo za nadzor telekomunikacij;

| M. | ker sta EU in Iran 26. novembra 2018 v Bruslju organizirala četrto srečanje političnega dialoga na visoki ravni; ker so razprave o človekovih pravicah potekale kot sestavni del političnega dialoga med EU in Iranom ter kot nadaljevanje rednih izmenjav, ki so potekale novembra 2017 in februarja 2016; |
| --- | --- |

M.

ker sta EU in Iran 26. novembra 2018 v Bruslju organizirala četrto srečanje političnega dialoga na visoki ravni; ker so razprave o človekovih pravicah potekale kot sestavni del političnega dialoga med EU in Iranom ter kot nadaljevanje rednih izmenjav, ki so potekale novembra 2017 in februarja 2016;

| N. | ker bi bilo dejansko izvajanje Listine o pravicah državljana korak k izboljšanju državljanskih pravic iranskega ljudstva; |
| --- | --- |

N.

ker bi bilo dejansko izvajanje Listine o pravicah državljana korak k izboljšanju državljanskih pravic iranskega ljudstva;

| 1. | poziva iransko vlado, naj Nasrin Sotudeh takoj in brezpogojno izpusti; čestita Nasrin Sotudeh za njen pogum in predanost; zahteva, da sodni sistem Irana spoštuje pravico do ustreznega postopka in do poštenega sojenja ter razkrije informacije o obtožbah proti Nasrin Sotudeh; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva iranske oblasti, naj zagotovijo, da bo ravnanje z Nasrin Sotudeh med pridržanjem izpolnjevalo pogoje, določene v temeljnih načelih OZN za zaščito vseh oseb, ki so na kakršen koli način pridržane ali zaprte, ki jih je generalna skupščina OZN sprejela z resolucijo št. 43/173 z dne 9. decembra 1988; poudarja, da morajo iranske oblasti zagotoviti varnost in dobro počutje vseh pridržanih oseb med pridržanjem, tudi z zagotavljanjem ustrezne zdravstvene oskrbe; poziva iranske oblasti, naj raziščejo vse navedbe o grdem ravnanju med pridržanjem in storilce privedejo pred sodišče; obsoja sistematično mučenje v iranskih zaporih in zahteva, da se takoj končajo vse oblike mučenja in grdega ravnanja z vsemi zaporniki; poziva Iran, naj v zakonodaji in v praksi zagotovi, da nihče ne bo žrtev mučenja ali drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva iransko vlado, naj spoštuje človekove pravice in temeljne svoboščine, vključno s svobodo mnenja in izražanja; poziva k izpustitvi vseh, ki so bili prijeti zaradi miroljubnega uveljavljanja pravic do svobode zbiranja, mnenja in izražanja, vključno z Rezo Kandanom ter zagovorniki človekovih pravic, okoljskimi aktivisti, sindikalisti, borci za pravice žensk in zaporniki vesti; poziva iranske oblasti, naj v celoti spoštujejo splošne človekove pravice vseh ljudi, zlasti pravico do svobode izražanja na spletu in drugje; poziva iranske oblasti, naj spoštujejo in varujejo pravico do mirnega zbiranja in ne uporabljajo sile, da bi razgnale nemirna zborovanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izraža naklonjenost kampanji proti obveznim pravilom oblačenja in tudi solidarnost z njo; obsoja pridržanje žensk, ki so v okviru kampanje snele naglavno ruto, ter zahteva, naj se takoj in brezpogojno izpustijo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izraža solidarnost z Iranci, ki demonstrirajo za izboljšanje svojega socialnega in ekonomskega položaja ter se borijo za socialne in ekonomske pravice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi prijetja dvojnih državljanov EU in Irana ob vstopu v državo; poudarja, da ta prijetja preprečujejo možnosti stikov med ljudmi, in poziva iranske oblasti, naj vsem Irancem omogočijo varno potovanje v rodno državo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva iranske oblasti, naj vsem obtožencem zagotovijo pravico do pravnega zastopnika po lastni izbiri v vseh sodnih postopkih brez nepotrebnih omejitev ter pravico do poštenega sojenja v skladu z mednarodnimi zavezami Irana v okviru Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; poziva iransko vlado, naj spoštuje ustrezne postopkovne pravice vseh državljanov, ki so pridržani v Iranu, in jim zagotovi pošteno sojenje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva iranske oblasti, naj zagotovijo versko svobodo v skladu z iransko ustavo in mednarodnimi zavezami Irana ter odpravijo diskriminacijo verskih manjšin ter nevernih; obsoja sistematično preganjanje bahajske manjšine; poleg tega poziva iranske oblasti, naj zagotovijo enako varstvo pred zakonom vsem, ki prebivajo v državi, ne glede na etnično pripadnost, veroizpoved ali prepričanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva iranske oblasti, naj v vseh okoliščinah zagotovijo, da bodo lahko vsi zagovorniki človekovih pravic v Iranu opravljali svoje zakonite dejavnosti na področju človekovih pravic brez bojazni pred povračilnimi ukrepi in brez vsakršnih omejitev, ki vključujejo odvzem prostosti, ustrahovanje in sodno nadlegovanje; poziva iranske oblasti, naj ustavijo vsakršno ustrahovanje in povračilne ukrepe proti zagovornikom človekovih pravic, tudi za komuniciranje z uradniki EU in OZN ter neodvisnimi organizacijami za človekove pravice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj okrepita svoja prizadevanja v podporo ogroženim dobitnikom nagrade Saharova, vključno z Nasrin Sotudeh in drugimi, ki so bili bodisi prijeti ali obsojeni bodisi jim grozi smrtna kazen ali očitno nepošteno sojenje v tretjih državah; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice EU z diplomatskimi misijami na terenu, naj v celoti izvajajo smernice EU v zvezi z zagovorniki človekovih pravic ter zagotovijo vso ustrezno podporo Nasrin Sotudeh in drugim zagovornikom človekovih pravic, ki vključuje obiske v zaporih, spremljanje sojenj in zagotavljanje pravne ali vsakršne druge pomoči, ki bi jo lahko potrebovali; |
| --- | --- |

11.

| 12. | odločno obsoja uporabo smrtne kazni, vključno z njeno uporabo za mladoletne prestopnike, in poziva iranske oblasti, naj uvedejo takojšen moratorij za uporabo smrtne kazni kot korak k njeni odpravi; opozarja na spremembe zakonodaje o trgovini z drogami, na podlagi katerih bi se morala smrtna kazen redkeje izreči; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno poziva Iran, naj tesneje sodeluje z mednarodnimi mehanizmi na področju človekovih pravic, tako da sodeluje s posebnimi poročevalci in mehanizmi, tudi z odobritvijo prošenj nosilcev mandatov za vstop v državo; poudarja, da bi morala država tesneje sodelovati s Svetom za človekove pravice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU, vključno s podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter državami članicami, naj sistematično opozarja na vprašanja človekovih pravic v javnih in zasebnih odnosih z iranskimi oblastmi ob dvostranskih in večstranskih pogovorih, tudi glede položaja političnih zapornikov in zagovornikov človekovih pravic ter svobode izražanja in združevanja kot nujnega pogoja za nadaljnji napredek pri gospodarskih in političnih odnosih; podpira razprave o človekovih pravicah; vseeno poudarja potrebo po formalnem dialogu o človekovih pravicah med EU in Iranom, ki bo temeljil na splošnih človekovih pravicah; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov ter vladi in parlamentu Irana. |
| --- | --- |

15.

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/131 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/131

---

P8_TA(2018)0526

Egipt, zlasti položaj zagovornikov človekovih pravic

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o Egiptu, zlasti položaju zagovornikov človekovih pravic (2018/2968(RSP))

(2020/C 388/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Egiptu, še posebej z dne 8. februarja 2018 o usmrtitvah v Egiptu (1), z dne 10. marca 2016 o Egiptu, zlasti primeru Giulia Regenija (2), z dne 17. decembra 2015 o Ibrahimu Halavi, ki mu grozi smrtna kazen (3) in z dne 15. januarja 2015 o razmerah v Egiptu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Egiptu, še posebej z dne 8. februarja 2018 o usmrtitvah v Egiptu (1), z dne 10. marca 2016 o Egiptu, zlasti primeru Giulia Regenija (2), z dne 17. decembra 2015 o Ibrahimu Halavi, ki mu grozi smrtna kazen (3) in z dne 15. januarja 2015 o razmerah v Egiptu (4),

| — | ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, mučenju, svobodi izražanja in zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, mučenju, svobodi izražanja in zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU za zunanje zadeve o Egiptu, sprejetih avgusta 2013 in februarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU za zunanje zadeve o Egiptu, sprejetih avgusta 2013 in februarja 2014,

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Egiptom iz leta 2001, ki je začel veljati leta 2004 in ga je okrepil akcijski načrt iz leta 2007; tudi ob upoštevanju prednostnih nalog partnerstva med EU in Egiptom za obdobje 2017-2020, sprejetih 25. julija 2017, skupne izjave s srečanja Pridružitvenega sveta EU–Egipt iz leta 2017 in skupne izjave, ki je sledila petemu srečanju pododbora EU in Egipta za politične zadeve, človekove pravice in demokracijo januarja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Egiptom iz leta 2001, ki je začel veljati leta 2004 in ga je okrepil akcijski načrt iz leta 2007; tudi ob upoštevanju prednostnih nalog partnerstva med EU in Egiptom za obdobje 2017-2020, sprejetih 25. julija 2017, skupne izjave s srečanja Pridružitvenega sveta EU–Egipt iz leta 2017 in skupne izjave, ki je sledila petemu srečanju pododbora EU in Egipta za politične zadeve, človekove pravice in demokracijo januarja 2018,

| — | ob upoštevanju skupne izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini in generalnega sekretarja Sveta Evrope z dne 10. oktobra 2017 ob evropskem in svetovnem dnevu boja proti smrtni kazni ter izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 2. novembra 2018 o napadu na koptske kristjane v Egiptu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini in generalnega sekretarja Sveta Evrope z dne 10. oktobra 2017 ob evropskem in svetovnem dnevu boja proti smrtni kazni ter izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 2. novembra 2018 o napadu na koptske kristjane v Egiptu,

| — | ob upoštevanju skupne izjave strokovnjakov OZN, med njimi posebnega poročevalca za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali ponižujoče ravnanje ali kaznovanje Nilsa Melzerja z dne 26. januarja 2018, v kateri je egiptovske organe pozval, naj ne izvršijo skorajšnjih usmrtitev, izjave posebne poročevalke OZN za ustrezne nastanitve Leilani Farha in posebnega poročevalca OZN za položaj zagovornikov človekovih pravic Michela Forsta z dne 4. decembra 2018 in izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet z dne 9. septembra 2018, v kateri obsoja množično obsodbo 75 ljudi na smrt; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave strokovnjakov OZN, med njimi posebnega poročevalca za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali ponižujoče ravnanje ali kaznovanje Nilsa Melzerja z dne 26. januarja 2018, v kateri je egiptovske organe pozval, naj ne izvršijo skorajšnjih usmrtitev, izjave posebne poročevalke OZN za ustrezne nastanitve Leilani Farha in posebnega poročevalca OZN za položaj zagovornikov človekovih pravic Michela Forsta z dne 4. decembra 2018 in izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet z dne 9. septembra 2018, v kateri obsoja množično obsodbo 75 ljudi na smrt;

| — | ob upoštevanju egiptovske ustave, zlasti členov 52 (o prepovedi vseh oblik in vrst mučenja), 73 (o svobodi zbiranja) in 93 (o zavezujočem značaju mednarodnega prava s področja človekovih pravic), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju egiptovske ustave, zlasti členov 52 (o prepovedi vseh oblik in vrst mučenja), 73 (o svobodi zbiranja) in 93 (o zavezujočem značaju mednarodnega prava s področja človekovih pravic),

| — | ob upoštevanju protokolov št. 6 in 13 Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokolov št. 6 in 13 Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 2 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju afriških načel in smernic o pravici do poštenega sojenja in pravne pomoči, ki prepovedujejo vojaško sojenje civilistom v vseh okoliščinah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju afriških načel in smernic o pravici do poštenega sojenja in pravne pomoči, ki prepovedujejo vojaško sojenje civilistom v vseh okoliščinah,

| — | ob upoštevanju novega strateškega okvira in akcijskega načrta EU za človekove pravice, s katerim bi varstvo človekovih pravic in nadzor nad njimi postavili v središče vseh politik EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega strateškega okvira in akcijskega načrta EU za človekove pravice, s katerim bi varstvo človekovih pravic in nadzor nad njimi postavili v središče vseh politik EU,

| — | ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, Konvencije o otrokovih pravicah in Arabske listine o človekovih pravicah, ki jih je Egipt vse ratificiral, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, Konvencije o otrokovih pravicah in Arabske listine o človekovih pravicah, ki jih je Egipt vse ratificiral,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je podpisal tudi Egipt, zlasti 14. in 18. člena, ter drugega izbirnega protokola tega pakta o smrtni kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je podpisal tudi Egipt, zlasti 14. in 18. člena, ter drugega izbirnega protokola tega pakta o smrtni kazni,

| — | ob upoštevanju odločitve spodnjega doma italijanskega parlamenta, poslanske zbornice, da prekine odnose z egiptovskim parlamentom, ker ni napredka v preiskavi o smrti italijanskega študenta Giulia Regenija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve spodnjega doma italijanskega parlamenta, poslanske zbornice, da prekine odnose z egiptovskim parlamentom, ker ni napredka v preiskavi o smrti italijanskega študenta Giulia Regenija,

| — | ob upoštevanju kako sankcije, ki so jih Savdska Arabija, Egipt, Bahrajn in Združeni arabski emirati junija 2017 uvedli proti Katarju, vplivajo na človekove pravice znotraj teh držav in v širši regiji, in poročila o vplivu zalivske krize na človekove pravice, ki ga je Urad visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice objavil decembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kako sankcije, ki so jih Savdska Arabija, Egipt, Bahrajn in Združeni arabski emirati junija 2017 uvedli proti Katarju, vplivajo na človekove pravice znotraj teh držav in v širši regiji, in poročila o vplivu zalivske krize na človekove pravice, ki ga je Urad visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice objavil decembra 2017,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je egiptovska vlada poostrila zatiranje organizacij civilne družbe, zagovornikov človekovih pravic, miroljubnih aktivistov, odvetnikov, blogerjev, novinarjev, zagovornikov pravic delavcev in sindikalistov, tudi z aretacijami in izginotji, pri čemer vse bolj izkorišča boj proti terorizmu in zakone o izrednih razmerah; ker je bilo od konca oktobra 2018 aretiranih vsaj 40 delavcev na področju človekovih pravic, odvetnikov in političnih aktivistov, nekateri od njih pa so prisilno izginili; ker se zagovornice človekovih pravic in aktivisti, ki zagovarjajo pravice oseb LGBTQI, v Egiptu še naprej soočajo z različnimi oblikami vladnega nadlegovanja, zlasti z obrekovalnimi kampanjami in sodnim pregonom; |
| --- | --- |

A.

ker je egiptovska vlada poostrila zatiranje organizacij civilne družbe, zagovornikov človekovih pravic, miroljubnih aktivistov, odvetnikov, blogerjev, novinarjev, zagovornikov pravic delavcev in sindikalistov, tudi z aretacijami in izginotji, pri čemer vse bolj izkorišča boj proti terorizmu in zakone o izrednih razmerah; ker je bilo od konca oktobra 2018 aretiranih vsaj 40 delavcev na področju človekovih pravic, odvetnikov in političnih aktivistov, nekateri od njih pa so prisilno izginili; ker se zagovornice človekovih pravic in aktivisti, ki zagovarjajo pravice oseb LGBTQI, v Egiptu še naprej soočajo z različnimi oblikami vladnega nadlegovanja, zlasti z obrekovalnimi kampanjami in sodnim pregonom;

| B. | ker je odvetnik za človekove pravice in vodja egiptovskega združenja za pravice in svoboščine Ezat Ghoneim od marca 2018 v priporu v predkazenskem postopku na podlagi obtožb o „terorizmu na področju človekovih pravic“; ker ni znano, kje se nahaja, saj je sodišče 4. septembra 2018 odredilo njegovo izpustitev; ker je odvetnik za človekove pravice in soustanovitelj združenja družin pogrešanih Ibrahim Metvali Hegazi prisilno izginil in je bil mučen, nato pa poslan v samovoljno preventivno pridržanje in je še vedno zaprt v samici; ker je bil leta 2017 prisilno zaprt center El Nadim; |
| --- | --- |

B.

ker je odvetnik za človekove pravice in vodja egiptovskega združenja za pravice in svoboščine Ezat Ghoneim od marca 2018 v priporu v predkazenskem postopku na podlagi obtožb o „terorizmu na področju človekovih pravic“; ker ni znano, kje se nahaja, saj je sodišče 4. septembra 2018 odredilo njegovo izpustitev; ker je odvetnik za človekove pravice in soustanovitelj združenja družin pogrešanih Ibrahim Metvali Hegazi prisilno izginil in je bil mučen, nato pa poslan v samovoljno preventivno pridržanje in je še vedno zaprt v samici; ker je bil leta 2017 prisilno zaprt center El Nadim;

| C. | ker je bila zagovornica človekovih pravic Amal Fati septembra 2018 obsojena na dveletno zaporno kazen na podlagi obtožb o širjenju lažnih novic z namenom škodovati egiptovski državi in o javni nespodobnosti, ker je na družbenih medijih objavila videoposnetek, v katerem je kritizirala vlado, ker se ne bori proti spolnemu nasilju; ker je v priporu v predkazenskem postopku, kjer čaka na zaključek preiskave drugega niza obtožb, povezanih z nacionalno varnostjo; |
| --- | --- |

C.

ker je bila zagovornica človekovih pravic Amal Fati septembra 2018 obsojena na dveletno zaporno kazen na podlagi obtožb o širjenju lažnih novic z namenom škodovati egiptovski državi in o javni nespodobnosti, ker je na družbenih medijih objavila videoposnetek, v katerem je kritizirala vlado, ker se ne bori proti spolnemu nasilju; ker je v priporu v predkazenskem postopku, kjer čaka na zaključek preiskave drugega niza obtožb, povezanih z nacionalno varnostjo;

| D. | ker sta Ola Al Karadai, državljanka Katarja, in njen mož Hosam Khalaf, državljan Egipta, že od 30. junija 2017 pridržana v Egiptu v grozljivih razmerah, ne da bi bila zoper katerega od njiju vložena obtožnica; ker je junija 2018 delovna skupina OZN o samovoljnem pridržanju ugotovila, da z njima ravnajo kruto, nečloveško ali ponižujoče, kar bi lahko štelo za mučenje, in njuno pridržanje označila za samovoljno ter pozvala egiptovsko vlado, naj ju izpusti; |
| --- | --- |

D.

ker sta Ola Al Karadai, državljanka Katarja, in njen mož Hosam Khalaf, državljan Egipta, že od 30. junija 2017 pridržana v Egiptu v grozljivih razmerah, ne da bi bila zoper katerega od njiju vložena obtožnica; ker je junija 2018 delovna skupina OZN o samovoljnem pridržanju ugotovila, da z njima ravnajo kruto, nečloveško ali ponižujoče, kar bi lahko štelo za mučenje, in njuno pridržanje označila za samovoljno ter pozvala egiptovsko vlado, naj ju izpusti;

| E. | ker je bilo 2. februarja 2016 najdeno truplo Giulia Regenija, ki je januarja 25 izginil v Kairu, na njem pa so bili znaki grozljivega mučenja in nasilne smrti; ker egiptovski organi še vedno niso razkrili resnice o njegovi smrti in vseh storilcev niso privedli pred sodišče; ker je Egipt znova zavrnil prošnjo urada italijanskega državnega tožilstva, naj razkrije identiteto storilcev, vpletenih v Regenijevo izginotje in smrt; |
| --- | --- |

E.

ker je bilo 2. februarja 2016 najdeno truplo Giulia Regenija, ki je januarja 25 izginil v Kairu, na njem pa so bili znaki grozljivega mučenja in nasilne smrti; ker egiptovski organi še vedno niso razkrili resnice o njegovi smrti in vseh storilcev niso privedli pred sodišče; ker je Egipt znova zavrnil prošnjo urada italijanskega državnega tožilstva, naj razkrije identiteto storilcev, vpletenih v Regenijevo izginotje in smrt;

| F. | ker so Novinarji brez meja zabeležili, da je v Egiptu zaradi svojega dela trenutno priprtih vsaj 38 medijskih delavcev na podlagi politično motiviranega pregona in več kršitev pravnega postopka; ker so tarče tudi tuji medijski delavci, saj je bilo več mednarodnih medijskih poročevalcev izgnanih ali jim je bil zavrnjen vstop v Egipt; ker je bil fotoreporter Mahmud „Šavkan“ Abu Zejd v skupinskem sojenju obsojen na petletno kazen zaradi nezakonitega opravljanja poklicne dejavnosti in še vedno prestaja dodatno šestmesečno kazen, ker ni plačal znatne kazni; ker je bil Ismail Iskandarani, znan novinar in eden redkih, ki so poročali o kršitvah človekovih pravic na Sinajskem polotoku, novembra 2015 pridržan in maja 2018 pred vojaškim sodiščem obsojen na deset let zapora; |
| --- | --- |

F.

ker so Novinarji brez meja zabeležili, da je v Egiptu zaradi svojega dela trenutno priprtih vsaj 38 medijskih delavcev na podlagi politično motiviranega pregona in več kršitev pravnega postopka; ker so tarče tudi tuji medijski delavci, saj je bilo več mednarodnih medijskih poročevalcev izgnanih ali jim je bil zavrnjen vstop v Egipt; ker je bil fotoreporter Mahmud „Šavkan“ Abu Zejd v skupinskem sojenju obsojen na petletno kazen zaradi nezakonitega opravljanja poklicne dejavnosti in še vedno prestaja dodatno šestmesečno kazen, ker ni plačal znatne kazni; ker je bil Ismail Iskandarani, znan novinar in eden redkih, ki so poročali o kršitvah človekovih pravic na Sinajskem polotoku, novembra 2015 pridržan in maja 2018 pred vojaškim sodiščem obsojen na deset let zapora;

| G. | ker je bil julija 2018 sprejet nov zakon o medijih, ki je razširil opredelitev tiska in vanjo vključil vsak račun na družbenih medijih z več kot 5 000 sledilci, s čimer se ti računi lahko preganjajo zaradi objave „lažnih novic“ ali česarkoli, kar bi lahko štelo za spodbujanje h kršitvi zakona; ker je spoštovanje državljanskih svoboščin, vključno s svobodo izražanja in svobodo medijev, bistven del temeljev demokratične družbe, novinarji pa bi morali imeti možnost svobodno opravljati svoj poklic brez strahu pred pregonom ali zaporno kaznijo; |
| --- | --- |

G.

ker je bil julija 2018 sprejet nov zakon o medijih, ki je razširil opredelitev tiska in vanjo vključil vsak račun na družbenih medijih z več kot 5 000 sledilci, s čimer se ti računi lahko preganjajo zaradi objave „lažnih novic“ ali česarkoli, kar bi lahko štelo za spodbujanje h kršitvi zakona; ker je spoštovanje državljanskih svoboščin, vključno s svobodo izražanja in svobodo medijev, bistven del temeljev demokratične družbe, novinarji pa bi morali imeti možnost svobodno opravljati svoj poklic brez strahu pred pregonom ali zaporno kaznijo;

| H. | ker podjetja s sedežem v več državah članicah EU v Egipt še naprej izvažajo tehnologijo za nadzor, ki omogoča vdore v računalniške sisteme in uporabo zlonamerne programske opreme ter druge oblike napadov na zagovornike človekovih pravic in aktiviste civilne družbe v družbenih medijih; ker je to privedlo do zatiranja svobode izražanja na spletu; |
| --- | --- |

H.

ker podjetja s sedežem v več državah članicah EU v Egipt še naprej izvažajo tehnologijo za nadzor, ki omogoča vdore v računalniške sisteme in uporabo zlonamerne programske opreme ter druge oblike napadov na zagovornike človekovih pravic in aktiviste civilne družbe v družbenih medijih; ker je to privedlo do zatiranja svobode izražanja na spletu;

| I. | ker Egipt lani začel pravni napad na nevladne organizacije, s tem ko je sprejel zakon, po katerem morajo njihovo tuje ali domače financiranje odobriti državne varnostne agencije, s čimer jih je praktično prepovedal; ker je predsednik Al Sisi 15. novembra 2018 pozval k pregledu zakona o nevladnih organizacijah, da bi ga „bolje uravnotežili“ in parlamentu naročil, naj ga pregleda; ker je ponovno sojenje 16 obtožencem v „zadevi o tujem financiranju“ št. 173/2011 predvideno za 20. december 2018, v katerem so obtoženci obtoženi ustanavljanja in vodenja podružnic mednarodnih organizacij brez vladnega dovoljenja; |
| --- | --- |

I.

ker Egipt lani začel pravni napad na nevladne organizacije, s tem ko je sprejel zakon, po katerem morajo njihovo tuje ali domače financiranje odobriti državne varnostne agencije, s čimer jih je praktično prepovedal; ker je predsednik Al Sisi 15. novembra 2018 pozval k pregledu zakona o nevladnih organizacijah, da bi ga „bolje uravnotežili“ in parlamentu naročil, naj ga pregleda; ker je ponovno sojenje 16 obtožencem v „zadevi o tujem financiranju“ št. 173/2011 predvideno za 20. december 2018, v katerem so obtoženci obtoženi ustanavljanja in vodenja podružnic mednarodnih organizacij brez vladnega dovoljenja;

| J. | ker v Egiptu vlada izredno stanje, ki je bilo razglašeno aprila 2017 in nato 21. oktobra 2018 podaljšano še za tri mesece; ker je bilo po navedbah državnih medijev izredno stanje uvedeno, da bi lažje obvladovali nevarnosti in financiranje terorizma; ker imajo predsednik in tisti, ki ravnajo v njegovem imenu, pooblastila, da civiliste za obdobje treh mesecev napotijo na izredna sodišča za državno varnost; ker je visoka komisarka OZN za človekove pravice Michelle Bachelet kritizirala poskuse, da bi članom varnostnih sil podelili imuniteto pred kazenskim pregonom zaradi kaznivih dejanj, kar spodkopava zaupanje Egipčanov v sposobnost vlade, da bi zagotavljala pravico za vse; |
| --- | --- |

J.

ker v Egiptu vlada izredno stanje, ki je bilo razglašeno aprila 2017 in nato 21. oktobra 2018 podaljšano še za tri mesece; ker je bilo po navedbah državnih medijev izredno stanje uvedeno, da bi lažje obvladovali nevarnosti in financiranje terorizma; ker imajo predsednik in tisti, ki ravnajo v njegovem imenu, pooblastila, da civiliste za obdobje treh mesecev napotijo na izredna sodišča za državno varnost; ker je visoka komisarka OZN za človekove pravice Michelle Bachelet kritizirala poskuse, da bi članom varnostnih sil podelili imuniteto pred kazenskim pregonom zaradi kaznivih dejanj, kar spodkopava zaupanje Egipčanov v sposobnost vlade, da bi zagotavljala pravico za vse;

| K. | ker egiptovski zakon o boju proti terorizmu iz leta 2015 uporablja široko opredelitev terorizma, ki vključuje „kršitev javnega reda, ogrožanje varovanja, interesov ali varnosti družbe, oviranje izvajanja določb ustave in zakonov ali škodovanje narodni enotnosti, socialnemu miru ali nacionalni varnosti“, s čimer dopušča, da se miroljubne protestnike ter zagovornike demokracije in človekovih pravic označi za teroriste in obsodi na smrt; |
| --- | --- |

K.

ker egiptovski zakon o boju proti terorizmu iz leta 2015 uporablja široko opredelitev terorizma, ki vključuje „kršitev javnega reda, ogrožanje varovanja, interesov ali varnosti družbe, oviranje izvajanja določb ustave in zakonov ali škodovanje narodni enotnosti, socialnemu miru ali nacionalni varnosti“, s čimer dopušča, da se miroljubne protestnike ter zagovornike demokracije in človekovih pravic označi za teroriste in obsodi na smrt;

| L. | ker so egiptovska sodišča pod Al Sisijevo vladavino priporočila vsaj 2 443 predhodnih smrtnih kazni, od tega vsaj 12 za otroke, in potrdila vsaj 1 451 smrtnih kazni; ker je vsaj 926 potrjenih smrtnih kazni rezultat skupinskih sojenj 15 ali več ljudem sočasno; ker je Egipt v istem obdobju izvršil vsaj 144 usmrtitev; ker je bila smrtna kazen, zlasti pri skupinskih sojenjih, pogosto uporabljena za osebe, ki so uveljavljale svoje temeljne pravice, vključno s svobodo zbiranja; |
| --- | --- |

L.

ker so egiptovska sodišča pod Al Sisijevo vladavino priporočila vsaj 2 443 predhodnih smrtnih kazni, od tega vsaj 12 za otroke, in potrdila vsaj 1 451 smrtnih kazni; ker je vsaj 926 potrjenih smrtnih kazni rezultat skupinskih sojenj 15 ali več ljudem sočasno; ker je Egipt v istem obdobju izvršil vsaj 144 usmrtitev; ker je bila smrtna kazen, zlasti pri skupinskih sojenjih, pogosto uporabljena za osebe, ki so uveljavljale svoje temeljne pravice, vključno s svobodo zbiranja;

| M. | ker je avgusta sodišče v Egiptu potrdilo kazni za več kot 739 ljudi v povezavi s protesti na trgu Raba po državnem udaru leta 2013; ker je sodišče ratificiralo 75 smrtnih kazni in potrdilo dosmrtno zaporno kazen za dodatnih 47 ljudi; ker so bile med sojenjem razkrite številne nepravilnosti, visoka komisarka OZN za človekove pravice pa ga je opisala kot grobo sodno zmoto; |
| --- | --- |

M.

ker je avgusta sodišče v Egiptu potrdilo kazni za več kot 739 ljudi v povezavi s protesti na trgu Raba po državnem udaru leta 2013; ker je sodišče ratificiralo 75 smrtnih kazni in potrdilo dosmrtno zaporno kazen za dodatnih 47 ljudi; ker so bile med sojenjem razkrite številne nepravilnosti, visoka komisarka OZN za človekove pravice pa ga je opisala kot grobo sodno zmoto;

| N. | ker je Egipt konec novembra napovedal ustanovitev „visoke stalne komisije za človekove pravice“, ki naj bi se domnevno odzivala na trditve glede razmer na področju človekovih pravic v Egiptu in oblikovala enotno egiptovsko vizijo; ker so glavni člani te komisije predstavniki ministrstev za zunanje zadeve in notranje zadeve, vojske in obveščevalnih služb; |
| --- | --- |

N.

ker je Egipt konec novembra napovedal ustanovitev „visoke stalne komisije za človekove pravice“, ki naj bi se domnevno odzivala na trditve glede razmer na področju človekovih pravic v Egiptu in oblikovala enotno egiptovsko vizijo; ker so glavni člani te komisije predstavniki ministrstev za zunanje zadeve in notranje zadeve, vojske in obveščevalnih služb;

| O. | ker se kljub temu, da je bila koptska kultura ustavno priznana kot steber države, nasilje in diskriminacija zoper Egipčane koptskega porekla, ki tvorijo večino od devetih milijonov kristjanov v Egiptu, od leta 2011 le še povečujeta; ker so koptski kristjani, ki predstavljajo približno 10 % pretežno muslimanskega egiptovskega prebivalstva, najbolj prizadeti zaradi sektaškega nasilja; ker so bili 2. novembra 2018 v napadu islamskih skrajnežev na avtobus koptskih krščanskih romarjev v Minji ubitih sedem ljudi in 19 ranjenih, kar kaže, da se Egipt spopada z velikimi varnostnimi izzivi; |
| --- | --- |

O.

ker se kljub temu, da je bila koptska kultura ustavno priznana kot steber države, nasilje in diskriminacija zoper Egipčane koptskega porekla, ki tvorijo večino od devetih milijonov kristjanov v Egiptu, od leta 2011 le še povečujeta; ker so koptski kristjani, ki predstavljajo približno 10 % pretežno muslimanskega egiptovskega prebivalstva, najbolj prizadeti zaradi sektaškega nasilja; ker so bili 2. novembra 2018 v napadu islamskih skrajnežev na avtobus koptskih krščanskih romarjev v Minji ubitih sedem ljudi in 19 ranjenih, kar kaže, da se Egipt spopada z velikimi varnostnimi izzivi;

| P. | ker se naj bi se 20. decembra 2018 sestal Pridružitveni svet EU-Egipt; ker je pred njegovim zasedanjem načrtovana misija pododbora Evropskega parlamenta za človekove pravice v Egiptu; ker Egipt te delegacije ni uradno povabil na obisk; |
| --- | --- |

P.

ker se naj bi se 20. decembra 2018 sestal Pridružitveni svet EU-Egipt; ker je pred njegovim zasedanjem načrtovana misija pododbora Evropskega parlamenta za človekove pravice v Egiptu; ker Egipt te delegacije ni uradno povabil na obisk;

| Q. | ker je Egipt od revolucije leta 2011 prestal več težkih obdobij in ga mednarodna skupnost podpira pri spopadanju z gospodarskimi, političnimi in varnostnimi izzivi; ker v Egiptu obstajajo resni varnostni izzivi, zlasti na Sinajskem polotoku, kjer teroristične skupine izvajajo napade na varnostne sile; ker so se v Egiptu zgodili številni uničujoči teroristični napadi; |
| --- | --- |

Q.

ker je Egipt od revolucije leta 2011 prestal več težkih obdobij in ga mednarodna skupnost podpira pri spopadanju z gospodarskimi, političnimi in varnostnimi izzivi; ker v Egiptu obstajajo resni varnostni izzivi, zlasti na Sinajskem polotoku, kjer teroristične skupine izvajajo napade na varnostne sile; ker so se v Egiptu zgodili številni uničujoči teroristični napadi;

| R. | ker prednostne naloge partnerstva med EU in Egiptom, ki so bile sprejete julija 2017, v novem obdobju 2017–2020 usmerja skupna zavezanost univerzalnim vrednotam demokracije, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, kar je nov okvir za politično ukrepanje in okrepljeno sodelovanje, tudi na področju varnosti, reforme pravosodja in boja proti terorizmu, na podlagi spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker se je pododbor za politične zadeve, človekove pravice in demokracijo pridružitvenega sporazuma med Egiptom in EU 10. in 11. januarja 2018 sestal v Kairu na svojem petem zasedanju, na katerem je obravnaval sodelovanje na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države; ker je 6. seja pridružitvenega parlamentarnega odbora Egipt-EU potekala 8. novembra 2018; |
| --- | --- |

R.

ker prednostne naloge partnerstva med EU in Egiptom, ki so bile sprejete julija 2017, v novem obdobju 2017–2020 usmerja skupna zavezanost univerzalnim vrednotam demokracije, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, kar je nov okvir za politično ukrepanje in okrepljeno sodelovanje, tudi na področju varnosti, reforme pravosodja in boja proti terorizmu, na podlagi spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker se je pododbor za politične zadeve, človekove pravice in demokracijo pridružitvenega sporazuma med Egiptom in EU 10. in 11. januarja 2018 sestal v Kairu na svojem petem zasedanju, na katerem je obravnaval sodelovanje na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države; ker je 6. seja pridružitvenega parlamentarnega odbora Egipt-EU potekala 8. novembra 2018;

| S. | ker je EU prva gospodarska partnerica Egipta in glavni vir tujih naložb v državi; ker dvostranska pomoč Evropske unije Egiptu v okviru evropskega instrumenta sosedstva za obdobje 2017–2020 znaša približno 500 milijonov EUR; ker je Svet za zunanje zadeve 21. avgusta 2013 zadolžil visoko predstavnico, naj pregleda pomoč Evropske unije Egiptu; ker se je Svet za zunanje zadeve odločil, da je treba sodelovanje EU z Egiptom prilagajati glede na razvoj razmer v državi; |
| --- | --- |

S.

ker je EU prva gospodarska partnerica Egipta in glavni vir tujih naložb v državi; ker dvostranska pomoč Evropske unije Egiptu v okviru evropskega instrumenta sosedstva za obdobje 2017–2020 znaša približno 500 milijonov EUR; ker je Svet za zunanje zadeve 21. avgusta 2013 zadolžil visoko predstavnico, naj pregleda pomoč Evropske unije Egiptu; ker se je Svet za zunanje zadeve odločil, da je treba sodelovanje EU z Egiptom prilagajati glede na razvoj razmer v državi;

| T. | ker so bile v postopku predsedniških volitev leta 2018 izločene možnosti za miroljubne politično opozicijo, s čimer je bila egiptovskim volivcem množično odrečena pravica do politične udeležbe; |
| --- | --- |

T.

ker so bile v postopku predsedniških volitev leta 2018 izločene možnosti za miroljubne politično opozicijo, s čimer je bila egiptovskim volivcem množično odrečena pravica do politične udeležbe;

| U. | ker je v ugotovitvah Sveta za zunanje zadeve z dne 21. avgusta 2013 zapisano, da so se države članice poleg tega dogovorile, da bodo začasno preklicale dovoljenja za izvoz vse opreme, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, v Egipt, in ponovno preučile izvozna dovoljenja za opremo, zajeto v Skupnem stališču 2008/944/SZVP, preučile pa bodo tudi pomoč, ki jo Egiptu namenjajo na področju varnosti; ker je Svet za zunanje zadeve te ugotovitve ponovil februarja 2014; ker je visoka predstavnica/podpredsednica v pisnem odgovoru z dne 27. oktobra 2015 potrdila, da ti sklepi pomenijo politično zavezo proti vsakršni vojaški pomoči Egiptu; |
| --- | --- |

U.

ker je v ugotovitvah Sveta za zunanje zadeve z dne 21. avgusta 2013 zapisano, da so se države članice poleg tega dogovorile, da bodo začasno preklicale dovoljenja za izvoz vse opreme, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, v Egipt, in ponovno preučile izvozna dovoljenja za opremo, zajeto v Skupnem stališču 2008/944/SZVP, preučile pa bodo tudi pomoč, ki jo Egiptu namenjajo na področju varnosti; ker je Svet za zunanje zadeve te ugotovitve ponovil februarja 2014; ker je visoka predstavnica/podpredsednica v pisnem odgovoru z dne 27. oktobra 2015 potrdila, da ti sklepi pomenijo politično zavezo proti vsakršni vojaški pomoči Egiptu;

| 1. | ostro obsoja, da v Egiptu nenehno omejujejo temeljne demokratične pravice, zlasti svobodo izražanja na spletu in drugje, svobodo združevanja in zbiranja, politično pluralnost in načelo pravne države; poziva, naj se nemudoma končajo vsa nasilna dejanja državnih organov, varnostnih sil in služb in drugih skupin v Egiptu, in sicer ščuvanje k nasilju, sovražni govor, nadlegovanje, ustrahovanje, prisilna izginotja in cenzura zagovornikov človekovih pravic, odvetnikov, demonstrantov, novinarjev, blogerjev, sindikalistov, študentov, zagovornikov pravic žensk, oseb LGBTI, organizacij civilne družbe in manjšin, tudi Nubijcev; obsoja prekomerno uporabo nasilja nad protestniki; poziva k verodostojni in pregledni preiskavi vseh kršitev človekovih pravic, storilci pa naj zanje tudi odgovarjajo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva egiptovsko vlado, naj nemudoma in brezpogojno izpusti zagovornike človekovih pravic Ahmada Amašo, Hanan Badr El Din, Amal Fati, Ezata Ghoneima, Hodo Abdelmoneim, Ibrahima Metvalija Hegazija, Azuz Mahgub in medijske delavce Mahmuda „Šavkana“ Abu Zejda, Hišama Gafarja, Mohameda „Oxygena“ Ibraima, Ismaila Iskandaranija, Adela Sabrija, Ahmeda Tareka Ibrahima Ziado, Alo Abdelfataha, Šadija Abu Zajda, Mostafo Al Asarja, Hasana Al Bananda, Moataza Vadnana in druge, ki jih zaprli zgolj zaradi miroljubnega uveljavljanja pravice do izražanja, kar je v nasprotju z egiptovsko ustavo in mednarodnimi obveznostmi države; poziva Egipt naj jim, dokler so še vedno zaprti, omogoči dostop do domačih in odvetnika po lastni izbiri ter jim zagotovi ustrezno zdravstveno oskrbo, v zvezi s trditvami o slabem ravnanju in mučenju pa naj izvede verodostojno preiskavo; poziva EU, naj začne izvajati popoln nadzor nad izvozom v Egipt, zlasti kadar gre za blago, ki bi ga bilo mogoče uporabljati za mučenje ali izvrševanje smrtne kazni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | želi egiptovsko vlado opomniti, da je dolgoročna blaginja države in prebivalstva tesno povezana z varstvom splošnih človekovih pravic ter vzpostavitvijo in utrditvijo demokratičnih in preglednih institucij, ki bodo sodelovale pri varovanju temeljnih pravic državljanov; zato poziva egiptovske oblasti, naj popolnoma izvajajo načela mednarodnih konvencij, h katerim je država pristopila; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva egiptovske oblasti, naj opustijo vse neutemeljene kazenske preiskave nevladnih organizacij, vključno s primeri „tujega financiranja“, in naj razveljavijo nesorazmerno strogo zakonodajo o nevladnih organizacijah; oblasti tudi spodbuja, naj se te zakone zamenjajo z novim zakonodajnim okvirom, o katerem se bodo resnično posvetovale s civilnodružbenimi organizacijami in ki bo skladen z domačimi in mednarodnimi obveznostmi glede varstva pravice do združevanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je resno zaskrbljen zaradi množičnih sojenj na egiptovskih sodiščih in številnih smrtnih in dolgih zapornih kazni, ki jih izrekajo; poziva egiptovske pravosodne organe, naj nehajo izrekati smrtno kazen zoper posameznike, predvsem tiste, ki so bili v času domnevnega kaznivega dejanja še mladoletni, ter naj podprejo in spoštujejo Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je podpisal tudi Egipt, predvsem njegov 14. člen o pravici do pravičnega in pravočasnega sojenja na podlagi nedvoumnih dokazov ter o zajamčenem spoštovanju obtoženčevih pravic; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Egipt, naj podpiše in ratificira drugi izbirni protokol k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah, s katerim naj bi odpravili smrtno kazen, in Mednarodno konvencijo o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem; spodbuja egiptovsko vlado, naj ustreznim posebnim poročevalcem OZN izda odprto povabilo za obisk države; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva egiptovski parlament, naj pregleda državni kazenski zakonik, zakon o kazenskem postopku, zakonodajo za boj proti terorizmu in vojaški zakonik; poziva egiptovske oblasti, naj prenehajo soditi civilistom pred vojaškimi sodišči; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je močno zaskrbljen zaradi kaznovanja oseb, ki sodelujejo ali želijo sodelovati z mednarodnimi organizacijami s področja človekovih pravic ali organi Združenih narodov za človekove pravice, na primer nedavno s posebno poročevalko za ustrezna bivališča; želi opomniti egiptovske oblasti, da državo zavezuje članstvo v OZN in da se morajo takšnega ravnanja vzdržati; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obsoja, da v Egiptu nenehno preganjajo manjšine; želi ponovno poudariti, da se zavzema za svobodo vesti in veroizpovedi v Egiptu, ter poziva k spodbujanju mednarodnega sodelovanja, vključno z neodvisno preiskavo OZN, s katero bi ocenili položaj koptskih kristjanov v državi; poziva Egipt, naj pregleda svojo zakonodajo o bogokletstvu in naj verskim manjšinam zajamči varstvo pred tem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva egiptovsko vlado, naj preneha z vsemi diskriminatornimi ukrepi, ki jih je po juniju 2017 uvedla zoper katarske državljane, to zadeva zlasti primer Ole Al Kadaravi in njenega moža Hosama Khalafa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podpira težnje večine Egipčanov, ki želijo sooblikovati svobodno, stabilno, cvetočo, vključujočo in demokratično državo, v kateri bodo spoštovane nacionalne in mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; želi opozoriti, da je pomembno, da se spoštuje miroljubno izražanje mnenja in kritike; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izreka iskreno sožalje družinam žrtev terorizma; je solidaren z egiptovskim narodom in ponovno poudarja, da je zavezan boju proti širjenju skrajnih ideologij in terorističnih skupin; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva egiptovsko vlado, naj zagotovi, da se bodo vse operacije na Sinaju izvajale v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic, naj skrbno raziščejo vse zlorabe, naj severni Sinaj nemudoma odpre za neodvisne opazovalce in novinarje, naj tamkajšnjim prebivalcem pomaga pokriti osnovne potrebe in dovoli neodvisnim dobrodelnim organizacijam pomagati ljudem v stiski; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj prednostno obravnava položaj zagovornikov človekovih pravic v Egiptu in naj obsodi zaskrbljujoče stanje človekovih pravic v Egiptu, tudi uporabo smrtne kazni; poziva evropsko službo za zunanje delovanje, naj se posveti nedavnemu razvoju dogodkov v Egiptu ter z vsemi sredstvi vplivanja, ki jih ima na razpolago, pritisne na egiptovske oblasti, da bodo popravile razmere na področju človekovih pravic in ustavile aktualne usmrtitve, naj pozove k takojšnji izpustitvi pridržanih in naj egiptovske oblasti spodbudi k spoštovanju njihovih obveznosti v okviru mednarodnih norm in zakonov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je za EU sodelovanje z Egiptom pomembno, saj gre za pomembno državo sosedstva in partnerico; zato odločno poziva Egipt, naj spoštuje zaveze, dane v sklopu prednostnih nalog partnerstva med EU in Egiptom, ki so bile sprejete 27. julija 2017 z namenom spodbujanja demokracije, temeljnih svoboščin in človekovih pravic, kar je v skladu z egiptovsko ustavo in mednarodnimi standardi; poudarja, da so bile prednostne naloge partnerstva leta 2017 z Egiptom sklenjene kljub nenehnim zdrsom na področju človekovih pravic, demokracije in načela pravne države; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice, naj z Egiptom še naprej sodelujejo samo pod pogojem, da bodo spoštovane človekove pravice in da bodo pomisleki glede človekovih pravic upoštevani v vseh pogovorih z egiptovskimi oblastmi, zlasti kar zadeva vse tri že opredeljene prednostne naloge; ponavlja, da ukrepi za obvladovanje migracij ali boj proti terorizmu ne bi smeli spodnašati človekovih pravic; |
| --- | --- |

15.

| 16. | želi spomniti egiptovske oblasti, da stopnja angažiranosti EU glede Egipta temelji na spodbudah, kar je v skladu z načelom evropske sosedske politike „več za več“, in je torej odvisna tudi od napredka reform na področju demokratičnih institucij, pravne države in človekovih pravic; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice, naj na srečanju Pridružitvenega sveta EU-Egipt, načrtovanem 20. decembra 2018, ostanejo pri odločnem in enotnem stališču EU do vprašanja človekovih pravic, podobno pa tudi pri vseh pogovorih o človekovih pravicah in dvo- in mnogostranskih srečanjih, ter naj jasno nakažejo posledice, če egiptovska vlada ne bo spremenila svojega neprimernega ravnanja, na primer ciljne sankcije zoper tiste, ki so odgovorni za kršitve človekovih pravic; poziva EU, naj na naslednjem zasedanju Sveta OZN za človekove pravice poda odločno izjavo, ki bo tudi v skladu s priporočili za splošni redni pregled OZN leta 2019; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je še vedno ogorčen zaradi mučenja in uboja italijanskega raziskovalca Giulia Regenija; poudarja, da bo še naprej pritiskal na evropske organe, naj sodelujejo z egiptovskimi partnerji, dokler primer ne bo rešen in odgovorni privedeni pred sodišče; želi opomniti egiptovske oblasti, da so odgovorne za varnost italijanske in egiptovske skupine pravnikov, ki preiskuje primer Giulia Regenija; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno poziva države članice, naj ustavijo izvoz tehnologije za nadzor in varnostne opreme v Egipt, s katero bi mogel izvajati napade na zagovornike človekovih pravic in aktiviste civilne družbe ter na družbene medije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | globoko obžaluje nepripravljenost egiptovskih oblasti, da bi organizirale misijo Pododbora Evropskega parlamenta za človekove pravice v Kairu; pričakuje, da bo stran EU odprla tudi vprašanje, zakaj egiptovske oblasti vztrajno zavračajo ta obisk; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Egipta. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0035.

(2)  UL C 50, 9.2.2018, str. 42.

(3)  UL C 399, 24.11.2017, str. 130.

(4)  UL C 300, 18.8.2016, str. 34.

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/137 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/137

---

P8_TA(2018)0527

Tanzanija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o Tanzaniji (2018/2969(RSP))

(2020/C 388/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Tanzaniji, vključno z resolucijo z dne 12. marca 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Tanzaniji, vključno z resolucijo z dne 12. marca 2015 (1),

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Federice Mogherini z dne 15. novembra 2018 o odnosih med EU in Tanzanijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Federice Mogherini z dne 15. novembra 2018 o odnosih med EU in Tanzanijo,

| — | ob upoštevanju lokalne izjave EU z dne 23. februarja 2018 o porastu političnega nasilja in ustrahovanja v Tanzaniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju lokalne izjave EU z dne 23. februarja 2018 o porastu političnega nasilja in ustrahovanja v Tanzaniji,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. junija 2016 o enakosti oseb LGBTI, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. junija 2016 o enakosti oseb LGBTI,

| — | ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet z dne 2. novembra 2018 o sodnem pregonu in aretacijah oseb LGBTI v Tanzaniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet z dne 2. novembra 2018 o sodnem pregonu in aretacijah oseb LGBTI v Tanzaniji,

| — | ob upoštevanju priročnika Sveta EU za spodbujanje in varstvo vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priročnika Sveta EU za spodbujanje in varstvo vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP–ES („Sporazum iz Cotonuja“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP–ES („Sporazum iz Cotonuja“),

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker vse od izvolitve tanzanijskega predsednika Johna Pombeja Magufulija leta 2015 temeljne pravice v državi ogrožajo represivnimi zakoni in odloki; ker se kritični novinarji, opozicijski politiki in odkriti aktivisti civilne družbe soočajo z grožnjami, samovoljnim pridržanjem in nadlegovanjem; |
| --- | --- |

A.

ker vse od izvolitve tanzanijskega predsednika Johna Pombeja Magufulija leta 2015 temeljne pravice v državi ogrožajo represivnimi zakoni in odloki; ker se kritični novinarji, opozicijski politiki in odkriti aktivisti civilne družbe soočajo z grožnjami, samovoljnim pridržanjem in nadlegovanjem;

| B. | ker je v zadnjih dveh letih v državi vse več stigmatizacije, nasilja in aretacij oseb LGBTI; ker so istospolni odnosi v skladu s tanzanijskimi zakoni kaznivo dejanje, za katero je predpisana kazen od 30 let zapora do dosmrtne zaporne kazni; ker je tanzanijski zakon proti homoseksualnosti med najstrožjimi na svetu; |
| --- | --- |

B.

ker je v zadnjih dveh letih v državi vse več stigmatizacije, nasilja in aretacij oseb LGBTI; ker so istospolni odnosi v skladu s tanzanijskimi zakoni kaznivo dejanje, za katero je predpisana kazen od 30 let zapora do dosmrtne zaporne kazni; ker je tanzanijski zakon proti homoseksualnosti med najstrožjimi na svetu;

| C. | ker so domnevno homoseksualni moški v Tanzaniji podvrženi prisilnim analnim preiskavam, kar je diskreditirana metoda „dokazovanja“ homoseksualnega vedenja, ki so jo Združeni narodi in Afriška komisija za človekove pravice in pravice ljudstev označili kot mučenje; |
| --- | --- |

C.

ker so domnevno homoseksualni moški v Tanzaniji podvrženi prisilnim analnim preiskavam, kar je diskreditirana metoda „dokazovanja“ homoseksualnega vedenja, ki so jo Združeni narodi in Afriška komisija za človekove pravice in pravice ljudstev označili kot mučenje;

| D. | ker je regionalni komisar za Dar es Salaam Paul Makonda velik zagovornik represije; ker je na tiskovni konferenci 31. oktobra 2018 napovedal ustanovitev delovne skupine za izsleditev homoseksualnih moških, prostitutk in oseb, ki v družbenih medijih goljufivo zbirajo sredstva; ker je javnost pozval, naj domnevno homoseksualne osebe prijavi oblastem; |
| --- | --- |

D.

ker je regionalni komisar za Dar es Salaam Paul Makonda velik zagovornik represije; ker je na tiskovni konferenci 31. oktobra 2018 napovedal ustanovitev delovne skupine za izsleditev homoseksualnih moških, prostitutk in oseb, ki v družbenih medijih goljufivo zbirajo sredstva; ker je javnost pozval, naj domnevno homoseksualne osebe prijavi oblastem;

| E. | ker je tanzanijsko ministrstvo za zdravstvo začasno ustavilo zagotavljanje storitev v zvezi z virusom HIV in aidsom na ravni lokalnih skupnosti in zaprlo krizne centre za ključne skupine prebivalstva, vključno s homoseksualnimi moškimi; ker je 17. februarja 2017 zaprlo 40 zdravstvenih centrov, ker naj bi spodbujali homoseksualnost; ker več organizacij poroča, da HIV-pozitivni moški zaradi zatiranja skupnosti LGBTI nimajo dostopa do protiretrovirusnega zdravljenja, drugi pa so se prenehali testirati in uporabljati preventivne storitve; |
| --- | --- |

E.

ker je tanzanijsko ministrstvo za zdravstvo začasno ustavilo zagotavljanje storitev v zvezi z virusom HIV in aidsom na ravni lokalnih skupnosti in zaprlo krizne centre za ključne skupine prebivalstva, vključno s homoseksualnimi moškimi; ker je 17. februarja 2017 zaprlo 40 zdravstvenih centrov, ker naj bi spodbujali homoseksualnost; ker več organizacij poroča, da HIV-pozitivni moški zaradi zatiranja skupnosti LGBTI nimajo dostopa do protiretrovirusnega zdravljenja, drugi pa so se prenehali testirati in uporabljati preventivne storitve;

| F. | ker je bilo novembra 2018 na Zanzibarju aretiranih deset moških, ker naj bi izvajali poročni obred istospolnih partnerjev; ker je bilo 17. oktobra 2018 aretiranih 13 aktivistov za zdravje in človekove pravice, ki so se udeležili srečanja in razpravljali o zakonu, ki osebam LGBTI omejuje dostop do nekaterih zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo novembra 2018 na Zanzibarju aretiranih deset moških, ker naj bi izvajali poročni obred istospolnih partnerjev; ker je bilo 17. oktobra 2018 aretiranih 13 aktivistov za zdravje in človekove pravice, ki so se udeležili srečanja in razpravljali o zakonu, ki osebam LGBTI omejuje dostop do nekaterih zdravstvenih storitev;

| G. | ker so številni otroci in mladostniki, zlasti dekleta, žrtve zlorab človekovih pravic in škodljivih praks, vključno z razširjenim spolnim nasiljem, telesnim kaznovanjem, porokami otrok in najstniškimi nosečnostmi, zaradi česar je njihovo šolanje zahtevno ali nemogoče; ker tanzanijska vlada preprečuje dostop do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter ustrahuje organizacije, ki zagotavljajo informacije o teh storitvah; |
| --- | --- |

G.

ker so številni otroci in mladostniki, zlasti dekleta, žrtve zlorab človekovih pravic in škodljivih praks, vključno z razširjenim spolnim nasiljem, telesnim kaznovanjem, porokami otrok in najstniškimi nosečnostmi, zaradi česar je njihovo šolanje zahtevno ali nemogoče; ker tanzanijska vlada preprečuje dostop do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter ustrahuje organizacije, ki zagotavljajo informacije o teh storitvah;

| H. | ker je predsednik Magufuli 22. junija 2018 z uradno izjavo nosečnicam prepovedal obiskovanje šole; ker oblasti ustrahujejo organizacije civilne družbe, ki zagovarjajo pravico nosečih deklet do vrnitve v šolo; |
| --- | --- |

H.

ker je predsednik Magufuli 22. junija 2018 z uradno izjavo nosečnicam prepovedal obiskovanje šole; ker oblasti ustrahujejo organizacije civilne družbe, ki zagovarjajo pravico nosečih deklet do vrnitve v šolo;

| I. | ker tanzanijska komisija za človekove pravice in dobro upravljanje že nekaj časa ne deluje več; ker predsednik Magufuli ni imenoval komisarjev ali drugega osebja komisije; |
| --- | --- |

I.

ker tanzanijska komisija za človekove pravice in dobro upravljanje že nekaj časa ne deluje več; ker predsednik Magufuli ni imenoval komisarjev ali drugega osebja komisije;

| J. | ker je vlada onemogočila radijske postaje in časopise v zasebni lasti ali jim grozila ter ukinila neposredne prenose parlamentarnih razprav; ker so bili lokalni kanali in oddajniki, prek katerih se oddajajo, ukinjeni; |
| --- | --- |

J.

ker je vlada onemogočila radijske postaje in časopise v zasebni lasti ali jim grozila ter ukinila neposredne prenose parlamentarnih razprav; ker so bili lokalni kanali in oddajniki, prek katerih se oddajajo, ukinjeni;

| K. | ker je tanzanijski državni zbor leta 2015 sprejel zakon o kibernetski kriminaliteti, septembra 2018 pa uredbe o spletnih vsebinah s ciljem nadzorovanja vsebine na družbenih medijih; ker zakon o statistiki, sprejet leta 2015, navaja, da ni dovoljeno razpravljati o nekaterih statističnih podatkih, ki jih je posredovala vlada, ali dvomiti o njih; |
| --- | --- |

K.

ker je tanzanijski državni zbor leta 2015 sprejel zakon o kibernetski kriminaliteti, septembra 2018 pa uredbe o spletnih vsebinah s ciljem nadzorovanja vsebine na družbenih medijih; ker zakon o statistiki, sprejet leta 2015, navaja, da ni dovoljeno razpravljati o nekaterih statističnih podatkih, ki jih je posredovala vlada, ali dvomiti o njih;

| L. | ker so vodilni člani opozicije redno žrtve aretacij na podlagi obtožb, ki segajo od domnevnih razžalitev predsednika do lažnih informacij in upora; ker je bilo julija 2018 aretiranih 20 pripadnikov glavne opozicijske stranke v Tanzaniji, češ da so razpihovali nemire; ker je bilo od začetka leta 2018 več članov politične opozicije in poslancev žrtev nasilnega napada ali so jih celo ubili; ker je bil 22. februarja 2018 Godfrey Luena, poslanec glavne opozicijske stranke Chama Cha Demokrasia (CHADEMA) in goreč zagovornik pravice do zemlje, pri svojem domu ubit z mačetami; ker sta bili novembra 2018 aretirani koordinatorka programa Odbora za zaščito novinarjev (CPJ) Africa Angela Quintal in njena kolegica Muthoki Mumo, po pritisku mednarodnih institucij pa sta bili izpuščeni; |
| --- | --- |

L.

ker so vodilni člani opozicije redno žrtve aretacij na podlagi obtožb, ki segajo od domnevnih razžalitev predsednika do lažnih informacij in upora; ker je bilo julija 2018 aretiranih 20 pripadnikov glavne opozicijske stranke v Tanzaniji, češ da so razpihovali nemire; ker je bilo od začetka leta 2018 več članov politične opozicije in poslancev žrtev nasilnega napada ali so jih celo ubili; ker je bil 22. februarja 2018 Godfrey Luena, poslanec glavne opozicijske stranke Chama Cha Demokrasia (CHADEMA) in goreč zagovornik pravice do zemlje, pri svojem domu ubit z mačetami; ker sta bili novembra 2018 aretirani koordinatorka programa Odbora za zaščito novinarjev (CPJ) Africa Angela Quintal in njena kolegica Muthoki Mumo, po pritisku mednarodnih institucij pa sta bili izpuščeni;

| M. | ker se je obseg gospodarske dejavnosti zaradi razvoja turizma v zadnjih letih povečal, zlasti v regiji Serengeti, kjer živijo Masaji; ker je zaradi špekulacij z lastništvom redkih ornih zemljišč prišlo do velikih napetosti na tem območju; |
| --- | --- |

M.

ker se je obseg gospodarske dejavnosti zaradi razvoja turizma v zadnjih letih povečal, zlasti v regiji Serengeti, kjer živijo Masaji; ker je zaradi špekulacij z lastništvom redkih ornih zemljišč prišlo do velikih napetosti na tem območju;

| N. | ker je moral vodja delegacije EU Roeland van de Geer zapustiti državo, potem ko so tanzanijski organi nanj vse bolj pritiskali; ker so bili od izvolitve predsednika Magufulija iz Tanzanije izgnani vodja Agencije OZN za ženske, vodja Programa Združenih narodov za razvoj in vodja Organizacije Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo; |
| --- | --- |

N.

ker je moral vodja delegacije EU Roeland van de Geer zapustiti državo, potem ko so tanzanijski organi nanj vse bolj pritiskali; ker so bili od izvolitve predsednika Magufulija iz Tanzanije izgnani vodja Agencije OZN za ženske, vodja Programa Združenih narodov za razvoj in vodja Organizacije Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo;

| O. | ker je visoka predstavnica EU Federica Mogherini napovedala celovit pregled odnosov Unije s Tanzanijo; |
| --- | --- |

O.

ker je visoka predstavnica EU Federica Mogherini napovedala celovit pregled odnosov Unije s Tanzanijo;

| 1. | izraža zaskrbljenost zaradi vse slabših političnih razmer v Tanzaniji, za katere je značilno krčenje javnega prostora z vse večjim omejevanjem dejavnosti organizacij civilne družbe, zagovornikov človekovih pravic, medijev in številnih političnih strank; zlasti je zaskrbljen zaradi vse slabšega položaja oseb LGBTI; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obsoja vsakršno spodbujanje sovraštva in nasilja zaradi spolne usmerjenosti; poziva tanzanijske oblasti, naj zagotovijo, da bo Paul Makonda prenehal izzivati skupnost LGBTI in da bo priveden pred sodišče zaradi spodbujanja k nasilju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva k izvedbi neodvisnih preiskav napadov na novinarje, osebe LGBTI, zagovornike človekovih pravic in člane opozicijskih strank ter nasilja nad njimi, da bi se domnevni storilci privedli pred sodišče; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja tanzanijsko vlado, da je dolžna v vseh okoliščinah zaščititi pravice, dostojanstvo in telesno nedotakljivost svojih državljanov, ter na zaveze iz sporazuma iz Cotonouja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Tanzanijo, naj razveljavi zakone, ki kriminalizirajo homoseksualnost; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva EU in njene države članice, naj popolnoma izkoristijo priročnik o pravicah oseb LGBTI ter naj spodbujajo tretje države, naj dekriminalizirajo homoseksualnost, pomagajo zmanjšati nasilje in diskriminacijo ter zaščitijo zagovornike človekovih pravic oseb LGBTI; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva tanzanijske oblasti, naj spremenijo vse omejevalne določbe iz zakona o kibernetskih kaznivih dejanjih, uredb o elektronskih in poštnih komunikacijah (spletna vsebina) ter zakona o medijskih storitvah in jih nadomestijo z določbami, ki bodo zagotavljale svobodo izražanja in medijev v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva tanzanijske oblasti, naj razveljavijo vse zakone, politike ali druge ovire za storitve in informacije, ki jih za zdravo življenje potrebujejo ženske, dekleta in mlade matere, zlasti izjavo predsednika Magufulija, da se deklice, ki rodijo, ne bi smele vrniti v šolo, ter naj razveljavijo tudi predpise, ki omogočajo, da je prepoved šolanja za noseča dekleta zakonita; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva predsednika Tanzanije, naj omogoči čim prejšnje delovanje komisije za človekove pravice, naj imenuje komisarje za spremljanje kršitev človekovih pravic in sprejme ukrepe v podporo delavcem v tujini; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva tanzanijske oblasti, naj izpustijo vse politične zapornike; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi pritiska tanzanijske vlade na vodjo delegacije EU Roelanda van de Geera; pozdravlja odločitev Evropske unije in njenih držav članic, da bodo celovito pregledale politiko EU do Tanzanije; vztraja, da je politični dialog pomemben, da bi se od tanzanijskih oblasti dosegle oprijemljive zaveze za vzpostavitev spodbudnega okolja za delovanje civilne družbe, političnih strank in medijev; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se v prihodnjem sporazumu o partnerstvu med AKP in EU za obdobje po letu 2020 izrecno navede nediskriminacija na podlagi spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izraža zaskrbljenost zaradi položaja Masajev; obsoja silo, ki jo uporabljajo javni organi in varnostne sile; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva tanzanijske oblasti, naj odločno zaščitijo pravice organizacij civilne družbe, zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, zdravstvenih delavcev in političnih aktivistov v skladu s tanzanijsko ustavo, Afriško listino človekovih pravic in pravic ljudstev ter mednarodnimi in regionalnimi obveznostmi in zavezami države; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU, naj še naprej pozorno spremlja razmere na področju človekovih pravic v Tanzaniji, zlasti z rednim poročanjem njene delegacije; poziva delegacijo Evropske unije in držav članic, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi zagotovile nujno zaščito in podporo zagovornikom človekovih pravic, ki so v nevarnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, Svetu AKP-EU, institucijam Afriške unije, institucijam Vzhodnoafriške skupnosti ter predsedniku, vladi in parlamentu Tanzanije. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  UL C 316, 30.8.2016, str. 122.

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/141 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/141

---

P8_TA(2018)0528

Blokovna veriga: v prihodnost usmerjena trgovinska politika

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o blokovni verigi: v prihodnost usmerjena trgovinska politika (2018/2085(INI))

(2020/C 388/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 207(3) in člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 207(3) in člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami,

| — | ob upoštevanju sporazuma Svetovne trgovinske organizacije (STO) o trgovini z izdelki informacijske tehnologije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma Svetovne trgovinske organizacije (STO) o trgovini z izdelki informacijske tehnologije,

| — | ob upoštevanju delovnega programa Svetovne trgovinske organizacije o e-trgovini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega programa Svetovne trgovinske organizacije o e-trgovini,

| — | ob upoštevanju trgovinske reforme v okviru STO, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju trgovinske reforme v okviru STO,

| — | ob upoštevanju revidirane Kjotske konvencije Svetovne carinske organizacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidirane Kjotske konvencije Svetovne carinske organizacije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o virtualnih valutah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o virtualnih valutah (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2017 z naslovom Digitalni trgovinski strategiji naproti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2017 z naslovom Digitalni trgovinski strategiji naproti (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. maja 2017 o oceni zunanjih vidikov učinkovitosti in upravljanja carinskih služb kot orodja za spodbujanje trgovine in boj proti nezakoniti trgovini (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. maja 2017 o oceni zunanjih vidikov učinkovitosti in upravljanja carinskih služb kot orodja za spodbujanje trgovine in boj proti nezakoniti trgovini (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2017 o vplivu mednarodne trgovine in trgovinskih politik EU na globalne vrednostne verige (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2017 o vplivu mednarodne trgovine in trgovinskih politik EU na globalne vrednostne verige (5),

| — | ob upoštevanju skupne izjave o trgovini in ekonomskem opolnomočenju žensk, sprejete na zasedanju ministrske konference STO v Buenos Airesu decembra 2017 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o trgovini in ekonomskem opolnomočenju žensk, sprejete na zasedanju ministrske konference STO v Buenos Airesu decembra 2017 (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (7),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije o horizontalnih določbah za čezmejni pretok podatkov za varstvo osebnih podatkov (v trgovinskih in naložbenih sporazumih EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije o horizontalnih določbah za čezmejni pretok podatkov za varstvo osebnih podatkov (v trgovinskih in naložbenih sporazumih EU),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju strategije trgovinske politike Trgovina za vse – Napredna trgovinska politika za izkoriščanje globalizacije (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju strategije trgovinske politike Trgovina za vse – Napredna trgovinska politika za izkoriščanje globalizacije (COM(2017)0491),

| — | ob upoštevanju poročila glavnega znanstvenega svetovalca urada za znanost britanske vlade o tehnologiji distribuirane knjige transakcij: več kot blokovna veriga (8) iz leta 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila glavnega znanstvenega svetovalca urada za znanost britanske vlade o tehnologiji distribuirane knjige transakcij: več kot blokovna veriga (8) iz leta 2016,

| — | ob upoštevanju bele knjige centra Združenih narodov za pospeševanje trgovine in elektronsko poslovanje (UN/CEFACT) o tehnični uporabi blokovnih verig iz leta 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige centra Združenih narodov za pospeševanje trgovine in elektronsko poslovanje (UN/CEFACT) o tehnični uporabi blokovnih verig iz leta 2018,

| — | ob upoštevanju izjave 22 držav članic EU in Norveške z dne 10. aprila 2018 o ustanovitvi evropskega partnerstva za blokovne verige (9), po katerem se je partnerstvu pridružilo še pet držav članic, kar pomeni sedaj 27 držav podpisnic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave 22 držav članic EU in Norveške z dne 10. aprila 2018 o ustanovitvi evropskega partnerstva za blokovne verige (9), po katerem se je partnerstvu pridružilo še pet držav članic, kar pomeni sedaj 27 držav podpisnic,

| — | ob upoštevanju, da je Komisija 1. februarja 2018 uvedla opazovalnico in forum EU za blokovne verige (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je Komisija 1. februarja 2018 uvedla opazovalnico in forum EU za blokovne verige (10),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. oktobra 2017 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. oktobra 2017 (11),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energijo ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0407/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energijo ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0407/2018),

| A. | ker blokovna veriga v tem poročilu pomeni, če ni drugače navedeno, zasebno tehnologijo distribuirane knjige transakcij (DLT) s pravicami za dostop, ki obsega podatkovno zbirko, sestavljeno iz zaporednih blokov podatkov, ki se dodajo s soglasjem obratovalca omrežja; |
| --- | --- |

A.

ker blokovna veriga v tem poročilu pomeni, če ni drugače navedeno, zasebno tehnologijo distribuirane knjige transakcij (DLT) s pravicami za dostop, ki obsega podatkovno zbirko, sestavljeno iz zaporednih blokov podatkov, ki se dodajo s soglasjem obratovalca omrežja;

| B. | ker bodo razne študije primerov in sektorjev različno izkoristile mešanico zasebnih/javnih blokovnih verig s pravicami za dostop in brez njih; |
| --- | --- |

B.

ker bodo razne študije primerov in sektorjev različno izkoristile mešanico zasebnih/javnih blokovnih verig s pravicami za dostop in brez njih;

| C. | ker vsak blok v blokovni verigi vsebuje kriptografski odtis (ang. hash), ki preverja podatke iz predhodnih blokov in s tem omogoča različnim stranem transakcije z večjim zaupanjem in odgovornostjo, saj podatkov, ki so shranjeni v knjigi transakcij, ni mogoče enostavno ponarediti; |
| --- | --- |

C.

ker vsak blok v blokovni verigi vsebuje kriptografski odtis (ang. hash), ki preverja podatke iz predhodnih blokov in s tem omogoča različnim stranem transakcije z večjim zaupanjem in odgovornostjo, saj podatkov, ki so shranjeni v knjigi transakcij, ni mogoče enostavno ponarediti;

| D. | ker je tehnologija blokovne verige z odprto kodo temelj rasti zaprtih blokovnih verig na svetovni ravni in pomaga povečevati raven zaupanja udeležencev v zadevno poslovno mrežo; |
| --- | --- |

D.

ker je tehnologija blokovne verige z odprto kodo temelj rasti zaprtih blokovnih verig na svetovni ravni in pomaga povečevati raven zaupanja udeležencev v zadevno poslovno mrežo;

| E. | ker bi lahko blokovna veriga nekaterim upravljavcem omogočila jasno opredelitev vlog udeležencev, odgovornosti, ravni dostopa in pravic do potrjevanja; |
| --- | --- |

E.

ker bi lahko blokovna veriga nekaterim upravljavcem omogočila jasno opredelitev vlog udeležencev, odgovornosti, ravni dostopa in pravic do potrjevanja;

| F. | ker svetovna trgovina temelji na sektorju dobavne verige, katerega vrednost je ocenjena na 16 bilijonov EUR in v katerem se zaradi visokih transakcijskih stroškov in obremenjujoče papirologije uporablja skupek postopkov in sistemov, ki so dovzetni za napake; |
| --- | --- |

F.

ker svetovna trgovina temelji na sektorju dobavne verige, katerega vrednost je ocenjena na 16 bilijonov EUR in v katerem se zaradi visokih transakcijskih stroškov in obremenjujoče papirologije uporablja skupek postopkov in sistemov, ki so dovzetni za napake;

| G. | ker so se začele pilotne pobude z obetavnimi možnostmi za zmanjšanje stroškov prevoza, okolju prijaznejšo industrijo in večjo gospodarsko storilnostjo; |
| --- | --- |

G.

ker so se začele pilotne pobude z obetavnimi možnostmi za zmanjšanje stroškov prevoza, okolju prijaznejšo industrijo in večjo gospodarsko storilnostjo;

| H. | ker obstaja vsaj 202 vladnih pobud za blokovne verige v 45 državah po svetu in gospodarstvih v regijah Azije in Tihega oceana, v Severni in Južni Ameriki ter na Bližnjem vzhodu, ki vlagajo v tehnologije blokovnih verig za trgovino; |
| --- | --- |

H.

ker obstaja vsaj 202 vladnih pobud za blokovne verige v 45 državah po svetu in gospodarstvih v regijah Azije in Tihega oceana, v Severni in Južni Ameriki ter na Bližnjem vzhodu, ki vlagajo v tehnologije blokovnih verig za trgovino;

| I. | ker se lahko z blokovno verigo okrepijo in izboljšajo trgovinske politike EU, kot so prostotrgovinski sporazumi, sporazumi o vzajemnem priznavanju, zlasti pooblaščenih gospodarskih subjektov, sklepi o ustreznosti podatkov in ukrepi trgovinske zaščite; |
| --- | --- |

I.

ker se lahko z blokovno verigo okrepijo in izboljšajo trgovinske politike EU, kot so prostotrgovinski sporazumi, sporazumi o vzajemnem priznavanju, zlasti pooblaščenih gospodarskih subjektov, sklepi o ustreznosti podatkov in ukrepi trgovinske zaščite;

| J. | ker se lahko z blokovno verigo zelo izboljša preglednost in sledljivost v celotni dobavni verigi, poveča stopnja zaupanja udeležencev v dano mrežo, poenostavijo carinske kontrole in skladnost z zakonodajo, zmanjšajo stroški transakcij, izboljšata nespremenljivost in varnost podatkov ter delovanje kot orodje za boj porti korupciji; ker poleg morebitnih koristi obstajajo tudi nekateri izzivi, na primer kibernetska varnost; |
| --- | --- |

J.

ker se lahko z blokovno verigo zelo izboljša preglednost in sledljivost v celotni dobavni verigi, poveča stopnja zaupanja udeležencev v dano mrežo, poenostavijo carinske kontrole in skladnost z zakonodajo, zmanjšajo stroški transakcij, izboljšata nespremenljivost in varnost podatkov ter delovanje kot orodje za boj porti korupciji; ker poleg morebitnih koristi obstajajo tudi nekateri izzivi, na primer kibernetska varnost;

| K. | ker blokovna veriga lahko zagotovi okvir za preglednost v dobavni verigi, zmanjša korupcijo, zazna davčne utaje, omogoča sledenje nezakonitim plačilom ter preprečevanje pranja denarja s pomočjo trgovine; ker obstajajo tveganja, povezana z uporabo aplikacij blokovne verige brez dovoljenj za hudodelske dejavnosti, vključno z davčnimi utajami, izogibanjem davkom in preprečevanjem pranja denarja s pomočjo trgovine; ker morajo Komisija in države članice ta vprašanja nujno spremljati in jih obravnavati; |
| --- | --- |

K.

ker blokovna veriga lahko zagotovi okvir za preglednost v dobavni verigi, zmanjša korupcijo, zazna davčne utaje, omogoča sledenje nezakonitim plačilom ter preprečevanje pranja denarja s pomočjo trgovine; ker obstajajo tveganja, povezana z uporabo aplikacij blokovne verige brez dovoljenj za hudodelske dejavnosti, vključno z davčnimi utajami, izogibanjem davkom in preprečevanjem pranja denarja s pomočjo trgovine; ker morajo Komisija in države članice ta vprašanja nujno spremljati in jih obravnavati;

| L. | ker se blokovna veriga še razvija na področju mednarodne trgovine in zato zahteva inovacijam prijazen, tvoren in spodbujajoč okvir, ki zagotavlja pravno jasnost, hkrati pa spodbuja potrošnika, vlagatelja in varstvo okolja, povečuje socialno vrednost te tehnologije, zmanjšuje digitalni razkorak ter izboljšuje digitalna znanja in spretnosti državljanov; |
| --- | --- |

L.

ker se blokovna veriga še razvija na področju mednarodne trgovine in zato zahteva inovacijam prijazen, tvoren in spodbujajoč okvir, ki zagotavlja pravno jasnost, hkrati pa spodbuja potrošnika, vlagatelja in varstvo okolja, povečuje socialno vrednost te tehnologije, zmanjšuje digitalni razkorak ter izboljšuje digitalna znanja in spretnosti državljanov;

| M. | ker lahko tehnologija blokovne verige vsem stranem, ki sodelujejo v trgovini, bodisi javnim bodisi zasebnim, omogoča stalen dostop v realnem času do nespremenljive, časovno ožigosane podatkovne zbirke, ki vsebuje dokumente, ki se nanašajo na transakcije, s čimer prispeva h krepitvi zaupanja, preprečevanju vprašanj skladnosti in odpravi uporabe ponarejenega blaga ali ponarejenih dokumentov; |
| --- | --- |

M.

ker lahko tehnologija blokovne verige vsem stranem, ki sodelujejo v trgovini, bodisi javnim bodisi zasebnim, omogoča stalen dostop v realnem času do nespremenljive, časovno ožigosane podatkovne zbirke, ki vsebuje dokumente, ki se nanašajo na transakcije, s čimer prispeva h krepitvi zaupanja, preprečevanju vprašanj skladnosti in odpravi uporabe ponarejenega blaga ali ponarejenih dokumentov;

| N. | ker so nekatera regionalna in metropolitanska območja EU že začela razvijati to tehnologijo s posebnimi projekti in programi, ki temeljijo na njihovih lastnih značilnostih in ustvarjajo omrežja za širjenje najboljših praks; |
| --- | --- |

N.

ker so nekatera regionalna in metropolitanska območja EU že začela razvijati to tehnologijo s posebnimi projekti in programi, ki temeljijo na njihovih lastnih značilnostih in ustvarjajo omrežja za širjenje najboljših praks;

Trgovinska politika Evropske unije

| 1. | priznava, da imajo sporazumi EU o prosti trgovini kljub uspehom v preteklosti velik neizkoriščen potencial in ga je treba še vedno v celoti izkoristiti, saj v povprečju samo 67 % izvoznikov v EU in 90 % uvoznikov EU uporablja preferencialne tarife tako v EU kot v partnerskih državah ali regijah, ter podpira analizo tehničnih rešitev, ki lahko povečajo uporabo in izvoz SPT; ugotavlja, da bi lahko izvozniki vse svoje dokumente prenesli na aplikacijo javnega organa, podprto s blokovno verigo, in dokazali skladnost s preferencialno obravnavo, ki jo predvideva sporazum o prosti trgovini, kot so kvalifikacije za preferencialna pravila o poreklu, sanitarna in fitosanitarna pravila ter določbe o trgovini in trajnostnem razvoju; meni, da bi blokovna veriga lahko okrepila določbe za kumulacijo v sporazumih o prosti trgovini; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da so postopki za pridobivanje potrdil za preferencialna in nepreferencialna pravila o poreklu dragi in okorni za podjetja; meni, da lahko blokovna veriga v primeru preferencialnih pravil pomaga pri ugotavljanju gospodarskega državljanstva blaga; poleg tega meni, da bi v primeru nepreferencialnih pravil blokovna veriga lahko pomagala Uniji pri sorazmerni uporabi instrumentov trgovinske zaščite, saj bi omogočala preglednost porekla blaga, ki prihaja na evropski trg, in pregled nad pritokom uvoženega blaga, da bi zagotovili bolj enake konkurenčne pogoje za podjetja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da lahko veriga podatkovnih blokov podpira agendo o trgovini in trajnostnem razvoju z zagotavljanjem zaupanja v izvor surovin in blaga, preglednih proizvodnih postopkov in dobavnih verig ter v skladu z mednarodnimi pravili na področju delavskih, socialnih in okoljskih pravic, pri čemer se upošteva zlasti pomen za konfliktne minerale, nedovoljeno trgovino s kulturnimi dobrinami, nadzor nad izvozom in korupcijo; poudarja, da bi lahko blokovna veriga prispevala k trajnostnemu delu podjetij in spodbujala odgovorno poslovanje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da sporazumi o vzajemnem priznavanju pooblaščenih gospodarskih subjektov podjetjem omogočajo diverzifikacijo dobavnih verig z zmanjšanjem časa in stroškov, povezanih s čezmejno carino; ugotavlja, da obstajajo vprašanja v zvezi z izvajanjem, ki jih je treba obravnavati; meni, da se z blokovno verigo zmanjšuje negotovost glede izvajanja sporazumov o vzajemnem priznavanju pooblaščenih gospodarskih subjektov, saj je izmenjava podatkov neprekinjena; |
| --- | --- |

4.

Zunanji vidiki carin in olajševanja trgovine

| 5. | toplo pozdravlja sporazum o olajševanju trgovine; meni, da ta sporazum lahko članicam Svetovne trgovinske organizacije služi kot osnova pri odkrivanju novih načinov za spodbujanje trgovine, ki zajemajo tudi blokovno verigo; pozdravlja prizadevanja EU za ohranitev in okrepitev STO ter njeno zavezanost sistemu trgovanja, ki temelji na pravilih, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje in okrepili pravila svetovne trgovine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da bi blokovna veriga carinskim organom omogočila samodejno pridobivanje potrebnih informacij za carinsko deklaracijo, zmanjšala potrebo po ročnem preverjanju in papirnih sledeh, in sočasno vsem zadevnim stranem natančno posodabljala status in lastnosti blaga, ki vstopa v EU, ter tako izboljšala zmogljivosti za iskanje in sledenje ter preglednost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da se bosta z digitalizacijo povečali učinkovitost in preglednost pri izmenjavi informacij; meni, da lahko blokovna veriga proizvajalcem, laboratorijem, logističnim izvajalcem, regulativnim organom in potrošnikom omogoči dostop do vseh potrebnih informacij, na primer glede izvora, testiranja, certificiranja in licenciranja, ter jih deli z njimi; ugotavlja, da bi blokovna veriga lahko pomagala tudi pri ustreznem izdajanju elektronskih potrdil; meni, da sta digitalizacija in uporaba aplikacij v dobavnih verigah predpogoj za popolno delovanje blokovnih verig in njihova dopolnitev; ugotavlja, da so med državami članicami velike razlike glede digitalizacije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da lahko sprejetje tehnologij blokovne verige v vsej dobavni verigi poveča učinkovitost, hitrost in obseg svetovne trgovine, in sicer z omejevanjem stroškov, povezanih z mednarodnimi transakcijami, ter podporo poslovanju za opredelitev novih trgovskih partnerjev, in lahko privede do večjega varstva potrošnikov ter njihovega zaupanja v digitalno trgovino; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja uporabnost blokovnih verig iz naslednjih razlogov:






  (a) | večja gotovost glede porekla blaga in pravic glede intelektualne lastnine blaga ter s tem zmanjšanje tveganja za nedovoljeno blago, vključno z vstopom ponarejenega blaga v dobavno verigo, |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

večja gotovost glede porekla blaga in pravic glede intelektualne lastnine blaga ter s tem zmanjšanje tveganja za nedovoljeno blago, vključno z vstopom ponarejenega blaga v dobavno verigo,

| (b) | zagotavljanje oblastem natančnih informacij o tem, kdaj je bilo blago lahko poškodovano/prirejeno v dobavnih verigah, |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje oblastem natančnih informacij o tem, kdaj je bilo blago lahko poškodovano/prirejeno v dobavnih verigah,

| (c) | izboljšanje preglednosti in sledljivosti, tako da se vsem udeležencem omogoči, da evidentirajo svoje transakcije in te informacije delijo v omrežju, |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje preglednosti in sledljivosti, tako da se vsem udeležencem omogoči, da evidentirajo svoje transakcije in te informacije delijo v omrežju,

| (d) | ohranjanje varstva in zaupanja potrošnikov, tako da se potrošnikom zagotovijo podrobne informacije o blagu in prispeva k trajnosti podjetij, |
| --- | --- |

(d)

ohranjanje varstva in zaupanja potrošnikov, tako da se potrošnikom zagotovijo podrobne informacije o blagu in prispeva k trajnosti podjetij,

| (e) | zmanjšanje stroškov upravljanja dobavnih verig, tako da se odpravi potreba po posrednikih in s tem povezanih stroških, vključno s fizično obveznostjo za proizvodnjo, prenos in obdelavo papirne dokumentacije, |
| --- | --- |

(e)

zmanjšanje stroškov upravljanja dobavnih verig, tako da se odpravi potreba po posrednikih in s tem povezanih stroških, vključno s fizično obveznostjo za proizvodnjo, prenos in obdelavo papirne dokumentacije,

| (f) | izboljšanje uporabe pravilnih plačil dajatev in DDV ter pobiranje prihodkov v okviru trgovinske politike, |
| --- | --- |

(f)

izboljšanje uporabe pravilnih plačil dajatev in DDV ter pobiranje prihodkov v okviru trgovinske politike,

| (g) | zmanjšanje skupnega časa prevoza z avtomatizacijo nalog, ki se običajno izvajajo z ročnimi napravami; je seznanjen s povezano koristjo, zlasti za dobavne verige „ravno ob pravem času“, pri zmanjševanju stroškov in ogljičnega odtisa logistične industrije; |
| --- | --- |

(g)

zmanjšanje skupnega časa prevoza z avtomatizacijo nalog, ki se običajno izvajajo z ročnimi napravami; je seznanjen s povezano koristjo, zlasti za dobavne verige „ravno ob pravem času“, pri zmanjševanju stroškov in ogljičnega odtisa logistične industrije;

| 10. | ugotavlja, da lahko storilci kaznivih dejanj priredijo zakonito trgovino za prikrivanje svojih nezakonitih dejavnosti, kot je TBML, s ponarejanjem potrebne dokumentacije in uporabo lažnih dokumentov, kot so precenitev ali podcenitev blaga; meni, da lahko blokovne verige carinskim in drugim organom omogočijo pravočasno, hitro in usklajeno sprejemanje potrebnih ukrepov za razkrivanje nezakonitih finančnih tokov; |
| --- | --- |

10.

Čezmejni pretok podatkov in varstvo podatkov

| 11. | priznava, da so čezmejni tokovi podatkov sestavni del mednarodne trgovine blaga in storitev in pomembni za oblikovanje strukture blokovne verige; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da se blokovna veriga uporablja za potrjevanje transakcij v mednarodni dobavni verigi, s tem ko se opredelijo ravni dostopa in postopki preverjanja veljavnosti za udeležence; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da obstaja pri trgovanju povezava med tokovi podatkov v blokovni verigi in njihovimi čezmejnimi tokovi; ugotavlja, da bi lahko z zasebnim omrežjem s pravicami za dostop, ki povezuje več knjig transakcij, ustvarili zaupanje med platformami z vključevanjem podatkov iz več virov; priznava pomen čezmejnih tokov podatkov za rast in delovna mesta; poudarja razliko med osebnimi in neosebnimi podatki za blokovne verige; |
| --- | --- |

13.

| 14. | priznava, da je odnos med blokovno verigo in izvajanjem splošne uredbe o varstvu podatkov izziv; poudarja, da bi moralo biti izvajanje blokovnih verig v skladu z vso obstoječo in prihodnjo zakonodajo EU o varstvu podatkov in predpisih o zasebnosti; poudarja, da tehnologija blokovne verige lahko zagotovi rešitve za določbe o „varstvu podatkov z zasnovo“ pri izvajanju splošne uredbe o varstvu podatkov na podlagi skupnih načel zagotavljanja varnih in avtonomnih podatkov; poudarja omejeni učinek splošne uredbe o varstvu podatkov na trgovinske posle, saj ni osebnih podatkov o zasebnih zaprtih blokovnih verigah; vendar priznava, da so potrebni zaščitni ukrepi in regulativni nadzor; poudarja, da se splošna uredba o varstvu podatkov uporablja le pri osebnih podatkih; poziva Komisijo, naj dodatno preuči to vprašanje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | priznava potrebo po oblikovanju blokovnih verig v skladu s pravico do pozabe in ugotavlja, da bi morali preverjeni uporabniki blokovnih verig in aplikacij blokovnih verig vedno imeti dostop do vseh podatkov, povezanih s transakcijami, v katere so vključeni, v skladu z njihovimi pravicami do dostopa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponavlja poziv k določbam, ki omogočajo polno delovanje digitalnega ekosistema in spodbujanje čezmejnega pretoka podatkov v prostotrgovinskih sporazumih; v zvezi s tem ugotavlja, da sklepi o ustreznosti ne spodbujajo prostega pretoka neosebnih podatkov; zato poziva Komisijo, naj se pogaja o zavezujočih in izvršljivih zavezah glede prenosa podatkov v prostotrgovinskih sporazumih, tudi o neosebnih podatkih; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je blokovna veriga nova paradigma zbiranja in upravljanja podatkov, ki lahko decentralizira oblike človeške interakcije ter trge, bančništvo in mednarodno trgovino; poudarja, da lahko porast uporabe blokovne verige pomeni tako priložnosti kot izzive v smislu varstva podatkov, preglednosti in finančnega kriminala, saj so podatki po vnosu nespremenljivi in se delijo z vsemi udeleženimi stranmi, kar omogoča tudi njihovo varnost in celovitost; terja, da se z vsemi možnimi ukrepi, tudi na nacionalni ravni, skrbi za neponaredljivost in nespremenljivost te tehnologije ter prepreči, da bi bila ogrožena temeljna pravica do varstva podatkov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | priznava izziv, ki ga prinaša razmerje med tehnologijo blokovne verige in izvajanjem okvira EU za varstvo podatkov, namreč splošne uredbe o varstvu podatkov, in opominja, da bi se pri tem lahko pokazalo navzkrižje med varstvom temeljnih pravic na eni strani in spodbujanjem inovacij na drugi strani; predlaga, da je treba blokovno verigo povsem uskladiti z okvirom EU za varstvo podatkov in načeli iz prava EU, zlasti v povezavi z obdelavo osebnih podatkov, ki je temeljna pravica po členu 8(1) Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in členu 16(1) PDEU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poleg tega poudarja, da blokovne verige tudi zaradi zgoraj opisanega navzkrižja ne podpirajo samodejno podatkovne suverenosti in morajo biti posebej tako zasnovane, saj lahko varstvo podatkov tudi ogrožajo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da bi morala biti tehnologija blokovne verige skladna z načelom, da se podatki varujejo z zasnovo, s čimer bi imeli posamezniki, na katere se podatki nanašajo, v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov več nadzora nad njimi; poudarja tudi, da osebni podatki v blokovni verigi navadno niso anonimni, zato se zanje uporablja splošna uredba o varstvu podatkov; vztraja, da morajo biti blokovne verige v celoti skladne z zakonodajo EU, tudi če se uporabljajo za obdelavo osebnih podatkov; pri tem priporoča, da bi blokovne verige in aplikacije vključevale mehanizme, ki zagotavljajo popolno anonimnost podatkov, s tem pa jamčijo, da se shranjujejo le podatki, ki niso povezani z določeno ali določljivo fizično osebo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da bi morale prihodnje aplikacije na osnovi blokovne verige vsebovati mehanizme, ki varujejo osebne podatke in zasebnost uporabnikov ter zagotavljajo popolno anonimnost podatkov; poziva Komisijo in države članice, naj financirajo raziskave, zlasti akademske raziskave in inovacije o novih tehnologijah blokovne verige, združljivih s splošno uredbo o varstvu podatkov in temelječih na načelu vgrajenega varstva podatkov, kot je metoda zk-SNARK (zero-knowledge succinct non-interactive arguments of knowledge); |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da bi kršenje temeljne pravice do varstva osebnih podatkov preprečili le, če se tehnologija blokovne verige ne bo uporabljala za obdelavo osebnih podatkov, dokler organizacija, ki jo uporablja, ne bo zagotovila skladnosti z uredbo o varstvu podatkov in izrecno zagotovila, da se varujejo pravice do popravka in izbrisa podatkov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da so uporabniki blokovne verige lahko sočasno tudi upravljavci osebnih podatkov, ki jih vnesejo v knjigo transakcij, in obdelovalci podatkov, saj kopijo celotne knjige transakcij shranijo v svojem računalniku; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ugotavlja, da je v primerih, ko blokovna veriga vsebuje osebne podatke, nespremenljiva narava nekaterih tehnologij blokovne verige najverjetneje nezdružljiva s pravico do izbrisa iz člena 17 splošne uredbe o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je v primerih, ko blokovna veriga vsebuje osebne podatke, širjenje kopij podatkov v blokovni verigi najverjetneje nezdružljivo z načelom najmanjšega obsega podatkov iz člena 5 splošne uredbe o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Evropski odbor za varstvo podatkov, naj izda smernice in priporočila, s katerimi bo zagotovil usklajenost tehnologije blokovne verige s pravom EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da nihče ne omenja resnih posledic tega, da se tehnologija blokovne verige uporablja zlasti na področjih boja proti pranju denarja, davčne utaje in financiranja terorizma; meni, da bi se bilo treba pripraviti na vse načine uporabe te tehnologije in opredeliti, kaj se bo shranjevalo v verigi in kaj zunaj nje, pri čemer naj bi se osebni podatki shranjevali zunaj verige; |
| --- | --- |

27.

Mala in srednja podjetja

| 28. | meni, da inovacije in širjenje blokovnih verig ustvarjajo ekonomske priložnosti za mala in srednja podjetja za mednarodni nastop ter odpravo stroškov, povezanih z izvozom, saj poenostavljajo interakcijo s potrošniki, carinskimi organi, mednarodnimi in domačimi regulativnimi organi ter drugimi podjetji v dobavni verigi; dodaja, da lahko infrastruktura blokovnih verig hitro in poceni uvede proizvode in storitve na trg; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja koristi, ki bi jih blokovna veriga lahko prinesla malim in srednjim podjetjem, saj omogoča sporazumevanje med uporabniki, ponuja sodelovalna orodja in varna plačila, povečuje enostavnost poslovanja in zmanjšuje tveganje za neplačilo in stroške pravnega postopka v zvezi z izpolnjevanjem pogodbenih obveznosti z uporabo pametnih pogodb; priznava, da je treba zagotoviti, da razvoj blokovnih verig v mednarodni trgovini vključuje mala in srednja podjetja; poudarja, da trenutno pametne pogodbe morda niso dovolj razvite, da bi lahko bile pravno izvršljive v vseh sektorskih ureditvah, in da je potrebna dodatna ocena tveganj; |
| --- | --- |

29.

| 30. | se zaveda priložnosti, ki jih lahko tudi malim in srednjim podjetjem prinese uvedba tehnologije blokovne verige v sklopu trgovinske politike EU, saj med drugim obeta nižje stroške transakcij in večjo učinkovitost; poleg tega priznava, da tehnologija blokovnih verig ponuja možnost za povečanje zaupanja v sedanji trgovinski sistem, saj omogoča nespremenljiv zapis transakcij; priznava pa, da se lahko z njeno uporabo zunaj področja trgovinske politike EU poveča tveganje za pranje denarja in olajša financiranje organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

30.

Interoperabilnost, nadgradljivost in interakcije s povezanimi tehnologijami

| 31. | se zaveda, da je nadgradljivost, povezana z uporabo sistemov blokovnih verig, ob širitvi mednarodnih trgovskih mrež, velik izziv; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je seznanjen s širjenjem različnih blokovnih verig, ki podatke o transakcijah zapisujejo v ločene zasebne in javne knjige o transakcijah; priznava, da obstaja vse večja potreba po oblikovanju standardov za svetovno interoperabilnost, ki bi med pomikanjem nekega predmeta po dobavni verigi, združeval transakcije v različnih blokovnih verigah, s čimer bi spodbudili interoperabilnost med sistemi, vključno s starimi operacijskimi sistemi; poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje z Mednarodno organizacijo za standardizacijo (ISO) in drugimi ustreznimi organi za standardizacijo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da je možno medsebojno vplivanje tehnologij blokovnih verig z drugimi mednarodnimi trgovinskimi inovacijami; poudarja, da je treba analizirati priložnosti in izzive, povezane z razvojem tehnologij blokovnih verig; poziva k nadaljnjim raziskavam o njihovi uporabnosti pri digitalizaciji in avtomatizaciji mednarodne trgovine ter javnega sektorja, zlasti v okviru programa za digitalno Evropo; |
| --- | --- |

33.

Zaključki

| 34. | poziva Komisijo, naj spremlja razvoj na področju blokovne verige, zlasti pilotne projekte/pobude, ki se izvajajo v mednarodni dobavni verigi, ter mednarodne vidike carinskih in regulativnih postopkov; poziva Komisijo, naj pripravi horizontalni strateški dokument, ki bo vključeval ustrezne generalne direktorate, o sprejetju tehnologij blokovnih verig v trgovini in upravljanju dobavne verige ter na področju intelektualne lastnine in zlasti v zvezi z bojem proti ponarejanju; poziva Komisijo, naj oceni sodne in upravljavske vidike blokovne verige in ali veriga podatkovnih blokov ponuja boljše rešitve za obstoječe in nastajajoče tehnologije, ki lahko obravnavajo trenutne izzive v trgovinski politiki EU; poziva Komisijo, naj spremlja razvoj na področju blokovne verige, zlasti pilotne projekte/pobude, ki se izvajajo v mednarodni dobavni verigi; poziva jo, naj pripravi strateški dokument o uporabi tehnologij blokovne verige pri trgovanju in pri upravljanju dobavnih verig; meni, da si je treba prizadevati za podporo akterjev blokovnih verig za projekte in pobude v mednarodni dobavni verigi ter za izvajanje skupnih projektov z vključitvijo identitete, izvora in shranjevanja podatkov različnih partnerjev; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj izdela sklop vodilnih načel za uporabo blokovne verige v mednarodni trgovini, da bi zagotovila industriji in carini ter regulativnim organom zadovoljivo raven pravne jasnosti, s katero bi spodbudila uporabo blokovne verige in inovacij na tem področju; poudarja, da bi sprejemanje zakonodaje v zvezi s tehnologijo na podlagi aplikacij omejilo inovacije in ustvarjanje novih aplikacij; poudarja, da je pomembno, da EU, zlasti evropska industrija, prevzame vodstvo in odgovornost na področju tehnologij blokovnih verig ter zagotovi enake konkurenčne pogoje na področju svetovne konkurence ter na področju razvoja in zakonodajnega okolja; poudarja pomen dialoga in izmenjave praks ter gradnje kompetenc in digitalnih spretnosti; poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami pri uvedbi in spremljanju pilotnih projektov, ki uporabljajo tehnologijo blokovnih verig v mednarodni trgovini, da bi preizkusili njene koristi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj si skupaj z državami članicami prizadeva za poenostavljen in povečan pretok podatkov v zvezi z lajšanjem trgovine, med drugim s sprejetjem primernih informacijskih in komunikacijskih tehnologij; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj ustanovi svetovalno skupino v GD za trgovino za blokovno verigo in zasnuje zasebne pilotne projekte o uporabi blokovne verige s pravicami za dostop v dobavni verigi od konca do konca, vključno s carinskimi in drugimi čezmejnimi organi, pri čemer naj upošteva pravice intelektualne lastnine in boj proti ponarejanju; priznava, da je tehnologija veriženja podatkovnih blokov še vedno v zgodnjih fazah razvoja, vendar obstaja potreba po strategiji za učinkovito izvajanje blokovne verige; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj preuči, kako bi blokovne verige lahko podprle trgovino in trajnostni razvoj; opozarja na stališče Parlamenta, da morajo biti ukrepi v podporo strategiji EU za digitalno trgovino povsem v skladu z doseganjem trajnostnih razvojnih ciljev in k njim prispevati, vključno s ciljem trajnostnega razvoja 5 o enakosti spolov ter krepitvi vloge žensk; opozarja na stališče Parlamenta o pomenu spodbujanja udeležbe žensk na področju znanosti, tehnologije, inženiringa in matematike in odpravi pomanjkljivosti pri dostopu do novih tehnologij ter njihovi uporabi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj izvede preiskavo o tem, kako lahko blokovne verige posodobijo politike Unije za trgovinsko zaščito, da bi okrepili njihovo legitimnost in izvrševanje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo, naj oceni optimalnost strukture blokovne verige, ki ne beleži zasebnih podatkov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj oceni, kako povečati spodbujanje trgovine in varnost s tehnologijo blokovnih verig, vključno s pojmom pooblaščenih gospodarskih subjektov; |
| --- | --- |

41.

| 42. | spodbuja Komisijo, naj sodeluje in prispeva k delu mednarodnih organizacij in k tekočim projektom izdelave niza standardov in načel, da podpre ureditev, katere namen je preprostejša uporaba blokovne verige; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj imajo vodilno vlogo v postopku standardizacije in zagotavljanja varnosti blokovne verige ter skupaj z mednarodnimi partnerji in vsemi ustreznimi deležniki in industrijo oblikujejo standarde zanjo, vključno s terminologijo, razvojem in uporabo tehnologije v trgovini in upravljanju dobavne verige; poudarja, da je kibernetska varnost ključnega pomena za uporabo blokovne verige, tudi za mednarodno trgovino; poziva Komisijo, naj preuči varnostne izzive, oceni tehnološka tveganja, na primer kvantno računalništvo, in sprejme ukrepe za spopadanje s temi izzivi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo, naj pri pregledu in oblikovanju okvira za reševanje izzivov interoperabilnosti med sistemi blokovnih verig in njihove skladnosti sodeluje z ustreznimi deležniki; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja začetek Evropske opazovalnice in foruma za blokovne verige in jo spodbuja k proučevanju vlog, katerih cilj je olajšati mednarodno trgovino; poziva Komisijo, naj preuči možnost, da se razširi mandat Evropske opazovalnice in foruma za blokovne verige, ter naj za obravnavo prihodnjih izzivov in spodbujanje podpore nosilcev odločanja vključi ustrezne lokalne in globalne deležnike; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo, naj prevzame vodilno vlogo pri ocenjevanju in nadaljnjem razvoju tehnologij blokovne verige, tudi v posebnih sektorjih, kot jih zajema trgovinska politika EU, ter ustanovi svetovalno skupino za blokovne verige, ki bo vključevala strokovnjake za preprečevanje pranja denarja, davčno utajo, varstvo podatkov in organizirani kriminal; |
| --- | --- |

46.

| 47. | Opozarja Komisijo, da ima EU priložnost, da postane vodilna v svetu na področju blokovne verige in mednarodne trgovine in da bi morala biti skupaj z mednarodnimi partnerji vplivni akter pri oblikovanju svojega razvoja na svetovni ravni; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, in ESZD. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  UL C 76, 28.2.2018, str. 76.

(2)  UL C 101, 16.3.2018, str. 30.

(3)  UL C 369, 11.10.2018, str. 22.

(4)  UL C 307, 30.8.2018, str. 44.

(5)  UL C 337, 20.9.2018, str. 33.

(6)  https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc11_e/genderdeclarationmc11_e.pdf

(7)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(8)  https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/ file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(9)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-countries-join-blockchain-partnership

(10)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-521_en.htm

(11)  http://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/150 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/150

---

P8_TA(2018)0529

Ustreznost varstva osebnih podatkov, ki ga zagotavlja Japonska

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o ustreznosti varstva osebnih podatkov, ki ga zagotavlja Japonska (2018/2979(RSP))

(2020/C 388/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije ter členov 6, 7, 8, 11, 16, 47 in 52 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije ter členov 6, 7, 8, 11, 16, 47 in 52 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (1) ter drugega ustreznega evropskega pravnega reda na področju varstva podatkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (1) ter drugega ustreznega evropskega pravnega reda na področju varstva podatkov,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 6. oktobra 2015 v zadevi C-362/14 (Maximillian Schrems proti Data Protection Commissioner) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 6. oktobra 2015 v zadevi C-362/14 (Maximillian Schrems proti Data Protection Commissioner) (2),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 21. decembra 2016 v združenih zadevah C-203/15 (Tele2 Sverige AB proti Post-och telestyrelsen) in C-698/15 (Secretary of State for the Home Department proti Tomu Watsonu in drugim) (3); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 21. decembra 2016 v združenih zadevah C-203/15 (Tele2 Sverige AB proti Post-och telestyrelsen) in C-698/15 (Secretary of State for the Home Department proti Tomu Watsonu in drugim) (3);

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2017 z naslovom Digitalni trgovinski strategiji naproti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2017 z naslovom Digitalni trgovinski strategiji naproti (4),

| — | ob upoštevanju referenčnega dokumenta delovne skupine iz člena 29 z dne 6. februarja 2018 (5) o ustreznosti, ki zagotavlja smernice za Komisijo in Evropski odbor za varstvo podatkov v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov za oceno ravni varstva podatkov v tretjih državah in mednarodnih organizacijah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju referenčnega dokumenta delovne skupine iz člena 29 z dne 6. februarja 2018 (5) o ustreznosti, ki zagotavlja smernice za Komisijo in Evropski odbor za varstvo podatkov v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov za oceno ravni varstva podatkov v tretjih državah in mednarodnih organizacijah,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora za varstvo podatkov z dne 5. decembra 2018 o osnutku sklepa o ustreznosti zasebnostnega ščita EU–Japonska, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora za varstvo podatkov z dne 5. decembra 2018 o osnutku sklepa o ustreznosti zasebnostnega ščita EU–Japonska,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta o ustreznem varstvu osebnih podatkov, ki ga zagotavlja Japonska (COM(2018)XXXX), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta o ustreznem varstvu osebnih podatkov, ki ga zagotavlja Japonska (COM(2018)XXXX),

| — | ob upoštevanju ugotovitev z obiska ad hoc delegacije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) na Japonskem oktobra 2017, ki je bil organiziran v okviru pogajanj o ustreznosti, da bi se delegacija sestala z ustreznimi japonskimi organi in deležniki in obravnavala bistvene točke, ki jih mora Komisija upoštevati pri sprejetju sklepa o ustreznosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ugotovitev z obiska ad hoc delegacije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) na Japonskem oktobra 2017, ki je bil organiziran v okviru pogajanj o ustreznosti, da bi se delegacija sestala z ustreznimi japonskimi organi in deležniki in obravnavala bistvene točke, ki jih mora Komisija upoštevati pri sprejetju sklepa o ustreznosti,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker se splošna uredba o varstvu podatkov uporablja od 25. maja 2018; ker člen 45(2) te uredbe določa elemente, ki jih Komisija upošteva pri ocenjevanju ustreznosti ravni varstva podatkov v tretji državi ali mednarodni organizaciji; |
| --- | --- |

A.

ker se splošna uredba o varstvu podatkov uporablja od 25. maja 2018; ker člen 45(2) te uredbe določa elemente, ki jih Komisija upošteva pri ocenjevanju ustreznosti ravni varstva podatkov v tretji državi ali mednarodni organizaciji;

| B. | ker mora Komisija zlasti upoštevati načelo pravne države, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ustrezno splošno in področno zakonodajo, tudi na področju javne varnosti, obrambe, nacionalne varnosti in kazenskega prava ter dostopa javnih organov do osebnih podatkov, obstoj enega ali več učinkovito delujočih neodvisnih nadzornih organov ter mednarodne zaveze, ki jih je sprejela zadevna tretja država ali mednarodna organizacija; |
| --- | --- |

B.

ker mora Komisija zlasti upoštevati načelo pravne države, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ustrezno splošno in področno zakonodajo, tudi na področju javne varnosti, obrambe, nacionalne varnosti in kazenskega prava ter dostopa javnih organov do osebnih podatkov, obstoj enega ali več učinkovito delujočih neodvisnih nadzornih organov ter mednarodne zaveze, ki jih je sprejela zadevna tretja država ali mednarodna organizacija;

| C. | ker je Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 6. oktobra 2015 v zadevi C-362/14 (Maximilian Schrems proti Data Protection Commissioner) pojasnilo, da je treba ustrezno raven varstva v tretji državi razumeti kot raven, ki je v bistvenem enakovredna ravni, zagotovljeni v Uniji na podlagi Direktive 95/46/ES, razlagani ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

C.

ker je Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 6. oktobra 2015 v zadevi C-362/14 (Maximilian Schrems proti Data Protection Commissioner) pojasnilo, da je treba ustrezno raven varstva v tretji državi razumeti kot raven, ki je v bistvenem enakovredna ravni, zagotovljeni v Uniji na podlagi Direktive 95/46/ES, razlagani ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah;

| D. | ker je Japonska ena od ključnih trgovinskih partneric EU, s katero je bil pred kratkim sklenjen sporazum o gospodarskem partnerstvu, ki vključuje skupne vrednote in načela, obenem pa ohranja občutljive točke obeh partneric; ker je skupno priznavanje temeljnih pravic, vključno z zasebnostjo in varstvom podatkov, pomembna podlaga za sklep o ustreznosti, ki bo zagotavljal pravno podlago za prenose osebnih podatkov iz EU na Japonsko; |
| --- | --- |

D.

ker je Japonska ena od ključnih trgovinskih partneric EU, s katero je bil pred kratkim sklenjen sporazum o gospodarskem partnerstvu, ki vključuje skupne vrednote in načela, obenem pa ohranja občutljive točke obeh partneric; ker je skupno priznavanje temeljnih pravic, vključno z zasebnostjo in varstvom podatkov, pomembna podlaga za sklep o ustreznosti, ki bo zagotavljal pravno podlago za prenose osebnih podatkov iz EU na Japonsko;

| E. | ker se je ad hoc delegacija Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve med obiskom na Japonskem seznanila z interesi japonskih organov in deležnikov ne le pri uporabi določb nove splošne uredbe o varstvu podatkov temveč tudi, kar zadeva razvoj zanesljivega mehanizma na visoki ravni za prenos osebnih podatkov med EU in Japonsko, ki bo izpolnjeval pogoje, določene v pravnem okviru EU, v smislu ravni varstva, za katero velja, da je v bistvenem enakovredna ravni, ki jo zagotavlja zakonodaja EU o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

E.

ker se je ad hoc delegacija Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve med obiskom na Japonskem seznanila z interesi japonskih organov in deležnikov ne le pri uporabi določb nove splošne uredbe o varstvu podatkov temveč tudi, kar zadeva razvoj zanesljivega mehanizma na visoki ravni za prenos osebnih podatkov med EU in Japonsko, ki bo izpolnjeval pogoje, določene v pravnem okviru EU, v smislu ravni varstva, za katero velja, da je v bistvenem enakovredna ravni, ki jo zagotavlja zakonodaja EU o varstvu podatkov;

| F. | ker so prenosi osebnih podatkov med EU in Japonsko za gospodarske namene pomemben element odnosov med EU in Japonsko, saj je svetovno gospodarstvo vse bolj digitalizirano; ker bi bilo treba te prenose izvajati na podlagi polnega spoštovanja pravice do varstva osebnih podatkov in pravice do zasebnosti; ker je eden od osnovnih ciljev EU varstvo temeljnih pravic, določenih v Listini o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

F.

ker so prenosi osebnih podatkov med EU in Japonsko za gospodarske namene pomemben element odnosov med EU in Japonsko, saj je svetovno gospodarstvo vse bolj digitalizirano; ker bi bilo treba te prenose izvajati na podlagi polnega spoštovanja pravice do varstva osebnih podatkov in pravice do zasebnosti; ker je eden od osnovnih ciljev EU varstvo temeljnih pravic, določenih v Listini o temeljnih pravicah;

| G. | ker sta EU in Japonska januarja 2017 začeli razpravljati o poenostavitvi prenosa osebnih podatkov v komercialne namene s pomočjo prvega „vzajemnega ugotavljanja ustreznosti“; ker je Parlament v resoluciji z dne 12. decembra 2017 z naslovom Digitalni strategiji nasproti, izrecno priznal, da so sklepi o ustreznosti eden temeljnih mehanizmov za zaščito prenosa osebnih podatkov iz EU v tretjo državo; |
| --- | --- |

G.

ker sta EU in Japonska januarja 2017 začeli razpravljati o poenostavitvi prenosa osebnih podatkov v komercialne namene s pomočjo prvega „vzajemnega ugotavljanja ustreznosti“; ker je Parlament v resoluciji z dne 12. decembra 2017 z naslovom Digitalni strategiji nasproti, izrecno priznal, da so sklepi o ustreznosti eden temeljnih mehanizmov za zaščito prenosa osebnih podatkov iz EU v tretjo državo;

| H. | ker bi bil sklep o ustreznosti za prenos osebnih podatkov na Japonsko prvi tovrstni sklep, sprejet v skladu z novimi, strožjimi določbami splošne uredbe o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

H.

ker bi bil sklep o ustreznosti za prenos osebnih podatkov na Japonsko prvi tovrstni sklep, sprejet v skladu z novimi, strožjimi določbami splošne uredbe o varstvu podatkov;

| I. | ker je Japonska pred kratkim posodobila in poostrila svojo zakonodajo, da bi jo prilagodila mednarodnim standardom, zlasti zaščitnim ukrepom in posameznim pravicam, ki jih zagotavlja evropski zakonodajni okvir na področju varstva podatkov; ker japonski pravni okvir za varstvo podatkov sestavlja več stebrov, pri čemer je osrednji del zakonodaje zakon o varstvu osebnih informacij; |
| --- | --- |

I.

ker je Japonska pred kratkim posodobila in poostrila svojo zakonodajo, da bi jo prilagodila mednarodnim standardom, zlasti zaščitnim ukrepom in posameznim pravicam, ki jih zagotavlja evropski zakonodajni okvir na področju varstva podatkov; ker japonski pravni okvir za varstvo podatkov sestavlja več stebrov, pri čemer je osrednji del zakonodaje zakon o varstvu osebnih informacij;

| J. | ker je japonska vlada 12. junija 2018 sprejela odredbo, s katero je na urad za varstvo osebnih informacij, ki je organ, pristojen za upravljanje in izvajanje zakona o varstvu osebnih informacij, prenesla pooblastilo, da na podlagi člena 6 tega zakona sprejme ustrezne ukrepe za premostitev razlik v sistemih in operacijah med Japonsko in zadevno drugo državo in zagotovi ustrezno ravnanje s prejetimi osebnimi informacijami iz te države; ker je v tej odločbi navedeno, da to vključuje pooblastilo za uvedbo večjega varstva, tako da ta urad sprejme strožja pravila, ki dopolnjujejo in presegajo pravila, določena z zakonom o varstvu osebnih informacij in odredbo vlade; ker bi bila ta strožja pravila na podlagi te odredbe zavezujoča in izvršljiva za japonske gospodarske subjekte; |
| --- | --- |

J.

ker je japonska vlada 12. junija 2018 sprejela odredbo, s katero je na urad za varstvo osebnih informacij, ki je organ, pristojen za upravljanje in izvajanje zakona o varstvu osebnih informacij, prenesla pooblastilo, da na podlagi člena 6 tega zakona sprejme ustrezne ukrepe za premostitev razlik v sistemih in operacijah med Japonsko in zadevno drugo državo in zagotovi ustrezno ravnanje s prejetimi osebnimi informacijami iz te države; ker je v tej odločbi navedeno, da to vključuje pooblastilo za uvedbo večjega varstva, tako da ta urad sprejme strožja pravila, ki dopolnjujejo in presegajo pravila, določena z zakonom o varstvu osebnih informacij in odredbo vlade; ker bi bila ta strožja pravila na podlagi te odredbe zavezujoča in izvršljiva za japonske gospodarske subjekte;

| K. | ker je osnutku izvedbenega sklepa Komisije o ustreznem varstvu osebnih podatkov, ki ga zagotavlja Japonska, priložena Priloga I z dodatnimi pravili, ki jih je 15. junija 2018 sprejel japonski urad za varstvo osebnih informacij v skladu s členom 6 zakona o varstvu osebnih informacij, na podlagi katerega lahko ta urad sprejeme strožja pravila, tudi za olajšanje mednarodnega prenosa podatkov; ker dodatna pravila še niso na voljo javnosti; |
| --- | --- |

K.

ker je osnutku izvedbenega sklepa Komisije o ustreznem varstvu osebnih podatkov, ki ga zagotavlja Japonska, priložena Priloga I z dodatnimi pravili, ki jih je 15. junija 2018 sprejel japonski urad za varstvo osebnih informacij v skladu s členom 6 zakona o varstvu osebnih informacij, na podlagi katerega lahko ta urad sprejeme strožja pravila, tudi za olajšanje mednarodnega prenosa podatkov; ker dodatna pravila še niso na voljo javnosti;

| L. | ker naj bi bila dodatna pravila namenjena obravnavanju upoštevnih razlik med japonsko zakonodajo o varstvu podatkov in tovrstno zakonodajo EU, da se zagotovi ustrezno ravnanje z osebnimi informacijami, prejetimi iz EU na podlagi sklepa o ustreznosti, zlasti kar zadeva osebne informacije, s katerimi je treba ravnati posebej pazljivo (občutljivi podatki), shranjene osebne podatke, navedeni namen uporabe, omejitev glede na namen uporabe, omejitev glede posredovanja tretji stranki v tuji državi ter anonimno obdelane podatke; |
| --- | --- |

L.

ker naj bi bila dodatna pravila namenjena obravnavanju upoštevnih razlik med japonsko zakonodajo o varstvu podatkov in tovrstno zakonodajo EU, da se zagotovi ustrezno ravnanje z osebnimi informacijami, prejetimi iz EU na podlagi sklepa o ustreznosti, zlasti kar zadeva osebne informacije, s katerimi je treba ravnati posebej pazljivo (občutljivi podatki), shranjene osebne podatke, navedeni namen uporabe, omejitev glede na namen uporabe, omejitev glede posredovanja tretji stranki v tuji državi ter anonimno obdelane podatke;

| M. | ker bi bila dodatna pravila pravno zavezujoča za vse gospodarske subjekte, ki ravnajo z osebnimi podatki in prejmejo osebne podatke, prenesene iz EU na podlagi sklepa o ustreznosti, ter morajo tako spoštovati ta pravila in s tem povezane pravice in obveznosti, ter ker bodo ta pravila lahko izvrševali urad za varstvo osebnih informacij in japonska sodišča; |
| --- | --- |

M.

ker bi bila dodatna pravila pravno zavezujoča za vse gospodarske subjekte, ki ravnajo z osebnimi podatki in prejmejo osebne podatke, prenesene iz EU na podlagi sklepa o ustreznosti, ter morajo tako spoštovati ta pravila in s tem povezane pravice in obveznosti, ter ker bodo ta pravila lahko izvrševali urad za varstvo osebnih informacij in japonska sodišča;

| N. | ker se za zagotovitev ravni varstva osebnih podatkov, ki je v bistvenem enakovredna ravni v EU, z dodatnimi pravili ustvarja dodatno varstvo, ki se bo uporabljalo na podlagi strožjih pogojev ali omejitev za obdelavo osebnih podatkov, prenesenih iz EU, denimo v primeru osebnih podatkov, s katerimi je treba ravnati posebej previdno, nadaljnjega prenosa podatkov, anonimnih podatkov in omejitve namena; |
| --- | --- |

N.

ker se za zagotovitev ravni varstva osebnih podatkov, ki je v bistvenem enakovredna ravni v EU, z dodatnimi pravili ustvarja dodatno varstvo, ki se bo uporabljalo na podlagi strožjih pogojev ali omejitev za obdelavo osebnih podatkov, prenesenih iz EU, denimo v primeru osebnih podatkov, s katerimi je treba ravnati posebej previdno, nadaljnjega prenosa podatkov, anonimnih podatkov in omejitve namena;

| O. | ker v japonskem pravnem okviru za varstvo podatkov razlikujejo med osebnimi informacijami in osebnimi podatki ter se v nekaterih primerih sklicujejo na posebno kategorijo osebnih podatkov, in sicer na shranjene osebne podatke; |
| --- | --- |

O.

ker v japonskem pravnem okviru za varstvo podatkov razlikujejo med osebnimi informacijami in osebnimi podatki ter se v nekaterih primerih sklicujejo na posebno kategorijo osebnih podatkov, in sicer na shranjene osebne podatke;

| P. | ker med „osebne informacije“ na podlagi člena 2(1) japonskega zakona o varstvu osebnih informacij sodijo vse informacije, ki se nanašajo na živega posameznika in omogočajo njegovo identifikacijo; ker v opredelitvi razlikujejo dve kategoriji osebnih informacij, in sicer (i) identifikacijske kode posameznika in (ii) druge osebne informacije, s katerimi je mogoče identificirati določenega posameznika; ker v to drugo kategorijo sodijo tudi informacije, ki same po sebi ne omogočajo identifikacije določenega posameznika, je pa to možno, če se zgolj povežejo z drugimi informacijami; |
| --- | --- |

P.

ker med „osebne informacije“ na podlagi člena 2(1) japonskega zakona o varstvu osebnih informacij sodijo vse informacije, ki se nanašajo na živega posameznika in omogočajo njegovo identifikacijo; ker v opredelitvi razlikujejo dve kategoriji osebnih informacij, in sicer (i) identifikacijske kode posameznika in (ii) druge osebne informacije, s katerimi je mogoče identificirati določenega posameznika; ker v to drugo kategorijo sodijo tudi informacije, ki same po sebi ne omogočajo identifikacije določenega posameznika, je pa to možno, če se zgolj povežejo z drugimi informacijami;

| Q. | ker „osebni podatki“ v skladu s členom 2(4) japonskega zakona o varstvu podatkov pomeni osebne informacije, ki sestavljajo zbirko osebnih informacij itd.; ker je v členu 2(1) tega zakona navedeno, da se informacije v tej zbirki razvrščajo sistematično, kar je podobno konceptu zbirke v skladu s členom 2(1) Splošne uredbe o varstvu podatkov; ker „osebni podatki“ v skladu s členom 4(1) splošne uredbe o varstvu podatkov pomenijo katero koli informacijo v zvezi z določenim ali določljivim posameznikom; ker je določljiv posameznik tisti, ki ga je mogoče neposredno ali posredno določiti, zlasti z navedbo identifikatorja, kot je ime, identifikacijska številka, podatki o lokaciji, spletni identifikator, ali z navedbo enega ali več dejavnikov, ki so značilni za fizično, fiziološko, genetsko, duševno, gospodarsko, kulturno ali družbeno identiteto tega posameznika; ker bi bilo treba pri ugotavljanju, ali je posameznik določljiv, upoštevati vsa sredstva, za katera se razumno pričakuje, da jih bo upravljavec ali druga oseba uporabila za neposredno ali posredno identifikacijo posameznika; |
| --- | --- |

Q.

ker „osebni podatki“ v skladu s členom 2(4) japonskega zakona o varstvu podatkov pomeni osebne informacije, ki sestavljajo zbirko osebnih informacij itd.; ker je v členu 2(1) tega zakona navedeno, da se informacije v tej zbirki razvrščajo sistematično, kar je podobno konceptu zbirke v skladu s členom 2(1) Splošne uredbe o varstvu podatkov; ker „osebni podatki“ v skladu s členom 4(1) splošne uredbe o varstvu podatkov pomenijo katero koli informacijo v zvezi z določenim ali določljivim posameznikom; ker je določljiv posameznik tisti, ki ga je mogoče neposredno ali posredno določiti, zlasti z navedbo identifikatorja, kot je ime, identifikacijska številka, podatki o lokaciji, spletni identifikator, ali z navedbo enega ali več dejavnikov, ki so značilni za fizično, fiziološko, genetsko, duševno, gospodarsko, kulturno ali družbeno identiteto tega posameznika; ker bi bilo treba pri ugotavljanju, ali je posameznik določljiv, upoštevati vsa sredstva, za katera se razumno pričakuje, da jih bo upravljavec ali druga oseba uporabila za neposredno ali posredno identifikacijo posameznika;

| R. | ker „shranjeni osebni podatki“ v skladu s členom 2(7) japonskega zakona o varstvu osebnih informacij pomenijo osebne podatke, za katere ima gospodarski subjekt, ki ravna z osebnimi informacijami, dovoljenje, da jih razkrije, popravi, jim doda ali izbriše vsebino, jih preneha uporabljati, izbriše ali jih preneha zagotavljati tretji stranki, ter ki niso podatki, za katere je vlada z odredbo določila, da utegne razkritje njihove prisotnosti ali odsotnosti verjetno škoditi javnemu ali drugemu interesu, niti podatki, ki jih je treba v skladu z odredbo vlade izbrisati v roku največ enega leta; ker se z dodatnimi pravili pojem „shranjeni osebni podatki“ prilagodi pojmu „osebni podatki“, da bi se zagotovilo, da se nekatere omejitve individualnih pravic, ki so vezane na shranjene osebne podatke, ne bodo uporabljale za podatke, prenesene iz EU; |
| --- | --- |

R.

ker „shranjeni osebni podatki“ v skladu s členom 2(7) japonskega zakona o varstvu osebnih informacij pomenijo osebne podatke, za katere ima gospodarski subjekt, ki ravna z osebnimi informacijami, dovoljenje, da jih razkrije, popravi, jim doda ali izbriše vsebino, jih preneha uporabljati, izbriše ali jih preneha zagotavljati tretji stranki, ter ki niso podatki, za katere je vlada z odredbo določila, da utegne razkritje njihove prisotnosti ali odsotnosti verjetno škoditi javnemu ali drugemu interesu, niti podatki, ki jih je treba v skladu z odredbo vlade izbrisati v roku največ enega leta; ker se z dodatnimi pravili pojem „shranjeni osebni podatki“ prilagodi pojmu „osebni podatki“, da bi se zagotovilo, da se nekatere omejitve individualnih pravic, ki so vezane na shranjene osebne podatke, ne bodo uporabljale za podatke, prenesene iz EU;

| S. | ker so iz področja uporabe japonske zakonodaje o varstvu osebnih podatkov, ki je predmet osnutka izvedbenega sklepa, izključeni številni sektorji, kadar obdelujejo osebne podatke za posebne namene; ker se osnutek izvedbenega sklepa ne bi uporabljal za prenos osebnih podatkov iz EU prejemniku, za katerega bi veljala katera od omenjenih izjem, določenih v japonski zakonodaji o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

S.

ker so iz področja uporabe japonske zakonodaje o varstvu osebnih podatkov, ki je predmet osnutka izvedbenega sklepa, izključeni številni sektorji, kadar obdelujejo osebne podatke za posebne namene; ker se osnutek izvedbenega sklepa ne bi uporabljal za prenos osebnih podatkov iz EU prejemniku, za katerega bi veljala katera od omenjenih izjem, določenih v japonski zakonodaji o varstvu podatkov;

| T. | ker osnutek izvedbenega sklepa, kar zadeva nadaljnje prenose osebnih podatkov EU iz Japonske tretji državi, pri teh prenosih izključuje uporabo instrumentov prenosa, ki ne vzpostavljajo zavezujočega razmerja med japonskim izvoznikom podatkov in uvoznikom podatkov v tretji državi in ne zagotavljajo zahtevane ravni varstva; ker bi to veljalo denimo v primeru sistema čezmejnih pravil za varstvo zasebnosti Skupine za azijsko-pacifiško gospodarsko sodelovanje (APEC CBPR), v kateri Japonska sodeluje, saj varstvo v tem sistemu ne izhaja iz ureditve, ki bi izvoznika in uvoznika zavezovala v okviru dvostranskega razmerja med njima, prav tako pa je raven tega varstva očitno nižja od ravni, ki jo skupaj zagotavljata japonski zakon o varstvu osebnih informacij in dodatna pravila; |
| --- | --- |

T.

ker osnutek izvedbenega sklepa, kar zadeva nadaljnje prenose osebnih podatkov EU iz Japonske tretji državi, pri teh prenosih izključuje uporabo instrumentov prenosa, ki ne vzpostavljajo zavezujočega razmerja med japonskim izvoznikom podatkov in uvoznikom podatkov v tretji državi in ne zagotavljajo zahtevane ravni varstva; ker bi to veljalo denimo v primeru sistema čezmejnih pravil za varstvo zasebnosti Skupine za azijsko-pacifiško gospodarsko sodelovanje (APEC CBPR), v kateri Japonska sodeluje, saj varstvo v tem sistemu ne izhaja iz ureditve, ki bi izvoznika in uvoznika zavezovala v okviru dvostranskega razmerja med njima, prav tako pa je raven tega varstva očitno nižja od ravni, ki jo skupaj zagotavljata japonski zakon o varstvu osebnih informacij in dodatna pravila;

| U. | ker Evropski odbor za varstvo podatkov v svojem mnenju z dne 5. decembra 2018 na podlagi dokumentacije, ki jo je dala na razpolago Komisija, ocenjuje, ali nudi japonski pravni okvir za varstvo podatkov dovoljšnja jamstva za ustrezno raven varstva podatkov za posameznike; ker Evropski odbor za varstvo podatkov pozdravlja prizadevanja Komisije in japonskega urada za varstvo osebnih informacij, da bi povečala konvergenco med japonskim in evropskim pravnim okvirom, zato da bi olajšala prenos osebnih podatkov; ker Evropski odbor za varstvo podatkov priznava, da so izboljšave, ki so jih prinesla dodatna pravila za premostitev nekaterih razlik med dvema okviroma, zelo pomembne in so bile dobro sprejete; ker ugotavlja, da številni pomisleki ostajajo, med drugim varstvo osebnih podatkov, ki se prenašajo iz EU na Japonsko prek njihovega celotnega življenjskega kroga, in priporoča, da Komisija zagotovi nadaljnje dokaze in pojasnila v zvezi z ugotovljeno problematiko, ter naj tesno spremlja učinkovito uporabo pravil; |
| --- | --- |

U.

ker Evropski odbor za varstvo podatkov v svojem mnenju z dne 5. decembra 2018 na podlagi dokumentacije, ki jo je dala na razpolago Komisija, ocenjuje, ali nudi japonski pravni okvir za varstvo podatkov dovoljšnja jamstva za ustrezno raven varstva podatkov za posameznike; ker Evropski odbor za varstvo podatkov pozdravlja prizadevanja Komisije in japonskega urada za varstvo osebnih informacij, da bi povečala konvergenco med japonskim in evropskim pravnim okvirom, zato da bi olajšala prenos osebnih podatkov; ker Evropski odbor za varstvo podatkov priznava, da so izboljšave, ki so jih prinesla dodatna pravila za premostitev nekaterih razlik med dvema okviroma, zelo pomembne in so bile dobro sprejete; ker ugotavlja, da številni pomisleki ostajajo, med drugim varstvo osebnih podatkov, ki se prenašajo iz EU na Japonsko prek njihovega celotnega življenjskega kroga, in priporoča, da Komisija zagotovi nadaljnje dokaze in pojasnila v zvezi z ugotovljeno problematiko, ter naj tesno spremlja učinkovito uporabo pravil;

| V. | ker je osnutku izvedbenega sklepa priložen tudi dopis ministra za pravosodje z dne 14. septembra 2018, ki se nanaša na dokument o zbiranju in uporabi osebnih informacij s strani japonskih javnih organov za namene kazenskega pregona in nacionalne varnosti, ki so ga pripravili minister za pravosodje ter več drugih ministrstev in agencij ter vsebuje pregled veljavnega pravnega okvira in Komisiji zagotavlja uradna stališča, zagotovila in zaveze, podpisane na najvišji ministrski ravni in ravni agencij, v okviru Priloge II k izvedbenemu sklepu; |
| --- | --- |

V.

ker je osnutku izvedbenega sklepa priložen tudi dopis ministra za pravosodje z dne 14. septembra 2018, ki se nanaša na dokument o zbiranju in uporabi osebnih informacij s strani japonskih javnih organov za namene kazenskega pregona in nacionalne varnosti, ki so ga pripravili minister za pravosodje ter več drugih ministrstev in agencij ter vsebuje pregled veljavnega pravnega okvira in Komisiji zagotavlja uradna stališča, zagotovila in zaveze, podpisane na najvišji ministrski ravni in ravni agencij, v okviru Priloge II k izvedbenemu sklepu;

| 1. | je seznanjen s podrobno analizo Komisije v osnutku izvedbenega sklepa o ustreznosti, kar zadeva zaščitne mehanizme, vključno z mehanizmi nadzora in pravnih sredstev, ki se uporabljajo za obdelavo podatkov s strani gospodarskih subjektov, pa tudi za dostop japonskih javnih organov do podatkov, zlasti na področju kazenskega pregona in nacionalne varnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je seznanjen s tem, da Japonska hkrati pripravlja priznavanje ravni varstva osebnih podatkov, ki se iz Japonske prenesejo v EU v skladu s členom 23 zakona o varstvu osebnih informacij, kar bo privedlo do prvega „dvosmernega“ ugotavljanja ustreznosti in do največjega območja prostega in varnega pretoka podatkov na svetu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja ta razvoj dogodkov kot znak svetovnega širjenja visokih standardov varstva podatkov; opozarja pa, da to nikakor ne sme privesti do pristopa na podlagi „vračanja z enakim“ v okviru sklepov EU o ustreznosti; želi spomniti, da mora Komisija pri sklepih o ustreznosti v skladu s splošno uredbo o varstvo podatkov objektivno oceniti pravne in praktične razmere v tretji državi, na ozemlju, v sektorju ali mednarodni organizaciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je Sodišče Evropske unije v sodbi navedlo, da je treba izraz „ustrezna raven varstva“ razumeti tako, da se z njim zahteva, da tretja država zaradi svoje nacionalne zakonodaje ali mednarodnih obveznosti dejansko zagotavlja raven varstva temeljnih svoboščin in pravic, ki je v bistvenem enaka ravni, zagotovljeni v Uniji na podlagi splošne uredbe o varstvu podatkov, razlagano ob upoštevanju Listine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da se pravica do zasebnosti in varstva osebnih podatkov tako na Japonskem kot v EU zagotavlja na ustavni ravni, kljub temu pa pravil EU in Japonske zaradi različne ustavne strukture in kulture ne bo mogoče popolnoma uskladiti |
| --- | --- |

5.

| 6. | je seznanjen s spremembami zakona o varstvu osebnih informacij, ki so začele veljati 30. maja 2017; pozdravlja bistvene izboljšave; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da so bile kategorije poslovnih dejavnosti in dejavnosti obdelave, ki so izključene iz vsebinskega področja uporabe zakona o varstvu osebnih informacij izrecno izključene iz področja ugotavljanja ustreznosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da sta se s sprejetjem zakona o varstvu osebnih informacij in splošne uredbe EU o varstvu podatkov leta 2016 japonski sistem in sistem EU na področju varstva podatkov zelo približala v smislu načel, zaščitnih ukrepov in posameznih pravic, pa tudi v smislu mehanizmov nadzora in izvrševanja; zlasti poudarja ustanovitev neodvisnega nadzornega organa (urad za varstvo osebnih informacij) s spremenjenim zakonom o varstvu osebnih informacij; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vendar ugotavlja, da sam urad za varstvo osebnih informacij meni, da je med sistemoma, čeprav sta se zelo približala, nekaj pomembnih razlik; ugotavlja tudi, da je ta urad 15. junija 2018 sprejel dodatna pravila, da bi zagotovil višjo raven varstva osebnih podatkov, prenesenih iz EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja številna pomembna pojasnila dodatnih pravil, vključno z uskladitvijo pojma „anonimizirane osebne informacije“ iz zakona o varstvu osebnih informacij z opredelitvijo pojma „anonimizirane informacije“ iz splošne uredbe o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da so v dodatno varstvo iz dodatnih pravil zajeti le prenosi podatkov na podlagi sklepov o ustreznosti; želi spomniti, da bodo glede na področje uporabe sklepa o ustreznosti nekateri prenosi podatkov potekali v okviru drugih razpoložljivih mehanizmov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznava, da je dodatno varstvo, določeno v dodatnih pravilih, omejeno na osebne podatke, prenesene iz Evrope, zato bodo morali gospodarski subjekti, ki morajo hkrati obdelovati japonske in evropske osebne podatke in torej spoštovati ta dodatna pravila, zagotoviti na primer tehnična (označevanje) ali organizacijska sredstva (shranjevanje v namenski zbirki podatkov), da bodo lahko identificirali te osebne podatke v njihovem celotnem „življenjskem krogu“; poziva Komisijo, naj spremlja stanje in prepreči vrzeli, zaradi katerih bi se lahko subjekti izognili obveznosti, določeni v dodatnih pravilih, in podatke prenašali prek tretjih držav; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da v opredelitev pojma „osebni podatki“ v zakonu o varstvu osebnih informacij niso zajeti podatki, za katere je vlada z odredbo določila, da je malo verjetno, da bi glede na njihov način uporabe škodili pravicam in interesom posameznikov; poziva Komisijo, naj preuči, ali je ta pristop na podlagi škode združljiv s pristopom EU, na podlagi katerega vsa obdelava osebnih podatkov sodi na področje uporabe zakonodaje o varstvu podatkov; dodaja pa, da se bo ta pristop uporabljal v zelo malo primerov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja tudi, da je opredelitev pojma „osebne informacije“ v japonskem zakonu omejena le na informacije, na podlagi katerih je mogoče identificirati določenega posameznika; meni, da ta opredelitev ne vključuje pojasnila iz splošne uredbe o varstvu podatkov, da bi bilo treba osebne informacije obravnavati kot osebne podatke tudi, ko se lahko uporabijo zgolj za izločitev osebe, kot je jasno določilo Sodišče Evropske unije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je zaskrbljen, da morda ožja opredelitev osebnih podatkov (na podlagi opredelitve osebnih informacij) v japonskem zakonu ne bo ustrezala standardu „v bistvenem enakovredne“ ravni varstva kot na podlagi splošne uredbe in sodne prakse Sodišča Evropske unije; zato dvomi v izjavo v osnutku izvedbenega sklepa, da se bodo podatki EU v skladu z japonskim zakonom vedno uvrščali v kategorijo „osebnih podatkov“; poziva Komisijo, naj v okviru uporabe sklepov o ustreznosti in njihovih rednih pregledov pozorno spremlja praktične posledice različnih konceptov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj zagotovi dodatna pojasnila in po potrebi od japonskih organov zahteva, da sprejmejo še več zavezujočih dodatnih pravil, da bo zagotovila varstvo vseh osebnih podatkov v smislu splošne uredbe o varstvu osebnih podatkov, prenesenih na Japonsko; |
| --- | --- |

16.

| 17. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da za razliko od prava EU niti japonski zakon o varstvu osebnih informacij niti smernice urada za varstvo osebnih informacij ne vsebujejo pravnih določb v zvezi z avtomatiziranim sprejemanjem odločitev in profiliranjem in da to zadevo urejajo le nekateri sektorski predpisi, ki ne zagotavljajo celovitega splošnega pravnega okvira s temeljito in dobro zaščito pred avtomatiziranim sprejemanjem odločitev in profiliranjem; poziva Komisijo, naj pokaže, kako se to rešuje v japonskem okviru za varstvo podatkov, da se bo zagotovila enaka raven zaščite; meni, da je to glede na nedavne primere profiliranja (Facebook/Cambridge Analytica) še posebej pomembno; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da so glede na referenčni dokument Evropskega odbora za varstvo podatkov o ustreznosti potrebna podrobnejša pojasnila, kar zadeva neposredno trženje, saj v japonskem zakonu o varstvu osebnih informacij za to ni posebnih določb, da se dokaže enaka raven varstva osebnih podatkov na Japonskem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je seznanjen z mnenjem Evropskega odbora za varstvo podatkov, ki opredeljuje več problematičnih področij, med drugim varstvo osebnih podatkov, ki se prenašajo iz EU na Japonsko prek njihovega celotnega življenjskega kroga; poziva Komisijo, naj ustrezno obravnava dodatne dokaze in jih zagotovi v izvedbenem sklepu poleg pojasnila, ki dokazuje obstoj ustreznih zaščitnih ukrepov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj pojasni, ali rešitvi v dodatnih pravilih v zvezi z odobritvijo nadaljnjega prenosa tretji stranki v tuji državi, manjkajo bistveni elementi, ki bi posamezniku, na katerega se nanašajo podatki, omogočali, da izrazi privolitev, saj ni izrecno opredeljeno, kaj zajema pojem „informacije o okoliščinah prenosa, ki jih posameznik, na katerega se nanašajo podatki, potrebuje pri odločanju o privolitvi“ v skladu s členom 13 splošne uredbe o varstvu podatkov, kot je ciljna država nadaljnjega prenosa podatkov; poziva Komisijo, naj nadalje pojasni posledice za posameznika, če ne privoli v nadaljnji prenos svojih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | obžaluje, da so morebitne denarne kazni, ki naj bi jih izrekali kazenskopravni organi pri izvrševanju zakona o varstvu osebnih informacij, prenizke, da bi zagotavljale spoštovanje zakona, saj niso sorazmerne, učinkovite ali odvračilne glede na težo kršitve; ugotavlja pa, da japonski zakon o varstvu osebnih informacij določa tudi kazenske sankcije, vključno z odvzemom prostosti; poziva Komisijo, naj zagotovi informacije o dejanski uporabi upravnih denarnih kazni in kazenskih sankcij v preteklosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da urad za varstvo osebnih informacij sicer nima nadzora nad dejavnostmi obdelave podatkov v okviru kazenskega pregona, vendar za to obstajajo drugi nadzorni mehanizmi, vključno z nadzorom, ki ga izvaja neodvisna prefekturna komisija za javno varnost; ugotavlja, da ima nekatere pristojnosti na tem področju tudi odbor za pregled razkritij informacij in varstva osebnih informacij, kar vključuje pregled prošenj za dostop in objavo mnenj, vendar opozarja, da ta pooblastila niso pravno zavezujoča; pozdravlja, da sta se EU in Japonska dogovorili o uvedbi posebnega mehanizma pravnih sredstev, ki ga bo upravljal in nadzoroval urad za varstvo osebnih informacij in se bo uporabljal za obdelavo osebnih podatkov v okviru kazenskega pregona in nacionalne varnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da lahko gospodarski subjekti v skladu z japonskim zakonom o varstvu osebnih informacij, s katerimi razpolagajo upravni organi, podatke prostovoljno posredujejo organom kazenskega pregona; poudarja, da v splošni uredbi o varstvu podatkov oziroma policijski direktivi to ni določeno, ter poziva Komisijo, naj oceni, ali je to v skladu s standardom „v bistvenem enakovredne“ ravni varstva, kot ga zagotavlja splošna uredba o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je seznanjen s poročili v medijih o japonskem direktoratu za obveščevalno dejavnost pri zaznavanju signalov, ki zaposluje približno 1 700 ljudi in ima najmanj šest nadzornih sistemov, ki ves čas spremljajo telefonske pogovore, elektronska sporočila in druga komunikacijska sredstva (6); je zaskrbljen, ker ta element neselektivnega množičnega nadzora v osnutku izvedbenega sklepa sploh ni omenjen; poziva Komisijo, naj zagotovi več informacij o japonskem množičnem nadzoru; je zelo zaskrbljen, da ta množični nadzor ne bo ustrezal merilom, ki jih je s sodbo v zadevi Schrems določilo Sodišče Evropske unije (Zadeva C-362/14); |
| --- | --- |

24.

| 25. | obžaluje, da dokument o zbiranju in uporabi osebnih informacij s strani japonskih javnih organov za namene kazenskega pregona in nacionalne varnosti, ki je del Priloge II k osnutku izvedbenega sklepa, nima enakega pravno zavezujočega učinka kot dodatna pravila; |
| --- | --- |

25.

Sklepne ugotovitve

| 26. | poziva Komisijo, naj predloži dodatne dokaze in pojasnila o zgoraj navedenih vprašanjih, vključno s tistimi, ki jih je opredelil Evropski odbor za varstvo podatkov v svojem mnenju z dne 5. decembra 2018, da bi dokazali, da raven varstva, ki ga zagotavlja japonski pravni okvir za varstvo podatkov, ustreza ravni varstva, ki je v bistvenem enakovredna ravni evropskega pravnega okvira za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da je mogoče s tem sklepom o ustreznosti državam po svetu poslati močan signal, da približevanje visokim standardom EU za varstvo podatkov prinaša zelo oprijemljive rezultate; v zvezi s tem poudarja pomen tega sklepa o ustreznosti kot precedensa za prihodnja partnerstva z drugimi državami, ki so sprejele sodobne predpise o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naroči Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, naj še naprej spremlja razvoj dogodkov na tem področju, vključno z zadevami pred Sodiščem Evropske unije, in naj spremlja ukrepanje na podlagi priporočil iz te resolucije; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Evropskemu odboru za varstvo podatkov, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov, odboru, ustanovljenemu v skladu s členom 93(1) splošne uredbe o varstvu podatkov, Svetu Evrope in vladi Japonske. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(2)  ECLI:EU:C:2015:650.

(3)  ECLI: EU:C:2016:970.

(4)  UL C 369, 11.10.2018, str. 22.

(5)  http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108; sprejet na prvem plenarnem zasedanju Evropskega odbora za varstvo podatkov.

(6)  Ryan Gallagher, The Untold Story of Japan’s Secret Spy Agency (Skrivnost japonske vohunske agencije), The Intercept, 19. maj 2018, https://theintercept.com/2018/05/19/japan-dfs-surveillance-agency/

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/157 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/157

---

P8_TA(2018)0530

Nasprotje interesov in zaščita proračuna EU v Češki republiki

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o nasprotju interesov in zaščiti proračuna EU v Češki republiki (2018/2975(RSP))

(2020/C 388/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih sklepov in resolucij o razrešnici Komisiji (1) za leta 2014, 2015 in 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih sklepov in resolucij o razrešnici Komisiji (1) za leta 2014, 2015 in 2016,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (2) (v nadaljnjem besedilu: nova finančna uredba), zlasti člena 61 o nasprotju interesov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (2) (v nadaljnjem besedilu: nova finančna uredba), zlasti člena 61 o nasprotju interesov,

| — | ob upoštevanju vprašanj, ki jih je na Komisijo naslovila češka Piratska stranka 2. avgusta 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj, ki jih je na Komisijo naslovila češka Piratska stranka 2. avgusta 2018,

| — | ob upoštevanju uradne pritožbe, ki jo je 19. septembra 2018 pri Komisiji vložila organizacija Transparency International Češka republika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uradne pritožbe, ki jo je 19. septembra 2018 pri Komisiji vložila organizacija Transparency International Češka republika,

| — | ob upoštevanju mnenja pravne službe Komisije z dne 19. novembra 2018 o vplivu člena 61 nove finančne uredbe (nasprotje interesov) na plačila iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja pravne službe Komisije z dne 19. novembra 2018 o vplivu člena 61 nove finančne uredbe (nasprotje interesov) na plačila iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov,

| — | ob upoštevanju predstavitve z naslovom Pravila o nasprotju interesov v finančni uredbi iz leta 2018, ki jo je imel generalni direktorat Komisije za proračun 20. novembra 2018 v Odboru Evropskega parlamenta za proračunski nadzor, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve z naslovom Pravila o nasprotju interesov v finančni uredbi iz leta 2018, ki jo je imel generalni direktorat Komisije za proračun 20. novembra 2018 v Odboru Evropskega parlamenta za proračunski nadzor,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker se določba finančne uredbe iz leta 2012 o nasprotju interesov ni izrecno uporabljala za deljeno upravljanje, vendar so morale države članice zagotoviti učinkovito notranjo kontrolo, vključno s preprečevanjem nasprotja interesov; |
| --- | --- |

A.

ker se določba finančne uredbe iz leta 2012 o nasprotju interesov ni izrecno uporabljala za deljeno upravljanje, vendar so morale države članice zagotoviti učinkovito notranjo kontrolo, vključno s preprečevanjem nasprotja interesov;

| B. | ker pravila o javnih naročilih zavezujejo države članice, da se izogibajo nasprotju interesov (člen 24 Direktive 2014/24/EU (3)), vključno z neposrednimi ali posrednimi osebnimi interesi, za primere, ki bi lahko šteli za nasprotje interesov ali posebne obveznosti pri deljenem upravljanju, pa so že vzpostavljena pravila (npr. Uredba (EU) št. 1303/2013 (4)); |
| --- | --- |

B.

ker pravila o javnih naročilih zavezujejo države članice, da se izogibajo nasprotju interesov (člen 24 Direktive 2014/24/EU (3)), vključno z neposrednimi ali posrednimi osebnimi interesi, za primere, ki bi lahko šteli za nasprotje interesov ali posebne obveznosti pri deljenem upravljanju, pa so že vzpostavljena pravila (npr. Uredba (EU) št. 1303/2013 (4));

| C. | ker je Svet 16. julija 2018 sprejel stališče o novi finančni uredbi in je bil končni akt podpisan 18. julija 2018; ker je člen 61 finančne uredbe, ki prepoveduje nasprotje interesov, začel veljati 2. avgusta 2018; |
| --- | --- |

C.

ker je Svet 16. julija 2018 sprejel stališče o novi finančni uredbi in je bil končni akt podpisan 18. julija 2018; ker je člen 61 finančne uredbe, ki prepoveduje nasprotje interesov, začel veljati 2. avgusta 2018;

| D. | ker člen 61(1) finančne uredbe (v povezavi s členom 61(3)) določa:






  (i) | negativno obveznost finančnih udeležencev, da preprečijo nasprotje interesov v zvezi s proračunom EU; |
| --- | --- | --- |

D.

ker člen 61(1) finančne uredbe (v povezavi s členom 61(3)) določa:

(i)

negativno obveznost finančnih udeležencev, da preprečijo nasprotje interesov v zvezi s proračunom EU;

| (ii) | pozitivno obveznost finančnih akterjev, da sprejmejo ustrezne ukrepe, da preprečijo pojav nasprotja interesov pri nalogah v njihovi odgovornosti in odpravijo situacije, ki bi se lahko objektivno dojemale kot nasprotje interesov; |
| --- | --- |

(ii)

pozitivno obveznost finančnih akterjev, da sprejmejo ustrezne ukrepe, da preprečijo pojav nasprotja interesov pri nalogah v njihovi odgovornosti in odpravijo situacije, ki bi se lahko objektivno dojemale kot nasprotje interesov;

| E. | ker v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije (5) nasprotje interesov objektivno in samo po sebi pomeni hudo nepravilnost, ne da bi bilo treba za njeno opredelitev upoštevati namere zadevnih oseb in njihovo dobro ali slabo vero; ker mora Komisija začasno prekiniti plačila sredstev EU v primerih, ko obstaja resna pomanjkljivost v delovanju sistemov upravljanja in nadzora ter kjer je prišlo do neodkritih, neprijavljenih in nepopravljenih resnih nepravilnosti, povezanih z nasprotjem interesov; |
| --- | --- |

E.

ker v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije (5) nasprotje interesov objektivno in samo po sebi pomeni hudo nepravilnost, ne da bi bilo treba za njeno opredelitev upoštevati namere zadevnih oseb in njihovo dobro ali slabo vero; ker mora Komisija začasno prekiniti plačila sredstev EU v primerih, ko obstaja resna pomanjkljivost v delovanju sistemov upravljanja in nadzora ter kjer je prišlo do neodkritih, neprijavljenih in nepopravljenih resnih nepravilnosti, povezanih z nasprotjem interesov;

| F. | ker je 19. septembra 2018 organizacija Transparency International Češka republika vložila uradno pritožbo pri Komisiji, v kateri češkemu predsedniku vlade Andreju Babišu očita, da vztrajno krši zakonodajo EU in češko zakonodajo o nasprotju interesov; |
| --- | --- |

F.

ker je 19. septembra 2018 organizacija Transparency International Češka republika vložila uradno pritožbo pri Komisiji, v kateri češkemu predsedniku vlade Andreju Babišu očita, da vztrajno krši zakonodajo EU in češko zakonodajo o nasprotju interesov;

| G. | ker je bilo razkrito, da je Andrej Babiš dejanski lastnik družbe Agrofert, ki prek skrbniških skladov AB I in AB II, katerih ustanovitelj in hkrati edini upravičenec je Babiš, obvladuje skupino Agrofert, ki med drugim obsega več pomembnih čeških medijskih hiš; |
| --- | --- |

G.

ker je bilo razkrito, da je Andrej Babiš dejanski lastnik družbe Agrofert, ki prek skrbniških skladov AB I in AB II, katerih ustanovitelj in hkrati edini upravičenec je Babiš, obvladuje skupino Agrofert, ki med drugim obsega več pomembnih čeških medijskih hiš;

| H. | ker je Andrej Babiš tudi predsednik češkega sveta za evropske strukturne in investicijske sklade; |
| --- | --- |

H.

ker je Andrej Babiš tudi predsednik češkega sveta za evropske strukturne in investicijske sklade;

| I. | ker podjetja, ki pripadajo skupini Agrofert, sodelujejo v projektih, ki se subvencionirajo iz programa Češke republike za razvoj podeželja, ta pa se financira iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

I.

ker podjetja, ki pripadajo skupini Agrofert, sodelujejo v projektih, ki se subvencionirajo iz programa Češke republike za razvoj podeželja, ta pa se financira iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja;

| J. | ker so podjetja, ki pripadajo skupini Agrofert, v obdobju 2014–2020 prejela znatna sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, in sicer od 42 milijonov EUR leta 2013 do 82 milijonov EUR leta 2017; |
| --- | --- |

J.

ker so podjetja, ki pripadajo skupini Agrofert, v obdobju 2014–2020 prejela znatna sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, in sicer od 42 milijonov EUR leta 2013 do 82 milijonov EUR leta 2017;

| K. | ker pravna služba Komisije v svojem mnenju navaja, da je Andrej Babiš v skladu z izjavo o dohodkih čeških javnih uslužbencev v prvih šestih mesecih leta 2018 od skupine Agrofert prek svojih skrbniških skladov prejel dohodke v višini 3,5 milijona EUR; |
| --- | --- |

K.

ker pravna služba Komisije v svojem mnenju navaja, da je Andrej Babiš v skladu z izjavo o dohodkih čeških javnih uslužbencev v prvih šestih mesecih leta 2018 od skupine Agrofert prek svojih skrbniških skladov prejel dohodke v višini 3,5 milijona EUR;

| L. | ker je Parlament v svojih resolucijah o razrešnici večkrat pozval Komisijo, naj pospeši postopek potrditve skladnosti, da bi pridobili informacije o nevarnosti nasprotja interesov pri češkem državnem kmetijskem intervencijskem skladu; in ker je Parlament poudaril, da bi zato, ker niso sprejeli potrebnih ukrepov za preprečitev nasprotja interesov, lahko zahteval, da češki pristojni organi odvzamejo akreditacijo plačilni agenciji, kar bi lahko privedlo do vloge za finančni popravek Komisije; |
| --- | --- |

L.

ker je Parlament v svojih resolucijah o razrešnici večkrat pozval Komisijo, naj pospeši postopek potrditve skladnosti, da bi pridobili informacije o nevarnosti nasprotja interesov pri češkem državnem kmetijskem intervencijskem skladu; in ker je Parlament poudaril, da bi zato, ker niso sprejeli potrebnih ukrepov za preprečitev nasprotja interesov, lahko zahteval, da češki pristojni organi odvzamejo akreditacijo plačilni agenciji, kar bi lahko privedlo do vloge za finančni popravek Komisije;

| M. | ker je septembra 2018 Odbor Parlamenta za proračunski nadzor sklenil, da bo to vprašanje obravnaval v okviru letnega postopka podelitve razrešnice, zlasti na predstavitvah komisarjev, ki jih to najbolj zadeva; |
| --- | --- |

M.

ker je septembra 2018 Odbor Parlamenta za proračunski nadzor sklenil, da bo to vprašanje obravnaval v okviru letnega postopka podelitve razrešnice, zlasti na predstavitvah komisarjev, ki jih to najbolj zadeva;

| N. | ker poslanci Evropskega parlamenta na teh predstavitvah niso dobili jasnih in zadostnih odgovorov o morebitnem nasprotju interesov češkega predsednika vlade; |
| --- | --- |

N.

ker poslanci Evropskega parlamenta na teh predstavitvah niso dobili jasnih in zadostnih odgovorov o morebitnem nasprotju interesov češkega predsednika vlade;

| O. | ker so 1. decembra 2018 evropske medijske hiše, kot so The Guardian, Le Monde, De Standaard in Süddeutsche Zeitung, objavile informacije o pravnem mnenju, ki ga je izdala pravna služba Komisije in ki potrjuje nasprotje interesov Andreja Babiša; |
| --- | --- |

O.

ker so 1. decembra 2018 evropske medijske hiše, kot so The Guardian, Le Monde, De Standaard in Süddeutsche Zeitung, objavile informacije o pravnem mnenju, ki ga je izdala pravna služba Komisije in ki potrjuje nasprotje interesov Andreja Babiša;

| 1. | je globoko zaskrbljen, ker Češka republika ne izpolnjuje obveznosti iz člena 61(1) finančne uredbe glede nasprotja interesov češkega predsednika vlade in njegovih povezav s skupino Agrofert; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje vsakršno nasprotje interesov, ki bi lahko ogrozilo izvrševanje proračuna EU in spodkopalo zaupanje državljanov EU v dobro upravljanje denarja davkoplačevalcev EU; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo pri nasprotju interesov politikov EU uporabljala politiko ničelne tolerance, da ne bodo veljala dvojna merila in ne bo iskala izgovorov za zamude pri zaščiti finančnih interesov Unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja na svojo resolucijo z dne 27. aprila 2017 o razrešnici za proračunsko leto 2015 (6), v kateri ugotavlja, da je Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) začel upravne preiskave projekta v Češki republiki, imenovanega Štorkljino gnezdo, na podlagi domnevnih nepravilnosti, in poziva Komisijo, naj takoj po koncu preiskav obvesti pristojni odbor; opozarja na svojo resolucijo z dne 18. aprila 2018 o razrešnici za proračunsko leto 2016 (7), v kateri pozdravlja dejstvo, da je urad OLAF končal upravno preiskavo češkega projekta Štorkljino gnezdo, in obžaluje, da je odkril resne nepravilnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je seznanjen z odgovorom komisarja Oettingerja z dne 29. novembra 2018 na vprašanje za pisni odgovor št. 51 v postopku podelitve razrešnice za leto 2017, v katerem je Parlament obvestil, da so češki organi v skladu s priporočilom urada OLAF o primeru Štorkljino gnezdo, ki je bilo sprejeto decembra 2017, umaknili projekt, ki ga je preiskal OLAF, iz končnega zahtevka regionalnega operativnega programa za osrednjo Češko in da za to operacijo niso bila nakazana nobena sredstva EU; poleg tega ugotavlja, da je urad OLAF nacionalnim pravosodnim organom priporočil, naj začnejo kazensko preiskavo o zadevah, ki jih je odkrila preiskava urada OLAF, in da so zdaj pristojni organi za ta primer; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da so glede na to, da se člen 61(1) finančne uredbe o nasprotju interesov neposredno uporablja, vsi, ki so vključeni v izvrševanje proračuna EU, tudi predsedniki vlad, odgovorni za izpolnjevanje obveznosti preprečevanja nasprotja interesov in obravnavanja primerov, ki objektivno veljajo za nasprotje interesov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obžaluje, da je Komisija dolgo ostala pasivna, čeprav od leta 2014 vse kaže na to, da je bil Andrej Babiš v nasprotju interesov kot minister za finance in kasneje kot predsednik vlade; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da so nacionalni organi dolžni zagotoviti, da se zakonodaja Unije o nasprotju interesov uporablja v vseh primerih in za vse ljudi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj vzpostavi nadzorni mehanizem za reševanje vprašanja nasprotja interesov v državah članicah in za eno od svojih prednostnih nalog določi dejavno preprečevanje nasprotja interesov; poziva Komisijo, naj odločno posreduje, zlasti če nacionalni organi ne preprečijo nasprotja interesov pri svojih najvišjih predstavnikih; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj nemudoma obravnava to vprašanje na podlagi mnenja svoje pravne službe, ki izhaja iz pritožbe organizacije Transparency International Češka republika, in izvede potrebne popravne ukrepe in postopke za spremembo morebitnega nezakonitega stanja, vključno z ukrepom za začasno prekinitev financiranja EU za skupino Agrofert, dokler nasprotje interesov ne bo v celoti preiskano in rešeno; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva vse nacionalne organ in državne uradnike, naj proaktivno uporabljajo novo finančno uredbo, zlasti člen 61 o nasprotju interesov, da bi preprečili situacije, ki škodujejo ugledu EU, njenim državam članicam, demokraciji in finančnim interesom EU, ter naj služijo kot primer delovanja za javno dobro, ne pa za osebno korist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva nacionalne parlamente držav članic, naj zagotovijo, da nobena nacionalna zakonodaja o preprečevanju nasprotja interesov ne bo v nasprotju s črko in duhom nove finančne uredbe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je seznanjen z mnenjem pravne službe Komisije o morebitnem nasprotju interesov, v katerem naj bi bil sedanji češki predsednik vlade Andrej Babiš v vlogi ministra za finance leta 2014; zahteva, da Komisija v celoti razišče zakonitost vseh subvencij EU, ki so bile skupini Agrofert izplačane, odkar je Andrej Babiš v češki vladi, ob upoštevanju predhodne finančne uredbe, ki se je uporabljala do 2. avgusta 2018, in njenega dela o nasprotju interesov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj objavi vse razpoložljive dokumente, povezane z morebitnim nasprotjem interesov češkega predsednika vlade in ministra za kmetijstvo, ter pojasni, katere ukrepe namerava sprejeti za odpravo tega stanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj izterja vsa nezakonito ali nepravilno izplačana sredstva; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vztraja, da morajo biti morebitne povezave, ki bi jih Andrej Babiš utegnil imeti s skupino Agrofert, popolnoma pregledne, ter ne smejo vplivati na njegovo funkcijo predsednika vlade Češke republike; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Svet, naj v skladu s členom 61(1) finančne uredbe sprejme vse potrebne in ustrezne ukrepe za preprečevanje nasprotja interesov pri pogajanjih o prihodnjem proračunu EU in naslednjem večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu ter vladi in parlamentu Češke republike. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  UL L 246, 14.9.2016, str. 1, UL L 252, 29.9.2017, str. 1 in UL L 248, 3.10.2018, str. 1.

(2)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(3)  UL L 94, 28.3.2014, str. 65.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(5)  Ismeri Europa Srl proti Računskemu sodišču, sodba z dne 15.6.1999, zadeva T-277/97, ECLI:EU:T:1999:124.

(6)  UL L 252, 29.9.2017, str. 28.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0121.

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/161 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/161

---

P8_TA(2018)0531

Dejavnosti Evropskega varuha človekovih pravic v letu 2017

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o letnem poročilu o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic v letu 2017 (2018/2105(INI))

(2020/C 388/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2017,

| — | ob upoštevanju členov 9, 11, 15, 24 in 228 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 9, 11, 15, 24 in 228 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 11, 35, 37, 41, 42 in 43 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11, 35, 37, 41, 42 in 43 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 1 k Pogodbam o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 1 k Pogodbam o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 2 k Pogodbam o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 2 k Pogodbam o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom Evropskega parlamenta z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom Evropskega parlamenta z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (1),

| — | ob upoštevanju Evropskega kodeksa dobrega ravnanja javnih uslužbencev, ki ga je Parlament sprejel 6. septembra 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega kodeksa dobrega ravnanja javnih uslužbencev, ki ga je Parlament sprejel 6. septembra 2001,

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma o sodelovanju, ki sta ga Parlament in evropski varuh človekovih pravic sklenila 15. marca 2006 in je začel veljati 1. aprila 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma o sodelovanju, ki sta ga Parlament in evropski varuh človekovih pravic sklenila 15. marca 2006 in je začel veljati 1. aprila 2006,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju členov 52 in 220(1) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 52 in 220(1) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A8-0411/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A8-0411/2018),

| A. | ker je bilo 22. maja 2018 predsedniku Evropskega parlamenta uradno posredovano letno poročilo o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2017 in ker je evropska varuhinja človekovih pravic Emily O’Reilly 16. maja 2018 v Bruslju Odboru za peticije predstavila svoje poročilo; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo 22. maja 2018 predsedniku Evropskega parlamenta uradno posredovano letno poročilo o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2017 in ker je evropska varuhinja človekovih pravic Emily O’Reilly 16. maja 2018 v Bruslju Odboru za peticije predstavila svoje poročilo;

| B. | ker je Evropski varuh človekovih pravic v skladu s členoma 24 in 228 PDEU pooblaščen, da sprejema pritožbe glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov ali agencij Unije razen Sodišča Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije; |
| --- | --- |

B.

ker je Evropski varuh človekovih pravic v skladu s členoma 24 in 228 PDEU pooblaščen, da sprejema pritožbe glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov ali agencij Unije razen Sodišča Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije;

| C. | ker člen 10(3) Pogodbe o Evropski uniji določa, da ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije ter da se odločitve sprejemajo kar najbolj odprto in v kar najtesnejši povezavi z državljani; |
| --- | --- |

C.

ker člen 10(3) Pogodbe o Evropski uniji določa, da ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije ter da se odločitve sprejemajo kar najbolj odprto in v kar najtesnejši povezavi z državljani;

| D. | ker člen 15 PDEU določa, da institucije, organi, uradi in agencije Unije zaradi spodbujanja dobrega upravljanja in zagotovitve sodelovanja civilne družbe pri svojem delu kar najbolj upoštevajo načelo javnosti delovanja ter da imajo vsi državljani Unije in vse fizične ali pravne osebe s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic pravico dostopa do dokumentov institucij, organov, uradov in agencij Unije; |
| --- | --- |

D.

ker člen 15 PDEU določa, da institucije, organi, uradi in agencije Unije zaradi spodbujanja dobrega upravljanja in zagotovitve sodelovanja civilne družbe pri svojem delu kar najbolj upoštevajo načelo javnosti delovanja ter da imajo vsi državljani Unije in vse fizične ali pravne osebe s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic pravico dostopa do dokumentov institucij, organov, uradov in agencij Unije;

| E. | ker člen 41 Listine o temeljnih pravicah, ki se nanaša na pravico do dobrega upravljanja, določa, da ima vsakdo pravico, da institucije, organi, uradi in agencije Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku; |
| --- | --- |

E.

ker člen 41 Listine o temeljnih pravicah, ki se nanaša na pravico do dobrega upravljanja, določa, da ima vsakdo pravico, da institucije, organi, uradi in agencije Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku;

| F. | ker člen 43 Listine določa, da ima vsak državljan Unije in vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic pravico, da se obrne na Evropskega varuha človekovih pravic glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov ali agencij Unije, razen glede Sodišča Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije; |
| --- | --- |

F.

ker člen 43 Listine določa, da ima vsak državljan Unije in vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic pravico, da se obrne na Evropskega varuha človekovih pravic glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov ali agencij Unije, razen glede Sodišča Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije;

| G. | ker člen 298(1) PDEU določa, da institucije, organe, urade in agencije Unije pri izvajanju njihovih nalog podpira odprta, učinkovita in neodvisna evropska uprava; |
| --- | --- |

G.

ker člen 298(1) PDEU določa, da institucije, organe, urade in agencije Unije pri izvajanju njihovih nalog podpira odprta, učinkovita in neodvisna evropska uprava;

| H. | ker je varuhinja človekovih pravic leta 2017 začela 447 preiskav, pri čemer je 433 preiskav temeljilo na pritožbi, 14 pa jih je bilo začetih na lastno pobudo, in zaključila 363 preiskav (348 na podlagi pritožb in 15 na lastno pobudo); ker je večina preiskav zadevala Komisijo (256 preiskav oziroma 57,3 %), sledili pa so ji agencije EU (35 preiskav oziroma 7,8 %), Evropski urad za izbor osebja (EPSO) (34 preiskav oziroma 7,6 %), Parlament (22 preiskav oziroma 4,9 %), Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) (17 preiskav oziroma 3,8 %), Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (16 preiskav oziroma 3,6 %) in druge institucije (67 preiskav oziroma 15 %); |
| --- | --- |

H.

ker je varuhinja človekovih pravic leta 2017 začela 447 preiskav, pri čemer je 433 preiskav temeljilo na pritožbi, 14 pa jih je bilo začetih na lastno pobudo, in zaključila 363 preiskav (348 na podlagi pritožb in 15 na lastno pobudo); ker je večina preiskav zadevala Komisijo (256 preiskav oziroma 57,3 %), sledili pa so ji agencije EU (35 preiskav oziroma 7,8 %), Evropski urad za izbor osebja (EPSO) (34 preiskav oziroma 7,6 %), Parlament (22 preiskav oziroma 4,9 %), Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) (17 preiskav oziroma 3,8 %), Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (16 preiskav oziroma 3,6 %) in druge institucije (67 preiskav oziroma 15 %);

| I. | ker so bila glavna tri vprašanja v preiskavah, ki jih je varuhinja človekovih pravic zaključila leta 2017: preglednost informacij in dokumentov ter odgovornost zanje in dostop javnosti do njih (20,6 %); kultura storitev (16,8 %) in spoštovanje postopkovnih pravic (16,5 %); ker so drugi pomisleki vključevali etična vprašanja, sodelovanje javnosti v postopku odločanja EU, ustrezno uporabo diskrecijske pravice, tudi v postopkih ugotavljanja kršitev, dobro finančno poslovodenje v zvezi z razpisi, nepovratnimi sredstvi in pogodbami EU, zaposlovanje ter dobro upravljanje vprašanj v zvezi z osebjem EU; |
| --- | --- |

I.

ker so bila glavna tri vprašanja v preiskavah, ki jih je varuhinja človekovih pravic zaključila leta 2017: preglednost informacij in dokumentov ter odgovornost zanje in dostop javnosti do njih (20,6 %); kultura storitev (16,8 %) in spoštovanje postopkovnih pravic (16,5 %); ker so drugi pomisleki vključevali etična vprašanja, sodelovanje javnosti v postopku odločanja EU, ustrezno uporabo diskrecijske pravice, tudi v postopkih ugotavljanja kršitev, dobro finančno poslovodenje v zvezi z razpisi, nepovratnimi sredstvi in pogodbami EU, zaposlovanje ter dobro upravljanje vprašanj v zvezi z osebjem EU;

| J. | ker je urad Evropskega varuha človekovih pravic pri svojem strateškem delu leta 2017 zaključil štiri strateške preiskave in začel štiri nove o preglednosti Sveta, pojavu vrtljivih vrat v zvezi z nekdanjimi evropskimi komisarji, dostopnosti spletišča Komisije za invalide in dejavnostih pred oddajo vloge, povezanih z ocenami zdravil Evropske agencije za zdravila; ker je varuhinja človekovih pravic leta 2017 začela osem strateških pobud, med drugim o preglednosti pri lobiranju Evropskega sveta, izboljšanju evropske državljanske pobude in pravilih glede vrtljivih vrat pri različnih institucijah in organih EU, ter zaključila šest strateških pobud; |
| --- | --- |

J.

ker je urad Evropskega varuha človekovih pravic pri svojem strateškem delu leta 2017 zaključil štiri strateške preiskave in začel štiri nove o preglednosti Sveta, pojavu vrtljivih vrat v zvezi z nekdanjimi evropskimi komisarji, dostopnosti spletišča Komisije za invalide in dejavnostih pred oddajo vloge, povezanih z ocenami zdravil Evropske agencije za zdravila; ker je varuhinja človekovih pravic leta 2017 začela osem strateških pobud, med drugim o preglednosti pri lobiranju Evropskega sveta, izboljšanju evropske državljanske pobude in pravilih glede vrtljivih vrat pri različnih institucijah in organih EU, ter zaključila šest strateških pobud;

| K. | ker se EU še vedno sooča z najhujšo gospodarsko, socialno in politično krizo od svoje ustanovitve; ker neučinkovit pristop, ki so ga institucije EU sprejele za spopadanje s pomanjkanjem preglednosti v postopku odločanja EU in pri dejavnostih lobiranja, poleg drugih pomembnih etičnih vprašanj v institucijah, prispeva k nadaljnjemu ogrožanju podobe EU; |
| --- | --- |

K.

ker se EU še vedno sooča z najhujšo gospodarsko, socialno in politično krizo od svoje ustanovitve; ker neučinkovit pristop, ki so ga institucije EU sprejele za spopadanje s pomanjkanjem preglednosti v postopku odločanja EU in pri dejavnostih lobiranja, poleg drugih pomembnih etičnih vprašanj v institucijah, prispeva k nadaljnjemu ogrožanju podobe EU;

| L. | ker so zavrnitev dostopa do dokumentov EU in s tem povezana vprašanja v zvezi s preglednostjo v letu 2017 še vedno predstavljali največji delež preiskav evropske varuhinje človekovih pravic; |
| --- | --- |

L.

ker so zavrnitev dostopa do dokumentov EU in s tem povezana vprašanja v zvezi s preglednostjo v letu 2017 še vedno predstavljali največji delež preiskav evropske varuhinje človekovih pravic;

| M. | ker je varuhinja človekovih pravic zaradi časovno pogosto občutljive narave zahtevkov za dostop do dokumentov poskusno uvedla hitri postopek; |
| --- | --- |

M.

ker je varuhinja človekovih pravic zaradi časovno pogosto občutljive narave zahtevkov za dostop do dokumentov poskusno uvedla hitri postopek;

| N. | ker ima varuhinja človekovih pravic ključno vlogo pri zagotavljanju odgovornosti institucij EU ter kar največje preglednosti in nepristranskosti uprave EU in postopkov odločanja za uspešno varovanje pravic državljanov, s čimer se povečuje njihovo zaupanje, delovanje in udeležba v demokratičnem življenju Unije; |
| --- | --- |

N.

ker ima varuhinja človekovih pravic ključno vlogo pri zagotavljanju odgovornosti institucij EU ter kar največje preglednosti in nepristranskosti uprave EU in postopkov odločanja za uspešno varovanje pravic državljanov, s čimer se povečuje njihovo zaupanje, delovanje in udeležba v demokratičnem življenju Unije;

| O. | ker je Sodišče Evropske unije odločilo, da sta načeli javnosti in preglednosti sestavni del zakonodajnega postopka EU ter da učinkovitost in integriteta zakonodajnega postopka ne moreta spodkopati načel javnosti in preglednosti, na katerih temelji postopek; ker je Sodišče Evropske unije podalo jasne smernice o tem vprašanju, na primer v sodbi z dne 22. marca 2018 v zadevi T-540/15; |
| --- | --- |

O.

ker je Sodišče Evropske unije odločilo, da sta načeli javnosti in preglednosti sestavni del zakonodajnega postopka EU ter da učinkovitost in integriteta zakonodajnega postopka ne moreta spodkopati načel javnosti in preglednosti, na katerih temelji postopek; ker je Sodišče Evropske unije podalo jasne smernice o tem vprašanju, na primer v sodbi z dne 22. marca 2018 v zadevi T-540/15;

| P. | ker je varuhinja človekovih pravic izvedla celoletno preiskavo na podlagi pritožb o članstvu predsednika ECB v skupini tridesetih (G30), tj. zasebni organizaciji, katere člani so predstavniki bank, ki jih neposredno ali posredno nadzoruje ECB; ker je varuhinja človekovih pravic predlagala, naj predsednik ECB prekine članstvo v skupini G30; |
| --- | --- |

P.

ker je varuhinja človekovih pravic izvedla celoletno preiskavo na podlagi pritožb o članstvu predsednika ECB v skupini tridesetih (G30), tj. zasebni organizaciji, katere člani so predstavniki bank, ki jih neposredno ali posredno nadzoruje ECB; ker je varuhinja človekovih pravic predlagala, naj predsednik ECB prekine članstvo v skupini G30;

| Q. | ker je varuhinja človekovih pravic preučila pritožbe glede načina, kako Komisija obravnava nekdanje komisarje po koncu njihovega mandata; ker je varuhinja človekovih pravic že ugotovila, da je nesprejetje posebnega sklepa s strani Komisije v primeru nekdanjega predsednika Komisije Barrosa predstavljalo nepravilnost; ker je v Barrosovem primeru odbor za poklicno etiko sklenil, da ni dovolj razlogov za ugotovitev kršitve pravnih obveznosti, ob upoštevanju pisne izjave nekdanjega predsednika, da ni sodeloval pri lobiranju v imenu banke Goldman Sachs in da tega tudi ni nameraval storiti;. |
| --- | --- |

Q.

ker je varuhinja človekovih pravic preučila pritožbe glede načina, kako Komisija obravnava nekdanje komisarje po koncu njihovega mandata; ker je varuhinja človekovih pravic že ugotovila, da je nesprejetje posebnega sklepa s strani Komisije v primeru nekdanjega predsednika Komisije Barrosa predstavljalo nepravilnost; ker je v Barrosovem primeru odbor za poklicno etiko sklenil, da ni dovolj razlogov za ugotovitev kršitve pravnih obveznosti, ob upoštevanju pisne izjave nekdanjega predsednika, da ni sodeloval pri lobiranju v imenu banke Goldman Sachs in da tega tudi ni nameraval storiti;.

| R. | ker je finančna kriza povzročila ekonomsko in socialno krizo ter vrgla senco dvoma na evropske institucije; |
| --- | --- |

R.

ker je finančna kriza povzročila ekonomsko in socialno krizo ter vrgla senco dvoma na evropske institucije;

| S. | ker je 25. oktobra 2017 potekalo srečanje med nekdanjim predsednikom Komisije Barrosom in sedanjim podpredsednikom Komisije, ki je bilo registrirano kot uradno srečanje s predstavniki banke Goldman Sachs; ker je varuhinja človekovih pravic ugotovila, da natančen namen tega srečanja ni bil jasen; ker je varuhinja človekovih pravic poudarila, da obstajajo razumljivi pomisleki glede tega, da nekdanji predsednik izkorišča svoj prejšnji status in stike z nekdanjimi sodelavci za izvajanje vpliva in pridobivanje informacij; ker ta primer sproža sistematična vprašanja glede splošnega pristopa Komisije k obravnavanju takih primerov in stopnje neodvisnosti odbora za poklicno etiko; zato poudarja, da so potrebna strožja pravila na ravni EU, s katerimi bi preprečili in kaznovali vse primere navzkrižja interesov v institucijah in agencijah EU; |
| --- | --- |

S.

ker je 25. oktobra 2017 potekalo srečanje med nekdanjim predsednikom Komisije Barrosom in sedanjim podpredsednikom Komisije, ki je bilo registrirano kot uradno srečanje s predstavniki banke Goldman Sachs; ker je varuhinja človekovih pravic ugotovila, da natančen namen tega srečanja ni bil jasen; ker je varuhinja človekovih pravic poudarila, da obstajajo razumljivi pomisleki glede tega, da nekdanji predsednik izkorišča svoj prejšnji status in stike z nekdanjimi sodelavci za izvajanje vpliva in pridobivanje informacij; ker ta primer sproža sistematična vprašanja glede splošnega pristopa Komisije k obravnavanju takih primerov in stopnje neodvisnosti odbora za poklicno etiko; zato poudarja, da so potrebna strožja pravila na ravni EU, s katerimi bi preprečili in kaznovali vse primere navzkrižja interesov v institucijah in agencijah EU;

| T. | ker je varuhinja človekovih pravic marca 2017 začela strateško preiskavo odprtosti in odgovornosti Sveta; ker je varuhinja človekovih pravic ugotovila, da dejstvo, da Svet ne evidentira identitet držav članic, ki zavzamejo stališče v zakonodajnem postopku, in pomanjkanje preglednosti Sveta glede javnega dostopa do njegovih zakonodajnih dokumentov, na primer praksa prepogostega označevanja dokumentov z oznako „LIMITE“, kar pomeni, da se ne smejo dati v obtok, pomenita nepravilnost; ker je varuhinja človekovih pravic dne 17. maja 2018 Evropskemu parlamentu poslala posebno poročilo o strateški preiskavi za povečanje odgovornosti in preglednosti zakonodajnega dela Sveta; |
| --- | --- |

T.

ker je varuhinja človekovih pravic marca 2017 začela strateško preiskavo odprtosti in odgovornosti Sveta; ker je varuhinja človekovih pravic ugotovila, da dejstvo, da Svet ne evidentira identitet držav članic, ki zavzamejo stališče v zakonodajnem postopku, in pomanjkanje preglednosti Sveta glede javnega dostopa do njegovih zakonodajnih dokumentov, na primer praksa prepogostega označevanja dokumentov z oznako „LIMITE“, kar pomeni, da se ne smejo dati v obtok, pomenita nepravilnost; ker je varuhinja človekovih pravic dne 17. maja 2018 Evropskemu parlamentu poslala posebno poročilo o strateški preiskavi za povečanje odgovornosti in preglednosti zakonodajnega dela Sveta;

| U. | ker bi lahko večja odprtost do stališč nacionalnih vlad zmanjšala pojav, ko se za odločitve krivi Bruselj, kar ustvarja napačno sliko o tem, kako se dejansko sprejema zakonodaja EU ter spodbuja evroskepticizem in nastrojenost proti EU; |
| --- | --- |

U.

ker bi lahko večja odprtost do stališč nacionalnih vlad zmanjšala pojav, ko se za odločitve krivi Bruselj, kar ustvarja napačno sliko o tem, kako se dejansko sprejema zakonodaja EU ter spodbuja evroskepticizem in nastrojenost proti EU;

| V. | ker je varuhinja človekovih pravic preučila neupoštevanje pravil EU in mednarodnih pravil politike preglednosti EIB o dostopu do dokumentov; |
| --- | --- |

V.

ker je varuhinja človekovih pravic preučila neupoštevanje pravil EU in mednarodnih pravil politike preglednosti EIB o dostopu do dokumentov;

| W. | ker je ustrezno preprečevanje navzkrižja interesov v institucijah, agencijah in organih EU pomemben dejavnik za zagotavljanje dobrega upravljanja in krepitev zaupanja državljanov v postopke sprejemanja odločitev EU; ker je varuhinja človekovih pravic začela strateško preiskavo v zvezi s tem, kako Komisija izvaja ocene navzkrižja interesov za posebne svetovalce, ki pogosto hkrati opravljajo delo za zasebne stranke; |
| --- | --- |

W.

ker je ustrezno preprečevanje navzkrižja interesov v institucijah, agencijah in organih EU pomemben dejavnik za zagotavljanje dobrega upravljanja in krepitev zaupanja državljanov v postopke sprejemanja odločitev EU; ker je varuhinja človekovih pravic začela strateško preiskavo v zvezi s tem, kako Komisija izvaja ocene navzkrižja interesov za posebne svetovalce, ki pogosto hkrati opravljajo delo za zasebne stranke;

| X. | ker je varuhinja človekovih pravic preučila pritožbe državljanov, da Komisija ni sprejela pravočasne odločitve o kršitvah v zvezi z zlorabo pogodb za določen čas; ker se več držav članic v zadnjih letih srečuje s precejšnjim povečanjem števila atipičnih pogodb in pogodb o zaposlitvi za določen čas, kar vzbuja dvome o evropskem delovnem pravu in sodni praksi Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

X.

ker je varuhinja človekovih pravic preučila pritožbe državljanov, da Komisija ni sprejela pravočasne odločitve o kršitvah v zvezi z zlorabo pogodb za določen čas; ker se več držav članic v zadnjih letih srečuje s precejšnjim povečanjem števila atipičnih pogodb in pogodb o zaposlitvi za določen čas, kar vzbuja dvome o evropskem delovnem pravu in sodni praksi Sodišča Evropske unije;

| Y. | ker bi morale imeti institucije, agencije in uradi EU za namene sprejemanja odločitev zvezi z varovanjem zdravja ljudi in varnostjo ljudi, živali in rastlin vizijo, ki je še posebej osredotočena na državljane in storitveno naravnana, ter bi morale ustrezno obravnavati pomisleke javnosti v zvezi s popolno preglednostjo, neodvisnostjo in točnostjo zbiranja in ocenjevanja znanstvenih dokazov; ker so znanstveni dokazi in postopki, ki se uporabljajo na ravni EU in so privedli do odobritve, med drugim, gensko spremenjenih organizmov, pesticidov in glifosata, sprožili veliko kritik in široko javno razpravo; |
| --- | --- |

Y.

ker bi morale imeti institucije, agencije in uradi EU za namene sprejemanja odločitev zvezi z varovanjem zdravja ljudi in varnostjo ljudi, živali in rastlin vizijo, ki je še posebej osredotočena na državljane in storitveno naravnana, ter bi morale ustrezno obravnavati pomisleke javnosti v zvezi s popolno preglednostjo, neodvisnostjo in točnostjo zbiranja in ocenjevanja znanstvenih dokazov; ker so znanstveni dokazi in postopki, ki se uporabljajo na ravni EU in so privedli do odobritve, med drugim, gensko spremenjenih organizmov, pesticidov in glifosata, sprožili veliko kritik in široko javno razpravo;

| Z. | ker Komisija še ne izvaja priporočil, ki jih je varuhinja človekovih pravic podala v zvezi z njenimi odnosi s tobačno industrijo, in tako ne zagotavlja popolne preglednosti v skladu s svojimi obveznostmi iz Okvirne konvencije SZO za nadzor nad tobakom; |
| --- | --- |

Z.

ker Komisija še ne izvaja priporočil, ki jih je varuhinja človekovih pravic podala v zvezi z njenimi odnosi s tobačno industrijo, in tako ne zagotavlja popolne preglednosti v skladu s svojimi obveznostmi iz Okvirne konvencije SZO za nadzor nad tobakom;

| AA. | ker je varuhinja človekovih pravic objavila jasna in praktična priporočila, kako bi morali javni uslužbenci sodelovati z lobisti, ter si je prizadevala za ozaveščanje o tem v Svetu in Komisiji; |
| --- | --- |

AA.

ker je varuhinja človekovih pravic objavila jasna in praktična priporočila, kako bi morali javni uslužbenci sodelovati z lobisti, ter si je prizadevala za ozaveščanje o tem v Svetu in Komisiji;

| AB. | ker je varuhinja človekovih pravic del okvira Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov na ravni EU, pri čemer so njene naloge varovanje, spodbujanje in spremljanje izvajanja konvencije na ravni institucij EU; |
| --- | --- |

AB.

ker je varuhinja človekovih pravic del okvira Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov na ravni EU, pri čemer so njene naloge varovanje, spodbujanje in spremljanje izvajanja konvencije na ravni institucij EU;

| AC. | ker je varuhinja človekovih pravic opravila preiskavo o imenovanju takratnega vodja kabineta predsednika Evropske komisije Martina Selmayra za generalnega sekretarja Komisije; ker je poudarila, da je Komisija umetno ustvarila občutek, da je nujno zapolniti delovno mesto generalnega sekretarja, s čimer je želela upravičiti, da ni razpisala prostega delovnega mesta, in organizirala izbirni postopek za namestnika generalnega sekretarja, ne da bi to delovno mesto zapolnila, temveč da bi lahko Martin Selmayr v dveh hitrih korakih postal generalni sekretar; ker je varuhinja človekovih pravic pri imenovanju Martina Selmayra ugotovila štiri primere nepravilnosti, ker Komisija ni ne po črki ne po duhu upoštevala ustreznih predpisov; |
| --- | --- |

AC.

ker je varuhinja človekovih pravic opravila preiskavo o imenovanju takratnega vodja kabineta predsednika Evropske komisije Martina Selmayra za generalnega sekretarja Komisije; ker je poudarila, da je Komisija umetno ustvarila občutek, da je nujno zapolniti delovno mesto generalnega sekretarja, s čimer je želela upravičiti, da ni razpisala prostega delovnega mesta, in organizirala izbirni postopek za namestnika generalnega sekretarja, ne da bi to delovno mesto zapolnila, temveč da bi lahko Martin Selmayr v dveh hitrih korakih postal generalni sekretar; ker je varuhinja človekovih pravic pri imenovanju Martina Selmayra ugotovila štiri primere nepravilnosti, ker Komisija ni ne po črki ne po duhu upoštevala ustreznih predpisov;

| AD. | ker delo evropske varuhinje človekovih pravic odlično dopolnjuje delo nacionalnih in regionalnih varuhov človekovih pravic; ker sta izmenjava in usklajevanje njihovega dela znotraj evropske mreže varuhov človekovih pravic pod vodstvom evropske varuhinje človekovih pravic zelo pozitiven del prizadevanj zagotoviti, da vsi državljani in prebivalci EU uživajo pravico do dobrega upravljanja na vseh ravneh; |
| --- | --- |

AD.

ker delo evropske varuhinje človekovih pravic odlično dopolnjuje delo nacionalnih in regionalnih varuhov človekovih pravic; ker sta izmenjava in usklajevanje njihovega dela znotraj evropske mreže varuhov človekovih pravic pod vodstvom evropske varuhinje človekovih pravic zelo pozitiven del prizadevanj zagotoviti, da vsi državljani in prebivalci EU uživajo pravico do dobrega upravljanja na vseh ravneh;

| AE. | ker je bil sedanji statut Evropskega varuha človekovih pravic nazadnje posodobljen, preden je začela veljati Lizbonska pogodba; ker so se od takrat med državljani EU pojavila nova pričakovanja na področju dobrega upravljanja in vloge varuha človekovih pravic, zlasti na področju dostopa do dokumentov, žvižgaštva, nadlegovanja ter zagotavljanja, da Komisija pravično in nepristransko obravnava dopustnost evropskih državljanskih pobud; |
| --- | --- |

AE.

ker je bil sedanji statut Evropskega varuha človekovih pravic nazadnje posodobljen, preden je začela veljati Lizbonska pogodba; ker so se od takrat med državljani EU pojavila nova pričakovanja na področju dobrega upravljanja in vloge varuha človekovih pravic, zlasti na področju dostopa do dokumentov, žvižgaštva, nadlegovanja ter zagotavljanja, da Komisija pravično in nepristransko obravnava dopustnost evropskih državljanskih pobud;

| 1. | odobri letno poročilo za leto 2017, ki ga je predložila evropska varuhinja človekovih pravic; ugotavlja, da je poročilo jasno in zlahka berljivo in da izpostavlja najpomembnejša dejstva in podatke v zvezi z delom varuhinje človekovih pravic v letu 2017; |
| --- | --- |

1.

| 2. | čestita Emily O’Reilly za njeno odlično delo in konstruktivna prizadevanja za izboljšanje kakovosti uprave EU ter dostopnosti in kakovosti storitev, ki jih ponuja državljanom; ponovno potrjuje odločno podporo ukrepom, ki jih izvaja varuhinja človekovih pravic za državljane in evropsko demokracijo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja petletno strategijo varuhinje človekovih pravic z naslovom Na poti do 2019, katere cilj je povečati učinke in prepoznavnost urada ter v korist državljanov vzpostaviti tesne odnose z institucijami, agencijami in organizacijami EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da so preiskave v zvezi s preglednostjo in odgovornostjo, vključno z dostopom do informacij in dokumentov, v letu 2017 še vedno predstavljale največji delež primerov, ki jih je obravnavala varuhinja človekovih pravic, sledile pa so pritožbe v zvezi z agencijami in drugimi organi EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja prizadevanja varuhinje, da bi osebju institucij EU podelila nagrado za dobro upravljanje v letu 2017, predvsem GD Komisije za zdravje za zavzemanje za paciente z redkimi boleznimi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja pomen večje preglednosti in boljšega javnega dostopa do dokumentov institucij EU; poudarja strukturno delo varuhinje človekovih pravic pri razkrivanju primerov nepravilnosti s sprejetjem pristopa, pri katerem se obravnava vsak primer posebej, in sprožitvijo vse večjega števila preiskav na lastno pobudo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | se zahvaljuje za dobro sodelovanje varuhinje človekovih pravic in njenih sodelavcev z Odborom za peticije, ki sta ga zaznamovala spoštovanje in vsebinska natančnost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da je treba zakonodajo EU o dostopu do dokumentov posodobiti; ponovno poziva k reviziji Uredbe (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2), da bi varuhinja človekovih pravic lažje nadzorovala odobritev dostopa Parlamentu, Svetu in Komisiji do dokumentov; pozdravlja, da je varuhinja uvedla pospešeni pritožbeni postopek za obravnavo preiskav v zvezi z dostopom do dokumentov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da morajo imeti državljani možnost, da bolj neposredno sodelujejo v demokratičnem življenju EU in podrobno spremljajo postopek odločanja v institucijah EU, pa tudi dostop do vseh ustreznih informacij, da lahko v celoti uveljavljajo svoje demokratične pravice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja vlogo varuhinje človekovih pravic pri prizadevanju za večjo preglednost in odgovornost zakonodajnega postopka EU za povečanje zaupanja državljanov, ne le v zvezi z zakonitostjo posameznega akta, ampak tudi z zakonitostjo postopka odločanja kot celote; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva k pregledu notranjih smernic Sveta v zvezi z dokumenti kategorije LIMITE, saj nimajo trdne pravne podlage, da bi ohranili načelo, v skladu s katerim je mogoče status LIMITE podeliti zgolj predhodnemu osnutku, ki še nima avtorja in ne vpliva na zakonodajni postopek; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznava, da mora biti postopek odločanja EU čim bolj pregleden, in podpira preiskavo evropske varuhinje človekovih pravic o običajni praksi neformalnih pogajanj med tremi glavnimi institucijami EU (trialogih); podpira objavo vseh trialogov v skladu s sodbami Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je trdno prepričan, da je treba priporočila varuhinje človekovih pravic o politiki preglednosti EIB začeti izvajati brez nadaljnjega odlašanja; opozarja, da ta politika temelji na domnevi razkritja ter da na njeni podlagi lahko vsakdo dostopa do dokumentov in informacij EIB; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva, naj politika razkritja skupine EIB zagotavlja vedno višjo raven preglednosti, kar zadeva načela, ki urejajo njeno cenovno politiko in upravne organe; poziva, naj se zapisniki sej upravljalnega odbora skupine EIB objavljajo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je treba stališča držav članic v Svetu med zakonodajnim postopkom EU beležiti in poskrbeti, da so pravočasno dostopna javnosti, ter da morata sozakonodajalca, tako kot v vsakem sistemu, ki temelji na načelu demokratične legitimnosti, odgovarjati javnosti za svoja dejanja; meni, da bi večja odgovornost v Svetu v zvezi s stališči, ki jih do zakonodaje EU zavzamejo nacionalne vlade, vključno s proaktivnim omogočanjem dostopnosti dokumentov za javnost med samim zakonodajnim procesom, pomagala pri obravnavi pomanjkanja preglednosti pri sprejemanju odločitev in ublažila kulturo krivitve Bruslja za odločitve, ki jih v končni fazi sprejmejo nacionalne vlade same; zahteva, da Svet v skladu s členom 15(3) PDEU revidira svojo politiko zaupnosti, da bi zagotovil najvišjo raven preglednosti pri svojem delu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj zagotovi čim večjo preglednost in dostop do dokumentov in informacij glede postopkov EU Pilot v zvezi s prejetimi peticijami ter popolno preglednost in popoln dostop do že zaključenih postopkov EU Pilot in postopkov ugotavljanja kršitev; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva varuhinjo človekovih pravic, naj še naprej spremlja izvajanje reforme sistema strokovnih skupin, ki jo izvaja Komisija, da bi zagotovila popolno skladnost s pravno zavezujočimi pravili in čim večjo preglednost pri izvajanju vseh dejavnosti strokovnih skupin, ter naj preiskuje vsa možna navzkrižja interesov in poroča o njih; meni, da sta potrebna temeljita ocena vseh strokovnih skupin in informacije o njih, če želimo razumeti njihovo stopnjo neodvisnosti in pri oblikovanju politike EU delovati v interesu javnosti ter zagotavljati dodano vrednost; meni, da morajo biti vsi člani strokovnih skupin vpisani v register za preglednost; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponovno poziva k oblikovanju osrednjega vozlišča za preglednost za vse institucije in agencije EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podpira predanost varuhinje človekovih pravic povečanju preglednosti lobiranja v EU; poudarja, kako pomembno je sprejeti ustrezen zakonodajni akt, s katerim bi postal register EU za preglednost za vse institucije in agencije EU ter zastopnike interesov obvezen in pravno zavezujoč, saj bi tako poskrbeli za popolno preglednost lobiranja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je treba redno posodabljati in bistveno izboljšati točnost podatkov v registru EU za preglednost, vključno z obveznostjo za odvetniške družbe, ki lobirajo, da navedejo vse svoje stranke; poudarja, da je treba dati brezplačno na voljo vse informacije o vplivu lobistov, ki so popolnoma razumljive in zlahka dostopne javnosti; meni, da je treba zagotoviti popolno preglednost financiranja vseh zastopnikov interesov; poziva k izključitvi vseh organizacij, ki kršijo pravila vrtljivih vrat, iz registra EU za preglednost; |
| --- | --- |

20.

| 21. | izpostavlja ugotovitve varuhinje človekovih pravic, da je nadaljnje članstvo predsednika ECB v skupini G30 pomenilo primer slabega upravljanja, saj se je v javnosti vzbudil občutek, da bi utegnila biti ogrožena neodvisnost ECB od zasebnih finančnih interesov; poudarja, da člani izvršilnega odbora ECB ne bi smeli hkrati biti člani forumov ali drugih organizacij, v katere so vključeni vodilni uslužbenci bank pod nadzorom ECB; je seznanjen s priporočilom varuhinje človekovih pravic z dne 15. januarja 2018 o članstvu predsednika ECB in članov njegovih organov odločanja v G30 in poziva ECB, naj spremeni ustrezna pravila ter zagotovi, da se bodo v praksi izvajali najvišji etični standardi in standardi odgovornosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da Komisija pri imenovanju Martina Selmayra za novega generalnega sekretarja ni spoštovala načel preglednosti, etike in pravne države; močno obžaluje odločitev Komisije, da potrdi Martina Selmayra za novega generalnega sekretarja, ne da bi upoštevala obsežne in vsesplošne kritike državljanov EU in oškodovanje ugleda EU kot celote; poudarja, da mora Martin Selmayr odstopiti z mesta generalnega sekretarja, Komisijo pa poziva, naj sprejme nov postopek za imenovanje generalnega sekretarja in zagotovi, da bodo uporabljeni najvišji standardi preglednosti, etike in pravne države; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva varuhinjo človekovih pravic, naj še naprej krepi pravila etike v institucijah EU, da bi rešila težave v zvezi s pojavom vrtljivih vrat ter zagotovila popolno preglednost vseh informacij v zvezi s podobnimi primeri, vključno s hitro objavo imen vseh vpletenih visokih uradnikov EU; z zanimanjem pričakuje analizo varuhinje človekovih pravic o tem, kako Komisija izvaja njene smernice in predloge za izboljšanje obravnave primerov vrtljivih vrat, vključno z možnostjo sprejetja zakonodajnih pravil za preprečevanje in kaznovanje takih primerov in morebitnih zlorab; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je prepričan, da je treba v institucijah, agencijah in organih EU uporabljati strožja, jasnejša in zlahka izvršljiva moralna in etična pravila ter standarde, da bi zagotovili spoštovanje obveznosti poštenosti in diskretnosti ter preprečili navzkrižje interesov z zasebnim sektorjem; meni, da morajo ta pravila in standardi temeljiti na zakonodajnem aktu; je seznanjen s posodobljenim kodeksom ravnanja za komisarje, ki je začel veljati februarja 2018 in uvaja strožja obdobja mirovanja; meni pa, da bi bilo treba podaljšati obdobje za obveščanje po izteku mandata; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je treba s sprejetjem zavezujoče ureditve učinkovito nadgraditi veljavni kodeks dobrega upravnega ravnanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da je srečanje med nekdanjim predsednikom Barrosom in sedanjim podpredsednikom Komisije, ki je bilo registrirano kot uradno srečanje s predstavniki banke Goldman Sachs, dodaten dokaz, da je treba nujno revidirati sedanja pravila in prakse za okrepitev zahtev po integriteti komisarjev med mandatom in po njem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponovno poziva Komisijo, naj zagotovi proaktivno objavljanje in popolno preglednost pri zaposlovanju nekdanjih komisarjev po izteku njihovega mandata; poziva Komisijo, naj zagotovi popolno neodvisnost in odgovornost odbora za poklicno etiko, ter spodbuja varuhinjo človekovih pravic, naj še naprej ocenjuje vsa morebitna navzkrižja interesov, povezana s člani tega odbora, in poroča o njih; |
| --- | --- |

27.

| 28. | čestita varuhinji človekovih pravic pri njeni strateški preiskavi preglednosti zakonodajnega postopka Sveta (OI/2/2017/TE), a obžaluje, da Svet na ugotovitve ni odgovoril v roku; ugotavlja, da se to žal vseskozi ponavlja, kar je tudi razvidno iz pritožb, ki jih prejema varuhinja človekovih pravic; meni tudi, da bi bilo treba to vprašanje obravnavati kot zelo pomembno za demokratično življenje Unije in učinkovito sodelovanje državljanov po vsej celini, saj ovira uresničevanje ustavnih pogodb in Listine o temeljnih pravicah; v zvezi s tem ugotavlja, da je varuhinja človekovih pravic v nedavnem primeru (1272/2017/LP – Svet je javnosti zavrnil dostop do mnenja pravne službe v zvezi z medinstitucionalnim sporazumom o registru za preglednost) ugotovila, da to vprašanje ogroža institucionalno ravnovesje in je v nasprotju s temeljno prakso medsebojnega lojalnega sodelovanja; poudarja, da ni mogoče priložnostno naknadno preverjanje po zavrnitvi zahteve; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da so potrebne znatne izboljšave pravil o navzkrižju interesov za posebne svetovalce; posebej poziva Komisijo, naj v zvezi s tem v celoti izvaja priporočila varuhinje človekovih pravic s sprejetjem čim večje preglednosti in proaktivnega pristopa k ocenam vseh morebitnih navzkrižij interesov pred imenovanjem posebnih svetovalcev in po njem ter zagotovi, da imajo državljani popoln dostop do vseh pomembnih informacij; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja, da varuhinja človekovih pravic stalno spremlja vprašanja, povezana z zaposlenimi v institucijah in poudarja, da je treba zmanjšati diskriminacijo, ki jo morda povzročajo razlike v statusu; ponovno poudarja, kako pomembne so njene ugotovitve o neplačanih praksah v delegacijah EU Evropske službe za zunanje delovanje (zadeva št. 454/2014/PMC) in priporočilo, naj ESZD v skladu z načelom nediskriminacije praktikantom izplača ustrezno nadomestilo; obžaluje, da druge institucije EU sledijo temu slabemu zgledu z neplačano prakso, mladi pa ne dobijo poštene priložnosti ali opravljajo dela, ki bi bilo enakovredno tistemu, ki ga opravljajo uslužbenci, zato ostajajo neprimerno plačani za svoje delo ter izključeni zaradi pomanjkanja sredstev, ki bi jim omogočala preživljanje; poudarja, da je mogoče tudi na drugih področjih opaziti pomanjkljivosti v statusu praktikantov, na primer pomanjkanje mehanizmov za poročanje o spolnem nadlegovanju v agencijah Unije; zato poziva varuhinjo človekovih pravic, naj začne splošno strateško preiskavo statusa pripravnikov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | spodbuja Komisijo, naj zagotovi popolno preglednost svojega dela, tako da na spletu objavi podatke o vseh srečanjih z lobisti iz tobačne industrije ali njihovimi pravnimi zastopniki ter vse zapisnike s teh srečanj, v skladu s svojimi obveznosti v okviru Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva varuhinjo človekovih pravic, naj spremlja izvajanje priporočil za javne uslužbence EU o njihovem sodelovanju s predstavniki interesov ter naj z usposabljanjem, seminarji in povezanimi podpornimi ukrepi še naprej ozavešča uslužbence EU v vseh institucijah EU o teh priporočilih; |
| --- | --- |

32.

| 33. | močno obžaluje zamude, ki jih je Komisija nakopičila v zvezi s postopki ugotavljanje kršitev glede zlorabe pogodb za določen čas v zasebnem in javnem sektorju, ki so omogočale nadaljnjo zlorabo in kršitev pravic delavcev v državah članicah; poziva varuhinjo človekovih pravic, naj spremlja to vprašanje, da bi učinkovito zaščitili pravice državljanov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podpira vlogo varuhinje človekovih pravic pri oblikovanju proaktivne in pregledne politike v vseh agencijah EU; poziva varuhinjo človekovih pravic, naj še naprej spremlja vse agencije EU, da bi zagotovila, da izpolnjujejo najvišje standarde preglednosti ter zagotavljajo dostop javnosti do dokumentov in informacij, s posebnim poudarkom na postopkih in dejavnostih, povezanih z varovanjem zdravja ljudi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva varuhinjo človekovih pravic, naj začne strateško preiskavo, da bi ocenila, ali institucije, uradi in agencije EU, kot so Evropska agencija za kemikalije (ECHA), Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) in Evropska agencija za zdravila (EMA), zagotavljajo, da se znanstveni dokazi zbirajo, preučujejo in objavljajo povsem neodvisno, pregledno, nepristransko, točno in brez navzkrižja interesov, ter ali so vzpostavljeni ustrezne politike in zaščitni ukrepi, zlasti pri obravnavanju gensko spremenjenih organizmov, glifosata, pesticidov, fitosanitarnih in biocidnih proizvodov ter zdravil; v zvezi s tem predlaga dodatno preiskavo sestave in izbirnih postopkov znanstvenih odborov in svetov teh agencij, da bi zagotovili njihovo popolno neodvisnost in vzpostavili najstrožje mehanizme za preprečevanje navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja strateške preiskave varuhinje človekovih pravic o obravnavanju invalidov v okviru skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja Komisije ter dostopnosti spletišč Komisije in spletnih orodij za invalide; spodbuja varuhinjo človekovih pravic, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi zagotovila celovito in skladno izvajanje Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov v upravi EU; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja zavezanost evropske varuhinje človekovih pravic odprtosti in preglednosti med pogajanji o brexitu; poudarja pozitivni odziv, ki sta ga na ugotovitve evropske varuhinje človekovih pravic podala Svet in Komisija, ki sta priznala, kako pomembna je preglednost; poziva vlado Združenega kraljestva k enaki zavezi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | spodbuja varuhinjo človekovih pravic, naj še naprej sodeluje z nacionalnimi varuhi človekovih pravic prek evropske mreže varuhov človekovih pravic; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva evropsko mrežo varuhov človekovih pravic, naj pozorneje spremljajo, ali se javni organi nemudoma odzovejo na primere policijskega nasilja, rasizma in antisemitizma, pri tem pa spoštujejo človekove pravice in načela demokratičnega upravljanja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva, naj se varuhinji človekovih pravic dodelijo večji finančni in človeški viri, da bo lahko obravnavala sedanje in prihodnje delovne obveznosti in še naprej opravljala to pomembno dolžnost izboljševanja dobre upravne prakse v EU, saj gre za storitev, ki je bistvenega pomena za državljane Unije; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja letno konferenco evropske mreže varuhov človekovih pravic, ki je potekala 19. junija 2017 in je bila namenjena posledicam brexita ter naraščajočega populizma v Evropi za pravice državljanov; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja nagrado evropskega varuha človekovih pravic za dobro upravljanje, ki priznava prizadevanja javne uprave EU pri iskanju inovativnih načinov za izvajanje državljanom prijaznih politik; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ponovno izraža svojo pripravljenost, da posodobi statut Evropskega varuha človekovih pravic (3) in vseh z njim povezanih delov pravnega reda, da bi prilagodili vlogo varuhinje trenutnim potrebam in pričakovanjem državljanov EU glede dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da je treba izboljšati socialni dialog; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je v sedanjih gospodarskih težavah zaupanje med državljani in institucijami izjemno pomembno; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da mora varuhinja človekovih pravic preiskati navzkrižje interesov v Komisiji med njeno vlogo v trojki in njeno odgovornostjo, ki jo ima kot varuhinja Pogodb in pravnega reda; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva varuhinjo človekovih pravic, naj zagotovi, da bo Komisija prispevala k oblikovanju infrastrukture za evropsko državljansko pobudo ter s pravnimi nasveti in pravnim okvirom zaščitila vlagatelje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic ter njihovim varuhom človekovih pravic oziroma podobnim pristojnim organom. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  UL L 113, 4.5.1994, str. 15.

(2)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(3)  Osnutek Sklepa Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2008 o spremembi svojega Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (UL C 259 E, 29.10.2009, str. 116).

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/169 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/169

---

P8_TA(2018)0532

Razprave v Odboru za peticije v letu 2017

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o razpravah v Odboru za peticije v letu 2017 (2018/2104(INI))

(2020/C 388/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o izidih posvetovanja Odbora za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o izidih posvetovanja Odbora za peticije,

| — | ob upoštevanju členov 10 in 11 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 10 in 11 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 24 in 227 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v katerih se odraža pomen, ki ga ta pogodba pripisuje pravici državljanov in rezidentov EU, da Parlament opozorijo na svoje pomisleke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 24 in 227 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v katerih se odraža pomen, ki ga ta pogodba pripisuje pravici državljanov in rezidentov EU, da Parlament opozorijo na svoje pomisleke,

| — | ob upoštevanju člena 228 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 228 PDEU,

| — | ob upoštevanju člena 44 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah o pravici do naslovitve peticije na Evropski parlament, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 44 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah o pravici do naslovitve peticije na Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju določb PDEU, ki zadevajo postopek za ugotavljanje kršitev, zlasti členov 258 in 260, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb PDEU, ki zadevajo postopek za ugotavljanje kršitev, zlasti členov 258 in 260,

| — | ob upoštevanju členov 52, 215 in 216 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 52, 215 in 216 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A8-0404/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A8-0404/2018),

| A. | ker je bilo v letu 2017 prejetih 1 271 peticij – v primerjavi s 1 569 peticijami v letu 2016 – od tega je bilo 776 peticij (60,2 %) označenih za dopustne; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo v letu 2017 prejetih 1 271 peticij – v primerjavi s 1 569 peticijami v letu 2016 – od tega je bilo 776 peticij (60,2 %) označenih za dopustne;

| B. | ker je v letu 2017 eno ali več peticij podprlo 15 540 uporabnikov spletnega portala Parlamenta za peticije, v primerjavi z 902 uporabnikoma v letu 2015 in 6 132 uporabniki v letu 2016; ker je skupno število klikov v podporo peticijam znašalo 21 955, v primerjavi z 18 810 kliki v letu 2016 in s 1 329 kliki v letu 2015; ker je ta nova oblika sodelovanja javnosti pri vloženih peticijah naraščajoč pojav, ki ga je treba upoštevati; |
| --- | --- |

B.

ker je v letu 2017 eno ali več peticij podprlo 15 540 uporabnikov spletnega portala Parlamenta za peticije, v primerjavi z 902 uporabnikoma v letu 2015 in 6 132 uporabniki v letu 2016; ker je skupno število klikov v podporo peticijam znašalo 21 955, v primerjavi z 18 810 kliki v letu 2016 in s 1 329 kliki v letu 2015; ker je ta nova oblika sodelovanja javnosti pri vloženih peticijah naraščajoč pojav, ki ga je treba upoštevati;

| C. | ker je bilo skoraj 250 enakih ali zelo podobnih peticij o treh različnih temah, vloženih v letu 2017, obravnavanih po skupinah glede na temo; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo skoraj 250 enakih ali zelo podobnih peticij o treh različnih temah, vloženih v letu 2017, obravnavanih po skupinah glede na temo;

| D. | ker jih je od peticij, vloženih v letu 2017, 67 imelo sopodpis enega ali več državljanov, 25 sopodpis več kot 100 državljanov, 10 sopodpis več kot 10 000 državljanov in dve sopodpis več kot 100 000 državljanov; |
| --- | --- |

D.

ker jih je od peticij, vloženih v letu 2017, 67 imelo sopodpis enega ali več državljanov, 25 sopodpis več kot 100 državljanov, 10 sopodpis več kot 10 000 državljanov in dve sopodpis več kot 100 000 državljanov;

| E. | ker je bilo število prejetih peticij majhno glede na celotno prebivalstvo EU; ker to morda kaže, da velik delež državljanov in rezidentov EU ne uveljavlja pravice do peticije zaradi pomanjkanja znanja glede na številne potencialne težave ali pričakovanja na različnih področjih dejavnosti Unije; ker je treba narediti več za spodbujanje pravice do naslovitve peticije na Evropski parlament; |
| --- | --- |

E.

ker je bilo število prejetih peticij majhno glede na celotno prebivalstvo EU; ker to morda kaže, da velik delež državljanov in rezidentov EU ne uveljavlja pravice do peticije zaradi pomanjkanja znanja glede na številne potencialne težave ali pričakovanja na različnih področjih dejavnosti Unije; ker je treba narediti več za spodbujanje pravice do naslovitve peticije na Evropski parlament;

| F. | ker je malo državljanov in rezidentov EU seznanjeno s pravico do vlaganja peticij, kar dokazuje, da si je za bistveno izboljšanje izvrševanja te pravice treba bolj prizadevati za večjo ozaveščenost javnosti in sprejeti za to ustrezne ukrepe; |
| --- | --- |

F.

ker je malo državljanov in rezidentov EU seznanjeno s pravico do vlaganja peticij, kar dokazuje, da si je za bistveno izboljšanje izvrševanja te pravice treba bolj prizadevati za večjo ozaveščenost javnosti in sprejeti za to ustrezne ukrepe;

| G. | ker merila za dopustnost peticij v skladu s členom 227 PDEU in členom 215 Poslovnika določajo, da mora peticija izpolnjevati formalne pogoje dopustnosti, tj. da vlagatelja peticije, ki je državljan EU ali prebiva v EU, zadeva vprašanje, ki sodi na področje delovanja Evropske unije; ker je bilo 495 peticij označenih za nedopustne, ker niso izpolnjevale pogojev dopustnosti; |
| --- | --- |

G.

ker merila za dopustnost peticij v skladu s členom 227 PDEU in členom 215 Poslovnika določajo, da mora peticija izpolnjevati formalne pogoje dopustnosti, tj. da vlagatelja peticije, ki je državljan EU ali prebiva v EU, zadeva vprašanje, ki sodi na področje delovanja Evropske unije; ker je bilo 495 peticij označenih za nedopustne, ker niso izpolnjevale pogojev dopustnosti;

| H. | ker pravica do predložitve peticije Parlamentu državljanom in rezidentom EU omogoča, da se uradno obrnejo na svoje neposredno izvoljene predstavnike; ker bi morala biti pravica do peticije bistven element dejavne udeležbe državljanov in rezidentov EU na področjih delovanja EU in bi jo bilo zato treba spodbujati na najboljši možen način; ker je polno uveljavljanje pravice do vlaganja peticij povezano s potrebo, da institucije EU in države članice čim prej učinkovito rešijo težave državljanov, na katere jih opozarjajo z vlaganjem peticij, ter jim tako zagotovijo popolno varstvo njihovih temeljnih pravic; |
| --- | --- |

H.

ker pravica do predložitve peticije Parlamentu državljanom in rezidentom EU omogoča, da se uradno obrnejo na svoje neposredno izvoljene predstavnike; ker bi morala biti pravica do peticije bistven element dejavne udeležbe državljanov in rezidentov EU na področjih delovanja EU in bi jo bilo zato treba spodbujati na najboljši možen način; ker je polno uveljavljanje pravice do vlaganja peticij povezano s potrebo, da institucije EU in države članice čim prej učinkovito rešijo težave državljanov, na katere jih opozarjajo z vlaganjem peticij, ter jim tako zagotovijo popolno varstvo njihovih temeljnih pravic;

| I. | ker ima Parlament že dolgo vodilno vlogo pri oblikovanju postopka vlaganja peticij na mednarodni ravni in ima najbolj odprt in pregleden postopek v Evropi, kar vlagateljem omogoča polno udeležbo v dejavnostih Parlamenta; |
| --- | --- |

I.

ker ima Parlament že dolgo vodilno vlogo pri oblikovanju postopka vlaganja peticij na mednarodni ravni in ima najbolj odprt in pregleden postopek v Evropi, kar vlagateljem omogoča polno udeležbo v dejavnostih Parlamenta;

| J. | ker je dejavna udeležba možna le ob demokratičnem in preglednem postopku, ki Parlamentu in Odboru za peticije omogoča, da svoje delo predstavita na državljanom prijazen in smiseln način; ker si je za to treba zadati cilj stalnega izboljševanja v sodelovanju z vlagatelji peticij ter s pomočjo vodenja evidence in med drugim izkoriščanja prednosti, ki jih prinaša nov tehnološki razvoj, pa tudi v sodelovanju z drugimi zainteresiranimi državljani in rezidenti, kot so podporniki peticij na spletnem portalu za peticije; |
| --- | --- |

J.

ker je dejavna udeležba možna le ob demokratičnem in preglednem postopku, ki Parlamentu in Odboru za peticije omogoča, da svoje delo predstavita na državljanom prijazen in smiseln način; ker si je za to treba zadati cilj stalnega izboljševanja v sodelovanju z vlagatelji peticij ter s pomočjo vodenja evidence in med drugim izkoriščanja prednosti, ki jih prinaša nov tehnološki razvoj, pa tudi v sodelovanju z drugimi zainteresiranimi državljani in rezidenti, kot so podporniki peticij na spletnem portalu za peticije;

| K. | ker so peticije koristno orodje za odkrivanje kršitev prava EU ter njegove pomanjkljivosti, nedoslednosti in morebitne vrzeli v zvezi z uresničevanjem cilja zagotavljanja najvišje stopnje socialne pravičnosti in popolnega varstva temeljnih pravic vsem državljanom; ker peticije omogočajo Parlamentu in drugim institucijam EU, da ocenijo prenos in uporabo prava EU ter dejanski vpliv njegovega neustreznega izvajanja na državljane in rezidente EU; ker lahko omogočijo tudi vpogled v pomanjkanje regulativnih določb na področjih dejavnosti, na katerih bi EU lahko sprejela zakonodajo; |
| --- | --- |

K.

ker so peticije koristno orodje za odkrivanje kršitev prava EU ter njegove pomanjkljivosti, nedoslednosti in morebitne vrzeli v zvezi z uresničevanjem cilja zagotavljanja najvišje stopnje socialne pravičnosti in popolnega varstva temeljnih pravic vsem državljanom; ker peticije omogočajo Parlamentu in drugim institucijam EU, da ocenijo prenos in uporabo prava EU ter dejanski vpliv njegovega neustreznega izvajanja na državljane in rezidente EU; ker lahko omogočijo tudi vpogled v pomanjkanje regulativnih določb na področjih dejavnosti, na katerih bi EU lahko sprejela zakonodajo;

| L. | ker v primerjavi s pritožbami, naslovljenimi neposredno na Komisijo, peticije pomenijo dodatno jamstvo za državljane in rezidente EU, ker v postopek vključujejo Parlament in omogočajo boljše spremljanje izvajanja preiskovalnih nalog Komisije ter zagotavljajo pregledne razprave o zadevi v navzočnosti vlagateljev peticij, poslancev Evropskega parlamenta in Komisije, po potrebi pa tudi drugih ustreznih organov; |
| --- | --- |

L.

ker v primerjavi s pritožbami, naslovljenimi neposredno na Komisijo, peticije pomenijo dodatno jamstvo za državljane in rezidente EU, ker v postopek vključujejo Parlament in omogočajo boljše spremljanje izvajanja preiskovalnih nalog Komisije ter zagotavljajo pregledne razprave o zadevi v navzočnosti vlagateljev peticij, poslancev Evropskega parlamenta in Komisije, po potrebi pa tudi drugih ustreznih organov;

| M. | ker peticije pogosto vsebujejo koristne informacije z različnih področij politike EU za druge parlamentarne odbore, tudi v zvezi z njihovimi zakonodajnimi dejavnostmi; ker se v zameno pričakuje, da bodo odbori, pristojni za predmet peticije, zagotovili svoje strokovno znanje in izkušnje, da bi se peticija ustrezno obravnavala in bi omogočili smiseln odgovor Parlamenta; ker je Parlament kot celota odgovoren za izpolnjevanje temeljne pravice do peticije z ustrezno obravnavo peticij; |
| --- | --- |

M.

ker peticije pogosto vsebujejo koristne informacije z različnih področij politike EU za druge parlamentarne odbore, tudi v zvezi z njihovimi zakonodajnimi dejavnostmi; ker se v zameno pričakuje, da bodo odbori, pristojni za predmet peticije, zagotovili svoje strokovno znanje in izkušnje, da bi se peticija ustrezno obravnavala in bi omogočili smiseln odgovor Parlamenta; ker je Parlament kot celota odgovoren za izpolnjevanje temeljne pravice do peticije z ustrezno obravnavo peticij;

| N. | ker bi bilo treba vsako peticijo skrbno oceniti in obravnavati; ker ima vlagatelj peticije pravico, da v razumnem roku prejme informacije o odločitvi glede dopustnosti, ki jo sprejme Odbor za peticije, ter da se njegovo vprašanje v celoti obravnava; |
| --- | --- |

N.

ker bi bilo treba vsako peticijo skrbno oceniti in obravnavati; ker ima vlagatelj peticije pravico, da v razumnem roku prejme informacije o odločitvi glede dopustnosti, ki jo sprejme Odbor za peticije, ter da se njegovo vprašanje v celoti obravnava;

| O. | ker se veliko peticij javno obravnava na sejah Odbora za peticije; ker imajo vlagatelji pravico predstaviti svojo peticijo in pogosto polno sodelujejo v razpravi, s čimer dejavno prispevajo k delu odbora; ker je bilo v letu 2017 obravnavanih 248 peticij na sejah odbora, ki se jih je udeležilo 208 vlagateljev peticij, 59 pa jih je v razpravi dejavno sodelovalo; |
| --- | --- |

O.

ker se veliko peticij javno obravnava na sejah Odbora za peticije; ker imajo vlagatelji pravico predstaviti svojo peticijo in pogosto polno sodelujejo v razpravi, s čimer dejavno prispevajo k delu odbora; ker je bilo v letu 2017 obravnavanih 248 peticij na sejah odbora, ki se jih je udeležilo 208 vlagateljev peticij, 59 pa jih je v razpravi dejavno sodelovalo;

| P. | ker so informacije, ki jih predložijo državljani in rezidenti v peticijah in na sejah odbora, dopolnjene s strokovnim znanjem, ki ga prispevajo Komisija, države članice in drugi organi, ključne za delo odbora; ker bi morali biti vlagatelji peticije, katerih peticija se obravnava na javni seji odbora in ki so pripravljeni sodelovati v razpravi, upravičeni do povračila s tem povezanih stroškov v razumnih mejah, da bi preprečili kakršno koli socialno-ekonomsko diskriminacijo; |
| --- | --- |

P.

ker so informacije, ki jih predložijo državljani in rezidenti v peticijah in na sejah odbora, dopolnjene s strokovnim znanjem, ki ga prispevajo Komisija, države članice in drugi organi, ključne za delo odbora; ker bi morali biti vlagatelji peticije, katerih peticija se obravnava na javni seji odbora in ki so pripravljeni sodelovati v razpravi, upravičeni do povračila s tem povezanih stroškov v razumnih mejah, da bi preprečili kakršno koli socialno-ekonomsko diskriminacijo;

| Q. | ker so se glavni vzroki za zaskrbljenost, izraženi v peticijah v letu 2017, nanašali na okoljske zadeve (zlasti na vprašanja v zvezi z upravljanjem voda, ravnanjem z odpadki in ohranjanjem), temeljne pravice (zlasti volilne pravice in pravice otroka), vprašanje ukradenih otrok, prosti pretok oseb, socialne zadeve (delovne pogoje), različne oblike diskriminacije in priseljevanje ter mnoga druga področja delovanja; |
| --- | --- |

Q.

ker so se glavni vzroki za zaskrbljenost, izraženi v peticijah v letu 2017, nanašali na okoljske zadeve (zlasti na vprašanja v zvezi z upravljanjem voda, ravnanjem z odpadki in ohranjanjem), temeljne pravice (zlasti volilne pravice in pravice otroka), vprašanje ukradenih otrok, prosti pretok oseb, socialne zadeve (delovne pogoje), različne oblike diskriminacije in priseljevanje ter mnoga druga področja delovanja;

| R. | ker bi se moral postopek vlaganja peticij z revizijo Poslovnika izboljšati, pravila pa bi morala Odboru za peticije omogočiti čim boljšo raziskavo težav, v zvezi s katerimi državljani vlagajo peticije, da bi se v celoti varovala in učinkoviteje izvajala pravica do vlaganja peticij; |
| --- | --- |

R.

ker bi se moral postopek vlaganja peticij z revizijo Poslovnika izboljšati, pravila pa bi morala Odboru za peticije omogočiti čim boljšo raziskavo težav, v zvezi s katerimi državljani vlagajo peticije, da bi se v celoti varovala in učinkoviteje izvajala pravica do vlaganja peticij;

| S. | ker je bilo 69,1 % prejetih peticij (878 peticij) v letu 2017 vloženih prek spletnega portala Parlamenta za peticije, v primerjavi z 68 % (1 067 peticijami) v letu 2016; ker bi lahko razširjenost te oblike in njeno pričakovano povečanje sčasoma omogočilo hitrejšo začetno obravnavo teh peticij; |
| --- | --- |

S.

ker je bilo 69,1 % prejetih peticij (878 peticij) v letu 2017 vloženih prek spletnega portala Parlamenta za peticije, v primerjavi z 68 % (1 067 peticijami) v letu 2016; ker bi lahko razširjenost te oblike in njeno pričakovano povečanje sčasoma omogočilo hitrejšo začetno obravnavo teh peticij;

| T. | ker je zdaj možno povzetke peticij na portalu objaviti prej – približno en teden po sprejetju odločitve Odbora za peticije o dopustnosti; ker je bilo konec leta 2017 uvedeno samodejno objavljanje dnevnih redov sej, zapisnikov in odgovorov Komisije v zvezi s peticijami, s čimer so ti dokumenti postali javno dostopni, delo Odbora za peticije pa preglednejše; ker vse te funkcije odražajo prizadevanja Parlamenta, da bi zagotovi bolj interaktivno izkušnjo in komuniciranje z vlagatelji peticije v realnem času; ker so bila pogosta vprašanja in izjave o zasebnosti spremenjeni, da bi se upoštevale spremenjene določbe Poslovnika o zaupnosti; ker je prišlo tudi do tehničnih izboljšav, vključno z nadaljnjimi izboljšavami funkcije iskanja in uvedbo strani z informacijami in nasveti, ki se vlagateljem prikaže pred vložitvijo peticije; ker je bilo uspešno obravnavanih veliko posameznih prošenj za podporo; |
| --- | --- |

T.

ker je zdaj možno povzetke peticij na portalu objaviti prej – približno en teden po sprejetju odločitve Odbora za peticije o dopustnosti; ker je bilo konec leta 2017 uvedeno samodejno objavljanje dnevnih redov sej, zapisnikov in odgovorov Komisije v zvezi s peticijami, s čimer so ti dokumenti postali javno dostopni, delo Odbora za peticije pa preglednejše; ker vse te funkcije odražajo prizadevanja Parlamenta, da bi zagotovi bolj interaktivno izkušnjo in komuniciranje z vlagatelji peticije v realnem času; ker so bila pogosta vprašanja in izjave o zasebnosti spremenjeni, da bi se upoštevale spremenjene določbe Poslovnika o zaupnosti; ker je prišlo tudi do tehničnih izboljšav, vključno z nadaljnjimi izboljšavami funkcije iskanja in uvedbo strani z informacijami in nasveti, ki se vlagateljem prikaže pred vložitvijo peticije; ker je bilo uspešno obravnavanih veliko posameznih prošenj za podporo;

| U. | ker Odbor za peticije meni, da je evropska državljanska pobuda pomemben instrument neposredne in participativne demokracije, ki bi morala državljanom omogočati, če jo vzamemo resno, dejavno sodelovanje pri oblikovanju evropskih politik in zakonodaje; |
| --- | --- |

U.

ker Odbor za peticije meni, da je evropska državljanska pobuda pomemben instrument neposredne in participativne demokracije, ki bi morala državljanom omogočati, če jo vzamemo resno, dejavno sodelovanje pri oblikovanju evropskih politik in zakonodaje;

| V. | ker so bili v letu 2017 opravljeni štirje obiski za ugotavljanje dejstev v skladu s členom 216a Poslovnika: obisk Švedske v zvezi s težavami državljanov EU pri pridobitvi identifikacijske številke, ki se zahteva za dostop do večine storitev po začasni selitvi na Švedsko; obisk Španije v zvezi s peticijami, ki zadevajo obtožbe o novorojenčkih, ki naj bi jih ugrabili v bolnišnicah v času diktature generala Francisca Franca in po njej; obisk mesta Taranto v Italiji v zvezi z vplivom lokalne jeklarne in rafinerije na okolje in v zvezi z onesnaževanjem zraka, tal in vode, ki jih povzročata; in obisk mesta Larnaca na Cipru v zvezi z vplivom novozgrajenega industrijskega pristanišča v mestu na okolje in zdravje; |
| --- | --- |

V.

ker so bili v letu 2017 opravljeni štirje obiski za ugotavljanje dejstev v skladu s členom 216a Poslovnika: obisk Švedske v zvezi s težavami državljanov EU pri pridobitvi identifikacijske številke, ki se zahteva za dostop do večine storitev po začasni selitvi na Švedsko; obisk Španije v zvezi s peticijami, ki zadevajo obtožbe o novorojenčkih, ki naj bi jih ugrabili v bolnišnicah v času diktature generala Francisca Franca in po njej; obisk mesta Taranto v Italiji v zvezi z vplivom lokalne jeklarne in rafinerije na okolje in v zvezi z onesnaževanjem zraka, tal in vode, ki jih povzročata; in obisk mesta Larnaca na Cipru v zvezi z vplivom novozgrajenega industrijskega pristanišča v mestu na okolje in zdravje;

| W. | ker je v skladu s Poslovnikom Odbor za peticije odgovoren za odnose z evropsko varuhinjo človekovih pravic, ki preiskuje pritožbe glede nepravilnosti znotraj institucij in organov Evropske unije; ker je evropska varuhinja človekovih pravic Emily O'Reilly letno poročilo za leto 2016 predstavila Odboru za peticije na seji 30. maja 2017 in ker letno poročilo Odbora za peticije delno temelji na njenem letnem poročilu ali posebnih poročilih Parlamentu, pri čemer je bilo zadnje predloženo poročilo o preglednosti odločanja Sveta; |
| --- | --- |

W.

ker je v skladu s Poslovnikom Odbor za peticije odgovoren za odnose z evropsko varuhinjo človekovih pravic, ki preiskuje pritožbe glede nepravilnosti znotraj institucij in organov Evropske unije; ker je evropska varuhinja človekovih pravic Emily O'Reilly letno poročilo za leto 2016 predstavila Odboru za peticije na seji 30. maja 2017 in ker letno poročilo Odbora za peticije delno temelji na njenem letnem poročilu ali posebnih poročilih Parlamentu, pri čemer je bilo zadnje predloženo poročilo o preglednosti odločanja Sveta;

| X. | ker je Odbor za peticije član evropske mreže varuhov človekovih pravic, ki vključuje tudi evropskega varuha človekovih pravic, nacionalne in regionalne varuhe človekovih pravic ter podobne organe držav članic, držav kandidatk in drugih držav Evropskega gospodarskega prostora, njegov namen pa je spodbujati izmenjavo informacij o pravu in politiki EU ter izmenjavo dobre prakse; |
| --- | --- |

X.

ker je Odbor za peticije član evropske mreže varuhov človekovih pravic, ki vključuje tudi evropskega varuha človekovih pravic, nacionalne in regionalne varuhe človekovih pravic ter podobne organe držav članic, držav kandidatk in drugih držav Evropskega gospodarskega prostora, njegov namen pa je spodbujati izmenjavo informacij o pravu in politiki EU ter izmenjavo dobre prakse;

| 1. | opozarja na temeljno vlogo Odbora za peticije kot mosta med državljani in rezidenti EU ter evropskimi institucijami, ki državljanom in rezidentom EU omogoča, da Parlament seznanijo o napačni uporabi prava EU in svoje izvoljene predstavnike uradno opozarjajo na svoje pomisleke in jim predstavijo svoje ideje, s čimer se omogoči pravočasno obravnavanje in reševanje zahtev vlagateljev peticij, kadar je to mogoče; poudarja, da način obravnave zadev, predstavljenih v peticijah, bistveno vpliva na pogled državljanov na to, ali se njihova pravica do vložitve peticije, ki je zagotovljena s pravom EU, dejansko spoštuje, pa tudi na njihovo mnenje o institucijah EU; opozarja Komisijo, da so peticije edinstveno sredstvo, da se s političnim nadzorom Evropskega parlamenta odkrijejo in preiskujejo primeri nespoštovanja zakonodaje EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da so peticije tako priložnost kot izziv za Parlament in druge institucije EU, saj omogočajo vzpostavitev neposrednega dialoga z državljani in rezidenti EU, zlasti v primerih, ko jih izvajanje zakonodaje EU osebno zadeva in potrebujejo učinkovito in delujoče pravno sredstvo; poudarja, da morajo institucije EU in države članice v okviru svojih pristojnosti storiti vse, kar je v njihovi moči, za takojšnjo in učinkovito rešitev težav, ki jih izpostavijo vlagatelji peticij; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja pomen ozaveščanja s stalno javno razpravo in obsežnejšimi informacijami o dejanskih pristojnostih EU, njenem delovanju in potrebi po izboljšavah v prihodnosti, da bodo državljani in rezidenti dobro obveščeni o ravneh, na katerih se sprejemajo odločitve, in bodo lahko sodelovali v razpravah o morebitnih reformah ter da bi se preprečil pojav, ko nekatere neodgovorne države članice za odločitve krivijo Bruselj; meni, da bi se z obširnejšo javno razpravo o EU, boljšo obveščenostjo in poučenostjo ter natančnim poročanjem medijev zmanjšalo število nedopustnih peticij, saj bi bili državljani in rezidenti bolje seznanjeni s pristojnostmi EU; ugotavlja, da ima lahko tema nedopustne peticije pomembno vlogo pri oblikovanju politik, čeprav ne sodi na področje delovanja odbora; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je potrebno poglobljeno sodelovanje Komisije in drugih institucij EU z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi držav članic, da se zagotovi sprejetje in izvajanje pravil EU, ki naj omogočijo uresničevanje najvišje ravni socialne pravičnosti ter popolno in učinkovito varstvo ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic vseh državljanov; poudarja, da je potrebno dejavnejše sodelovanje s predstavniki držav članic na sejah odbora in hitrejše odzivanje na prošnje odbora; zato poziva vse vključene organe na nacionalni in evropski ravni, naj se zavežejo k obravnavi in reševanju peticij kot prednostni nalogi; ponovno ugotavlja, da so odgovori Komisije na številne zahtevke površni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj ustrezno uporablja svoja pooblastila, ki jih ima kot varuhinja pogodb, saj je ta vloga izredno pomembna za delovanje EU v zvezi z državljani in evropskimi zakonodajalci; poziva k pravočasni obravnavi postopkov za ugotavljanje kršitev, da bi nemudoma odpravili primere, v katerih se zakonodaja EU ne spoštuje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno poudarja, da je sodelovanje z drugimi parlamentarnimi odbori bistveno za celovito obravnavanje peticij; ugotavlja, da je bilo v letu 2017 drugim parlamentarnim odborom za mnenje poslanih 18 peticij in 357 za informacije; pozdravlja dejstvo, da so parlamentarni odbori predložili 21 mnenj glede peticij; spodbuja dialog med različnimi parlamentarnimi odbori, da bi namenili ustrezno pozornost težavam, ki jih predstavijo državljani EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja na začetek delovanja mreže za peticije 21. marca 2017, ki so se ga udeležili člani vseh parlamentarnih odborov in na katerem so bile predstavljene smernice mreže in orisana njen namen ter vloga njenih članov; je prepričan, da je mreža za peticije, če jo vzamemo resno, koristno orodje za boljše obravnavanje peticij pri parlamentarnem in zakonodajnem delu; poudarja, da je mreža pomembna za ozaveščanje poslancev o perečih zadevah, ki jih državljani predstavijo Parlamentu v peticijah, ter za razpravo o možnih postopkovnih izboljšavah in izmenjavi najboljših praks; poudarja, da bi lahko s tesnejšim sodelovanjem med odbori učinkoviteje načrtovali zaslišanja in parlamentarne študije o podobnih temah; z zanimanjem pričakuje objavo študije, ki jo pripravlja tematski sektor C Evropskega parlamenta, o sedanjem poteku sodelovanja različnih odborov z Odborom za peticije; poudarja dejstvo, da naj bi okrepljeno sodelovanje s parlamentarnimi odbori pri vprašanjih, ki jih izpostavijo vlagatelji peticij, Parlamentu omogočilo, da bolje in posameznemu primeru iz peticije ustrezno ukrepa, se hitreje in učinkoviteje odziva na skrbi državljanov ter daje dodano vrednost življenju državljanov in rezidentov EU in dejavnostim Parlamenta in Evrope kot celote; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja pomembne prispevke v obliki peticij, ki so jih pred pogajanji o izstopu Združenega kraljestva iz EU vložili državljani in rezidenti; izpostavlja skupno javno predstavitev, ki so jo 11. maja 2017 organizirali Odbor za peticije ter Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbor za ustavne zadeve in Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve o pravicah državljanov in rezidentov po izstopu Združenega kraljestva iz EU, da bi zagotovili uvrstitev teh pravic med glavne prednostne naloge Parlamenta pri pogajanjih o izstopu Združenega kraljestva iz EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da bi bilo treba Odboru za peticije in njegovemu sekretariatu dodeliti več sredstev, da bi se zagotovila popolna doslednost pri obravnavi različnih peticij; izpostavlja, da sta obravnavanje peticij in postopek odločanja na podlagi smernic odbora, sprejetih januarja 2016, pregledna in jasna; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja, da se peticije obravnavajo v skladu s členom 227 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da imajo vsi državljani Unije in vse fizične ali pravne osebe s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic pravico, da na Evropski parlament naslovijo peticijo glede vprašanj, ki sodijo na področje delovanja Evropske unije; opozarja, da je postopek obravnave peticij določen v Poslovniku Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da lahko zavračanje hitre in natančne obravnave pritožb državljanov (tudi posameznih primerov) v skladu s pristopom Komisije v sporočilu iz leta 2016 z naslovom Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov (1), prepreči hitro seznanitev z morebitnimi hudimi sistemskimi pomanjkljivostmi in omogoči nadaljnji obstoj številnih kršitev pravic v škodo mnogih državljanov, ko se nacionalnim sodiščem pravzaprav prepušča večina odgovornosti za spremljanje morebitnih kršitev zakonodaje EU, razen pri sistemskih kršitvah; meni, da je pri razlagi tega pojma preveč nejasnosti, in meni, da je tak pristop še zlasti škodljiv na področju okoljske zakonodaje; meni, da je to nazadovanje glede na prejšnji pristop k izvajanju okoljske zakonodaje EU in da jo na splošno ovira pri njenih dolžnostih, ki jih ima kot varuhinja Pogodb; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opozarja na dejstvo, da so bile pri obravnavi peticij v zvezi s prekarnimi pogoji dela v nekaterih državah članicah opažene nedopustne prakse in diskriminacija številnih delavcev, kar potrjuje pomanjkanje učinkovitih ukrepov za preprečevanje in ustrezno kaznovanje zlorab; obžaluje dejstvo, da je Komisija v velikem zaostanku pri postopkih za ugotavljanje kršitev prava EU z delovnega področja v nekaterih državah članicah, kar dopušča, da se kršitve nadaljujejo še leta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno poziva Komisijo, naj Odbor za peticije sistematično obvešča o postopkih mehanizma EU pilot in postopkih za ugotavljanje kršitev v zvezi s peticijami ter naj mu omogoči dostop do dokumentov, izmenjanih v teku postopka, potem ko je ta zaključen v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije, zlasti ko je postopek v celoti ali delno začet na podlagi peticij; pozdravlja centralizirano platformo, ki jo je leta 2014 ustvarila Komisija in kjer objavlja odločitve o kršitvah; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pričakuje, da je Komisija vedno ustrezno zastopana na javnih razpravah v Odboru za peticije, in sicer da jo zastopajo visoki uradniki, ki lahko podajo dodatne informacije in se po potrebi odzovejo na zahtevke vlagateljev in poslancev Evropskega parlamenta, ki presegajo okvir predhodno predloženega pisnega odgovora; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja, da Odbor za peticije vse pogosteje obravnava vprašanja na plenarnem zasedanju v obliki ustnih vprašanj, resolucij ali kratkih predlogov resolucij v skladu s členom 216(2) Poslovnika; opozarja na resolucije, sprejete po objavi letnega poročila o dejavnostih Odbora za peticije za leto 2016 (2), letnega poročila o dejavnostih evropske varuhinje človekovih pravic za leto 2016 (3) in poročila o državljanstvu EU za leto 2017 (4); opozarja na resolucijo o ovirah za prosto gibanje in delo državljanov EU na notranjem trgu, sprejeto 15. marca 2017 (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja na predstavitve o številnih in raznolikih temah, ki jih je Odbor za peticije leta 2017 pripravil sam ali v sodelovanju z drugimi odbori, in sicer 4. maja o boju proti diskriminaciji in varstvu manjšin, 11. maja o položaju in pravicah državljanov EU v Združenem kraljestvu po brexitu (skupaj z Odborom za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odborom za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti), 22. junija o ponovni vzpostavitvi zaupanja državljanov v evropski projekt, 29. junija o državljanski pobudi „Prepovejmo glifosat ter obvarujmo ljudi in okolje pred strupenimi pesticidi“ (skupaj z Odborom za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve) in 22. novembra o varstvu pravic delavcev v začasnih ali prekarnih delovnih razmerjih; pozdravlja tudi, da je bila 12. oktobra 2017 organizirana letna delavnica o varstvu pravic invalidov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je Odbor za peticije izrazil mnenje glede različnih vprašanj, ki so bila načeta v peticijah, v več prispevkih k parlamentarnim poročilom, na primer glede evropskega akta o dostopnosti (6), glede razlaganja in izvajanja medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (7), glede uredbe Bruselj IIa (8), glede Marakeške pogodbe (9), glede spremljanja izvajanja zakonodaje EU v letu 2015 (10), glede uporabe energije iz obnovljivih virov (11), glede evropske strategije o invalidnosti (12), glede letnega poročila o razmerah na področju temeljnih pravic v EU leta 2016 (13) in glede revizije Uredbe (EU) št. 211/2011 o državljanski pobudi (14); |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da so bila glavna tema vloženih peticij v letu 2017 okoljska vprašanja; opozarja na poročilo o posebni raziskavi Eurobarometer 468, objavljeno novembra 2017 (15), iz katerega je razvidno, da je okolje eno od glavnih vzrokov zaskrbljenosti evropskih državljanov; poudarja pomen izpolnjevanja pričakovanj državljanov in rezidentov EU glede ustrezne okoljske zakonodaje ter izvajanja sprejetih pravil in politik; obžaluje dejstvo, da se okoljska pravila v državah članicah ne izvajajo vedno ustrezno, kot opisujejo peticije; poziva Komisijo, naj kot varuhinja pogodb skupaj z državami članicami zagotovi ustrezno izvajanje zakonodaje EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno poudarja dejstvo, da mora Komisija zagotoviti izvajanje natančnih in izčrpnih analiz skladnosti okoljskih presoj, ki so jih države članice opravile v zvezi z dovoljenji za izvedbo infrastrukturnih projektov, pri katerih so državljani v peticijah izpostavili resna tveganja za zdravje ljudi in okolje, s pravom EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | globoko obžaluje dejstvo, da težave v zvezi s kakovostjo zraka v številnih državah članicah, na katere opozarjajo državljani v svojih peticijah, še povečuje onesnaževanje, ki ga povzroča 43 milijonov vozil z dizelskim motorjem, ki niso skladna s predpisi EU o homologaciji in emisijah osebnih in lahkih tovornih vozil; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja na delo Odbora za peticije v zvezi s peticijami glede vprašanj o invalidnosti; ugotavlja, da je bilo v letu 2017 vloženih manj peticij s področja invalidnosti; poudarja, da dostop do prevoza in stavb ter diskriminacija, zlasti na področju zaposlovanja, sodijo med glavne izzive za invalide; ugotavlja, da je bila posebna pozornost namenjena razpravljanju o peticijah glede invalidnosti, na primer o podpori za družinske negovalce invalidov ter o hitri ratifikaciji, začetku izvajanja in uporabe Marakeške pogodbe; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja zaščitniško vlogo Odbora za peticije znotraj okvira EU glede konvencije OZN o pravicah invalidov; želi spomniti na delavnico o zaščiti pravic invalidov, ki je potekala na seji odbora 12. oktobra 2017 in je zajemala predstavitev študije o vključujočem izobraževanju; poziva institucije EU, naj v zvezi s tem področjem dajejo zgled in zagotovijo, da države članice ustrezno in brez odlašanja izvajajo zakonodajo, sprejeto na tem področju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | želi spomniti na resolucijo o ovirah za prosto gibanje in delo državljanov EU na notranjem trgu, sprejeto 15. marca 2017; ponovno poziva Komisijo, naj pojasni, posodobi in razširi svoje smernice za boljši prenos in uporabo Direktive 2004/38/ES ter naj zlasti vključi nedavni sodbi Sodišča EU (zadevi C-456-12 in 457-12); priporoča uporabo načrtov za prenos in izvajanje, da se zagotovi popolna in ustrezna uporaba; poziva države članice, naj upoštevajo Direktivo 2004/38/ES in obstoječo sodno prakso Sodišča Evropske unije o prostem gibanju oseb, saj njihovo neizpolnjevanje predstavlja neposredno kršitev temeljnih pravic državljanov Unije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | priznava delo, ki ga je opravila delovna skupina v Odboru za peticije za vprašanja socialnega varstva otrok, in je seznanjen z njenim končnim poročilom in priporočili, sprejetimi 3. maja 2017; je trdno prepričan, da morajo Komisija, Svet in države članice dosledno in učinkovito ukrepati na podlagi priporočil iz končnega poročila delovne skupine; poziva institucije EU in države članice, naj spoštujejo zakonodajo EU in učinkovito spodbujajo in izboljšajo čezmejno sodelovanje pri družinskih zadevah z zagotavljanjem usposabljanja za sodnike in strokovnjake, informacij o pravni pomoči in dvojezičnih odvetnikov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponavlja svoje mnenje, da preozka in nedosledna razlaga člena 51 Listine EU o temeljnih pravicah državljane oddaljuje od EU; poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe, s katerimi se bo zagotovila dosledna in široka uporaba člena 51; |
| --- | --- |

25.

| 26. | spodbuja Komisijo, naj pozove države članice k iskanju rešitev za izgubo in odvzem volilne pravice državljanom EU, ki se prosto gibajo in prebivajo v Evropski uniji, pa tudi za odvzem volilne pravice rezidentov za daljši čas; obžaluje, da v osnutku sporazuma o izstopu med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom niso omenjene politične pravice državljanov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da bi morala biti evropska državljanska pobuda pregledna in učinkovita, da bi bila lahko pomemben instrument dejavnega državljanstva in udeležbe javnosti; obžaluje, da v preteklosti temu ni bilo tako in da uspešne pobude niso obrodile konkretnih zakonodajnih rezultatov; je seznanjen s predlogom Komisije za revizijo Uredbe (EU) št. 211/2011 o evropski državljanski pobudi (16), objavljenim 13. septembra 2017; opozarja na zadnjo uspešno vloženo državljansko pobudo „Prepovejmo glifosat ter obvarujmo ljudi in okolje pred strupenimi pesticidi“; opozarja na javno predstavitev o tej pobudi v Parlamentu 20. novembra 2017; pričakuje, da bo Komisija ustrezno ukrepala v zvezi z njeno vsebino; potrjuje zavezanost Odbora za peticije, da bo proaktivno sodeloval pri pripravi javnih predstavitev za uspešne pobude; se zavezuje, da bo dal na institucionalni ravni prednost učinkovitosti v participativnem postopku in zagotavljanju ustreznega nadaljnjega zakonodajnega ukrepanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da so tako javna predstavitev evropske državljanske pobude „Prepovejmo glifosat ter obvarujmo ljudi in okolje pred strupenimi pesticidi“ kot peticije na isto temo pokazale, da so postopki, ki jih EU uporablja za odobritev, med drugim, glifosata, gensko spremenjenih organizmov in pesticidov, rezultat pomanjkanja neodvisnosti, nezadostne preglednosti in netočnosti pri zbiranju in ocenjevanju znanstvenih dokazov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja na veliko število peticij na temo dobrobiti živali; opozarja na študijo z naslovom „Animal Welfare in the European Union“ (Dobrobit živali v Evropski uniji) in njeno predstavitev na seji odbora 23. marca 2017, ki ji je sledila razprava o več peticijah na to temo; meni, da je bistvenega pomena uvedba nove strategije o dobrobiti živali na ravni EU, da bi odpravili vse obstoječe pomanjkljivosti, uskladili zakonodajo in z jasnim in izčrpnim zakonodajnim okvirom, ki v celoti izpolnjuje zahteve člena 13 PDEU, zagotovili popolno in učinkovito dobrobit živali, tudi na področju prevoza živali; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja pomembno vlogo mreže SOLVIT, ki državljanom in podjetjem omogoča, da opozorijo na morebitne kršitve zakonodaje EU s strani javnih organov v drugih državah članicah; poziva Komisijo in tudi države članice, naj zagotovijo podporo za mrežo SOLVIT, da bi jo državljani bolje poznali in uporabljali; v zvezi s tem pozdravlja akcijski načrt za krepitev mreže SOLVIT, ki ga je Komisija objavila maja 2017; poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu poroča o dosežkih akcijskega načrta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da je pomemben nadaljnji razvoj portala za peticije, ki mora postati vstopna točka za dvosmerno komunikacijo in preprosto dostopen interaktivni instrument, prek katerega bodo lahko državljani vseh držav članic EU dostopali do pomembnih informacij v zvezi s peticijami in njihovo obravnavo, komunicirali med seboj in oblikovali tematske skupnosti za izmenjavo dokumentov in dobrih praks; poudarja, da je treba zmanjšati administrativno breme pri obravnavi peticij; opominja, da ima portal tudi vlogo javnega registra peticij; ponavlja, da je treba povečati tehnično zmogljivost portala za nemoten postopek vlaganja peticij; poudarja, da je treba izboljšati komunikacijo z vlagatelji peticij s pošiljanjem obvestil o napredku pri peticiji v njihovem jeziku; meni, da so podporniki, ki so izrazili podporo peticiji ali interes zanjo, upravičeni do enakih povratnih in vseh drugih informacij kot vlagatelji peticij, zlasti ko gre za razprave v Parlamentu ali za odgovore Komisije; ponovno poudarja, da je treba okrepiti prizadevanja za zagotovitev navzočnosti vlagateljev peticij, ko se o njihovih peticijah razpravlja v odboru; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva k bolj osredotočenemu in dejavnemu delu službe za komunikacijo ter večji prisotnosti na družbenih omrežjih, zaradi česar bi se odbor lahko bolje odzival na pomisleke javnosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, evropski varuhinji človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic, njihovim odborom za peticije in njihovim varuhom človekovih pravic ali podobnim pristojnim organom. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  UL C 18, 19.1.2017, str. 10.

(2)  UL C 369, 11.10.2018, str. 105.

(3)  UL C 356, 4.10.2018, str. 77.

(4)  UL C 369, 11.10.2018, str. 11.

(5)  UL C 263, 25.7.2018, str. 98.

(6)  Mnenje, sprejeto 24. januarja 2017.

(7)  Mnenje, sprejeto 24. januarja 2017.

(8)  Mnenje, sprejeto 25. aprila 2017.

(9)  Mnenja, sprejeta 24. januarja 2017.

(10)  Mnenje, sprejeto 22. marca 2017.

(11)  Mnenje, sprejeto 7. septembra 2017.

(12)  Mnenje, sprejeto 7. septembra 2017.

(13)  Mnenje, sprejeto 22. novembra 2017.

(14)  Mnenje, sprejeto 7. septembra 2017.

(15)  Posebna raziskava Eurobarometra št. 468: Odnos evropskih državljanov do okolja, november 2017:

http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/SPECIAL/surveyKy/2156

(16)  UL L 65, 11.3.2011, str. 1.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 11. december 2018

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/177 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/177

---

P8_TA(2018)0486

Sklad za azil, migracije in vključevanje: ponovni prevzem obveznosti za preostale zneske ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta glede ponovnega prevzema obveznosti za preostale zneske prevzetih obveznosti za podporo izvajanju sklepov Sveta (EU) 2015/1523 in (EU) 2015/1601 ali dodelitve teh zneskov za druge ukrepe v okviru nacionalnih programov (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 388/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0719), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0719),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 78(2) in 79(2) in (4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0448/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 78(2) in 79(2) in (4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0448/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. novembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. novembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0370/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0370/2018),

| A. | ker je zaradi nujnosti utemeljeno, da se glasuje pred iztekom roka osmih tednov, kakor je določeno v členu 6 Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

A.

ker je zaradi nujnosti utemeljeno, da se glasuje pred iztekom roka osmih tednov, kakor je določeno v členu 6 Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 29. novembra 2018 (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0468).

---

P8_TC1-COD(2018)0371

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta glede ponovnega prevzema obveznosti za preostale zneske prevzetih obveznosti za podporo izvajanju sklepov Sveta (EU) 2015/1523 in (EU) 2015/1601 ali dodelitve teh zneskov za druge ukrepe v okviru nacionalnih programov

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2018/2000.)

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/179 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/179

---

P8_TA(2018)0487

Vzpostavitev programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 11. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1293/2013 (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 388/21)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE), vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6) za obdobje 2014–2020, je zadnji v nizu programov EU v zadnjih 25 letih, ki podpirajo izvajanje okoljske in podnebne zakonodaje ter prednostnih nalog politik. V nedavni vmesni oceni je bil pozitivno ocenjen (7) kot program, ki je na dobri poti, da bo učinkovit, uspešen in ustrezen. Program LIFE za obdobje 2014–2020 bi se torej moral nadaljevati z nekaterimi spremembami, ugotovljenimi v vmesni oceni in poznejših ocenah. V skladu s tem bi bilo treba pripraviti program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) (v nadaljnjem besedilu: program) za obdobje od leta 2021. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE), vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6) za obdobje 2014–2020, je zadnji v nizu programov EU v zadnjih 25 letih, ki podpirajo izvajanje okoljske in podnebne zakonodaje ter prednostnih nalog politik. V nedavni vmesni oceni je bil pozitivno ocenjen (7) kot program, ki je na dobri poti, da bo učinkovit, uspešen in ustrezen. Program LIFE za obdobje 2014–2020 bi se torej moral nadaljevati z nekaterimi spremembami, ugotovljenimi v vmesni oceni in poznejših ocenah. V skladu s tem bi bilo treba pripraviti program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) (v nadaljnjem besedilu: program) za obdobje od leta 2021.

| (2) | Program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE), vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6) za obdobje 2014–2020, je zadnji v nizu programov EU v zadnjih 25 letih, ki podpirajo izvajanje okoljske in podnebne zakonodaje ter prednostnih nalog politik. V nedavni vmesni oceni je bil pozitivno ocenjen (7) kot program, ki je
  stroškovno že zelo učinkovit in
  na dobri poti, da bo
  splošno
  učinkovit, uspešen in ustrezen. Program LIFE za obdobje 2014–2020 bi se torej moral nadaljevati z nekaterimi spremembami, ugotovljenimi v vmesni oceni in poznejših ocenah. V skladu s tem bi bilo treba pripraviti program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) (v nadaljnjem besedilu: program) za obdobje od leta 2021. |
| --- | --- |

(2)

Program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE), vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6) za obdobje 2014–2020, je zadnji v nizu programov EU v zadnjih 25 letih, ki podpirajo izvajanje okoljske in podnebne zakonodaje ter prednostnih nalog politik. V nedavni vmesni oceni je bil pozitivno ocenjen (7) kot program, ki je
  stroškovno že zelo učinkovit in
  na dobri poti, da bo
  splošno
  učinkovit, uspešen in ustrezen. Program LIFE za obdobje 2014–2020 bi se torej moral nadaljevati z nekaterimi spremembami, ugotovljenimi v vmesni oceni in poznejših ocenah. V skladu s tem bi bilo treba pripraviti program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) (v nadaljnjem besedilu: program) za obdobje od leta 2021.

Sprememba 102

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | V prizadevanju za doseganje ciljev Unije, določenih v zakonodaji, politiki, načrtih in mednarodnih obveznostih na področju okolja, podnebja in s tem povezane čiste energije, bi moral program prispevati k prehodu na čisto, krožno, energijsko učinkovito
  , nizkoogljično
  gospodarstvo, odporno proti podnebnim spremembam, k varovanju in izboljševanju kakovosti okolja ter k zaustavitvi in spremembi trenda izgube biotske raznovrstnosti, in to z neposrednimi posegi ali s podpiranjem vključevanja navedenih ciljev v druge politike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

V prizadevanju za doseganje ciljev Unije, določenih v zakonodaji, politiki, načrtih in mednarodnih obveznostih na področju okolja, podnebja in s tem povezane čiste energije, bi moral program prispevati k prehodu na čisto, krožno, energijsko učinkovito
  , nizkoogljično
  gospodarstvo, odporno proti podnebnim spremembam, k varovanju in izboljševanju kakovosti okolja ter k zaustavitvi in spremembi trenda izgube biotske raznovrstnosti, in to z neposrednimi posegi ali s podpiranjem vključevanja navedenih ciljev v druge politike.

| (3) | V prizadevanju za doseganje ciljev Unije, določenih v zakonodaji, politiki, načrtih in mednarodnih obveznostih na področju okolja, podnebja in s tem povezane čiste energije, bi moral program
  v okviru pravičnega prehoda
  prispevati k prehodu na čisto, krožno, energijsko učinkovito
  in brezemisijsko
  gospodarstvo, odporno proti podnebnim spremembam, k varovanju in izboljševanju kakovosti okolja
  in zdravja
  ter k zaustavitvi in spremembi trenda izgube biotske raznovrstnosti,
  tudi s podporo omrežju Natura 2000, učinkovitim upravljanjem ekosistemov ter bojem proti njihovem propadanju,
  in to z neposrednimi posegi ali s podpiranjem vključevanja navedenih ciljev v druge politike.
  Pravični prehod bi bilo treba doseči s posvetovanjem in dialogom s socialnimi partnerji ter zadevnimi regijami in skupnostmi. Prav tako bi jih bilo treba v največji možni meri vključiti tudi v razvoj in izvajanje projektov. |
| --- | --- |

(3)

V prizadevanju za doseganje ciljev Unije, določenih v zakonodaji, politiki, načrtih in mednarodnih obveznostih na področju okolja, podnebja in s tem povezane čiste energije, bi moral program
  v okviru pravičnega prehoda
  prispevati k prehodu na čisto, krožno, energijsko učinkovito
  in brezemisijsko
  gospodarstvo, odporno proti podnebnim spremembam, k varovanju in izboljševanju kakovosti okolja
  in zdravja
  ter k zaustavitvi in spremembi trenda izgube biotske raznovrstnosti,
  tudi s podporo omrežju Natura 2000, učinkovitim upravljanjem ekosistemov ter bojem proti njihovem propadanju,
  in to z neposrednimi posegi ali s podpiranjem vključevanja navedenih ciljev v druge politike.
  Pravični prehod bi bilo treba doseči s posvetovanjem in dialogom s socialnimi partnerji ter zadevnimi regijami in skupnostmi. Prav tako bi jih bilo treba v največji možni meri vključiti tudi v razvoj in izvajanje projektov.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Unija si prizadeva razviti celovit odziv na cilje trajnostnega razvoja iz agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, ki poudarjajo neločljivo povezanost upravljanja naravnih virov za zagotovitev njihove dolgoročne razpoložljivosti, ekosistemskih storitev, njihove povezave z zdravjem ljudi ter trajnostne in socialno vključujoče gospodarske rasti. V tem duhu bi moral program precej prispevati h gospodarskemu razvoju in socialni koheziji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Unija si prizadeva razviti celovit odziv na cilje trajnostnega razvoja iz agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, ki poudarjajo neločljivo povezanost upravljanja naravnih virov za zagotovitev njihove dolgoročne razpoložljivosti, ekosistemskih storitev, njihove povezave z zdravjem ljudi ter trajnostne in socialno vključujoče gospodarske rasti. V tem duhu bi moral program precej prispevati h gospodarskemu razvoju in socialni koheziji.

| (4) | Unija si prizadeva razviti celovit odziv na cilje trajnostnega razvoja iz agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, ki poudarjajo neločljivo povezanost upravljanja naravnih virov za zagotovitev njihove dolgoročne razpoložljivosti, ekosistemskih storitev, njihove povezave z zdravjem ljudi ter trajnostne in socialno vključujoče gospodarske rasti. V tem duhu bi moral program
  odražati načela solidarnosti in delitve odgovornosti ter
  precej prispevati h gospodarskemu razvoju in socialni koheziji. |
| --- | --- |

(4)

Unija si prizadeva razviti celovit odziv na cilje trajnostnega razvoja iz agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, ki poudarjajo neločljivo povezanost upravljanja naravnih virov za zagotovitev njihove dolgoročne razpoložljivosti, ekosistemskih storitev, njihove povezave z zdravjem ljudi ter trajnostne in socialno vključujoče gospodarske rasti. V tem duhu bi moral program
  odražati načela solidarnosti in delitve odgovornosti ter
  precej prispevati h gospodarskemu razvoju in socialni koheziji.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Za spodbujanje trajnostnega razvoja bi bilo treba v opredelitev in izvajanje vseh politik in dejavnosti Unije vključiti zahteve za varovanje okolja in podnebja. Zato bi bilo treba spodbujati sinergije in dopolnjevanje z drugimi programi financiranja Unije, vključno z olajšanjem financiranja dejavnosti, ki dopolnjujejo strateške integrirane projekte in strateške projekte za naravo ter podpirajo uporabo in ponavljanje rešitev, razvitih v okviru programa. Za preprečevanje podvajanja financiranja je potrebno usklajevanje. Komisija in države članice bi morale ukrepati, da bi preprečile upravno prekrivanje in breme za upravičence projektov zaradi obveznosti poročanja iz različnih finančnih instrumentov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Za spodbujanje trajnostnega razvoja bi bilo treba v opredelitev in izvajanje vseh politik in dejavnosti Unije vključiti zahteve za varovanje okolja in podnebja. Zato bi bilo treba spodbujati sinergije in dopolnjevanje z drugimi programi financiranja Unije, vključno z olajšanjem financiranja dejavnosti, ki dopolnjujejo strateške integrirane projekte in strateške projekte za naravo ter podpirajo uporabo in ponavljanje rešitev, razvitih v okviru programa. Za preprečevanje podvajanja financiranja je potrebno usklajevanje. Komisija in države članice bi morale ukrepati, da bi preprečile upravno prekrivanje in breme za upravičence projektov zaradi obveznosti poročanja iz različnih finančnih instrumentov.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Program bi moral prispevati k trajnostnemu razvoju in uresničevanju ciljev zakonodaje, strategij, načrtov ali mednarodnih obveznosti Unije na področju okolja, podnebja in čiste energije, zlasti agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 (8), Konvencije o biološki raznovrstnosti (9)

  in
  Pariškega sporazuma, sprejetega v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (10) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum o podnebnih spremembah). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Program bi moral prispevati k trajnostnemu razvoju in uresničevanju ciljev zakonodaje, strategij, načrtov ali mednarodnih obveznosti Unije na področju okolja, podnebja in čiste energije, zlasti agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 (8), Konvencije o biološki raznovrstnosti (9)

  in
  Pariškega sporazuma, sprejetega v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (10) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum o podnebnih spremembah).

| (5) | Program bi moral prispevati k trajnostnemu razvoju in uresničevanju ciljev zakonodaje, strategij, načrtov ali mednarodnih obveznosti Unije na področju okolja, podnebja in čiste energije, zlasti agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 (8), Konvencije o biološki raznovrstnosti (9), Pariškega sporazuma, sprejetega v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (10) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum o podnebnih spremembah)
  , Konvencije UNECE o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (v nadaljnjem besedilu: Aarhuška konvencija), Konvencije UNECE o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja, Baselske konvencije OZN o nadzoru prehoda nevarnih odpadkov preko meja, Rotterdamske konvencije OZN o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini in njihovega odstranjevanja ter Stockholmske konvencije OZN o obstojnih organskih onesnaževalih
  . |
| --- | --- |

(5)

Program bi moral prispevati k trajnostnemu razvoju in uresničevanju ciljev zakonodaje, strategij, načrtov ali mednarodnih obveznosti Unije na področju okolja, podnebja in čiste energije, zlasti agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 (8), Konvencije o biološki raznovrstnosti (9), Pariškega sporazuma, sprejetega v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (10) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum o podnebnih spremembah)
  , Konvencije UNECE o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (v nadaljnjem besedilu: Aarhuška konvencija), Konvencije UNECE o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja, Baselske konvencije OZN o nadzoru prehoda nevarnih odpadkov preko meja, Rotterdamske konvencije OZN o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini in njihovega odstranjevanja ter Stockholmske konvencije OZN o obstojnih organskih onesnaževalih
  .

Spremembi 6 in 101

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Da se dosežejo splošni cilji, je posebej pomembno izvajanje svežnja o krožnem gospodarstvu (11), okvira podnebne in energetske politike do leta 2030 (12), (13), (14),
  zakonodaje
  Unije o naravi (15) in sorodnih politik (16), (17), (18), (19), (20). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Da se dosežejo splošni cilji, je posebej pomembno izvajanje svežnja o krožnem gospodarstvu (11), okvira podnebne in energetske politike do leta 2030 (12), (13), (14),
  zakonodaje
  Unije o naravi (15) in sorodnih politik (16), (17), (18), (19), (20).

| (6) | Da se dosežejo splošni cilji, je posebej pomembno izvajanje svežnja o krožnem gospodarstvu (11), okvira podnebne in energetske politike do leta 2030 (12), (13), (14),
  pravnega reda
  Unije o naravi (14a)


  ,


   (14b), (15) in sorodnih politik (16), (17), (18), (19), (20)


  ,


   (20a)

  , pa tudi izvajanje

   (20b)

  splošnih akcijskih programov za okoljsko in podnebno politiko, sprejetih v skladu s členom 192(3) PDEU, kot je 7. okoljski akcijski program

   (20c). |
| --- | --- |

(6)

Da se dosežejo splošni cilji, je posebej pomembno izvajanje svežnja o krožnem gospodarstvu (11), okvira podnebne in energetske politike do leta 2030 (12), (13), (14),
  pravnega reda
  Unije o naravi (14a)


  ,


   (14b), (15) in sorodnih politik (16), (17), (18), (19), (20)


  ,


   (20a)

  , pa tudi izvajanje

   (20b)

  splošnih akcijskih programov za okoljsko in podnebno politiko, sprejetih v skladu s členom 192(3) PDEU, kot je 7. okoljski akcijski program

   (20c).

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Unija pripisuje velik pomen dolgoročni trajnosti rezultatov, ki jih imajo projekti LIFE, in zmogljivosti, da se ti rezultati zavarujejo in ohranijo po izvedbi projekta, med drugim z nadaljevanjem, ponavljanjem in/ali prenosom zadevnega projekta. To vključuje posebne zahteve za prosilce ter potrebo po jamstvih na ravni Unije za zagotovitev, da drugi projekti, ki jih financira Unija, ne ogrožajo rezultatov katerega koli izvedenega projekta LIFE. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Unija pripisuje velik pomen dolgoročni trajnosti rezultatov, ki jih imajo projekti LIFE, in zmogljivosti, da se ti rezultati zavarujejo in ohranijo po izvedbi projekta, med drugim z nadaljevanjem, ponavljanjem in/ali prenosom zadevnega projekta. To vključuje posebne zahteve za prosilce ter potrebo po jamstvih na ravni Unije za zagotovitev, da drugi projekti, ki jih financira Unija, ne ogrožajo rezultatov katerega koli izvedenega projekta LIFE.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Spoštovanje zavez, ki jih je Unija sprejela v okviru Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah, zahteva preoblikovanje Unije v energijsko učinkovito,
  nizkoogljično
  družbo, odporno proti podnebnim spremembam. Za to so potrebni ukrepi, s posebnim poudarkom na sektorjih, ki najbolj prispevajo k trenutnim ravnem emisij 
  CO2

  in onesnaževanju, ki bodo prispevali k izvajanju okvira podnebne in energetske politike do leta 2030 in integriranih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov držav članic ter
  pripravam za strategijo
  Unije za podnebje in energijo do sredine stoletja in dolgoročno. Program bi moral vključevati tudi ukrepe, ki prispevajo k izvajanju politike Unije za prilagajanje podnebnim spremembam, da se zmanjša občutljivost za negativne posledice podnebnih sprememb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Spoštovanje zavez, ki jih je Unija sprejela v okviru Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah, zahteva preoblikovanje Unije v energijsko učinkovito,
  nizkoogljično
  družbo, odporno proti podnebnim spremembam. Za to so potrebni ukrepi, s posebnim poudarkom na sektorjih, ki najbolj prispevajo k trenutnim ravnem emisij 
  CO2

  in onesnaževanju, ki bodo prispevali k izvajanju okvira podnebne in energetske politike do leta 2030 in integriranih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov držav članic ter
  pripravam za strategijo
  Unije za podnebje in energijo do sredine stoletja in dolgoročno. Program bi moral vključevati tudi ukrepe, ki prispevajo k izvajanju politike Unije za prilagajanje podnebnim spremembam, da se zmanjša občutljivost za negativne posledice podnebnih sprememb.

| (7) | Spoštovanje zavez, ki jih je Unija sprejela v okviru Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah, zahteva preoblikovanje Unije v 
  trajnostno, krožno, obnovljivo,
  energijsko učinkovito,
  brezemisijsko
  družbo, odporno proti podnebnim spremembam. Za to so potrebni ukrepi, s posebnim poudarkom na sektorjih, ki najbolj prispevajo k trenutnim ravnem emisij
  toplogrednih plinov
  in onesnaževanju, ki bodo prispevali k izvajanju okvira podnebne in energetske politike do leta 2030 in integriranih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov držav članic ter
  k izvajanju strategije
  Unije za podnebje in energijo do sredine stoletja in dolgoročno
  v skladu s ciljem razogljičenja iz Pariškega sporazuma
  . Program bi moral vključevati tudi ukrepe, ki prispevajo k izvajanju politike Unije za prilagajanje podnebnim spremembam, da se zmanjša občutljivost za negativne posledice podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

(7)

Spoštovanje zavez, ki jih je Unija sprejela v okviru Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah, zahteva preoblikovanje Unije v 
  trajnostno, krožno, obnovljivo,
  energijsko učinkovito,
  brezemisijsko
  družbo, odporno proti podnebnim spremembam. Za to so potrebni ukrepi, s posebnim poudarkom na sektorjih, ki najbolj prispevajo k trenutnim ravnem emisij
  toplogrednih plinov
  in onesnaževanju, ki bodo prispevali k izvajanju okvira podnebne in energetske politike do leta 2030 in integriranih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov držav članic ter
  k izvajanju strategije
  Unije za podnebje in energijo do sredine stoletja in dolgoročno
  v skladu s ciljem razogljičenja iz Pariškega sporazuma
  . Program bi moral vključevati tudi ukrepe, ki prispevajo k izvajanju politike Unije za prilagajanje podnebnim spremembam, da se zmanjša občutljivost za negativne posledice podnebnih sprememb.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Prehod na
  čisto
  energijo je nujen prispevek za blažitev podnebnih sprememb, ki bo koristil tudi okolju. Ukrepi za krepitev zmogljivosti, ki podpirajo prehod na čisto energijo in se do leta 2020 financirajo v okviru programa Obzorje 2020, bi se morali vključiti v program, saj njihov cilj ni financirati odličnost in ustvarjati inovacije, ampak olajšati prevzem tehnologije, ki je že na voljo in bo prispevala k blažitvi podnebnih sprememb. Vključitev teh dejavnosti za krepitev zmogljivosti v program ponuja možnosti za sinergijo med podprogrami in povečuje splošno skladnost financiranja Unije. Zato bi bilo treba zbirati in razširjati podatke o uporabi obstoječih rešitev za raziskave in inovacije v projektih LIFE, vključno iz programa Obzorje Evropa in njegovih predhodnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Prehod na
  čisto
  energijo je nujen prispevek za blažitev podnebnih sprememb, ki bo koristil tudi okolju. Ukrepi za krepitev zmogljivosti, ki podpirajo prehod na čisto energijo in se do leta 2020 financirajo v okviru programa Obzorje 2020, bi se morali vključiti v program, saj njihov cilj ni financirati odličnost in ustvarjati inovacije, ampak olajšati prevzem tehnologije, ki je že na voljo in bo prispevala k blažitvi podnebnih sprememb. Vključitev teh dejavnosti za krepitev zmogljivosti v program ponuja možnosti za sinergijo med podprogrami in povečuje splošno skladnost financiranja Unije. Zato bi bilo treba zbirati in razširjati podatke o uporabi obstoječih rešitev za raziskave in inovacije v projektih LIFE, vključno iz programa Obzorje Evropa in njegovih predhodnikov.

| (8) | Prehod na
  obnovljivo, energijsko učinkovito in brezemisijsko
  energijo je nujen prispevek za blažitev podnebnih sprememb, ki bo koristil tudi okolju. Ukrepi za krepitev zmogljivosti, ki podpirajo prehod na čisto energijo in se do leta 2020 financirajo v okviru programa Obzorje 2020, bi se morali vključiti v program, saj njihov cilj ni financirati odličnost in ustvarjati inovacije, ampak olajšati prevzem tehnologije, ki je že na voljo
  za obnovljivo energijo in energijsko učinkovitost
  in bo prispevala k blažitvi podnebnih sprememb
  . Program bi moral vključiti vse deležnike in sektorje, vključene v prehod na čisto energijo, kot so stavbni sektor, industrija, promet in kmetijstvo
  . Vključitev teh dejavnosti za krepitev zmogljivosti v program ponuja možnosti za sinergijo med podprogrami in povečuje splošno skladnost financiranja Unije. Zato bi bilo treba zbirati in razširjati podatke o uporabi obstoječih rešitev za raziskave in inovacije v projektih LIFE, vključno iz programa Obzorje Evropa in njegovih predhodnikov. |
| --- | --- |

(8)

Prehod na
  obnovljivo, energijsko učinkovito in brezemisijsko
  energijo je nujen prispevek za blažitev podnebnih sprememb, ki bo koristil tudi okolju. Ukrepi za krepitev zmogljivosti, ki podpirajo prehod na čisto energijo in se do leta 2020 financirajo v okviru programa Obzorje 2020, bi se morali vključiti v program, saj njihov cilj ni financirati odličnost in ustvarjati inovacije, ampak olajšati prevzem tehnologije, ki je že na voljo
  za obnovljivo energijo in energijsko učinkovitost
  in bo prispevala k blažitvi podnebnih sprememb
  . Program bi moral vključiti vse deležnike in sektorje, vključene v prehod na čisto energijo, kot so stavbni sektor, industrija, promet in kmetijstvo
  . Vključitev teh dejavnosti za krepitev zmogljivosti v program ponuja možnosti za sinergijo med podprogrami in povečuje splošno skladnost financiranja Unije. Zato bi bilo treba zbirati in razširjati podatke o uporabi obstoječih rešitev za raziskave in inovacije v projektih LIFE, vključno iz programa Obzorje Evropa in njegovih predhodnikov.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Po ocenah učinka zakonodaje o čisti energiji bodo za doseganje energetskih ciljev Unije do leta 2030 v obdobju 2021–2030 potrebne dodatne naložbe v vrednosti dodatnih 177 milijard EUR na leto. Največje vrzeli so pri naložbah v razogljičenje zgradb (energijska učinkovitost in manjši obnovljivi viri energije), kjer je treba kapital usmeriti v projekte velikega obsega. Eden od ciljev podprograma za prehod na čisto energijo je krepitev zmogljivosti za razvoj in združevanje projektov, kar bi hkrati olajšalo črpanje sredstev evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter spodbudilo naložbe v 
  čisto
  energijo tudi z uporabo finančnih instrumentov, ki so na voljo v okviru InvestEU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Po ocenah učinka zakonodaje o čisti energiji bodo za doseganje energetskih ciljev Unije do leta 2030 v obdobju 2021–2030 potrebne dodatne naložbe v vrednosti dodatnih 177 milijard EUR na leto. Največje vrzeli so pri naložbah v razogljičenje zgradb (energijska učinkovitost in manjši obnovljivi viri energije), kjer je treba kapital usmeriti v projekte velikega obsega. Eden od ciljev podprograma za prehod na čisto energijo je krepitev zmogljivosti za razvoj in združevanje projektov, kar bi hkrati olajšalo črpanje sredstev evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter spodbudilo naložbe v 
  čisto
  energijo tudi z uporabo finančnih instrumentov, ki so na voljo v okviru InvestEU.

| (9) | Po ocenah učinka zakonodaje o čisti energiji bodo za doseganje energetskih ciljev Unije do leta 2030 v obdobju 2021–2030 potrebne dodatne naložbe v vrednosti dodatnih 177 milijard EUR na leto. Največje vrzeli so pri naložbah v razogljičenje zgradb (energijska učinkovitost in manjši obnovljivi viri energije), kjer je treba kapital usmeriti v projekte velikega obsega. Eden od ciljev podprograma za prehod na čisto energijo je krepitev zmogljivosti za razvoj in združevanje projektov, kar bi hkrati olajšalo črpanje sredstev evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter spodbudilo naložbe v 
  obnovljivo
  energijo
  in energijsko učinkovitost
  tudi z uporabo finančnih instrumentov, ki so na voljo v okviru InvestEU. |
| --- | --- |

(9)

Po ocenah učinka zakonodaje o čisti energiji bodo za doseganje energetskih ciljev Unije do leta 2030 v obdobju 2021–2030 potrebne dodatne naložbe v vrednosti dodatnih 177 milijard EUR na leto. Največje vrzeli so pri naložbah v razogljičenje zgradb (energijska učinkovitost in manjši obnovljivi viri energije), kjer je treba kapital usmeriti v projekte velikega obsega. Eden od ciljev podprograma za prehod na čisto energijo je krepitev zmogljivosti za razvoj in združevanje projektov, kar bi hkrati olajšalo črpanje sredstev evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter spodbudilo naložbe v 
  obnovljivo
  energijo
  in energijsko učinkovitost
  tudi z uporabo finančnih instrumentov, ki so na voljo v okviru InvestEU.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | LIFE je edini program, ki je namenjen izrecno okolju in podnebnim spremembam in ima zato izjemno odločilno vlogo pri podpori izvajanju zakonodaje Unije na teh področjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

LIFE je edini program, ki je namenjen izrecno okolju in podnebnim spremembam in ima zato izjemno odločilno vlogo pri podpori izvajanju zakonodaje Unije na teh področjih.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Ukrep, ki je prejel prispevek iz programa, lahko prejme tudi prispevek iz katerega koli drugega programa Unije, če prispevka ne krijeta istih stroškov. Ukrepi, ki prejmejo kumulativno financiranje iz različnih programov Unije, se
  revidirajo
  samo enkrat, revizija pa zajame vse vključene programe in njihova pravila, ki se uporabljajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Ukrep, ki je prejel prispevek iz programa, lahko prejme tudi prispevek iz katerega koli drugega programa Unije, če prispevka ne krijeta istih stroškov. Ukrepi, ki prejmejo kumulativno financiranje iz različnih programov Unije, se
  revidirajo
  samo enkrat, revizija pa zajame vse vključene programe in njihova pravila, ki se uporabljajo.

| (11) | Ukrep, ki je prejel prispevek iz programa, lahko prejme tudi prispevek iz katerega koli drugega programa Unije, če prispevka ne krijeta istih stroškov. Ukrepi, ki prejmejo kumulativno financiranje iz različnih programov Unije,
  bi
  se
  morali revidirati
  samo enkrat, revizija pa zajame vse vključene programe in njihova pravila, ki se uporabljajo. |
| --- | --- |

(11)

Ukrep, ki je prejel prispevek iz programa, lahko prejme tudi prispevek iz katerega koli drugega programa Unije, če prispevka ne krijeta istih stroškov. Ukrepi, ki prejmejo kumulativno financiranje iz različnih programov Unije,
  bi
  se
  morali revidirati
  samo enkrat, revizija pa zajame vse vključene programe in njihova pravila, ki se uporabljajo.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Najnovejši sveženj Unije o pregledu izvajanja okoljske politike (21) kaže, da je potreben precejšen napredek za pospešitev izvajanja pravnega reda Unije na področju okolja ter okrepitev vključevanja okoljskih in podnebnih ciljev v druge politike. Zato bi moral program spodbujati doseganje potrebnega napredka z razvojem, preskušanjem in ponavljanjem novih pristopov; podpiranjem razvoja, spremljanja in pregleda politike; krepitvijo vključevanja
  zainteresiranih strani
  ; vključitvijo naložb iz naložbenih programov Unije ali drugih finančnih virov ter podpiranjem ukrepov za premagovanje raznih ovir za učinkovito izvajanje ključnih načrtov, ki jih zahteva okoljska zakonodaja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Najnovejši sveženj Unije o pregledu izvajanja okoljske politike (21) kaže, da je potreben precejšen napredek za pospešitev izvajanja pravnega reda Unije na področju okolja ter okrepitev vključevanja okoljskih in podnebnih ciljev v druge politike. Zato bi moral program spodbujati doseganje potrebnega napredka z razvojem, preskušanjem in ponavljanjem novih pristopov; podpiranjem razvoja, spremljanja in pregleda politike; krepitvijo vključevanja
  zainteresiranih strani
  ; vključitvijo naložb iz naložbenih programov Unije ali drugih finančnih virov ter podpiranjem ukrepov za premagovanje raznih ovir za učinkovito izvajanje ključnih načrtov, ki jih zahteva okoljska zakonodaja.

| (12) | Najnovejši sveženj Unije o pregledu izvajanja okoljske politike (21) kaže, da je potreben precejšen napredek za pospešitev izvajanja pravnega reda Unije na področju okolja ter okrepitev vključevanja okoljskih in podnebnih ciljev v druge politike. Zato bi moral program spodbujati
  premagovanje horizontalnih
  ,
  sistemskih izzivov in temeljnih vzrokov
  za
  izvajanje pomanjkljivosti, kot je opredeljeno v okviru pregleda izvajanja okoljske
  politike
  ter
  spodbujati doseganje potrebnega napredka z razvojem, preskušanjem in ponavljanjem novih pristopov; podpiranjem razvoja, spremljanja in pregleda politike;
  izboljšanjem upravljanja na področju okolja, podnebnih sprememb in povezanega prehoda na čisto energijo, vključno s
  krepitvijo vključevanja
  javnosti in deležnikov na več ravneh, gradnjo zmogljivosti, obveščanjem in ozaveščanjem
  ; vključitvijo naložb iz naložbenih programov Unije ali drugih finančnih virov ter podpiranjem ukrepov za premagovanje raznih ovir za učinkovito izvajanje ključnih načrtov, ki jih zahteva okoljska zakonodaja. |
| --- | --- |

(12)

Najnovejši sveženj Unije o pregledu izvajanja okoljske politike (21) kaže, da je potreben precejšen napredek za pospešitev izvajanja pravnega reda Unije na področju okolja ter okrepitev vključevanja okoljskih in podnebnih ciljev v druge politike. Zato bi moral program spodbujati
  premagovanje horizontalnih
  ,
  sistemskih izzivov in temeljnih vzrokov
  za
  izvajanje pomanjkljivosti, kot je opredeljeno v okviru pregleda izvajanja okoljske
  politike
  ter
  spodbujati doseganje potrebnega napredka z razvojem, preskušanjem in ponavljanjem novih pristopov; podpiranjem razvoja, spremljanja in pregleda politike;
  izboljšanjem upravljanja na področju okolja, podnebnih sprememb in povezanega prehoda na čisto energijo, vključno s
  krepitvijo vključevanja
  javnosti in deležnikov na več ravneh, gradnjo zmogljivosti, obveščanjem in ozaveščanjem
  ; vključitvijo naložb iz naložbenih programov Unije ali drugih finančnih virov ter podpiranjem ukrepov za premagovanje raznih ovir za učinkovito izvajanje ključnih načrtov, ki jih zahteva okoljska zakonodaja.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Zaustavitev in sprememba trenda izgube biotske raznovrstnosti, tudi v morskih ekosistemih, zahtevata podporo za razvoj, izvajanje, izvrševanje in oceno ustrezne zakonodaje in politike Unije, vključno s strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (22), Direktivo Sveta 92/43/EGS (23), Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24) in Uredbo (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (25), zlasti z razvojem baze znanja za pripravo in izvajanje politike ter z razvojem, preskušanjem, prikazom in uporabo dobrih praks in najboljših rešitev v majhnem obsegu ali prilagojenih za posebne lokalne, regionalne ali nacionalne okvire, vključno z integriranimi pristopi za izvajanje prednostnih okvirov ukrepanja, pripravljenih na podlagi Direktive 92/43/EGS. Unija bi
  morala
  spremljati svoje izdatke, povezane z biotsko raznovrstnostjo, da bi
  izpolnila
  obveznosti poročanja iz Konvencije o biološki raznovrstnosti. Izpolnjene bi morale biti tudi zahteve za spremljanje iz druge ustrezne zakonodaje Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Zaustavitev in sprememba trenda izgube biotske raznovrstnosti, tudi v morskih ekosistemih, zahtevata podporo za razvoj, izvajanje, izvrševanje in oceno ustrezne zakonodaje in politike Unije, vključno s strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (22), Direktivo Sveta 92/43/EGS (23), Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24) in Uredbo (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (25), zlasti z razvojem baze znanja za pripravo in izvajanje politike ter z razvojem, preskušanjem, prikazom in uporabo dobrih praks in najboljših rešitev v majhnem obsegu ali prilagojenih za posebne lokalne, regionalne ali nacionalne okvire, vključno z integriranimi pristopi za izvajanje prednostnih okvirov ukrepanja, pripravljenih na podlagi Direktive 92/43/EGS. Unija bi
  morala
  spremljati svoje izdatke, povezane z biotsko raznovrstnostjo, da bi
  izpolnila
  obveznosti poročanja iz Konvencije o biološki raznovrstnosti. Izpolnjene bi morale biti tudi zahteve za spremljanje iz druge ustrezne zakonodaje Unije.

| (13) | Zaustavitev in sprememba trenda izgube biotske raznovrstnosti
  ter degradacija ekosistemov
  , tudi v morskih
  in drugih vodnih
  ekosistemih, zahtevata podporo za razvoj, izvajanje, izvrševanje in oceno ustrezne zakonodaje in politike Unije, vključno s strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (22), Direktivo Sveta 92/43/EGS (23), Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24) in Uredbo (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (25), zlasti z razvojem baze znanja za pripravo in izvajanje politike ter z razvojem, preskušanjem, prikazom in uporabo dobrih praks in najboljših rešitev
  , kot je učinkovito upravljanje,
  v majhnem obsegu ali prilagojenih za posebne lokalne, regionalne ali nacionalne okvire, vključno z integriranimi pristopi za izvajanje prednostnih okvirov ukrepanja, pripravljenih na podlagi Direktive 92/43/EGS. Unija
  in države članice
  bi
  morale
  spremljati svoje izdatke, povezane z biotsko raznovrstnostjo, da bi
  izpolnile svoje
  obveznosti poročanja iz Konvencije o biološki raznovrstnosti. Izpolnjene bi morale biti tudi zahteve za spremljanje iz druge ustrezne zakonodaje Unije. |
| --- | --- |

(13)

Zaustavitev in sprememba trenda izgube biotske raznovrstnosti
  ter degradacija ekosistemov
  , tudi v morskih
  in drugih vodnih
  ekosistemih, zahtevata podporo za razvoj, izvajanje, izvrševanje in oceno ustrezne zakonodaje in politike Unije, vključno s strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (22), Direktivo Sveta 92/43/EGS (23), Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24) in Uredbo (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (25), zlasti z razvojem baze znanja za pripravo in izvajanje politike ter z razvojem, preskušanjem, prikazom in uporabo dobrih praks in najboljših rešitev
  , kot je učinkovito upravljanje,
  v majhnem obsegu ali prilagojenih za posebne lokalne, regionalne ali nacionalne okvire, vključno z integriranimi pristopi za izvajanje prednostnih okvirov ukrepanja, pripravljenih na podlagi Direktive 92/43/EGS. Unija
  in države članice
  bi
  morale
  spremljati svoje izdatke, povezane z biotsko raznovrstnostjo, da bi
  izpolnile svoje
  obveznosti poročanja iz Konvencije o biološki raznovrstnosti. Izpolnjene bi morale biti tudi zahteve za spremljanje iz druge ustrezne zakonodaje Unije.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Najnovejša vrednotenja in ocenjevanja, vključno z vmesnim pregledom strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 in preverjanjem ustreznosti zakonodaje o naravi, kažejo, da je eden glavnih razlogov za nezadostno izvajanje zakonodaje Unije o naravi in strategije za biotsko raznovrstnost pomanjkanje ustreznega financiranja. Glavni instrumenti Unije za financiranje, vključno z [Evropskim skladom za regionalni razvoj, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja in Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo], lahko veliko prispevajo k zadovoljevanju navedenih potreb. Program lahko še izboljša učinkovitost takega vključevanja s strateškimi projekti za naravo, namenjenimi pospeševanju izvajanja zakonodaje in politike Unije o naravi in biotski raznovrstnosti, vključno z ukrepi iz prednostnih okvirov ukrepanja, pripravljenih v skladu z Direktivo 92/43/EGS. Strateški projekti za naravo bi morali podpirati programe ukrepov
  v državah članicah za vključevanje
  ustreznih ciljev za naravo in biotsko raznovrstnost v druge politike in programe financiranja, kar bi zagotovilo, da se za izvajanje teh politik zberejo ustrezna sredstva. Države članice bi se lahko v svojih strateških načrtih za skupno kmetijsko politiko odločile, da bodo delež odobrenih sredstev Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja uporabile za podpiranje ukrepov, ki dopolnjujejo strateške projekte za naravo, kot so opredeljeni v tej uredbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Najnovejša vrednotenja in ocenjevanja, vključno z vmesnim pregledom strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 in preverjanjem ustreznosti zakonodaje o naravi, kažejo, da je eden glavnih razlogov za nezadostno izvajanje zakonodaje Unije o naravi in strategije za biotsko raznovrstnost pomanjkanje ustreznega financiranja. Glavni instrumenti Unije za financiranje, vključno z [Evropskim skladom za regionalni razvoj, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja in Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo], lahko veliko prispevajo k zadovoljevanju navedenih potreb. Program lahko še izboljša učinkovitost takega vključevanja s strateškimi projekti za naravo, namenjenimi pospeševanju izvajanja zakonodaje in politike Unije o naravi in biotski raznovrstnosti, vključno z ukrepi iz prednostnih okvirov ukrepanja, pripravljenih v skladu z Direktivo 92/43/EGS. Strateški projekti za naravo bi morali podpirati programe ukrepov
  v državah članicah za vključevanje
  ustreznih ciljev za naravo in biotsko raznovrstnost v druge politike in programe financiranja, kar bi zagotovilo, da se za izvajanje teh politik zberejo ustrezna sredstva. Države članice bi se lahko v svojih strateških načrtih za skupno kmetijsko politiko odločile, da bodo delež odobrenih sredstev Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja uporabile za podpiranje ukrepov, ki dopolnjujejo strateške projekte za naravo, kot so opredeljeni v tej uredbi.

| (14) | Najnovejša vrednotenja in ocenjevanja, vključno z vmesnim pregledom strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 in preverjanjem ustreznosti zakonodaje o naravi, kažejo, da je eden glavnih razlogov za nezadostno izvajanje zakonodaje Unije o naravi in strategije za biotsko raznovrstnost pomanjkanje ustreznega financiranja. Glavni instrumenti Unije za financiranje, vključno z [Evropskim skladom za regionalni razvoj, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja in Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo], lahko veliko prispevajo k zadovoljevanju navedenih potreb
  , pod pogojem, da je financiranje dopolnilno
  . Program lahko še izboljša učinkovitost takega vključevanja s strateškimi projekti za naravo, namenjenimi pospeševanju izvajanja zakonodaje in politike Unije o naravi in biotski raznovrstnosti, vključno z ukrepi iz prednostnih okvirov ukrepanja, pripravljenih v skladu z Direktivo 92/43/EGS. Strateški projekti za naravo bi morali podpirati programe ukrepov
  za pomoč pri vključevanju
  ustreznih ciljev za naravo in biotsko raznovrstnost v druge politike in programe financiranja, kar bi zagotovilo, da se za izvajanje teh politik zberejo ustrezna sredstva. Države članice bi se lahko v svojih strateških načrtih za skupno kmetijsko politiko odločile, da bodo delež odobrenih sredstev Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja uporabile za podpiranje ukrepov, ki dopolnjujejo strateške projekte za naravo, kot so opredeljeni v tej uredbi. |
| --- | --- |

(14)

Najnovejša vrednotenja in ocenjevanja, vključno z vmesnim pregledom strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 in preverjanjem ustreznosti zakonodaje o naravi, kažejo, da je eden glavnih razlogov za nezadostno izvajanje zakonodaje Unije o naravi in strategije za biotsko raznovrstnost pomanjkanje ustreznega financiranja. Glavni instrumenti Unije za financiranje, vključno z [Evropskim skladom za regionalni razvoj, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja in Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo], lahko veliko prispevajo k zadovoljevanju navedenih potreb
  , pod pogojem, da je financiranje dopolnilno
  . Program lahko še izboljša učinkovitost takega vključevanja s strateškimi projekti za naravo, namenjenimi pospeševanju izvajanja zakonodaje in politike Unije o naravi in biotski raznovrstnosti, vključno z ukrepi iz prednostnih okvirov ukrepanja, pripravljenih v skladu z Direktivo 92/43/EGS. Strateški projekti za naravo bi morali podpirati programe ukrepov
  za pomoč pri vključevanju
  ustreznih ciljev za naravo in biotsko raznovrstnost v druge politike in programe financiranja, kar bi zagotovilo, da se za izvajanje teh politik zberejo ustrezna sredstva. Države članice bi se lahko v svojih strateških načrtih za skupno kmetijsko politiko odločile, da bodo delež odobrenih sredstev Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja uporabile za podpiranje ukrepov, ki dopolnjujejo strateške projekte za naravo, kot so opredeljeni v tej uredbi.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Prostovoljna shema za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve na evropskih čezmorskih ozemljih spodbuja ohranjanje biotske raznovrstnosti, vključno z morsko, in trajnostne rabe ekosistemskih storitev, vključno s pristopi za prilagajanje podnebnim spremembam in blažitev podnebnih sprememb, ki temeljijo na ekosistemih, v najbolj oddaljenih regijah, čezmorskih državah ter na čezmorskih ozemljih Unije. Shema za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve na evropskih čezmorskih ozemljih pomaga ozaveščati o ekološkem pomenu najbolj oddaljenih regij ter čezmorskih držav in ozemelj za ohranjanje svetovne biotske raznovrstnosti. Čezmorske države in ozemlja so se v svojih ministrskih izjavah leta 2017 in 2018 zahvalile za ta sistem majhnih nepovratnih sredstev za biotsko raznovrstnost.
  Primerno
  je, da se
  programu omogoči, da
  še naprej
  financira sisteme majhnih nepovratnih sredstev
  za biotsko raznovrstnost v najbolj oddaljenih regijah, čezmorskih državah in na čezmorskih ozemljih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Prostovoljna shema za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve na evropskih čezmorskih ozemljih spodbuja ohranjanje biotske raznovrstnosti, vključno z morsko, in trajnostne rabe ekosistemskih storitev, vključno s pristopi za prilagajanje podnebnim spremembam in blažitev podnebnih sprememb, ki temeljijo na ekosistemih, v najbolj oddaljenih regijah, čezmorskih državah ter na čezmorskih ozemljih Unije. Shema za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve na evropskih čezmorskih ozemljih pomaga ozaveščati o ekološkem pomenu najbolj oddaljenih regij ter čezmorskih držav in ozemelj za ohranjanje svetovne biotske raznovrstnosti. Čezmorske države in ozemlja so se v svojih ministrskih izjavah leta 2017 in 2018 zahvalile za ta sistem majhnih nepovratnih sredstev za biotsko raznovrstnost.
  Primerno
  je, da se
  programu omogoči, da
  še naprej
  financira sisteme majhnih nepovratnih sredstev
  za biotsko raznovrstnost v najbolj oddaljenih regijah, čezmorskih državah in na čezmorskih ozemljih.

| (15) | Prostovoljna shema za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve na evropskih čezmorskih ozemljih spodbuja ohranjanje biotske raznovrstnosti, vključno z morsko, in trajnostne rabe ekosistemskih storitev, vključno s pristopi za prilagajanje podnebnim spremembam in blažitev podnebnih sprememb, ki temeljijo na ekosistemih, v najbolj oddaljenih regijah, čezmorskih državah ter na čezmorskih ozemljih Unije.
  Na podlagi pripravljalnega ukrepa BEST, sprejetega leta 2011, kasnejšega programa BEST 2.0 in projekta BEST RUP
  shema za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve na evropskih čezmorskih ozemljih pomaga ozaveščati o ekološkem pomenu najbolj oddaljenih regij ter čezmorskih držav in ozemelj
  ter o njihovi ključni vlogi
  za ohranjanje svetovne biotske raznovrstnosti.
  Komisija ocenjuje, da znaša potreba po finančni podpori za projekte na terenu na teh ozemljih 8 milijonov EUR na leto.
  Čezmorske države in ozemlja so se v svojih ministrskih izjavah leta 2017 in 2018 zahvalile za ta sistem majhnih nepovratnih sredstev za biotsko raznovrstnost.
  Zato
  je
  primerno
  , da se
  s programom
  še naprej
  financirajo majhna nepovratna sredstva
  za biotsko raznovrstnost
  , vključno z gradnjo zmogljivosti in kapitalizacijo ukrepov,
  v najbolj oddaljenih regijah, čezmorskih državah in na čezmorskih ozemljih. |
| --- | --- |

(15)

Prostovoljna shema za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve na evropskih čezmorskih ozemljih spodbuja ohranjanje biotske raznovrstnosti, vključno z morsko, in trajnostne rabe ekosistemskih storitev, vključno s pristopi za prilagajanje podnebnim spremembam in blažitev podnebnih sprememb, ki temeljijo na ekosistemih, v najbolj oddaljenih regijah, čezmorskih državah ter na čezmorskih ozemljih Unije.
  Na podlagi pripravljalnega ukrepa BEST, sprejetega leta 2011, kasnejšega programa BEST 2.0 in projekta BEST RUP
  shema za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve na evropskih čezmorskih ozemljih pomaga ozaveščati o ekološkem pomenu najbolj oddaljenih regij ter čezmorskih držav in ozemelj
  ter o njihovi ključni vlogi
  za ohranjanje svetovne biotske raznovrstnosti.
  Komisija ocenjuje, da znaša potreba po finančni podpori za projekte na terenu na teh ozemljih 8 milijonov EUR na leto.
  Čezmorske države in ozemlja so se v svojih ministrskih izjavah leta 2017 in 2018 zahvalile za ta sistem majhnih nepovratnih sredstev za biotsko raznovrstnost.
  Zato
  je
  primerno
  , da se
  s programom
  še naprej
  financirajo majhna nepovratna sredstva
  za biotsko raznovrstnost
  , vključno z gradnjo zmogljivosti in kapitalizacijo ukrepov,
  v najbolj oddaljenih regijah, čezmorskih državah in na čezmorskih ozemljih.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Spodbujanje krožnega gospodarstva zahteva spremembo miselnosti glede oblikovanja, proizvodnje, potrošnje in odlaganja materialov in izdelkov, vključno s plastiko. Program bi moral prispevati k prehodu na model krožnega gospodarstva tako, da bi bila finančna pomoč namenjena več subjektom (podjetjem, javnim organom in potrošnikom), zlasti z uporabo, razvojem in ponovno uporabo najboljše tehnologije, dobrih praks in najboljših rešitev, prilagojenih posebnim lokalnim, regionalnim ali nacionalnim okoliščinam, vključno s celostnimi pristopi za izvajanje načrtov ravnanja z odpadki in preprečevanja nastajanja odpadkov. S podpiranjem izvajanja strategije za plastiko se lahko sprejmejo zlasti ukrepi za reševanje problema morskih odpadkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Spodbujanje krožnega gospodarstva zahteva spremembo miselnosti glede oblikovanja, proizvodnje, potrošnje in odlaganja materialov in izdelkov, vključno s plastiko. Program bi moral prispevati k prehodu na model krožnega gospodarstva tako, da bi bila finančna pomoč namenjena več subjektom (podjetjem, javnim organom in potrošnikom), zlasti z uporabo, razvojem in ponovno uporabo najboljše tehnologije, dobrih praks in najboljših rešitev, prilagojenih posebnim lokalnim, regionalnim ali nacionalnim okoliščinam, vključno s celostnimi pristopi za izvajanje načrtov ravnanja z odpadki in preprečevanja nastajanja odpadkov. S podpiranjem izvajanja strategije za plastiko se lahko sprejmejo zlasti ukrepi za reševanje problema morskih odpadkov.

| (16) | Spodbujanje krožnega gospodarstva
  in učinkovite rabe virov
  zahteva spremembo miselnosti glede oblikovanja, proizvodnje, potrošnje in odlaganja materialov in izdelkov, vključno s plastiko. Program bi moral prispevati k prehodu na model krožnega gospodarstva tako, da bi bila finančna pomoč namenjena več subjektom (podjetjem, javnim organom
  , civilni družbi
  in potrošnikom), zlasti z uporabo, razvojem in ponovno uporabo najboljše tehnologije, dobrih praks in najboljših rešitev, prilagojenih posebnim lokalnim, regionalnim ali nacionalnim okoliščinam, vključno s celostnimi pristopi za
  uporabo hierarhije ravnanja z odpadki in
  izvajanje načrtov ravnanja z odpadki in preprečevanja nastajanja odpadkov. S podpiranjem izvajanja strategije za plastiko se lahko sprejmejo zlasti ukrepi za reševanje problema morskih odpadkov. |
| --- | --- |

(16)

Spodbujanje krožnega gospodarstva
  in učinkovite rabe virov
  zahteva spremembo miselnosti glede oblikovanja, proizvodnje, potrošnje in odlaganja materialov in izdelkov, vključno s plastiko. Program bi moral prispevati k prehodu na model krožnega gospodarstva tako, da bi bila finančna pomoč namenjena več subjektom (podjetjem, javnim organom
  , civilni družbi
  in potrošnikom), zlasti z uporabo, razvojem in ponovno uporabo najboljše tehnologije, dobrih praks in najboljših rešitev, prilagojenih posebnim lokalnim, regionalnim ali nacionalnim okoliščinam, vključno s celostnimi pristopi za
  uporabo hierarhije ravnanja z odpadki in
  izvajanje načrtov ravnanja z odpadki in preprečevanja nastajanja odpadkov. S podpiranjem izvajanja strategije za plastiko se lahko sprejmejo zlasti ukrepi za reševanje problema morskih odpadkov.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Visoka raven varstva okolja je temeljnega pomena za zdravje in dobro počutje državljanov Unije. Program bi moral podpirati cilj Unije, da se kemikalije proizvajajo in uporabljajo na način, ki vodi do zmanjšanja na najmanjšo možno mero velikih škodljivih učinkov na zdravje ljudi in okolje, ter da se razvije strategija Unije za nestrupeno okolje. Program bi moral podpirati dejavnosti za boljše izvajanje Direktive 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , da se dosežejo ravni hrupa, ki ne povzročajo večjih negativnih posledic in tveganj za zdravje ljudi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Visoka raven varstva okolja je temeljnega pomena za zdravje in dobro počutje državljanov Unije. Program bi moral podpirati cilj Unije, da se kemikalije proizvajajo in uporabljajo na način, ki vodi do zmanjšanja na najmanjšo možno mero velikih škodljivih učinkov na zdravje ljudi in okolje, ter da se razvije strategija Unije za nestrupeno okolje. Program bi moral podpirati dejavnosti za boljše izvajanje Direktive 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , da se dosežejo ravni hrupa, ki ne povzročajo večjih negativnih posledic in tveganj za zdravje ljudi.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Dolgoročni cilj EU za politiko o zraku je doseči ravni kakovosti zraka, ki ne povzročajo pomembnih negativnih vplivov na zdravje ljudi niti ga ne ogrožajo. Ozaveščenost javnosti o onesnaženosti zraka je visoka, državljani pa od organov pričakujejo ukrepanje. Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta (26) poudarja vlogo, ki jo lahko ima financiranje Unije pri doseganju ciljev s področja čistega zraka. Zato bi moral program podpirati projekte, vključno s strateškimi integriranimi projekti, ki imajo zmožnost, da zberejo večji prispevek javnih in zasebnih sredstev, prikazujejo dobre prakse in spodbujajo izvajanje načrtov in zakonodaje o kakovosti zraka, in to na lokalni, regionalni, medregionalni, nacionalni in nadnacionalni ravni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Dolgoročni cilj EU za politiko o zraku je doseči ravni kakovosti zraka, ki ne povzročajo pomembnih negativnih vplivov na zdravje ljudi niti ga ne ogrožajo. Ozaveščenost javnosti o onesnaženosti zraka je visoka, državljani pa od organov pričakujejo ukrepanje. Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta (26) poudarja vlogo, ki jo lahko ima financiranje Unije pri doseganju ciljev s področja čistega zraka. Zato bi moral program podpirati projekte, vključno s strateškimi integriranimi projekti, ki imajo zmožnost, da zberejo večji prispevek javnih in zasebnih sredstev, prikazujejo dobre prakse in spodbujajo izvajanje načrtov in zakonodaje o kakovosti zraka, in to na lokalni, regionalni, medregionalni, nacionalni in nadnacionalni ravni.

| (17) | Dolgoročni cilj EU za politiko o zraku je doseči ravni kakovosti zraka, ki ne povzročajo pomembnih negativnih vplivov na zdravje ljudi
  in okolje
  niti ga ne ogrožajo
  , hkrati pa krepijo sinergije med izboljšanjem kakovosti zraka in zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov
  . Ozaveščenost javnosti o onesnaženosti zraka je visoka, državljani pa od organov pričakujejo ukrepanje
  , zlasti na področjih, kjer so prebivalstvo in ekosistemi izpostavljeni visokim ravnem onesnaževal zraka
  . Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta (26) poudarja vlogo, ki jo lahko ima financiranje Unije pri doseganju ciljev s področja čistega zraka. Zato bi moral program podpirati projekte, vključno s strateškimi integriranimi projekti, ki imajo zmožnost, da zberejo večji prispevek javnih in zasebnih sredstev, prikazujejo dobre prakse in spodbujajo izvajanje načrtov in zakonodaje o kakovosti zraka, in to na lokalni, regionalni, medregionalni, nacionalni in nadnacionalni ravni. |
| --- | --- |

(17)

Dolgoročni cilj EU za politiko o zraku je doseči ravni kakovosti zraka, ki ne povzročajo pomembnih negativnih vplivov na zdravje ljudi
  in okolje
  niti ga ne ogrožajo
  , hkrati pa krepijo sinergije med izboljšanjem kakovosti zraka in zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov
  . Ozaveščenost javnosti o onesnaženosti zraka je visoka, državljani pa od organov pričakujejo ukrepanje
  , zlasti na področjih, kjer so prebivalstvo in ekosistemi izpostavljeni visokim ravnem onesnaževal zraka
  . Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta (26) poudarja vlogo, ki jo lahko ima financiranje Unije pri doseganju ciljev s področja čistega zraka. Zato bi moral program podpirati projekte, vključno s strateškimi integriranimi projekti, ki imajo zmožnost, da zberejo večji prispevek javnih in zasebnih sredstev, prikazujejo dobre prakse in spodbujajo izvajanje načrtov in zakonodaje o kakovosti zraka, in to na lokalni, regionalni, medregionalni, nacionalni in nadnacionalni ravni.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Varstvo in obnova
  morskega
  okolja sta eden splošnih ciljev okoljske politike Unije. Program bi moral podpirati: upravljanje, ohranjanje, obnovo in spremljanje biotske raznovrstnosti in
  morskih
  ekosistemov zlasti na morskih območjih omrežja Natura 2000 ter varstvo vrst v skladu s prednostnimi okviri ukrepanja, pripravljenimi v skladu z Direktivo 92/43/EGS; doseganje dobrega okoljskega stanja v skladu z Direktivo 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (28); spodbujanje čistega in zdravega morja; izvajanje evropske strategije za plastiko v krožnem gospodarstvu, zlasti za reševanje problematike izgubljenega ribolovnega orodja in morskih odpadkov; in spodbujanje sodelovanja Unije v mednarodnem upravljanju oceanov, ki je bistveno za doseganje ciljev agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in za zagotavljanje zdravih oceanov za prihodnje rodove. Strateški integrirani projekti in strateški projekti za naravo v okviru programa bi morali vključevati ustrezne ukrepe za varstvo
  morskega
  okolja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Varstvo in obnova
  morskega
  okolja sta eden splošnih ciljev okoljske politike Unije. Program bi moral podpirati: upravljanje, ohranjanje, obnovo in spremljanje biotske raznovrstnosti in
  morskih
  ekosistemov zlasti na morskih območjih omrežja Natura 2000 ter varstvo vrst v skladu s prednostnimi okviri ukrepanja, pripravljenimi v skladu z Direktivo 92/43/EGS; doseganje dobrega okoljskega stanja v skladu z Direktivo 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (28); spodbujanje čistega in zdravega morja; izvajanje evropske strategije za plastiko v krožnem gospodarstvu, zlasti za reševanje problematike izgubljenega ribolovnega orodja in morskih odpadkov; in spodbujanje sodelovanja Unije v mednarodnem upravljanju oceanov, ki je bistveno za doseganje ciljev agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in za zagotavljanje zdravih oceanov za prihodnje rodove. Strateški integrirani projekti in strateški projekti za naravo v okviru programa bi morali vključevati ustrezne ukrepe za varstvo
  morskega
  okolja.

| (19) | Varstvo in obnova
  vodnega
  okolja sta eden splošnih ciljev okoljske politike Unije. Program bi moral podpirati: upravljanje, ohranjanje, obnovo in spremljanje biotske raznovrstnosti in
  vodnih
  ekosistemov zlasti na morskih območjih omrežja Natura 2000 ter varstvo vrst v skladu s prednostnimi okviri ukrepanja, pripravljenimi v skladu z Direktivo 92/43/EGS; doseganje dobrega okoljskega stanja v skladu z Direktivo 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (28); spodbujanje čistega in zdravega morja; izvajanje evropske strategije za plastiko v krožnem gospodarstvu, zlasti za reševanje problematike izgubljenega ribolovnega orodja in morskih odpadkov; in spodbujanje sodelovanja Unije v mednarodnem upravljanju oceanov, ki je bistveno za doseganje ciljev agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in za zagotavljanje zdravih oceanov za prihodnje rodove. Strateški integrirani projekti in strateški projekti za naravo v okviru programa bi morali vključevati ustrezne ukrepe za varstvo
  vodnega
  okolja. |
| --- | --- |

(19)

Varstvo in obnova
  vodnega
  okolja sta eden splošnih ciljev okoljske politike Unije. Program bi moral podpirati: upravljanje, ohranjanje, obnovo in spremljanje biotske raznovrstnosti in
  vodnih
  ekosistemov zlasti na morskih območjih omrežja Natura 2000 ter varstvo vrst v skladu s prednostnimi okviri ukrepanja, pripravljenimi v skladu z Direktivo 92/43/EGS; doseganje dobrega okoljskega stanja v skladu z Direktivo 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (28); spodbujanje čistega in zdravega morja; izvajanje evropske strategije za plastiko v krožnem gospodarstvu, zlasti za reševanje problematike izgubljenega ribolovnega orodja in morskih odpadkov; in spodbujanje sodelovanja Unije v mednarodnem upravljanju oceanov, ki je bistveno za doseganje ciljev agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in za zagotavljanje zdravih oceanov za prihodnje rodove. Strateški integrirani projekti in strateški projekti za naravo v okviru programa bi morali vključevati ustrezne ukrepe za varstvo
  vodnega
  okolja.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | Sedanji ohranitveni status območij Natura 2000 na kmetijskih zemljiščih je zelo slab, kar kaže, da ta območja še vedno potrebujejo zaščito. Sedanja plačila iz skupne kmetijske politike za območja Natura 2000 so najučinkovitejši način za ohranjanje biotske raznovrstnosti na kmetijskih območjih

   (1a)

  . Vendar taka plačila niso zadostna in ne predstavljajo dovolj velike vrednosti naravnega kapitala. Da se spodbudi okoljsko varstvo teh območij, bi bilo zato treba povečati plačila iz skupne kmetijske politike za območja Natura 2000. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19a)

Sedanji ohranitveni status območij Natura 2000 na kmetijskih zemljiščih je zelo slab, kar kaže, da ta območja še vedno potrebujejo zaščito. Sedanja plačila iz skupne kmetijske politike za območja Natura 2000 so najučinkovitejši način za ohranjanje biotske raznovrstnosti na kmetijskih območjih

   (1a)

  . Vendar taka plačila niso zadostna in ne predstavljajo dovolj velike vrednosti naravnega kapitala. Da se spodbudi okoljsko varstvo teh območij, bi bilo zato treba povečati plačila iz skupne kmetijske politike za območja Natura 2000.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Za izboljšanje upravljanja zadev na področju okolja in podnebnih sprememb ter povezanih zadev v zvezi s prehodom na čisto energijo je treba v posvetovanje o zadevnih politikah in njihovo izvajanje vključiti civilno družbo, in sicer z ozaveščanjem javnosti, sodelovanjem potrošnikov in vključevanjem širšega kroga zainteresiranih strani, vključno z nevladnimi organizacijami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Za izboljšanje upravljanja zadev na področju okolja in podnebnih sprememb ter povezanih zadev v zvezi s prehodom na čisto energijo je treba v posvetovanje o zadevnih politikah in njihovo izvajanje vključiti civilno družbo, in sicer z ozaveščanjem javnosti, sodelovanjem potrošnikov in vključevanjem širšega kroga zainteresiranih strani, vključno z nevladnimi organizacijami.

| (20) | Za izboljšanje upravljanja zadev na področju okolja in podnebnih sprememb ter povezanih zadev v zvezi s prehodom na čisto energijo je treba tudi s pomočjo komunikacijske strategije, ki bo upoštevala nove medije in družbena omrežja, v posvetovanje o zadevnih politikah in njihovo izvajanje vključiti civilno družbo, in sicer z ozaveščanjem javnosti, večjim sodelovanjem potrošnikov in vključevanjem širšega kroga deležnikov na več ravneh, vključno z nevladnimi organizacijami.
  Zato je primerno, da program podpira obsežen niz nevladnih organizacij, pa tudi omrežij za nepridobitne subjekte, ki zasledujejo cilj v splošnem interesu Unije in so dejavni predvsem na področju okoljskih ali podnebnih ukrepov, in da se nepovratna sredstva dodeljujejo na konkurenčen in pregleden način, da bi tovrstnim nevladnim organizacijam, omrežjem in subjektom pomagali pri učinkovitem prispevanju k politiki Unije in pri povečevanju njihove zmogljivosti, da postanejo učinkovitejši partnerji. |
| --- | --- |

(20)

Za izboljšanje upravljanja zadev na področju okolja in podnebnih sprememb ter povezanih zadev v zvezi s prehodom na čisto energijo je treba tudi s pomočjo komunikacijske strategije, ki bo upoštevala nove medije in družbena omrežja, v posvetovanje o zadevnih politikah in njihovo izvajanje vključiti civilno družbo, in sicer z ozaveščanjem javnosti, večjim sodelovanjem potrošnikov in vključevanjem širšega kroga deležnikov na več ravneh, vključno z nevladnimi organizacijami.
  Zato je primerno, da program podpira obsežen niz nevladnih organizacij, pa tudi omrežij za nepridobitne subjekte, ki zasledujejo cilj v splošnem interesu Unije in so dejavni predvsem na področju okoljskih ali podnebnih ukrepov, in da se nepovratna sredstva dodeljujejo na konkurenčen in pregleden način, da bi tovrstnim nevladnim organizacijam, omrežjem in subjektom pomagali pri učinkovitem prispevanju k politiki Unije in pri povečevanju njihove zmogljivosti, da postanejo učinkovitejši partnerji.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Izboljšanje upravljanja na vseh ravneh bi moral biti medsektorski cilj za vse podprograme programa, hkrati pa bi moral program podpirati razvoj in
  izvajanje
  horizontalne zakonodaje o okoljskem upravljanju, vključno z zakonodajo o izvajanju Konvencije Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UNECE) o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (29). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Izboljšanje upravljanja na vseh ravneh bi moral biti medsektorski cilj za vse podprograme programa, hkrati pa bi moral program podpirati razvoj in
  izvajanje
  horizontalne zakonodaje o okoljskem upravljanju, vključno z zakonodajo o izvajanju Konvencije Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UNECE) o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (29).

| (21) | Izboljšanje upravljanja na vseh ravneh bi moral biti medsektorski cilj za vse podprograme programa, hkrati pa bi moral program podpirati razvoj
  , izvajanje in izvrševanje okoljskega
  in
  podnebnega pravnega reda ter učinkovito usklajevanje z njim ter njegovo uveljavljanje, zlasti
  horizontalne zakonodaje o okoljskem upravljanju, vključno z zakonodajo o izvajanju Konvencije Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UNECE) o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (29)

  ,

   (29a)

  , tudi v zvezi z Odborom za skladnost z Aarhuško konvencijo
  . |
| --- | --- |

(21)

Izboljšanje upravljanja na vseh ravneh bi moral biti medsektorski cilj za vse podprograme programa, hkrati pa bi moral program podpirati razvoj
  , izvajanje in izvrševanje okoljskega
  in
  podnebnega pravnega reda ter učinkovito usklajevanje z njim ter njegovo uveljavljanje, zlasti
  horizontalne zakonodaje o okoljskem upravljanju, vključno z zakonodajo o izvajanju Konvencije Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UNECE) o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (29)

  ,

   (29a)

  , tudi v zvezi z Odborom za skladnost z Aarhuško konvencijo
  .

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Program bi moral subjekte na trgu pripraviti za prehod na čisto, krožno, energijsko učinkovito,
  nizkoogljično
  gospodarstvo, odporno proti podnebnim spremembam in jih pri tem podpirati s preskušanjem novih poslovnih priložnosti, nadgradnjo poklicnih znanj, olajševanjem dostopa potrošnikov do trajnostnih izdelkov in storitev, vključevanjem in opolnomočenjem usmerjevalcev mnenj ter preskušanjem novih metod za prilagajanje obstoječih procesov in poslovnega okolja. Da bi podprli prevzemanje trajnostnih rešitev na širšem trgu, bi bilo treba spodbujati sprejemanje v širši javnosti in vključevanje potrošnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Program bi moral subjekte na trgu pripraviti za prehod na čisto, krožno, energijsko učinkovito,
  nizkoogljično
  gospodarstvo, odporno proti podnebnim spremembam in jih pri tem podpirati s preskušanjem novih poslovnih priložnosti, nadgradnjo poklicnih znanj, olajševanjem dostopa potrošnikov do trajnostnih izdelkov in storitev, vključevanjem in opolnomočenjem usmerjevalcev mnenj ter preskušanjem novih metod za prilagajanje obstoječih procesov in poslovnega okolja. Da bi podprli prevzemanje trajnostnih rešitev na širšem trgu, bi bilo treba spodbujati sprejemanje v širši javnosti in vključevanje potrošnikov.

| (22) | Program bi moral subjekte na trgu pripraviti za prehod na čisto, krožno, energijsko učinkovito,
  brezemisijsko
  gospodarstvo, odporno proti podnebnim spremembam in jih pri tem podpirati s preskušanjem novih poslovnih priložnosti, nadgradnjo poklicnih znanj, olajševanjem dostopa potrošnikov do trajnostnih izdelkov in storitev, vključevanjem in opolnomočenjem usmerjevalcev mnenj ter preskušanjem novih metod za prilagajanje obstoječih procesov in poslovnega okolja. Da bi podprli prevzemanje trajnostnih rešitev na širšem trgu, bi bilo treba spodbujati sprejemanje v širši javnosti in vključevanje potrošnikov. |
| --- | --- |

(22)

Program bi moral subjekte na trgu pripraviti za prehod na čisto, krožno, energijsko učinkovito,
  brezemisijsko
  gospodarstvo, odporno proti podnebnim spremembam in jih pri tem podpirati s preskušanjem novih poslovnih priložnosti, nadgradnjo poklicnih znanj, olajševanjem dostopa potrošnikov do trajnostnih izdelkov in storitev, vključevanjem in opolnomočenjem usmerjevalcev mnenj ter preskušanjem novih metod za prilagajanje obstoječih procesov in poslovnega okolja. Da bi podprli prevzemanje trajnostnih rešitev na širšem trgu, bi bilo treba spodbujati sprejemanje v širši javnosti in vključevanje potrošnikov.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22a) | Program je zasnovan za podporo predstavljanju tehnik, pristopov in primerov dobre prakse, ki se lahko znova uporabijo in nadgradijo. Inovativne rešitve bi prispevale k izboljšanju okoljske učinkovitosti in trajnosti, zlasti pri razvoju trajnostnih kmetijskih praks na območjih, ki so dejavna na področjih podnebja, vode, tal, biotske raznovrstnosti in odpadkov. Pri tem je treba poudariti sinergije z drugimi programi in politikami, kot sta evropsko partnerstvo za inovacije na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti in sistem EU za okoljsko ravnanje in presojo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22a)

Program je zasnovan za podporo predstavljanju tehnik, pristopov in primerov dobre prakse, ki se lahko znova uporabijo in nadgradijo. Inovativne rešitve bi prispevale k izboljšanju okoljske učinkovitosti in trajnosti, zlasti pri razvoju trajnostnih kmetijskih praks na območjih, ki so dejavna na področjih podnebja, vode, tal, biotske raznovrstnosti in odpadkov. Pri tem je treba poudariti sinergije z drugimi programi in politikami, kot sta evropsko partnerstvo za inovacije na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti in sistem EU za okoljsko ravnanje in presojo.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Velike naložbe v okolje in podnebne ukrepe na ravni Unije financirajo zlasti večji programi financiranja Unije (vključevanje). Strateški integrirani projekti in strateški projekti za naravo, ki bodo pripravljeni v okviru programa, bi morali glede na svojo katalitično vlogo spodbujati priložnosti za financiranje v okviru navedenih programov financiranja in drugih virov financiranja, kot so nacionalni skladi, ter ustvarjati sinergijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Velike naložbe v okolje in podnebne ukrepe na ravni Unije financirajo zlasti večji programi financiranja Unije (vključevanje). Strateški integrirani projekti in strateški projekti za naravo, ki bodo pripravljeni v okviru programa, bi morali glede na svojo katalitično vlogo spodbujati priložnosti za financiranje v okviru navedenih programov financiranja in drugih virov financiranja, kot so nacionalni skladi, ter ustvarjati sinergijo.

| (23) | Velike naložbe v okolje in podnebne ukrepe na ravni Unije financirajo zlasti večji programi financiranja Unije
  . Zato je zelo nujno potrebno okrepiti prizadevanja za
  vključevanje
  , da se zagotovi preverjanje drugih programov financiranja Unije glede trajnosti, biotske raznovrstnosti in podnebja ter da se v vse instrumente Unije vključijo zaščitni ukrepi glede trajnosti. Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejetje skupne metodologije in učinkovitih ukrepov za zagotovitev, da drugi programi in politike Unije ne vplivajo negativno na projekte LIFE
  . Strateški integrirani projekti in strateški projekti za naravo, ki bodo pripravljeni v okviru programa, bi morali glede na svojo katalitično vlogo spodbujati priložnosti za financiranje v okviru navedenih programov financiranja in drugih virov financiranja, kot so nacionalni skladi, ter ustvarjati sinergijo. |
| --- | --- |

(23)

Velike naložbe v okolje in podnebne ukrepe na ravni Unije financirajo zlasti večji programi financiranja Unije
  . Zato je zelo nujno potrebno okrepiti prizadevanja za
  vključevanje
  , da se zagotovi preverjanje drugih programov financiranja Unije glede trajnosti, biotske raznovrstnosti in podnebja ter da se v vse instrumente Unije vključijo zaščitni ukrepi glede trajnosti. Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejetje skupne metodologije in učinkovitih ukrepov za zagotovitev, da drugi programi in politike Unije ne vplivajo negativno na projekte LIFE
  . Strateški integrirani projekti in strateški projekti za naravo, ki bodo pripravljeni v okviru programa, bi morali glede na svojo katalitično vlogo spodbujati priložnosti za financiranje v okviru navedenih programov financiranja in drugih virov financiranja, kot so nacionalni skladi, ter ustvarjati sinergijo.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23a) | Uspeh strateških projektov za naravo in strateških integriranih projektov je odvisen od tesnega sodelovanja med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi in nedržavnimi subjekti, povezanimi s programskimi cilji. Načela preglednosti in razkrivanja glede odločitev v zvezi z razvojem, izvajanjem, ocenjevanjem in spremljanjem projektov bi se zato morala uporabljati zlasti v primeru vključevanja ali v primeru, ko so vključeni viri financiranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23a)

Uspeh strateških projektov za naravo in strateških integriranih projektov je odvisen od tesnega sodelovanja med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi in nedržavnimi subjekti, povezanimi s programskimi cilji. Načela preglednosti in razkrivanja glede odločitev v zvezi z razvojem, izvajanjem, ocenjevanjem in spremljanjem projektov bi se zato morala uporabljati zlasti v primeru vključevanja ali v primeru, ko so vključeni viri financiranja.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Glede na
  pomembnost boja proti podnebnim spremembam
  v skladu z 
  obveznostmi
  Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in
  zavezami glede
  ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in
  prizadevanju za doseganje splošnega
  cilja, da bi bilo
  25 %
  proračunskih odhodkov
  Unije
  namenjenih
  podpiranju podnebnih ciljev
  . Pričakuje se, da bodo ukrepi iz tega programa 61 % skupnih finančnih sredstev programa prispevali za podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih postopkov ocenjevanja in pregledovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Glede na
  pomembnost boja proti podnebnim spremembam
  v skladu z 
  obveznostmi
  Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in
  zavezami glede
  ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in
  prizadevanju za doseganje splošnega
  cilja, da bi bilo
  25 %
  proračunskih odhodkov
  Unije
  namenjenih
  podpiranju podnebnih ciljev
  . Pričakuje se, da bodo ukrepi iz tega programa 61 % skupnih finančnih sredstev programa prispevali za podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih postopkov ocenjevanja in pregledovanja.

| (24) | Glede na
  to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb na usklajen in ambiciozen način ter
  v skladu z 
  zavezami
  Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in
  doseganje
  ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in
  doseganju skupnega
  cilja, da bi bilo
  v obdobju večletnega finančnega okvira za čas od 2021 do 2027 od
  proračunskih odhodkov
  EU vsaj 25 %
  namenjenih
  za podnebne cilje, in doseganju letnega cilja v višini 30 %, ki naj bi ga uresničili čim prej, najpozneje pa do leta 2027
  . Pričakuje se, da bodo ukrepi iz tega programa [61 %] skupnih finančnih sredstev programa prispevali za podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih postopkov ocenjevanja in pregledovanja. |
| --- | --- |

(24)

Glede na
  to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb na usklajen in ambiciozen način ter
  v skladu z 
  zavezami
  Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in
  doseganje
  ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in
  doseganju skupnega
  cilja, da bi bilo
  v obdobju večletnega finančnega okvira za čas od 2021 do 2027 od
  proračunskih odhodkov
  EU vsaj 25 %
  namenjenih
  za podnebne cilje, in doseganju letnega cilja v višini 30 %, ki naj bi ga uresničili čim prej, najpozneje pa do leta 2027
  . Pričakuje se, da bodo ukrepi iz tega programa [61 %] skupnih finančnih sredstev programa prispevali za podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih postopkov ocenjevanja in pregledovanja.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Glede na člen 349 PDEU ter posebne potrebe in občutljivost najbolj oddaljenih regij bi bilo treba pri izvajanju programa ustrezno upoštevati strategijo za te regije. Poleg okoljske in podnebne politike ter politike za prehod na čisto energijo bi bilo treba upoštevati tudi druge politike Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Glede na člen 349 PDEU ter posebne potrebe in občutljivost najbolj oddaljenih regij bi bilo treba pri izvajanju programa ustrezno upoštevati strategijo za te regije. Poleg okoljske in podnebne politike ter politike za prehod na čisto energijo bi bilo treba upoštevati tudi druge politike Unije.

| (25) | Glede na člen 349 PDEU ter posebne potrebe in občutljivost najbolj oddaljenih regij bi bilo treba pri izvajanju programa ustrezno upoštevati strategijo za te regije.
  V zvezi s tem bi bilo treba ustrezno okrepiti financiranje Unije in držav članic.
  Poleg okoljske in podnebne politike ter politike za prehod na čisto energijo bi bilo treba upoštevati tudi druge politike Unije. |
| --- | --- |

(25)

Glede na člen 349 PDEU ter posebne potrebe in občutljivost najbolj oddaljenih regij bi bilo treba pri izvajanju programa ustrezno upoštevati strategijo za te regije.
  V zvezi s tem bi bilo treba ustrezno okrepiti financiranje Unije in držav članic.
  Poleg okoljske in podnebne politike ter politike za prehod na čisto energijo bi bilo treba upoštevati tudi druge politike Unije.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Komisija bi morala za pomoč pri izvajanju programa sodelovati z nacionalnimi kontaktnimi točkami programa, organizirati seminarje in delavnice, objavljati sezname projektov, ki se financirajo v okviru programa, ali izvajati druge dejavnosti za obveščanje o rezultatih projektov in omogočanje izmenjave izkušenj, znanja in dobrih praks ter ponavljanja rezultatov projektov v celotni Uniji. Take dejavnosti bi morale biti usmerjene predvsem na države članice, ki črpajo malo sredstev, ter omogočiti komunikacijo in sodelovanje med upravičenci projektov, prosilci ali zainteresiranimi stranmi v okviru dokončanih ali tekočih projektov na istem področju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Komisija bi morala za pomoč pri izvajanju programa sodelovati z nacionalnimi kontaktnimi točkami programa, organizirati seminarje in delavnice, objavljati sezname projektov, ki se financirajo v okviru programa, ali izvajati druge dejavnosti za obveščanje o rezultatih projektov in omogočanje izmenjave izkušenj, znanja in dobrih praks ter ponavljanja rezultatov projektov v celotni Uniji. Take dejavnosti bi morale biti usmerjene predvsem na države članice, ki črpajo malo sredstev, ter omogočiti komunikacijo in sodelovanje med upravičenci projektov, prosilci ali zainteresiranimi stranmi v okviru dokončanih ali tekočih projektov na istem področju.

| (26) | Komisija bi morala za pomoč pri izvajanju programa sodelovati z nacionalnimi
  , regionalnimi in lokalnimi
  kontaktnimi točkami programa,
  tudi pri vzpostavitvi svetovalne mreže na lokalni ravni, da se olajša razvoj projektov z veliko dodano vrednostjo in političnim vplivom ter da se zagotovi nudenje informacij o dopolnilnem financiranju, prenosljivosti projektov in dolgoročni trajnosti,
  organizirati seminarje in delavnice, objavljati sezname projektov, ki se financirajo v okviru programa, ali izvajati druge dejavnosti
  , kot so medijske kampanje,
  za
  boljše
  obveščanje o rezultatih projektov in omogočanje izmenjave izkušenj, znanja in dobrih praks ter ponavljanja rezultatov projektov v celotni Uniji
  , s čimer bi spodbujali sodelovanje in obveščanje
  . Take dejavnosti bi morale biti usmerjene predvsem na države članice, ki črpajo malo sredstev, ter omogočiti komunikacijo in sodelovanje med upravičenci projektov, prosilci ali zainteresiranimi stranmi v okviru dokončanih ali tekočih projektov na istem področju.
  Pomembno je, da so v obveščanje in sodelovanje vključeni tudi regionalni in lokalni organi ter deležniki. |
| --- | --- |

(26)

Komisija bi morala za pomoč pri izvajanju programa sodelovati z nacionalnimi
  , regionalnimi in lokalnimi
  kontaktnimi točkami programa,
  tudi pri vzpostavitvi svetovalne mreže na lokalni ravni, da se olajša razvoj projektov z veliko dodano vrednostjo in političnim vplivom ter da se zagotovi nudenje informacij o dopolnilnem financiranju, prenosljivosti projektov in dolgoročni trajnosti,
  organizirati seminarje in delavnice, objavljati sezname projektov, ki se financirajo v okviru programa, ali izvajati druge dejavnosti
  , kot so medijske kampanje,
  za
  boljše
  obveščanje o rezultatih projektov in omogočanje izmenjave izkušenj, znanja in dobrih praks ter ponavljanja rezultatov projektov v celotni Uniji
  , s čimer bi spodbujali sodelovanje in obveščanje
  . Take dejavnosti bi morale biti usmerjene predvsem na države članice, ki črpajo malo sredstev, ter omogočiti komunikacijo in sodelovanje med upravičenci projektov, prosilci ali zainteresiranimi stranmi v okviru dokončanih ali tekočih projektov na istem področju.
  Pomembno je, da so v obveščanje in sodelovanje vključeni tudi regionalni in lokalni organi ter deležniki.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28a) | Najnižje in najvišje stopnje sofinanciranja bi bilo treba določiti na ravneh, ki so potrebne za ohranjanje učinkovite stopnje podpore, ki jo zagotavlja program, obenem pa upoštevati potrebno prožnost in prilagodljivost, ki je potrebna za odzivanje na obstoječo vrsto ukrepov in subjektov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28a)

Najnižje in najvišje stopnje sofinanciranja bi bilo treba določiti na ravneh, ki so potrebne za ohranjanje učinkovite stopnje podpore, ki jo zagotavlja program, obenem pa upoštevati potrebno prožnost in prilagodljivost, ki je potrebna za odzivanje na obstoječo vrsto ukrepov in subjektov.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | Vrste financiranja in metode izvajanja po tej uredbi bi se morale izbrati na podlagi njihove zmožnosti, da dosežejo specifične cilje ukrepov in rezultate, ob upoštevanju predvsem stroškov kontrol, upravnega bremena in pričakovanih tveganj neskladnosti. Pri nepovratnih sredstvih bi se tudi morala preučiti uporaba pavšalnih zneskov, pavšalnega financiranja in standardnih stroškov na enoto. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31)

Vrste financiranja in metode izvajanja po tej uredbi bi se morale izbrati na podlagi njihove zmožnosti, da dosežejo specifične cilje ukrepov in rezultate, ob upoštevanju predvsem stroškov kontrol, upravnega bremena in pričakovanih tveganj neskladnosti. Pri nepovratnih sredstvih bi se tudi morala preučiti uporaba pavšalnih zneskov, pavšalnega financiranja in standardnih stroškov na enoto.

| (31) | Vrste financiranja in metode izvajanja po tej uredbi bi se morale izbrati na podlagi njihove zmožnosti, da dosežejo specifične cilje ukrepov in rezultate, ob upoštevanju predvsem stroškov kontrol, upravnega bremena in pričakovanih tveganj neskladnosti. Pri nepovratnih sredstvih bi se tudi morala preučiti uporaba pavšalnih zneskov, pavšalnega financiranja in standardnih stroškov na enoto.
  Komisija bi morala zagotoviti, da je izvajanje lahko razumljivo, spodbujati pa mora tudi dejansko poenostavitev za nosilce projektov. |
| --- | --- |

(31)

Vrste financiranja in metode izvajanja po tej uredbi bi se morale izbrati na podlagi njihove zmožnosti, da dosežejo specifične cilje ukrepov in rezultate, ob upoštevanju predvsem stroškov kontrol, upravnega bremena in pričakovanih tveganj neskladnosti. Pri nepovratnih sredstvih bi se tudi morala preučiti uporaba pavšalnih zneskov, pavšalnega financiranja in standardnih stroškov na enoto.
  Komisija bi morala zagotoviti, da je izvajanje lahko razumljivo, spodbujati pa mora tudi dejansko poenostavitev za nosilce projektov.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (36a) | Da bi se zagotovilo, da sta pomoč iz programa in njegovo izvajanje skladna s politikami in prednostnimi nalogami Unije in da dopolnjujeta druge finančne instrumente Unije, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte za dopolnitev te uredbe s sprejetjem večletnih delovnih programov. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno kot strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36a)

Da bi se zagotovilo, da sta pomoč iz programa in njegovo izvajanje skladna s politikami in prednostnimi nalogami Unije in da dopolnjujeta druge finančne instrumente Unije, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte za dopolnitev te uredbe s sprejetjem večletnih delovnih programov. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno kot strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (38) | Ker ciljev te uredbe, in sicer prispevanja k 
  trajnostnemu razvoju
  in uresničevanju ciljev zakonodaje, strategij, načrtov ali mednarodnih obveznosti Unije na področju okolja, podnebja
  in čiste
  energije, ne morejo zadovoljivo doseči države članice, temveč se ti cilji zaradi obsega ali učinkov te uredbe lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38)

Ker ciljev te uredbe, in sicer prispevanja k 
  trajnostnemu razvoju
  in uresničevanju ciljev zakonodaje, strategij, načrtov ali mednarodnih obveznosti Unije na področju okolja, podnebja
  in čiste
  energije, ne morejo zadovoljivo doseči države članice, temveč se ti cilji zaradi obsega ali učinkov te uredbe lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (38) | Ker ciljev te uredbe, in sicer prispevanja k 
  visoki ravni varstva okolja
  in
  ambicioznim podnebnim ukrepom z dobrim upravljanjem in pristopom z več deležniki ter k
  uresničevanju ciljev zakonodaje, strategij, načrtov ali mednarodnih obveznosti Unije na področju okolja,
  biotske raznovrstnosti,
  podnebja
  , krožnega gospodarstva ter obnovljivih virov
  energije
  in energijske učinkovitosti
  , ne morejo zadovoljivo doseči države članice, temveč se ti cilji zaradi obsega ali učinkov te uredbe lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(38)

Ker ciljev te uredbe, in sicer prispevanja k 
  visoki ravni varstva okolja
  in
  ambicioznim podnebnim ukrepom z dobrim upravljanjem in pristopom z več deležniki ter k
  uresničevanju ciljev zakonodaje, strategij, načrtov ali mednarodnih obveznosti Unije na področju okolja,
  biotske raznovrstnosti,
  podnebja
  , krožnega gospodarstva ter obnovljivih virov
  energije
  in energijske učinkovitosti
  , ne morejo zadovoljivo doseči države članice, temveč se ti cilji zaradi obsega ali učinkov te uredbe lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| S to uredbo se vzpostavi program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) (v nadaljnjem besedilu: program). | S to uredbo se vzpostavi program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) (v nadaljnjem besedilu: program)
  , ki zajema obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

S to uredbo se vzpostavi program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) (v nadaljnjem besedilu: program).

S to uredbo se vzpostavi program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) (v nadaljnjem besedilu: program)
  , ki zajema obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027
  .

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V uredbi so določeni cilji programa, proračun za
  obdobje 2021–2027
  , oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja. | V uredbi so določeni cilji programa, proračun za
  to obdobje
  , oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

V uredbi so določeni cilji programa, proračun za
  obdobje 2021–2027
  , oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

V uredbi so določeni cilji programa, proračun za
  to obdobje
  , oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | „strateški projekti za naravo“ pomeni projekte, ki podpirajo doseganje ciljev Unije na področju narave in biotske raznovrstnosti z izvajanjem usklajenih programov ukrepov
  v državah članicah
  za vključevanje teh ciljev in prednostnih nalog v druge politike in instrumente financiranja, vključno z usklajenim izvajanjem prednostnih okvirov ukrepanja, sprejetih v skladu z Direktivo 92/43/EGS; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

„strateški projekti za naravo“ pomeni projekte, ki podpirajo doseganje ciljev Unije na področju narave in biotske raznovrstnosti z izvajanjem usklajenih programov ukrepov
  v državah članicah
  za vključevanje teh ciljev in prednostnih nalog v druge politike in instrumente financiranja, vključno z usklajenim izvajanjem prednostnih okvirov ukrepanja, sprejetih v skladu z Direktivo 92/43/EGS;

| (1) | „strateški projekti za naravo“ pomeni projekte, ki podpirajo doseganje ciljev Unije na področju narave in biotske raznovrstnosti z izvajanjem usklajenih programov ukrepov
  , zlasti
  za vključevanje teh ciljev in prednostnih nalog v druge politike in instrumente financiranja, vključno z usklajenim izvajanjem prednostnih okvirov ukrepanja, sprejetih v skladu z Direktivo 92/43/EGS; |
| --- | --- |

(1)

„strateški projekti za naravo“ pomeni projekte, ki podpirajo doseganje ciljev Unije na področju narave in biotske raznovrstnosti z izvajanjem usklajenih programov ukrepov
  , zlasti
  za vključevanje teh ciljev in prednostnih nalog v druge politike in instrumente financiranja, vključno z usklajenim izvajanjem prednostnih okvirov ukrepanja, sprejetih v skladu z Direktivo 92/43/EGS;

Sprememba 103

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Splošni cilj programa je prispevati k prehodu na čisto, krožno, energijsko učinkovito
  , nizkoogljično
  gospodarstvo, odporno proti podnebnim spremembam,
  vključno s prehodom na čisto energijo, k varovanju
  in
  izboljševanju kakovosti
  okolja ter
  k zaustavitvi
  in
  spremembi trenda
  izgube biotske raznovrstnosti, s čimer prispeva k trajnostnemu razvoju. | 1.   Splošni cilj programa je prispevati k prehodu na čisto, krožno, energijsko učinkovito
  brezemisijsko
  gospodarstvo, odporno proti podnebnim spremembam,
  varovati
  in
  izboljšati kakovost
  okolja ter
  ustaviti
  in
  preusmeriti trend
  izgube biotske raznovrstnosti
  in propadanja ekosistemov
  , s čimer prispeva k trajnostnemu razvoju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Splošni cilj programa je prispevati k prehodu na čisto, krožno, energijsko učinkovito
  , nizkoogljično
  gospodarstvo, odporno proti podnebnim spremembam,
  vključno s prehodom na čisto energijo, k varovanju
  in
  izboljševanju kakovosti
  okolja ter
  k zaustavitvi
  in
  spremembi trenda
  izgube biotske raznovrstnosti, s čimer prispeva k trajnostnemu razvoju.

1.   Splošni cilj programa je prispevati k prehodu na čisto, krožno, energijsko učinkovito
  brezemisijsko
  gospodarstvo, odporno proti podnebnim spremembam,
  varovati
  in
  izboljšati kakovost
  okolja ter
  ustaviti
  in
  preusmeriti trend
  izgube biotske raznovrstnosti
  in propadanja ekosistemov
  , s čimer prispeva k trajnostnemu razvoju.

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka a

Člen 3 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | razviti, prikazati in spodbujati inovativne tehnike in pristope za doseganje ciljev zakonodaje in politike Unije o okolju in podnebnih ukrepih, vključno s prehodom na čisto energijo, in prispevati k uporabi dobrih praks v zvezi z naravo in biotsko raznovrstnostjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

razviti, prikazati in spodbujati inovativne tehnike in pristope za doseganje ciljev zakonodaje in politike Unije o okolju in podnebnih ukrepih, vključno s prehodom na čisto energijo, in prispevati k uporabi dobrih praks v zvezi z naravo in biotsko raznovrstnostjo;

| (a) | razviti, prikazati in spodbujati inovativne tehnike in pristope za doseganje ciljev zakonodaje in politike Unije o okolju in podnebnih ukrepih, vključno s prehodom na čisto
  , obnovljivo
  energijo in
  z izboljšanjem energetske učinkovitosti, ter
  prispevati k 
  bazi znanja, učinkovitemu upravljanju in
  uporabi dobrih praks v zvezi z naravo in biotsko raznovrstnostjo
  , tudi prek podpore omrežju Nature 2000
  ; |
| --- | --- |

(a)

razviti, prikazati in spodbujati inovativne tehnike in pristope za doseganje ciljev zakonodaje in politike Unije o okolju in podnebnih ukrepih, vključno s prehodom na čisto
  , obnovljivo
  energijo in
  z izboljšanjem energetske učinkovitosti, ter
  prispevati k 
  bazi znanja, učinkovitemu upravljanju in
  uporabi dobrih praks v zvezi z naravo in biotsko raznovrstnostjo
  , tudi prek podpore omrežju Nature 2000
  ;

, obnovljivo

z izboljšanjem energetske učinkovitosti, ter

bazi znanja, učinkovitemu upravljanju in

, tudi prek podpore omrežju Nature 2000

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka b

Člen 3 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | prispevati k razvoju, izvajanju, spremljanju in izvrševanju zadevne zakonodaje in politik Unije, vključno z izboljševanjem upravljanja s krepitvijo zmogljivosti javnih in zasebnih subjektov ter vključevanjem civilne družbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

prispevati k razvoju, izvajanju, spremljanju in izvrševanju zadevne zakonodaje in politik Unije, vključno z izboljševanjem upravljanja s krepitvijo zmogljivosti javnih in zasebnih subjektov ter vključevanjem civilne družbe;

| (b) | prispevati k razvoju, izvajanju, spremljanju,
  učinkoviti skladnosti
  in izvrševanju zadevne zakonodaje in politik Unije,
  zlasti s podpiranjem izvajanja splošnih okoljskih akcijskih programov Unije, ki so bili sprejeti na podlagi člena 192(3) PDEU in izboljševanjem okoljskega in podnebnega upravljanja na vseh ravneh,
  vključno z izboljševanjem upravljanja s krepitvijo zmogljivosti javnih in zasebnih subjektov ter vključevanjem civilne družbe; |
| --- | --- |

(b)

prispevati k razvoju, izvajanju, spremljanju,
  učinkoviti skladnosti
  in izvrševanju zadevne zakonodaje in politik Unije,
  zlasti s podpiranjem izvajanja splošnih okoljskih akcijskih programov Unije, ki so bili sprejeti na podlagi člena 192(3) PDEU in izboljševanjem okoljskega in podnebnega upravljanja na vseh ravneh,
  vključno z izboljševanjem upravljanja s krepitvijo zmogljivosti javnih in zasebnih subjektov ter vključevanjem civilne družbe;

učinkoviti skladnosti

zlasti s podpiranjem izvajanja splošnih okoljskih akcijskih programov Unije, ki so bili sprejeti na podlagi člena 192(3) PDEU in izboljševanjem okoljskega in podnebnega upravljanja na vseh ravneh,

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo
  5 450 000 000
   EUR v tekočih cenah. | 1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo
  6 442 000 000  EUR v cenah iz leta 2018 (7 272 000 000  EUR
  v tekočih cenah). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo
  5 450 000 000
   EUR v tekočih cenah.

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo
  6 442 000 000  EUR v cenah iz leta 2018 (7 272 000 000  EUR
  v tekočih cenah).

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Okvirna razdelitev zneska iz odstavka 1 je: | 2.   Okvirna razdelitev zneska iz odstavka 1 je: |
| (a) | 3 500 000 000  EUR
  za področje okolja, od tega |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Okvirna razdelitev zneska iz odstavka 1 je:

2.   Okvirna razdelitev zneska iz odstavka 1 je:

(a)

3 500 000 000  EUR
  za področje okolja, od tega

3 500 000 000  EUR

| (a) | 4 715 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 (5 322 000 000 EUR v tekočih cenah, kar predstavlja 73,2  % skupnih finančnih sredstev programa)
  za področje okolja, od tega |
| --- | --- |

(a)

4 715 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 (5 322 000 000 EUR v tekočih cenah, kar predstavlja 73,2  % skupnih finančnih sredstev programa)
  za področje okolja, od tega

4 715 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 (5 322 000 000 EUR v tekočih cenah, kar predstavlja 73,2  % skupnih finančnih sredstev programa)

| | (1) | 2 150 000 000  EUR
  za podprogram za naravo in biotsko raznovrstnost in |
| --- | --- | --- |

(1)

2 150 000 000  EUR
  za podprogram za naravo in biotsko raznovrstnost in

2 150 000 000  EUR

| | (1) | 2 829 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 (3 261 000 000 EUR v tekočih cenah, kar predstavlja 44,9  % skupnih finančnih sredstev programa)
  za podprogram za naravo in biotsko raznovrstnost in |
| --- | --- | --- |

(1)

2 829 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 (3 261 000 000 EUR v tekočih cenah, kar predstavlja 44,9  % skupnih finančnih sredstev programa)
  za podprogram za naravo in biotsko raznovrstnost in

2 829 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 (3 261 000 000 EUR v tekočih cenah, kar predstavlja 44,9  % skupnih finančnih sredstev programa)

| | (2) | 1 350 000 000
   EUR za podprogram za krožno gospodarstvo in kakovost življenja; |
| --- | --- | --- |

(2)

1 350 000 000
   EUR za podprogram za krožno gospodarstvo in kakovost življenja;

1 350 000 000

| | (2) | 1 886 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 (2 060 580 000 EUR v tekočih cenah, kar predstavlja 28,3  % skupnih finančnih sredstev programa)
  za podprogram za krožno gospodarstvo in kakovost življenja; |
| --- | --- | --- |

(2)

1 886 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 (2 060 580 000 EUR v tekočih cenah, kar predstavlja 28,3  % skupnih finančnih sredstev programa)
  za podprogram za krožno gospodarstvo in kakovost življenja;

1 886 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 (2 060 580 000 EUR v tekočih cenah, kar predstavlja 28,3  % skupnih finančnih sredstev programa)

| (b) | 1 950 000 000  EUR za področje podnebnih ukrepov, od tega |
| --- | --- |

(b)

1 950 000 000  EUR za področje podnebnih ukrepov, od tega

| (b) | 1 950 000 000  EUR za področje podnebnih ukrepov, od tega |
| --- | --- |

(b)

1 950 000 000  EUR za področje podnebnih ukrepov, od tega

| | (1) | 950 000 000  EUR za podprogram za prilagajanje podnebnim spremembam in blažitev njihovih posledic; |
| --- | --- | --- |

(1)

950 000 000  EUR za podprogram za prilagajanje podnebnim spremembam in blažitev njihovih posledic;

| | (1) | 950 000 000  EUR za podprogram za prilagajanje podnebnim spremembam in blažitev njihovih posledic; |
| --- | --- | --- |

(1)

950 000 000  EUR za podprogram za prilagajanje podnebnim spremembam in blažitev njihovih posledic;

| | (2) | 1 000 000 000  EUR za podprogram za prehod na čisto energijo. |
| --- | --- | --- |

(2)

1 000 000 000  EUR za podprogram za prehod na čisto energijo.

| | (2) | 1 000 000 000  EUR za podprogram za prehod na čisto energijo. |
| --- | --- | --- |

(2)

1 000 000 000  EUR za podprogram za prehod na čisto energijo.

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 6 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Programu se lahko pridružijo naslednje tretje države: | 1.   Programu se lahko pridružijo naslednje tretje države
  , če spoštujejo vsa pravila in vse predpise
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Programu se lahko pridružijo naslednje tretje države:

1.   Programu se lahko pridružijo naslednje tretje države
  , če spoštujejo vsa pravila in vse predpise
  :

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 a (novo)

Člen 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 6a




  Mednarodno sodelovanje




  Med izvajanjem programa je sodelovanje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, njihovimi institucijami in organi mogoče, kadar je to potrebno za uresničevanje splošnih ciljev iz člena 3. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 6a

Mednarodno sodelovanje

Med izvajanjem programa je sodelovanje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, njihovimi institucijami in organi mogoče, kadar je to potrebno za uresničevanje splošnih ciljev iz člena 3.

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7

Člen 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Program se bo izvajal tako
  ,
  da se zagotovi skladnost
  z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja in Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo, programom Obzorje Evropa, instrumentom za povezovanje Evrope in skladom InvestEU, da se zagotovi sinergija, predvsem v sklopu strateških integriranih projektov in strateških projektov za naravo, ter se podpreta uporaba in ponavljanje rešitev, razvitih v okviru programa. | Komisija zagotovi skladno izvajanje programa
  ,
  Komisija in države članice pa doslednost in usklajevanje
  z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja in Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo, programom Obzorje Evropa, instrumentom za povezovanje Evrope
  , sistemom za trgovanje z emisijami, skladom za inovacije
  in skladom InvestEU, da se zagotovi sinergija, predvsem v sklopu strateških integriranih projektov in strateških projektov za naravo, ter se podpreta uporaba in ponavljanje rešitev, razvitih v okviru programa.
  Komisija in države članice zagotovijo dopolnjevanje na vseh ravneh. Komisija opredeli posebne ukrepe, mobilizira ustrezna finančna sredstva v okviru drugih programov Unije ter omogoči usklajeno in povezano izvajanje dopolnilnih ukrepov, ki se financirajo iz drugih virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Program se bo izvajal tako
  ,
  da se zagotovi skladnost
  z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja in Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo, programom Obzorje Evropa, instrumentom za povezovanje Evrope in skladom InvestEU, da se zagotovi sinergija, predvsem v sklopu strateških integriranih projektov in strateških projektov za naravo, ter se podpreta uporaba in ponavljanje rešitev, razvitih v okviru programa.

Program se bo izvajal tako

da se zagotovi skladnost

Komisija zagotovi skladno izvajanje programa
  ,
  Komisija in države članice pa doslednost in usklajevanje
  z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja in Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo, programom Obzorje Evropa, instrumentom za povezovanje Evrope
  , sistemom za trgovanje z emisijami, skladom za inovacije
  in skladom InvestEU, da se zagotovi sinergija, predvsem v sklopu strateških integriranih projektov in strateških projektov za naravo, ter se podpreta uporaba in ponavljanje rešitev, razvitih v okviru programa.
  Komisija in države članice zagotovijo dopolnjevanje na vseh ravneh. Komisija opredeli posebne ukrepe, mobilizira ustrezna finančna sredstva v okviru drugih programov Unije ter omogoči usklajeno in povezano izvajanje dopolnilnih ukrepov, ki se financirajo iz drugih virov.

Komisija zagotovi skladno izvajanje programa

Komisija in države članice pa doslednost in usklajevanje

, sistemom za trgovanje z emisijami, skladom za inovacije

Komisija in države članice zagotovijo dopolnjevanje na vseh ravneh. Komisija opredeli posebne ukrepe, mobilizira ustrezna finančna sredstva v okviru drugih programov Unije ter omogoči usklajeno in povezano izvajanje dopolnilnih ukrepov, ki se financirajo iz drugih virov.

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 a (novo)

Člen 8 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Program se izvaja v okviru pravičnega prehoda, pri čemer so zadevne skupnosti in ozemlja vključeni v razvoj in izvajanje projektov, zlasti s posvetovanji in dialogom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Program se izvaja v okviru pravičnega prehoda, pri čemer so zadevne skupnosti in ozemlja vključeni v razvoj in izvajanje projektov, zlasti s posvetovanji in dialogom.

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 3

Člen 10 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Projekti iz podprograma za naravo in biotsko raznovrstnost v zvezi z upravljanjem, obnovo in spremljanjem območij Natura 2000 v skladu z direktivama 92/43/EGS in 2009/147/ES
  se podpirajo v skladu s prednostnimi okviri
  ukrepanja,
  sprejetimi
  v skladu z Direktivo 92/43/EGS. | 3.   Projekti iz podprograma za naravo in biotsko raznovrstnost v zvezi z upravljanjem, obnovo in spremljanjem območij Natura 2000 v skladu z direktivama 92/43/EGS in 2009/147/ES
  upoštevajo prednostne ukrepe iz nacionalnih in regionalnih načrtov, strategij in politik, med drugim tudi iz prednostnih okvirov
  ukrepanja,
  sprejetih
  v skladu z Direktivo 92/43/EGS. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Projekti iz podprograma za naravo in biotsko raznovrstnost v zvezi z upravljanjem, obnovo in spremljanjem območij Natura 2000 v skladu z direktivama 92/43/EGS in 2009/147/ES
  se podpirajo v skladu s prednostnimi okviri
  ukrepanja,
  sprejetimi
  v skladu z Direktivo 92/43/EGS.

3.   Projekti iz podprograma za naravo in biotsko raznovrstnost v zvezi z upravljanjem, obnovo in spremljanjem območij Natura 2000 v skladu z direktivama 92/43/EGS in 2009/147/ES
  upoštevajo prednostne ukrepe iz nacionalnih in regionalnih načrtov, strategij in politik, med drugim tudi iz prednostnih okvirov
  ukrepanja,
  sprejetih
  v skladu z Direktivo 92/43/EGS.

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 4

Člen 10 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Z nepovratnimi sredstvi se lahko financirajo dejavnosti zunaj
  Unije
  , če je projekt namenjen za uresničevanje okoljskih in podnebnih ciljev Unije, dejavnosti zunaj Unije pa so potrebne za zagotavljanje učinkovitosti ukrepov, ki se izvajajo na ozemljih držav članic. | 4.   Z nepovratnimi sredstvi se lahko financirajo dejavnosti zunaj
  države članice ali z njo povezane čezmorske države ali ozemlja
  , če je projekt namenjen za uresničevanje okoljskih in podnebnih ciljev Unije, dejavnosti zunaj Unije pa so potrebne za zagotavljanje učinkovitosti ukrepov, ki se izvajajo na ozemljih držav članic
  ali v čezmorski državi ali ozemlju, ali za podporo mednarodnim sporazumom, katerih pogodbenica je Unija
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Z nepovratnimi sredstvi se lahko financirajo dejavnosti zunaj
  Unije
  , če je projekt namenjen za uresničevanje okoljskih in podnebnih ciljev Unije, dejavnosti zunaj Unije pa so potrebne za zagotavljanje učinkovitosti ukrepov, ki se izvajajo na ozemljih držav članic.

4.   Z nepovratnimi sredstvi se lahko financirajo dejavnosti zunaj
  države članice ali z njo povezane čezmorske države ali ozemlja
  , če je projekt namenjen za uresničevanje okoljskih in podnebnih ciljev Unije, dejavnosti zunaj Unije pa so potrebne za zagotavljanje učinkovitosti ukrepov, ki se izvajajo na ozemljih držav članic
  ali v čezmorski državi ali ozemlju, ali za podporo mednarodnim sporazumom, katerih pogodbenica je Unija
  .

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2 – točka a – točka 3

Člen 11 – odstavek 2 – točka a – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | drugi tretji državi, navedeni v 
  programu
  dela, pod pogoji iz odstavkov 4 do 6; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)

drugi tretji državi, navedeni v 
  programu
  dela, pod pogoji iz odstavkov 4 do 6;

programu

| (3) | drugi tretji državi, navedeni v 
  večletnih programih
  dela, pod pogoji iz odstavkov 4 do 6; |
| --- | --- |

(3)

drugi tretji državi, navedeni v 
  večletnih programih
  dela, pod pogoji iz odstavkov 4 do 6;

večletnih programih

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 6 a (novo)

Člen 11 – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Da bi zagotovili učinkovito uporabo sredstev programa in učinkovito sodelovanje pravnih subjektov iz odstavka 4, se na Komisijo prenese pooblastilo, da v skladu s členom 21 sprejeme delegirane akte, da dopolni ta člen z določitvijo, v kolikšni meri morajo ti pravni subjekti prispevati k okoljski in podnebni politiki Unije, ki je zadostna, da se jih šteje kot upravičene do programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a.
     
  Da bi zagotovili učinkovito uporabo sredstev programa in učinkovito sodelovanje pravnih subjektov iz odstavka 4, se na Komisijo prenese pooblastilo, da v skladu s členom 21 sprejeme delegirane akte, da dopolni ta člen z določitvijo, v kolikšni meri morajo ti pravni subjekti prispevati k okoljski in podnebni politiki Unije, ki je zadostna, da se jih šteje kot upravičene do programa.

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 a (novo)

Člen 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 12a




  Postopki predložitve in izbora projektov





  1.
     
  S programom se uvedeta naslednja postopka za predložitev in izbor projektov:










  (a) | poenostavljen postopek v dveh fazah na podlagi predloga in ocene povzetka, , ki jima sledi še celotni predlog, za kandidate, katerih predlogi so bili uvrščeni v ožji izbor; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 12a

Postopki predložitve in izbora projektov

1.
     
  S programom se uvedeta naslednja postopka za predložitev in izbor projektov:

(a)

poenostavljen postopek v dveh fazah na podlagi predloga in ocene povzetka, , ki jima sledi še celotni predlog, za kandidate, katerih predlogi so bili uvrščeni v ožji izbor;

| (b) | standarden postopek v eni fazi le na podlagi predložitve in ocene celotnega predloga. Če se namesto poenostavljenega uporabi standardni postopek, se to utemelji v delovnem programu ob upoštevanju organizacijskih in operativnih omejitev vsakega podprograma in, kadar je primerno, vsakega razpisa za zbiranje predlogov. |
| --- | --- |

(b)

standarden postopek v eni fazi le na podlagi predložitve in ocene celotnega predloga. Če se namesto poenostavljenega uporabi standardni postopek, se to utemelji v delovnem programu ob upoštevanju organizacijskih in operativnih omejitev vsakega podprograma in, kadar je primerno, vsakega razpisa za zbiranje predlogov.

2.
     
  Za namene odstavka 1 „povzetek“ pomeni besedilo, ki obsega največ deset strani in zajema opis vsebine projekta, potencialne partnerje, možne omejitve in krizni načrt za njihovo reševanje ter izbrano strategijo, s katero se zagotovijo rezultati tudi po koncu samega projekta, upravne obrazce za upravičence, ki sodelujejo pri projektu, in podroben proračun projekta.

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13

Člen 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 13 | Člen 13 |
| Merila za dodelitev | Merila za dodelitev |
| Merila za dodelitev se
  določijo
  v razpisih za zbiranje predlogov, pri čemer se upošteva naslednje: | Merila za dodelitev se
  opredelijo
  v 
  večletnih programih dela, kot so določeni v členu 17, in
  razpisih za zbiranje predlogov, pri čemer se upošteva naslednje: |
| (a) | projekti, financirani s programom, ne
  smejo ogrožati okoljskih
  in
  podnebnih ciljev
  programa ali
  zadevnih ciljev
  programa s področja čiste energije,
  po možnosti pa naj
  spodbujajo uporabo zelenih javnih naročil; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 13

Člen 13

Merila za dodelitev

Merila za dodelitev

Merila za dodelitev se
  določijo
  v razpisih za zbiranje predlogov, pri čemer se upošteva naslednje:

določijo

Merila za dodelitev se
  opredelijo
  v 
  večletnih programih dela, kot so določeni v členu 17, in
  razpisih za zbiranje predlogov, pri čemer se upošteva naslednje:

opredelijo

večletnih programih dela, kot so določeni v členu 17, in

(a)

projekti, financirani s programom, ne
  smejo ogrožati okoljskih
  in
  podnebnih ciljev
  programa ali
  zadevnih ciljev
  programa s področja čiste energije,
  po možnosti pa naj
  spodbujajo uporabo zelenih javnih naročil;

smejo ogrožati okoljskih

podnebnih ciljev

zadevnih ciljev

po možnosti pa naj

| (a) | projekti, financirani s programom, ne
  škodujejo okoljskim
  in
  podnebnim ciljem
  programa ali
  zadevnim ciljem
  programa s področja čiste energije,
  ter
  spodbujajo uporabo zelenih javnih naročil
  , kadar je to mogoče
  ; |
| --- | --- |

(a)

projekti, financirani s programom, ne
  škodujejo okoljskim
  in
  podnebnim ciljem
  programa ali
  zadevnim ciljem
  programa s področja čiste energije,
  ter
  spodbujajo uporabo zelenih javnih naročil
  , kadar je to mogoče
  ;

škodujejo okoljskim

podnebnim ciljem

zadevnim ciljem

ter

, kadar je to mogoče

| (aa) | projekti zagotavljajo stroškovno učinkovit pristop ter so tehnično in finančno usklajeni; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

projekti zagotavljajo stroškovno učinkovit pristop ter so tehnično in finančno usklajeni;

projekti zagotavljajo stroškovno učinkovit pristop ter so tehnično in finančno usklajeni;

| (ab) | prednost imajo projekti z največjim potencialnim prispevkom k doseganju ciljev, določenih v členu 3; |
| --- | --- |

(ab)

(ab)

prednost imajo projekti z največjim potencialnim prispevkom k doseganju ciljev, določenih v členu 3;

prednost imajo projekti z največjim potencialnim prispevkom k doseganju ciljev, določenih v členu 3;

| (b) | prednost imajo projekti, ki zagotavljajo dodatne koristi in spodbujajo sinergijo med podprogrami iz člena 4; |
| --- | --- |

(b)

prednost imajo projekti, ki zagotavljajo dodatne koristi in spodbujajo sinergijo med podprogrami iz člena 4;

| (b) | prednost imajo projekti, ki zagotavljajo dodatne koristi in spodbujajo sinergijo med podprogrami iz člena 4; |
| --- | --- |

(b)

prednost imajo projekti, ki zagotavljajo dodatne koristi in spodbujajo sinergijo med podprogrami iz člena 4;

| (c) | prednost imajo projekti
  , ki imajo največ možnosti, da bodo ponovljeni in da jih bo prevzel javni ali zasebni sektor ali da bodo pritegnili največ naložb ali finančnih sredstev (katalitični potencial); |
| --- | --- |

(c)

prednost imajo projekti
  , ki imajo največ možnosti, da bodo ponovljeni in da jih bo prevzel javni ali zasebni sektor ali da bodo pritegnili največ naložb ali finančnih sredstev (katalitični potencial);

prednost imajo projekti

| (c) | projekti
  , ki imajo največ možnosti, da bodo ponovljeni in da jih bo prevzel javni ali zasebni sektor ali da bodo pritegnili največ naložb ali finančnih sredstev (katalitični potencial)
  , pri vrednotenju dobijo dodatne točke
  ; |
| --- | --- |

(c)

projekti
  , ki imajo največ možnosti, da bodo ponovljeni in da jih bo prevzel javni ali zasebni sektor ali da bodo pritegnili največ naložb ali finančnih sredstev (katalitični potencial)
  , pri vrednotenju dobijo dodatne točke
  ;

projekti

, pri vrednotenju dobijo dodatne točke

| (d) | zagotovljena je ponovljivost rezultatov standardnih projektov ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

zagotovljena je ponovljivost rezultatov standardnih projektov ukrepov;

| (d) | zagotovljena je ponovljivost rezultatov standardnih projektov ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

zagotovljena je ponovljivost rezultatov standardnih projektov ukrepov;

| (e) | projekti, ki izhajajo iz rezultatov drugih projektov, financiranih iz programa, predhodnih programov ali z drugimi sredstvi Unije, ali jih nadgradijo, so upravičeni do bonusa pri ocenjevanju; |
| --- | --- |

(e)

projekti, ki izhajajo iz rezultatov drugih projektov, financiranih iz programa, predhodnih programov ali z drugimi sredstvi Unije, ali jih nadgradijo, so upravičeni do bonusa pri ocenjevanju;

| (e) | projekti, ki izhajajo iz rezultatov drugih projektov, financiranih iz programa, predhodnih programov ali z drugimi sredstvi Unije, ali jih nadgradijo, so upravičeni do bonusa pri ocenjevanju; |
| --- | --- |

(e)

projekti, ki izhajajo iz rezultatov drugih projektov, financiranih iz programa, predhodnih programov ali z drugimi sredstvi Unije, ali jih nadgradijo, so upravičeni do bonusa pri ocenjevanju;

| (f) | če je primerno,
  se poseben poudarek nameni projektom na geografskih območjih, ki imajo posebne potrebe ali so posebej občutljiva, kot so območja s posebnimi okoljskimi izzivi ali naravnimi omejitvami, čezmejna območja ali najbolj oddaljene regije. |
| --- | --- |

(f)

če je primerno,
  se poseben poudarek nameni projektom na geografskih območjih, ki imajo posebne potrebe ali so posebej občutljiva, kot so območja s posebnimi okoljskimi izzivi ali naravnimi omejitvami, čezmejna območja ali najbolj oddaljene regije.

če je primerno,

| (f) | po potrebi
  se poseben poudarek nameni
  biogeografskemu ravnovesju projektov in
  projektom na geografskih območjih, ki imajo posebne potrebe ali so posebej občutljiva, kot so območja s posebnimi okoljskimi izzivi ali naravnimi omejitvami, čezmejna območja
  , območja z visoko naravno vrednostjo
  ali najbolj oddaljene regije. |
| --- | --- |

(f)

po potrebi
  se poseben poudarek nameni
  biogeografskemu ravnovesju projektov in
  projektom na geografskih območjih, ki imajo posebne potrebe ali so posebej občutljiva, kot so območja s posebnimi okoljskimi izzivi ali naravnimi omejitvami, čezmejna območja
  , območja z visoko naravno vrednostjo
  ali najbolj oddaljene regije.

po potrebi

biogeografskemu ravnovesju projektov in

, območja z visoko naravno vrednostjo

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1

Člen 15 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ukrep, ki je prejel prispevek iz drugega programa Unije, lahko prejme prispevek tudi v okviru tega programa, če prispevki ne krijejo istih stroškov. Pravila vsakega programa Unije, ki prispeva, se uporabljajo za njegov ustrezen prispevek k ukrepu. Kumulativno financiranje ne presega celotnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora različnih programov Unije pa se lahko izračuna na podlagi sorazmernega plačila v skladu z dokumenti, ki določajo pogoje za podporo. | 1.   Ukrep, ki je prejel prispevek iz drugega programa Unije, lahko prejme prispevek tudi v okviru tega programa, če prispevki ne krijejo istih stroškov.
  Da bi bili ukrepi, financirani z drugimi programi Unije, upravičeni do prispevkov v skladu s programom, ne smejo ogrožati okoljskih ali podnebnih ciljev, določenih v členu 3.
  Pravila vsakega programa Unije, ki prispeva, se uporabljajo za njegov ustrezen prispevek k ukrepu. Kumulativno financiranje ne presega celotnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora različnih programov Unije pa se lahko izračuna na podlagi sorazmernega plačila v skladu z dokumenti, ki določajo pogoje za podporo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Ukrep, ki je prejel prispevek iz drugega programa Unije, lahko prejme prispevek tudi v okviru tega programa, če prispevki ne krijejo istih stroškov. Pravila vsakega programa Unije, ki prispeva, se uporabljajo za njegov ustrezen prispevek k ukrepu. Kumulativno financiranje ne presega celotnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora različnih programov Unije pa se lahko izračuna na podlagi sorazmernega plačila v skladu z dokumenti, ki določajo pogoje za podporo.

1.   Ukrep, ki je prejel prispevek iz drugega programa Unije, lahko prejme prispevek tudi v okviru tega programa, če prispevki ne krijejo istih stroškov.
  Da bi bili ukrepi, financirani z drugimi programi Unije, upravičeni do prispevkov v skladu s programom, ne smejo ogrožati okoljskih ali podnebnih ciljev, določenih v členu 3.
  Pravila vsakega programa Unije, ki prispeva, se uporabljajo za njegov ustrezen prispevek k ukrepu. Kumulativno financiranje ne presega celotnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora različnih programov Unije pa se lahko izračuna na podlagi sorazmernega plačila v skladu z dokumenti, ki določajo pogoje za podporo.

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2

Člen 15 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Ukrepi, ki so prejeli certifikat „Pečat odličnosti“, ali izpolnjujejo naslednje kumulativne in primerjalne pogoje: | 2.   Ukrepi, ki so prejeli certifikat „Pečat odličnosti“, ali izpolnjujejo naslednje kumulativne in primerjalne pogoje: |
| (a) | ocenjeni so bili v razpisu za zbiranje ponudb v okviru programa, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Ukrepi, ki so prejeli certifikat „Pečat odličnosti“, ali izpolnjujejo naslednje kumulativne in primerjalne pogoje:

2.   Ukrepi, ki so prejeli certifikat „Pečat odličnosti“, ali izpolnjujejo naslednje kumulativne in primerjalne pogoje:

(a)

ocenjeni so bili v razpisu za zbiranje ponudb v okviru programa,

| (a) | ocenjeni so bili v razpisu za zbiranje ponudb v okviru programa, |
| --- | --- |

(a)

ocenjeni so bili v razpisu za zbiranje ponudb v okviru programa,

| (b) | izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti iz navedenega razpisa, |
| --- | --- |

(b)

izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti iz navedenega razpisa,

| (b) | izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti iz navedenega razpisa, |
| --- | --- |

(b)

izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti iz navedenega razpisa,

| (c) | zaradi proračunskih omejitev jih ni mogoče financirati v okviru navedenega razpisa, |
| --- | --- |

(c)

zaradi proračunskih omejitev jih ni mogoče financirati v okviru navedenega razpisa,

| (c) | zaradi proračunskih omejitev jih ni mogoče financirati v okviru navedenega razpisa, |
| --- | --- |

(c)

zaradi proračunskih omejitev jih ni mogoče financirati v okviru navedenega razpisa,

so lahko deležni podpore Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada+ ali Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, in sicer v skladu s členom 67(5) Uredbe (EU) XX [uredba o skupnih določbah] in členom 8 Uredbe (EU) XX [financiranje, upravljanje in spremljanje skupne kmetijske politike], pod pogojem, da so takšni ukrepi skladni s cilji zadevnega programa. Uporabljajo se pravila sklada, ki zagotavlja podporo.

so lahko deležni podpore Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada+ ali Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, in sicer v skladu s členom 67(5) Uredbe (EU) XX [uredba o skupnih določbah] in členom 8 Uredbe (EU) XX [financiranje, upravljanje in spremljanje skupne kmetijske politike], pod pogojem, da so takšni ukrepi skladni s cilji
  in merili za upravičenost
  zadevnega programa. Uporabljajo se pravila sklada, ki zagotavlja podporo.

in merili za upravičenost

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1

Člen 16 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Operacije mešanega financiranja iz tega programa se izvajajo v skladu z [uredbo o InvestEU] in naslovom X finančne uredbe. | Operacije mešanega financiranja iz tega programa se izvajajo v skladu z [uredbo o InvestEU] in naslovom X finančne uredbe
  , pri čemer se ustrezno upoštevajo zahteve glede trajnosti in preglednosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Operacije mešanega financiranja iz tega programa se izvajajo v skladu z [uredbo o InvestEU] in naslovom X finančne uredbe.

Operacije mešanega financiranja iz tega programa se izvajajo v skladu z [uredbo o InvestEU] in naslovom X finančne uredbe
  , pri čemer se ustrezno upoštevajo zahteve glede trajnosti in preglednosti
  .

, pri čemer se ustrezno upoštevajo zahteve glede trajnosti in preglednosti

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – naslov

Člen 17 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Delovni program | Večletni
  delovni program |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Delovni program

Večletni
  delovni program

Večletni

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1

Člen 17 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Program se bo izvajal z vsaj dvema večletnima delovnima programoma iz člena 110 finančne uredbe. V 
  delovnih programih se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja
  . | 1.   Program se bo izvajal z vsaj dvema večletnima delovnima programoma iz člena 110 finančne uredbe.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 21 za dopolnitev te uredbe z vzpostavitvijo teh večletnih delovnih programov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Program se bo izvajal z vsaj dvema večletnima delovnima programoma iz člena 110 finančne uredbe. V 
  delovnih programih se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja
  .

1.   Program se bo izvajal z vsaj dvema večletnima delovnima programoma iz člena 110 finančne uredbe.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 21 za dopolnitev te uredbe z vzpostavitvijo teh večletnih delovnih programov.

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1 a (novo)

Člen 17 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija med pripravo večletnih delovnih programov poskrbi za ustrezno posvetovanje s sozakonodajalcema in zadevnimi deležniki, tudi z organizacijami civilne družbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Komisija med pripravo večletnih delovnih programov poskrbi za ustrezno posvetovanje s sozakonodajalcema in zadevnimi deležniki, tudi z organizacijami civilne družbe.

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2 – točka a a (novo)

Člen 17 – odstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | najnižje in najvišje stopnje sofinanciranja, različno razporejene med podprogrami, določenimi v členu 4, in upravičeni ukrepi iz člena 10, za katere je najvišja stopnja sofinanciranja v prvem večletnem programu dela za ukrepe iz točk (a), (b) in (d) člena 10(2) največ [60 %] upravičenih stroškov in [75 %] za projekte, ki se financirajo iz podprograma narava in biotska raznovrstnost, namenjene prednostnim habitatom ali vrstam v okviru izvajanja Direktive 92/43/EGS oziroma vrstam ptic, ki jih kot prednostne za financiranje šteje odbor za prilagajanje znanstvenemu in tehničnemu napredku, ustanovljen v skladu s členom 16 Direktive 2009/147/ES, če je to potrebno za uresničevanje cilja ohranjanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

najnižje in najvišje stopnje sofinanciranja, različno razporejene med podprogrami, določenimi v členu 4, in upravičeni ukrepi iz člena 10, za katere je najvišja stopnja sofinanciranja v prvem večletnem programu dela za ukrepe iz točk (a), (b) in (d) člena 10(2) največ [60 %] upravičenih stroškov in [75 %] za projekte, ki se financirajo iz podprograma narava in biotska raznovrstnost, namenjene prednostnim habitatom ali vrstam v okviru izvajanja Direktive 92/43/EGS oziroma vrstam ptic, ki jih kot prednostne za financiranje šteje odbor za prilagajanje znanstvenemu in tehničnemu napredku, ustanovljen v skladu s členom 16 Direktive 2009/147/ES, če je to potrebno za uresničevanje cilja ohranjanja;

najnižje in najvišje stopnje sofinanciranja, različno razporejene med podprogrami, določenimi v členu 4, in upravičeni ukrepi iz člena 10, za katere je najvišja stopnja sofinanciranja v prvem večletnem programu dela za ukrepe iz točk (a), (b) in (d) člena 10(2) največ [60 %] upravičenih stroškov in [75 %] za projekte, ki se financirajo iz podprograma narava in biotska raznovrstnost, namenjene prednostnim habitatom ali vrstam v okviru izvajanja Direktive 92/43/EGS oziroma vrstam ptic, ki jih kot prednostne za financiranje šteje odbor za prilagajanje znanstvenemu in tehničnemu napredku, ustanovljen v skladu s členom 16 Direktive 2009/147/ES, če je to potrebno za uresničevanje cilja ohranjanja;

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2 – točka a b (novo)

Člen 17 – odstavek 2 – točka a b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | najvišji skupni znesek, rezerviran za operacije mešanega financiranja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ab)

(ab)

najvišji skupni znesek, rezerviran za operacije mešanega financiranja;

najvišji skupni znesek, rezerviran za operacije mešanega financiranja;

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2 – točka d a (novo)

Člen 17 – odstavek 2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | okvirne časovne razporede za javne razpise v obdobju večletnega delovnega programa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

okvirne časovne razporede za javne razpise v obdobju večletnega delovnega programa;

okvirne časovne razporede za javne razpise v obdobju večletnega delovnega programa;

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2 – točka d b (novo)

Člen 17 – odstavek 2 – točka d b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (db) | tehnično metodologijo za postopek predložitve in izbora projektov ter merila za izbiro in dodelitev nepovratnih sredstev projektom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(db)

(db)

tehnično metodologijo za postopek predložitve in izbora projektov ter merila za izbiro in dodelitev nepovratnih sredstev projektom.

tehnično metodologijo za postopek predložitve in izbora projektov ter merila za izbiro in dodelitev nepovratnih sredstev projektom.

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2 a (novo)

Člen 17 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Prvi večletni delovni program traja štiri leta, drugi pa tri leta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Prvi večletni delovni program traja štiri leta, drugi pa tri leta.

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2 b (novo)

Člen 17 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Komisija zagotovi, da se neporabljena sredstva v posameznem javnem razpisu prerazporedijo med različne vrste ukrepov iz člena 10(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2b.
     
  Komisija zagotovi, da se neporabljena sredstva v posameznem javnem razpisu prerazporedijo med različne vrste ukrepov iz člena 10(2).

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2 c (novo)

Člen 17 – odstavek 2 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Komisija pri razvoju večletnih delovnih programov zagotovi posvetovanje z deležniki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2c.
     
  Komisija pri razvoju večletnih delovnih programov zagotovi posvetovanje z deležniki.

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1

Člen 19 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ocenjevanje se opravi pravočasno, da prispeva k postopku odločanja. | 1.   Ocenjevanje se opravi pravočasno, da prispeva k postopku odločanja
  , ob ustreznem upoštevanju vidikov skladnosti, sinergij, dodane vrednosti Unije in dolgoročne vzdržnosti, pri čemer se kot vodilno načelo uporabljajo prednostne naloge ustreznega okoljskega akcijskega programa
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Ocenjevanje se opravi pravočasno, da prispeva k postopku odločanja.

1.   Ocenjevanje se opravi pravočasno, da prispeva k postopku odločanja
  , ob ustreznem upoštevanju vidikov skladnosti, sinergij, dodane vrednosti Unije in dolgoročne vzdržnosti, pri čemer se kot vodilno načelo uporabljajo prednostne naloge ustreznega okoljskega akcijskega programa
  .

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 2

Člen 19 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Vmesna ocena programa se izvede, ko je na voljo dovolj informacij o 
  izvajanju programa
  , vendar najpozneje
  v štirih letih od začetka
  izvajanja
  programa
  . | 2.   Vmesna ocena programa se izvede, ko je na voljo dovolj informacij o 
  njegovem izvajanju
  , vendar najpozneje
  tri leta po začetku njegovega
  izvajanja
  , pri tem pa se uporabijo kazalniki učinkov in rezultatov, določeni v skladu s Prilogo II
  .
  Ocena po potrebi vsebuje predlog za spremembo te uredbe. |
| | Ocena zajema vsaj naslednje: |
| | (a) | kvalitativne in kvantitativne vidike izvajanja programa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Vmesna ocena programa se izvede, ko je na voljo dovolj informacij o 
  izvajanju programa
  , vendar najpozneje
  v štirih letih od začetka
  izvajanja
  programa
  .

2.   Vmesna ocena programa se izvede, ko je na voljo dovolj informacij o 
  njegovem izvajanju
  , vendar najpozneje
  tri leta po začetku njegovega
  izvajanja
  , pri tem pa se uporabijo kazalniki učinkov in rezultatov, določeni v skladu s Prilogo II
  .
  Ocena po potrebi vsebuje predlog za spremembo te uredbe.

Ocena zajema vsaj naslednje:

Ocena zajema vsaj naslednje:

(a)

(a)

kvalitativne in kvantitativne vidike izvajanja programa;

kvalitativne in kvantitativne vidike izvajanja programa;

| (b) | učinkovitost porabe sredstev; |
| --- | --- |

(b)

(b)

učinkovitost porabe sredstev;

učinkovitost porabe sredstev;

| (c) | stopnjo, do katere so bili doseženi cilji vseh ukrepov, ter po potrebi podrobno opredelitev rezultatov in učinkov; |
| --- | --- |

(c)

(c)

stopnjo, do katere so bili doseženi cilji vseh ukrepov, ter po potrebi podrobno opredelitev rezultatov in učinkov;

stopnjo, do katere so bili doseženi cilji vseh ukrepov, ter po potrebi podrobno opredelitev rezultatov in učinkov;

| (d) | dejanski ali pričakovani uspeh projektov pri doseganju učinka vzvoda v zvezi z drugimi sredstvi Unije ob upoštevanju zlasti koristi povečane skladnosti z drugimi finančnimi instrumenti Unije; |
| --- | --- |

(d)

(d)

dejanski ali pričakovani uspeh projektov pri doseganju učinka vzvoda v zvezi z drugimi sredstvi Unije ob upoštevanju zlasti koristi povečane skladnosti z drugimi finančnimi instrumenti Unije;

dejanski ali pričakovani uspeh projektov pri doseganju učinka vzvoda v zvezi z drugimi sredstvi Unije ob upoštevanju zlasti koristi povečane skladnosti z drugimi finančnimi instrumenti Unije;

| (e) | obseg, v katerem so dosežene sinergije med cilji in njihovim dopolnjevanjem z drugimi relevantnimi programi Unije; |
| --- | --- |

(e)

(e)

obseg, v katerem so dosežene sinergije med cilji in njihovim dopolnjevanjem z drugimi relevantnimi programi Unije;

obseg, v katerem so dosežene sinergije med cilji in njihovim dopolnjevanjem z drugimi relevantnimi programi Unije;

| (f) | dodano vrednost Unije in dolgoročni vpliv programa za sprejetje odločitve o obnovi, spremembi ali opustitvi ukrepov; |
| --- | --- |

(f)

(f)

dodano vrednost Unije in dolgoročni vpliv programa za sprejetje odločitve o obnovi, spremembi ali opustitvi ukrepov;

dodano vrednost Unije in dolgoročni vpliv programa za sprejetje odločitve o obnovi, spremembi ali opustitvi ukrepov;

| (g) | obseg, v katerem so vključeni deležniki; |
| --- | --- |

(g)

(g)

obseg, v katerem so vključeni deležniki;

obseg, v katerem so vključeni deležniki;

| (h) | kvantitativno in kvalitativno analizo prispevkov programa k stanju ohranjenosti habitatov in vrst, navedenih v skladu z direktivama 92/43/EGS in 2009/147/ES. |
| --- | --- |

(h)

(h)

kvantitativno in kvalitativno analizo prispevkov programa k stanju ohranjenosti habitatov in vrst, navedenih v skladu z direktivama 92/43/EGS in 2009/147/ES.

kvantitativno in kvalitativno analizo prispevkov programa k stanju ohranjenosti habitatov in vrst, navedenih v skladu z direktivama 92/43/EGS in 2009/147/ES.

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 3

Člen 19 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Ob koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v štirih letih po končanem obdobju iz drugega odstavka člena 1, Komisija opravi končno oceno programa. | 3.   Ob koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v štirih letih po končanem obdobju iz drugega odstavka člena 1, Komisija opravi končno oceno programa
  in jo dopolni z zunanjim in neodvisnim naknadnim poročilom o oceni, ki zajema izvajanje in rezultate programa
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Ob koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v štirih letih po končanem obdobju iz drugega odstavka člena 1, Komisija opravi končno oceno programa.

3.   Ob koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v štirih letih po končanem obdobju iz drugega odstavka člena 1, Komisija opravi končno oceno programa
  in jo dopolni z zunanjim in neodvisnim naknadnim poročilom o oceni, ki zajema izvajanje in rezultate programa
  .

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 4

Člen 19 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija sklepne ugotovitve teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. | 4.   Komisija sklepne ugotovitve teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij
  ter rezultate svojih ocen da na voljo javnosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija sklepne ugotovitve teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

4.   Komisija sklepne ugotovitve teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij
  ter rezultate svojih ocen da na voljo javnosti
  .

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1

Člen 20 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju projektov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. | 1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju projektov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.
  V ta namen prejemniki uporabljajo logotip programa, kot je prikazan v Prilogi IIa, za vse dejavnosti sporočanja, ta logotip pa se pojavi na oglasnih deskah, opaznih javnosti na strateških mestih. Vse trajno blago, pridobljeno v programu LIFE, nosi logotip programa, razen če Komisija odloči drugače. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju projektov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju projektov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.
  V ta namen prejemniki uporabljajo logotip programa, kot je prikazan v Prilogi IIa, za vse dejavnosti sporočanja, ta logotip pa se pojavi na oglasnih deskah, opaznih javnosti na strateških mestih. Vse trajno blago, pridobljeno v programu LIFE, nosi logotip programa, razen če Komisija odloči drugače.

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 4

Člen 23 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Vrnjena sredstva iz finančnih instrumentov, vzpostavljenih z Uredbo (EU) št. 1293/2013, se
  lahko vložijo v finančne instrumente, vzpostavljene
  v okviru
  [sklada InvestEU]
  . | 4.   Vrnjena sredstva iz finančnih instrumentov, vzpostavljenih z Uredbo (EU) št. 1293/2013, se
  prerazporedijo med ukrepe
  v okviru
  tega programa
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Vrnjena sredstva iz finančnih instrumentov, vzpostavljenih z Uredbo (EU) št. 1293/2013, se
  lahko vložijo v finančne instrumente, vzpostavljene
  v okviru
  [sklada InvestEU]
  .

4.   Vrnjena sredstva iz finančnih instrumentov, vzpostavljenih z Uredbo (EU) št. 1293/2013, se
  prerazporedijo med ukrepe
  v okviru
  tega programa
  .

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – točka 2 – točka 2.1 – alinea 3 a (novo)

Priloga II – točka 2 – točka 2.1 – alinea 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | kemikalije |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

kemikalije

kemikalije

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – točka 2 – točka 2.1 – alinea 5 a (novo)

Priloga II – točka 2 – točka 2.1 – alinea 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | hrup |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

hrup

hrup

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – točka 2 – točka 2.1 – alinea 5 b (novo)

Priloga II – točka 2 – točka 2.1 – alinea 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | uporabo virov in učinkovitost |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

uporabo virov in učinkovitost

uporabo virov in učinkovitost

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – točka 2 – točka 2.2 a (novo)

Priloga II – točka 2 – točka 2.2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2.2a. | Ozaveščenost javnosti |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.2a.

2.2a.

Ozaveščenost javnosti

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II a (novo)

Priloga II a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | PRILOGA IIa |
| | Logotip programa |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

PRILOGA IIa

PRILOGA IIa

Logotip programa

Logotip programa

Image 1

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0397/2018).

1

(6)  Uredba (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 185).

6

(7)  Report on the Mid-term Evaluation of the Programme for Environment and Climate Action (LIFE) (Poročilo o vmesni oceni programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE)) (SWD(2017)0355).

7

(6)  Uredba (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 185).

6

(7)  Report on the Mid-term Evaluation of the Programme for Environment and Climate Action (LIFE) (Poročilo o vmesni oceni programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE)) (SWD(2017)0355).

7

(8)  Agenda 2030, resolucija, ki jo je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 25. septembra 2015.

8

(9)  93/626/EGS: Sklep Sveta z dne 25. oktobra 1993 o sklenitvi Konvencije o biološki raznovrstnosti (UL L 309, 13.12.1993, str. 1).

9

(10)  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

10

(8)  Agenda 2030, resolucija, ki jo je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 25. septembra 2015.

8

(9)  93/626/EGS: Sklep Sveta z dne 25. oktobra 1993 o sklenitvi Konvencije o biološki raznovrstnosti (UL L 309, 13.12.1993, str. 1).

9

(10)  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

10

(11)  COM(2015)0614, 2.12.2015.

11

(12)  Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030, COM(2014)0015, 22.1.2014,

12

(13)  Strategija Evropske unije za prilagajanje podnebnim spremembam, COM(2013)0216, 16.4.2013,

13

(14)  Čista energija za vse Evropejce, COM(2016)0860, 30.11.2016.

14

(15)  Akcijski načrt za naravo, ljudi in gospodarstvo, COM(2017)0198, 27.4.2017,

15

(16)  Program „Čist zrak za Evropo“, COM(2013)0918.

16

(17)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

17

(18)  Tematska strategija za varstvo tal, COM(2006)0231.

18

(19)  Evropska strategija za mobilnost z nizkimi emisijami, COM(2016)0501.

19

(20)  Akcijski načrt o infrastrukturi za alternativna goriva na podlagi člena 10(6) Direktive 2014/94/EU, 8.11.2017.

20

(11)  COM(2015)0614, 2.12.2015.

11

(12)  Okvir podnebne in energetske politike do leta 2030, COM(2014)0015, 22.1.2014,

12

(13)  Strategija Evropske unije za prilagajanje podnebnim spremembam, COM(2013)0216, 16.4.2013,

13

(14)  Čista energija za vse Evropejce, COM(2016)0860, 30.11.2016.

14

(14a)  
  Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

14a

Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

(14b)  
  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

14b

Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

(15)  Akcijski načrt za naravo, ljudi in gospodarstvo, COM(2017)0198, 27.4.2017,

15

(16)  Program „Čist zrak za Evropo“, COM(2013)0918.

16

(17)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

17

(18)  Tematska strategija za varstvo tal, COM(2006)0231.

18

(19)  Evropska strategija za mobilnost z nizkimi emisijami, COM(2016)0501.

19

(20)  Akcijski načrt o infrastrukturi za alternativna goriva na podlagi člena 10(6) Direktive 2014/94/EU, 8.11.2017.

20

(20a)  
  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

20a

Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

(20b)  
  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode.

20b

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode.

(20c)  
  Sklep št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (UL L 354, 28.12.2013, str. 171).

20c

Sklep št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (UL L 354, 28.12.2013, str. 171).

(21)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Pregled izvajanja okoljske politike EU: Skupni izzivi in prizadevanja za boljše rezultate (COM(2017)0063).

21

(21)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Pregled izvajanja okoljske politike EU: Skupni izzivi in prizadevanja za boljše rezultate (COM(2017)0063).

21

(22)  COM(2011)0244.

22

(23)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

23

(24)  Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

24

(25)  Uredba (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o preprečevanju in obvladovanju vnosa in širjenja invazivnih tujerodnih vrst (UL L 317, 4.11.2014, str. 35).

25

(22)  COM(2011)0244.

22

(23)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

23

(24)  Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

24

(25)  Uredba (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o preprečevanju in obvladovanju vnosa in širjenja invazivnih tujerodnih vrst (UL L 317, 4.11.2014, str. 35).

25

(1a)  
  Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa – Izjava Komisije v spravnem odboru o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa (UL L 189, 18.7.2002, str. 12).

1a

Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa – Izjava Komisije v spravnem odboru o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa (UL L 189, 18.7.2002, str. 12).

(26)  Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (UL L 344, 17.12.2016, str. 1).

26

(26)  Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (UL L 344, 17.12.2016, str. 1).

26

(28)  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

28

(28)  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

28

(1a)  
  G. Pe’er, S. Lakner, R. Müller, G. Passoni, V. Bontzorlos, D. Clough, F. Moreira, C. Azam, J. Berger, P. Bezak, A. Bonn, B. Hansjürgens, L. Hartmann, J. Kleemann, A. Lomba, A. Sahrbacher, S. Schindler, C. Schleyer, J. Schmidt, S.Schüler, C. Sirami, M. von Meyer-Höfer in Y. Zinngrebe (2017). Is the CAP Fit for purpose? An evidence based fitness-check assessment. (Ali SKP ustreza potrebam? Pregled ustreznosti na podlagi dokazov.) Leipzig, German Centre for Integrative Biodiversity Research (iDiv) Halle-Jena-Leipzig.

1a

G. Pe’er, S. Lakner, R. Müller, G. Passoni, V. Bontzorlos, D. Clough, F. Moreira, C. Azam, J. Berger, P. Bezak, A. Bonn, B. Hansjürgens, L. Hartmann, J. Kleemann, A. Lomba, A. Sahrbacher, S. Schindler, C. Schleyer, J. Schmidt, S.Schüler, C. Sirami, M. von Meyer-Höfer in Y. Zinngrebe (2017). Is the CAP Fit for purpose? An evidence based fitness-check assessment. (Ali SKP ustreza potrebam? Pregled ustreznosti na podlagi dokazov.) Leipzig, German Centre for Integrative Biodiversity Research (iDiv) Halle-Jena-Leipzig.

(29)  UL L 124, 17.5.2005, str. 4.

29

(29)  UL L 124, 17.5.2005, str. 4.

29

(29a)  
  Uredba (ES) št. 1367/2006


  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).

29a

Uredba (ES) št. 1367/2006

Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/216 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/216

---

P8_TA(2018)0488

Varovanje delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 388/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0011),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 153(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0010/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 153(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0010/2017),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 31. maja 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 31. maja 2017 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 24. oktobra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 24. oktobra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0142/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0142/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 288, 31.8.2017, str. 56.

---

P8_TC1-COD(2017)0004

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2018 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2019/130.)

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/217 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/217

---

P8_TA(2018)0489

Preglednost in trajnost ocenjevanja tveganja v prehranski verigi v EU ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 11. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preglednosti in trajnosti ocenjevanja tveganja v prehranski verigi v EU ter o spremembah Uredbe (ES) št. 178/2002 [o splošni živilski zakonodaji], Direktive 2001/18/ES [o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje], Uredbe (ES) št. 1829/2003 [o gensko spremenjenih živilih in krmi], Uredbe (ES) št. 1831/2003 [o krmnih dodatkih], Uredbe (ES) št. 2065/2003 [o aromah dima], Uredbe (ES) št. 1935/2004 [o materialih, namenjenih za stik z živili], Uredbe (ES) št. 1331/2008 [o skupnem postopku odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila], Uredbe (ES) št. 1107/2009 [o fitofarmacevtskih sredstvih] in Uredbe (EU) 2015/2283 [o novih živilih] (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 388/23)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Navedba sklicevanja 1

| Osnutek zakonodajne resolucije | Sprememba |
| --- | --- |
| ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 43, člena 114
  in
  člena 168(4)(b) Pogodbe, | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 43, člena 114, člena 168(4)(b) 
  in člena 192(1)
  Pogodbe, |

Osnutek zakonodajne resolucije

Sprememba

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 43, člena 114
  in
  člena 168(4)(b) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 43, člena 114, člena 168(4)(b) 
  in člena 192(1)
  Pogodbe,

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Obvladovanje in ocenjevanje tveganj ter obveščanje o njih bi morali med drugim temeljiti na dosledni uporabi previdnostnega načela. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Obvladovanje in ocenjevanje tveganj ter obveščanje o njih bi morali med drugim temeljiti na dosledni uporabi previdnostnega načela.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Zato je treba zagotoviti
  celovit in stalen
  postopek obveščanja o tveganju med celotnim postopkom analize tveganja, ki
  vključuje
  odgovorne za oceno tveganja in odgovorne za obvladovanje tveganja na ravni Unije in nacionalni ravni.
  Navedeni
  postopek bi
  bilo treba združiti z odprtim dialogom
  med vsemi
  zainteresiranimi stranmi
  , da se
  zagotovita
  skladnost in
  doslednost
  v postopku analize tveganja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Zato je treba zagotoviti
  celovit in stalen
  postopek obveščanja o tveganju med celotnim postopkom analize tveganja, ki
  vključuje
  odgovorne za oceno tveganja in odgovorne za obvladovanje tveganja na ravni Unije in nacionalni ravni.
  Navedeni
  postopek bi
  bilo treba združiti z odprtim dialogom
  med vsemi
  zainteresiranimi stranmi
  , da se
  zagotovita
  skladnost in
  doslednost
  v postopku analize tveganja.

| (4) | Zato je treba zagotoviti
  pregleden, neodvisen, stalen in vključujoč
  postopek obveščanja o tveganju med celotnim postopkom analize tveganja, ki
  bo vključeval
  odgovorne za oceno tveganja in odgovorne za obvladovanje tveganja na ravni Unije in nacionalni ravni.
  S tem postopkom bi se povrnilo zaupanje državljanov, da je ves
  postopek
  podprt s ciljem te uredbe, ki je zagotoviti visoko raven varovanja življenja in zdravja ljudi ter varstva interesov potrošnika. S postopkom
  bi
  moralo biti mogoče prispevati tudi k participativnemu in odprtemu dialogu
  med vsemi
  deležniki
  ,
  zlasti z javnostjo,
  da se
  zagotovijo izključna prevlada javnega interesa ter točnost, celovitost, preglednost,
  skladnost in
  odgovornost
  v postopku analize tveganja. |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba zagotoviti
  pregleden, neodvisen, stalen in vključujoč
  postopek obveščanja o tveganju med celotnim postopkom analize tveganja, ki
  bo vključeval
  odgovorne za oceno tveganja in odgovorne za obvladovanje tveganja na ravni Unije in nacionalni ravni.
  S tem postopkom bi se povrnilo zaupanje državljanov, da je ves
  postopek
  podprt s ciljem te uredbe, ki je zagotoviti visoko raven varovanja življenja in zdravja ljudi ter varstva interesov potrošnika. S postopkom
  bi
  moralo biti mogoče prispevati tudi k participativnemu in odprtemu dialogu
  med vsemi
  deležniki
  ,
  zlasti z javnostjo,
  da se
  zagotovijo izključna prevlada javnega interesa ter točnost, celovitost, preglednost,
  skladnost in
  odgovornost
  v postopku analize tveganja.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Ob podpisu trgovinskih sporazumov se mora Unija prepričati, da živilska zakonodaja tretjih partnerskih držav določa vsaj tako varnost hrane kot zakonodaja Unije, da se zagotovi varnost potrošnikov in prepreči nelojalna konkurenca evropskim izdelkom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Ob podpisu trgovinskih sporazumov se mora Unija prepričati, da živilska zakonodaja tretjih partnerskih držav določa vsaj tako varnost hrane kot zakonodaja Unije, da se zagotovi varnost potrošnikov in prepreči nelojalna konkurenca evropskim izdelkom.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti
  skladni, ustrezni
  in pravočasni razlagi ugotovitev ocene tveganja ter tudi načinov, kako
  te
  pripomorejo k odločitvam za obvladovanje tveganja, skupaj z drugimi upoštevanja vrednimi dejavniki, kadar je to ustrezno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti
  skladni, ustrezni
  in pravočasni razlagi ugotovitev ocene tveganja ter tudi načinov, kako
  te
  pripomorejo k odločitvam za obvladovanje tveganja, skupaj z drugimi upoštevanja vrednimi dejavniki, kadar je to ustrezno.

| (5) | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti
  točni, jasni, objektivni
  in pravočasni razlagi ugotovitev ocene tveganja ter tudi načinov, kako pripomorejo k odločitvam za obvladovanje tveganja, skupaj z drugimi upoštevanja vrednimi dejavniki, kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

(5)

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti
  točni, jasni, objektivni
  in pravočasni razlagi ugotovitev ocene tveganja ter tudi načinov, kako pripomorejo k odločitvam za obvladovanje tveganja, skupaj z drugimi upoštevanja vrednimi dejavniki, kadar je to ustrezno.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | V ta namen je treba določiti splošne cilje in načela obveščanja o tveganju
  , ob upoštevanju
  vloge odgovornih za oceno tveganja in odgovornih za obvladovanje tveganja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

V ta namen je treba določiti splošne cilje in načela obveščanja o tveganju
  , ob upoštevanju
  vloge odgovornih za oceno tveganja in odgovornih za obvladovanje tveganja.

| (6) | V ta namen je treba določiti splošne cilje in načela obveščanja o tveganju
  . Pri tem bi bilo treba upoštevati
  vloge odgovornih za oceno tveganja in odgovornih za obvladovanje tveganja
  ter jim zagotoviti neodvisnost
  . |
| --- | --- |

(6)

V ta namen je treba določiti splošne cilje in načela obveščanja o tveganju
  . Pri tem bi bilo treba upoštevati
  vloge odgovornih za oceno tveganja in odgovornih za obvladovanje tveganja
  ter jim zagotoviti neodvisnost
  .

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | V splošnem načrtu bi morali biti opredeljeni ključni dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri dejavnostih obveščanja o tveganju, kot so različne ravni tveganja, vrsta tveganja in njegove morebitne posledice za javno zdravje, koga in kaj tveganje neposredno ali posredno prizadene, ravni izpostavljenosti tveganju, zmožnost obvladovanja tveganja in drugi dejavniki, ki vplivajo na dojemanje tveganja, vključno s stopnjo nujnosti, veljavnim zakonodajnim okvirom in razmerami na zadevnem trgu. V splošnem načrtu bi morali biti opredeljeni tudi orodja in kanali, ki jih je treba uporabiti, ter vzpostavljeni ustrezni mehanizmi za zagotovitev usklajenega obveščanja o tveganju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

V splošnem načrtu bi morali biti opredeljeni ključni dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri dejavnostih obveščanja o tveganju, kot so različne ravni tveganja, vrsta tveganja in njegove morebitne posledice za javno zdravje, koga in kaj tveganje neposredno ali posredno prizadene, ravni izpostavljenosti tveganju, zmožnost obvladovanja tveganja in drugi dejavniki, ki vplivajo na dojemanje tveganja, vključno s stopnjo nujnosti, veljavnim zakonodajnim okvirom in razmerami na zadevnem trgu. V splošnem načrtu bi morali biti opredeljeni tudi orodja in kanali, ki jih je treba uporabiti, ter vzpostavljeni ustrezni mehanizmi za zagotovitev usklajenega obveščanja o tveganju.

| (8) | V splošnem načrtu bi
  morala biti določena praktična ureditev za dajanje javnosti na voljo potrebnih informacij za doseganje visoke ravni preglednosti v postopku obvladovanja tveganja. V njem
  bi morali biti opredeljeni ključni dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri dejavnostih obveščanja o tveganju, kot so različne ravni tveganja, vrsta tveganja in njegove morebitne posledice za javno zdravje,
  zdravje živali in okolje,
  koga in kaj tveganje neposredno ali posredno prizadene, ravni izpostavljenosti tveganju, zmožnost
  zmanjšanja ali
  obvladovanja tveganja in drugi dejavniki, ki vplivajo na dojemanje tveganja, vključno s stopnjo nujnosti, veljavnim zakonodajnim okvirom in razmerami na zadevnem trgu. V splošnem načrtu bi morali biti opredeljeni tudi orodja in kanali, ki jih je treba uporabiti, ter vzpostavljeni ustrezni mehanizmi za zagotovitev usklajenega obveščanja o tveganju. |
| --- | --- |

(8)

V splošnem načrtu bi
  morala biti določena praktična ureditev za dajanje javnosti na voljo potrebnih informacij za doseganje visoke ravni preglednosti v postopku obvladovanja tveganja. V njem
  bi morali biti opredeljeni ključni dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri dejavnostih obveščanja o tveganju, kot so različne ravni tveganja, vrsta tveganja in njegove morebitne posledice za javno zdravje,
  zdravje živali in okolje,
  koga in kaj tveganje neposredno ali posredno prizadene, ravni izpostavljenosti tveganju, zmožnost
  zmanjšanja ali
  obvladovanja tveganja in drugi dejavniki, ki vplivajo na dojemanje tveganja, vključno s stopnjo nujnosti, veljavnim zakonodajnim okvirom in razmerami na zadevnem trgu. V splošnem načrtu bi morali biti opredeljeni tudi orodja in kanali, ki jih je treba uporabiti, ter vzpostavljeni ustrezni mehanizmi za zagotovitev usklajenega obveščanja o tveganju.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Preglednost
  postopka ocenjevanja tveganja
  prispeva
  k temu, da potrošniki in splošna javnost v večji meri
  priznavajo
  legitimnost Agencije za izpolnjevanje njenih nalog,
  povečuje
  njihovo zaupanje v delo Agencije ter
  zagotavlja
  , da
  je
  Agencija bolj odgovorna državljanom Unije v demokratičnem sistemu. Zato je bistveno
  ohraniti
  zaupanje splošne javnosti in drugih
  zainteresiranih strani
  v postopek analize tveganja, na katerem temelji živilska zakonodaja Unije, in zlasti v ocenjevanje tveganja, vključno z organizacijo in neodvisnostjo Agencije ter preglednostjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Preglednost
  postopka ocenjevanja tveganja
  prispeva
  k temu, da potrošniki in splošna javnost v večji meri
  priznavajo
  legitimnost Agencije za izpolnjevanje njenih nalog,
  povečuje
  njihovo zaupanje v delo Agencije ter
  zagotavlja
  , da
  je
  Agencija bolj odgovorna državljanom Unije v demokratičnem sistemu. Zato je bistveno
  ohraniti
  zaupanje splošne javnosti in drugih
  zainteresiranih strani
  v postopek analize tveganja, na katerem temelji živilska zakonodaja Unije, in zlasti v ocenjevanje tveganja, vključno z organizacijo in neodvisnostjo Agencije ter preglednostjo.

| (9) | Izboljšanje preglednosti
  postopka ocenjevanja tveganja
  bi prispevalo
  k temu, da
  bi
  potrošniki in splošna javnost v večji meri
  priznavali
  legitimnost Agencije za izpolnjevanje njenih nalog,
  da bi se povečalo
  njihovo zaupanje v delo Agencije ter
  zagotovilo
  , da
  bo
  Agencija bolj odgovorna državljanom Unije v demokratičnem sistemu. Zato je bistveno
  ponovno vzpostaviti
  zaupanje splošne javnosti in drugih
  deležnikov
  v postopek analize tveganja, na katerem temelji živilska zakonodaja Unije, in zlasti v ocenjevanje tveganja, vključno z organizacijo
  , delovanjem
  in neodvisnostjo Agencije ter preglednostjo. |
| --- | --- |

(9)

Izboljšanje preglednosti
  postopka ocenjevanja tveganja
  bi prispevalo
  k temu, da
  bi
  potrošniki in splošna javnost v večji meri
  priznavali
  legitimnost Agencije za izpolnjevanje njenih nalog,
  da bi se povečalo
  njihovo zaupanje v delo Agencije ter
  zagotovilo
  , da
  bo
  Agencija bolj odgovorna državljanom Unije v demokratičnem sistemu. Zato je bistveno
  ponovno vzpostaviti
  zaupanje splošne javnosti in drugih
  deležnikov
  v postopek analize tveganja, na katerem temelji živilska zakonodaja Unije, in zlasti v ocenjevanje tveganja, vključno z organizacijo
  , delovanjem
  in neodvisnostjo Agencije ter preglednostjo.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Sestavo upravnega odbora Agencije je primerno uskladiti s skupnim pristopom k decentraliziranim agencijam, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah iz leta 2012

   (22)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Sestavo upravnega odbora Agencije je primerno uskladiti s skupnim pristopom k decentraliziranim agencijam, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah iz leta 2012

   (22)

  .

črtano

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Izkušnje kažejo, da je vloga upravnega odbora Agencije usmerjena v upravne in finančne vidike in ne vpliva na neodvisnost njenega znanstvenega dela. Zato je v upravni odbor Agencije primerno vključiti predstavnike vseh držav članic, hkrati pa zagotoviti, da imajo navedeni predstavniki izkušnje zlasti na področju ocenjevanja tveganja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Izkušnje kažejo, da je vloga upravnega odbora Agencije usmerjena v upravne in finančne vidike in ne vpliva na neodvisnost njenega znanstvenega dela. Zato je v upravni odbor Agencije primerno vključiti predstavnike vseh držav članic, hkrati pa zagotoviti, da imajo navedeni predstavniki izkušnje zlasti na področju ocenjevanja tveganja.

| (11) | Izkušnje kažejo, da je vloga upravnega odbora Agencije usmerjena v upravne in finančne vidike in ne vpliva na neodvisnost njenega znanstvenega dela. Zato je v upravni odbor Agencije primerno vključiti predstavnike vseh držav članic,
  Komisije, Evropskega parlamenta ter civilne družbe in panožnih združenj,
  hkrati pa zagotoviti, da imajo navedeni predstavniki izkušnje zlasti na področju ocenjevanja tveganja
  in se preprečijo nasprotja interesov
  . |
| --- | --- |

(11)

Izkušnje kažejo, da je vloga upravnega odbora Agencije usmerjena v upravne in finančne vidike in ne vpliva na neodvisnost njenega znanstvenega dela. Zato je v upravni odbor Agencije primerno vključiti predstavnike vseh držav članic,
  Komisije, Evropskega parlamenta ter civilne družbe in panožnih združenj,
  hkrati pa zagotoviti, da imajo navedeni predstavniki izkušnje zlasti na področju ocenjevanja tveganja
  in se preprečijo nasprotja interesov
  .

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Upravni odbor bi bilo treba izbrati tako, da se zagotovijo najvišji standardi strokovne usposobljenosti in širok obseg ustreznih izkušenj predstavnikov držav članic, Evropskega parlamenta in Komisije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Upravni odbor bi bilo treba izbrati tako, da se zagotovijo najvišji standardi strokovne usposobljenosti in širok obseg ustreznih izkušenj predstavnikov držav članic, Evropskega parlamenta in Komisije.

| (12) | Upravni odbor bi bilo treba izbrati tako, da se zagotovijo najvišji standardi strokovne usposobljenosti in
  zavezanosti varovanju zdravja in okolja ter
  širok obseg ustreznih izkušenj predstavnikov držav članic, Evropskega parlamenta in Komisije. |
| --- | --- |

(12)

Upravni odbor bi bilo treba izbrati tako, da se zagotovijo najvišji standardi strokovne usposobljenosti in
  zavezanosti varovanju zdravja in okolja ter
  širok obseg ustreznih izkušenj predstavnikov držav članic, Evropskega parlamenta in Komisije.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Pri preverjanju ustreznosti splošne živilske zakonodaje so bile ugotovljene nekatere pomanjkljivosti pri dolgoročni zmogljivosti Agencije za ohranjanje strokovnega znanja na visoki ravni.
  Zlasti
  se je zmanjšalo število kandidatov, ki se prijavljajo za člane znanstvenih svetov. Sistem
  je zato treba
  okrepiti, države članice pa bi morale
  imeti aktivnejšo vlogo pri zagotavljanju zadostnega nabora
  strokovnjakov
  za izpolnjevanje potreb sistema Unije za ocenjevanje tveganja v smislu visoke ravni strokovnega znanja, neodvisnosti in večdisciplinarnega strokovnega znanja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Pri preverjanju ustreznosti splošne živilske zakonodaje so bile ugotovljene nekatere pomanjkljivosti pri dolgoročni zmogljivosti Agencije za ohranjanje strokovnega znanja na visoki ravni.
  Zlasti
  se je zmanjšalo število kandidatov, ki se prijavljajo za člane znanstvenih svetov. Sistem
  je zato treba
  okrepiti, države članice pa bi morale
  imeti aktivnejšo vlogo pri zagotavljanju zadostnega nabora
  strokovnjakov
  za izpolnjevanje potreb sistema Unije za ocenjevanje tveganja v smislu visoke ravni strokovnega znanja, neodvisnosti in večdisciplinarnega strokovnega znanja
  .

| (13) | Pri preverjanju ustreznosti splošne živilske zakonodaje so bile ugotovljene nekatere pomanjkljivosti pri dolgoročni zmogljivosti Agencije za ohranjanje strokovnega znanja na visoki ravni
  prek strokovnega kadra
  .
  Poleg tega
  se je zmanjšalo število kandidatov, ki se prijavljajo za člane znanstvenih svetov
  , in treba bi bilo preučiti, kaj je razlog za upad
  .
  Dve tretjini strokovnjakov v znanstvenih svetih prihaja iz šestih držav članic. Ker je trenutno okoli 20 odstotkov nacionalnih strokovnjakov iz Združenega kraljestva, se bodo te težave z izstopom Združenega kraljestva iz Unije še zaostrile. Da bi se z njimi učinkoviteje spopadli, bi bilo torej treba
  sistem okrepiti
  in spodbujati, kandidate bi bilo treba spodbujati k prijavi,
  države članice pa bi morale
  podpreti razširjanje pozivov Agencije k prijavi interesa za članstvo v znanstvenih svetih, da se zagotovi zadosten nabor neodvisnih
  strokovnjakov
  , in sicer z izvajanjem podpornih ukrepov ter z uporabo spodbud in nagrad za povečanje ravni sodelovanja in zanimanja za udejstvovanje v njem
  . |
| --- | --- |

(13)

Pri preverjanju ustreznosti splošne živilske zakonodaje so bile ugotovljene nekatere pomanjkljivosti pri dolgoročni zmogljivosti Agencije za ohranjanje strokovnega znanja na visoki ravni
  prek strokovnega kadra
  .
  Poleg tega
  se je zmanjšalo število kandidatov, ki se prijavljajo za člane znanstvenih svetov
  , in treba bi bilo preučiti, kaj je razlog za upad
  .
  Dve tretjini strokovnjakov v znanstvenih svetih prihaja iz šestih držav članic. Ker je trenutno okoli 20 odstotkov nacionalnih strokovnjakov iz Združenega kraljestva, se bodo te težave z izstopom Združenega kraljestva iz Unije še zaostrile. Da bi se z njimi učinkoviteje spopadli, bi bilo torej treba
  sistem okrepiti
  in spodbujati, kandidate bi bilo treba spodbujati k prijavi,
  države članice pa bi morale
  podpreti razširjanje pozivov Agencije k prijavi interesa za članstvo v znanstvenih svetih, da se zagotovi zadosten nabor neodvisnih
  strokovnjakov
  , in sicer z izvajanjem podpornih ukrepov ter z uporabo spodbud in nagrad za povečanje ravni sodelovanja in zanimanja za udejstvovanje v njem
  .

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Da bi ocenjevanje tveganja ostalo neodvisno od obvladovanja tveganja in drugih interesov na ravni Unije, je primerno, da predlog članov znanstvenih svetov
  s strani držav članic
  , izbor članov, ki ga opravi izvršni direktor Agencije, in njihovo imenovanje, ki ga opravi upravni odbor Agencije, temeljijo na strogih merilih, ki zagotavljajo odličnost in neodvisnost strokovnjakov in hkrati potrebno večdisciplinarno strokovno znanje vsakega sveta. Zato je prav tako nujno, da je v izbor in imenovanje navedenih znanstvenih strokovnjakov vključen tudi izvršni direktor, katerega naloga je ščititi interese Agencije in zlasti neodvisnost njenega strokovnega znanja. Vzpostaviti bi bilo treba tudi dodatne ukrepe, ki bodo omogočili neodvisno delovanje znanstvenih strokovnjakov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Da bi ocenjevanje tveganja ostalo neodvisno od obvladovanja tveganja in drugih interesov na ravni Unije, je primerno, da predlog članov znanstvenih svetov
  s strani držav članic
  , izbor članov, ki ga opravi izvršni direktor Agencije, in njihovo imenovanje, ki ga opravi upravni odbor Agencije, temeljijo na strogih merilih, ki zagotavljajo odličnost in neodvisnost strokovnjakov in hkrati potrebno večdisciplinarno strokovno znanje vsakega sveta. Zato je prav tako nujno, da je v izbor in imenovanje navedenih znanstvenih strokovnjakov vključen tudi izvršni direktor, katerega naloga je ščititi interese Agencije in zlasti neodvisnost njenega strokovnega znanja. Vzpostaviti bi bilo treba tudi dodatne ukrepe, ki bodo omogočili neodvisno delovanje znanstvenih strokovnjakov.

| (14) | Da bi ocenjevanje tveganja ostalo neodvisno od obvladovanja tveganja in drugih interesov na ravni Unije, je primerno, da predlog članov znanstvenih svetov, izbor članov, ki ga opravi izvršni direktor Agencije, in njihovo imenovanje, ki ga opravi upravni odbor Agencije, temeljijo na strogih merilih, ki zagotavljajo odličnost in neodvisnost strokovnjakov in hkrati potrebno večdisciplinarno strokovno znanje vsakega sveta. Zato je prav tako nujno, da je v izbor in imenovanje navedenih znanstvenih strokovnjakov vključen tudi izvršni direktor,
  ki je zakoniti predstavnik Agencije in
  katerega naloga je ščititi interese Agencije
  , spremljati njeno uspešnost
  in zlasti neodvisnost njenega strokovnega znanja. Vzpostaviti bi bilo treba tudi dodatne ukrepe,
  vključno s primernim denarnim nadomestilom,
  ki bodo omogočili neodvisno delovanje znanstvenih strokovnjakov
  in zadosten čas, ki ga bodo lahko namenili ocenjevanju tveganja za Agencijo
  . |
| --- | --- |

(14)

Da bi ocenjevanje tveganja ostalo neodvisno od obvladovanja tveganja in drugih interesov na ravni Unije, je primerno, da predlog članov znanstvenih svetov, izbor članov, ki ga opravi izvršni direktor Agencije, in njihovo imenovanje, ki ga opravi upravni odbor Agencije, temeljijo na strogih merilih, ki zagotavljajo odličnost in neodvisnost strokovnjakov in hkrati potrebno večdisciplinarno strokovno znanje vsakega sveta. Zato je prav tako nujno, da je v izbor in imenovanje navedenih znanstvenih strokovnjakov vključen tudi izvršni direktor,
  ki je zakoniti predstavnik Agencije in
  katerega naloga je ščititi interese Agencije
  , spremljati njeno uspešnost
  in zlasti neodvisnost njenega strokovnega znanja. Vzpostaviti bi bilo treba tudi dodatne ukrepe,
  vključno s primernim denarnim nadomestilom,
  ki bodo omogočili neodvisno delovanje znanstvenih strokovnjakov
  in zadosten čas, ki ga bodo lahko namenili ocenjevanju tveganja za Agencijo
  .

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Bistveno je, da se zagotovi učinkovito delovanje Agencije in izboljša trajnost njenega strokovnega znanja. Zato je treba okrepiti podporo, ki jo Agencija in države članice zagotavljajo za delo znanstvenih svetov Agencije. Agencija bi zlasti morala organizirati pripravljalno delo v podporo nalogam, ki jih opravljajo znanstveni sveti, tudi tako, da od osebja Agencije ali nacionalnih znanstvenih organizacij, ki se povezujejo z Agencijo, zahteva, da pripravijo osnutek pripravljalnih znanstvenih mnenj, za katere bo opravljen medsebojni strokovni pregled in ki jih bodo sprejeli znanstveni sveti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Bistveno je, da se zagotovi učinkovito delovanje Agencije in izboljša trajnost njenega strokovnega znanja. Zato je treba okrepiti podporo, ki jo Agencija in države članice zagotavljajo za delo znanstvenih svetov Agencije. Agencija bi zlasti morala organizirati pripravljalno delo v podporo nalogam, ki jih opravljajo znanstveni sveti, tudi tako, da od osebja Agencije ali nacionalnih znanstvenih organizacij, ki se povezujejo z Agencijo, zahteva, da pripravijo osnutek pripravljalnih znanstvenih mnenj, za katere bo opravljen medsebojni strokovni pregled in ki jih bodo sprejeli znanstveni sveti.

| (15) | Bistveno je, da se zagotovi učinkovito delovanje Agencije in izboljša trajnost njenega strokovnega znanja. Zato je treba okrepiti podporo, ki jo Agencija in države članice zagotavljajo za delo znanstvenih svetov Agencije. Agencija bi zlasti morala organizirati pripravljalno delo v podporo nalogam, ki jih opravljajo znanstveni sveti, tudi tako, da od osebja Agencije ali nacionalnih znanstvenih organizacij, ki se povezujejo z Agencijo, zahteva, da pripravijo osnutek pripravljalnih znanstvenih mnenj, za katere bo opravljen medsebojni strokovni pregled in ki jih bodo sprejeli znanstveni sveti.
  To ne sme posegati v neodvisnost znanstvenih ocen Agencije. |
| --- | --- |

(15)

Bistveno je, da se zagotovi učinkovito delovanje Agencije in izboljša trajnost njenega strokovnega znanja. Zato je treba okrepiti podporo, ki jo Agencija in države članice zagotavljajo za delo znanstvenih svetov Agencije. Agencija bi zlasti morala organizirati pripravljalno delo v podporo nalogam, ki jih opravljajo znanstveni sveti, tudi tako, da od osebja Agencije ali nacionalnih znanstvenih organizacij, ki se povezujejo z Agencijo, zahteva, da pripravijo osnutek pripravljalnih znanstvenih mnenj, za katere bo opravljen medsebojni strokovni pregled in ki jih bodo sprejeli znanstveni sveti.
  To ne sme posegati v neodvisnost znanstvenih ocen Agencije.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Postopki odobritve temeljijo na načelu, da mora vlagatelj dokazati, da predmet postopka odobritve izpolnjuje varnostne zahteve Unije glede na znanstvena dognanja, s katerimi razpolaga. To načelo temelji na predpostavki, da se javno zdravje bolje
  varuje
  , če dokazno breme nosi vlagatelj, ki mora dokazati, da je določen predmet varen, preden se da na trg, namesto da bi javni organi morali dokazati, da predmet ni varen, da bi se lahko prepovedalo njegovo dajanje na trg. Poleg tega se javna sredstva ne bi smela uporabljati za naročanje dragih študij, ki bodo na koncu industriji pomagale dati izdelek na trg. V skladu s tem načelom in veljavnimi regulativnimi zahtevami morajo vlagatelji v podporo vlogam za odobritev na podlagi sektorske živilske zakonodaje Unije predložiti ustrezne študije, vključno s preizkusi, da se dokažeta varnost in v nekaterih primerih učinkovitost predmeta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Postopki odobritve temeljijo na načelu, da mora vlagatelj dokazati, da predmet postopka odobritve izpolnjuje varnostne zahteve Unije glede na znanstvena dognanja, s katerimi razpolaga. To načelo temelji na predpostavki, da se javno zdravje bolje
  varuje
  , če dokazno breme nosi vlagatelj, ki mora dokazati, da je določen predmet varen, preden se da na trg, namesto da bi javni organi morali dokazati, da predmet ni varen, da bi se lahko prepovedalo njegovo dajanje na trg. Poleg tega se javna sredstva ne bi smela uporabljati za naročanje dragih študij, ki bodo na koncu industriji pomagale dati izdelek na trg. V skladu s tem načelom in veljavnimi regulativnimi zahtevami morajo vlagatelji v podporo vlogam za odobritev na podlagi sektorske živilske zakonodaje Unije predložiti ustrezne študije, vključno s preizkusi, da se dokažeta varnost in v nekaterih primerih učinkovitost predmeta.

| (16) | Postopki odobritve temeljijo na načelu, da mora vlagatelj dokazati, da predmet postopka odobritve izpolnjuje varnostne zahteve Unije glede na znanstvena dognanja, s katerimi razpolaga. To načelo temelji na predpostavki, da se javno zdravje
  in okolje
  bolje
  varujeta
  , če dokazno breme nosi vlagatelj, ki mora dokazati, da je določen predmet varen, preden se da na trg, namesto da bi javni organi morali dokazati, da predmet ni varen, da bi se lahko prepovedalo njegovo dajanje na trg. Poleg tega se javna sredstva ne bi smela uporabljati za naročanje dragih študij, ki bodo na koncu industriji pomagale dati izdelek na trg. V skladu s tem načelom in veljavnimi regulativnimi zahtevami morajo vlagatelji v podporo vlogam za odobritev na podlagi sektorske živilske zakonodaje Unije predložiti ustrezne študije, vključno s preizkusi, da se dokažeta varnost in v nekaterih primerih učinkovitost predmeta. |
| --- | --- |

(16)

Postopki odobritve temeljijo na načelu, da mora vlagatelj dokazati, da predmet postopka odobritve izpolnjuje varnostne zahteve Unije glede na znanstvena dognanja, s katerimi razpolaga. To načelo temelji na predpostavki, da se javno zdravje
  in okolje
  bolje
  varujeta
  , če dokazno breme nosi vlagatelj, ki mora dokazati, da je določen predmet varen, preden se da na trg, namesto da bi javni organi morali dokazati, da predmet ni varen, da bi se lahko prepovedalo njegovo dajanje na trg. Poleg tega se javna sredstva ne bi smela uporabljati za naročanje dragih študij, ki bodo na koncu industriji pomagale dati izdelek na trg. V skladu s tem načelom in veljavnimi regulativnimi zahtevami morajo vlagatelji v podporo vlogam za odobritev na podlagi sektorske živilske zakonodaje Unije predložiti ustrezne študije, vključno s preizkusi, da se dokažeta varnost in v nekaterih primerih učinkovitost predmeta.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Primerjava med agencijami Unije kaže, da je postopek odobritve, ki v Agenciji traja do 55 mesecev, petkrat daljši kot pri Evropski agenciji za zdravila (EMA). To podjetja odvrača od naložb v inovativne izdelke, dolgoročno pa se zmanjšuje konkurenčnost Unije. Poleg tega dolgi postopki odobritve zmanjšujejo zaupanje v Agencijo. Zato je primerno, da se z ustreznim osebjem in finančnimi sredstvi zagotovi učinkovitost ocene tveganja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Primerjava med agencijami Unije kaže, da je postopek odobritve, ki v Agenciji traja do 55 mesecev, petkrat daljši kot pri Evropski agenciji za zdravila (EMA). To podjetja odvrača od naložb v inovativne izdelke, dolgoročno pa se zmanjšuje konkurenčnost Unije. Poleg tega dolgi postopki odobritve zmanjšujejo zaupanje v Agencijo. Zato je primerno, da se z ustreznim osebjem in finančnimi sredstvi zagotovi učinkovitost ocene tveganja.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Obstajajo določbe o vsebini vlog za odobritev. Bistvenega pomena je, da je vloga za odobritev, ki se predloži Agenciji za oceno tveganja, v skladu z veljavnimi specifikacijami, da se zagotovi, da Agencija pripravi znanstveno oceno najvišje kakovosti. Vlagatelji ter zlasti mala in srednja podjetja pa teh specifikacij ne razumejo vedno jasno. Zato bi bilo primerno, da bi Agencija na zahtevo svetovala morebitnemu vlagatelju o veljavnih pravilih in zahtevani vsebini vloge za odobritev, preden se vloga uradno vloži
  , ne da bi pri tem obravnavala zasnovo študij, ki jih je treba predložiti, za kar bi bil še naprej odgovoren vlagatelj
  .
  Za preglednost tega postopka bi bilo treba nasvet Agencije objaviti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Obstajajo določbe o vsebini vlog za odobritev. Bistvenega pomena je, da je vloga za odobritev, ki se predloži Agenciji za oceno tveganja, v skladu z veljavnimi specifikacijami, da se zagotovi, da Agencija pripravi znanstveno oceno najvišje kakovosti. Vlagatelji ter zlasti mala in srednja podjetja pa teh specifikacij ne razumejo vedno jasno. Zato bi bilo primerno, da bi Agencija na zahtevo svetovala morebitnemu vlagatelju o veljavnih pravilih in zahtevani vsebini vloge za odobritev, preden se vloga uradno vloži
  , ne da bi pri tem obravnavala zasnovo študij, ki jih je treba predložiti, za kar bi bil še naprej odgovoren vlagatelj
  .
  Za preglednost tega postopka bi bilo treba nasvet Agencije objaviti.

| (17) | Obstajajo določbe o vsebini vlog za odobritev. Bistvenega pomena je, da je vloga za odobritev, ki se predloži Agenciji za oceno tveganja, v skladu z veljavnimi specifikacijami, da se zagotovi, da Agencija pripravi znanstveno oceno najvišje kakovosti. Vlagatelji ter zlasti mala in srednja podjetja pa teh specifikacij ne razumejo vedno jasno. Zato bi bilo primerno, da bi Agencija na zahtevo svetovala morebitnemu vlagatelju o veljavnih pravilih in zahtevani vsebini vloge za odobritev, preden se vloga uradno vloži.
  Komisija bi morala do ... [36 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe o spremembi] oceniti vpliv splošnih nasvetov na delovanje Agencije. Oceniti bi morala zlasti njihov vpliv na dodeljevanje sredstev Agencije in na njeno neodvisnost. |
| --- | --- |

(17)

Obstajajo določbe o vsebini vlog za odobritev. Bistvenega pomena je, da je vloga za odobritev, ki se predloži Agenciji za oceno tveganja, v skladu z veljavnimi specifikacijami, da se zagotovi, da Agencija pripravi znanstveno oceno najvišje kakovosti. Vlagatelji ter zlasti mala in srednja podjetja pa teh specifikacij ne razumejo vedno jasno. Zato bi bilo primerno, da bi Agencija na zahtevo svetovala morebitnemu vlagatelju o veljavnih pravilih in zahtevani vsebini vloge za odobritev, preden se vloga uradno vloži.
  Komisija bi morala do ... [36 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe o spremembi] oceniti vpliv splošnih nasvetov na delovanje Agencije. Oceniti bi morala zlasti njihov vpliv na dodeljevanje sredstev Agencije in na njeno neodvisnost.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Agencija bi morala poznati predmet vseh študij, ki jih izvede vlagatelj v zvezi s prihodnjo vlogo za odobritev na podlagi živilske zakonodaje Unije. Zato je potrebno in primerno, da nosilci dejavnosti, ki naročijo študije, in laboratoriji, ki te študije izvajajo, študije ob naročilu priglasijo Agenciji. Informacije o priglašenih študijah bi bilo treba objaviti šele po objavi ustrezne vloge za odobritev v skladu z veljavnimi pravili o preglednosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Agencija bi morala poznati predmet vseh študij, ki jih izvede vlagatelj v zvezi s prihodnjo vlogo za odobritev na podlagi živilske zakonodaje Unije. Zato je potrebno in primerno, da nosilci dejavnosti, ki naročijo študije, in laboratoriji, ki te študije izvajajo, študije ob naročilu priglasijo Agenciji. Informacije o priglašenih študijah bi bilo treba objaviti šele po objavi ustrezne vloge za odobritev v skladu z veljavnimi pravili o preglednosti.

| (18) | Agencija bi morala poznati predmet vseh študij, ki jih izvede vlagatelj v zvezi s prihodnjo vlogo za odobritev
  ali obnovitev
  na podlagi živilske zakonodaje Unije. Zato je potrebno in primerno, da nosilci dejavnosti, ki naročijo študije, in laboratoriji, ki te študije izvajajo, študije ob naročilu
  iz Unije ali tretjih držav
  priglasijo Agenciji. Informacije o priglašenih študijah bi bilo treba objaviti šele po objavi ustrezne vloge za odobritev
  ali obnovitev
  v skladu z veljavnimi pravili o preglednosti. |
| --- | --- |

(18)

Agencija bi morala poznati predmet vseh študij, ki jih izvede vlagatelj v zvezi s prihodnjo vlogo za odobritev
  ali obnovitev
  na podlagi živilske zakonodaje Unije. Zato je potrebno in primerno, da nosilci dejavnosti, ki naročijo študije, in laboratoriji, ki te študije izvajajo, študije ob naročilu
  iz Unije ali tretjih držav
  priglasijo Agenciji. Informacije o priglašenih študijah bi bilo treba objaviti šele po objavi ustrezne vloge za odobritev
  ali obnovitev
  v skladu z veljavnimi pravili o preglednosti.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Obstajajo nekateri pomisleki javnosti, da ocena Agencije v zvezi z odobritvijo temelji predvsem na študijah industrije. Agencija
  že pregleduje
  znanstveno literaturo, da bi lahko upoštevala druge podatke in študije o predmetu, na katerega se nanaša njena ocena. Da se zagotovi dodatna raven jamstva, ki omogoča dostop Agencije do vseh ustreznih znanstvenih podatkov in študij o predmetu postopka odobritve, je primerno predvideti posvetovanje s tretjimi osebami, da se ugotovi, ali so na voljo drugi relevantni znanstveni podatki ali študije. Da bi povečali učinkovitost posvetovanja, bi to moralo potekati po objavi študij iz vloge za odobritev, ki jih je predložila industrija, v skladu s pravili o preglednosti iz te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Obstajajo nekateri pomisleki javnosti, da ocena Agencije v zvezi z odobritvijo temelji predvsem na študijah industrije. Agencija
  že pregleduje
  znanstveno literaturo, da bi lahko upoštevala druge podatke in študije o predmetu, na katerega se nanaša njena ocena. Da se zagotovi dodatna raven jamstva, ki omogoča dostop Agencije do vseh ustreznih znanstvenih podatkov in študij o predmetu postopka odobritve, je primerno predvideti posvetovanje s tretjimi osebami, da se ugotovi, ali so na voljo drugi relevantni znanstveni podatki ali študije. Da bi povečali učinkovitost posvetovanja, bi to moralo potekati po objavi študij iz vloge za odobritev, ki jih je predložila industrija, v skladu s pravili o preglednosti iz te uredbe.

| (20) | Obstajajo nekateri pomisleki javnosti, da ocena Agencije v zvezi z odobritvijo temelji predvsem na študijah industrije.
  V primeru nove vloge za odobritev ali postopka za obnovitev bi morala
  Agencija
  vedno pregledati
  znanstveno literaturo, da bi lahko upoštevala druge podatke in študije o predmetu, na katerega se nanaša njena ocena
  , in po potrebi zahtevati dodatne študije
  .
  Agencija bi morala zagotoviti javni dostop do vse ustrezne znanstvene literature o tej zadevi, ki jo ima.
  Da se zagotovi dodatna raven jamstva, ki omogoča dostop Agencije do vseh ustreznih znanstvenih podatkov in študij o predmetu postopka odobritve, je primerno predvideti posvetovanje s tretjimi osebami, da se ugotovi, ali so na voljo drugi relevantni znanstveni podatki ali študije. Da bi povečali učinkovitost posvetovanja, bi to moralo potekati
  takoj
  po objavi študij iz vloge za odobritev, ki jih je predložila industrija, v skladu s pravili o preglednosti iz te uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Obstajajo nekateri pomisleki javnosti, da ocena Agencije v zvezi z odobritvijo temelji predvsem na študijah industrije.
  V primeru nove vloge za odobritev ali postopka za obnovitev bi morala
  Agencija
  vedno pregledati
  znanstveno literaturo, da bi lahko upoštevala druge podatke in študije o predmetu, na katerega se nanaša njena ocena
  , in po potrebi zahtevati dodatne študije
  .
  Agencija bi morala zagotoviti javni dostop do vse ustrezne znanstvene literature o tej zadevi, ki jo ima.
  Da se zagotovi dodatna raven jamstva, ki omogoča dostop Agencije do vseh ustreznih znanstvenih podatkov in študij o predmetu postopka odobritve, je primerno predvideti posvetovanje s tretjimi osebami, da se ugotovi, ali so na voljo drugi relevantni znanstveni podatki ali študije. Da bi povečali učinkovitost posvetovanja, bi to moralo potekati
  takoj
  po objavi študij iz vloge za odobritev, ki jih je predložila industrija, v skladu s pravili o preglednosti iz te uredbe.

Sprememba 158

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Študije, vključno s preizkusi, ki jih predložijo nosilci dejavnosti v podporo vlogam za odobritev na podlagi sektorske živilske zakonodaje Unije,
  so običajno
  v skladu z mednarodno priznanimi načeli, ki zagotavljajo enotno podlago za njihovo kakovost, zlasti z vidika ponovljivosti rezultatov. Vendar se v nekaterih primerih lahko pojavijo težave glede skladnosti z veljavnimi standardi, zato so vzpostavljeni nacionalni sistemi za preverjanje te skladnosti. Primerno je določiti dodatno raven jamstev, da bi splošni javnosti dali zagotovila glede kakovosti študij in določili okrepljen sistem presoj, v skladu s katerim bi Komisija preverjala nadzor držav članic nad izvajanjem navedenih načel v laboratorijih, ki izvajajo take študije in preizkuse. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Študije, vključno s preizkusi, ki jih predložijo nosilci dejavnosti v podporo vlogam za odobritev na podlagi sektorske živilske zakonodaje Unije,
  so običajno
  v skladu z mednarodno priznanimi načeli, ki zagotavljajo enotno podlago za njihovo kakovost, zlasti z vidika ponovljivosti rezultatov. Vendar se v nekaterih primerih lahko pojavijo težave glede skladnosti z veljavnimi standardi, zato so vzpostavljeni nacionalni sistemi za preverjanje te skladnosti. Primerno je določiti dodatno raven jamstev, da bi splošni javnosti dali zagotovila glede kakovosti študij in določili okrepljen sistem presoj, v skladu s katerim bi Komisija preverjala nadzor držav članic nad izvajanjem navedenih načel v laboratorijih, ki izvajajo take študije in preizkuse.

| (21) | Študije, vključno s preizkusi, ki jih predložijo nosilci dejavnosti v podporo vlogam za odobritev na podlagi sektorske živilske zakonodaje Unije,
  bi morale temeljiti na neodvisni strokovno pregledani literaturi ali biti
  v skladu z mednarodno priznanimi
  standardi in
  načeli
  dobre laboratorijske prakse
  , ki zagotavljajo enotno podlago za njihovo kakovost, zlasti z vidika ponovljivosti rezultatov. Vendar se v nekaterih primerih lahko pojavijo težave glede skladnosti z veljavnimi standardi, zato so vzpostavljeni nacionalni sistemi za preverjanje te skladnosti. Primerno je določiti dodatno raven jamstev, da bi splošni javnosti dali zagotovila glede kakovosti študij in določili okrepljen sistem presoj, v skladu s katerim bi Komisija
  v sodelovanju s svojim direktoratom za presoje in analize na področju zdravja in hrane
  preverjala nadzor držav članic
  ali tretjih držav
  nad izvajanjem navedenih načel v laboratorijih, ki izvajajo take študije in preizkuse
  v Uniji in tretjih državah
  . |
| --- | --- |

(21)

Študije, vključno s preizkusi, ki jih predložijo nosilci dejavnosti v podporo vlogam za odobritev na podlagi sektorske živilske zakonodaje Unije,
  bi morale temeljiti na neodvisni strokovno pregledani literaturi ali biti
  v skladu z mednarodno priznanimi
  standardi in
  načeli
  dobre laboratorijske prakse
  , ki zagotavljajo enotno podlago za njihovo kakovost, zlasti z vidika ponovljivosti rezultatov. Vendar se v nekaterih primerih lahko pojavijo težave glede skladnosti z veljavnimi standardi, zato so vzpostavljeni nacionalni sistemi za preverjanje te skladnosti. Primerno je določiti dodatno raven jamstev, da bi splošni javnosti dali zagotovila glede kakovosti študij in določili okrepljen sistem presoj, v skladu s katerim bi Komisija
  v sodelovanju s svojim direktoratom za presoje in analize na področju zdravja in hrane
  preverjala nadzor držav članic
  ali tretjih držav
  nad izvajanjem navedenih načel v laboratorijih, ki izvajajo take študije in preizkuse
  v Uniji in tretjih državah
  .

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21a) | V postopek je treba vgraditi dovolj prožnosti, da je takoj mogoče upoštevati nov vpogled v resne zdravju škodljive učinke, tudi če niso posebej zajeti z regulativnimi zahtevami glede podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21a)

V postopek je treba vgraditi dovolj prožnosti, da je takoj mogoče upoštevati nov vpogled v resne zdravju škodljive učinke, tudi če niso posebej zajeti z regulativnimi zahtevami glede podatkov.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Varnost hrane je občutljivo vprašanje bistvenega pomena za vse državljane Unije. Poleg ohranjanja načela, da breme za dokazovanje skladnosti z zahtevami Unije nosi industrija, je pomembno vzpostaviti dodatno orodje za preverjanje za obravnavo posebnih primerov, ki so za družbo zelo pomembni in povzročajo polemiko glede varnosti, tj. naročanje dodatnih študij za preverjanje dokazov, uporabljenih v postopku ocenjevanja tveganja. Ker bi se tako izjemno orodje za preverjanje financiralo iz proračuna Unije in ker bi morala njegova uporaba ostati sorazmerna, bi morala biti za naročila takih preveritvenih študij odgovorna Komisija. Upoštevati bi bilo treba dejstvo, da mora biti področje uporabe naročenih študij v nekaterih posebnih primerih širše od zadevnega dokaza (če so na primer na voljo nova znanstvena dognanja). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Varnost hrane je občutljivo vprašanje bistvenega pomena za vse državljane Unije. Poleg ohranjanja načela, da breme za dokazovanje skladnosti z zahtevami Unije nosi industrija, je pomembno vzpostaviti dodatno orodje za preverjanje za obravnavo posebnih primerov, ki so za družbo zelo pomembni in povzročajo polemiko glede varnosti, tj. naročanje dodatnih študij za preverjanje dokazov, uporabljenih v postopku ocenjevanja tveganja. Ker bi se tako izjemno orodje za preverjanje financiralo iz proračuna Unije in ker bi morala njegova uporaba ostati sorazmerna, bi morala biti za naročila takih preveritvenih študij odgovorna Komisija. Upoštevati bi bilo treba dejstvo, da mora biti področje uporabe naročenih študij v nekaterih posebnih primerih širše od zadevnega dokaza (če so na primer na voljo nova znanstvena dognanja).

| (22) | Varnost hrane je občutljivo vprašanje bistvenega pomena za vse državljane Unije. Poleg ohranjanja načela, da breme za dokazovanje skladnosti z zahtevami Unije nosi industrija, je pomembno vzpostaviti dodatno orodje za preverjanje za obravnavo posebnih primerov, ki so za družbo zelo pomembni in povzročajo polemiko glede varnosti, tj. naročanje dodatnih študij za preverjanje dokazov, uporabljenih v postopku ocenjevanja tveganja. Ker bi se tako izjemno orodje za preverjanje financiralo iz proračuna Unije in ker bi morala njegova uporaba ostati sorazmerna, bi morala biti
  v primeru različnih znanstvenih ugotovitev
  za naročila takih preveritvenih študij odgovorna Komisija. Upoštevati bi bilo treba dejstvo, da mora biti področje uporabe naročenih študij v nekaterih posebnih primerih širše od zadevnega dokaza
  v postopku ocenjevanja tveganja
  (če so na primer na voljo nova znanstvena dognanja). |
| --- | --- |

(22)

Varnost hrane je občutljivo vprašanje bistvenega pomena za vse državljane Unije. Poleg ohranjanja načela, da breme za dokazovanje skladnosti z zahtevami Unije nosi industrija, je pomembno vzpostaviti dodatno orodje za preverjanje za obravnavo posebnih primerov, ki so za družbo zelo pomembni in povzročajo polemiko glede varnosti, tj. naročanje dodatnih študij za preverjanje dokazov, uporabljenih v postopku ocenjevanja tveganja. Ker bi se tako izjemno orodje za preverjanje financiralo iz proračuna Unije in ker bi morala njegova uporaba ostati sorazmerna, bi morala biti
  v primeru različnih znanstvenih ugotovitev
  za naročila takih preveritvenih študij odgovorna Komisija. Upoštevati bi bilo treba dejstvo, da mora biti področje uporabe naročenih študij v nekaterih posebnih primerih širše od zadevnega dokaza
  v postopku ocenjevanja tveganja
  (če so na primer na voljo nova znanstvena dognanja).

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23a) | Aarhuška konvencija daje javnosti vrsto pravic v zvezi z okoljem. Vsakemu posamezniku daje pravico do dostopa do okoljskih informacij, ki jih imajo javni organi, pravico do udeležbe pri odločanju o okoljskih zadevah in do revizije postopkov pri izpodbijanju javnih odločitev, sprejetih v nasprotju z navedenima pravicama, ali pri okoljski zakonodaji na splošno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23a)

Aarhuška konvencija daje javnosti vrsto pravic v zvezi z okoljem. Vsakemu posamezniku daje pravico do dostopa do okoljskih informacij, ki jih imajo javni organi, pravico do udeležbe pri odločanju o okoljskih zadevah in do revizije postopkov pri izpodbijanju javnih odločitev, sprejetih v nasprotju z navedenima pravicama, ali pri okoljski zakonodaji na splošno.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Evropska državljanska pobuda „Prepovejmo glifosat ter obvarujmo ljudi in okolje pred strupenimi pesticidi“ je dodatno potrdila pomisleke glede preglednosti v zvezi s študijami, ki jih naroča industrija in se predložijo vlogam za odobritev (23). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Evropska državljanska pobuda „Prepovejmo glifosat ter obvarujmo ljudi in okolje pred strupenimi pesticidi“ je dodatno potrdila pomisleke glede preglednosti v zvezi s študijami, ki jih naroča industrija in se predložijo vlogam za odobritev (23).

| (24) | Unija je kot podpisnica Aarhuške konvencije priznala, da boljši dostop do informacij in udeležba javnosti pri odločanju na okoljskem področju povečujeta kakovost in izvajanje odločitev, prispevata k ozaveščanju javnosti o okoljskih vprašanjih, dajeta javnosti možnost, da izrazi svoje pomisleke, in omogočata javnim organom, da te pomisleke ustrezno upoštevajo.
  Evropska državljanska pobuda „Prepovejmo glifosat ter obvarujmo ljudi in okolje pred strupenimi pesticidi“ je dodatno potrdila pomisleke glede preglednosti v zvezi s študijami, ki jih naroča industrija in se predložijo vlogam za odobritev (23). |
| --- | --- |

(24)

Unija je kot podpisnica Aarhuške konvencije priznala, da boljši dostop do informacij in udeležba javnosti pri odločanju na okoljskem področju povečujeta kakovost in izvajanje odločitev, prispevata k ozaveščanju javnosti o okoljskih vprašanjih, dajeta javnosti možnost, da izrazi svoje pomisleke, in omogočata javnim organom, da te pomisleke ustrezno upoštevajo.
  Evropska državljanska pobuda „Prepovejmo glifosat ter obvarujmo ljudi in okolje pred strupenimi pesticidi“ je dodatno potrdila pomisleke glede preglednosti v zvezi s študijami, ki jih naroča industrija in se predložijo vlogam za odobritev (23).

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (25a) | Po zgledu komisije za pritožbe pri Evropski agenciji za kemikalije, kot je določeno v členih 89 do 93 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , bi bilo treba z delegiranimi akti ustanoviti komisijo za pritožbe agencije EFSA. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25a)

Po zgledu komisije za pritožbe pri Evropski agenciji za kemikalije, kot je določeno v členih 89 do 93 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , bi bilo treba z delegiranimi akti ustanoviti komisijo za pritožbe agencije EFSA.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Za določitev ravni razkritja, ki zagotavlja primerno ravnotežje, bi bilo treba
  ustrezne pravice javnosti do
  preglednosti v postopku ocenjevanja tveganja ponderirati glede na pravice poslovnih vlagateljev, ob upoštevanju ciljev Uredbe (ES) št. 178/2002. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Za določitev ravni razkritja, ki zagotavlja primerno ravnotežje, bi bilo treba
  ustrezne pravice javnosti do
  preglednosti v postopku ocenjevanja tveganja ponderirati glede na pravice poslovnih vlagateljev, ob upoštevanju ciljev Uredbe (ES) št. 178/2002.

| (27) | Za določitev ravni
  proaktivnega
  razkritja, ki zagotavlja primerno ravnotežje, bi bilo treba
  potrebo po zagotavljanju
  preglednosti v postopku ocenjevanja tveganja ponderirati glede na pravice poslovnih vlagateljev, ob upoštevanju ciljev Uredbe (ES) št. 178/2002
  v zvezi z visoko ravnjo varovanja življenja in zdravja ljudi, varstva interesov potrošnikov, kot tudi varstva zdravja in dobrobiti živali, zdravja rastlin in okolja
  . |
| --- | --- |

(27)

Za določitev ravni
  proaktivnega
  razkritja, ki zagotavlja primerno ravnotežje, bi bilo treba
  potrebo po zagotavljanju
  preglednosti v postopku ocenjevanja tveganja ponderirati glede na pravice poslovnih vlagateljev, ob upoštevanju ciljev Uredbe (ES) št. 178/2002
  v zvezi z visoko ravnjo varovanja življenja in zdravja ljudi, varstva interesov potrošnikov, kot tudi varstva zdravja in dobrobiti živali, zdravja rastlin in okolja
  .

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27a) | Določbe o aktivnem razširjanju iz te uredbe nikakor ne omejujejo obsega pravic iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 in Uredbe (ES) št. 1367/2006. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27a)

Določbe o aktivnem razširjanju iz te uredbe nikakor ne omejujejo obsega pravic iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 in Uredbe (ES) št. 1367/2006.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Prav tako je treba
  določiti posebne zahteve v zvezi z varstvom
  osebnih podatkov za namene preglednosti postopka ocenjevanja tveganja
  ob upoštevanju Uredbe
  (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (24) in
  Uredbe
  (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (25). Zato v skladu s to uredbo nobeni osebni podatki ne bi smeli biti javno dostopni, razen če je to potrebno in sorazmerno za namene zagotavljanja preglednosti, neodvisnosti in zanesljivosti postopka ocenjevanja tveganja, pri čemer pa se preprečuje nasprotje interesov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Prav tako je treba
  določiti posebne zahteve v zvezi z varstvom
  osebnih podatkov za namene preglednosti postopka ocenjevanja tveganja
  ob upoštevanju Uredbe
  (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (24) in
  Uredbe
  (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (25). Zato v skladu s to uredbo nobeni osebni podatki ne bi smeli biti javno dostopni, razen če je to potrebno in sorazmerno za namene zagotavljanja preglednosti, neodvisnosti in zanesljivosti postopka ocenjevanja tveganja, pri čemer pa se preprečuje nasprotje interesov.

| (30) | Prav tako
  se
  je treba
  zaradi zaščite zaupnosti in varstva
  osebnih podatkov za namene preglednosti postopka ocenjevanja tveganja
  sklicevati na Uredbo
  (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (24) in
  Uredbo
  (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (25). Zato v skladu s to uredbo nobeni osebni podatki ne bi smeli biti javno dostopni, razen če je to potrebno in sorazmerno za namene zagotavljanja preglednosti, neodvisnosti in zanesljivosti postopka ocenjevanja tveganja, pri čemer pa se preprečuje nasprotje interesov.
  Za zagotovitev preglednosti, neodvisnosti, trajnosti in zanesljivosti postopka ocenjevanja tveganja se šteje, zlasti za preprečevanje nasprotij interesov, za potrebno in sorazmerno objaviti imena vseh posameznikov, ki jih imenuje Agencija, da bi prispevali k postopku odločanja Agencije, tudi v okviru sprejemanja smernic. |
| --- | --- |

(30)

Prav tako
  se
  je treba
  zaradi zaščite zaupnosti in varstva
  osebnih podatkov za namene preglednosti postopka ocenjevanja tveganja
  sklicevati na Uredbo
  (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (24) in
  Uredbo
  (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (25). Zato v skladu s to uredbo nobeni osebni podatki ne bi smeli biti javno dostopni, razen če je to potrebno in sorazmerno za namene zagotavljanja preglednosti, neodvisnosti in zanesljivosti postopka ocenjevanja tveganja, pri čemer pa se preprečuje nasprotje interesov.
  Za zagotovitev preglednosti, neodvisnosti, trajnosti in zanesljivosti postopka ocenjevanja tveganja se šteje, zlasti za preprečevanje nasprotij interesov, za potrebno in sorazmerno objaviti imena vseh posameznikov, ki jih imenuje Agencija, da bi prispevali k postopku odločanja Agencije, tudi v okviru sprejemanja smernic.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | Za namene povečane preglednosti in zagotovitev učinkovite obravnave zaprosil za znanstvene prispevke, ki jih prejme Agencija, bi bilo treba razviti standardne formate podatkov in pakete programske opreme. Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (ES) št. 178/2002 v zvezi s sprejetjem standardnih formatov podatkov in paketov programske opreme, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (26). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31)

Za namene povečane preglednosti in zagotovitev učinkovite obravnave zaprosil za znanstvene prispevke, ki jih prejme Agencija, bi bilo treba razviti standardne formate podatkov in pakete programske opreme. Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (ES) št. 178/2002 v zvezi s sprejetjem standardnih formatov podatkov in paketov programske opreme, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (26).

| (31) | Za namene povečane preglednosti in zagotovitev učinkovite obravnave zaprosil za znanstvene prispevke, ki jih prejme Agencija, bi bilo treba razviti standardne formate podatkov in pakete programske opreme. Za zagotovitev enotnih
  in usklajenih
  pogojev za izvajanje Uredbe (ES) št. 178/2002 v zvezi s sprejetjem standardnih formatov podatkov in paketov programske opreme, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (26). |
| --- | --- |

(31)

Za namene povečane preglednosti in zagotovitev učinkovite obravnave zaprosil za znanstvene prispevke, ki jih prejme Agencija, bi bilo treba razviti standardne formate podatkov in pakete programske opreme. Za zagotovitev enotnih
  in usklajenih
  pogojev za izvajanje Uredbe (ES) št. 178/2002 v zvezi s sprejetjem standardnih formatov podatkov in paketov programske opreme, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (26).

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (33) | Poleg tega je za oceno uspešnosti in učinkovitosti različnih določb, ki se uporabljajo za Agencijo, primerno tudi
  določiti, da Komisija oceni Agencijo, in sicer v skladu s skupnim pristopom k decentraliziranim agencijam
  . Pri oceni bi bilo zlasti treba pregledati postopke za izbor članov znanstvenega odbora in svetov, njihovo stopnjo preglednosti, stroškovno učinkovitost in primernost, da se zagotovita neodvisnost in usposobljenost ter preprečijo nasprotja interesov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33)

Poleg tega je za oceno uspešnosti in učinkovitosti različnih določb, ki se uporabljajo za Agencijo, primerno tudi
  določiti, da Komisija oceni Agencijo, in sicer v skladu s skupnim pristopom k decentraliziranim agencijam
  . Pri oceni bi bilo zlasti treba pregledati postopke za izbor članov znanstvenega odbora in svetov, njihovo stopnjo preglednosti, stroškovno učinkovitost in primernost, da se zagotovita neodvisnost in usposobljenost ter preprečijo nasprotja interesov.

| (33) | Poleg tega je za oceno uspešnosti in učinkovitosti različnih določb, ki se uporabljajo za Agencijo, primerno
  opraviti
  tudi
  neodvisno oceno Agencije
  . Pri oceni bi bilo zlasti treba pregledati postopke za izbor članov znanstvenega odbora in svetov, njihovo stopnjo preglednosti, stroškovno učinkovitost in primernost, da se zagotovita neodvisnost in usposobljenost ter preprečijo nasprotja interesov. |
| --- | --- |

(33)

Poleg tega je za oceno uspešnosti in učinkovitosti različnih določb, ki se uporabljajo za Agencijo, primerno
  opraviti
  tudi
  neodvisno oceno Agencije
  . Pri oceni bi bilo zlasti treba pregledati postopke za izbor članov znanstvenega odbora in svetov, njihovo stopnjo preglednosti, stroškovno učinkovitost in primernost, da se zagotovita neodvisnost in usposobljenost ter preprečijo nasprotja interesov.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (33a) | Prednostni nalogi sedmega evropskega akcijskega okoljskega programa sta razvoj in izvajanje načinov obravnave skupnih učinkov kemikalij na zdravje ljudi in okolje. Ocena „učinkov koktajla“ zahteva medsektorski pristop, tesnejše sodelovanje med agencijami za spremljanje na evropski ravni in določitev primernih postopkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33a)

Prednostni nalogi sedmega evropskega akcijskega okoljskega programa sta razvoj in izvajanje načinov obravnave skupnih učinkov kemikalij na zdravje ljudi in okolje. Ocena „učinkov koktajla“ zahteva medsektorski pristop, tesnejše sodelovanje med agencijami za spremljanje na evropski ravni in določitev primernih postopkov.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (35) | Za zagotovitev preglednosti postopka ocenjevanja tveganja je prav tako treba razširiti področje uporabe Uredbe (ES) št. 178/2002, ki je trenutno omejeno na živilsko zakonodajo, da se vanj vključijo tudi zahtevki za dovoljenje v okviru Uredbe (ES) št. 1831/2003 v zvezi s krmnimi dodatki, vloge za odobritev v okviru Uredbe (ES) št. 1935/2004 v zvezi z materiali, namenjenimi za stik z živili, in vloge za registracijo v okviru Uredbe (ES) št. 1107/2009 v zvezi s fitofarmacevtskimi sredstvi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(35)

Za zagotovitev preglednosti postopka ocenjevanja tveganja je prav tako treba razširiti področje uporabe Uredbe (ES) št. 178/2002, ki je trenutno omejeno na živilsko zakonodajo, da se vanj vključijo tudi zahtevki za dovoljenje v okviru Uredbe (ES) št. 1831/2003 v zvezi s krmnimi dodatki, vloge za odobritev v okviru Uredbe (ES) št. 1935/2004 v zvezi z materiali, namenjenimi za stik z živili, in vloge za registracijo v okviru Uredbe (ES) št. 1107/2009 v zvezi s fitofarmacevtskimi sredstvi.

| (35) | Za zagotovitev preglednosti
  in neodvisnosti
  postopka ocenjevanja tveganja je prav tako treba razširiti področje uporabe Uredbe (ES) št. 178/2002, ki je trenutno omejeno na živilsko zakonodajo, da se vanj vključijo tudi zahtevki za dovoljenje v okviru Uredbe (ES) št. 1831/2003 v zvezi s krmnimi dodatki, vloge za odobritev v okviru Uredbe (ES) št. 1935/2004 v zvezi z materiali, namenjenimi za stik z živili, in vloge za registracijo v okviru Uredbe (ES) št. 1107/2009 v zvezi s fitofarmacevtskimi sredstvi. |
| --- | --- |

(35)

Za zagotovitev preglednosti
  in neodvisnosti
  postopka ocenjevanja tveganja je prav tako treba razširiti področje uporabe Uredbe (ES) št. 178/2002, ki je trenutno omejeno na živilsko zakonodajo, da se vanj vključijo tudi zahtevki za dovoljenje v okviru Uredbe (ES) št. 1831/2003 v zvezi s krmnimi dodatki, vloge za odobritev v okviru Uredbe (ES) št. 1935/2004 v zvezi z materiali, namenjenimi za stik z živili, in vloge za registracijo v okviru Uredbe (ES) št. 1107/2009 v zvezi s fitofarmacevtskimi sredstvi.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (36) | Za zagotovitev, da se upoštevajo sektorske posebnosti glede zaupnih informacij, je treba ustrezne pravice javnosti do preglednosti
  v
  postopku ocenjevanja tveganja,
  vključno s tistimi, ki izhajajo iz Aarhuške konvencije

   (1)

  , ponderirati
  glede na pravice poslovnih vlagateljev, ob upoštevanju posebnih ciljev sektorske zakonodaje Unije in pridobljenih izkušenj. Zato je treba spremeniti Direktivo 2001/18/ES, Uredbo (ES) št. 1829/2003, Uredbo (ES) št. 1831/2003, Uredbo (ES) št. 1935/2004 in Uredbo (ES) št. 1107/2009, da se določijo dodatni zaupni elementi poleg tistih, ki so določeni v Uredbi (ES) št. 178/2002. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36)

Za zagotovitev, da se upoštevajo sektorske posebnosti glede zaupnih informacij, je treba ustrezne pravice javnosti do preglednosti
  v
  postopku ocenjevanja tveganja,
  vključno s tistimi, ki izhajajo iz Aarhuške konvencije

   (1)

  , ponderirati
  glede na pravice poslovnih vlagateljev, ob upoštevanju posebnih ciljev sektorske zakonodaje Unije in pridobljenih izkušenj. Zato je treba spremeniti Direktivo 2001/18/ES, Uredbo (ES) št. 1829/2003, Uredbo (ES) št. 1831/2003, Uredbo (ES) št. 1935/2004 in Uredbo (ES) št. 1107/2009, da se določijo dodatni zaupni elementi poleg tistih, ki so določeni v Uredbi (ES) št. 178/2002.

| (36) | Za zagotovitev, da se upoštevajo sektorske posebnosti glede zaupnih informacij, je treba ustrezne pravice javnosti do preglednosti
  , vključno s pravico do proaktivnega obveščanja o
  postopku ocenjevanja tveganja,
  presojati
  glede na pravice poslovnih vlagateljev, ob upoštevanju posebnih ciljev sektorske zakonodaje Unije in pridobljenih izkušenj. Zato je treba spremeniti Direktivo 2001/18/ES, Uredbo (ES) št. 1829/2003, Uredbo (ES) št. 1831/2003, Uredbo (ES) št. 1935/2004 in Uredbo (ES) št. 1107/2009, da se določijo dodatni zaupni elementi poleg tistih, ki so določeni v Uredbi (ES) št. 178/2002.
  Določbe o aktivnem razširjanju iz te uredbe in oceni zahteve po zaupnosti, ki jo opravi Agencija, nikakor ne omejujejo obsega pravic iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 in Uredbe (ES) št. 1367/2006. |
| --- | --- |

(36)

Za zagotovitev, da se upoštevajo sektorske posebnosti glede zaupnih informacij, je treba ustrezne pravice javnosti do preglednosti
  , vključno s pravico do proaktivnega obveščanja o
  postopku ocenjevanja tveganja,
  presojati
  glede na pravice poslovnih vlagateljev, ob upoštevanju posebnih ciljev sektorske zakonodaje Unije in pridobljenih izkušenj. Zato je treba spremeniti Direktivo 2001/18/ES, Uredbo (ES) št. 1829/2003, Uredbo (ES) št. 1831/2003, Uredbo (ES) št. 1935/2004 in Uredbo (ES) št. 1107/2009, da se določijo dodatni zaupni elementi poleg tistih, ki so določeni v Uredbi (ES) št. 178/2002.
  Določbe o aktivnem razširjanju iz te uredbe in oceni zahteve po zaupnosti, ki jo opravi Agencija, nikakor ne omejujejo obsega pravic iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 in Uredbe (ES) št. 1367/2006.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (36a) | Pri preverjanju ustreznosti splošne živilske zakonodaje se je pokazalo, da je postopek obvladovanja tveganja nepregleden. Javnost je treba bolje obveščati o obravnavanih možnostih za obvladovanje tveganja, ravni varstva potrošnikov ter zdravja živali in okolja, ki bi jo dosegli z vsako od teh možnosti, ter o dejavnikih, ki niso povezani z rezultati ocene tveganja in ki jih odgovorni za obvladovanje tveganja upoštevajo, in o tem, kako jih v postopku odločanja medsebojno primerjajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36a)

Pri preverjanju ustreznosti splošne živilske zakonodaje se je pokazalo, da je postopek obvladovanja tveganja nepregleden. Javnost je treba bolje obveščati o obravnavanih možnostih za obvladovanje tveganja, ravni varstva potrošnikov ter zdravja živali in okolja, ki bi jo dosegli z vsako od teh možnosti, ter o dejavnikih, ki niso povezani z rezultati ocene tveganja in ki jih odgovorni za obvladovanje tveganja upoštevajo, in o tem, kako jih v postopku odločanja medsebojno primerjajo.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (37) | Da bi
  še dodatno okrepili povezavo
  med odgovornimi za oceno tveganja in odgovornimi za obvladovanje tveganja na ravni Unije in nacionalnih ravneh ter
  skladnost in doslednost obveščanja o tveganju
  , bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte za sprejetje splošnega načrta za obveščanje o tveganju glede zadev, povezanih z agroživilsko verigo. Zlasti
  je
  pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki, in da se ta posvetovanja izvajajo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(37)

Da bi
  še dodatno okrepili povezavo
  med odgovornimi za oceno tveganja in odgovornimi za obvladovanje tveganja na ravni Unije in nacionalnih ravneh ter
  skladnost in doslednost obveščanja o tveganju
  , bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte za sprejetje splošnega načrta za obveščanje o tveganju glede zadev, povezanih z agroživilsko verigo. Zlasti
  je
  pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki, in da se ta posvetovanja izvajajo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (37) | Da bi
  izboljšali interaktivno izmenjavo informacij v celotnem postopku analize tveganja
  med odgovornimi za oceno tveganja in odgovornimi za obvladovanje tveganja na ravni Unije in nacionalnih ravneh ter
  drugimi deležniki prehranske verige
  ,
  kot so gospodarski subjekti, potrošniške in druge organizacije civilne družbe,
  bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte za sprejetje splošnega načrta za obveščanje o tveganju glede zadev, povezanih z agroživilsko verigo.
  V splošnem načrtu obveščanja o tveganju bi morala biti določena praktična ureditev, da bi lahko javnosti dali na voljo potrebne informacije za doseganje visoke ravni preglednosti v postopku obvladovanja tveganja. Zato je
  zlasti pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki, in da se ta posvetovanja izvajajo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(37)

Da bi
  izboljšali interaktivno izmenjavo informacij v celotnem postopku analize tveganja
  med odgovornimi za oceno tveganja in odgovornimi za obvladovanje tveganja na ravni Unije in nacionalnih ravneh ter
  drugimi deležniki prehranske verige
  ,
  kot so gospodarski subjekti, potrošniške in druge organizacije civilne družbe,
  bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte za sprejetje splošnega načrta za obveščanje o tveganju glede zadev, povezanih z agroživilsko verigo.
  V splošnem načrtu obveščanja o tveganju bi morala biti določena praktična ureditev, da bi lahko javnosti dali na voljo potrebne informacije za doseganje visoke ravni preglednosti v postopku obvladovanja tveganja. Zato je
  zlasti pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki, in da se ta posvetovanja izvajajo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (37a | ) Določbe o tem, katere informacije bi bilo treba javno objaviti, ne bi smele posegati v Uredbo (ES) št. 1049/2001 ter nacionalno pravo ali pravo Unije o dostopu javnosti do uradnih dokumentov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(37a

) Določbe o tem, katere informacije bi bilo treba javno objaviti, ne bi smele posegati v Uredbo (ES) št. 1049/2001 ter nacionalno pravo ali pravo Unije o dostopu javnosti do uradnih dokumentov.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (38) | Da bi Agenciji in nosilcem dejavnosti omogočili, da se prilagodijo novim zahtevam, in hkrati zagotovili, da Agencija še naprej nemoteno
  deluje
  , je treba določiti prehodne ukrepe za uporabo te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38)

Da bi Agenciji in nosilcem dejavnosti omogočili, da se prilagodijo novim zahtevam, in hkrati zagotovili, da Agencija še naprej nemoteno
  deluje
  , je treba določiti prehodne ukrepe za uporabo te uredbe.

| (38) | Da bi Agenciji
  , državam članicam, Komisiji
  in nosilcem dejavnosti omogočili, da se prilagodijo novim zahtevam, in hkrati zagotovili, da
  bo
  Agencija še naprej nemoteno
  delovala
  , je treba določiti prehodne ukrepe za uporabo te uredbe. |
| --- | --- |

(38)

Da bi Agenciji
  , državam članicam, Komisiji
  in nosilcem dejavnosti omogočili, da se prilagodijo novim zahtevam, in hkrati zagotovili, da
  bo
  Agencija še naprej nemoteno
  delovala
  , je treba določiti prehodne ukrepe za uporabo te uredbe.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 39 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (39a) | Ker se s spremembami iz tega predloga na Agencijo prenašajo široke pristojnosti v zvezi z oceno tveganja in preverjanjem zaupnosti, je treba bistveno povečati proračunska sredstva za Agencijo v skladu s Prilogo 3 k predlogu Komisije. Predlog financiranja je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom, vendar lahko vključuje uporabo posebnih instrumentov, kot so opredeljeni v Uredbi Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013. Če razprave med Evropskim parlamentom in državami članicami o proračunu Unije ne bi omogočile manevrskega prostora za potrebna proračunska sredstva, bi morala Komisija v okviru delegiranega akta predložiti predlog za alternativno financiranje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(39a)

Ker se s spremembami iz tega predloga na Agencijo prenašajo široke pristojnosti v zvezi z oceno tveganja in preverjanjem zaupnosti, je treba bistveno povečati proračunska sredstva za Agencijo v skladu s Prilogo 3 k predlogu Komisije. Predlog financiranja je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom, vendar lahko vključuje uporabo posebnih instrumentov, kot so opredeljeni v Uredbi Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013. Če razprave med Evropskim parlamentom in državami članicami o proračunu Unije ne bi omogočile manevrskega prostora za potrebna proračunska sredstva, bi morala Komisija v okviru delegiranega akta predložiti predlog za alternativno financiranje.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (40a) | Nedavni izredni dogodki v zvezi v varnostjo hrane so pokazali, da bi bilo treba v izrednih razmerah uvesti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se bodo za vsa živila, ne glede na vrsto in izvor, ter za vso krmo uporabili skupni ukrepi pri resnem tveganju za zdravje ljudi, zdravje živali ali za okolje. Tak celovit pristop k nujnim ukrepom na področju varnosti hrane bi moral omogočati učinkovito ukrepanje in preprečevati umetno ustvarjanje razlik pri reševanju resnega tveganja za živila ali krmo z uvedbo usklajenega skupnega postopka upravljanja sistema opozoril v zvezi z živili. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40a)

Nedavni izredni dogodki v zvezi v varnostjo hrane so pokazali, da bi bilo treba v izrednih razmerah uvesti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se bodo za vsa živila, ne glede na vrsto in izvor, ter za vso krmo uporabili skupni ukrepi pri resnem tveganju za zdravje ljudi, zdravje živali ali za okolje. Tak celovit pristop k nujnim ukrepom na področju varnosti hrane bi moral omogočati učinkovito ukrepanje in preprečevati umetno ustvarjanje razlik pri reševanju resnega tveganja za živila ali krmo z uvedbo usklajenega skupnega postopka upravljanja sistema opozoril v zvezi z živili.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek – točka - 1 (novo)

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 6 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | v členu 6 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Sprememba

(-1)

2.   Ocena tveganja temelji na razpoložljivih znanstvenih dognanjih in se izvaja na neodvisen, objektiven in pregleden način.

„2.   Ocena tveganja temelji na
  vseh
  razpoložljivih znanstvenih dognanjih in se izvaja na neodvisen, objektiven in pregleden način.“

(Sprememba velja za vse besedilo; če bo sprejeta, bodo potrebne ustrezne prilagoditve povsod v besedilu.)

(Sprememba velja za vse besedilo; če bo sprejeta, bodo potrebne ustrezne prilagoditve povsod v besedilu.)

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka - 1 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka - 1 a (novo)

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 7 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1a) | v členu 7 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-1a)

(-1a)

v členu 7 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

1.   V nekaterih primerih, kadar je po oceni razpoložljivih informacij ugotovljena možnost neželenih učinkov na zdravje, obstaja pa znanstvena negotovost, se
  lahko
  sprejmejo
  začasni
  ukrepi za obvladovanje tveganja za zagotovitev visoke ravni varovanja zdravja, ki jo je Skupnost izbrala, dokler niso na voljo nadaljnje znanstvene informacije za bolj izčrpno oceno tveganja.

„1.   V nekaterih primerih, kadar je po oceni razpoložljivih informacij ugotovljena možnost neželenih učinkov na zdravje, obstaja pa znanstvena negotovost, se sprejmejo ukrepi za obvladovanje tveganja za zagotovitev visoke ravni varovanja zdravja, ki jo je Skupnost izbrala, dokler niso na voljo nadaljnje znanstvene informacije za bolj izčrpno oceno tveganja.“

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 8a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 8a | Člen 8a |
| Cilji obveščanja o tveganju | Cilji obveščanja o tveganju |
| Z obveščanjem o tveganju se ob upoštevanju vlog odgovornih za oceno tveganja in odgovornih za obvladovanje tveganja dosegajo naslednji cilji: | Z obveščanjem o tveganju se ob upoštevanju vlog odgovornih za oceno tveganja in odgovornih za obvladovanje tveganja dosegajo naslednji cilji: |
| (a) | spodbujanje ozaveščenosti o posebnih vprašanjih, obravnavanih v celotnem postopku analize tveganja, in njihovega razumevanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 8a

Člen 8a

Cilji obveščanja o tveganju

Cilji obveščanja o tveganju

Z obveščanjem o tveganju se ob upoštevanju vlog odgovornih za oceno tveganja in odgovornih za obvladovanje tveganja dosegajo naslednji cilji:

Z obveščanjem o tveganju se ob upoštevanju vlog odgovornih za oceno tveganja in odgovornih za obvladovanje tveganja dosegajo naslednji cilji:

(a)

spodbujanje ozaveščenosti o posebnih vprašanjih, obravnavanih v celotnem postopku analize tveganja, in njihovega razumevanja;

| (a) | spodbujanje ozaveščenosti o posebnih vprašanjih, obravnavanih v celotnem postopku analize
  in obvladovanja
  tveganja, in njihovega razumevanja; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje ozaveščenosti o posebnih vprašanjih, obravnavanih v celotnem postopku analize
  in obvladovanja
  tveganja, in njihovega razumevanja;

in obvladovanja

| (b) | spodbujanje doslednosti
  in
  preglednosti pri oblikovanju priporočil za obvladovanje tveganja; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje doslednosti
  in
  preglednosti pri oblikovanju priporočil za obvladovanje tveganja;

in

| (b) | spodbujanje doslednosti, preglednosti
  in jasnosti
  pri oblikovanju
  možnosti in
  priporočil za obvladovanje tveganja
  ter odločitev o njem
  ; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje doslednosti, preglednosti
  in jasnosti
  pri oblikovanju
  možnosti in
  priporočil za obvladovanje tveganja
  ter odločitev o njem
  ;

in jasnosti

možnosti in

ter odločitev o njem

| (c) | zagotavljanje trdne podlage za razumevanje odločitev glede obvladovanja tveganja; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje trdne podlage za razumevanje odločitev glede obvladovanja tveganja;

| (c) | zagotavljanje trdne
  znanstvene
  podlage za razumevanje odločitev glede obvladovanja tveganja,
  vključno z informacijami o: |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje trdne
  znanstvene
  podlage za razumevanje odločitev glede obvladovanja tveganja,
  vključno z informacijami o:

znanstvene

vključno z informacijami o:

| | (i) | načinu, kako izbrana možnost obvladovanja tveganja odraža stopnjo negotovosti pri oceni tveganja ter raven varovanja potrošnikov, zdravja živali in okolja, ki bi jo dosegli z njo; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

načinu, kako izbrana možnost obvladovanja tveganja odraža stopnjo negotovosti pri oceni tveganja ter raven varovanja potrošnikov, zdravja živali in okolja, ki bi jo dosegli z njo;

načinu, kako izbrana možnost obvladovanja tveganja odraža stopnjo negotovosti pri oceni tveganja ter raven varovanja potrošnikov, zdravja živali in okolja, ki bi jo dosegli z njo;

| (ii) | dejavnikih, kot so navedeni v členu 6(3), ki niso povezani z rezultati ocene tveganja, ki so jih upoštevali odgovorni za obvladovanje tveganja, in o načinu, kako se med seboj primerjajo; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

dejavnikih, kot so navedeni v členu 6(3), ki niso povezani z rezultati ocene tveganja, ki so jih upoštevali odgovorni za obvladovanje tveganja, in o načinu, kako se med seboj primerjajo;

dejavnikih, kot so navedeni v členu 6(3), ki niso povezani z rezultati ocene tveganja, ki so jih upoštevali odgovorni za obvladovanje tveganja, in o načinu, kako se med seboj primerjajo;

| (d) | povečanje razumevanja postopka analize tveganja v javnosti, da se poveča zaupanje v njegove rezultate; |
| --- | --- |

(d)

povečanje razumevanja postopka analize tveganja v javnosti, da se poveča zaupanje v njegove rezultate;

| (d) | povečanje razumevanja postopka analize tveganja v javnosti, da se poveča zaupanje v njegove rezultate
  , vključno z zagotavljanjem jasnih in doslednih informacij o nalogah, pooblastilih in odgovornostih odgovornih za oceno tveganja oziroma odgovornih za obvladovanje tveganja
  ; |
| --- | --- |

(d)

povečanje razumevanja postopka analize tveganja v javnosti, da se poveča zaupanje v njegove rezultate
  , vključno z zagotavljanjem jasnih in doslednih informacij o nalogah, pooblastilih in odgovornostih odgovornih za oceno tveganja oziroma odgovornih za obvladovanje tveganja
  ;

, vključno z zagotavljanjem jasnih in doslednih informacij o nalogah, pooblastilih in odgovornostih odgovornih za oceno tveganja oziroma odgovornih za obvladovanje tveganja

| (e) | spodbujanje
  ustrezne
  udeležbe vseh
  zainteresiranih strani ter |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje
  ustrezne
  udeležbe vseh
  zainteresiranih strani ter

ustrezne

zainteresiranih strani ter

| (e) | spodbujanje
  uravnotežene
  udeležbe vseh
  deležnikov, tudi gospodarskih subjektov prehranske verige, potrošniških in drugih organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje
  uravnotežene
  udeležbe vseh
  deležnikov, tudi gospodarskih subjektov prehranske verige, potrošniških in drugih organizacij civilne družbe;

uravnotežene

deležnikov, tudi gospodarskih subjektov prehranske verige, potrošniških in drugih organizacij civilne družbe;

| (f) | zagotavljanje
  primerne
  izmenjave informacij z 
  zainteresiranimi stranmi
  v zvezi s tveganji, povezanimi z agroživilsko verigo. |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje
  primerne
  izmenjave informacij z 
  zainteresiranimi stranmi
  v zvezi s tveganji, povezanimi z agroživilsko verigo.

primerne

zainteresiranimi stranmi

| (f) | zagotavljanje
  pregledne in nepristranske
  izmenjave informacij z 
  deležniki iz točke (e)
  v zvezi s tveganji, povezanimi z agroživilsko verigo; |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje
  pregledne in nepristranske
  izmenjave informacij z 
  deležniki iz točke (e)
  v zvezi s tveganji, povezanimi z agroživilsko verigo;

pregledne in nepristranske

deležniki iz točke (e)

| (fa) | obveščanje potrošnikov o strategijah za preprečevanje tveganja ter |
| --- | --- |

(fa)

(fa)

obveščanje potrošnikov o strategijah za preprečevanje tveganja ter

obveščanje potrošnikov o strategijah za preprečevanje tveganja ter

| (fb) | boj proti razširjanju lažnih informacij in njihovim virom. |
| --- | --- |

(fb)

(fb)

boj proti razširjanju lažnih informacij in njihovim virom.

boj proti razširjanju lažnih informacij in njihovim virom.

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 8b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 8b | Člen 8b |
| Splošna načela obveščanja o tveganju | Splošna načela obveščanja o tveganju |
| Ob upoštevanju vlog odgovornih za oceno tveganja in odgovornih za obvladovanje tveganja mora obveščanje o tveganju: | Ob upoštevanju vlog odgovornih za oceno tveganja in odgovornih za obvladovanje tveganja mora obveščanje o tveganju: |
| (a) | zagotavljati interaktivno izmenjavo točnih,
  ustreznih
  in pravočasnih informacij na podlagi načel preglednosti, odprtosti in odzivnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 8b

Člen 8b

Splošna načela obveščanja o tveganju

Splošna načela obveščanja o tveganju

Ob upoštevanju vlog odgovornih za oceno tveganja in odgovornih za obvladovanje tveganja mora obveščanje o tveganju:

Ob upoštevanju vlog odgovornih za oceno tveganja in odgovornih za obvladovanje tveganja mora obveščanje o tveganju:

(a)

zagotavljati interaktivno izmenjavo točnih,
  ustreznih
  in pravočasnih informacij na podlagi načel preglednosti, odprtosti in odzivnosti;

ustreznih

| (a) | zagotavljati interaktivno izmenjavo točnih,
  popolnih
  in pravočasnih informacij
  z vsemi deležniki
  na podlagi načel preglednosti, odprtosti in odzivnosti; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljati interaktivno izmenjavo točnih,
  popolnih
  in pravočasnih informacij
  z vsemi deležniki
  na podlagi načel preglednosti, odprtosti in odzivnosti;

popolnih

z vsemi deležniki

| (b) | zagotavljati pregledne informacije na vsaki stopnji postopka analize tveganja, od oblikovanja zaprosil za znanstveno mnenje do predložitve ocene tveganja in sprejetja odločitev o obvladovanju tveganja; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljati pregledne informacije na vsaki stopnji postopka analize tveganja, od oblikovanja zaprosil za znanstveno mnenje do predložitve ocene tveganja in sprejetja odločitev o obvladovanju tveganja;

| (b) | zagotavljati pregledne informacije na vsaki stopnji postopka analize tveganja, od oblikovanja zaprosil za znanstveno mnenje do predložitve ocene tveganja in sprejetja odločitev o obvladovanju tveganja; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljati pregledne informacije na vsaki stopnji postopka analize tveganja, od oblikovanja zaprosil za znanstveno mnenje do predložitve ocene tveganja in sprejetja odločitev o obvladovanju tveganja;

| (c) | upoštevati
  dojemanje tveganja; |
| --- | --- |

(c)

upoštevati
  dojemanje tveganja;

upoštevati

| (c) | obravnavati
  dojemanje tveganja; |
| --- | --- |

(c)

obravnavati
  dojemanje tveganja;

obravnavati

| (d) | olajšati razumevanje in dialog med vsemi
  zainteresiranimi stranmi ter |
| --- | --- |

(d)

olajšati razumevanje in dialog med vsemi
  zainteresiranimi stranmi ter

zainteresiranimi stranmi ter

| (d) | olajšati razumevanje in dialog med vsemi
  deležniki; |
| --- | --- |

(d)

olajšati razumevanje in dialog med vsemi
  deležniki;

deležniki;

| (e) | biti dostopno tudi tistim, ki niso neposredno udeleženi v postopku, ob upoštevanju zaupnosti in varstva osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(e)

biti dostopno tudi tistim, ki niso neposredno udeleženi v postopku, ob upoštevanju zaupnosti in varstva osebnih podatkov.

| (e) | biti dostopno tudi tistim, ki niso neposredno udeleženi v postopku, ob upoštevanju zaupnosti in varstva osebnih podatkov
  ter |
| --- | --- |

(e)

biti dostopno tudi tistim, ki niso neposredno udeleženi v postopku, ob upoštevanju zaupnosti in varstva osebnih podatkov
  ter

ter

| (ea) | oblikovati pristope za boljše obveščanje o razliki med nevarnostjo in tveganjem. |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

oblikovati pristope za boljše obveščanje o razliki med nevarnostjo in tveganjem.

oblikovati pristope za boljše obveščanje o razliki med nevarnostjo in tveganjem.

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 8c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 8c | Člen 8c |
| Splošni načrt obveščanja o tveganju | Splošni načrt obveščanja o tveganju |
| 1.   Komisija je v skladu s členom 57a pooblaščena, da v tesnem sodelovanju z agencijo, državami članicami in po ustreznih javnih posvetovanjih sprejme delegirane akte
  o določitvi
  splošnega načrta obveščanja o tveganju glede zadev v zvezi z agroživilsko verigo, ob upoštevanju zadevnih ciljev in splošnih načel iz členov 8a in 8b. | 1.   Komisija je v skladu s členom 57a pooblaščena, da v tesnem sodelovanju z agencijo, državami članicami in po ustreznih javnih posvetovanjih sprejme delegirane akte
  za dopolnitev te uredbe z določitvijo
  splošnega načrta obveščanja o tveganju glede zadev v zvezi z agroživilsko verigo, ob upoštevanju zadevnih ciljev in splošnih načel iz členov 8a in 8b. |
| 2.   Splošni načrt obveščanja o tveganju spodbuja celosten okvir za obveščanje o tveganju, ki ga morajo dosledno in sistematično upoštevati odgovorni za oceno tveganja in odgovorni za obvladovanje tveganja na ravni Unije in na nacionalni ravni. V njem so: | 2.   Splošni načrt obveščanja o tveganju spodbuja celosten okvir za obveščanje o tveganju, ki ga morajo dosledno in sistematično upoštevati odgovorni za oceno tveganja in odgovorni za obvladovanje tveganja na ravni Unije in na nacionalni ravni. V njem so: |
| (a) | opredeljeni ključni dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri določanju vrste in ravni potrebnih dejavnosti obveščanja o tveganju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 8c

Člen 8c

Splošni načrt obveščanja o tveganju

Splošni načrt obveščanja o tveganju

1.   Komisija je v skladu s členom 57a pooblaščena, da v tesnem sodelovanju z agencijo, državami članicami in po ustreznih javnih posvetovanjih sprejme delegirane akte
  o določitvi
  splošnega načrta obveščanja o tveganju glede zadev v zvezi z agroživilsko verigo, ob upoštevanju zadevnih ciljev in splošnih načel iz členov 8a in 8b.

1.   Komisija je v skladu s členom 57a pooblaščena, da v tesnem sodelovanju z agencijo, državami članicami in po ustreznih javnih posvetovanjih sprejme delegirane akte
  za dopolnitev te uredbe z določitvijo
  splošnega načrta obveščanja o tveganju glede zadev v zvezi z agroživilsko verigo, ob upoštevanju zadevnih ciljev in splošnih načel iz členov 8a in 8b.

2.   Splošni načrt obveščanja o tveganju spodbuja celosten okvir za obveščanje o tveganju, ki ga morajo dosledno in sistematično upoštevati odgovorni za oceno tveganja in odgovorni za obvladovanje tveganja na ravni Unije in na nacionalni ravni. V njem so:

2.   Splošni načrt obveščanja o tveganju spodbuja celosten okvir za obveščanje o tveganju, ki ga morajo dosledno in sistematično upoštevati odgovorni za oceno tveganja in odgovorni za obvladovanje tveganja na ravni Unije in na nacionalni ravni. V njem so:

(a)

opredeljeni ključni dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri določanju vrste in ravni potrebnih dejavnosti obveščanja o tveganju;

| (a) | opredeljeni ključni dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri določanju vrste in ravni potrebnih dejavnosti obveščanja o tveganju; |
| --- | --- |

(a)

opredeljeni ključni dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri določanju vrste in ravni potrebnih dejavnosti obveščanja o tveganju;

| (b) | opredeljena ustrezna glavna orodja in kanali, ki jih je treba uporabiti pri obveščanju o tveganju, pri čemer se
  upoštevajo potrebe ustreznih ciljnih skupin
  ;
  ter |
| --- | --- |

(b)

opredeljena ustrezna glavna orodja in kanali, ki jih je treba uporabiti pri obveščanju o tveganju, pri čemer se
  upoštevajo potrebe ustreznih ciljnih skupin
  ;
  ter

upoštevajo potrebe ustreznih ciljnih skupin

ter

| (b) | opredeljena ustrezna glavna orodja in kanali, ki jih je treba uporabiti pri obveščanju o tveganju, pri čemer se
  upošteva potreba po zagotavljanju uravnotežene vključenosti vseh deležnikov, vključno z gospodarskimi subjekti v prehranski verigi ter potrošniškimi in drugimi organizacijami civilne družbe
  ; |
| --- | --- |

(b)

opredeljena ustrezna glavna orodja in kanali, ki jih je treba uporabiti pri obveščanju o tveganju, pri čemer se
  upošteva potreba po zagotavljanju uravnotežene vključenosti vseh deležnikov, vključno z gospodarskimi subjekti v prehranski verigi ter potrošniškimi in drugimi organizacijami civilne družbe
  ;

upošteva potreba po zagotavljanju uravnotežene vključenosti vseh deležnikov, vključno z gospodarskimi subjekti v prehranski verigi ter potrošniškimi in drugimi organizacijami civilne družbe

| (c) | vzpostavljeni ustrezni mehanizmi, s katerimi se bo povečala usklajenost obveščanja o tveganju med odgovornimi za oceno tveganja in odgovornimi za obvladovanje tveganja
  ter zagotovil odprt dialog med vsemi zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

(c)

vzpostavljeni ustrezni mehanizmi, s katerimi se bo povečala usklajenost obveščanja o tveganju med odgovornimi za oceno tveganja in odgovornimi za obvladovanje tveganja
  ter zagotovil odprt dialog med vsemi zainteresiranimi stranmi.

ter zagotovil odprt dialog med vsemi zainteresiranimi stranmi.

| (c) | vzpostavljeni ustrezni mehanizmi, s katerimi se bo povečala usklajenost obveščanja o tveganju med odgovornimi za oceno tveganja in odgovornimi za obvladovanje tveganja
  , tudi s sistematičnim potrjevanjem in pojasnjevanjem razhajanj pri znanstveni oceni ali pri dojemanju sprejemljive ravni tveganja; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavljeni ustrezni mehanizmi, s katerimi se bo povečala usklajenost obveščanja o tveganju med odgovornimi za oceno tveganja in odgovornimi za obvladovanje tveganja
  , tudi s sistematičnim potrjevanjem in pojasnjevanjem razhajanj pri znanstveni oceni ali pri dojemanju sprejemljive ravni tveganja;

, tudi s sistematičnim potrjevanjem in pojasnjevanjem razhajanj pri znanstveni oceni ali pri dojemanju sprejemljive ravni tveganja;

| (ca) | določeni praktične ureditve in časovni načrt za omogočanje dostopa javnosti do informacij iz člena 55a(1). |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

določeni praktične ureditve in časovni načrt za omogočanje dostopa javnosti do informacij iz člena 55a(1).

določeni praktične ureditve in časovni načrt za omogočanje dostopa javnosti do informacij iz člena 55a(1).

3.   Komisija sprejme splošni načrt obveščanja o tveganju v [dveh letih od začetka uporabe te uredbe] in ga redno posodablja, pri čemer se upoštevajo tehnični in znanstveni napredek ter pridobljene izkušnje.

3.   Komisija sprejme splošni načrt obveščanja o tveganju v [dveh letih od začetka uporabe te uredbe] in ga redno posodablja, pri čemer se upoštevajo tehnični in znanstveni napredek ter pridobljene izkušnje.

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 8 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 8d




  Preglednost obveščanja o tveganju





  1.
     
  Komisija, Agencija in države članice izvajajo svoje naloge v okviru obveščanja o tveganju na področju živilske zakonodaje z visoko stopnjo preglednosti.






  2.
     
  Komisija lahko sprejme ustrezne smernice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 8d

Preglednost obveščanja o tveganju

1.
     
  Komisija, Agencija in države članice izvajajo svoje naloge v okviru obveščanja o tveganju na področju živilske zakonodaje z visoko stopnjo preglednosti.

2.
     
  Komisija lahko sprejme ustrezne smernice.

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 9

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | člen 9 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(1a)

(1a)

člen 9 se nadomesti z naslednjim:

Člen 9

„Člen 9

Javno posvetovanje

Javno posvetovanje

Med pripravo, oceno in spremembo živilske zakonodaje poteka, neposredno ali preko predstavniških forumov, javno in pregledno posvetovanje z javnostjo, razen če to zaradi nujnosti zadeve ni mogoče.

Med
  analizo tveganja, pa tudi med
  pripravo, oceno in spremembo živilske zakonodaje poteka, neposredno ali preko predstavniških forumov, javno in pregledno posvetovanje z javnostjo, razen če to zaradi nujnosti zadeve ni mogoče.“

analizo tveganja, pa tudi med

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 b (novo)

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 10

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | člen 10 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(1b)

(1b)

člen 10 se nadomesti z naslednjim:

Člen 10

„Člen 10

Obveščanje javnosti

Obveščanje javnosti

Kadar obstaja utemeljen sum, da neko živilo ali krma lahko predstavlja tveganje za zdravje ljudi ali živali, javne oblasti brez poseganja v veljavne nacionalne določbe ali določbe Skupnosti o dostopu do dokumentov
  lahko
  sprejmejo,
  odvisno od vrste, resnosti in obsega tveganja,
  ustrezne ukrepe za obveščanje javnosti o vrsti tveganja za zdravje, pri čemer je treba čim bolj izčrpno navesti tveganje, ki ga
  živilo ali krma ali vrsta živila ali krme
  lahko
  predstavlja
  , ter sprejete ukrepe ali ukrepe, ki bodo sprejeti za preprečitev, omejitev ali odpravo tveganja.

lahko

odvisno od vrste, resnosti in obsega tveganja,

živilo ali krma ali vrsta živila ali krme

predstavlja

1.
     Kadar obstaja utemeljen sum, da neko živilo ali krma lahko predstavlja tveganje za zdravje ljudi ali živali, javne oblasti brez poseganja v veljavne nacionalne določbe ali določbe Skupnosti o dostopu do dokumentov sprejmejo ustrezne
  in pravočasne
  ukrepe za obveščanje javnosti o vrsti tveganja za zdravje, pri čemer je treba čim bolj izčrpno navesti
  zadevne proizvode,
  tveganje, ki ga lahko
  predstavljajo
  , ter sprejete ukrepe ali ukrepe, ki bodo sprejeti za preprečitev, omejitev ali odpravo tveganja.
  Ta odstavek se uporablja tudi v primeru domnevnih neskladnosti, ki izhajajo iz morebitnih namernih kršitev veljavne zakonodaje Unije, ki so posledica goljufivega ali zavajajočega ravnanja.

2.
     
  Za zagotovitev enotnega izvajanja odstavka 1 Komisija do ... [12 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe o spremembi] sprejme izvedbene akte o načinu njene uporabe.“

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 c (novo)

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 22 – odstavek 7

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1c) | v členu 22(7) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(1c)

(1c)

v členu 22(7) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

Ukrepa v 
  tesnem
  sodelovanju
  s pristojnimi službami v državah članicah, ki izvajajo podobne naloge
  .

tesnem

s pristojnimi službami v državah članicah, ki izvajajo podobne naloge

„Ukrepa v sodelovanju
  z drugimi agencijami Evropske unije, pristojnimi za ocenjevanje
  .“

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 d (novo)

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 23 – odstavek 1 – točka b

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1d) | v prvem odstavku člena 23 se točka (b) nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(1d)

(1d)

v prvem odstavku člena 23 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

| (b) | pospeševati in usklajevati razvoj enotnih
  metodologij
  za ocenjevanje tveganj na področjih, ki sodijo v njeno poslanstvo; |
| --- | --- |

(b)

pospeševati in usklajevati razvoj enotnih
  metodologij
  za ocenjevanje tveganj na področjih, ki sodijo v njeno poslanstvo;

metodologij

| „(b) | z medsektorskim pristopom
  pospeševati in usklajevati razvoj enotnih
  metod
  za ocenjevanje tveganj na področjih, ki sodijo v njeno poslanstvo
  , zlasti ob upoštevanju ‚učinkov koktajla‘ kemičnih snovi, ki lahko vpliva na zdravje ljudi in okolje
  ;“ |
| --- | --- |

„(b)

z medsektorskim pristopom
  pospeševati in usklajevati razvoj enotnih
  metod
  za ocenjevanje tveganj na področjih, ki sodijo v njeno poslanstvo
  , zlasti ob upoštevanju ‚učinkov koktajla‘ kemičnih snovi, ki lahko vpliva na zdravje ljudi in okolje
  ;“

z medsektorskim pristopom

metod

, zlasti ob upoštevanju ‚učinkov koktajla‘ kemičnih snovi, ki lahko vpliva na zdravje ljudi in okolje

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka b

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 25 – odstavek 1a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1a.   Poleg članov in nadomestnih članov iz odstavka 1 upravni odbor sestavljajo: | 1a.   Poleg članov in nadomestnih članov iz odstavka 1 upravni odbor sestavljajo: |
| (a) | dva člana in nadomestna člana z glasovalno pravico, ki jih imenuje Komisija in predstavljajo Komisijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.   Poleg članov in nadomestnih članov iz odstavka 1 upravni odbor sestavljajo:

1a.   Poleg članov in nadomestnih članov iz odstavka 1 upravni odbor sestavljajo:

(a)

dva člana in nadomestna člana z glasovalno pravico, ki jih imenuje Komisija in predstavljajo Komisijo;

| (a) | dva člana in nadomestna člana z glasovalno pravico, ki jih imenuje Komisija in predstavljajo Komisijo; |
| --- | --- |

(a)

dva člana in nadomestna člana z glasovalno pravico, ki jih imenuje Komisija in predstavljajo Komisijo;

| (b) | en član
  z glasovalno pravico, ki
  ga
  imenuje Evropski parlament; |
| --- | --- |

(b)

en član
  z glasovalno pravico, ki
  ga
  imenuje Evropski parlament;

en član

ga

| (b) | dva predstavnika
  z glasovalno pravico, ki
  ju
  imenuje Evropski parlament; |
| --- | --- |

(b)

dva predstavnika
  z glasovalno pravico, ki
  ju
  imenuje Evropski parlament;

dva predstavnika

ju

| (c) | štirje
  člani z glasovalno pravico, ki predstavljajo civilno družbo in interese prehranske verige, in sicer en član iz združenja potrošnikov, eden iz okoljske nevladne organizacije, eden iz organizacije kmetov in eden iz
  industrijske
  organizacije. Navedene člane imenuje Svet po posvetovanju z Evropskim parlamentom na podlagi seznama, ki ga sestavi Komisija in vključuje več imen, kot je prostih delovnih mest. Seznam, ki ga sestavi Komisija, se posreduje Evropskemu parlamentu skupaj s zadevnimi referenčnimi dokumenti. Kakor hitro je mogoče in v treh mesecih od uradnega obvestila, lahko Evropski parlament predloži svoje mnenje v presojo Svetu, ki potem imenuje navedene člane. |
| --- | --- |

(c)

štirje
  člani z glasovalno pravico, ki predstavljajo civilno družbo in interese prehranske verige, in sicer en član iz združenja potrošnikov, eden iz okoljske nevladne organizacije, eden iz organizacije kmetov in eden iz
  industrijske
  organizacije. Navedene člane imenuje Svet po posvetovanju z Evropskim parlamentom na podlagi seznama, ki ga sestavi Komisija in vključuje več imen, kot je prostih delovnih mest. Seznam, ki ga sestavi Komisija, se posreduje Evropskemu parlamentu skupaj s zadevnimi referenčnimi dokumenti. Kakor hitro je mogoče in v treh mesecih od uradnega obvestila, lahko Evropski parlament predloži svoje mnenje v presojo Svetu, ki potem imenuje navedene člane.

štirje

industrijske

| (c) | šest
  članov z glasovalno pravico, ki predstavljajo civilno družbo in interese prehranske verige, in sicer en član iz združenja potrošnikov, eden iz okoljske nevladne organizacije, eden iz
  nevladne organizacije za javno zdravje, eden iz
  organizacije kmetov,
  eden iz agrokemične organizacije
  in eden iz organizacije
  živilske industrije
  . Navedene člane imenuje Svet po posvetovanju z Evropskim parlamentom na podlagi seznama, ki ga sestavi Komisija in vključuje več imen, kot je prostih delovnih mest. Seznam, ki ga sestavi Komisija, se posreduje Evropskemu parlamentu skupaj s zadevnimi referenčnimi dokumenti. Kakor hitro je mogoče in v treh mesecih od uradnega obvestila, lahko Evropski parlament predloži svoje mnenje v presojo Svetu, ki potem imenuje navedene člane. |
| --- | --- |

(c)

šest
  članov z glasovalno pravico, ki predstavljajo civilno družbo in interese prehranske verige, in sicer en član iz združenja potrošnikov, eden iz okoljske nevladne organizacije, eden iz
  nevladne organizacije za javno zdravje, eden iz
  organizacije kmetov,
  eden iz agrokemične organizacije
  in eden iz organizacije
  živilske industrije
  . Navedene člane imenuje Svet po posvetovanju z Evropskim parlamentom na podlagi seznama, ki ga sestavi Komisija in vključuje več imen, kot je prostih delovnih mest. Seznam, ki ga sestavi Komisija, se posreduje Evropskemu parlamentu skupaj s zadevnimi referenčnimi dokumenti. Kakor hitro je mogoče in v treh mesecih od uradnega obvestila, lahko Evropski parlament predloži svoje mnenje v presojo Svetu, ki potem imenuje navedene člane.

šest

nevladne organizacije za javno zdravje, eden iz

eden iz agrokemične organizacije

živilske industrije

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka c

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 25 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Mandat članov
  in nadomestnih članov
  traja
  štiri
  leta.
  Vendar se
  mandat članov iz
  odstavkov 1a(a) in (b) časovno ne omeji
  . Mandat članov iz odstavka
  1a(c)
  se lahko samo enkrat podaljša. | 2.   Mandat članov
  iz točke (b) odstavka 1a
  traja
  največ 2,5
  leta. Mandat članov iz
  točk (a) in (c) odstavka 1a traja pet let
  . Mandat članov iz
  točke (c)
  odstavka
  1a
  se lahko samo enkrat podaljša. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Mandat članov
  in nadomestnih članov
  traja
  štiri
  leta.
  Vendar se
  mandat članov iz
  odstavkov 1a(a) in (b) časovno ne omeji
  . Mandat članov iz odstavka
  1a(c)
  se lahko samo enkrat podaljša.

2.   Mandat članov
  iz točke (b) odstavka 1a
  traja
  največ 2,5
  leta. Mandat članov iz
  točk (a) in (c) odstavka 1a traja pet let
  . Mandat članov iz
  točke (c)
  odstavka
  1a
  se lahko samo enkrat podaljša.

Sprememba 159

Sprememba 159

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka -a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka -a (novo)

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 28 – odstavek 4 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (— | a) | v členu 28(4) se uvodni del nadomesti z naslednjim:





  „4.
     
  Znanstveni sveti so sestavljeni iz neodvisnih znanstvenikov, ki dejavno izvajajo raziskave in svoje ugotovitve objavljajo v strokovno pregledanih revijah.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(—

(—

a)

a)

v členu 28(4) se uvodni del nadomesti z naslednjim:

v členu 28(4) se uvodni del nadomesti z naslednjim:

„4.
     
  Znanstveni sveti so sestavljeni iz neodvisnih znanstvenikov, ki dejavno izvajajo raziskave in svoje ugotovitve objavljajo v strokovno pregledanih revijah.“

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točki a in b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točki a in b

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 28 – odstavki 5 do 5 g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Člane znanstvenega odbora, ki niso člani znanstvenih svetov, in
  dodatne
  člane
  iz odstavka 5b
  imenuje upravni odbor
  na predlog izvršnega direktorja
  za petletni mandat z možnostjo podaljšanja
  po objavi razpisa za prijavo interesa v Uradnem listu Evropske unije, v ustreznih vodilnih znanstvenih publikacijah in na spletišču agencije.“; | 5.   Člane znanstvenega odbora, ki niso člani znanstvenih svetov, in člane
  znanstvenih svetov
  imenuje upravni odbor za petletni mandat z možnostjo podaljšanja
  v skladu z naslednjim postopkom: |
| 5a.
     
  Člane znanstvenih svetov imenuje upravni odbor za petletni mandat z možnostjo podaljšanja v skladu z naslednjim postopkom: | |
| (a) | Izvršni direktor po posvetovanju z upravnim odborom
  pošlje državam članicam zaprosilo za
  posebna večdisciplinarna strokovna znanja, potrebna v posameznem znanstvenem svetu, ter
  navede
  število strokovnjakov
  , ki jih morajo predlagati države članice
  .
  Izvršni direktor obvesti države članice o politiki neodvisnosti agencije in izvedbenih pravilih, ki se uporabljajo za člane znanstvenih svetov. Države članice objavijo razpis za prijavo interesa, na podlagi katerega predlagajo svoje kandidate. Izvršni direktor obvesti upravni odbor o zaprosilih, poslanih državam članicam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Člane znanstvenega odbora, ki niso člani znanstvenih svetov, in
  dodatne
  člane
  iz odstavka 5b
  imenuje upravni odbor
  na predlog izvršnega direktorja
  za petletni mandat z možnostjo podaljšanja
  po objavi razpisa za prijavo interesa v Uradnem listu Evropske unije, v ustreznih vodilnih znanstvenih publikacijah in na spletišču agencije.“;

5.   Člane znanstvenega odbora, ki niso člani znanstvenih svetov, in člane
  znanstvenih svetov
  imenuje upravni odbor za petletni mandat z možnostjo podaljšanja
  v skladu z naslednjim postopkom:

5a.
     
  Člane znanstvenih svetov imenuje upravni odbor za petletni mandat z možnostjo podaljšanja v skladu z naslednjim postopkom:

(a)

Izvršni direktor po posvetovanju z upravnim odborom
  pošlje državam članicam zaprosilo za
  posebna večdisciplinarna strokovna znanja, potrebna v posameznem znanstvenem svetu, ter
  navede
  število strokovnjakov
  , ki jih morajo predlagati države članice
  .
  Izvršni direktor obvesti države članice o politiki neodvisnosti agencije in izvedbenih pravilih, ki se uporabljajo za člane znanstvenih svetov. Države članice objavijo razpis za prijavo interesa, na podlagi katerega predlagajo svoje kandidate. Izvršni direktor obvesti upravni odbor o zaprosilih, poslanih državam članicam.

pošlje državam članicam zaprosilo za

navede

, ki jih morajo predlagati države članice

Izvršni direktor obvesti države članice o politiki neodvisnosti agencije in izvedbenih pravilih, ki se uporabljajo za člane znanstvenih svetov. Države članice objavijo razpis za prijavo interesa, na podlagi katerega predlagajo svoje kandidate. Izvršni direktor obvesti upravni odbor o zaprosilih, poslanih državam članicam.

| (a) | Izvršni direktor po posvetovanju z upravnim odborom
  objavi razpis za prijavo interesa v Uradnem listu Evropske unije, v ustreznih vodilnih znanstvenih publikacijah in na spletišču Agencije ter o tem obvesti države članice
  .
  V razpisu so določena
  posebna večdisciplinarna strokovna znanja, potrebna v posameznem znanstvenem svetu, ter
  navedeno potrebno
  število strokovnjakov. |
| --- | --- |

(a)

Izvršni direktor po posvetovanju z upravnim odborom
  objavi razpis za prijavo interesa v Uradnem listu Evropske unije, v ustreznih vodilnih znanstvenih publikacijah in na spletišču Agencije ter o tem obvesti države članice
  .
  V razpisu so določena
  posebna večdisciplinarna strokovna znanja, potrebna v posameznem znanstvenem svetu, ter
  navedeno potrebno
  število strokovnjakov.

objavi razpis za prijavo interesa v Uradnem listu Evropske unije, v ustreznih vodilnih znanstvenih publikacijah in na spletišču Agencije ter o tem obvesti države članice

V razpisu so določena

navedeno potrebno

| (b) | Države članice predlagajo strokovnjake
  , njihovo skupno število pa mora doseči število, ki ga navede izvršni direktor
  .
  Vsaka država članica predlaga vsaj 12 znanstvenih strokovnjakov. Države članice lahko predlagajo tudi državljane drugih držav članic. |
| --- | --- |

(b)

Države članice predlagajo strokovnjake
  , njihovo skupno število pa mora doseči število, ki ga navede izvršni direktor
  .
  Vsaka država članica predlaga vsaj 12 znanstvenih strokovnjakov. Države članice lahko predlagajo tudi državljane drugih držav članic.

, njihovo skupno število pa mora doseči število, ki ga navede izvršni direktor

Vsaka država članica predlaga vsaj 12 znanstvenih strokovnjakov. Države članice lahko predlagajo tudi državljane drugih držav članic.

| (b) | Države članice
  zagotovijo, da se razpis za prijavo interesa razširi po znanstveni skupnosti
  . Predlagajo
  lahko
  strokovnjake
  za navedena strokovna področja, če to storijo na podlagi nacionalnega razpisa za prijavo interesa
  . |
| --- | --- |

(b)

Države članice
  zagotovijo, da se razpis za prijavo interesa razširi po znanstveni skupnosti
  . Predlagajo
  lahko
  strokovnjake
  za navedena strokovna področja, če to storijo na podlagi nacionalnega razpisa za prijavo interesa
  .

zagotovijo, da se razpis za prijavo interesa razširi po znanstveni skupnosti

lahko

za navedena strokovna področja, če to storijo na podlagi nacionalnega razpisa za prijavo interesa

| (c) | Na podlagi predlogov
  držav članic
  izvršni direktor za vsak znanstveni svet pripravi seznam strokovnjakov, ki vključuje več imen, kot je število članov, ki bodo imenovani. Izvršni direktor ne sme pripraviti takega seznama, kadar lahko utemelji, da na podlagi prejetih predlogov ne more pripraviti daljšega seznama glede na merila za izbor iz točke (d) tega odstavka. Izvršni direktor predloži seznam upravnemu odboru v imenovanje. |
| --- | --- |

(c)

Na podlagi predlogov
  držav članic
  izvršni direktor za vsak znanstveni svet pripravi seznam strokovnjakov, ki vključuje več imen, kot je število članov, ki bodo imenovani. Izvršni direktor ne sme pripraviti takega seznama, kadar lahko utemelji, da na podlagi prejetih predlogov ne more pripraviti daljšega seznama glede na merila za izbor iz točke (d) tega odstavka. Izvršni direktor predloži seznam upravnemu odboru v imenovanje.

držav članic

| (c) | Na podlagi
  prejetih prijav in
  predlogov
  ter v skladu s politiko neodvisnosti agencije in izvedbenimi predpisi, ki veljajo za člane znanstvenih svetov,
  izvršni direktor za vsak znanstveni svet pripravi seznam strokovnjakov, ki vključuje več imen, kot je število članov, ki bodo imenovani. Izvršni direktor ne sme pripraviti takega seznama, kadar lahko utemelji, da na podlagi prejetih
  prijav in
  predlogov ne more pripraviti daljšega seznama glede na merila za izbor iz točke (d) tega odstavka. Izvršni direktor predloži seznam upravnemu odboru v imenovanje. |
| --- | --- |

(c)

Na podlagi
  prejetih prijav in
  predlogov
  ter v skladu s politiko neodvisnosti agencije in izvedbenimi predpisi, ki veljajo za člane znanstvenih svetov,
  izvršni direktor za vsak znanstveni svet pripravi seznam strokovnjakov, ki vključuje več imen, kot je število članov, ki bodo imenovani. Izvršni direktor ne sme pripraviti takega seznama, kadar lahko utemelji, da na podlagi prejetih
  prijav in
  predlogov ne more pripraviti daljšega seznama glede na merila za izbor iz točke (d) tega odstavka. Izvršni direktor predloži seznam upravnemu odboru v imenovanje.

prejetih prijav in

ter v skladu s politiko neodvisnosti agencije in izvedbenimi predpisi, ki veljajo za člane znanstvenih svetov,

prijav in

| (d) | Na podlagi naslednjih meril države članice predlagajo strokovnjake, izvršni direktor jih izbere in upravni odbor imenuje: |
| --- | --- |

(d)

Na podlagi naslednjih meril države članice predlagajo strokovnjake, izvršni direktor jih izbere in upravni odbor imenuje:

| (d) | Na podlagi naslednjih meril države članice predlagajo strokovnjake, izvršni direktor jih izbere in upravni odbor imenuje: |
| --- | --- |

(d)

Na podlagi naslednjih meril države članice predlagajo strokovnjake, izvršni direktor jih izbere in upravni odbor imenuje:

| | (i) | visoka raven strokovnega znanja; |
| --- | --- | --- |

(i)

visoka raven strokovnega znanja;

| | (i) | visoka raven strokovnega znanja; |
| --- | --- | --- |

(i)

visoka raven strokovnega znanja;

| | (ii) | neodvisnost in odsotnost nasprotja interesov v skladu s členom 37(2) in politiko neodvisnosti agencije ter izvedbenimi pravili o neodvisnosti članov znanstvenih svetov; |
| --- | --- | --- |

(ii)

neodvisnost in odsotnost nasprotja interesov v skladu s členom 37(2) in politiko neodvisnosti agencije ter izvedbenimi pravili o neodvisnosti članov znanstvenih svetov;

| | (ii) | neodvisnost in odsotnost nasprotja interesov v skladu s členom 37(2) in politiko neodvisnosti agencije ter izvedbenimi pravili o neodvisnosti članov znanstvenih svetov; |
| --- | --- | --- |

(ii)

neodvisnost in odsotnost nasprotja interesov v skladu s členom 37(2) in politiko neodvisnosti agencije ter izvedbenimi pravili o neodvisnosti članov znanstvenih svetov;

| | (iii) | izpolnjevanje potreb po posebnih večdisciplinarnih strokovnih znanjih znanstvenega sveta, v katerega bodo imenovani, in potreb veljavne jezikovne ureditve. |
| --- | --- | --- |

(iii)

izpolnjevanje potreb po posebnih večdisciplinarnih strokovnih znanjih znanstvenega sveta, v katerega bodo imenovani, in potreb veljavne jezikovne ureditve.

| | (iii) | izpolnjevanje potreb po posebnih večdisciplinarnih strokovnih znanjih znanstvenega sveta, v katerega bodo imenovani, in potreb veljavne jezikovne ureditve. |
| --- | --- | --- |

(iii)

izpolnjevanje potreb po posebnih večdisciplinarnih strokovnih znanjih znanstvenega sveta, v katerega bodo imenovani, in potreb veljavne jezikovne ureditve.

| (e) | Upravni odbor zagotovi, da se pri končnem imenovanju doseže najširša možna geografska pokritost. |
| --- | --- |

(e)

Upravni odbor zagotovi, da se pri končnem imenovanju doseže najširša možna geografska pokritost.

| (e) | Upravni odbor zagotovi, da se pri končnem imenovanju doseže najširša možna geografska pokritost. |
| --- | --- |

(e)

Upravni odbor zagotovi, da se pri končnem imenovanju doseže najširša možna geografska pokritost.

5b
  .   Kadar agencija ugotovi, da v enem ali več znanstvenih svetih manjka posebno strokovno znanje, izvršni direktor upravnemu odboru predlaga imenovanje dodatnih članov znanstvenega sveta oziroma svetov v skladu s postopkom iz odstavka 5.

5a
  .   Kadar agencija ugotovi, da v enem ali več znanstvenih svetih manjka posebno strokovno znanje, izvršni direktor upravnemu odboru predlaga imenovanje dodatnih članov znanstvenega sveta oziroma svetov v skladu s postopkom iz odstavka 5.

5c
  .   Upravni odbor na predlog izvršnega direktorja sprejme pravila za podrobno organizacijo in časovni načrt postopkov iz odstavkov
  5a
  in
  5b
  tega člena.

5b
  .   Upravni odbor na predlog izvršnega direktorja sprejme pravila za podrobno organizacijo in časovni načrt postopkov iz odstavkov
  5
  in
  5a
  tega člena.

5d
  .   
  Države članice sprejmejo ukrepe, ki zagotavljajo, da
  člani znanstvenih svetov delujejo neodvisno in brez nasprotja interesov, kakor je določeno v členu 37(2) ter notranjih ukrepih agencije.
  Države članice zagotovijo, da lahko
  člani
  znanstvenih svetov
  posvetijo dovolj časa in truda
  delu agencije. Države članice zagotovijo, da člani znanstvenih svetov
  ne prejemajo nobenih navodil na nobeni nacionalni ravni ter da je njihov neodvisni znanstveni prispevek k sistemu ocenjevanja tveganja na ravni Unije prepoznan kot prednostna naloga pri zaščiti varnosti prehranske verige.

5c
  .   Člani znanstvenih svetov delujejo neodvisno in brez nasprotja interesov, kakor je določeno v členu 37(2) ter notranjih ukrepih agencije. Člani
  lahko delu agencije
  posvetijo dovolj časa in truda, ne prejemajo nobenih navodil na nobeni nacionalni ravni, njihov neodvisni znanstveni prispevek k sistemu ocenjevanja tveganja na ravni Unije pa je prepoznan kot prednostna naloga pri zaščiti varnosti prehranske verige.

5e
  .   Države članice zagotovijo, da javni organi, ki zaposlujejo navedene znanstvene strokovnjake, in pristojni za določanje prednostnih nalog znanstvenih organov, ki zaposlujejo navedene strokovnjake, izvajajo ukrepe iz odstavka
  5d
  .

5d
  .   Države članice
  po potrebi
  zagotovijo, da javni organi, ki zaposlujejo navedene znanstvene strokovnjake, in pristojni za določanje prednostnih nalog znanstvenih organov, ki zaposlujejo navedene strokovnjake, izvajajo ukrepe
  , ki so potrebni za izpolnitev pogojev
  iz odstavka
  5c
  .

5f
  .   Agencija podpira naloge znanstvenih svetov, tako da organizira njihovo delo, zlasti pripravljalno delo, ki ga izvaja osebje agencije ali imenovane nacionalne znanstvene organizacije iz člena 36, tudi z organiziranjem možnosti za pripravo znanstvenih mnenj, ki jih morajo znanstveni sveti strokovno pregledati, preden jih sprejmejo.

5e
  .   Agencija podpira naloge znanstvenih svetov, tako da organizira njihovo delo, zlasti pripravljalno delo, ki ga izvaja osebje agencije ali imenovane nacionalne znanstvene organizacije iz člena 36, tudi z organiziranjem možnosti za pripravo znanstvenih mnenj, ki jih morajo znanstveni sveti strokovno pregledati, preden jih sprejmejo.

5 g
  .   Vsak znanstveni svet vključuje največ 21 članov.

5f
  .   Vsak znanstveni svet vključuje največ 21 članov.

5fa.
     
  Agencija članom znanstvenih svetov zagotovi izčrpno usposabljanje za postopek ocenjevanja tveganja.

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka c

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 28 – odstavek 9 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| število članov v posameznem znanstvenem svetu, ob upoštevanju največjega števila, navedenega v odstavku
  5 g
  . | (b) | število članov v posameznem znanstvenem svetu, ob upoštevanju največjega števila, navedenega v odstavku
  5f
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

število članov v posameznem znanstvenem svetu, ob upoštevanju največjega števila, navedenega v odstavku
  5 g
  .

5 g

(b)

(b)

število članov v posameznem znanstvenem svetu, ob upoštevanju največjega števila, navedenega v odstavku
  5f
  .

5f

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka c a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka c a (novo)

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 28 – odstavek 9 – točka g a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | v členu 28(9) se doda naslednja točka:










  „(ga) | možnost, da vlagatelji obravnavajo ključna področja na podlagi novih podatkov v obdobju največ šest mesecev, če z Agencijo ni dogovorjeno drugače, in pred objavo osnutka mnenja Agencije.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

v členu 28(9) se doda naslednja točka:

v členu 28(9) se doda naslednja točka:

„(ga)

„(ga)

možnost, da vlagatelji obravnavajo ključna področja na podlagi novih podatkov v obdobju največ šest mesecev, če z Agencijo ni dogovorjeno drugače, in pred objavo osnutka mnenja Agencije.“

možnost, da vlagatelji obravnavajo ključna področja na podlagi novih podatkov v obdobju največ šest mesecev, če z Agencijo ni dogovorjeno drugače, in pred objavo osnutka mnenja Agencije.“

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 29 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  na koncu člena 29(6) se doda naslednji stavek: |
| | „Ne omogočajo vnaprejšnje izključitve določenih znanstvenih dokazov, zlasti če so bili ti objavljeni po postopku strokovnega pregleda.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3a)
     
  na koncu člena 29(6) se doda naslednji stavek:

„Ne omogočajo vnaprejšnje izključitve določenih znanstvenih dokazov, zlasti če so bili ti objavljeni po postopku strokovnega pregleda.“;

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 32a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Na zahtevo morebitnega vlagatelja vloge za odobritev na podlagi živilske zakonodaje
  osebje agencije svetuje o zadevnih določbah in potrebni vsebini vloge za odobritev
  . Mnenje, ki ga poda
  osebje agencije
  , ne posega v naknadne ocene vlog za odobritev, ki jih pripravijo znanstveni sveti, ter zanje ni zavezujoče. | Agencija objavi smernice, ki vključujejo katalog vprašanj in odgovorov ter obravnavajo upravne in znanstvene zahteve vloge za odobritev. Poleg tega agencija
  na zahtevo morebitnega vlagatelja vloge za odobritev na podlagi živilske zakonodaje
  ponudi svetovalne pogovore, v katerih pojasni potrebno vsebino in izvedbo različnih preizkusov in študij, da se dokažejo kakovost, varnost in učinkovitost načrtovanega izdelka
  . Mnenje, ki ga poda
  agencija
  , ne posega v naknadne ocene vlog za odobritev, ki jih pripravijo znanstveni sveti, ter zanje ni zavezujoče.
  Osebje agencije, ki svetuje, ne sodeluje v pripravljalnem znanstvenem delu, ki je neposredno ali posredno povezano z vlogo, za katero je izdano mnenje. |
| | Komisija v [36 mesecih po začetku veljavnosti uredbe o spremembi] oceni vpliv tega člena na delovanje Agencije. Posebna pozornost se nameni dodatni delovni obremenitvi in mobilizaciji osebja in vprašanju, ali je to vplivalo na spremembe pri dodelitvi sredstev agencije na račun dejavnosti javnega interesa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Na zahtevo morebitnega vlagatelja vloge za odobritev na podlagi živilske zakonodaje
  osebje agencije svetuje o zadevnih določbah in potrebni vsebini vloge za odobritev
  . Mnenje, ki ga poda
  osebje agencije
  , ne posega v naknadne ocene vlog za odobritev, ki jih pripravijo znanstveni sveti, ter zanje ni zavezujoče.

osebje agencije svetuje o zadevnih določbah in potrebni vsebini vloge za odobritev

osebje agencije

Agencija objavi smernice, ki vključujejo katalog vprašanj in odgovorov ter obravnavajo upravne in znanstvene zahteve vloge za odobritev. Poleg tega agencija
  na zahtevo morebitnega vlagatelja vloge za odobritev na podlagi živilske zakonodaje
  ponudi svetovalne pogovore, v katerih pojasni potrebno vsebino in izvedbo različnih preizkusov in študij, da se dokažejo kakovost, varnost in učinkovitost načrtovanega izdelka
  . Mnenje, ki ga poda
  agencija
  , ne posega v naknadne ocene vlog za odobritev, ki jih pripravijo znanstveni sveti, ter zanje ni zavezujoče.
  Osebje agencije, ki svetuje, ne sodeluje v pripravljalnem znanstvenem delu, ki je neposredno ali posredno povezano z vlogo, za katero je izdano mnenje.

Agencija objavi smernice, ki vključujejo katalog vprašanj in odgovorov ter obravnavajo upravne in znanstvene zahteve vloge za odobritev. Poleg tega agencija

ponudi svetovalne pogovore, v katerih pojasni potrebno vsebino in izvedbo različnih preizkusov in študij, da se dokažejo kakovost, varnost in učinkovitost načrtovanega izdelka

agencija

Osebje agencije, ki svetuje, ne sodeluje v pripravljalnem znanstvenem delu, ki je neposredno ali posredno povezano z vlogo, za katero je izdano mnenje.

Komisija v [36 mesecih po začetku veljavnosti uredbe o spremembi] oceni vpliv tega člena na delovanje Agencije. Posebna pozornost se nameni dodatni delovni obremenitvi in mobilizaciji osebja in vprašanju, ali je to vplivalo na spremembe pri dodelitvi sredstev agencije na račun dejavnosti javnega interesa.

Komisija v [36 mesecih po začetku veljavnosti uredbe o spremembi] oceni vpliv tega člena na delovanje Agencije. Posebna pozornost se nameni dodatni delovni obremenitvi in mobilizaciji osebja in vprašanju, ali je to vplivalo na spremembe pri dodelitvi sredstev agencije na račun dejavnosti javnega interesa.

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 32b – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vzpostavi se register študij Unije, ki so jih naročili nosilci dejavnosti, da bi pridobili odobritev na podlagi živilske zakonodaje Unije. Nosilci dejavnosti morajo agencijo nemudoma uradno obvestiti o predmetu katere koli študije, naročene v podporo prihodnji vlogi za odobritev na podlagi živilske zakonodaje Unije. Register upravlja agencija. | 1.   Vzpostavi se register študij Unije, ki so jih naročili nosilci dejavnosti, da bi pridobili odobritev
  ali obnovitev
  na podlagi živilske zakonodaje Unije. Nosilci dejavnosti agencijo nemudoma uradno obvestijo o predmetu katere koli študije, naročene
  v Uniji ali zunaj nje
  v podporo prihodnji vlogi za odobritev
  ali obnovitev
  na podlagi živilske zakonodaje Unije. Register upravlja agencija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Vzpostavi se register študij Unije, ki so jih naročili nosilci dejavnosti, da bi pridobili odobritev na podlagi živilske zakonodaje Unije. Nosilci dejavnosti morajo agencijo nemudoma uradno obvestiti o predmetu katere koli študije, naročene v podporo prihodnji vlogi za odobritev na podlagi živilske zakonodaje Unije. Register upravlja agencija.

1.   Vzpostavi se register študij Unije, ki so jih naročili nosilci dejavnosti, da bi pridobili odobritev
  ali obnovitev
  na podlagi živilske zakonodaje Unije. Nosilci dejavnosti agencijo nemudoma uradno obvestijo o predmetu katere koli študije, naročene
  v Uniji ali zunaj nje
  v podporo prihodnji vlogi za odobritev
  ali obnovitev
  na podlagi živilske zakonodaje Unije. Register upravlja agencija.

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 32b – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Vse naročene študije upoštevajo Direktivo 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Vse naročene študije upoštevajo Direktivo 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  .

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 32b – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Obveznost uradnega obveščanja iz odstavka 1 velja tudi za
  laboratorije Unije
  , ki izvajajo
  navedene
  študije. | 2.   Obveznost uradnega obveščanja iz odstavka 1 velja tudi za
  vse institucije
  , ki izvajajo
  te
  študije
  , vključno z laboratoriji, inštituti in univerzami
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Obveznost uradnega obveščanja iz odstavka 1 velja tudi za
  laboratorije Unije
  , ki izvajajo
  navedene
  študije.

2.   Obveznost uradnega obveščanja iz odstavka 1 velja tudi za
  vse institucije
  , ki izvajajo
  te
  študije
  , vključno z laboratoriji, inštituti in univerzami
  .

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 32b – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Podatki iz naročenih študij, ki niso registrirane, se ne uporabijo za oceno tveganja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Podatki iz naročenih študij, ki niso registrirane, se ne uporabijo za oceno tveganja.

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 32b – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Predmet se ne odobri, če niso predloženi vsi podatki iz vseh registriranih študij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2b.
     
  Predmet se ne odobri, če niso predloženi vsi podatki iz vseh registriranih študij.

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 32b – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kadar agencija vlagatelja prosi za dodatne podatke in jih prejme, se ti podatki ustrezno označijo in dodajo registru Unije ter dajo na voljo javnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Kadar agencija vlagatelja prosi za dodatne podatke in jih prejme, se ti podatki ustrezno označijo in dodajo registru Unije ter dajo na voljo javnosti.

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 32b – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija v skladu s členom 57a sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe z določitvijo kazni za kršitve obveznosti uradnega obveščanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Komisija v skladu s členom 57a sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe z določitvijo kazni za kršitve obveznosti uradnega obveščanja.

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 32b – odstavek 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Ta člen se ne uporablja za študije, naročene pred [datum začetka veljavnosti te uredbe o spremembi]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4b.
     
  Ta člen se ne uporablja za študije, naročene pred [datum začetka veljavnosti te uredbe o spremembi].

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 32c – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Če živilska zakonodaja Unije določa, da se odobritev lahko obnovi, morebitni vlagatelj vloge za obnovitev uradno obvesti agencijo o študijah, ki jih namerava izvesti v ta namen. Po tem obvestilu začne agencija posvetovanje z 
  zainteresiranimi stranmi
  in javnostjo glede predvidenih študij za namen obnovitve ter predloži mnenje o vsebini predvidene vloge za obnovitev, pri čemer upošteva prejete pripombe. Mnenje, ki ga poda agencija, ne posega v naknadne ocene vlog za obnovitev odobritve, ki jih pripravijo znanstveni sveti, ter zanje ni zavezujoče. | 1.   Če živilska zakonodaja Unije določa, da se odobritev lahko obnovi, morebitni vlagatelj vloge za obnovitev uradno obvesti agencijo o študijah, ki jih namerava izvesti v ta namen. Po tem obvestilu začne agencija posvetovanje z 
  deležniki
  in javnostjo glede predvidenih študij za namen obnovitve ter predloži mnenje o vsebini predvidene vloge za obnovitev, pri čemer upošteva prejete pripombe
  , ki so pomembne za oceno tveganja nameravane obnovitve
  . Mnenje, ki ga poda agencija, ne posega v naknadne ocene vlog za obnovitev odobritve, ki jih pripravijo znanstveni sveti, ter zanje ni zavezujoče. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Če živilska zakonodaja Unije določa, da se odobritev lahko obnovi, morebitni vlagatelj vloge za obnovitev uradno obvesti agencijo o študijah, ki jih namerava izvesti v ta namen. Po tem obvestilu začne agencija posvetovanje z 
  zainteresiranimi stranmi
  in javnostjo glede predvidenih študij za namen obnovitve ter predloži mnenje o vsebini predvidene vloge za obnovitev, pri čemer upošteva prejete pripombe. Mnenje, ki ga poda agencija, ne posega v naknadne ocene vlog za obnovitev odobritve, ki jih pripravijo znanstveni sveti, ter zanje ni zavezujoče.

1.   Če živilska zakonodaja Unije določa, da se odobritev lahko obnovi, morebitni vlagatelj vloge za obnovitev uradno obvesti agencijo o študijah, ki jih namerava izvesti v ta namen. Po tem obvestilu začne agencija posvetovanje z 
  deležniki
  in javnostjo glede predvidenih študij za namen obnovitve ter predloži mnenje o vsebini predvidene vloge za obnovitev, pri čemer upošteva prejete pripombe
  , ki so pomembne za oceno tveganja nameravane obnovitve
  . Mnenje, ki ga poda agencija, ne posega v naknadne ocene vlog za obnovitev odobritve, ki jih pripravijo znanstveni sveti, ter zanje ni zavezujoče.

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 32c – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Agencija se po objavi študij v podporo vlogam za odobritev v skladu s členom 38 in členi 39 do 39f o njih posvetuje z 
  zainteresiranimi stranmi
  in javnostjo, da bi ugotovila, ali so na voljo drugi ustrezni znanstveni podatki ali študije o predmetu vloge za odobritev. Ta določba se ne uporablja za predložitev
  nobenih
  dodatnih informacij, ki jih vlagatelji predložijo v postopku ocenjevanja tveganja. | 2.   Agencija se
  v dveh mesecih
  po objavi študij v podporo vlogam za odobritev v skladu s členom 38 in členi 39 do 39f o njih posvetuje z 
  deležniki
  in javnostjo, da bi ugotovila, ali so na voljo drugi ustrezni znanstveni podatki ali študije o predmetu vloge za odobritev
  , ki temeljijo na neodvisni strokovno pregledani literaturi ali so bile izdelane v skladu z mednarodnimi smernicami in dobro laboratorijsko prakso ter ne posegajo v obveznosti agencije iz člena 33
  . Ta določba se ne uporablja za predložitev dodatnih informacij, ki jih vlagatelji predložijo v postopku ocenjevanja tveganja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Agencija se po objavi študij v podporo vlogam za odobritev v skladu s členom 38 in členi 39 do 39f o njih posvetuje z 
  zainteresiranimi stranmi
  in javnostjo, da bi ugotovila, ali so na voljo drugi ustrezni znanstveni podatki ali študije o predmetu vloge za odobritev. Ta določba se ne uporablja za predložitev
  nobenih
  dodatnih informacij, ki jih vlagatelji predložijo v postopku ocenjevanja tveganja.

2.   Agencija se
  v dveh mesecih
  po objavi študij v podporo vlogam za odobritev v skladu s členom 38 in členi 39 do 39f o njih posvetuje z 
  deležniki
  in javnostjo, da bi ugotovila, ali so na voljo drugi ustrezni znanstveni podatki ali študije o predmetu vloge za odobritev
  , ki temeljijo na neodvisni strokovno pregledani literaturi ali so bile izdelane v skladu z mednarodnimi smernicami in dobro laboratorijsko prakso ter ne posegajo v obveznosti agencije iz člena 33
  . Ta določba se ne uporablja za predložitev dodatnih informacij, ki jih vlagatelji predložijo v postopku ocenjevanja tveganja.

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 32d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Strokovnjaki Komisije izvajajo nadzor, vključno s presojami, da se prepričajo, da preizkuševalne zmogljivosti izpolnjujejo ustrezne standarde za izvajanje preizkusov in študij, predloženih agenciji v okviru vloge za odobritev na podlagi živilske zakonodaje Unije. Ta nadzor se organizira v sodelovanju s pristojnimi organi držav članic. | Strokovnjaki
  direktorata
  Komisije
  za presoje in analize na področju zdravja in hrane
  izvajajo nadzor, vključno s presojami, da se prepričajo, da preizkuševalne zmogljivosti
  v Uniji in tretjih državah
  izpolnjujejo ustrezne standarde za izvajanje preizkusov in študij, predloženih agenciji v okviru vloge za odobritev na podlagi živilske zakonodaje Unije. Ta nadzor se organizira v sodelovanju s pristojnimi organi držav članic
  ali ustreznih tretjih držav
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Strokovnjaki Komisije izvajajo nadzor, vključno s presojami, da se prepričajo, da preizkuševalne zmogljivosti izpolnjujejo ustrezne standarde za izvajanje preizkusov in študij, predloženih agenciji v okviru vloge za odobritev na podlagi živilske zakonodaje Unije. Ta nadzor se organizira v sodelovanju s pristojnimi organi držav članic.

Strokovnjaki
  direktorata
  Komisije
  za presoje in analize na področju zdravja in hrane
  izvajajo nadzor, vključno s presojami, da se prepričajo, da preizkuševalne zmogljivosti
  v Uniji in tretjih državah
  izpolnjujejo ustrezne standarde za izvajanje preizkusov in študij, predloženih agenciji v okviru vloge za odobritev na podlagi živilske zakonodaje Unije. Ta nadzor se organizira v sodelovanju s pristojnimi organi držav članic
  ali ustreznih tretjih držav
  .

direktorata

za presoje in analize na področju zdravja in hrane

v Uniji in tretjih državah

ali ustreznih tretjih držav

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 32e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Brez poseganja v obveznost vlagateljev vlog za odobritev na podlagi živilske zakonodaje, da dokažejo varnost predmeta, predloženega v sistem odobritve, lahko Komisija v 
  izjemnih okoliščinah
  od agencije zahteva, da naroči znanstvene študije za preverjanje dokazov, uporabljenih v postopku ocenjevanja tveganja. Naročene študije so lahko obširnejše kot dokaz, ki se preverja.“; | Brez poseganja v obveznost vlagateljev vlog za odobritev na podlagi živilske zakonodaje, da dokažejo varnost predmeta, predloženega v sistem odobritve, lahko Komisija v 
  primeru nasprotujočih si znanstvenih ugotovitev
  od agencije zahteva, da naroči znanstvene študije za preverjanje dokazov, uporabljenih v postopku ocenjevanja tveganja. Naročene študije so lahko obširnejše kot dokaz, ki se preverja
  v postopku ocenjevanja tveganja
  .
  Preveritvene študije se financirajo s prispevki vlagateljev v skupni sklad. Komisija za določitev podrobnosti tega sklada sprejme delegirani akt v skladu s členom 57a. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Brez poseganja v obveznost vlagateljev vlog za odobritev na podlagi živilske zakonodaje, da dokažejo varnost predmeta, predloženega v sistem odobritve, lahko Komisija v 
  izjemnih okoliščinah
  od agencije zahteva, da naroči znanstvene študije za preverjanje dokazov, uporabljenih v postopku ocenjevanja tveganja. Naročene študije so lahko obširnejše kot dokaz, ki se preverja.“;

izjemnih okoliščinah

Brez poseganja v obveznost vlagateljev vlog za odobritev na podlagi živilske zakonodaje, da dokažejo varnost predmeta, predloženega v sistem odobritve, lahko Komisija v 
  primeru nasprotujočih si znanstvenih ugotovitev
  od agencije zahteva, da naroči znanstvene študije za preverjanje dokazov, uporabljenih v postopku ocenjevanja tveganja. Naročene študije so lahko obširnejše kot dokaz, ki se preverja
  v postopku ocenjevanja tveganja
  .
  Preveritvene študije se financirajo s prispevki vlagateljev v skupni sklad. Komisija za določitev podrobnosti tega sklada sprejme delegirani akt v skladu s členom 57a.

primeru nasprotujočih si znanstvenih ugotovitev

v postopku ocenjevanja tveganja

Preveritvene študije se financirajo s prispevki vlagateljev v skupni sklad. Komisija za določitev podrobnosti tega sklada sprejme delegirani akt v skladu s členom 57a.

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 32e – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Naročene študije upoštevajo Direktivo 2010/63/EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Naročene študije upoštevajo Direktivo 2010/63/EU.

Naročene študije upoštevajo Direktivo 2010/63/EU.

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 33 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  v členu 33(1) se doda naslednja točka:










  „(da) | kombiniranih in skupnih učinkih.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4a)
     
  v členu 33(1) se doda naslednja točka:

„(da)

kombiniranih in skupnih učinkih.“

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka a

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 38 – odstavek 1 – uvodno besedilo

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Agencija izvaja svoje dejavnosti z visoko stopnjo preglednosti. Brez odlašanja objavi zlasti: | 1.   Agencija izvaja svoje dejavnosti z visoko stopnjo preglednosti
  v skladu z Uredbo (ES) št. 1367/2006 in ne glede na Uredbo (ES) št. 1049/2001
  . Brez odlašanja objavi zlasti: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Agencija izvaja svoje dejavnosti z visoko stopnjo preglednosti. Brez odlašanja objavi zlasti:

1.   Agencija izvaja svoje dejavnosti z visoko stopnjo preglednosti
  v skladu z Uredbo (ES) št. 1367/2006 in ne glede na Uredbo (ES) št. 1049/2001
  . Brez odlašanja objavi zlasti:

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka a

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 38 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | dnevne rede in zapisnike zasedanj znanstvenega odbora in znanstvenih svetov ter njihovih delovnih skupin; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

dnevne rede in zapisnike zasedanj znanstvenega odbora in znanstvenih svetov ter njihovih delovnih skupin;

| (a) | dnevne rede
  , sezname udeležencev
  in zapisnike zasedanj
  upravnega odbora, svetovalnega odbora,
  znanstvenega odbora in znanstvenih svetov ter njihovih delovnih skupin; |
| --- | --- |

(a)

dnevne rede
  , sezname udeležencev
  in zapisnike zasedanj
  upravnega odbora, svetovalnega odbora,
  znanstvenega odbora in znanstvenih svetov ter njihovih delovnih skupin;

, sezname udeležencev

upravnega odbora, svetovalnega odbora,

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka a

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 38 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | znanstvene podatke, študije in druge informacije v podporo vlogam za odobritev na podlagi živilske zakonodaje Unije, vključno z dodatnimi informacijami, ki so jih predložili vlagatelji, ter druge znanstvene podatke in informacije v podporo zaprosilom Evropskega parlamenta, Komisije in držav članic za znanstvene prispevke, vključno z znanstvenim mnenjem, pri čemer upošteva varstvo zaupnih informacij in varstvo osebnih podatkov v skladu s členi 39 do 39f. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

znanstvene podatke, študije in druge informacije v podporo vlogam za odobritev na podlagi živilske zakonodaje Unije, vključno z dodatnimi informacijami, ki so jih predložili vlagatelji, ter druge znanstvene podatke in informacije v podporo zaprosilom Evropskega parlamenta, Komisije in držav članic za znanstvene prispevke, vključno z znanstvenim mnenjem, pri čemer upošteva varstvo zaupnih informacij in varstvo osebnih podatkov v skladu s členi 39 do 39f.

| (c) | znanstvene podatke, študije in druge informacije v podporo vlogam za odobritev na podlagi živilske zakonodaje Unije, vključno z dodatnimi informacijami, ki so jih predložili vlagatelji, ter druge znanstvene podatke in informacije v podporo zaprosilom Evropskega parlamenta, Komisije in držav članic za znanstvene prispevke, vključno z znanstvenim mnenjem, pri čemer upošteva
  prevladujoči javni interes za razkritje ter
  varstvo zaupnih informacij in varstvo osebnih podatkov v skladu s členi 39 do 39f. |
| --- | --- |

(c)

znanstvene podatke, študije in druge informacije v podporo vlogam za odobritev na podlagi živilske zakonodaje Unije, vključno z dodatnimi informacijami, ki so jih predložili vlagatelji, ter druge znanstvene podatke in informacije v podporo zaprosilom Evropskega parlamenta, Komisije in držav članic za znanstvene prispevke, vključno z znanstvenim mnenjem, pri čemer upošteva
  prevladujoči javni interes za razkritje ter
  varstvo zaupnih informacij in varstvo osebnih podatkov v skladu s členi 39 do 39f.

prevladujoči javni interes za razkritje ter

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka a

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 38 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | informacije, na katerih temeljijo njeni znanstveni prispevki, vključno z znanstvenimi mnenji, pri čemer upošteva varstvo zaupnih podatkov in varstvo osebnih podatkov v skladu s členi 39 do 39f; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

informacije, na katerih temeljijo njeni znanstveni prispevki, vključno z znanstvenimi mnenji, pri čemer upošteva varstvo zaupnih podatkov in varstvo osebnih podatkov v skladu s členi 39 do 39f;

| (d) | informacije, na katerih temeljijo njeni znanstveni prispevki, vključno z znanstvenimi mnenji, pri čemer upošteva
  prevladujoči javni interes za razkritje ter
  varstvo zaupnih podatkov in varstvo osebnih podatkov v skladu s členi 39 do 39f; |
| --- | --- |

(d)

informacije, na katerih temeljijo njeni znanstveni prispevki, vključno z znanstvenimi mnenji, pri čemer upošteva
  prevladujoči javni interes za razkritje ter
  varstvo zaupnih podatkov in varstvo osebnih podatkov v skladu s členi 39 do 39f;

prevladujoči javni interes za razkritje ter

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka a

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 38 – odstavek 1 – točka h a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ha) | informacije o imenu vlagatelja in naslovu vloge; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ha)

(ha)

informacije o imenu vlagatelja in naslovu vloge;

informacije o imenu vlagatelja in naslovu vloge;

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka a

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 38 – odstavek 1 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | mnenje, ki ga agencija predloži morebitnim vlagateljem pred vložitvijo vloge v skladu s členoma 32a in 32c. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

mnenje, ki ga agencija predloži morebitnim vlagateljem pred vložitvijo vloge v skladu s členoma 32a in 32c.

| (i) | splošno
  mnenje, ki ga agencija predloži morebitnim vlagateljem pred vložitvijo vloge v skladu s členoma 32a in 32c. |
| --- | --- |

(i)

splošno
  mnenje, ki ga agencija predloži morebitnim vlagateljem pred vložitvijo vloge v skladu s členoma 32a in 32c.

splošno

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka a

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 38 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Dokumenti iz prvega pododstavka se objavijo na posebnem razdelku spletišča agencije. Navedeni razdelek je na voljo javnosti in je zlahka dostopen. Zadevni dokumenti so v elektronski obliki na voljo za prenos, tisk in iskanje. | Dokumenti iz prvega pododstavka se objavijo na posebnem razdelku spletišča agencije. Navedeni razdelek je na voljo javnosti in je zlahka dostopen
  , zanj pa veljajo jasne zaveze, ki jih elektronsko zabeležijo tisti, ki do njega dostopajo, ter učinkoviti, sorazmerni in odvračilni ukrepi in kazni za vsakršno komercialno uporabo
  . Zadevni dokumenti so v elektronski
  , strojno čitljivi
  obliki na voljo za prenos, tisk
  z vodnim znakom za sledljivost
  in iskanje.
  Ti ukrepi se osredotočajo na komercialno uporabo dokumentov in njihovo predložitev. Zasnovani so tako, da učinkovito varujejo pred komercialno uporabo dokumentov iz prvega pododstavka v Uniji in tretjih državah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Dokumenti iz prvega pododstavka se objavijo na posebnem razdelku spletišča agencije. Navedeni razdelek je na voljo javnosti in je zlahka dostopen. Zadevni dokumenti so v elektronski obliki na voljo za prenos, tisk in iskanje.

Dokumenti iz prvega pododstavka se objavijo na posebnem razdelku spletišča agencije. Navedeni razdelek je na voljo javnosti in je zlahka dostopen
  , zanj pa veljajo jasne zaveze, ki jih elektronsko zabeležijo tisti, ki do njega dostopajo, ter učinkoviti, sorazmerni in odvračilni ukrepi in kazni za vsakršno komercialno uporabo
  . Zadevni dokumenti so v elektronski
  , strojno čitljivi
  obliki na voljo za prenos, tisk
  z vodnim znakom za sledljivost
  in iskanje.
  Ti ukrepi se osredotočajo na komercialno uporabo dokumentov in njihovo predložitev. Zasnovani so tako, da učinkovito varujejo pred komercialno uporabo dokumentov iz prvega pododstavka v Uniji in tretjih državah.

, zanj pa veljajo jasne zaveze, ki jih elektronsko zabeležijo tisti, ki do njega dostopajo, ter učinkoviti, sorazmerni in odvračilni ukrepi in kazni za vsakršno komercialno uporabo

, strojno čitljivi

z vodnim znakom za sledljivost

Ti ukrepi se osredotočajo na komercialno uporabo dokumentov in njihovo predložitev. Zasnovani so tako, da učinkovito varujejo pred komercialno uporabo dokumentov iz prvega pododstavka v Uniji in tretjih državah.

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 38 – odstavek 1a – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1a.   Razkritje informacij iz odstavka
  (1)(c)
  javnosti ne posega v: | 1a.   Razkritje informacij iz
  točk (c), (d) in (i)
  odstavka
  1
  javnosti ne posega v: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.   Razkritje informacij iz odstavka
  (1)(c)
  javnosti ne posega v:

1a.   Razkritje informacij iz
  točk (c), (d) in (i)
  odstavka
  1
  javnosti ne posega v:

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 38 – odstavek 1a – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | katero koli pravico intelektualne lastnine, ki lahko obstaja na dokumentih ali njihovi vsebini; ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

(a)

katero koli pravico intelektualne lastnine, ki lahko obstaja na dokumentih ali njihovi vsebini; ter

katero koli pravico intelektualne lastnine, ki lahko obstaja na dokumentih ali njihovi vsebini; ter

črtano

črtano

Sprememba 163

Sprememba 163

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 38 – odstavek 1a – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Javno razkritje informacij iz odstavka (1)(c) se ne šteje za eksplicitno ali implicitno dovoljenje ali licenco za uporabo, razmnoževanje ali drugačno izkoriščanje zadevnih podatkov in informacij ter njihove vsebine, za njihovo uporabo s strani tretjih oseb pa ni odgovorna
  Evropska
  unija.“; | Javno razkritje informacij iz odstavka (1)(c) se ne šteje za eksplicitno ali implicitno dovoljenje ali licenco za
  komercialno
  uporabo, razmnoževanje ali drugačno izkoriščanje zadevnih podatkov in informacij ter njihove vsebine
  v komercialne namene. Da ne bi bilo dvomov, se lahko objavljene informacije uporabijo za namene javnega in akademskega nadzora nad rezultati, vključno z boljšim razumevanjem morebitnih škodljivih učinkov za zdravje in okolje
  , za njihovo uporabo s strani tretjih oseb pa ni odgovorna Unija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Javno razkritje informacij iz odstavka (1)(c) se ne šteje za eksplicitno ali implicitno dovoljenje ali licenco za uporabo, razmnoževanje ali drugačno izkoriščanje zadevnih podatkov in informacij ter njihove vsebine, za njihovo uporabo s strani tretjih oseb pa ni odgovorna
  Evropska
  unija.“;

Evropska

Javno razkritje informacij iz odstavka (1)(c) se ne šteje za eksplicitno ali implicitno dovoljenje ali licenco za
  komercialno
  uporabo, razmnoževanje ali drugačno izkoriščanje zadevnih podatkov in informacij ter njihove vsebine
  v komercialne namene. Da ne bi bilo dvomov, se lahko objavljene informacije uporabijo za namene javnega in akademskega nadzora nad rezultati, vključno z boljšim razumevanjem morebitnih škodljivih učinkov za zdravje in okolje
  , za njihovo uporabo s strani tretjih oseb pa ni odgovorna Unija.

komercialno

v komercialne namene. Da ne bi bilo dvomov, se lahko objavljene informacije uporabijo za namene javnega in akademskega nadzora nad rezultati, vključno z boljšim razumevanjem morebitnih škodljivih učinkov za zdravje in okolje

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka c a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka c a (novo)

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 38 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | doda se naslednji odstavek:





  „3a
     
  Ta člen ne posega v Direktivo 2003/4/ES ter v uredbi (ES) št. 1049/2001 in (ES) št. 1367/2006.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

doda se naslednji odstavek:

doda se naslednji odstavek:

„3a
     
  Ta člen ne posega v Direktivo 2003/4/ES ter v uredbi (ES) št. 1049/2001 in (ES) št. 1367/2006.“

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 39 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Z odstopanjem od člena 38 agencija ne objavi informacij, za katere se zahteva zaupna obravnava
  pod pogoji
  iz tega členu. | 1.   Z odstopanjem od člena 38
  ter brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1049/2001 in Direktivo 2003/4/ES ter splošno načelo, da interesi javnega zdravja vedno prevladajo nad zasebnimi interesi,
  agencija ne objavi informacij, za katere se zahteva
  in je bila odobrena
  zaupna obravnava
  na podlagi izpolnjenih pogojev
  iz tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Z odstopanjem od člena 38 agencija ne objavi informacij, za katere se zahteva zaupna obravnava
  pod pogoji
  iz tega členu.

1.   Z odstopanjem od člena 38
  ter brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1049/2001 in Direktivo 2003/4/ES ter splošno načelo, da interesi javnega zdravja vedno prevladajo nad zasebnimi interesi,
  agencija ne objavi informacij, za katere se zahteva
  in je bila odobrena
  zaupna obravnava
  na podlagi izpolnjenih pogojev
  iz tega člena.

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 39 – odstavek 2 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | metode ter drugih tehničnih in industrijskih specifikacij za navedeno metodo, uporabljeno za izdelavo ali proizvodnjo predmeta, na katerega se nanaša zaprosilo za znanstveni prispevek, vključno z znanstvenim mnenjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)

metode ter drugih tehničnih in industrijskih specifikacij za navedeno metodo, uporabljeno za izdelavo ali proizvodnjo predmeta, na katerega se nanaša zaprosilo za znanstveni prispevek, vključno z znanstvenim mnenjem;

| (1) | metode ter drugih tehničnih in industrijskih specifikacij za navedeno metodo, uporabljeno za izdelavo ali proizvodnjo predmeta, na katerega se nanaša zaprosilo za znanstveni prispevek, vključno z znanstvenim mnenjem
  , razen če je to pomembno za razumevanje morebitnih učinkov na zdravje in okolje, in pod pogojem, da vlagatelj s preverljivo utemeljitvijo dokaže, da taka metoda ne vključuje informacij o emisijah v okolje in škodljivih vplivih na zdravje in okolje
  ; |
| --- | --- |

(1)

metode ter drugih tehničnih in industrijskih specifikacij za navedeno metodo, uporabljeno za izdelavo ali proizvodnjo predmeta, na katerega se nanaša zaprosilo za znanstveni prispevek, vključno z znanstvenim mnenjem
  , razen če je to pomembno za razumevanje morebitnih učinkov na zdravje in okolje, in pod pogojem, da vlagatelj s preverljivo utemeljitvijo dokaže, da taka metoda ne vključuje informacij o emisijah v okolje in škodljivih vplivih na zdravje in okolje
  ;

, razen če je to pomembno za razumevanje morebitnih učinkov na zdravje in okolje, in pod pogojem, da vlagatelj s preverljivo utemeljitvijo dokaže, da taka metoda ne vključuje informacij o emisijah v okolje in škodljivih vplivih na zdravje in okolje

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 39 – odstavek 2 – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | poslovnih informacij, ki razkrivajo vire, tržne deleže ali poslovno strategijo vlagatelja
  ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)

poslovnih informacij, ki razkrivajo vire, tržne deleže ali poslovno strategijo vlagatelja
  ter

ter

| (3) | poslovnih informacij, ki razkrivajo vire,
  inovativne ideje za proizvode/snovi,
  tržne deleže ali poslovno strategijo vlagatelja; |
| --- | --- |

(3)

poslovnih informacij, ki razkrivajo vire,
  inovativne ideje za proizvode/snovi,
  tržne deleže ali poslovno strategijo vlagatelja;

inovativne ideje za proizvode/snovi,

(Sprememba velja za celotno besedilo. Njeno sprejetje zahteva potrebne prilagoditve povsod po besedilu.)

(Sprememba velja za celotno besedilo. Njeno sprejetje zahteva potrebne prilagoditve povsod po besedilu.)

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 39 – odstavek 2 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | kvantitativne sestave predmeta, na katerega se nanaša zaprosilo za znanstveni prispevek, vključno z znanstvenim mnenjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)

kvantitativne sestave predmeta, na katerega se nanaša zaprosilo za znanstveni prispevek, vključno z znanstvenim mnenjem.

| (4) | kvantitativne sestave predmeta, na katerega se nanaša zaprosilo za znanstveni prispevek, vključno z znanstvenim mnenjem
  , razen če je to pomembno za razumevanje možnih učinkov na zdravje in okolje
  . |
| --- | --- |

(4)

kvantitativne sestave predmeta, na katerega se nanaša zaprosilo za znanstveni prispevek, vključno z znanstvenim mnenjem
  , razen če je to pomembno za razumevanje možnih učinkov na zdravje in okolje
  .

, razen če je to pomembno za razumevanje možnih učinkov na zdravje in okolje

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 39 – odstavek 4 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | agencija lahko v primeru, kadar je nujno takojšnje ukrepanje za zaščito zdravja ljudi, živali ali okolja, npr. v izrednih razmerah, razkrije informacije iz odstavkov 2 in 3
  ; ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

agencija lahko v primeru, kadar je nujno takojšnje ukrepanje za zaščito zdravja ljudi, živali ali okolja, npr. v izrednih razmerah, razkrije informacije iz odstavkov 2 in 3
  ; ter

; ter

| (a) | agencija lahko v primeru, kadar je nujno takojšnje ukrepanje za zaščito zdravja ljudi, živali ali okolja, npr. v izrednih razmerah, razkrije informacije iz odstavkov 2 in 3
  ali |
| --- | --- |

(a)

agencija lahko v primeru, kadar je nujno takojšnje ukrepanje za zaščito zdravja ljudi, živali ali okolja, npr. v izrednih razmerah, razkrije informacije iz odstavkov 2 in 3
  ali

ali

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 39 – odstavek 4 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | informacije, ki so del ugotovitev znanstvenih prispevkov, vključno z znanstvenimi mnenji, ki jih
  je izdala
  agencija in se nanašajo na predvidljive učinke na zdravje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

informacije, ki so del ugotovitev znanstvenih prispevkov, vključno z znanstvenimi mnenji, ki jih
  je izdala
  agencija in se nanašajo na predvidljive učinke na zdravje.

je izdala

| (b) | informacije, ki so del ugotovitev znanstvenih prispevkov, vključno z znanstvenimi mnenji, ki jih
  izda
  agencija in se nanašajo na predvidljive učinke na
  javno
  zdravje
  , zdravje živali in okolje
  . |
| --- | --- |

(b)

informacije, ki so del ugotovitev znanstvenih prispevkov, vključno z znanstvenimi mnenji, ki jih
  izda
  agencija in se nanašajo na predvidljive učinke na
  javno
  zdravje
  , zdravje živali in okolje
  .

izda

javno

, zdravje živali in okolje

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 39 – odstavek 4 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | če prevlada javni interes za razkritje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

če prevlada javni interes za razkritje.

če prevlada javni interes za razkritje.

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 39 – odstavek 4 – točka b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | vse informacije, v zvezi s katerimi prevlada javni interes za razkritje v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001 in členom 6 Uredbe (ES) št. 1367/2006, še posebej, če se informacije nanašajo na emisije v okolje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bb)

(bb)

vse informacije, v zvezi s katerimi prevlada javni interes za razkritje v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001 in členom 6 Uredbe (ES) št. 1367/2006, še posebej, če se informacije nanašajo na emisije v okolje.

vse informacije, v zvezi s katerimi prevlada javni interes za razkritje v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001 in členom 6 Uredbe (ES) št. 1367/2006, še posebej, če se informacije nanašajo na emisije v okolje.

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 39 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Ta člen ne posega v Direktivo 2003/4/ES ter Uredbo (ES) št. 1049/2001 in Uredbo (ES) št. 1367/2006. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Ta člen ne posega v Direktivo 2003/4/ES ter Uredbo (ES) št. 1049/2001 in Uredbo (ES) št. 1367/2006.

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 39a – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kadar vlagatelj vloži zahtevo za zaupnost, predloži nezaupno in zaupno različico predloženih informacij v standardnih oblikah zapisa podatkov, če te obstajajo, v skladu s členom 39f.
  Nezaupna različica ne vsebuje informacij, ki jih
  vlagatelj v skladu z odstavkoma 2 in 3 člena 39
  šteje za zaupne
  . Zaupna različica vsebuje vse predložene informacije, vključno z informacijami, ki jih vlagatelj šteje za zaupne. Informacije, ki jih je treba obravnavati kot zaupne, morajo biti v zaupni različici jasno označene. Vlagatelj jasno navede
  razloge
  , zaradi katerih zahteva zaupnost posameznih informacij. | 2.   Kadar vlagatelj vloži zahtevo za zaupnost, predloži nezaupno in zaupno različico predloženih informacij v standardnih oblikah zapisa podatkov, če te obstajajo, v skladu s členom 39f.
  V nezaupni različici se s črnimi pravokotniki zakrijejo informacije, za katere
  vlagatelj v skladu z odstavkoma 2 in 3 člena 39
  zahteva zaupno obravnavo
  . Zaupna različica vsebuje vse predložene informacije, vključno z informacijami, ki jih vlagatelj šteje za zaupne. Informacije, ki jih je treba obravnavati kot zaupne, morajo biti v zaupni različici jasno označene. Vlagatelj jasno navede
  preverljive utemeljitve in dokaze
  , zaradi katerih zahteva zaupnost posameznih informacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Kadar vlagatelj vloži zahtevo za zaupnost, predloži nezaupno in zaupno različico predloženih informacij v standardnih oblikah zapisa podatkov, če te obstajajo, v skladu s členom 39f.
  Nezaupna različica ne vsebuje informacij, ki jih
  vlagatelj v skladu z odstavkoma 2 in 3 člena 39
  šteje za zaupne
  . Zaupna različica vsebuje vse predložene informacije, vključno z informacijami, ki jih vlagatelj šteje za zaupne. Informacije, ki jih je treba obravnavati kot zaupne, morajo biti v zaupni različici jasno označene. Vlagatelj jasno navede
  razloge
  , zaradi katerih zahteva zaupnost posameznih informacij.

2.   Kadar vlagatelj vloži zahtevo za zaupnost, predloži nezaupno in zaupno različico predloženih informacij v standardnih oblikah zapisa podatkov, če te obstajajo, v skladu s členom 39f.
  V nezaupni različici se s črnimi pravokotniki zakrijejo informacije, za katere
  vlagatelj v skladu z odstavkoma 2 in 3 člena 39
  zahteva zaupno obravnavo
  . Zaupna različica vsebuje vse predložene informacije, vključno z informacijami, ki jih vlagatelj šteje za zaupne. Informacije, ki jih je treba obravnavati kot zaupne, morajo biti v zaupni različici jasno označene. Vlagatelj jasno navede
  preverljive utemeljitve in dokaze
  , zaradi katerih zahteva zaupnost posameznih informacij.

Predlog uredbe 167

Predlog uredbe 167

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 39b – odstavek 1 – pododstavek 1– točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | nemudoma objavi nezaupno različico, kot jo je predložil vlagatelj; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

nemudoma objavi nezaupno različico, kot jo je predložil vlagatelj;

| (a) | nemudoma objavi nezaupno različico
  vloge
  , kot jo je predložil vlagatelj
  , potem ko se vloga šteje za dopustno
  ; |
| --- | --- |

(a)

nemudoma objavi nezaupno različico
  vloge
  , kot jo je predložil vlagatelj
  , potem ko se vloga šteje za dopustno
  ;

vloge

, potem ko se vloga šteje za dopustno

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 39b – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | preden sprejme uradno odločitev o zahtevi za zaupnost, pisno obvesti vlagatelja o svoji nameri, da razkrije informacije, in navede razloge zanjo. Če
  se
  vlagatelj
  ne strinja z oceno
  agencije, lahko izrazi svoje mnenje
  ali
  umakne
  svojo
  vlogo v 
  dveh
  tednih od datuma, ko je bil obveščen o stališču agencije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

preden sprejme uradno odločitev o zahtevi za zaupnost, pisno obvesti vlagatelja o svoji nameri, da razkrije informacije, in navede razloge zanjo. Če
  se
  vlagatelj
  ne strinja z oceno
  agencije, lahko izrazi svoje mnenje
  ali
  umakne
  svojo
  vlogo v 
  dveh
  tednih od datuma, ko je bil obveščen o stališču agencije.

se

ne strinja z oceno

ali

svojo

dveh

| (c) | preden sprejme uradno odločitev o zahtevi za zaupnost, pisno obvesti vlagatelja o svoji nameri, da razkrije informacije, in navede razloge zanjo. Če vlagatelj
  nasprotuje oceni
  agencije, lahko
  (1)
  izrazi svoje mnenje
  , (2)
  umakne svojo vlogo
  ali (3) zahteva, da komisija za pritožbe pri agenciji oceno
  v 
  štirih
  tednih od datuma, ko je bil obveščen o stališču agencije
  , pregleda
  .
  Vlagatelj lahko pri agenciji odda pisno vlogo, da želi vložiti zahtevo za ponovno preučitev mnenja komisije za pritožbe agencije. V tem primeru pošlje agenciji v 60 dneh po prejemu mnenja podrobne razloge za zahtevo. Komisija za pritožbe agencije v 60 dneh po prejemu razlogov za zahtevo ponovno preuči svoje mnenje; |
| --- | --- |

(c)

preden sprejme uradno odločitev o zahtevi za zaupnost, pisno obvesti vlagatelja o svoji nameri, da razkrije informacije, in navede razloge zanjo. Če vlagatelj
  nasprotuje oceni
  agencije, lahko
  (1)
  izrazi svoje mnenje
  , (2)
  umakne svojo vlogo
  ali (3) zahteva, da komisija za pritožbe pri agenciji oceno
  v 
  štirih
  tednih od datuma, ko je bil obveščen o stališču agencije
  , pregleda
  .
  Vlagatelj lahko pri agenciji odda pisno vlogo, da želi vložiti zahtevo za ponovno preučitev mnenja komisije za pritožbe agencije. V tem primeru pošlje agenciji v 60 dneh po prejemu mnenja podrobne razloge za zahtevo. Komisija za pritožbe agencije v 60 dneh po prejemu razlogov za zahtevo ponovno preuči svoje mnenje;

nasprotuje oceni

(1)

, (2)

ali (3) zahteva, da komisija za pritožbe pri agenciji oceno

štirih

, pregleda

Vlagatelj lahko pri agenciji odda pisno vlogo, da želi vložiti zahtevo za ponovno preučitev mnenja komisije za pritožbe agencije. V tem primeru pošlje agenciji v 60 dneh po prejemu mnenja podrobne razloge za zahtevo. Komisija za pritožbe agencije v 60 dneh po prejemu razlogov za zahtevo ponovno preuči svoje mnenje;

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 39b – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | ob upoštevanju pripomb vlagatelja sprejme utemeljeno odločitev o zahtevi za zaupnost v 
  desetih
  tednih od datuma prejema zahteve za zaupnost v zvezi z vlogami za odobritev, v primeru dodatnih podatkov in informacij pa brez nepotrebnega odlašanja ter o svoji odločitvi uradno obvesti vlagatelja,
  po potrebi
  pa jo sporoči tudi Komisiji in državam članicam; ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

ob upoštevanju pripomb vlagatelja sprejme utemeljeno odločitev o zahtevi za zaupnost v 
  desetih
  tednih od datuma prejema zahteve za zaupnost v zvezi z vlogami za odobritev, v primeru dodatnih podatkov in informacij pa brez nepotrebnega odlašanja ter o svoji odločitvi uradno obvesti vlagatelja,
  po potrebi
  pa jo sporoči tudi Komisiji in državam članicam; ter

desetih

po potrebi

| (d) | ob upoštevanju pripomb vlagatelja sprejme utemeljeno odločitev o zahtevi za zaupnost v 
  osmih
  tednih od datuma prejema zahteve za zaupnost v zvezi z vlogami za odobritev, v primeru dodatnih podatkov in informacij pa brez nepotrebnega odlašanja ter o svoji odločitvi uradno obvesti vlagatelja,
  v vsakem primeru
  pa jo sporoči tudi Komisiji in državam članicam; ter |
| --- | --- |

(d)

ob upoštevanju pripomb vlagatelja sprejme utemeljeno odločitev o zahtevi za zaupnost v 
  osmih
  tednih od datuma prejema zahteve za zaupnost v zvezi z vlogami za odobritev, v primeru dodatnih podatkov in informacij pa brez nepotrebnega odlašanja ter o svoji odločitvi uradno obvesti vlagatelja,
  v vsakem primeru
  pa jo sporoči tudi Komisiji in državam članicam; ter

osmih

v vsakem primeru

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 39b – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | objavi
  vse dodatne
  podatke in informacije, v 
  zvezi
  s 
  katerimi zahteva
  za zaupnost
  ni bila odobrena kot upravičena, ne prej kot v dveh tednih po tem, ko vlagatelja
  v skladu s 
  točko
  (
  d
  )
  uradno obvesti
  o 
  svoji odločitvi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

objavi
  vse dodatne
  podatke in informacije, v 
  zvezi
  s 
  katerimi zahteva
  za zaupnost
  ni bila odobrena kot upravičena, ne prej kot v dveh tednih po tem, ko vlagatelja
  v skladu s 
  točko
  (
  d
  )
  uradno obvesti
  o 
  svoji odločitvi
  .

vse dodatne

zvezi

katerimi zahteva

ni bila odobrena kot upravičena, ne prej kot v dveh tednih po tem, ko vlagatelja

točko

d

uradno obvesti

svoji odločitvi

| (e) | objavi
  nezaupne
  podatke in informacije
  v zvezi z vlogo
  ,
  potem ko je bila
  v 
  skladu
  s 
  tem členom sprejeta dokončna odločitev glede zahteve
  za zaupnost
  in je agencija v skladu s členom 38 objavila svoj osnutek znanstvenega mnenja. Če vlagatelj
  v skladu s 
  členom 39
  (
  c
  )
  vlogo umakne, ker meni, da je objava informacij, ki jo načrtuje agencija, preobširna, agencija, Komisija in države članice ne objavijo nobenih informacij
  o 
  tej vlogi za odobritev
  . |
| --- | --- |

(e)

objavi
  nezaupne
  podatke in informacije
  v zvezi z vlogo
  ,
  potem ko je bila
  v 
  skladu
  s 
  tem členom sprejeta dokončna odločitev glede zahteve
  za zaupnost
  in je agencija v skladu s členom 38 objavila svoj osnutek znanstvenega mnenja. Če vlagatelj
  v skladu s 
  členom 39
  (
  c
  )
  vlogo umakne, ker meni, da je objava informacij, ki jo načrtuje agencija, preobširna, agencija, Komisija in države članice ne objavijo nobenih informacij
  o 
  tej vlogi za odobritev
  .

nezaupne

v zvezi z vlogo

potem ko je bila

skladu

tem členom sprejeta dokončna odločitev glede zahteve

in je agencija v skladu s členom 38 objavila svoj osnutek znanstvenega mnenja. Če vlagatelj

členom 39

c

vlogo umakne, ker meni, da je objava informacij, ki jo načrtuje agencija, preobširna, agencija, Komisija in države članice ne objavijo nobenih informacij

tej vlogi za odobritev

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 39b – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Zoper odločitve, ki jih agencija sprejme v skladu s tem členom, se lahko vloži
  tožba pred Sodiščem Evropske unije
  pod pogoji, določenimi v členu 263
  oziroma členu 278
  Pogodbe. | Zoper odločitve, ki jih agencija sprejme v skladu s tem členom, se lahko vloži
  pritožba pri njeni komisiji za pritožbe, ki jo ustanovi Komisija z delegiranimi akti
  .
  Ti se sprejmejo v skladu s členom 57a te uredbe. Vložitev pritožbe na podlagi tega odstavka ima odložilni učinek. Vlagatelj lahko pri agenciji odda pisno vlogo, da želi vložiti zahtevo za ponovno preučitev mnenja njene komisije za pritožbe. V tem primeru pošlje agenciji v 60 dneh po prejemu mnenja podrobne razloge za zahtevo. Komisija agencije za pritožbe v 60 dneh po prejemu razlogov za zahtevo ponovno preuči svoje mnenje. Če se izpodbija odločitev komisije za pritožbe, se lahko zadeva
  pod pogoji, določenimi v členu 263 Pogodbe
  , predloži Sodišču Evropske unije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Zoper odločitve, ki jih agencija sprejme v skladu s tem členom, se lahko vloži
  tožba pred Sodiščem Evropske unije
  pod pogoji, določenimi v členu 263
  oziroma členu 278
  Pogodbe.

tožba pred Sodiščem Evropske unije

oziroma členu 278

Zoper odločitve, ki jih agencija sprejme v skladu s tem členom, se lahko vloži
  pritožba pri njeni komisiji za pritožbe, ki jo ustanovi Komisija z delegiranimi akti
  .
  Ti se sprejmejo v skladu s členom 57a te uredbe. Vložitev pritožbe na podlagi tega odstavka ima odložilni učinek. Vlagatelj lahko pri agenciji odda pisno vlogo, da želi vložiti zahtevo za ponovno preučitev mnenja njene komisije za pritožbe. V tem primeru pošlje agenciji v 60 dneh po prejemu mnenja podrobne razloge za zahtevo. Komisija agencije za pritožbe v 60 dneh po prejemu razlogov za zahtevo ponovno preuči svoje mnenje. Če se izpodbija odločitev komisije za pritožbe, se lahko zadeva
  pod pogoji, določenimi v členu 263 Pogodbe
  , predloži Sodišču Evropske unije
  .

pritožba pri njeni komisiji za pritožbe, ki jo ustanovi Komisija z delegiranimi akti

Ti se sprejmejo v skladu s členom 57a te uredbe. Vložitev pritožbe na podlagi tega odstavka ima odložilni učinek. Vlagatelj lahko pri agenciji odda pisno vlogo, da želi vložiti zahtevo za ponovno preučitev mnenja njene komisije za pritožbe. V tem primeru pošlje agenciji v 60 dneh po prejemu mnenja podrobne razloge za zahtevo. Komisija agencije za pritožbe v 60 dneh po prejemu razlogov za zahtevo ponovno preuči svoje mnenje. Če se izpodbija odločitev komisije za pritožbe, se lahko zadeva

, predloži Sodišču Evropske unije

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 39d – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija in države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da ne objavijo informacij, ki jih prejmejo na podlagi živilske zakonodaje Unije in za katere se zahteva zaupna obravnava, dokler agencija ne sprejme odločitve o zahtevi za zaupnost in ta ne postane dokončna. Komisija in države članice sprejmejo tudi potrebne ukrepe, da ne objavijo informacij, za katere je agencija odobrila zaupno obravnavo. | 2.   Komisija in države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da ne objavijo informacij, ki jih prejmejo na podlagi živilske zakonodaje Unije in za katere se zahteva zaupna obravnava, dokler agencija ne sprejme odločitve o zahtevi za zaupnost in ta ne postane dokončna
  , razen če se zahteva dostop do informacij v skladu z Direktivo 2003/4/ES ali nacionalnim pravom o dostopu do dokumentov
  . Komisija in države članice sprejmejo tudi potrebne ukrepe, da ne objavijo informacij, za katere je agencija odobrila zaupno obravnavo
  , razen če se zahteva dostop do informacij v skladu z Direktivo 2003/4/ES ali nacionalnim pravom o dostopu do dokumentov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija in države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da ne objavijo informacij, ki jih prejmejo na podlagi živilske zakonodaje Unije in za katere se zahteva zaupna obravnava, dokler agencija ne sprejme odločitve o zahtevi za zaupnost in ta ne postane dokončna. Komisija in države članice sprejmejo tudi potrebne ukrepe, da ne objavijo informacij, za katere je agencija odobrila zaupno obravnavo.

2.   Komisija in države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da ne objavijo informacij, ki jih prejmejo na podlagi živilske zakonodaje Unije in za katere se zahteva zaupna obravnava, dokler agencija ne sprejme odločitve o zahtevi za zaupnost in ta ne postane dokončna
  , razen če se zahteva dostop do informacij v skladu z Direktivo 2003/4/ES ali nacionalnim pravom o dostopu do dokumentov
  . Komisija in države članice sprejmejo tudi potrebne ukrepe, da ne objavijo informacij, za katere je agencija odobrila zaupno obravnavo
  , razen če se zahteva dostop do informacij v skladu z Direktivo 2003/4/ES ali nacionalnim pravom o dostopu do dokumentov
  .

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 39d – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Če vlagatelj v postopku odobritve umakne vlogo, agencija, Komisija in države članice upoštevajo zaupnost poslovnih in industrijskih informacij, kot jo je odobrila agencija v skladu s členi 39 do 39f. Vloga se šteje za umaknjeno od trenutka, ko pristojni organ, ki je prejel prvotno vlogo, prejme pisno zahtevo.
  Kadar vlagatelj umakne vlogo, preden se
  agencija
  odloči o zadevni zahtevi za zaupnost, agencija, Komisija in države članice
  ne
  objavijo
  informacij
  , za katere je bila zahtevana zaupna obravnava
  . | 3.   Če vlagatelj v postopku odobritve umakne vlogo, agencija, Komisija in države članice upoštevajo zaupnost poslovnih in industrijskih informacij, kot jo je odobrila agencija v skladu s členi 39 do 39f. Vloga se šteje za umaknjeno od trenutka, ko pristojni organ, ki je prejel prvotno vlogo, prejme pisno zahtevo. Agencija ne
  objavi niti zaupnih niti nezaupnih
  informacij
  iz vloge, če jo je vlagatelj sklenil umakniti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Če vlagatelj v postopku odobritve umakne vlogo, agencija, Komisija in države članice upoštevajo zaupnost poslovnih in industrijskih informacij, kot jo je odobrila agencija v skladu s členi 39 do 39f. Vloga se šteje za umaknjeno od trenutka, ko pristojni organ, ki je prejel prvotno vlogo, prejme pisno zahtevo.
  Kadar vlagatelj umakne vlogo, preden se
  agencija
  odloči o zadevni zahtevi za zaupnost, agencija, Komisija in države članice
  ne
  objavijo
  informacij
  , za katere je bila zahtevana zaupna obravnava
  .

3.   Če vlagatelj v postopku odobritve umakne vlogo, agencija, Komisija in države članice upoštevajo zaupnost poslovnih in industrijskih informacij, kot jo je odobrila agencija v skladu s členi 39 do 39f. Vloga se šteje za umaknjeno od trenutka, ko pristojni organ, ki je prejel prvotno vlogo, prejme pisno zahtevo. Agencija ne
  objavi niti zaupnih niti nezaupnih
  informacij
  iz vloge, če jo je vlagatelj sklenil umakniti
  .

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 39e – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | imena vseh udeležencev zasedanj znanstvenega odbora in znanstvenih svetov
  ter
  njihovih delovnih skupin; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

imena vseh udeležencev zasedanj znanstvenega odbora in znanstvenih svetov
  ter
  njihovih delovnih skupin;

ter

| (c) | imena vseh udeležencev
  in opazovalcev
  zasedanj znanstvenega odbora in znanstvenih svetov, njihovih delovnih skupin
  ter vseh drugih ad hoc skupin, ki se sestajajo na to temo
  . |
| --- | --- |

(c)

imena vseh udeležencev
  in opazovalcev
  zasedanj znanstvenega odbora in znanstvenih svetov, njihovih delovnih skupin
  ter vseh drugih ad hoc skupin, ki se sestajajo na to temo
  .

in opazovalcev

ter vseh drugih ad hoc skupin, ki se sestajajo na to temo

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 39f – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Za namene člena 38(1)(c) in za učinkovito obravnavo zaprosil agenciji za znanstveni prispevek se sprejmejo standardne oblike zapisa podatkov in paketi programske opreme, da se omogoči predložitev, kopiranje in tiskanje dokumentov ter iskanje po njih, hkrati pa
  zagotavlja
  skladnost z regulativnimi zahtevami iz živilske zakonodaje Unije. Te predlagane standardne oblike zapisa podatkov in predlagani paketi programske opreme ne temeljijo na lastniških standardih ter v največji možni meri zagotavljajo interoperabilnost s sedanjimi pristopi za predložitev podatkov. | 1.   Za namene člena 38(1)(c) in za učinkovito obravnavo zaprosil agenciji za znanstveni prispevek se sprejmejo standardne oblike zapisa podatkov in paketi programske opreme, da se omogoči predložitev, kopiranje in tiskanje dokumentov ter iskanje po njih, hkrati pa
  zagotavljata
  skladnost z regulativnimi zahtevami iz živilske zakonodaje Unije
  in izvedljivost za mala in srednja podjetja
  . Te predlagane standardne oblike zapisa podatkov in predlagani paketi programske opreme ne temeljijo na lastniških standardih ter v največji možni meri zagotavljajo interoperabilnost s sedanjimi pristopi za predložitev podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Za namene člena 38(1)(c) in za učinkovito obravnavo zaprosil agenciji za znanstveni prispevek se sprejmejo standardne oblike zapisa podatkov in paketi programske opreme, da se omogoči predložitev, kopiranje in tiskanje dokumentov ter iskanje po njih, hkrati pa
  zagotavlja
  skladnost z regulativnimi zahtevami iz živilske zakonodaje Unije. Te predlagane standardne oblike zapisa podatkov in predlagani paketi programske opreme ne temeljijo na lastniških standardih ter v največji možni meri zagotavljajo interoperabilnost s sedanjimi pristopi za predložitev podatkov.

1.   Za namene člena 38(1)(c) in za učinkovito obravnavo zaprosil agenciji za znanstveni prispevek se sprejmejo standardne oblike zapisa podatkov in paketi programske opreme, da se omogoči predložitev, kopiranje in tiskanje dokumentov ter iskanje po njih, hkrati pa
  zagotavljata
  skladnost z regulativnimi zahtevami iz živilske zakonodaje Unije
  in izvedljivost za mala in srednja podjetja
  . Te predlagane standardne oblike zapisa podatkov in predlagani paketi programske opreme ne temeljijo na lastniških standardih ter v največji možni meri zagotavljajo interoperabilnost s sedanjimi pristopi za predložitev podatkov.

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 39f – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Standardne oblike in paketi programske opreme se uporabljajo samo za podatke, ki se ustvarijo po sprejetju izvedbenih aktov v skladu s točko (b) odstavka 2. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Standardne oblike in paketi programske opreme se uporabljajo samo za podatke, ki se ustvarijo po sprejetju izvedbenih aktov v skladu s točko (b) odstavka 2.

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 39 g – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Informacijski sistemi, ki jih uporablja agencija za shranjevanje podatkov, vključno z zaupnimi in osebnimi podatki, so zasnovani tako, da
  zagotavljajo visoko raven
  varnosti, primerno varnostnim tveganjem, pri čemer se upoštevajo členi 39 do 39f te uredbe. Dostop mora temeljiti najmanj na sistemu, ki zahteva dvostopenjsko avtentikacijo, ali sistemu, ki zagotavlja enakovredno raven varnosti. Sistem mora zagotavljati, da je vsak dostop do njega
  v celoti
  preverljiv. | Informacijski sistemi, ki jih uporablja agencija za shranjevanje podatkov, vključno z zaupnimi in osebnimi podatki, so zasnovani tako, da
  je doseženo zagotavljanje najvišjih standardov
  varnosti, primerno varnostnim tveganjem, pri čemer se upoštevajo členi 39 do 39f te uredbe. Dostop mora temeljiti najmanj na sistemu, ki zahteva dvostopenjsko avtentikacijo, ali sistemu, ki zagotavlja enakovredno raven varnosti. Sistem mora zagotavljati, da je vsak dostop do njega
  popolnoma
  preverljiv. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Informacijski sistemi, ki jih uporablja agencija za shranjevanje podatkov, vključno z zaupnimi in osebnimi podatki, so zasnovani tako, da
  zagotavljajo visoko raven
  varnosti, primerno varnostnim tveganjem, pri čemer se upoštevajo členi 39 do 39f te uredbe. Dostop mora temeljiti najmanj na sistemu, ki zahteva dvostopenjsko avtentikacijo, ali sistemu, ki zagotavlja enakovredno raven varnosti. Sistem mora zagotavljati, da je vsak dostop do njega
  v celoti
  preverljiv.

zagotavljajo visoko raven

v celoti

Informacijski sistemi, ki jih uporablja agencija za shranjevanje podatkov, vključno z zaupnimi in osebnimi podatki, so zasnovani tako, da
  je doseženo zagotavljanje najvišjih standardov
  varnosti, primerno varnostnim tveganjem, pri čemer se upoštevajo členi 39 do 39f te uredbe. Dostop mora temeljiti najmanj na sistemu, ki zahteva dvostopenjsko avtentikacijo, ali sistemu, ki zagotavlja enakovredno raven varnosti. Sistem mora zagotavljati, da je vsak dostop do njega
  popolnoma
  preverljiv.

je doseženo zagotavljanje najvišjih standardov

popolnoma

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 41 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar gre za okoljske informacije, se
  uporabljata
  tudi
  člena 6 in 7 Uredbe
  (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (39). | Agencija zagotovi širok dostop do dokumentov, ki jih ima.
  Kadar gre za okoljske informacije, se
  uporablja
  tudi
  Uredba
  (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (39).
  Člena 38 in 39 te uredbe veljata brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1049/2001 in Uredbo (ES) št. 1367/2006. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar gre za okoljske informacije, se
  uporabljata
  tudi
  člena 6 in 7 Uredbe
  (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (39).

uporabljata

člena 6 in 7 Uredbe

39

Agencija zagotovi širok dostop do dokumentov, ki jih ima.
  Kadar gre za okoljske informacije, se
  uporablja
  tudi
  Uredba
  (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (39).
  Člena 38 in 39 te uredbe veljata brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1049/2001 in Uredbo (ES) št. 1367/2006.

Agencija zagotovi širok dostop do dokumentov, ki jih ima.

uporablja

Uredba

39

Člena 38 in 39 te uredbe veljata brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1049/2001 in Uredbo (ES) št. 1367/2006.

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 b (novo)

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 51 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9b) | v členu 51 se vstavi naslednji odstavek:




  „1a.
     
  Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 57a, da se vzpostavi usklajen sistem za upravljanje mrež za opozorila v zvezi z živili med Komisijo in državami članicami.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(9b)

(9b)

v členu 51 se vstavi naslednji odstavek:

„1a.
     
  Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 57a, da se vzpostavi usklajen sistem za upravljanje mrež za opozorila v zvezi z živili med Komisijo in državami članicami.“

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 57a – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 
  8c
  se prenese na Komisijo za
  nedoločen čas
  od [datum začetka veljavnosti te uredbe]. | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena
  8(c), člena 32b(4a), pododstavka 2 člena 39b(1) in člena 51(1a)
  se prenese na Komisijo za
  obdobje petih let
  od [datum začetka veljavnosti te uredbe]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 
  8c
  se prenese na Komisijo za
  nedoločen čas
  od [datum začetka veljavnosti te uredbe].

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena
  8(c), člena 32b(4a), pododstavka 2 člena 39b(1) in člena 51(1a)
  se prenese na Komisijo za
  obdobje petih let
  od [datum začetka veljavnosti te uredbe].

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11

Uredba (ES) št. 178/2002

Člen 61

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 61 | Člen 61 |
| Klavzula ponovnega pregleda | Klavzula ponovnega pregleda |
| 1.   Komisija zagotovi redne preglede uporabe te uredbe. | 1.   Komisija zagotovi redne preglede uporabe te uredbe. |
| 2.   Najpozneje pet let po datumu iz člena [začetek veljavnosti uredbe o spremembi uredbe o splošnih načelih živilske zakonodaje], nato pa vsakih pet let
  Komisija v skladu s svojimi smernicami oceni uspešnost agencije
  v zvezi z njenimi cilji, pooblastili, nalogami, postopki in
  lokacijo
  .
  Pri oceni se obravnavajo
  morebitna potreba po spremembi pooblastil agencije
  in
  finančne posledice
  kakršnih koli
  tovrstnih sprememb. | 2.   Najpozneje pet let po datumu iz člena [začetek veljavnosti uredbe o spremembi uredbe o splošnih načelih živilske zakonodaje], nato pa vsakih pet let
  agencija skupaj s Komisijo naroči neodvisno zunanjo oceno svojih dosežkov in uspešnosti
  v zvezi z svojimi cilji,
  pooblastili,
  nalogami, postopki in
  lokacijami
  .
  Ocena temelji na programu dela upravnega odbora v dogovoru s Komisijo
  .
  Ocenjujejo se delovni postopki in vpliv agencije ter obravnava
  morebitna potreba po spremembi pooblastil agencije
  , tudi
  finančne posledice tovrstnih sprememb.
  Poleg tega se pri oceni obravnava morebitna potreba po natančnejšem usklajevanju dejavnosti agencije in pristojnih organov v državah članicah ter drugih agencij Unije. Pri oceni se upoštevajo stališča deležnikov na ravni Unije in na nacionalni ravni. |
| | 2a.
     
  Upravni odbor preuči zaključke ocene in Komisiji predloži priporočila, ki lahko zadevajo spremembe v agenciji. |
| 3.
     
  Če Komisija meni, da nadaljnji obstoj agencije glede na zastavljene cilje, pooblastila in naloge ni več upravičen, lahko predlaga ustrezno spremembo ali razveljavitev zadevnih določb te uredbe. | |
| 4.   
  Komisija
  Evropskemu parlamentu
  , Svetu
  in upravnemu odboru
  poroča o ugotovitvah ocene
  . Ugotovitve ocenjevanja se objavijo. | 4.   
  Ocene in priporočila iz odstavkov 2 in 2a se predložijo Komisiji, Svetu,
  Evropskemu parlamentu in upravnemu odboru. Ugotovitve ocenjevanja
  in priporočila
  se objavijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 61

Člen 61

Klavzula ponovnega pregleda

Klavzula ponovnega pregleda

1.   Komisija zagotovi redne preglede uporabe te uredbe.

1.   Komisija zagotovi redne preglede uporabe te uredbe.

2.   Najpozneje pet let po datumu iz člena [začetek veljavnosti uredbe o spremembi uredbe o splošnih načelih živilske zakonodaje], nato pa vsakih pet let
  Komisija v skladu s svojimi smernicami oceni uspešnost agencije
  v zvezi z njenimi cilji, pooblastili, nalogami, postopki in
  lokacijo
  .
  Pri oceni se obravnavajo
  morebitna potreba po spremembi pooblastil agencije
  in
  finančne posledice
  kakršnih koli
  tovrstnih sprememb.

2.   Najpozneje pet let po datumu iz člena [začetek veljavnosti uredbe o spremembi uredbe o splošnih načelih živilske zakonodaje], nato pa vsakih pet let
  agencija skupaj s Komisijo naroči neodvisno zunanjo oceno svojih dosežkov in uspešnosti
  v zvezi z svojimi cilji,
  pooblastili,
  nalogami, postopki in
  lokacijami
  .
  Ocena temelji na programu dela upravnega odbora v dogovoru s Komisijo
  .
  Ocenjujejo se delovni postopki in vpliv agencije ter obravnava
  morebitna potreba po spremembi pooblastil agencije
  , tudi
  finančne posledice tovrstnih sprememb.
  Poleg tega se pri oceni obravnava morebitna potreba po natančnejšem usklajevanju dejavnosti agencije in pristojnih organov v državah članicah ter drugih agencij Unije. Pri oceni se upoštevajo stališča deležnikov na ravni Unije in na nacionalni ravni.

2a.
     
  Upravni odbor preuči zaključke ocene in Komisiji predloži priporočila, ki lahko zadevajo spremembe v agenciji.

3.
     
  Če Komisija meni, da nadaljnji obstoj agencije glede na zastavljene cilje, pooblastila in naloge ni več upravičen, lahko predlaga ustrezno spremembo ali razveljavitev zadevnih določb te uredbe.

4.   
  Komisija
  Evropskemu parlamentu
  , Svetu
  in upravnemu odboru
  poroča o ugotovitvah ocene
  . Ugotovitve ocenjevanja se objavijo.

4.   
  Ocene in priporočila iz odstavkov 2 in 2a se predložijo Komisiji, Svetu,
  Evropskemu parlamentu in upravnemu odboru. Ugotovitve ocenjevanja
  in priporočila
  se objavijo.

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Direktiva 2001/18/ES

Člen 24 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | v členu 24 se doda naslednji odstavek:




  „2a.
     
  Obveznost proaktivnega razširjanja informacij, določena v odstavku 1 tega člena, v skladu s členom 25 te direktive in členoma 38 in 39 Uredbe (ES) št. 178/2002, ne posega v pravico pravne ali fizične osebe za dostop do dokumentov na zahtevo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001 in Uredbi (ES) št. 1367/2006.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2a)

(2a)

v členu 24 se doda naslednji odstavek:

„2a.
     
  Obveznost proaktivnega razširjanja informacij, določena v odstavku 1 tega člena, v skladu s členom 25 te direktive in členoma 38 in 39 Uredbe (ES) št. 178/2002, ne posega v pravico pravne ali fizične osebe za dostop do dokumentov na zahtevo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001 in Uredbi (ES) št. 1367/2006.“

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 9

Člen 3 – odstavek 1 – točka 9

Uredba (ES) št. 1829/2003

Člen 29 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Agencija v skladu s členom 38, členi 39 do 39f in členom 40 Uredbe (ES) št. 178/2002 ter ob upoštevanju člena 30 te uredbe javno objavi vlogo za odobritev, ustrezne podporne informacije in vse dodatne informacije, ki jih je predložil vlagatelj, ter svoja znanstvena mnenja in mnenja pristojnih organov iz člena 4 Direktive 2001/18/ES. | 1.   Agencija v skladu s členom 38, členi 39 do 39f in členom 40 Uredbe (ES) št. 178/2002 ter ob upoštevanju člena 30 te uredbe javno objavi vlogo za odobritev, ustrezne podporne informacije in vse dodatne informacije, ki jih je predložil vlagatelj, ter
  poročila o spremljanju,
  svoja znanstvena mnenja in mnenja pristojnih organov iz člena 4 Direktive 2001/18/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Agencija v skladu s členom 38, členi 39 do 39f in členom 40 Uredbe (ES) št. 178/2002 ter ob upoštevanju člena 30 te uredbe javno objavi vlogo za odobritev, ustrezne podporne informacije in vse dodatne informacije, ki jih je predložil vlagatelj, ter svoja znanstvena mnenja in mnenja pristojnih organov iz člena 4 Direktive 2001/18/ES.

1.   Agencija v skladu s členom 38, členi 39 do 39f in členom 40 Uredbe (ES) št. 178/2002 ter ob upoštevanju člena 30 te uredbe javno objavi vlogo za odobritev, ustrezne podporne informacije in vse dodatne informacije, ki jih je predložil vlagatelj, ter
  poročila o spremljanju,
  svoja znanstvena mnenja in mnenja pristojnih organov iz člena 4 Direktive 2001/18/ES.

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 9

Člen 3 – odstavek 1 – točka 9

Uredba (ES) št. 1829/2003

Člen 29 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Obveznost proaktivnega razširjanja informacij, določena v odstavku 1 tega člena, v skladu s členom 30 te uredbe in členoma 38 in 39 Uredbe (ES) št. 178/2002, ne posega v pravico pravne ali fizične osebe za dostop do dokumentov na zahtevo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001 in Uredbi (ES) št. 1367/2006. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Obveznost proaktivnega razširjanja informacij, določena v odstavku 1 tega člena, v skladu s členom 30 te uredbe in členoma 38 in 39 Uredbe (ES) št. 178/2002, ne posega v pravico pravne ali fizične osebe za dostop do dokumentov na zahtevo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001 in Uredbi (ES) št. 1367/2006.

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Uredba (ES) št. 1831/2003

Člen 17 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | v členu 17 se doda naslednji odstavek:




  „2a
     
  Obveznost proaktivnega razširjanja informacij, določena v tem členu, v skladu s členoma 38 in 39 Uredbe (ES) št. 178/2002, ne posega v pravico pravne ali fizične osebe za dostop do dokumentov na zahtevo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001 in Uredbi (ES) št. 1367/2006.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1a)

(1a)

v členu 17 se doda naslednji odstavek:

„2a
     
  Obveznost proaktivnega razširjanja informacij, določena v tem členu, v skladu s členoma 38 in 39 Uredbe (ES) št. 178/2002, ne posega v pravico pravne ali fizične osebe za dostop do dokumentov na zahtevo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001 in Uredbi (ES) št. 1367/2006.“

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2

Uredba (ES) št. 1831/2003

Člen 18 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.
     
  Poleg upoštevanja člena 39(2) Uredbe (ES) št. 178(2002) in v skladu s členom 39(3) navedene uredbe lahko Agencija tudi odobri zaupno obravnavo naslednjih informacij, katerih razkritje bi lahko na podlagi preverljive utemeljitve znatno škodovalo zadevnim interesom: | črtano |
| (a) | načrtov študij, ki dokazujejo učinkovitost krmnega dodatka glede na cilje njegove nameravane uporabe, kakor je opredeljena v členu 6(1) in Prilogi I k tej uredbi; ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.
     
  Poleg upoštevanja člena 39(2) Uredbe (ES) št. 178(2002) in v skladu s členom 39(3) navedene uredbe lahko Agencija tudi odobri zaupno obravnavo naslednjih informacij, katerih razkritje bi lahko na podlagi preverljive utemeljitve znatno škodovalo zadevnim interesom:

črtano

črtano

(a)

(a)

načrtov študij, ki dokazujejo učinkovitost krmnega dodatka glede na cilje njegove nameravane uporabe, kakor je opredeljena v členu 6(1) in Prilogi I k tej uredbi; ter

načrtov študij, ki dokazujejo učinkovitost krmnega dodatka glede na cilje njegove nameravane uporabe, kakor je opredeljena v členu 6(1) in Prilogi I k tej uredbi; ter

| (b) | specifikacij nečistoč aktivne snovi in ustreznih metod analize, ki jih je vložnik razvil interno, razen nečistoč, ki bi lahko imele škodljive učinke na zdravje živali, zdravje ljudi ali okolje. |
| --- | --- |

(b)

(b)

specifikacij nečistoč aktivne snovi in ustreznih metod analize, ki jih je vložnik razvil interno, razen nečistoč, ki bi lahko imele škodljive učinke na zdravje živali, zdravje ljudi ali okolje.

specifikacij nečistoč aktivne snovi in ustreznih metod analize, ki jih je vložnik razvil interno, razen nečistoč, ki bi lahko imele škodljive učinke na zdravje živali, zdravje ljudi ali okolje.

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2

Uredba (ES) št. 1831/2003

Člen 18 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Agencija pri obravnavanju vlog za dostop do dokumentov, ki jih hrani, uporablja načela Uredbe (ES) št. 1049/2001. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Agencija pri obravnavanju vlog za dostop do dokumentov, ki jih hrani, uporablja načela Uredbe (ES) št. 1049/2001.

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2

Uredba (ES) št. 1831/2003

Člen 18 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Države članice, Komisija in Agencija ohranijo zaupne vse podatke, označene kot zaupne v okviru odstavka 2 tega člena, razen kadar je primerno, da se objavijo za zaščito zdravja ljudi, živali ali okolja. Države članice ravnajo z zahtevki za dostop do dokumentov, prejetimi v okviru te uredbe, v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1049/2001. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  Države članice, Komisija in Agencija ohranijo zaupne vse podatke, označene kot zaupne v okviru odstavka 2 tega člena, razen kadar je primerno, da se objavijo za zaščito zdravja ljudi, živali ali okolja. Države članice ravnajo z zahtevki za dostop do dokumentov, prejetimi v okviru te uredbe, v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1049/2001.

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka 2

Člen 5 – odstavek 1 – točka 2

Uredba (ES) št. 2065/2003

Člen 14 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Obveznost proaktivnega razširjanja informacij, določena v odstavku 1 tega člena, v skladu s členoma 38 in 39 Uredbe (ES) št. 178/2002, ne posega v pravico pravne ali fizične osebe za dostop do dokumentov na zahtevo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001 in Uredbi (ES) št. 1367/2006. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Obveznost proaktivnega razširjanja informacij, določena v odstavku 1 tega člena, v skladu s členoma 38 in 39 Uredbe (ES) št. 178/2002, ne posega v pravico pravne ali fizične osebe za dostop do dokumentov na zahtevo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001 in Uredbi (ES) št. 1367/2006.

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Uredba (ES) št. 1935/2004

Člen 19 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | v členu 19 se doda naslednji odstavek:




  „2a.
     
  Obveznost proaktivnega razširjanja informacij, določena v odstavku 1 tega člena, vključno s členom 20 te uredbe ter členoma 38 in 39 Uredbe (ES) št. 178/2002, ne posega v pravico pravne ali fizične osebe za dostop do dokumentov na zahtevo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001 in Uredbi (ES) št. 1367/2006.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2a)

(2a)

v členu 19 se doda naslednji odstavek:

„2a.
     
  Obveznost proaktivnega razširjanja informacij, določena v odstavku 1 tega člena, vključno s členom 20 te uredbe ter členoma 38 in 39 Uredbe (ES) št. 178/2002, ne posega v pravico pravne ali fizične osebe za dostop do dokumentov na zahtevo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001 in Uredbi (ES) št. 1367/2006.“

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 3

Člen 6 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (ES) št. 1935/2004

Člen 20 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | blagovne znamke, pod katero se snov trži, ter, kadar je to ustrezno, trgovskega imena pripravkov, materialov ali izdelkov, v katerih se snov uporablja; ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

blagovne znamke, pod katero se snov trži, ter, kadar je to ustrezno, trgovskega imena pripravkov, materialov ali izdelkov, v katerih se snov uporablja; ter

blagovne znamke, pod katero se snov trži, ter, kadar je to ustrezno, trgovskega imena pripravkov, materialov ali izdelkov, v katerih se snov uporablja; ter

črtano

črtano

Spremembi 120 in 121

Spremembi 120 in 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka 2

Člen 7 – odstavek 1 – točka 2

Uredba (ES) št. 1331/2008

Člen 11 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Obveznost proaktivnega razširjanja informacij, določena v odstavku 1 tega člena, v skladu s členom 12 te uredbe in členoma 38 in 39 Uredbe (ES) št. 178/2002, ne posega v pravico pravne ali fizične osebe za dostop do dokumentov na zahtevo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001 in Uredbi (ES) št. 1367/2006. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Obveznost proaktivnega razširjanja informacij, določena v odstavku 1 tega člena, v skladu s členom 12 te uredbe in členoma 38 in 39 Uredbe (ES) št. 178/2002, ne posega v pravico pravne ali fizične osebe za dostop do dokumentov na zahtevo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001 in Uredbi (ES) št. 1367/2006.

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka 3

Člen 7 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (ES) št. 1331/2008

Člen 12 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Določbe o aktivnem razširjanju iz členov 11 in 12 te uredbe ter členov 38 in 39 Uredbe (ES) št. 178/2002 ne posegajo v pravico dostopa do dokumentov na zahtevo iz Uredbe (ES) št. 1049/2001. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Določbe o aktivnem razširjanju iz členov 11 in 12 te uredbe ter členov 38 in 39 Uredbe (ES) št. 178/2002 ne posegajo v pravico dostopa do dokumentov na zahtevo iz Uredbe (ES) št. 1049/2001.

Sprememba 170

Sprememba 170

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka 4

Člen 8 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 1107/2009

Člen 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Agencija nemudoma oceni vsako zahtevo za zaupnost in da na voljo javnosti informacije, ki jih je predložil vlagatelj na podlagi člena 15, vključno z vsemi dodatnimi informacijami, ki jih je predložil vlagatelj, razen informacij, za katere je bila zahtevana zaupna obravnava, ki jo je Agencija tudi odobrila, v skladu s členom 38, členi 39 do 39f in členom 40 Uredbe (ES) št. 178/2002, ki se uporabljajo smiselno, ter v skladu s členom 63 te uredbe. | Agencija nemudoma oceni vsako zahtevo za zaupnost in da na voljo javnosti informacije, ki jih je predložil vlagatelj na podlagi člena 15, vključno z vsemi dodatnimi informacijami, ki jih je predložil vlagatelj, razen informacij, za katere je bila zahtevana zaupna obravnava, ki jo je Agencija tudi odobrila, v skladu s členom 38, členi 39 do 39f in členom 40 Uredbe (ES) št. 178/2002, ki se uporabljajo smiselno, ter v skladu s členom 63 te uredbe
  , razen če prevlada javni interes za razkritje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Agencija nemudoma oceni vsako zahtevo za zaupnost in da na voljo javnosti informacije, ki jih je predložil vlagatelj na podlagi člena 15, vključno z vsemi dodatnimi informacijami, ki jih je predložil vlagatelj, razen informacij, za katere je bila zahtevana zaupna obravnava, ki jo je Agencija tudi odobrila, v skladu s členom 38, členi 39 do 39f in členom 40 Uredbe (ES) št. 178/2002, ki se uporabljajo smiselno, ter v skladu s členom 63 te uredbe.

Agencija nemudoma oceni vsako zahtevo za zaupnost in da na voljo javnosti informacije, ki jih je predložil vlagatelj na podlagi člena 15, vključno z vsemi dodatnimi informacijami, ki jih je predložil vlagatelj, razen informacij, za katere je bila zahtevana zaupna obravnava, ki jo je Agencija tudi odobrila, v skladu s členom 38, členi 39 do 39f in členom 40 Uredbe (ES) št. 178/2002, ki se uporabljajo smiselno, ter v skladu s členom 63 te uredbe
  , razen če prevlada javni interes za razkritje
  .

, razen če prevlada javni interes za razkritje

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Člen 8 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Uredba (ES) št. 1107/2009

Člen 23 – odstavek 1 – zadnji stavek

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | v členu 23(1) se zadnji stavek nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(4a)

(4a)

v členu 23(1) se zadnji stavek nadomesti z naslednjim:

Za namen te uredbe se aktivna snov, ki izpolnjuje merila za „živila“, kot so opredeljena v členu 2 Uredbe (ES) št. 178/2002, šteje za osnovno snov.

| | „Za namen te uredbe se aktivna snov, ki izpolnjuje merila za ‚živila‘, kot so opredeljena v členu 2 Uredbe (ES) št. 178/2002, šteje za
  odobreno
  osnovno snov.“ |
| --- | --- |

„Za namen te uredbe se aktivna snov, ki izpolnjuje merila za ‚živila‘, kot so opredeljena v členu 2 Uredbe (ES) št. 178/2002, šteje za
  odobreno
  osnovno snov.“

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka 5

Člen 8 – odstavek 1 – točka 5

Uredba (ES) št. 1107/2009

Člen 63 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   V skladu s pogoji in postopki iz člena 39 Uredbe (ES) št. 178/2002 in tega člena lahko vlagatelj zahteva, da se nekatere informacije, predložene na podlagi te uredbe, obravnavajo zaupno, pri čemer priloži preverljivo utemeljitev. | 1.   V skladu s pogoji in postopki iz člena 39 Uredbe (ES) št. 178/2002 in tega člena lahko vlagatelj
  , razen za informacije, ki so relevantne s toksikološkega, ekotoksikološkega ali okoljskega vidika,
  zahteva, da se nekatere informacije, predložene na podlagi te uredbe, obravnavajo zaupno, pri čemer priloži
  ustrezno in
  preverljivo utemeljitev.
  Utemeljitev vključuje preverljive dokaze, ki potrjujejo, da bi razkritje informacij lahko škodilo njegovim poslovnim interesom ali varstvu zasebnosti in integritete posameznikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   V skladu s pogoji in postopki iz člena 39 Uredbe (ES) št. 178/2002 in tega člena lahko vlagatelj zahteva, da se nekatere informacije, predložene na podlagi te uredbe, obravnavajo zaupno, pri čemer priloži preverljivo utemeljitev.

1.   V skladu s pogoji in postopki iz člena 39 Uredbe (ES) št. 178/2002 in tega člena lahko vlagatelj
  , razen za informacije, ki so relevantne s toksikološkega, ekotoksikološkega ali okoljskega vidika,
  zahteva, da se nekatere informacije, predložene na podlagi te uredbe, obravnavajo zaupno, pri čemer priloži
  ustrezno in
  preverljivo utemeljitev.
  Utemeljitev vključuje preverljive dokaze, ki potrjujejo, da bi razkritje informacij lahko škodilo njegovim poslovnim interesom ali varstvu zasebnosti in integritete posameznikov.

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

Člen 8 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

Uredba (ES) št. 1107/2009

Člen 63 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  v členu 63 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: |
| 3.   Ta člen ne posega v Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju. | „3.   Ta člen ne posega v Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju
  ter v Uredbo (ES) št. 1049/2001 in Uredbo (ES) št. 1367/2006
  .“ |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(5a)
     
  v členu 63 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

3.   Ta člen ne posega v Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju.

„3.   Ta člen ne posega v Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju
  ter v Uredbo (ES) št. 1049/2001 in Uredbo (ES) št. 1367/2006
  .“

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka 1 – točka a

Člen 9 – odstavek 1 – točka 1 – točka a

Uredba (ES) 2015/2283

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Postopek za odobritev dajanja novega živila na trg v Uniji ter posodobitev seznama Unije iz člena 9 te uredbe se začne na pobudo Komisije ali na podlagi vloge, ki jo vložnik predloži Komisiji v standardnih oblikah zapisa podatkov, če te obstajajo, v skladu s členom 39f Uredbe (ES) št. 178/2002. Komisija brez odlašanja da vlogo na voljo državam članicam. | 1.   Postopek za odobritev dajanja novega živila na trg v Uniji ter posodobitev seznama Unije iz člena 9 te uredbe se začne na pobudo Komisije ali na podlagi vloge, ki jo vložnik predloži Komisiji v standardnih oblikah zapisa podatkov, če te obstajajo, v skladu s členom 39f Uredbe (ES) št. 178/2002. Komisija brez odlašanja da vlogo na voljo državam članicam
  in objavi njen povzetek
  .; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Postopek za odobritev dajanja novega živila na trg v Uniji ter posodobitev seznama Unije iz člena 9 te uredbe se začne na pobudo Komisije ali na podlagi vloge, ki jo vložnik predloži Komisiji v standardnih oblikah zapisa podatkov, če te obstajajo, v skladu s členom 39f Uredbe (ES) št. 178/2002. Komisija brez odlašanja da vlogo na voljo državam članicam.

1.   Postopek za odobritev dajanja novega živila na trg v Uniji ter posodobitev seznama Unije iz člena 9 te uredbe se začne na pobudo Komisije ali na podlagi vloge, ki jo vložnik predloži Komisiji v standardnih oblikah zapisa podatkov, če te obstajajo, v skladu s členom 39f Uredbe (ES) št. 178/2002. Komisija brez odlašanja da vlogo na voljo državam članicam
  in objavi njen povzetek
  .;

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka 4

Člen 9 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (ES) 2015/2283

Člen 23 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Določbe o aktivnem razširjanju iz člena 23 te uredbe ter členov 38 in 39 Uredbe (ES) št. 178/2002 ne posegajo v pravico dostopa do dokumentov na zahtevo iz Uredbe (ES) št. 1049/2001. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Določbe o aktivnem razširjanju iz člena 23 te uredbe ter členov 38 in 39 Uredbe (ES) št. 178/2002 ne posegajo v pravico dostopa do dokumentov na zahtevo iz Uredbe (ES) št. 1049/2001.

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka 4

Člen 9 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (ES) 2015/2283

Člen 23 – odstavek 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme podrobna pravila o izvajanju odstavkov 1 do 4 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 30(3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4b.
     
  Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme podrobna pravila o izvajanju odstavkov 1 do 4 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 30(3).

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Člen 9 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Uredba (EU) 2015/2283

Člen 25 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  v členu 25 se doda naslednji odstavek:






  „1a.
     
  Obveznost proaktivnega razširjanja informacij, določena v tej uredbi, v skladu s členoma 38 in 39 Uredbe (ES) št. 178/2002, ne posega v pravico pravne ali fizične osebe za dostop do dokumentov na zahtevo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001 in Uredbi (ES) št. 1367/2006.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4a)
     
  v členu 25 se doda naslednji odstavek:

„1a.
     
  Obveznost proaktivnega razširjanja informacij, določena v tej uredbi, v skladu s členoma 38 in 39 Uredbe (ES) št. 178/2002, ne posega v pravico pravne ali fizične osebe za dostop do dokumentov na zahtevo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001 in Uredbi (ES) št. 1367/2006.“

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 a (novo)

Člen 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 9a |
| | Preglednost upravljanja tveganja |
| | 1.
     
  Komisija in države članice z visoko stopnjo preglednosti izvajajo dejavnosti obvladovanja tveganja v okviru zakonodajnih aktov iz členov 1 do 9. Nemudoma objavijo zlasti: |
| | (a) | obravnavani osnutek ukrepov za obvladovanje tveganja v zgodnji fazi postopka obvladovanja tveganja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9a

Člen 9a

Preglednost upravljanja tveganja

Preglednost upravljanja tveganja

1.
     
  Komisija in države članice z visoko stopnjo preglednosti izvajajo dejavnosti obvladovanja tveganja v okviru zakonodajnih aktov iz členov 1 do 9. Nemudoma objavijo zlasti:

(a)

(a)

obravnavani osnutek ukrepov za obvladovanje tveganja v zgodnji fazi postopka obvladovanja tveganja;

obravnavani osnutek ukrepov za obvladovanje tveganja v zgodnji fazi postopka obvladovanja tveganja;

| (b) | dnevne rede in postopke, podrobna zbirna poročila z zasedanj in osnutke ukrepov, ki naj bi bili sprejeti, kot je ustrezno, v obliki delegiranih ali izvedbenih aktov, vključno z rezultati in pojasnili o glasovanju posameznih držav članic v odborih v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , tudi v komisijah za pritožbe, ki Komisiji pomagajo pri izvajanju [Uredbe (ES) št. 178/2002, Direktive 2001/18/ES, Uredbe (ES) št. 1829/2003, Uredbe (ES) št. 1831/2003, Uredbe (ES) št. 2065/2003, Uredbe (ES) št. 1935/2004, Uredbe (ES) št. 1331/2008, Uredbe (ES) št. 1107/2009 in Uredbe št. 2015/2283], kadar in v katerih se obravnavajo ukrepi za obvladovanje tveganja in se glasuje o njih ter |
| --- | --- |

(b)

(b)

dnevne rede in postopke, podrobna zbirna poročila z zasedanj in osnutke ukrepov, ki naj bi bili sprejeti, kot je ustrezno, v obliki delegiranih ali izvedbenih aktov, vključno z rezultati in pojasnili o glasovanju posameznih držav članic v odborih v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , tudi v komisijah za pritožbe, ki Komisiji pomagajo pri izvajanju [Uredbe (ES) št. 178/2002, Direktive 2001/18/ES, Uredbe (ES) št. 1829/2003, Uredbe (ES) št. 1831/2003, Uredbe (ES) št. 2065/2003, Uredbe (ES) št. 1935/2004, Uredbe (ES) št. 1331/2008, Uredbe (ES) št. 1107/2009 in Uredbe št. 2015/2283], kadar in v katerih se obravnavajo ukrepi za obvladovanje tveganja in se glasuje o njih ter

dnevne rede in postopke, podrobna zbirna poročila z zasedanj in osnutke ukrepov, ki naj bi bili sprejeti, kot je ustrezno, v obliki delegiranih ali izvedbenih aktov, vključno z rezultati in pojasnili o glasovanju posameznih držav članic v odborih v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

1a

, tudi v komisijah za pritožbe, ki Komisiji pomagajo pri izvajanju [Uredbe (ES) št. 178/2002, Direktive 2001/18/ES, Uredbe (ES) št. 1829/2003, Uredbe (ES) št. 1831/2003, Uredbe (ES) št. 2065/2003, Uredbe (ES) št. 1935/2004, Uredbe (ES) št. 1331/2008, Uredbe (ES) št. 1107/2009 in Uredbe št. 2015/2283], kadar in v katerih se obravnavajo ukrepi za obvladovanje tveganja in se glasuje o njih ter

| (c) | dnevne rede in podrobne zapisnike sestankov delovnih skupin držav članic, v okviru katerih se razpravlja o posameznih ukrepih za obvladovanje tveganja. |
| --- | --- |

(c)

(c)

dnevne rede in podrobne zapisnike sestankov delovnih skupin držav članic, v okviru katerih se razpravlja o posameznih ukrepih za obvladovanje tveganja.

dnevne rede in podrobne zapisnike sestankov delovnih skupin držav članic, v okviru katerih se razpravlja o posameznih ukrepih za obvladovanje tveganja.

2.
     
  Za namene odstavka 1 tega člena Komisija vsakemu osnutku ukrepa, ki naj bi bil sprejet, v skladu s členom 58 [uredbe o splošni živilski zakonodaji], členom 30 Direktive 2001/18/ES, členom 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, členom 22 Uredbe (ES) št. 1831/2003, členom 19 Uredbe (ES) št. 2065/2003, členom 23 Uredbe (ES) št. 1935/2004, členom 14 Uredbe(ES) št. 1331/2008, členom 79 Uredbe (ES) št. 1107/2009 ter členoma 30 in 32 Uredbe (EU) št. 2015/2283, priloži obrazložitev, ki vključuje:

| (a) | razloge in cilje ukrepa; |
| --- | --- |

(a)

(a)

razloge in cilje ukrepa;

razloge in cilje ukrepa;

| (b) | obrazložitev ukrepa ob upoštevanju potrebnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

(b)

(b)

obrazložitev ukrepa ob upoštevanju potrebnosti in sorazmernosti;

obrazložitev ukrepa ob upoštevanju potrebnosti in sorazmernosti;

| (c) | učinek ukrepa na javno zdravje, zdravje živali, okolje, družbo in živilsko dejavnost, kot je prikazan v oceni učinka, ter |
| --- | --- |

(c)

(c)

učinek ukrepa na javno zdravje, zdravje živali, okolje, družbo in živilsko dejavnost, kot je prikazan v oceni učinka, ter

učinek ukrepa na javno zdravje, zdravje živali, okolje, družbo in živilsko dejavnost, kot je prikazan v oceni učinka, ter

| (d) | rezultate morebitnih posvetovanj z javnostjo, vključno v skladu s členom 9 [uredbe o splošni živilski zakonodaji]. |
| --- | --- |

(d)

(d)

rezultate morebitnih posvetovanj z javnostjo, vključno v skladu s členom 9 [uredbe o splošni živilski zakonodaji].

rezultate morebitnih posvetovanj z javnostjo, vključno v skladu s členom 9 [uredbe o splošni živilski zakonodaji].

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0417/2018).

1

(22)  
  https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_sl.pdf.

22

https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_sl.pdf.

(23)  Sporočilo Komisije o evropski državljanski pobudi „Prepovejmo glifosat ter obvarujmo ljudi in okolje pred strupenimi pesticidi“, C(2017)8414.

23

(23)  Sporočilo Komisije o evropski državljanski pobudi „Prepovejmo glifosat ter obvarujmo ljudi in okolje pred strupenimi pesticidi“, C(2017)8414.

23

(1a)  
  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

1a

Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

(24)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

24

(25)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

25

(24)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

24

(25)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

25

(26)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

26

(26)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

26

(1)  
  Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).

1

Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).

(1a)  
  Direktiva 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (UL L 276, 20.10.2010, str. 33).

1a

Direktiva 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (UL L 276, 20.10.2010, str. 33).

(39)  Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).

39

(39)  Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).

39

(1a)  
  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

1a

Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/274 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/274

---

P8_TA(2018)0490

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) in o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 337/75 (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 388/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0532), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0532),

| — | ob upoštevanju člena 294(2), člena 166(4), člena 165(4) in člena 149 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0343/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2), člena 166(4), člena 165(4) in člena 149 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0343/2016),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. marca 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. marca 2017 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. novembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. novembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A8-0273/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A8-0273/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 209, 30.6.2017, str. 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0257

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/128.)

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/275 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/275

---

P8_TA(2018)0491

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 388/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0528), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0528),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 153(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih mu je Komisija podala predlog (C8-0344/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 153(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih mu je Komisija podala predlog (C8-0344/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. marca 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. marca 2017 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. novembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. novembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A8-0274/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A8-0274/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 209, 30.6.2017, str. 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0254

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/126.)

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/276 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/276

---

P8_TA(2018)0492

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 1365/75 Sveta (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 388/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0531), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0531),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 153(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C8-0342/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 153(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C8-0342/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. marca 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. marca 2017 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. novembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. novembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A8-0275/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A8-0275/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 209, 30.6.2017, str. 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0256

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1365/75

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/127.)

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/277 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/277

---

P8_TA(2018)0493

Dopolnitev zakonodaje EU o homologaciji v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dopolnitvi zakonodaje EU o homologaciji v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 388/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0397), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0397),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0250/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0250/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. novembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. novembra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0359/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0359/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 440, 6.12.2018, str. 95.

---

P8_TC1-COD(2018)0220

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. decembra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o dopolnitvi homologacijske zakonodaje Unije v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/26.)

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/278 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/278

---

P8_TA(2018)0495

Vizumski zakonik ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 11. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 810/2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 388/28)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Skupna politika Evropske unije v zvezi z vizumi za kratkoročno bivanje je neločljivo povezana z oblikovanjem območja brez notranjih meja. Vizumska politika bi morala
  ostati bistveno orodje za spodbujanje turizma in poslovanja
  , obenem pa
  pomagati pri odpravljanju varnostnih tveganj
  in
  tveganja nedovoljenih migracij
  v 
  Unijo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Skupna politika Evropske unije v zvezi z vizumi za kratkoročno bivanje je neločljivo povezana z oblikovanjem območja brez notranjih meja. Vizumska politika bi morala
  ostati bistveno orodje za spodbujanje turizma in poslovanja
  , obenem pa
  pomagati pri odpravljanju varnostnih tveganj
  in
  tveganja nedovoljenih migracij
  v 
  Unijo
  .

| (1) | Skupna politika Evropske unije v zvezi z vizumi za kratkoročno bivanje je neločljivo povezana z oblikovanjem območja brez notranjih meja. Vizumska politika
  , pri kateri se spoštujejo človekove pravice in temeljne svoboščine,
  bi morala
  spodbujati potovanje državljanov tretjih držav v EU
  , obenem pa
  zagotavljati svobodo gibanja in varnost ljudi na ozemlju EU. Skupna vizumska politika bi morala biti usklajena z drugimi politikami Unije, tudi s tistimi na področju svobode gibanja, prebivanja in mobilnosti. |
| --- | --- |

(1)

Skupna politika Evropske unije v zvezi z vizumi za kratkoročno bivanje je neločljivo povezana z oblikovanjem območja brez notranjih meja. Vizumska politika
  , pri kateri se spoštujejo človekove pravice in temeljne svoboščine,
  bi morala
  spodbujati potovanje državljanov tretjih držav v EU
  , obenem pa
  zagotavljati svobodo gibanja in varnost ljudi na ozemlju EU. Skupna vizumska politika bi morala biti usklajena z drugimi politikami Unije, tudi s tistimi na področju svobode gibanja, prebivanja in mobilnosti.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Države članice bi morale pri uporabi te uredbe spoštovati svoje obveznosti v okviru mednarodnega prava, zlasti Konvencije Združenih narodov o statusu beguncev, Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Konvencije Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah ter drugih ustreznih mednarodnih instrumentov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Države članice bi morale pri uporabi te uredbe spoštovati svoje obveznosti v okviru mednarodnega prava, zlasti Konvencije Združenih narodov o statusu beguncev, Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Konvencije Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah ter drugih ustreznih mednarodnih instrumentov.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Prosilcem bi moral biti na voljo čim bolj enostaven postopek za izdajo vizuma. Pojasniti bi bilo treba, katera država članica je pristojna za obravnavo vloge za izdajo vizuma, zlasti kadar načrtovano potovanje zajema več držav članic. Države članice bi morale, kadar je to mogoče, omogočiti, da se obrazci izpolnijo in vložijo v elektronski obliki. Treba bi bilo določiti roke za različne faze postopka, predvsem zato, da se potnikom omogoči, da načrtujejo
  vnaprej
  in se izognejo obdobjem, ko se oddaja večje število vlog. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Prosilcem bi moral biti na voljo čim bolj enostaven postopek za izdajo vizuma. Pojasniti bi bilo treba, katera država članica je pristojna za obravnavo vloge za izdajo vizuma, zlasti kadar načrtovano potovanje zajema več držav članic. Države članice bi morale, kadar je to mogoče, omogočiti, da se obrazci izpolnijo in vložijo v elektronski obliki. Treba bi bilo določiti roke za različne faze postopka, predvsem zato, da se potnikom omogoči, da načrtujejo
  vnaprej
  in se izognejo obdobjem, ko se oddaja večje število vlog.

| (4) | Prosilcem bi moral biti na voljo čim bolj enostaven
  in stroškovno sprejemljiv
  postopek za izdajo vizuma. Pojasniti bi bilo treba, katera država članica je pristojna za obravnavo vloge za izdajo vizuma, zlasti kadar načrtovano potovanje zajema več držav članic. Države članice bi morale omogočiti, da se obrazci izpolnijo in vložijo v elektronski obliki. Treba bi bilo določiti roke za različne faze postopka, predvsem zato, da se potnikom omogoči, da
  potovanje pravočasno
  načrtujejo in se izognejo obdobjem, ko se oddaja večje število vlog.
  V okviru nadaljnjega razvoja pravnega reda za oblikovanje resnično skupne vizumske politike bi bilo treba še bolj harmonizirati postopke in pogoje za izdajo vizumov ter okrepiti njihovo enotno uporabo. |
| --- | --- |

(4)

Prosilcem bi moral biti na voljo čim bolj enostaven
  in stroškovno sprejemljiv
  postopek za izdajo vizuma. Pojasniti bi bilo treba, katera država članica je pristojna za obravnavo vloge za izdajo vizuma, zlasti kadar načrtovano potovanje zajema več držav članic. Države članice bi morale omogočiti, da se obrazci izpolnijo in vložijo v elektronski obliki. Treba bi bilo določiti roke za različne faze postopka, predvsem zato, da se potnikom omogoči, da
  potovanje pravočasno
  načrtujejo in se izognejo obdobjem, ko se oddaja večje število vlog.
  V okviru nadaljnjega razvoja pravnega reda za oblikovanje resnično skupne vizumske politike bi bilo treba še bolj harmonizirati postopke in pogoje za izdajo vizumov ter okrepiti njihovo enotno uporabo.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Vloge za izdajo vizuma in odločitve o prošnjah pregledujejo in sprejemajo konzulati. Države članice bi morale zagotoviti, da so zastopane v tretjih državah, v katerih za državljane velja vizumska obveznost, ali da jih tam zastopa druga država članica, poskrbeti pa bi morali tudi, da konzulati dovolj dobro poznajo lokalne razmere, da lahko pravilno izvedejo celoten postopek za pridobitev vizuma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Vloge za izdajo vizuma in odločitve o prošnjah pregledujejo in sprejemajo konzulati. Države članice bi morale zagotoviti, da so zastopane v tretjih državah, v katerih za državljane velja vizumska obveznost, ali da jih tam zastopa druga država članica, poskrbeti pa bi morali tudi, da konzulati dovolj dobro poznajo lokalne razmere, da lahko pravilno izvedejo celoten postopek za pridobitev vizuma.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Države članice ne bi smele biti obvezane, da ohranijo možnost neposrednega dostopa za oddajo vlog na konzulatu na območjih, na katerih je bil v imenu konzulata pooblaščen zunanji ponudnik storitev, brez poseganja v obveznosti, ki jo državam članicam nalaga Direktiva 2004/38/ES

   (18)

  , zlasti člen 5(2) Direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Države članice ne bi smele biti obvezane, da ohranijo možnost neposrednega dostopa za oddajo vlog na konzulatu na območjih, na katerih je bil v imenu konzulata pooblaščen zunanji ponudnik storitev, brez poseganja v obveznosti, ki jo državam članicam nalaga Direktiva 2004/38/ES

   (18)

  , zlasti člen 5(2) Direktive.

črtano

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Od prosilcev se ne bi smelo zahtevati, da ob vložitvi vloge za izdajo vizuma za kratkoročno bivanje predložijo potovalno zdravstveno zavarovanje. To je zanje nesorazmerna obremenitev, poleg tega pa ni dokazov, da bi imetniki vizumov za kratkoročno bivanje pomenili večje tveganje za javne izdatkov za zdravstvo v državah članicah kot državljani tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Od prosilcev se ne bi smelo zahtevati, da ob vložitvi vloge za izdajo vizuma za kratkoročno bivanje predložijo potovalno zdravstveno zavarovanje. To je zanje nesorazmerna obremenitev, poleg tega pa ni dokazov, da bi imetniki vizumov za kratkoročno bivanje pomenili večje tveganje za javne izdatkov za zdravstvo v državah članicah kot državljani tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Vizumska taksa bi morala zagotoviti, da je na voljo dovolj finančnih sredstev za pokritje stroškov obravnave vlog za izdajo vizuma, vključno z ustreznimi strukturami in zadostnim osebjem, da se zagotovi kakovostna in celovita obravnava vlog za izdajo vizuma. Znesek vizumske takse bi bilo treba pregledati vsaki dve leti na podlagi objektivnih meril. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Vizumska taksa bi morala zagotoviti, da je na voljo dovolj finančnih sredstev za pokritje stroškov obravnave vlog za izdajo vizuma, vključno z ustreznimi strukturami in zadostnim osebjem, da se zagotovi kakovostna in celovita obravnava vlog za izdajo vizuma. Znesek vizumske takse bi bilo treba pregledati vsaki dve leti na podlagi objektivnih meril.

| (6) | Vizumska taksa bi morala zagotoviti, da je na voljo dovolj finančnih sredstev za pokritje stroškov obravnave vlog za izdajo vizuma, vključno z ustreznimi strukturami in zadostnim osebjem, da se zagotovi kakovostna
  , hitra
  in celovita obravnava vlog za izdajo vizuma. Znesek vizumske takse bi bilo treba pregledati vsaki dve leti na podlagi objektivnih
  ocenjevalnih
  meril. |
| --- | --- |

(6)

Vizumska taksa bi morala zagotoviti, da je na voljo dovolj finančnih sredstev za pokritje stroškov obravnave vlog za izdajo vizuma, vključno z ustreznimi strukturami in zadostnim osebjem, da se zagotovi kakovostna
  , hitra
  in celovita obravnava vlog za izdajo vizuma. Znesek vizumske takse bi bilo treba pregledati vsaki dve leti na podlagi objektivnih
  ocenjevalnih
  meril.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Pri sprejemu prosilcev bi bilo treba dosledno spoštovati človekovo dostojanstvo in temeljne pravice, kot je navedeno v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Vloge za izdajo vizumov bi se morale obravnavati brez diskriminacije, strokovno in spoštljivo do prosilcev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Pri sprejemu prosilcev bi bilo treba dosledno spoštovati človekovo dostojanstvo in temeljne pravice, kot je navedeno v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Vloge za izdajo vizumov bi se morale obravnavati brez diskriminacije, strokovno in spoštljivo do prosilcev.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Za zagotovitev, da državljani tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, lahko oddajo svojo vlogo za izdajo
  vizumov v
  kraju svojega prebivališča,
  tudi če tam nobena država članica ne zbira vlog za izdajo vizumov,
  bi morali zunanji ponudniki storitev
  imeti
  možnost, da
  zagotovijo potrebne storitve ob
  plačilu
  taks
  , ki presega splošno najvišjo vrednost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Za zagotovitev, da državljani tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, lahko oddajo svojo vlogo za izdajo
  vizumov v
  kraju svojega prebivališča,
  tudi če tam nobena država članica ne zbira vlog za izdajo vizumov,
  bi morali zunanji ponudniki storitev
  imeti
  možnost, da
  zagotovijo potrebne storitve ob
  plačilu
  taks
  , ki presega splošno najvišjo vrednost.

| (7) | Za zagotovitev, da državljani tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, lahko oddajo svojo vlogo za izdajo
  vizuma čim bliže
  kraju svojega prebivališča, bi morali
  imeti
  zunanji ponudniki storitev možnost, da
  vloge zbirajo proti
  plačilu
  takse
  , ki presega splošno najvišjo vrednost. |
| --- | --- |

(7)

Za zagotovitev, da državljani tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, lahko oddajo svojo vlogo za izdajo
  vizuma čim bliže
  kraju svojega prebivališča, bi morali
  imeti
  zunanji ponudniki storitev možnost, da
  vloge zbirajo proti
  plačilu
  takse
  , ki presega splošno najvišjo vrednost.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Ureditve zastopanja bi bilo treba poenostaviti in se izogibati oviram za sklenitev takih ureditev zastopanja med državami članicami. Država članica zastopnica bi morala biti odgovorna za izvedbo celotnega postopka obravnave vlog za izdajo vizuma, ne da bi v njem sodelovala zastopana država članica. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Ureditve zastopanja bi bilo treba poenostaviti in se izogibati oviram za sklenitev takih ureditev zastopanja med državami članicami. Država članica zastopnica bi morala biti odgovorna za izvedbo celotnega postopka obravnave vlog za izdajo vizuma, ne da bi v njem sodelovala zastopana država članica.

| (8) | Ureditve zastopanja bi bilo treba poenostaviti in
  olajšati, pri čemer
  se
  je treba
  izogibati oviram za sklenitev takih ureditev zastopanja med državami članicami. Država članica zastopnica bi morala biti odgovorna za izvedbo celotnega postopka obravnave vlog za izdajo vizuma, ne da bi v njem sodelovala zastopana država članica. |
| --- | --- |

(8)

Ureditve zastopanja bi bilo treba poenostaviti in
  olajšati, pri čemer
  se
  je treba
  izogibati oviram za sklenitev takih ureditev zastopanja med državami članicami. Država članica zastopnica bi morala biti odgovorna za izvedbo celotnega postopka obravnave vlog za izdajo vizuma, ne da bi v njem sodelovala zastopana država članica.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | V primeru pomanjkanja sodelovanja nekaterih tretjih držav pri ponovnem sprejemu njihovih državljanov, ki so bili prijeti zaradi neurejenega statusa, in
  njihovega učinkovitega sodelovanja
  v postopku vračanja, bi se morale na podlagi preglednega mehanizma, ki temelji na objektivnih merilih, uporabiti nekatere omejitvene in začasne določbe Uredbe (ES) št. 810/2009, da se okrepi sodelovanje
  določene
  tretje države na področju ponovnega sprejema migrantov brez urejenega statusa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

V primeru pomanjkanja sodelovanja nekaterih tretjih držav pri ponovnem sprejemu njihovih državljanov, ki so bili prijeti zaradi neurejenega statusa, in
  njihovega učinkovitega sodelovanja
  v postopku vračanja, bi se morale na podlagi preglednega mehanizma, ki temelji na objektivnih merilih, uporabiti nekatere omejitvene in začasne določbe Uredbe (ES) št. 810/2009, da se okrepi sodelovanje
  določene
  tretje države na področju ponovnega sprejema migrantov brez urejenega statusa.

| (11) | V primeru
  zadovoljivega sodelovanja ali
  pomanjkanja sodelovanja nekaterih tretjih držav pri ponovnem sprejemu njihovih državljanov, ki so bili prijeti zaradi neurejenega statusa, in
  njihove pripravljenosti ali nepripravljenosti za učinkovito sodelovanje
  v postopku vračanja, bi se morale na podlagi preglednega mehanizma, ki temelji na objektivnih merilih, uporabiti nekatere omejitvene in začasne določbe Uredbe (ES) št. 810/2009, da se okrepi
  ali spodbudi nadaljnje
  sodelovanje
  dane
  tretje države na področju ponovnega sprejema migrantov brez urejenega statusa. |
| --- | --- |

(11)

V primeru
  zadovoljivega sodelovanja ali
  pomanjkanja sodelovanja nekaterih tretjih držav pri ponovnem sprejemu njihovih državljanov, ki so bili prijeti zaradi neurejenega statusa, in
  njihove pripravljenosti ali nepripravljenosti za učinkovito sodelovanje
  v postopku vračanja, bi se morale na podlagi preglednega mehanizma, ki temelji na objektivnih merilih, uporabiti nekatere omejitvene in začasne določbe Uredbe (ES) št. 810/2009, da se okrepi
  ali spodbudi nadaljnje
  sodelovanje
  dane
  tretje države na področju ponovnega sprejema migrantov brez urejenega statusa.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Prosilci, katerim se izdaja vizuma zavrne, bi morali imeti pravico do pritožbe, ki bi morala
  v določeni fazi postopka
  zagotavljati učinkovito pravno sredstvo. V priglasitvi zavrnitve bi morale biti navedene podrobnejše informacije o razlogih za zavrnitev in postopki za pritožbe zoper negativno odločitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Prosilci, katerim se izdaja vizuma zavrne, bi morali imeti pravico do pritožbe, ki bi morala
  v določeni fazi postopka
  zagotavljati učinkovito pravno sredstvo. V priglasitvi zavrnitve bi morale biti navedene podrobnejše informacije o razlogih za zavrnitev in postopki za pritožbe zoper negativno odločitev.

| (12) | Prosilci, katerim se izdaja vizuma zavrne, bi morali imeti pravico do pritožbe, ki bi morala zagotavljati učinkovito in pravočasno pravno sredstvo. V priglasitvi zavrnitve bi morale biti navedene podrobnejše informacije o razlogih za zavrnitev in postopki za pritožbe zoper negativno odločitev. |
| --- | --- |

(12)

Prosilci, katerim se izdaja vizuma zavrne, bi morali imeti pravico do pritožbe, ki bi morala zagotavljati učinkovito in pravočasno pravno sredstvo. V priglasitvi zavrnitve bi morale biti navedene podrobnejše informacije o razlogih za zavrnitev in postopki za pritožbe zoper negativno odločitev.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice ter upošteva pravice in načela, ki jih priznavajo zlasti mednarodne pogodbe ter Listina Evropske unije o temeljnih pravicah. Njen namen je zlasti zagotoviti, da se v celoti spoštujejo pravica do varstva osebnih podatkov iz člena 16 PDEU, pravica do zasebnega in družinskega življenja iz člena 7, pravica do azila iz člena 18 in otrokove pravice iz člena 24 navedene listine ter zaščitijo ranljive osebe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice ter upošteva pravice in načela, ki jih priznavajo zlasti mednarodne pogodbe ter Listina Evropske unije o temeljnih pravicah. Njen namen je zlasti zagotoviti, da se v celoti spoštujejo pravica do varstva osebnih podatkov iz člena 16 PDEU, pravica do zasebnega in družinskega življenja iz člena 7, pravica do azila iz člena 18 in otrokove pravice iz člena 24 navedene listine ter zaščitijo ranljive osebe.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Treba bi bilo sprejeti prilagodljiva pravila, ki bi državam članicam omogočala, da optimizirajo souporabo virov in povečajo konzularno zastopanost. Sodelovanje med državami članicami („schengenski vizumski centri“) bi lahko potekalo v kakršni koli obliki, prilagojeni lokalnim razmeram, da bi se povečala zemljepisna konzularna zastopanost, zmanjšali stroški držav članic, povečala prepoznavnost Evropske unije in izboljšale storitve, ki so na voljo prosilcem za vizum. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Treba bi bilo sprejeti prilagodljiva pravila, ki bi državam članicam omogočala, da optimizirajo souporabo virov in povečajo konzularno zastopanost. Sodelovanje med državami članicami („schengenski vizumski centri“) bi lahko potekalo v kakršni koli obliki, prilagojeni lokalnim razmeram, da bi se povečala zemljepisna konzularna zastopanost, zmanjšali stroški držav članic, povečala prepoznavnost Evropske unije in izboljšale storitve, ki so na voljo prosilcem za vizum.

| (16) | Treba bi bilo sprejeti prilagodljiva pravila, ki bi državam članicam omogočala, da optimizirajo souporabo virov in povečajo konzularno zastopanost. Sodelovanje med državami članicami („schengenski vizumski centri“) bi lahko potekalo v kakršni koli obliki, prilagojeni lokalnim razmeram, da bi se povečala zemljepisna konzularna zastopanost, zmanjšali stroški držav članic, povečala prepoznavnost Evropske unije in izboljšale storitve, ki so na voljo prosilcem za vizum.
  Skupna vizumska politika bi morala prispevati k rasti in biti usklajena z drugimi politikami Unije, kot so tiste na področju zunanjih odnosov, trgovine, izobraževanja, kulture in turizma. |
| --- | --- |

(16)

Treba bi bilo sprejeti prilagodljiva pravila, ki bi državam članicam omogočala, da optimizirajo souporabo virov in povečajo konzularno zastopanost. Sodelovanje med državami članicami („schengenski vizumski centri“) bi lahko potekalo v kakršni koli obliki, prilagojeni lokalnim razmeram, da bi se povečala zemljepisna konzularna zastopanost, zmanjšali stroški držav članic, povečala prepoznavnost Evropske unije in izboljšale storitve, ki so na voljo prosilcem za vizum.
  Skupna vizumska politika bi morala prispevati k rasti in biti usklajena z drugimi politikami Unije, kot so tiste na področju zunanjih odnosov, trgovine, izobraževanja, kulture in turizma.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Sistemi za elektronsko obravnavo vlog za izdajo vizumov, ki jih razvijejo države članice,
  pripomorejo k lajšanju
  postopkov za izdajo vizumov za prosilce in konzulate.
  Treba
  bi bilo
  razviti
  skupno rešitev, ki bi
  omogočala
  popolno digitalizacijo
  in
  v celoti
  izkoristila nedavne
  pravni razvoj in tehnološke dosežke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Sistemi za elektronsko obravnavo vlog za izdajo vizumov, ki jih razvijejo države članice,
  pripomorejo k lajšanju
  postopkov za izdajo vizumov za prosilce in konzulate.
  Treba
  bi bilo
  razviti
  skupno rešitev, ki bi
  omogočala
  popolno digitalizacijo
  in
  v celoti
  izkoristila nedavne
  pravni razvoj in tehnološke dosežke.

| (17) | Sistemi za elektronsko obravnavo vlog za izdajo vizumov, ki jih razvijejo države članice,
  so bistveni za lajšanje
  postopkov za izdajo vizumov za prosilce in konzulate.
  Do leta 2025
  bi bilo
  treba oblikovati
  skupno rešitev
  v obliki spletne platforme in e-vizuma EU
  , ki bi
  zagotavljala
  popolno digitalizacijo
  , s čimer bi
  v celoti
  izkoristili nedavni
  pravni razvoj in tehnološke dosežke
  ter omogočili spletno oddajo vlog za izdajo vizumov, kar bi razbremenilo prosilce in privabilo na schengensko območje več obiskovalcev. Sistem za elektronsko oddajo vlog za izdajo vizumov bi moral biti docela dostopen za invalide. Enostavna in racionalizirana postopkovna jamstva bi se morala okrepiti in enotno izvajati. |
| --- | --- |

(17)

Sistemi za elektronsko obravnavo vlog za izdajo vizumov, ki jih razvijejo države članice,
  so bistveni za lajšanje
  postopkov za izdajo vizumov za prosilce in konzulate.
  Do leta 2025
  bi bilo
  treba oblikovati
  skupno rešitev
  v obliki spletne platforme in e-vizuma EU
  , ki bi
  zagotavljala
  popolno digitalizacijo
  , s čimer bi
  v celoti
  izkoristili nedavni
  pravni razvoj in tehnološke dosežke
  ter omogočili spletno oddajo vlog za izdajo vizumov, kar bi razbremenilo prosilce in privabilo na schengensko območje več obiskovalcev. Sistem za elektronsko oddajo vlog za izdajo vizumov bi moral biti docela dostopen za invalide. Enostavna in racionalizirana postopkovna jamstva bi se morala okrepiti in enotno izvajati.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Države članice bi morale pri uporabi Uredbe (ES) št. 810/2009 spoštovati svoje obveznosti v okviru mednarodnega prava, zlasti Ženevske konvencije o statusu beguncev, Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Konvencije Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah ter drugih ustreznih mednarodnih instrumentov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

Države članice bi morale pri uporabi Uredbe (ES) št. 810/2009 spoštovati svoje obveznosti v okviru mednarodnega prava, zlasti Ženevske konvencije o statusu beguncev, Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Konvencije Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah ter drugih ustreznih mednarodnih instrumentov.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27a) | Sprejmejo se potrebni ukrepi za izvajanje te uredbe. Pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi se moralo prenesti na Komisijo za namene tehničnih sprememb prilog k tej uredbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27a)

Sprejmejo se potrebni ukrepi za izvajanje te uredbe. Pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi se moralo prenesti na Komisijo za namene tehničnih sprememb prilog k tej uredbi.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27b) | Sprejeti bi bilo treba ustrezne ukrepe za spremljanje in ocenjevanje te uredbe v zvezi s harmonizacijo obravnave vlog za izdajo vizumov. Pri spremljanju in ocenjevanju bi bilo treba spremljati tudi, ali države članice pri obravnavi vlog v celoti spoštujejo temeljne pravice ter uporabljajo načelo nediskriminacije in varujejo osebne podatke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27b)

Sprejeti bi bilo treba ustrezne ukrepe za spremljanje in ocenjevanje te uredbe v zvezi s harmonizacijo obravnave vlog za izdajo vizumov. Pri spremljanju in ocenjevanju bi bilo treba spremljati tudi, ali države članice pri obravnavi vlog v celoti spoštujejo temeljne pravice ter uporabljajo načelo nediskriminacije in varujejo osebne podatke.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ta uredba določa pogoje in postopke za izdajo vizumov za načrtovano bivanje na ozemlju držav članic, ki ne presega 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni.; | 1.   Ta uredba določa pogoje in postopke za izdajo vizumov za načrtovano bivanje na ozemlju držav članic, ki ne presega 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni
  , in načrtovano bivanje poklicnih športnikov in kulturnih delavcev za največ eno leto, pri čemer njihovo bivanje v eni sami državi članici ne presega 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Ta uredba določa pogoje in postopke za izdajo vizumov za načrtovano bivanje na ozemlju držav članic, ki ne presega 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni.;

1.   Ta uredba določa pogoje in postopke za izdajo vizumov za načrtovano bivanje na ozemlju držav članic, ki ne presega 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni
  , in načrtovano bivanje poklicnih športnikov in kulturnih delavcev za največ eno leto, pri čemer njihovo bivanje v eni sami državi članici ne presega 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni
  .

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 1 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | v členu 1 se doda naslednji odstavek:




  „3a.
     
  Države članice morajo pri uporabi te uredbe v celoti izpolnjevati ustrezno pravo Unije, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), ustreznim mednarodnim pravom, vključno s Konvencijo Združenih narodov o statusu beguncev (v nadaljnjem besedilu: Ženevska konvencija), obveznostmi za zagotavljanje mednarodne zaščite, zlasti načelom nevračanja, in temeljnimi pravicami. V skladu s splošnimi načeli prava Unije se odločitve v skladu s to uredbo sprejmejo za vsak primer posebej.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1a)

(1a)

v členu 1 se doda naslednji odstavek:

„3a.
     
  Države članice morajo pri uporabi te uredbe v celoti izpolnjevati ustrezno pravo Unije, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), ustreznim mednarodnim pravom, vključno s Konvencijo Združenih narodov o statusu beguncev (v nadaljnjem besedilu: Ženevska konvencija), obveznostmi za zagotavljanje mednarodne zaščite, zlasti načelom nevračanja, in temeljnimi pravicami. V skladu s splošnimi načeli prava Unije se odločitve v skladu s to uredbo sprejmejo za vsak primer posebej.“;

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 b (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 1 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | v členu 1 se doda naslednji odstavek:




  „3b.
     
  Evropska komisija do leta 2025 predstavi elektronsko vlogo za izdajo vizumov.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1b)

(1b)

v členu 1 se doda naslednji odstavek:

„3b.
     
  Evropska komisija do leta 2025 predstavi elektronsko vlogo za izdajo vizumov.“;

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka d

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka d

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 2 – točka 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 12a. | „
  poklicni športniki in kulturni delavci“ pomeni državljane tretjih držav, ki niso državljani Unije v smislu člena 20(1) Pogodbe in spadajo v eno od naslednjih kategorij: uprizoritveni umetniki in njihovo podporno osebje, vrhunski športniki in njihovo podporno osebje ter po potrebi njihovi družinski člani, ki lahko jasno dokažejo upravne in logistične ovire pri organizaciji več kot tri mesece trajajoče turneje ali turnirja v več državah članicah schengenskega območja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

12a.

12a.

poklicni športniki in kulturni delavci“ pomeni državljane tretjih držav, ki niso državljani Unije v smislu člena 20(1) Pogodbe in spadajo v eno od naslednjih kategorij: uprizoritveni umetniki in njihovo podporno osebje, vrhunski športniki in njihovo podporno osebje ter po potrebi njihovi družinski člani, ki lahko jasno dokažejo upravne in logistične ovire pri organizaciji več kot tri mesece trajajoče turneje ali turnirja v več državah članicah schengenskega območja.

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka a (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 3 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | v členu 3(5) se točki (b) in (c) nadomestita z naslednjim: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)

v členu 3(5) se točki (b) in (c) nadomestita z naslednjim:

| (3) | v členu 3(5) se točki (b) in (c) nadomestita z naslednjim: |
| --- | --- |

(3)

v členu 3(5) se točki (b) in (c) nadomestita z naslednjim:

| | „(b) | državljane tretjih držav z veljavnim dovoljenjem za prebivanje, ki ga je izdala država članica, ki ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ali država članica, ki določb schengenskega pravnega reda še ne uporablja v celoti, ali državljane tretjih držav z enim od veljavnih dovoljenj za prebivanje iz Priloge V, ki so ga izdale Andora, Kanada, Japonska, San Marino ali Združene države Amerike, ki jamčijo za brezpogojni ponovni sprejem imetnika, ali ki imajo dovoljenje za prebivanje na karibskih območjih Kraljevine Nizozemske (Aruba, Curaçao, Sveti Martin, Bonaire, Sveti Evstahij in Saba); |
| --- | --- | --- |

„(b)

„(b)

državljane tretjih držav z veljavnim dovoljenjem za prebivanje, ki ga je izdala država članica, ki ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ali država članica, ki določb schengenskega pravnega reda še ne uporablja v celoti, ali državljane tretjih držav z enim od veljavnih dovoljenj za prebivanje iz Priloge V, ki so ga izdale Andora, Kanada, Japonska, San Marino ali Združene države Amerike, ki jamčijo za brezpogojni ponovni sprejem imetnika, ali ki imajo dovoljenje za prebivanje na karibskih območjih Kraljevine Nizozemske (Aruba, Curaçao, Sveti Martin, Bonaire, Sveti Evstahij in Saba);

državljane tretjih držav z veljavnim dovoljenjem za prebivanje, ki ga je izdala država članica, ki ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ali država članica, ki določb schengenskega pravnega reda še ne uporablja v celoti, ali državljane tretjih držav z enim od veljavnih dovoljenj za prebivanje iz Priloge V, ki so ga izdale Andora, Kanada, Japonska, San Marino ali Združene države Amerike, ki jamčijo za brezpogojni ponovni sprejem imetnika, ali ki imajo dovoljenje za prebivanje na karibskih območjih Kraljevine Nizozemske (Aruba, Curaçao, Sveti Martin, Bonaire, Sveti Evstahij in Saba);

| | (c) | državljane tretjih držav z veljavnim vizumom za državo članico, ki ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ali za državo članico, ki določb schengenskega pravnega reda še ne uporablja v celoti, ali za državo, ki je pogodbenica Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ali za Kanado, Japonsko ali Združene države Amerike, ali za imetnike z veljavnim vizumom za karibska območja Kraljevine Nizozemske (Aruba, Curaçao, Sveti Martin, Bonaire, Sveti Evstahij in Saba), kadar potujejo v državo, ki je izdala vizum, ali v katero koli drugo tretjo državo, ali kadar se po uporabi vizuma vračajo iz države, ki je izdala vizum;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

državljane tretjih držav z veljavnim vizumom za državo članico, ki ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ali za državo članico, ki določb schengenskega pravnega reda še ne uporablja v celoti, ali za državo, ki je pogodbenica Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ali za Kanado, Japonsko ali Združene države Amerike, ali za imetnike z veljavnim vizumom za karibska območja Kraljevine Nizozemske (Aruba, Curaçao, Sveti Martin, Bonaire, Sveti Evstahij in Saba), kadar potujejo v državo, ki je izdala vizum, ali v katero koli drugo tretjo državo, ali kadar se po uporabi vizuma vračajo iz države, ki je izdala vizum;“;

državljane tretjih držav z veljavnim vizumom za državo članico, ki ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ali za državo članico, ki določb schengenskega pravnega reda še ne uporablja v celoti, ali za državo, ki je pogodbenica Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ali za Kanado, Japonsko ali Združene države Amerike, ali za imetnike z veljavnim vizumom za karibska območja Kraljevine Nizozemske (Aruba, Curaçao, Sveti Martin, Bonaire, Sveti Evstahij in Saba), kadar potujejo v državo, ki je izdala vizum, ali v katero koli drugo tretjo državo, ali kadar se po uporabi vizuma vračajo iz države, ki je izdala vizum;“;

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 5 – odstavek 1 b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | država članica, ozemlje katere je glede na dolžino ali namen bivanja, ki se računa v dnevih, glavni cilj potovanja, če ima prosilec več kot en cilj, ali če naj bi v obdobju dveh mesecev večkrat obiskal njeno ozemlje,
  ali“
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

država članica, ozemlje katere je glede na dolžino ali namen bivanja, ki se računa v dnevih, glavni cilj potovanja, če ima prosilec več kot en cilj, ali če naj bi v obdobju dveh mesecev večkrat obiskal njeno ozemlje,
  ali“
  ;

ali“

| (b) | država članica,
  v kateri je sedež organizacije ali podjetja, ali, kadar je ustrezno, država članica,
  ozemlje katere je glede na dolžino ali namen bivanja, ki se računa v dnevih, glavni cilj potovanja, če ima prosilec več kot en cilj, ali če naj bi v obdobju dveh mesecev večkrat obiskal njeno ozemlje,
  ali, če ni mogoče določiti glavnega cilja, država članica, katere zunanjo mejo namerava prosilec prestopiti, da bi vstopil na ozemlje držav članic
  ; |
| --- | --- |

(b)

država članica,
  v kateri je sedež organizacije ali podjetja, ali, kadar je ustrezno, država članica,
  ozemlje katere je glede na dolžino ali namen bivanja, ki se računa v dnevih, glavni cilj potovanja, če ima prosilec več kot en cilj, ali če naj bi v obdobju dveh mesecev večkrat obiskal njeno ozemlje,
  ali, če ni mogoče določiti glavnega cilja, država članica, katere zunanjo mejo namerava prosilec prestopiti, da bi vstopil na ozemlje držav članic
  ;

v kateri je sedež organizacije ali podjetja, ali, kadar je ustrezno, država članica,

ali, če ni mogoče določiti glavnega cilja, država članica, katere zunanjo mejo namerava prosilec prestopiti, da bi vstopil na ozemlje držav članic

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 5 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | v členu 5 se vstavi naslednji odstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5a)

(5a)

v členu 5 se vstavi naslednji odstavek:

„2a.
     
  Če država članica, ki je pristojna v skladu s točko (a) ali (b) odstavka 1, ni niti prisotna niti zastopana v tretji državi, v kateri prosilec oddaja vlogo v skladu s členom 10, lahko prosilec vlogo odda:

| (a) | na konzulatu ene od namembnih držav članic načrtovanega obiska; |
| --- | --- |

(a)

(a)

na konzulatu ene od namembnih držav članic načrtovanega obiska;

na konzulatu ene od namembnih držav članic načrtovanega obiska;

| (b) | na konzulatu države članice prvega vstopa, če ni mogoče uporabiti točke (a); |
| --- | --- |

(b)

(b)

na konzulatu države članice prvega vstopa, če ni mogoče uporabiti točke (a);

na konzulatu države članice prvega vstopa, če ni mogoče uporabiti točke (a);

| (c) | v vseh drugih primerih na konzulatu katere koli države članice, ki je prisotna v državi, v kateri prosilec odda vlogo. |
| --- | --- |

(c)

(c)

v vseh drugih primerih na konzulatu katere koli države članice, ki je prisotna v državi, v kateri prosilec odda vlogo.

v vseh drugih primerih na konzulatu katere koli države članice, ki je prisotna v državi, v kateri prosilec odda vlogo.

Če je konzulat države članice, ki je pristojna v skladu z odstavkom 1, ali konzulat države članice iz prvega pododstavka tega odstavka od kraja prebivališča prosilca oddaljen več kot 500 km ali če bi povratno potovanje z javnim prevozom iz kraja prebivališča prosilca zahtevalo prenočevanje in je konzulat druge države članice bliže kraju prebivališča prosilca, ima ta pravico oddati vlogo za izdajo vizuma na konzulatu te države članice.“;

Če je konzulat države članice, ki je pristojna v skladu z odstavkom 1, ali konzulat države članice iz prvega pododstavka tega odstavka od kraja prebivališča prosilca oddaljen več kot 500 km ali če bi povratno potovanje z javnim prevozom iz kraja prebivališča prosilca zahtevalo prenočevanje in je konzulat druge države članice bliže kraju prebivališča prosilca, ima ta pravico oddati vlogo za izdajo vizuma na konzulatu te države članice.“;

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 b (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 5 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | v členu 5 se vstavi naslednji odstavek:




  „2b.
     
  Če je država članica, ki je pristojna na podlagi odstavka 1 ali odstavka 2, v skladu s členom 8 sklenila z drugo državo članico dogovor o zastopanju, po katerem lahko ta v njenem imenu obravnava vloge in izdaja vizume, prosilec vlogo odda na konzulatu države članice zastopnice.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5b)

(5b)

v členu 5 se vstavi naslednji odstavek:

„2b.
     
  Če je država članica, ki je pristojna na podlagi odstavka 1 ali odstavka 2, v skladu s členom 8 sklenila z drugo državo članico dogovor o zastopanju, po katerem lahko ta v njenem imenu obravnava vloge in izdaja vizume, prosilec vlogo odda na konzulatu države članice zastopnice.“;

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6 – točka -a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6 – točka -a (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 8 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Država članica
  lahko izrazi pripravljenost, da bo zastopala drugo državo članico, ki je pristojna v skladu s členom 5, in sicer da bi v imenu te države članice obravnavala vloge in izdajala vizume. Poleg tega lahko država članica v omejenem obsegu zastopa drugo državo članico samo za sprejem vlog in vnos biometričnih identifikatorjev. | 1.   
  Brez poseganja v člen 6
  lahko
  država članica
  izrazi pripravljenost, da bo zastopala drugo državo članico, ki je pristojna v skladu s členom 5, in sicer da bi v imenu te države članice obravnavala vloge in izdajala vizume. Poleg tega lahko država članica v omejenem obsegu zastopa drugo državo članico samo za sprejem vlog in vnos biometričnih identifikatorjev. |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

1.   
  Država članica
  lahko izrazi pripravljenost, da bo zastopala drugo državo članico, ki je pristojna v skladu s členom 5, in sicer da bi v imenu te države članice obravnavala vloge in izdajala vizume. Poleg tega lahko država članica v omejenem obsegu zastopa drugo državo članico samo za sprejem vlog in vnos biometričnih identifikatorjev.

1.   
  Brez poseganja v člen 6
  lahko
  država članica
  izrazi pripravljenost, da bo zastopala drugo državo članico, ki je pristojna v skladu s členom 5, in sicer da bi v imenu te države članice obravnavala vloge in izdajala vizume. Poleg tega lahko država članica v omejenem obsegu zastopa drugo državo članico samo za sprejem vlog in vnos biometričnih identifikatorjev.

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6 – točka b a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6 – točka b a (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 8 – odstavek 6

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | v členu 8 se spremeni točka 6: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

v členu 8 se spremeni točka 6:

v členu 8 se spremeni točka 6:

6.   Da prosilcem za izdajo vizuma zaradi slabe prometne infrastrukture ali velikih razdalj v določeni regiji oziroma na določenem zemljepisnem območju dostop do konzulatov ne bi bil nesorazmerno otežen, si države članice, ki v tej regiji ali na tem območju nimajo konzulatov, prizadevajo skleniti sporazume o zastopanju z drugimi državami članicami, ki v tej regiji ali na tem območju imajo konzulate.

„6.   Da prosilcem za izdajo vizuma zaradi slabe prometne infrastrukture ali velikih razdalj v določeni regiji oziroma na določenem zemljepisnem območju dostop do konzulatov ne bi bil nesorazmerno otežen, si države članice, ki v tej regiji ali na tem območju nimajo konzulatov, prizadevajo skleniti sporazume o zastopanju z drugimi državami članicami, ki v tej regiji ali na tem območju imajo konzulate
  , s tem pa prepreči diskriminacija med državljani tretjih držav na podlagi neenakega dostopa do konzularnih storitev
  .

Taki sporazumi se lahko sklenejo tudi s predstavništvom države članice EU v sosednji državi dane tretje države, če je ta bliže domu prosilca.“;

Taki sporazumi se lahko sklenejo tudi s predstavništvom države članice EU v sosednji državi dane tretje države, če je ta bliže domu prosilca.“;

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka a

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vloge se oddajo največ
  šest
  mesecev pred začetkom načrtovanega potovanja
  , pomorščaki, ki opravljajo svoje naloge, pa svoje vloge oddajo največ devet mesecev pred začetkom načrtovanega potovanja
  in praviloma najmanj 15 koledarskih dni pred začetkom takega potovanja. | Vloge se oddajo največ
  devet
  mesecev pred začetkom načrtovanega potovanja in praviloma najmanj 15 koledarskih dni pred začetkom takega potovanja.
  Konzulatu tega roka v posameznih upravičenih nujnih primerih ni treba upoštevati, na primer iz službenih ali humanitarnih razlogov, zaradi nacionalnega interesa ali mednarodnih obveznosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vloge se oddajo največ
  šest
  mesecev pred začetkom načrtovanega potovanja
  , pomorščaki, ki opravljajo svoje naloge, pa svoje vloge oddajo največ devet mesecev pred začetkom načrtovanega potovanja
  in praviloma najmanj 15 koledarskih dni pred začetkom takega potovanja.

šest

, pomorščaki, ki opravljajo svoje naloge, pa svoje vloge oddajo največ devet mesecev pred začetkom načrtovanega potovanja

Vloge se oddajo največ
  devet
  mesecev pred začetkom načrtovanega potovanja in praviloma najmanj 15 koledarskih dni pred začetkom takega potovanja.
  Konzulatu tega roka v posameznih upravičenih nujnih primerih ni treba upoštevati, na primer iz službenih ali humanitarnih razlogov, zaradi nacionalnega interesa ali mednarodnih obveznosti
  .

devet

Konzulatu tega roka v posameznih upravičenih nujnih primerih ni treba upoštevati, na primer iz službenih ali humanitarnih razlogov, zaradi nacionalnega interesa ali mednarodnih obveznosti

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka a a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka a a (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 9 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | člen 9(3) se spremeni: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

člen 9(3) se spremeni:

člen 9(3) se spremeni:

V utemeljenih nujnih primerih lahko konzulat prosilcem dovoli, da oddajo vlogo ne da bi se naročili ali pa so na obisk naročeni takoj.

„V utemeljenih nujnih primerih lahko konzulat prosilcem dovoli, da oddajo vlogo ne da bi se naročili ali pa so na obisk naročeni takoj.

Za primer ko v enem mesecu od oddaje vloge ne bi bilo odgovora, se v elektronskem postopku predvidi pravno sredstvo, s katerim se omogoči, da se vloga v vsakem primeru pregleda.“

Za primer ko v enem mesecu od oddaje vloge ne bi bilo odgovora, se v elektronskem postopku predvidi pravno sredstvo, s katerim se omogoči, da se vloga v vsakem primeru pregleda.“

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7 – točka b

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 9 – odstavek 4 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | zakoniti predstavniki prosilca; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

zakoniti predstavniki prosilca;

zakoniti predstavniki prosilca;

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8 – točka a

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „Prosilci vlogo oddajo
  osebno
  zaradi odvzema prstnih odtisov v skladu s členom 13(2), (3) in (7)(b)
  .“; | Brez poseganja v določbe členov 13, 42, 43 in 45 lahko prosilci oddajo vlogo
  osebno
  ali v elektronski obliki
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„Prosilci vlogo oddajo
  osebno
  zaradi odvzema prstnih odtisov v skladu s členom 13(2), (3) in (7)(b)
  .“;

„Prosilci vlogo oddajo

zaradi odvzema prstnih odtisov v skladu s členom 13(2), (3) in (7)(b)

Brez poseganja v določbe členov 13, 42, 43 in 45 lahko prosilci oddajo vlogo
  osebno
  ali v elektronski obliki
  .

Brez poseganja v določbe členov 13, 42, 43 in 45 lahko prosilci oddajo vlogo

ali v elektronski obliki

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 a (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 13 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | v členu 13(2) se doda naslednji pododstavek:



  „Brez poseganja v odstavek 3 zunanji ponudnik storitev od prosilca ne sme zahtevati, da se zaradi zbiranja biometričnih podatkov osebno zglasi za vsako vlogo. Da bi lahko zunanji ponudniki storitev potrdili, da so bili biometrični identifikatorji zbrani, se prosilcu po pridobitvi biometričnih identifikatorjev izda potrdilo.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(9a)

(9a)

v členu 13(2) se doda naslednji pododstavek:

„Brez poseganja v odstavek 3 zunanji ponudnik storitev od prosilca ne sme zahtevati, da se zaradi zbiranja biometričnih podatkov osebno zglasi za vsako vlogo. Da bi lahko zunanji ponudniki storitev potrdili, da so bili biometrični identifikatorji zbrani, se prosilcu po pridobitvi biometričnih identifikatorjev izda potrdilo.“;

„Brez poseganja v odstavek 3 zunanji ponudnik storitev od prosilca ne sme zahtevati, da se zaradi zbiranja biometričnih podatkov osebno zglasi za vsako vlogo. Da bi lahko zunanji ponudniki storitev potrdili, da so bili biometrični identifikatorji zbrani, se prosilcu po pridobitvi biometričnih identifikatorjev izda potrdilo.“;

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka a

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 14 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice lahko zahtevajo, da prosilci predložijo dokazilo o plačilu stroškov ali dokazilo o zasebni nastanitvi ali oboje z izpolnitvijo obrazca, ki ga sestavi
  vsaka država članica
  . Na tem obrazcu se navede zlasti: | 4.   Države članice lahko zahtevajo, da prosilci predložijo dokazilo o plačilu stroškov ali dokazilo o zasebni nastanitvi ali oboje z izpolnitvijo obrazca, ki ga sestavi
  Komisija
  . Na tem obrazcu se navede zlasti: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Države članice lahko zahtevajo, da prosilci predložijo dokazilo o plačilu stroškov ali dokazilo o zasebni nastanitvi ali oboje z izpolnitvijo obrazca, ki ga sestavi
  vsaka država članica
  . Na tem obrazcu se navede zlasti:

4.   Države članice lahko zahtevajo, da prosilci predložijo dokazilo o plačilu stroškov ali dokazilo o zasebni nastanitvi ali oboje z izpolnitvijo obrazca, ki ga sestavi
  Komisija
  . Na tem obrazcu se navede zlasti:

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 – točka a

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 14 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Obrazec se pripravi v uradnem(-ih) jeziku(-ih) države članice in vsaj v enem od ostalih uradnih jezikov institucij Unije.
  Vzorec obrazca se pošlje Komisiji. | Komisija sprejme obrazec z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 52(2). Obrazec se uporablja za obveščanje sponzorja/osebe, ki vabi, o obdelavi njegovih osebnih podatkov in veljavnih pravilih.
  Obrazec se pripravi v uradnem(-ih) jeziku(-ih) države članice in vsaj v enem od ostalih uradnih jezikov institucij Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Obrazec se pripravi v uradnem(-ih) jeziku(-ih) države članice in vsaj v enem od ostalih uradnih jezikov institucij Unije.
  Vzorec obrazca se pošlje Komisiji.

Vzorec obrazca se pošlje Komisiji.

Komisija sprejme obrazec z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 52(2). Obrazec se uporablja za obveščanje sponzorja/osebe, ki vabi, o obdelavi njegovih osebnih podatkov in veljavnih pravilih.
  Obrazec se pripravi v uradnem(-ih) jeziku(-ih) države članice in vsaj v enem od ostalih uradnih jezikov institucij Unije.

Komisija sprejme obrazec z izvedbenimi akti v skladu s postopkom pregleda iz člena 52(2). Obrazec se uporablja za obveščanje sponzorja/osebe, ki vabi, o obdelavi njegovih osebnih podatkov in veljavnih pravilih.

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | člen 15 se spremeni: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(11)

(11)

člen 15 se spremeni:

člen 15 se črta

člen 15 se črta

| | (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:





  „1.
     
  Prosilci za enotni vizum za enkratni vstop dokažejo, da imajo sklenjeno ustrezno in veljavno potovalno zdravstveno zavarovanje, ki krije stroške, ki bi utegnili nastati v zvezi z repatriacijo iz zdravstvenih razlogov, nujno medicinsko pomočjo in nujnim zdravljenjem v bolnišnici ali zaradi smrti med načrtovanim bivanjem na ozemlju držav članic.“; |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Prosilci za enotni vizum za enkratni vstop dokažejo, da imajo sklenjeno ustrezno in veljavno potovalno zdravstveno zavarovanje, ki krije stroške, ki bi utegnili nastati v zvezi z repatriacijo iz zdravstvenih razlogov, nujno medicinsko pomočjo in nujnim zdravljenjem v bolnišnici ali zaradi smrti med načrtovanim bivanjem na ozemlju držav članic.“;

Črtanje potovalnega zdravstvenega zavarovanja

Črtanje potovalnega zdravstvenega zavarovanja

| | (b) | v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:





  „2.
     
  Prosilci za enotni vizum za večkratni vstop dokažejo, da imajo sklenjeno ustrezno in veljavno potovalno zdravstveno zavarovanje, ki krije obdobje prvega načrtovanega potovanja.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Prosilci za enotni vizum za večkratni vstop dokažejo, da imajo sklenjeno ustrezno in veljavno potovalno zdravstveno zavarovanje, ki krije obdobje prvega načrtovanega potovanja.“;

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 16

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | člen 16 se nadomesti z naslednjim: |
| Člen 16 | „Člen 16 |
| Vizumska taksa | Vizumska taksa |
| 1.   Prosilci plačajo vizumsko takso v višini 80 EUR. | 1.   Prosilci plačajo vizumsko takso v višini 80 EUR. |
| | 1a.
     
  Prosilci, katerih podatki so že zajeti v vizumskem informacijskem sistemu in katerih biometrični identifikatorji so bili zbrani v skladu s členom 13, plačajo vizumsko takso v višini 60 EUR. |
| 2.   
  Otroci
  od
  šestega
  do
  dvanajstega
  leta starosti
  plačajo vizumsko takso
  v višini 40 EUR.“; | 2.   
  Za otroke
  od
  dvanajstega
  do
  osemnajstega
  leta starosti
  se plača vizumska taksa
  v višini 40 EUR. |
| | 2a.
     
  Prosilci, ki so člani skupine, ki potuje v umetniške, športne ali izobraževalne namene, plačajo vizumsko takso v višini 60 EUR. |
| 4.   Prosilci, ki sodijo v eno od naslednjih kategorij, so oproščeni plačila vizumske takse: | 4.   Prosilci, ki sodijo v eno od naslednjih kategorij, so oproščeni plačila vizumske takse: |
| (a) | otroci do
  šest let
  ; |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

člen 16 se nadomesti z naslednjim:

člen 16 se nadomesti z naslednjim:

Člen 16

„Člen 16

Vizumska taksa

Vizumska taksa

1.   Prosilci plačajo vizumsko takso v višini 80 EUR.

1.   Prosilci plačajo vizumsko takso v višini 80 EUR.

1a.
     
  Prosilci, katerih podatki so že zajeti v vizumskem informacijskem sistemu in katerih biometrični identifikatorji so bili zbrani v skladu s členom 13, plačajo vizumsko takso v višini 60 EUR.

2.   
  Otroci
  od
  šestega
  do
  dvanajstega
  leta starosti
  plačajo vizumsko takso
  v višini 40 EUR.“;

2.   
  Za otroke
  od
  dvanajstega
  do
  osemnajstega
  leta starosti
  se plača vizumska taksa
  v višini 40 EUR.

2a.
     
  Prosilci, ki so člani skupine, ki potuje v umetniške, športne ali izobraževalne namene, plačajo vizumsko takso v višini 60 EUR.

4.   Prosilci, ki sodijo v eno od naslednjih kategorij, so oproščeni plačila vizumske takse:

4.   Prosilci, ki sodijo v eno od naslednjih kategorij, so oproščeni plačila vizumske takse:

(a)

otroci do
  šest let
  ;

šest let

| (a) | otroci do
  dvanajstega leta
  ; |
| --- | --- |

(a)

otroci do
  dvanajstega leta
  ;

dvanajstega leta

| (b) | učenci, dijaki in študentje, podiplomski študentje in učitelji spremljevalci, ki se za bivanje odločijo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja; |
| --- | --- |

(b)

učenci, dijaki in študentje, podiplomski študentje in učitelji spremljevalci, ki se za bivanje odločijo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja;

| (b) | učenci, dijaki in študentje, podiplomski študentje in učitelji spremljevalci, ki se za bivanje odločijo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja; |
| --- | --- |

(b)

učenci, dijaki in študentje, podiplomski študentje in učitelji spremljevalci, ki se za bivanje odločijo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja;

| (c) | raziskovalci iz tretjih držav,
  ki potujejo zaradi opravljanja znanstvenih raziskav, kakor je opredeljeno
  v 
  Priporočilu št.
  2005/
  761
  /ES (27)

  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 za olajšanje izdaje enotnih vizumov
  , ki
  jih države članice izdajajo za kratkoročno bivanje raziskovalcem iz tretjih držav, ki potujejo znotraj Skupnosti z namenom izvajanja znanstvenih raziskav [21]
  ; |
| --- | --- |

(c)

raziskovalci iz tretjih držav,
  ki potujejo zaradi opravljanja znanstvenih raziskav, kakor je opredeljeno
  v 
  Priporočilu št.
  2005/
  761
  /ES (27)

  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 za olajšanje izdaje enotnih vizumov
  , ki
  jih države članice izdajajo za kratkoročno bivanje raziskovalcem iz tretjih držav, ki potujejo znotraj Skupnosti z namenom izvajanja znanstvenih raziskav [21]
  ;

ki potujejo zaradi opravljanja znanstvenih raziskav, kakor je opredeljeno

Priporočilu št.

761

27

Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 za olajšanje izdaje enotnih vizumov

jih države članice izdajajo za kratkoročno bivanje raziskovalcem iz tretjih držav, ki potujejo znotraj Skupnosti z namenom izvajanja znanstvenih raziskav [21]

| (c) | raziskovalci iz tretjih držav,
  kot so opredeljeni
  v 
  Direktivi Sveta
   2005/
  761
  /ES (27), ki
  potujejo zaradi opravljanja znanstvenih raziskav oziroma se udeležujejo znanstvenega seminarja ali konference
  ; |
| --- | --- |

(c)

raziskovalci iz tretjih držav,
  kot so opredeljeni
  v 
  Direktivi Sveta
   2005/
  761
  /ES (27), ki
  potujejo zaradi opravljanja znanstvenih raziskav oziroma se udeležujejo znanstvenega seminarja ali konference
  ;

kot so opredeljeni

Direktivi Sveta

761

27

potujejo zaradi opravljanja znanstvenih raziskav oziroma se udeležujejo znanstvenega seminarja ali konference

| (d) | predstavniki neprofitnih organizacij, stari 25 let ali mlajši, ki se udeležujejo seminarjev, konferenc, športnih, kulturnih ali izobraževalnih dogodkov, ki jih organizirajo neprofitne organizacije. |
| --- | --- |

(d)

predstavniki neprofitnih organizacij, stari 25 let ali mlajši, ki se udeležujejo seminarjev, konferenc, športnih, kulturnih ali izobraževalnih dogodkov, ki jih organizirajo neprofitne organizacije.

| (d) | predstavniki neprofitnih organizacij, stari 25 let ali mlajši, ki se udeležujejo seminarjev, konferenc, športnih, kulturnih ali izobraževalnih dogodkov, ki jih organizirajo neprofitne organizacije; |
| --- | --- |

(d)

predstavniki neprofitnih organizacij, stari 25 let ali mlajši, ki se udeležujejo seminarjev, konferenc, športnih, kulturnih ali izobraževalnih dogodkov, ki jih organizirajo neprofitne organizacije;

| (e) | družinski člani državljanov Unije v skladu s členom 5(2) Direktive 2004/38/ES. |
| --- | --- |

(e)

(e)

družinski člani državljanov Unije v skladu s členom 5(2) Direktive 2004/38/ES.

družinski člani državljanov Unije v skladu s členom 5(2) Direktive 2004/38/ES.

5.   Plačila vizumske takse so lahko oproščeni:

5.   Plačila vizumske takse so lahko oproščeni:

| (a) | otroci med
  šestim
  in
  12
  letom starosti; |
| --- | --- |

(a)

otroci med
  šestim
  in
  12
  letom starosti;

šestim

12

| (a) | otroci med
  dvanajstim
  in
  osemnajstim
  letom starosti; |
| --- | --- |

(a)

otroci med
  dvanajstim
  in
  osemnajstim
  letom starosti;

dvanajstim

osemnajstim

| (b) | imetniki diplomatskih in službenih potnih listov; |
| --- | --- |

(b)

imetniki diplomatskih in službenih potnih listov;

| (b) | imetniki diplomatskih in službenih potnih listov; |
| --- | --- |

(b)

imetniki diplomatskih in službenih potnih listov;

| (c) | udeleženci seminarjev, konferenc, športnih, kulturnih ali izobraževalnih dogodkov, ki jih organizirajo neprofitne organizacije, stari 25 let ali mlajši. |
| --- | --- |

(c)

udeleženci seminarjev, konferenc, športnih, kulturnih ali izobraževalnih dogodkov, ki jih organizirajo neprofitne organizacije, stari 25 let ali mlajši.

| (c) | udeleženci seminarjev, konferenc, športnih, kulturnih ali izobraževalnih dogodkov, ki jih organizirajo neprofitne organizacije, stari 25 let ali mlajši; |
| --- | --- |

(c)

udeleženci seminarjev, konferenc, športnih, kulturnih ali izobraževalnih dogodkov, ki jih organizirajo neprofitne organizacije, stari 25 let ali mlajši;

| (d) | prosilci za vizum z omejeno krajevno veljavnostjo, ki se izda iz humanitarnih razlogov ali zaradi nacionalnih interesov ali mednarodnih obveznosti, ter upravičenci programa Unije za preselitev ali premestitev; |
| --- | --- |

(d)

(d)

prosilci za vizum z omejeno krajevno veljavnostjo, ki se izda iz humanitarnih razlogov ali zaradi nacionalnih interesov ali mednarodnih obveznosti, ter upravičenci programa Unije za preselitev ali premestitev;

prosilci za vizum z omejeno krajevno veljavnostjo, ki se izda iz humanitarnih razlogov ali zaradi nacionalnih interesov ali mednarodnih obveznosti, ter upravičenci programa Unije za preselitev ali premestitev;

| (e) | prosilci za vizum z omejeno krajevno veljavnostjo. |
| --- | --- |

(e)

(e)

prosilci za vizum z omejeno krajevno veljavnostjo.

prosilci za vizum z omejeno krajevno veljavnostjo.

6.   V posameznih primerih se znesek vizumske takse, ki se zaračuna, lahko oprosti ali zniža, kadar ta ukrep pomaga spodbujati kulturne ali športne interese
  ter
  interese na področju zunanje politike, razvojne politike in na drugih področjih ključnega javnega pomena ali iz humanitarnih razlogov.

6.   V posameznih primerih se znesek vizumske takse, ki se zaračuna, lahko oprosti ali zniža, kadar ta ukrep pomaga spodbujati kulturne ali športne interese, interese na področju zunanje politike, razvojne politike in na drugih področjih ključnega javnega pomena ali iz humanitarnih razlogov
  ali zaradi mednarodnih obveznosti
  .“;

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 17

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13) | člen 17 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(13)

(13)

člen 17 se nadomesti z naslednjim:

„
  Člen 17

Člen 17

Pristojbina za storitve

Pristojbina za storitve

1.   Zunanji ponudnik storitev lahko v skladu s členom 43 zaračuna pristojbino za storitve. Pristojbina za storitve je sorazmerna s stroški, ki jih ima zunanji ponudnik storitev pri opravljanju ene ali več nalog iz člena 43(6).

1.   Zunanji ponudnik storitev lahko v skladu s členom 43 zaračuna pristojbino za storitve. Pristojbina za storitve je sorazmerna s stroški, ki jih ima zunanji ponudnik storitev pri opravljanju ene ali več nalog iz člena 43(6).

2.   Ta pristojbina za storitve se določi v pravnem instrumentu iz člena 43(2).

2.   Ta pristojbina za storitve se določi v pravnem instrumentu iz člena 43(2).

3.
     
  Države članice v okviru schengenskega sodelovanja na lokalni ravni zagotovijo, da je pristojbina za storitve, ki se zaračuna prosilcu, sorazmerna s storitvami, ki jih ponuja zunanji ponudnik storitev, in prilagojena lokalnim okoliščinam. Poleg tega si države članice prizadevajo za harmonizacijo veljavnih pristojbin za storitve.

4.   Ne glede na morebitno zmanjšanje ali oprostitev vizumske takse iz člena 16(2), (4), (5) in (6) pristojbina za storitve ne presega polovice vizumske takse, določene v členu 16(1).

4.   Ne glede na morebitno zmanjšanje ali oprostitev vizumske takse iz člena 16(2), (4), (5) in (6) pristojbina za storitve ne presega polovice vizumske takse, določene v členu 16(1).
  Pristojbina za storitve vključuje vse stroške, povezane z vložitvijo vloge za izdajo vizuma, tudi tiste, ki nastanejo, ko zunanji ponudnik storitev konzulatu posreduje potno listino, in pri vrnitvi listine zunanjemu ponudniku storitev.

5.   
  Država(-e) članica(-e) ohrani(-jo)
  možnost za vse prosilce, da vloge predložijo neposredno na
  svojih
  konzulatih.

5.   
  Države članice ohranijo
  možnost za vse prosilce, da vloge predložijo neposredno na
  njihovih
  konzulatih
  ali na konzulatu države članice, s katero imajo sklenjen sporazum o zastopanju v skladu s členom 40
  .

5a.
     
  Prosilec prejme potrdilo o plačilu pristojbine za storitve.“;

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13 a (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 19 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Člen 19 – odstavek 3 |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(13a)

(13a)

Člen 19 – odstavek 3

Če pristojni konzulat ugotovi, da pogoji iz odstavka 1 niso izpolnjeni, vloga ni dopustna in konzulat takoj:

Če pristojni konzulat ugotovi, da pogoji iz odstavka 1 niso izpolnjeni,
  o tem po potrebi uradno obvesti prosilca, navede pomanjkljivosti in prosilcu omogoči, da jih odpravi. Če pomanjkljivosti niso odpravljene,
  vloga ni dopustna in konzulat takoj:

o tem po potrebi uradno obvesti prosilca, navede pomanjkljivosti in prosilcu omogoči, da jih odpravi. Če pomanjkljivosti niso odpravljene,

| — | vrne obrazec in vse dokumente, ki jih je prosilec predložil, |
| --- | --- |

—

vrne obrazec in vse dokumente, ki jih je prosilec predložil,

| — | vrne obrazec in vse dokumente, ki jih je prosilec predložil, |
| --- | --- |

—

vrne obrazec in vse dokumente, ki jih je prosilec predložil,

| — | uniči zbrane biometrične podatke, |
| --- | --- |

—

uniči zbrane biometrične podatke,

| — | uniči zbrane biometrične podatke, |
| --- | --- |

—

uniči zbrane biometrične podatke,

| — | povrne vizumsko takso in |
| --- | --- |

—

povrne vizumsko takso in

| — | povrne vizumsko takso in |
| --- | --- |

—

povrne vizumsko takso in

| — | ne obravnava vloge. |
| --- | --- |

—

ne obravnava vloge.

| — | ne obravnava vloge.“; |
| --- | --- |

—

ne obravnava vloge.“;

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13 a (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 19 – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | v členu 19 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(13a)

(13a)

v členu 19 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

4.   Vloga, ki ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 1, lahko z odstopanjem od te določbe
  zaradi
  humanitarnih razlogov ali
  nacionalnega interesa
  šteje za dopustno.

„4.   Vloga, ki ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 1, lahko z odstopanjem od te določbe
  iz
  humanitarnih razlogov ali
  zaradi nacionalnih interesov ali mednarodnih obveznosti
  šteje za dopustno.“;

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka a

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 21 – odstavek 3 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | v odstavku 3 se točka (e) 
  nadomesti z naslednjim: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

v odstavku 3 se točka (e) 
  nadomesti z naslednjim:

nadomesti z naslednjim:

| (a) | v odstavku 3 se točka (e) 
  črta. |
| --- | --- |

(a)

v odstavku 3 se točka (e) 
  črta.

črta.

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka c

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 21 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Med obravnavo vloge lahko konzulati v utemeljenih primerih opravijo razgovor s prosilcem in zahtevajo dodatne dokumente. | 8.   Med obravnavo vloge lahko konzulati v utemeljenih primerih opravijo razgovor s prosilcem in zahtevajo dodatne dokumente.
  Ti razgovori se lahko vodijo z uporabo sodobnih digitalnih orodij in sredstev za komunikacijo na daljavo, kot so glasovni ali video klici prek interneta. Med postopkom se spoštujejo temeljne pravice prosilcev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.   Med obravnavo vloge lahko konzulati v utemeljenih primerih opravijo razgovor s prosilcem in zahtevajo dodatne dokumente.

8.   Med obravnavo vloge lahko konzulati v utemeljenih primerih opravijo razgovor s prosilcem in zahtevajo dodatne dokumente.
  Ti razgovori se lahko vodijo z uporabo sodobnih digitalnih orodij in sredstev za komunikacijo na daljavo, kot so glasovni ali video klici prek interneta. Med postopkom se spoštujejo temeljne pravice prosilcev.

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka a a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka a a (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 22 – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

4.   Komisija
  s tovrstnimi uradnimi obvestili seznani države članice
  .

| | „4.   Komisija
  tovrstna uradna obvestila objavi
  .“; |
| --- | --- |

„4.   Komisija
  tovrstna uradna obvestila objavi
  .“;

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 16 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 16 – točka a

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 23 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Odločitev o vlogi se sprejme v 10 koledarskih dneh od datuma oddaje vloge, ki je dopustna v skladu s členom 19. | Odločitev o vlogi se sprejme v 10 koledarskih dneh od datuma oddaje vloge, ki je dopustna v skladu s členom 19
  , ali v petih koledarskih dneh v primeru prosilcev, katerih podatki so že registrirani v vizumskem informacijskem sistemu in katerih biometrični identifikatorji so bili zbrani v skladu s členom 13
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Odločitev o vlogi se sprejme v 10 koledarskih dneh od datuma oddaje vloge, ki je dopustna v skladu s členom 19.

Odločitev o vlogi se sprejme v 10 koledarskih dneh od datuma oddaje vloge, ki je dopustna v skladu s členom 19
  , ali v petih koledarskih dneh v primeru prosilcev, katerih podatki so že registrirani v vizumskem informacijskem sistemu in katerih biometrični identifikatorji so bili zbrani v skladu s členom 13
  .

, ali v petih koledarskih dneh v primeru prosilcev, katerih podatki so že registrirani v vizumskem informacijskem sistemu in katerih biometrični identifikatorji so bili zbrani v skladu s členom 13

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 16 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 16 – točka a

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 23 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta rok se lahko v posameznih primerih podaljša na največ
  45
   koledarskih dni, zlasti kadar je treba vlogo dodatno pregledati. | Ta rok se lahko v posameznih primerih podaljša na največ
  30
   koledarskih dni, zlasti kadar je treba vlogo dodatno pregledati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ta rok se lahko v posameznih primerih podaljša na največ
  45
   koledarskih dni, zlasti kadar je treba vlogo dodatno pregledati.

45

Ta rok se lahko v posameznih primerih podaljša na največ
  30
   koledarskih dni, zlasti kadar je treba vlogo dodatno pregledati.

30

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 16 – točka a a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 16 – točka a a (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 23 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | vstavi se naslednji odstavek:





  „2a.
     
  O vlogi se v utemeljenih posameznih primerih odloča nemudoma, tudi kadar je to potrebno iz službenih in humanitarnih razlogov ali zaradi nacionalnih interesov ali spoštovanja mednarodnih obveznosti.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

vstavi se naslednji odstavek:

vstavi se naslednji odstavek:

„2a.
     
  O vlogi se v utemeljenih posameznih primerih odloča nemudoma, tudi kadar je to potrebno iz službenih in humanitarnih razlogov ali zaradi nacionalnih interesov ali spoštovanja mednarodnih obveznosti.“;

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17 – točka a a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17 – točka a a (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 24 – odstavek 1a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Konzulati prosilcem, za katere menijo, da izpolnjujejo pogoje za vstop, in za katere ne obstajajo razlogi za zavrnitev, kot so določeni v členu 32, izdajo vizum v skladu s tem členom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Konzulati prosilcem, za katere menijo, da izpolnjujejo pogoje za vstop, in za katere ne obstajajo razlogi za zavrnitev, kot so določeni v členu 32, izdajo vizum v skladu s tem členom.

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17 – točka b

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 24 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | za obdobje veljavnosti enega leta, če je prosilec pridobil in zakonito uporabil tri vizume v preteklih dveh letih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

za obdobje veljavnosti enega leta, če je prosilec pridobil in zakonito uporabil tri vizume v preteklih dveh letih;

| (a) | za obdobje veljavnosti enega leta, če je prosilec pridobil in zakonito uporabil tri vizume v preteklih dveh letih
  , v primeru pomorščakov med opravljanjem njihovih nalog pa za obdobje veljavnosti enega leta, pod pogojem, da je prosilec pridobil in zakonito uporabil dva vizuma v predhodnih dveh letih
  ; |
| --- | --- |

(a)

za obdobje veljavnosti enega leta, če je prosilec pridobil in zakonito uporabil tri vizume v preteklih dveh letih
  , v primeru pomorščakov med opravljanjem njihovih nalog pa za obdobje veljavnosti enega leta, pod pogojem, da je prosilec pridobil in zakonito uporabil dva vizuma v predhodnih dveh letih
  ;

, v primeru pomorščakov med opravljanjem njihovih nalog pa za obdobje veljavnosti enega leta, pod pogojem, da je prosilec pridobil in zakonito uporabil dva vizuma v predhodnih dveh letih

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17 – točka b

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 24 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | za obdobje dveh let, če je prosilec
  pridobil in zakonito uporabil predhoden
  vizum za večkratni vstop, veljaven eno leto; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

za obdobje dveh let, če je prosilec
  pridobil in zakonito uporabil predhoden
  vizum za večkratni vstop, veljaven eno leto;

pridobil in zakonito uporabil predhoden

| (b) | za obdobje dveh let, če je prosilec
  v preteklih dveh letih pridobil
  vizum za večkratni vstop, veljaven eno leto. |
| --- | --- |

(b)

za obdobje dveh let, če je prosilec
  v preteklih dveh letih pridobil
  vizum za večkratni vstop, veljaven eno leto.

v preteklih dveh letih pridobil

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17 – točka b

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 24 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | za obdobje petih let, če je prosilec
  pridobil in zakonito uporabil predhoden
  vizum za večkratni vstop, veljaven dve leti.; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

za obdobje petih let, če je prosilec
  pridobil in zakonito uporabil predhoden
  vizum za večkratni vstop, veljaven dve leti.;

pridobil in zakonito uporabil predhoden

| (c) | za obdobje petih let, če je prosilec
  v preteklih treh letih pridobil
  vizum za večkratni vstop, veljaven dve leti.; |
| --- | --- |

(c)

za obdobje petih let, če je prosilec
  v preteklih treh letih pridobil
  vizum za večkratni vstop, veljaven dve leti.;

v preteklih treh letih pridobil

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17 – točka c

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 24 – odstavek 2 c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2c.   Z odstopanjem od odstavka 2 se
  lahko
  vizum za večkratni vstop, ki velja do pet let, izda prosilcu, ki dokaže, da mora pogosto in/ali redno potovati, ali utemelji namero, da bo pogosto in/ali redno potoval, če
  dokaže
  svojo poštenost in zanesljivost, ekonomski položaj v matični državi in dejansko namero, da
  zapusti
  ozemlje držav članic pred iztekom veljavnosti vizuma, za katerega
  je zaprosil
  . | 2c.   Z odstopanjem od odstavka 2 se vizum za večkratni vstop, ki velja do pet let, izda prosilcu, ki dokaže, da mora pogosto in/ali redno potovati, ali utemelji namero, da bo pogosto in/ali redno potoval,
  zlasti zaradi svojega poklicnega ali družinskega statusa, kot v primeru poslovnežev, uradnikov, ki redno potujejo na uradne obiske v države članice in institucije EU, predstavnikov organizacij civilne družbe, ki potujejo zaradi strokovnega izobraževanja, seminarjev in konferenc, družinskih članov državljanov Unije, družinskih članov državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državah članicah, in pomorščakov,
  če
  dokažejo
  svojo poštenost in zanesljivost, ekonomski položaj v matični državi in dejansko namero, da
  zapustijo
  ozemlje držav članic pred iztekom veljavnosti vizuma, za katerega
  so zaprosili
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2c.   Z odstopanjem od odstavka 2 se
  lahko
  vizum za večkratni vstop, ki velja do pet let, izda prosilcu, ki dokaže, da mora pogosto in/ali redno potovati, ali utemelji namero, da bo pogosto in/ali redno potoval, če
  dokaže
  svojo poštenost in zanesljivost, ekonomski položaj v matični državi in dejansko namero, da
  zapusti
  ozemlje držav članic pred iztekom veljavnosti vizuma, za katerega
  je zaprosil
  .

2c.   Z odstopanjem od odstavka 2 se vizum za večkratni vstop, ki velja do pet let, izda prosilcu, ki dokaže, da mora pogosto in/ali redno potovati, ali utemelji namero, da bo pogosto in/ali redno potoval,
  zlasti zaradi svojega poklicnega ali družinskega statusa, kot v primeru poslovnežev, uradnikov, ki redno potujejo na uradne obiske v države članice in institucije EU, predstavnikov organizacij civilne družbe, ki potujejo zaradi strokovnega izobraževanja, seminarjev in konferenc, družinskih članov državljanov Unije, družinskih članov državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državah članicah, in pomorščakov,
  če
  dokažejo
  svojo poštenost in zanesljivost, ekonomski položaj v matični državi in dejansko namero, da
  zapustijo
  ozemlje držav članic pred iztekom veljavnosti vizuma, za katerega
  so zaprosili
  .

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 18

Člen 1 – odstavek 1 – točka 18

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 25 a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „Člen 25a | „Člen 25a |
| Sodelovanje na področju ponovnega sprejema | Sodelovanje na področju ponovnega sprejema |
| 1.   
  Člen 14(6), člen 16(1) in (5)(b), člen 23(1) in člen 24(2) se ne uporabljajo za prosilce ali kategorije
  prosilcev
  , ki so državljani
  tretje države
  , za katero se na podlagi zadevnih in objektivnih podatkov šteje, da ne sodeluje v zadostni meri z državami članicami pri ponovnem sprejemu migrantov brez urejenega statusa v skladu s tem členom.
  Ta člen ne posega v pristojnosti, ki jih Komisiji podeljuje člen 24(2d). | 1.   
  Glede na raven sodelovanja tretjih držav pri ponovnem sprejemu migrantov brez urejenega statusa z državami članicami, ki se oceni na podlagi ustreznih in objektivnih podatkov, se lahko uporaba člena 16(1a) in (5)(b) ter člena 24(2) odslej prilagaja kategorijam
  prosilcev
  ali vsem prosilcem z državljanstvom te
  tretje države
  , kot je določeno v odstavku 4. |
| | Ta člen ne posega v pristojnosti, ki jih Komisiji podeljuje člen 24(2d). |
| 2.   Komisija redno ocenjuje sodelovanje tretjih držav na področju ponovnega sprejema,
  ob upoštevanju zlasti naslednjih kazalnikov
  : | 2.   Komisija redno
  , vsaj enkrat letno,
  ocenjuje
  ustrezno
  sodelovanje tretjih držav na področju ponovnega sprejema
  , pri čemer upošteva zlasti naslednje kazalnike: |
| (a) | število
  odločb o vrnitvi, izdanih osebam iz zadevne tretje države, ki nezakonito prebivajo na ozemlju držav članic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„Člen 25a

„Člen 25a

Sodelovanje na področju ponovnega sprejema

Sodelovanje na področju ponovnega sprejema

1.   
  Člen 14(6), člen 16(1) in (5)(b), člen 23(1) in člen 24(2) se ne uporabljajo za prosilce ali kategorije
  prosilcev
  , ki so državljani
  tretje države
  , za katero se na podlagi zadevnih in objektivnih podatkov šteje, da ne sodeluje v zadostni meri z državami članicami pri ponovnem sprejemu migrantov brez urejenega statusa v skladu s tem členom.
  Ta člen ne posega v pristojnosti, ki jih Komisiji podeljuje člen 24(2d).

1.   
  Glede na raven sodelovanja tretjih držav pri ponovnem sprejemu migrantov brez urejenega statusa z državami članicami, ki se oceni na podlagi ustreznih in objektivnih podatkov, se lahko uporaba člena 16(1a) in (5)(b) ter člena 24(2) odslej prilagaja kategorijam
  prosilcev
  ali vsem prosilcem z državljanstvom te
  tretje države
  , kot je določeno v odstavku 4.

Ta člen ne posega v pristojnosti, ki jih Komisiji podeljuje člen 24(2d).

2.   Komisija redno ocenjuje sodelovanje tretjih držav na področju ponovnega sprejema,
  ob upoštevanju zlasti naslednjih kazalnikov
  :

2.   Komisija redno
  , vsaj enkrat letno,
  ocenjuje
  ustrezno
  sodelovanje tretjih držav na področju ponovnega sprejema
  , pri čemer upošteva zlasti naslednje kazalnike:

(a)

število
  odločb o vrnitvi, izdanih osebam iz zadevne tretje države, ki nezakonito prebivajo na ozemlju držav članic;

odločb o vrnitvi, izdanih osebam iz zadevne tretje države, ki nezakonito prebivajo na ozemlju držav članic;

| (a) | število
  državljanov tretjih držav, za katere v skladu z Direktivo 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta velja upravna ali sodna odločba; |
| --- | --- |

(a)

število
  državljanov tretjih držav, za katere v skladu z Direktivo 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta velja upravna ali sodna odločba;

državljanov tretjih držav, za katere v skladu z Direktivo 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta velja upravna ali sodna odločba;

| (b) | število dejanskih vrnitev oseb, ki jim je bila izdana odločba o vrnitvi, kot odstotek števila odločb o vrnitvi, izdanih državljanom zadevne tretje države, vključno po potrebi in na podlagi zakonodaje Unije ali dvostranskih sporazumov o ponovnem sprejemu s številom državljanov tretjih držav, ki so potovali prek njenega ozemlja; |
| --- | --- |

(b)

(b)

število dejanskih vrnitev oseb, ki jim je bila izdana odločba o vrnitvi, kot odstotek števila odločb o vrnitvi, izdanih državljanom zadevne tretje države, vključno po potrebi in na podlagi zakonodaje Unije ali dvostranskih sporazumov o ponovnem sprejemu s številom državljanov tretjih držav, ki so potovali prek njenega ozemlja;

število dejanskih vrnitev oseb, ki jim je bila izdana odločba o vrnitvi, kot odstotek števila odločb o vrnitvi, izdanih državljanom zadevne tretje države, vključno po potrebi in na podlagi zakonodaje Unije ali dvostranskih sporazumov o ponovnem sprejemu s številom državljanov tretjih držav, ki so potovali prek njenega ozemlja;

| (c) | število s strani tretje države sprejetih prošenj za ponovni sprejem kot odstotek števila predloženih takih prošenj. |
| --- | --- |

(c)

(c)

število s strani tretje države sprejetih prošenj za ponovni sprejem kot odstotek števila predloženih takih prošenj.

| (b) | število s strani tretje države sprejetih prošenj
  države članice
  za ponovni sprejem kot odstotek števila predloženih takih prošenj; |
| --- | --- |

(b)

(b)

število s strani tretje države sprejetih prošenj
  države članice
  za ponovni sprejem kot odstotek števila predloženih takih prošenj;

države članice

| (c) | stopnje praktičnega sodelovanja na področju vračanja v različnih fazah postopka vračanja, kot so: |
| --- | --- |

(c)

(c)

stopnje praktičnega sodelovanja na področju vračanja v različnih fazah postopka vračanja, kot so:

stopnje praktičnega sodelovanja na področju vračanja v različnih fazah postopka vračanja, kot so:

| | (i) | pravočasna pomoč pri postopkih identifikacije, |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

pravočasna pomoč pri postopkih identifikacije,

pravočasna pomoč pri postopkih identifikacije,

| (ii) | dostava in sprejemanje potrebnih potnih listin. |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

dostava in sprejemanje potrebnih potnih listin.

dostava in sprejemanje potrebnih potnih listin.

Komisija sporoči rezultate svoje ocene Evropskemu parlamentu in Svetu, ki se o tem pogovorita, zlasti o ravni sodelovanja z ustrezno tretjo državo pri ponovnem sprejemu migrantov brez urejenega statusa.

Komisija sporoči rezultate svoje ocene Evropskemu parlamentu in Svetu, ki se o tem pogovorita, zlasti o ravni sodelovanja z ustrezno tretjo državo pri ponovnem sprejemu migrantov brez urejenega statusa.

Pri oceni sodelovanja države pri ponovnem sprejemu se obravnavajo predvsem naslednji dejavniki:

Pri oceni sodelovanja države pri ponovnem sprejemu se obravnavajo predvsem naslednji dejavniki:

| (a) | udeležba v pilotnih projektih na področju migracij, s čimer se prispeva k odvračanju od nedovoljenih migracij; |
| --- | --- |

(a)

(a)

udeležba v pilotnih projektih na področju migracij, s čimer se prispeva k odvračanju od nedovoljenih migracij;

udeležba v pilotnih projektih na področju migracij, s čimer se prispeva k odvračanju od nedovoljenih migracij;

| (b) | dokazana prizadevanja za ponovno vključitev oseb v postopku vračanja in trajnost vrnitev; |
| --- | --- |

(b)

(b)

dokazana prizadevanja za ponovno vključitev oseb v postopku vračanja in trajnost vrnitev;

dokazana prizadevanja za ponovno vključitev oseb v postopku vračanja in trajnost vrnitev;

| (c) | dokazana prizadevanja za boj proti trgovini z ljudmi in tihotapljenju ter tako povzročenim kršitvam pravic vpletenih posameznikov (sodelovanje pri krepitvi zmogljivosti in usposabljanju, tudi o preprečevanju zlorab in izkoriščanja). |
| --- | --- |

(c)

(c)

dokazana prizadevanja za boj proti trgovini z ljudmi in tihotapljenju ter tako povzročenim kršitvam pravic vpletenih posameznikov (sodelovanje pri krepitvi zmogljivosti in usposabljanju, tudi o preprečevanju zlorab in izkoriščanja).

dokazana prizadevanja za boj proti trgovini z ljudmi in tihotapljenju ter tako povzročenim kršitvam pravic vpletenih posameznikov (sodelovanje pri krepitvi zmogljivosti in usposabljanju, tudi o preprečevanju zlorab in izkoriščanja).

Komisija o ugotovitvah ocene obvesti Evropski parlament.

Komisija o ugotovitvah ocene obvesti Evropski parlament.

3.   Država članica lahko Komisijo uradno obvesti o večjih in trajnih praktičnih težavah
  pri sodelovanju
  s tretjo državo na področju ponovnega sprejema migrantov brez urejenega statusa na podlagi
  enakih
  kazalnikov, kot so določeni v odstavku 2.

3.   Država članica lahko Komisijo uradno obvesti
  tudi
  o večjih in trajnih težavah
  ter bistvenem izboljšanju sodelovanja
  s tretjo državo na področju ponovnega sprejema migrantov brez urejenega statusa na podlagi
  istih
  kazalnikov, kot so določeni v odstavku 2.

4.
     Komisija
  v roku enega meseca preuči
  vsako obvestilo
  v skladu z odstavkom 3.

Komisija vsako obvestilo
  preuči v roku 15 dni. O rezultatih tega pregleda nemudoma obvesti Svet in Evropski parlament.

preuči v roku 15 dni. O rezultatih tega pregleda nemudoma obvesti Svet in Evropski parlament.

5.
     Kadar Komisija na podlagi analize iz odstavkov 2 in
  4
  odloči, da država
  ne
  sodeluje v zadostni
  meri in da je zato potrebno ukrepanje, lahko ob upoštevanju splošnih odnosov Unije z zadevno tretjo državo
  sprejme izvedbeni akt v skladu s postopkom pregleda iz člena 52(2):

4.
     Kadar se Komisija na podlagi analize iz odstavkov 2 in
  3 in ob upoštevanju splošnih odnosov Unije s to tretjo državo, zlasti pri sodelovanju na področju ponovnega sprejema, ter ob upoštevanju ocene in razprav iz odstavka 2
  odloči, da država:

| (a) | o začasni opustitvi uporabe člena 14(6), točke (b) člena 16(5), člena 23(1) ali člena 24(2) oziroma nekaterih ali vseh teh določb za vse državljane zadevne tretje države ali za nekatere kategorije njenih državljanov, ali |
| --- | --- |

(a)

(a)

o začasni opustitvi uporabe člena 14(6), točke (b) člena 16(5), člena 23(1) ali člena 24(2) oziroma nekaterih ali vseh teh določb za vse državljane zadevne tretje države ali za nekatere kategorije njenih državljanov, ali

o začasni opustitvi uporabe člena 14(6), točke (b) člena 16(5), člena 23(1) ali člena 24(2) oziroma nekaterih ali vseh teh določb za vse državljane zadevne tretje države ali za nekatere kategorije njenih državljanov, ali

| (a) | sodeluje v zadostni meri, sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 52(2a) izvedbeni akt za nekatere kategorije državljanov ali za vse državljane te tretje države, ki zaprosijo za vizum na ozemlju te tretje države, s katerim: |
| --- | --- |

(a)

(a)

sodeluje v zadostni meri, sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 52(2a) izvedbeni akt za nekatere kategorije državljanov ali za vse državljane te tretje države, ki zaprosijo za vizum na ozemlju te tretje države, s katerim:

sodeluje v zadostni meri, sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 52(2a) izvedbeni akt za nekatere kategorije državljanov ali za vse državljane te tretje države, ki zaprosijo za vizum na ozemlju te tretje države, s katerim:

| | (i) | zniža vizumsko takso iz člena 16(2a); |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

zniža vizumsko takso iz člena 16(2a);

zniža vizumsko takso iz člena 16(2a);

| (ii) | skrajša čas za sprejetje odločitve o vlogi v skladu s členom 23 (1a); |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

skrajša čas za sprejetje odločitve o vlogi v skladu s členom 23 (1a);

skrajša čas za sprejetje odločitve o vlogi v skladu s členom 23 (1a);

| (iii) | podaljša obdobje veljavnosti vizumov za večkratni vstop v skladu z zadnjim pododstavkom člena 24(2); in/ali |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

podaljša obdobje veljavnosti vizumov za večkratni vstop v skladu z zadnjim pododstavkom člena 24(2); in/ali

podaljša obdobje veljavnosti vizumov za večkratni vstop v skladu z zadnjim pododstavkom člena 24(2); in/ali

| (iv) | olajša sodelovanje v projektih v zvezi z delovno migracijo; |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

olajša sodelovanje v projektih v zvezi z delovno migracijo;

olajša sodelovanje v projektih v zvezi z delovno migracijo;

| (b) | o uporabi vizumske takse iz člena 16 (2a) za vse državljane zadevne tretje države ali za določene kategorije njenih državljanov. |
| --- | --- |

(b)

(b)

o uporabi vizumske takse iz člena 16 (2a) za vse državljane zadevne tretje države ali za določene kategorije njenih državljanov.

o uporabi vizumske takse iz člena 16 (2a) za vse državljane zadevne tretje države ali za določene kategorije njenih državljanov.

| (b) | ne sodeluje v zadostni meri, lahko ob upoštevanju splošnih odnosov Unije s to tretjo državo sprejme izvedbeni akt v skladu s postopkom pregleda iz člena 52(2), s katerim: |
| --- | --- |

(b)

(b)

ne sodeluje v zadostni meri, lahko ob upoštevanju splošnih odnosov Unije s to tretjo državo sprejme izvedbeni akt v skladu s postopkom pregleda iz člena 52(2), s katerim:

ne sodeluje v zadostni meri, lahko ob upoštevanju splošnih odnosov Unije s to tretjo državo sprejme izvedbeni akt v skladu s postopkom pregleda iz člena 52(2), s katerim:

| | (i) | začasno opusti uporabo člena 14(6) ali člena 23(1) ali začasno opusti člen 16 (5b), člen 23(1) ali nekatere njunih določb ali člen 24(2)
  .“; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

začasno opusti uporabo člena 14(6) ali člena 23(1) ali začasno opusti člen 16 (5b), člen 23(1) ali nekatere njunih določb ali člen 24(2)
  .“;

začasno opusti uporabo člena 14(6) ali člena 23(1) ali začasno opusti člen 16 (5b), člen 23(1) ali nekatere njunih določb ali člen 24(2)

6.
     
  Komisija na podlagi kazalnikov iz odstavka 2 redno ocenjuje, ali je mogoče ugotoviti znatno izboljšanje sodelovanja določene tretje države na področju ponovnega sprejema migrantov brez urejenega statusa, in ob upoštevanju splošnih odnosov Unije z zadevno tretjo državo lahko odloči, da razveljavi ali spremeni izvedbeni akt iz odstavka 5.

7.
     
  Najpozneje šest mesecev po začetku veljavnosti izvedbenega akta iz odstavka 5 Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o napredku, doseženem v navedeni tretji državi glede sodelovanja na področju ponovnega sprejema.
  “;

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 – točka a a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 – točka a a (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 32 – odstavek 1 – točka a – točka vii

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | v prvem odstavku člena 32 se črta točka (vii) |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

v prvem odstavku člena 32 se črta točka (vii)

v prvem odstavku člena 32 se črta točka (vii)

| (vii) | ne predloži dokazila, da ima ustrezno in veljavno potovalno zdravstveno zavarovanje, kjer je primerno; |
| --- | --- |

(vii)

(vii)

ne predloži dokazila, da ima ustrezno in veljavno potovalno zdravstveno zavarovanje, kjer je primerno;

ne predloži dokazila, da ima ustrezno in veljavno potovalno zdravstveno zavarovanje, kjer je primerno;

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 – točka a b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 – točka a b (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 32 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(ab)

(ab)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

2.   Prosilec je o sklepu o zavrnitvi in razlogih za zavrnitev obveščen s pomočjo standardnega obrazca iz Priloge VI.

| | „2.   Prosilec je o sklepu o zavrnitvi in razlogih za zavrnitev obveščen s pomočjo standardnega obrazca iz Priloge VI
  v jeziku, ki ga razume ali za katerega se lahko upravičeno domneva, da ga razume
  .“; |
| --- | --- |

„2.   Prosilec je o sklepu o zavrnitvi in razlogih za zavrnitev obveščen s pomočjo standardnega obrazca iz Priloge VI
  v jeziku, ki ga razume ali za katerega se lahko upravičeno domneva, da ga razume
  .“;

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 – točka b

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 32 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Prosilci, katerim se izdaja vizuma zavrne, bi morali imeti pravico do pritožbe, ki bi morala v določeni fazi postopka zagotavljati učinkovito pravno sredstvo. Pritožbe se vložijo zoper državo članico, ki je sprejela končno odločitev o vlogi, v skladu z nacionalnim pravom te države članice. Države članice prosilcem zagotovijo podrobne informacije o postopku, v skladu s katerim je treba ravnati v primeru pritožbe, kakor je navedeno v Prilogi VI. | 3.   Prosilci, katerim se izdaja vizuma zavrne, bi morali imeti pravico do pritožbe, ki bi morala v določeni fazi postopka zagotavljati učinkovito pravno sredstvo. Pritožbe se vložijo zoper državo članico, ki je sprejela končno odločitev o vlogi, v skladu z nacionalnim pravom te države članice.
  Rok za pritožbo je vsaj 30 koledarskih dni.
  Države članice prosilcem zagotovijo podrobne informacije o postopku, v skladu s katerim je treba ravnati v primeru pritožbe, kakor je navedeno v Prilogi VI
  , v jeziku, ki ga prosilci razumejo ali za katerega se lahko upravičeno domneva, da ga razumejo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Prosilci, katerim se izdaja vizuma zavrne, bi morali imeti pravico do pritožbe, ki bi morala v določeni fazi postopka zagotavljati učinkovito pravno sredstvo. Pritožbe se vložijo zoper državo članico, ki je sprejela končno odločitev o vlogi, v skladu z nacionalnim pravom te države članice. Države članice prosilcem zagotovijo podrobne informacije o postopku, v skladu s katerim je treba ravnati v primeru pritožbe, kakor je navedeno v Prilogi VI.

3.   Prosilci, katerim se izdaja vizuma zavrne, bi morali imeti pravico do pritožbe, ki bi morala v določeni fazi postopka zagotavljati učinkovito pravno sredstvo. Pritožbe se vložijo zoper državo članico, ki je sprejela končno odločitev o vlogi, v skladu z nacionalnim pravom te države članice.
  Rok za pritožbo je vsaj 30 koledarskih dni.
  Države članice prosilcem zagotovijo podrobne informacije o postopku, v skladu s katerim je treba ravnati v primeru pritožbe, kakor je navedeno v Prilogi VI
  , v jeziku, ki ga prosilci razumejo ali za katerega se lahko upravičeno domneva, da ga razumejo
  .

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 – točka b

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 32 – odstavek 3 a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Standardni obrazec za obveščanje in utemeljevanje zavrnitve, razveljavitve ali preklica vizuma, kakor je opredeljen v Prilogi VI, je na voljo vsaj v naslednjih jezikih: |
| | (a) | v uradnem jeziku/uradnih jezikih države članice, za katero se zahteva vizum; in |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Standardni obrazec za obveščanje in utemeljevanje zavrnitve, razveljavitve ali preklica vizuma, kakor je opredeljen v Prilogi VI, je na voljo vsaj v naslednjih jezikih:

(a)

(a)

v uradnem jeziku/uradnih jezikih države članice, za katero se zahteva vizum; in

v uradnem jeziku/uradnih jezikih države članice, za katero se zahteva vizum; in

| (b) | v uradnem jeziku/uradnih jezikih države gostiteljice. |
| --- | --- |

(b)

(b)

v uradnem jeziku/uradnih jezikih države gostiteljice.

v uradnem jeziku/uradnih jezikih države gostiteljice.

Poleg jezika/jezikov iz točke (a) je lahko obrazec na voljo tudi v katerem koli drugem uradnem jeziku institucij Evropske unije.;

Poleg jezika/jezikov iz točke (a) je lahko obrazec na voljo tudi v katerem koli drugem uradnem jeziku institucij Evropske unije.;

Obrazec se v uradni jezik/uradne jezike države gostiteljice prevede v skladu s schengenskim sodelovanjem na lokalni ravni iz člena 48.

Obrazec se v uradni jezik/uradne jezike države gostiteljice prevede v skladu s schengenskim sodelovanjem na lokalni ravni iz člena 48.

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 c (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 34 – točka 7

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22c) | v členu 34 se spremeni odstavek 7: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22c)

(22c)

v členu 34 se spremeni odstavek 7:

7.   Imetnik vizuma, čigar vizum je bil razveljavljen ali preklican, se lahko pritoži, razen če je bil vizum v skladu z odstavkom 3 preklican na zahtevo imetnika vizuma. Pritožbe se vložijo zoper državo članico, ki je sprejela odločitev o razveljavitvi ali preklicu, v skladu z nacionalnim pravom te države članice. Države članice zagotovijo prosilcem informacije o postopku, v skladu s katerim je treba ravnati v primeru pritožbe, kakor je navedeno v Prilogi VI.

„7.   Imetnik vizuma, čigar vizum je bil razveljavljen ali preklican, se lahko pritoži, razen če je bil vizum v skladu z odstavkom 3 preklican na zahtevo imetnika vizuma. Pritožbe se vložijo zoper državo članico, ki je sprejela odločitev o razveljavitvi ali preklicu, v skladu z nacionalnim pravom te države članice. Države članice zagotovijo prosilcem informacije o postopku, v skladu s katerim je treba ravnati v primeru pritožbe, kakor je navedeno v Prilogi VI.
  Če je imetnik razveljavljenega vizuma že na ozemlju države članice, sklepa o vrnitvi ni mogoče sprejeti do preteka roka za pritožbo ali ustreznega obvestila prejemniku o končnem izidu pritožbe.“;

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 b (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 35 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22b) | v členu 35 se črta odstavek 2; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(22b)

(22b)

v členu 35 se črta odstavek 2;

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 24

Člen 1 – odstavek 1 – točka 24

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 36a – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Zadevna država članica vzpostavi ustrezne strukture in napoti posebej usposobljeno osebje za obravnavo vlog za izdajo vizuma za izvajanje vseh preverjanj in ocene tveganja, kakor je določeno v členu 21. | 3.   Zadevna država članica vzpostavi ustrezne strukture in napoti posebej usposobljeno osebje za obravnavo vlog za izdajo vizuma za izvajanje vseh preverjanj in ocene tveganja, kakor je določeno v členu 21.
  Za osebje se zagotovi usposabljanje o digitalnem upravljanju datotek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Zadevna država članica vzpostavi ustrezne strukture in napoti posebej usposobljeno osebje za obravnavo vlog za izdajo vizuma za izvajanje vseh preverjanj in ocene tveganja, kakor je določeno v členu 21.

3.   Zadevna država članica vzpostavi ustrezne strukture in napoti posebej usposobljeno osebje za obravnavo vlog za izdajo vizuma za izvajanje vseh preverjanj in ocene tveganja, kakor je določeno v členu 21.
  Za osebje se zagotovi usposabljanje o digitalnem upravljanju datotek.

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 24 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 24 b (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 37 – točka 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (24b) | v členu 37 se spremeni odstavek 2: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(24b)

(24b)

v členu 37 se spremeni odstavek 2:

2.   Za shranjevanje vizumskih nalepk in ravnanje z njimi se uporabljajo ustrezni varnostni ukrepi, da se preprečijo goljufije ali izguba. Na vsakem konzulatu se vodi evidenca vizumskih nalepk in register o tem, kako je bila vsaka vizumska nalepka uporabljena.

„2.   Za shranjevanje vizumskih nalepk in ravnanje z njimi se uporabljajo ustrezni varnostni ukrepi, da se preprečijo goljufije ali izguba. Na vsakem konzulatu se vodi evidenca vizumskih nalepk in register o tem, kako je bila vsaka vizumska nalepka uporabljena.
  Vsaka pomembnejša goljufija ali izguba se sporoči Komisiji.“;

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 25

Člen 1 – odstavek 1 – točka 25

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 37 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Posamezen spis se hrani najmanj
  eno leto
  od datuma sprejetja odločitve o vlogi v skladu s členom 23(1) ali v primeru pritožbe do konca postopka pritožbe. | Posamezen spis se hrani najmanj
  dve leti
  od datuma sprejetja odločitve o vlogi v skladu s členom 23(1) ali v primeru pritožbe do konca postopka pritožbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Posamezen spis se hrani najmanj
  eno leto
  od datuma sprejetja odločitve o vlogi v skladu s členom 23(1) ali v primeru pritožbe do konca postopka pritožbe.

eno leto

Posamezen spis se hrani najmanj
  dve leti
  od datuma sprejetja odločitve o vlogi v skladu s členom 23(1) ali v primeru pritožbe do konca postopka pritožbe.

dve leti

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 a (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 38 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26a) | v členu 38 se vstavi naslednji odstavek:




  „4a.
     
  Države članice zagotovijo, da konzulati predvidijo pritožbeni postopek za prosilce za vizum. Informacije o tem postopku so na voljo na spletnem mestu konzulata ali po potrebi prek zunanjega ponudnika storitev. Države članice zagotovijo, da se vodi evidenca pritožb.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(26a)

(26a)

v členu 38 se vstavi naslednji odstavek:

„4a.
     
  Države članice zagotovijo, da konzulati predvidijo pritožbeni postopek za prosilce za vizum. Informacije o tem postopku so na voljo na spletnem mestu konzulata ali po potrebi prek zunanjega ponudnika storitev. Države članice zagotovijo, da se vodi evidenca pritožb.“;

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 b (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 39 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26b) | v členu 39 se odstavek 1 spremeni: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(26b)

(26b)

v členu 39 se odstavek 1 spremeni:

1.   Konzulati držav članic zagotovijo, da so prosilci prijazno sprejeti.

„1.   Konzulati držav članic zagotovijo, da so prosilci prijazno sprejeti.
  Pri sprejemu prosilcev in obdelavi njihovih prošenj je treba ustrezno spoštovati temeljne pravice, kot so navedene v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Prošnje za vizume je treba obravnavati brez diskriminacije ter strokovno in s spoštljivo do vlagateljev.“;

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 c (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 39 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26c) | v členu 39 se odstavek 3 spremeni: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(26c)

(26c)

v členu 39 se odstavek 3 spremeni:

3.   Pri opravljanju svojih nalog konzularno osebje z osebami ne ravna diskriminatorno na podlagi spola,
  rasne ali etnične
  pripadnosti, vere
  ali
  prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.

„3.
  Pri opravljanju svojih nalog konzularno osebje z osebami ne ravna diskriminatorno na podlagi
  državljanstva,
  spola,
  družbenega spola, družinskega statusa,
  pripadnosti,
  dejanske ali domnevne
  vere, prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.“

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 29 – točka d

Člen 1 – odstavek 1 – točka 29 – točka d

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 43 – odstavek 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.   
  Države
  članice so odgovorne za skladnost s predpisi
  o varstvu
  osebnih podatkov in zagotovijo, da nadzorni organi držav članic za varstvo podatkov spremljajo zunanje ponudnike storitev v skladu s členom 51(1) Uredbe (EU) 2016/679. | 9.   
  Zadevna država članica oziroma države
  članice so odgovorne za skladnost s predpisi
  , vključno s spoštovanjem temeljnih pravic, predvsem pa načela nediskriminacije in varstva
  osebnih podatkov, in zagotovijo, da nadzorni organi držav članic za varstvo podatkov spremljajo zunanje ponudnike storitev v skladu s členom 51(1) Uredbe (EU) 2016/679. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9.   
  Države
  članice so odgovorne za skladnost s predpisi
  o varstvu
  osebnih podatkov in zagotovijo, da nadzorni organi držav članic za varstvo podatkov spremljajo zunanje ponudnike storitev v skladu s členom 51(1) Uredbe (EU) 2016/679.

9.   
  Zadevna država članica oziroma države
  članice so odgovorne za skladnost s predpisi
  , vključno s spoštovanjem temeljnih pravic, predvsem pa načela nediskriminacije in varstva
  osebnih podatkov, in zagotovijo, da nadzorni organi držav članic za varstvo podatkov spremljajo zunanje ponudnike storitev v skladu s členom 51(1) Uredbe (EU) 2016/679.

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 33 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 33 – točka b

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 48 – odstavek 1 a – točka (c)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | zagotovijo skupni prevod obrazca za vlogo, kjer je to potrebno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

zagotovijo skupni prevod obrazca za vlogo, kjer je to potrebno;

| (c) | zagotovijo skupni prevod obrazca za vlogo
  in standardnega obrazca za obveščanje in utemeljevanje zavrnitve, razveljavitve ali preklica vizuma
  , kjer je to potrebno; |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo skupni prevod obrazca za vlogo
  in standardnega obrazca za obveščanje in utemeljevanje zavrnitve, razveljavitve ali preklica vizuma
  , kjer je to potrebno;

in standardnega obrazca za obveščanje in utemeljevanje zavrnitve, razveljavitve ali preklica vizuma

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 33 – točka d

Člen 1 – odstavek 1 – točka 33 – točka d

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 48 – odstavek 3 – točka (b) – (vi)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (vi) | trendih zavrnitve vstopa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(vi)

trendih zavrnitve vstopa;

| (vi) | trendih zavrnitve vstopa
  in razlogih za zavrnitev
  ; |
| --- | --- |

(vi)

trendih zavrnitve vstopa
  in razlogih za zavrnitev
  ;

in razlogih za zavrnitev

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 33 – točka d

Člen 1 – odstavek 1 – točka 33 – točka d

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 48 – odstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | podatke o zavarovalnicah, ki zagotavljajo ustrezno potovalno zdravstveno zavarovanje, vključno s preverjanjem vrste kritja in možnimi presežnimi zneski.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

(d)

podatke o zavarovalnicah, ki zagotavljajo ustrezno potovalno zdravstveno zavarovanje, vključno s preverjanjem vrste kritja in možnimi presežnimi zneski.“;

podatke o zavarovalnicah, ki zagotavljajo ustrezno potovalno zdravstveno zavarovanje, vključno s preverjanjem vrste kritja in možnimi presežnimi zneski.“;

črtano

črtano

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 34 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 34 a (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 49

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (34a) | člen 49 se spremeni: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(34a)

(34a)

člen 49 se spremeni:

Člen 49

„Člen 49

Ureditve v zvezi z olimpijskimi in para-olimpijskimi igrami

Ureditve v zvezi z olimpijskimi in para-olimpijskimi igrami
  in drugimi mednarodnimi športnimi prireditvami na visoki ravni

in drugimi mednarodnimi športnimi prireditvami na visoki ravni

Države članice, ki gostijo olimpijske igre in para-olimpijske igre, uporabijo posebne postopke in pogoje iz Priloge XI, ki olajšujejo izdajo vizumov.

Države članice, ki gostijo olimpijske igre in para-olimpijske igre
  in druge mednarodne športne prireditve na visoki ravni
  , uporabijo posebne postopke in pogoje iz Priloge XI, ki olajšujejo izdajo vizumov.“;

in druge mednarodne športne prireditve na visoki ravni

“;

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 35

Člen 1 – odstavek 1 – točka 35

Uredba (ES) št. 810/2009

Člen 50 b – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Delegirani akti, sprejeti na podlagi tega člena, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu
  Evropskemu parlamentu
  in
  Svetu
  o delegiranem aktu se navedejo razlogi za uporabo postopka v nujnih primerih. | 1.   Delegirani akti, sprejeti na podlagi tega člena, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu o delegiranem aktu
  , ki se sočasno in nemudoma pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu,
  se navedejo razlogi za uporabo postopka v nujnih primerih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Delegirani akti, sprejeti na podlagi tega člena, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu
  Evropskemu parlamentu
  in
  Svetu
  o delegiranem aktu se navedejo razlogi za uporabo postopka v nujnih primerih.

1.   Delegirani akti, sprejeti na podlagi tega člena, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu o delegiranem aktu
  , ki se sočasno in nemudoma pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu,
  se navedejo razlogi za uporabo postopka v nujnih primerih.

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1

Člen 2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija
  tri leta
  po [
  datumu
  začetka veljavnosti te uredbe] pripravi oceno izvajanja te uredbe. V okviru te skupne ocene se bodo preučili rezultati, doseženi glede na zastavljene cilje, in izvajanje določb te uredbe. | 1.   Komisija
  dve leti
  po ... [
  datum
  začetka veljavnosti te uredbe] pripravi oceno izvajanja te uredbe. V okviru te skupne ocene se bodo preučili rezultati, doseženi glede na zastavljene cilje, in izvajanje določb te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija
  tri leta
  po [
  datumu
  začetka veljavnosti te uredbe] pripravi oceno izvajanja te uredbe. V okviru te skupne ocene se bodo preučili rezultati, doseženi glede na zastavljene cilje, in izvajanje določb te uredbe.

1.   Komisija
  dve leti
  po ... [
  datum
  začetka veljavnosti te uredbe] pripravi oceno izvajanja te uredbe. V okviru te skupne ocene se bodo preučili rezultati, doseženi glede na zastavljene cilje, in izvajanje določb te uredbe.

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 a (novo)

Člen 2 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija najpozneje eno leto po ... [datum začetka veljavnosti te uredbe] Evropskemu parlamentu in Svetu predloži ocenjevalno poročilo o ukinitvi vizumskih nalepk in uvedbi digitalnih vizumov, s katerimi bo mogoče schengenske vizume izdajati z enostavno registracijo v sistemu VIS in pošiljanjem elektronskega obvestila prosilcu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Komisija najpozneje eno leto po ... [datum začetka veljavnosti te uredbe] Evropskemu parlamentu in Svetu predloži ocenjevalno poročilo o ukinitvi vizumskih nalepk in uvedbi digitalnih vizumov, s katerimi bo mogoče schengenske vizume izdajati z enostavno registracijo v sistemu VIS in pošiljanjem elektronskega obvestila prosilcu.

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV a (novo)

Priloga IV a (novo)

Uredba (ES) št. 810/2009

Priloga XI

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| POSEBNI POSTOPKI IN POGOJI ZA POENOSTAVLJENO IZDAJO VIZUMOV ČLANOM OLIMPIJSKE DRUŽINE, KI SODELUJEJO NA OLIMPIJSKIH IN PARAOLIMPIJSKIH IGRAH | POSEBNI POSTOPKI IN POGOJI ZA POENOSTAVLJENO IZDAJO VIZUMOV ČLANOM OLIMPIJSKE
  IN ŠPORTNE
  DRUŽINE, KI SODELUJEJO NA OLIMPIJSKIH IN PARAOLIMPIJSKIH IGRAH
  TER ŠPORTNIH PRIREDITVAH NA VISOKI RAVNI |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

POSEBNI POSTOPKI IN POGOJI ZA POENOSTAVLJENO IZDAJO VIZUMOV ČLANOM OLIMPIJSKE DRUŽINE, KI SODELUJEJO NA OLIMPIJSKIH IN PARAOLIMPIJSKIH IGRAH

POSEBNI POSTOPKI IN POGOJI ZA POENOSTAVLJENO IZDAJO VIZUMOV ČLANOM OLIMPIJSKE
  IN ŠPORTNE
  DRUŽINE, KI SODELUJEJO NA OLIMPIJSKIH IN PARAOLIMPIJSKIH IGRAH
  TER ŠPORTNIH PRIREDITVAH NA VISOKI RAVNI

IN ŠPORTNE

TER ŠPORTNIH PRIREDITVAH NA VISOKI RAVNI

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0434/2018).

1

(18)  
  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (UL L 229, 29.6.2004, str. 35).

18

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (UL L 229, 29.6.2004, str. 35).

(27)  Direktiva Sveta 2005/71/ES z dne 12. oktobra 2005 o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja (UL L 289, 3.11.2005, str. 15).

27

(27)  Direktiva Sveta 2005/71/ES z dne 12. oktobra 2005 o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja (UL L 289, 3.11.2005, str. 15).

27

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/310 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/310

---

P8_TA(2018)0496

Skupni sistem davka na dodano vrednost v zvezi z začasno uporabo splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobavo blaga in storitev nad določenim pragom *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost v zvezi z začasno uporabo splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobavo blaga in storitev nad določenim pragom (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2020/C 388/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2016)0811), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2016)0811),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0023/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0023/2017),

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0418/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0418/2018),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Da se omeji tveganje preusmerjanja goljufij med državami članicami, bi bilo treba vsem državam članicam, ki izpolnjujejo določena merila glede ravni goljufij, zlasti kar zadeva davčni vrtiljak, in ki lahko dokažejo, da drugi nadzorni ukrepi ne zadostujejo za boj proti navedenim goljufijam, dovoliti, da uporabljajo splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Da se omeji tveganje preusmerjanja goljufij med državami članicami, bi bilo treba vsem državam članicam, ki izpolnjujejo določena merila glede ravni goljufij, zlasti kar zadeva davčni vrtiljak, in ki lahko dokažejo, da drugi nadzorni ukrepi ne zadostujejo za boj proti navedenim goljufijam, dovoliti, da uporabljajo splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti.

| (4) | Da se omeji tveganje preusmerjanja goljufij med državami članicami, bi bilo treba vsem državam članicam, ki izpolnjujejo določena merila glede ravni goljufij, zlasti kar zadeva davčni vrtiljak, in ki lahko dokažejo, da drugi nadzorni ukrepi ne zadostujejo za boj proti navedenim goljufijam, dovoliti, da uporabljajo splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti.
  Poleg tega bi morali zahtevati, da dokažejo, da ocenjeni dobiček iz izpolnjevanja davčnih obveznosti in pobiranja davkov, ki se pričakuje zaradi uvedbe splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti, presega ocenjeno celotno dodatno breme za podjetja in davčno upravo ter da podjetja in davčna uprava ne bodo imeli višjih stroškov, kot so stroški, nastali zaradi uporabe drugih nadzornih ukrepov. |
| --- | --- |

(4)

Da se omeji tveganje preusmerjanja goljufij med državami članicami, bi bilo treba vsem državam članicam, ki izpolnjujejo določena merila glede ravni goljufij, zlasti kar zadeva davčni vrtiljak, in ki lahko dokažejo, da drugi nadzorni ukrepi ne zadostujejo za boj proti navedenim goljufijam, dovoliti, da uporabljajo splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti.
  Poleg tega bi morali zahtevati, da dokažejo, da ocenjeni dobiček iz izpolnjevanja davčnih obveznosti in pobiranja davkov, ki se pričakuje zaradi uvedbe splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti, presega ocenjeno celotno dodatno breme za podjetja in davčno upravo ter da podjetja in davčna uprava ne bodo imeli višjih stroškov, kot so stroški, nastali zaradi uporabe drugih nadzornih ukrepov.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Poleg tega bi bilo treba tudi sosednjim državam članicam, ki se soočajo z resnim tveganjem preusmerjanja goljufij na njihovo ozemlje zaradi odobritve tega mehanizma v drugi državi članici, dovoliti, da uporabijo splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti, kadar drugi nadzorni ukrepi ne bi zadostovali za preprečevanje tega tveganja goljufije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Poleg tega bi bilo treba tudi sosednjim državam članicam, ki se soočajo z resnim tveganjem preusmerjanja goljufij na njihovo ozemlje zaradi odobritve tega mehanizma v drugi državi članici, dovoliti, da uporabijo splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti, kadar drugi nadzorni ukrepi ne bi zadostovali za preprečevanje tega tveganja goljufije.

črtano

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Če se države članice odločijo, da bodo uporabljale splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti, bi ga morale uporabljati za vse dobave blaga in storitev nad določenim pragom glede na
  posamezen račun
  . Splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti ne bi smel biti omejen na kakršen koli posamezen sektor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Če se države članice odločijo, da bodo uporabljale splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti, bi ga morale uporabljati za vse dobave blaga in storitev nad določenim pragom glede na
  posamezen račun
  . Splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti ne bi smel biti omejen na kakršen koli posamezen sektor.

| (6) | Če se države članice odločijo, da bodo uporabljale splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti, bi ga morale uporabljati za vse
  notranje
  dobave blaga in storitev nad določenim pragom glede na
  posamezno transakcijo
  . Splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti ne bi smel biti omejen na kakršen koli posamezen sektor. |
| --- | --- |

(6)

Če se države članice odločijo, da bodo uporabljale splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti, bi ga morale uporabljati za vse
  notranje
  dobave blaga in storitev nad določenim pragom glede na
  posamezno transakcijo
  . Splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti ne bi smel biti omejen na kakršen koli posamezen sektor.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Da bi lahko ocenili, ali uvedba splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti v eni državi članici povzroča preusmerjanje goljufij v druge države članice, in da bi lahko ocenili stopnjo morebitnih motenj pri delovanju notranjega trga, je treba določiti posebno obveznost izmenjave informacij med državami članicami, ki uporabljajo splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti, in drugimi državami članicami. Za vse takšne izmenjave informacij bi se morale uporabljati veljavne določbe na področju varstva osebnih podatkov in določbe o zaupnosti. Te določbe urejajo izjeme in omejitve za zaščito interesov držav članic in Unije na področju obdavčitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Da bi lahko ocenili, ali uvedba splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti v eni državi članici povzroča preusmerjanje goljufij v druge države članice, in da bi lahko ocenili stopnjo morebitnih motenj pri delovanju notranjega trga, je treba določiti posebno obveznost izmenjave informacij med državami članicami, ki uporabljajo splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti, in drugimi državami članicami. Za vse takšne izmenjave informacij bi se morale uporabljati veljavne določbe na področju varstva osebnih podatkov in določbe o zaupnosti. Te določbe urejajo izjeme in omejitve za zaščito interesov držav članic in Unije na področju obdavčitve.

Sprememba 5

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1

Direktiva 2006/112/ES

Člen 199c – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Država članica lahko do 30. junija 2022 v okviru splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti določi, da je oseba, ki je dolžna plačati DDV, davčni zavezanec, ki se mu dobavijo blago in storitve nad pragom
  10 000
  EUR na račun, z odstopanjem od člena 193. | Država članica lahko do 30. junija 2022 v okviru splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti določi, da je oseba, ki je dolžna plačati DDV, davčni zavezanec, ki se mu dobavijo blago in storitve nad pragom
  25 000
  EUR na račun, z odstopanjem od člena 193. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Država članica lahko do 30. junija 2022 v okviru splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti določi, da je oseba, ki je dolžna plačati DDV, davčni zavezanec, ki se mu dobavijo blago in storitve nad pragom
  10 000
  EUR na račun, z odstopanjem od člena 193.

Država članica lahko do 30. junija 2022 v okviru splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti določi, da je oseba, ki je dolžna plačati DDV, davčni zavezanec, ki se mu dobavijo blago in storitve nad pragom
  25 000
  EUR na račun, z odstopanjem od člena 193.

Sprememba 6

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1

Direktiva 2006/112/ES

Člen 199c – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | ima
  vrzel pri pobiranju DDV, izraženo kot odstotek skupne davčne obveznosti za DDV, vsaj za
  5
  odstotnih točk višjo od mediane vrzeli pri pobiranju DDV v Skupnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

ima
  vrzel pri pobiranju DDV, izraženo kot odstotek skupne davčne obveznosti za DDV, vsaj za
  5
  odstotnih točk višjo od mediane vrzeli pri pobiranju DDV v Skupnosti;

| (a) | je imela v letu 2014 v skladu z metodo in podatki iz končnega poročila iz leta 2016 z dne 23. avgusta 2016 o vrzeli pri pobiranju DDV, ki ga je objavila Komisija,
  vrzel pri pobiranju DDV, izraženo kot odstotek skupne davčne obveznosti za DDV, vsaj za
  15
  odstotnih točk višjo od mediane vrzeli pri pobiranju DDV v Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

je imela v letu 2014 v skladu z metodo in podatki iz končnega poročila iz leta 2016 z dne 23. avgusta 2016 o vrzeli pri pobiranju DDV, ki ga je objavila Komisija,
  vrzel pri pobiranju DDV, izraženo kot odstotek skupne davčne obveznosti za DDV, vsaj za
  15
  odstotnih točk višjo od mediane vrzeli pri pobiranju DDV v Skupnosti;

Sprememba 7

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1

Direktiva 2006/112/ES

Člen 199c – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | njena
  stopnja davčnega vrtiljaka znaša več kot 25 % njene celotne vrzeli pri pobiranju DDV; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

njena
  stopnja davčnega vrtiljaka znaša več kot 25 % njene celotne vrzeli pri pobiranju DDV;

| (b) | v letu, zajetem v poročilu iz točke (a), njena
  stopnja davčnega vrtiljaka znaša več kot 25 % njene celotne vrzeli pri pobiranju DDV
  na podlagi ocene učinka, ki spremlja zakonodajni predlog za ta člen
  ;
  in |
| --- | --- |

(b)

v letu, zajetem v poročilu iz točke (a), njena
  stopnja davčnega vrtiljaka znaša več kot 25 % njene celotne vrzeli pri pobiranju DDV
  na podlagi ocene učinka, ki spremlja zakonodajni predlog za ta člen
  ;
  in

Sprememba 8

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1

Direktiva 2006/112/ES

Člen 199c – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | dokaže, da drugi nadzorni ukrepi ne zadostujejo za boj proti davčnemu vrtiljaku na njenem ozemlju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

dokaže, da drugi nadzorni ukrepi ne zadostujejo za boj proti davčnemu vrtiljaku na njenem ozemlju.

| (c) | dokaže, da drugi nadzorni ukrepi ne zadostujejo za boj proti davčnemu vrtiljaku na njenem ozemlju
  , ter zlasti navede uporabljene nadzorne ukrepe in posebne razloge za njihovo pomanjkljivo učinkovitost, pa tudi razloge za nezadostno upravno sodelovanje na področju DDV; ter |
| --- | --- |

(c)

dokaže, da drugi nadzorni ukrepi ne zadostujejo za boj proti davčnemu vrtiljaku na njenem ozemlju
  , ter zlasti navede uporabljene nadzorne ukrepe in posebne razloge za njihovo pomanjkljivo učinkovitost, pa tudi razloge za nezadostno upravno sodelovanje na področju DDV; ter

Sprememba 9

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1

Direktiva 2006/112/ES

Člen 199c – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | dokaže, da ocenjeni dobiček iz izpolnjevanja davčnih obveznosti in pobiranja davkov, ki se pričakuje zaradi uvedbe splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti, najmanj za 25 % presega ocenjeno celotno dodatno breme za podjetja in davčne uprave; ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

dokaže, da ocenjeni dobiček iz izpolnjevanja davčnih obveznosti in pobiranja davkov, ki se pričakuje zaradi uvedbe splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti, najmanj za 25 % presega ocenjeno celotno dodatno breme za podjetja in davčne uprave; ter

Sprememba 10

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1

Direktiva 2006/112/ES

Člen 199c – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | dokaže, da podjetja in davčne uprave zaradi uvedbe splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti ne bodo imeli višjih stroškov, kot so stroški zaradi uporabe drugih nadzornih ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(cb)

dokaže, da podjetja in davčne uprave zaradi uvedbe splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti ne bodo imeli višjih stroškov, kot so stroški zaradi uporabe drugih nadzornih ukrepov.

Sprememba 11

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1

Direktiva 2006/112/ES

Člen 199c – odstavek 1 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Država članica k zahtevku iz odstavka 4 priloži izračun vrzeli pri pobiranju DDV v skladu z metodo in razpoložljivimi podatki iz
  zadnjega
  poročila o vrzeli pri pobiranju DDV, ki ga je objavila Komisija. | Država članica k zahtevku iz odstavka 4 priloži izračun vrzeli pri pobiranju DDV
  iz točke (a) drugega pododstavka
  v skladu z metodo in razpoložljivimi podatki iz poročila o vrzeli pri pobiranju DDV, ki ga je objavila Komisija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Država članica k zahtevku iz odstavka 4 priloži izračun vrzeli pri pobiranju DDV v skladu z metodo in razpoložljivimi podatki iz
  zadnjega
  poročila o vrzeli pri pobiranju DDV, ki ga je objavila Komisija.

Država članica k zahtevku iz odstavka 4 priloži izračun vrzeli pri pobiranju DDV
  iz točke (a) drugega pododstavka
  v skladu z metodo in razpoložljivimi podatki iz poročila o vrzeli pri pobiranju DDV, ki ga je objavila Komisija.

Sprememba 12

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1

Direktiva 2006/112/ES

Člen 199c – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Država članica lahko do 30. junija 2022 določi, da je oseba, ki je dolžna plačati DDV, davčni zavezanec, ki se mu dobavijo blago in storitve nad pragom 10 000 EUR na račun, kadar je za to državo članico značilno naslednje: | črtano |
| (a) | država članica meji na državo članico, ki ji je odobrena uporaba splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.
     
  Država članica lahko do 30. junija 2022 določi, da je oseba, ki je dolžna plačati DDV, davčni zavezanec, ki se mu dobavijo blago in storitve nad pragom 10 000 EUR na račun, kadar je za to državo članico značilno naslednje:

črtano

črtano

(a)

(a)

država članica meji na državo članico, ki ji je odobrena uporaba splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti;

država članica meji na državo članico, ki ji je odobrena uporaba splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti;

| (b) | država članica dokaže, da obstaja resno tveganje preusmerjanja goljufij na njeno ozemlje zaradi odobritve, ki jo ima navedena država članica za uporabo splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

(b)

država članica dokaže, da obstaja resno tveganje preusmerjanja goljufij na njeno ozemlje zaradi odobritve, ki jo ima navedena država članica za uporabo splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti;

država članica dokaže, da obstaja resno tveganje preusmerjanja goljufij na njeno ozemlje zaradi odobritve, ki jo ima navedena država članica za uporabo splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti;

| (c) | država članica dokaže, da drugi nadzorni ukrepi ne zadostujejo za boj proti goljufiji na njenem ozemlju. |
| --- | --- |

(c)

(c)

država članica dokaže, da drugi nadzorni ukrepi ne zadostujejo za boj proti goljufiji na njenem ozemlju.

država članica dokaže, da drugi nadzorni ukrepi ne zadostujejo za boj proti goljufiji na njenem ozemlju.

Sprememba 13

Sprememba 13

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1

Člen 1 – odstavek 1

Direktiva 2006/112/ES

Člen 199c – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice, ki uporabljajo splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti, uvedejo ustrezne in učinkovite obveznosti elektronskega poročanja za vse davčne zavezance, zlasti pa za davčne zavezance, ki dobavljajo ali prejemajo blago ali storitve, za katere se ta mehanizem uporablja. | 3.   Države članice, ki uporabljajo splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti, uvedejo ustrezne in učinkovite obveznosti elektronskega poročanja za vse davčne zavezance, zlasti pa za davčne zavezance, ki dobavljajo ali prejemajo blago ali storitve, za katere se ta mehanizem uporablja
  , s čimer zagotovijo dobro delovanje mehanizma in učinkovito spremljanje njegove uporabe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice, ki uporabljajo splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti, uvedejo ustrezne in učinkovite obveznosti elektronskega poročanja za vse davčne zavezance, zlasti pa za davčne zavezance, ki dobavljajo ali prejemajo blago ali storitve, za katere se ta mehanizem uporablja.

3.   Države članice, ki uporabljajo splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti, uvedejo ustrezne in učinkovite obveznosti elektronskega poročanja za vse davčne zavezance, zlasti pa za davčne zavezance, ki dobavljajo ali prejemajo blago ali storitve, za katere se ta mehanizem uporablja
  , s čimer zagotovijo dobro delovanje mehanizma in učinkovito spremljanje njegove uporabe
  .

Sprememba 14

Sprememba 14

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1

Člen 1 – odstavek 1

Direktiva 2006/112/ES

Člen 199c – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | podrobno utemeljitev, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1
  ali 2; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

podrobno utemeljitev, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1
  ali 2;

ali 2;

| (a) | podrobno utemeljitev, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1
  ; in |
| --- | --- |

(a)

podrobno utemeljitev, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1
  ; in

; in

Sprememba 15

Sprememba 15

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1

Člen 1 – odstavek 1

Direktiva 2006/112/ES

Člen 199c – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | datum začetka uporabe splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti in obdobje, ki naj bi ga zajemal; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

datum začetka uporabe splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti in obdobje, ki naj bi ga zajemal;

| (b) | datum začetka uporabe splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti in obdobje, ki naj bi ga zajemal;
  in |
| --- | --- |

(b)

datum začetka uporabe splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti in obdobje, ki naj bi ga zajemal;
  in

in

Sprememba 16

Sprememba 16

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1

Člen 1 – odstavek 1

Direktiva 2006/112/ES

Člen 199c – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | ukrepe, ki bodo sprejeti za obveščanje davčnih zavezancev o uvedbi uporabe splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

ukrepe, ki bodo sprejeti za obveščanje davčnih zavezancev o uvedbi uporabe splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti;

| (c) | ukrepe, ki bodo sprejeti za obveščanje davčnih zavezancev o uvedbi uporabe splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti;
  in |
| --- | --- |

(c)

ukrepe, ki bodo sprejeti za obveščanje davčnih zavezancev o uvedbi uporabe splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti;
  in

in

Sprememba 17

Sprememba 17

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1

Člen 1 – odstavek 1

Direktiva 2006/112/ES

Člen 199c – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | podroben opis spremljevalnih ukrepov iz odstavka
  3
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

podroben opis spremljevalnih ukrepov iz odstavka
  3
  .

3

| (d) | podroben opis spremljevalnih ukrepov iz odstavka
  2
  . |
| --- | --- |

(d)

podroben opis spremljevalnih ukrepov iz odstavka
  2
  .

2

Sprememba 18

Sprememba 18

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1

Člen 1 – odstavek 1

Direktiva 2006/112/ES

Člen 199c – odstavek 7 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice, ki uporabljajo splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti, Komisiji najpozneje
  dve leti
  po začetku uporabe splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti pošljejo vmesno poročilo. To poročilo vsebuje podrobno oceno učinkovitosti splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti. | Države članice, ki uporabljajo splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti, vsem državam članicam v elektronski obliki predložijo: |
| | (a) | imena oseb, ki so bile v dvanajstih mesecih pred datumom začetka uporabe splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti bodisi v kazenskem bodisi v upravnem postopku zaradi goljufij na področju DDV, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice, ki uporabljajo splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti, Komisiji najpozneje
  dve leti
  po začetku uporabe splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti pošljejo vmesno poročilo. To poročilo vsebuje podrobno oceno učinkovitosti splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti.

dve leti

Države članice, ki uporabljajo splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti, vsem državam članicam v elektronski obliki predložijo:

Države članice, ki uporabljajo splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti, vsem državam članicam v elektronski obliki predložijo:

(a)

(a)

imena oseb, ki so bile v dvanajstih mesecih pred datumom začetka uporabe splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti bodisi v kazenskem bodisi v upravnem postopku zaradi goljufij na področju DDV,

imena oseb, ki so bile v dvanajstih mesecih pred datumom začetka uporabe splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti bodisi v kazenskem bodisi v upravnem postopku zaradi goljufij na področju DDV,

| (b) | imena oseb, v primeru pravnih oseb pa imena njihovih direktorjev, katerih registracija za namene DDV v njihovi državi članici je po uvedbi splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti prenehala, in |
| --- | --- |

(b)

(b)

imena oseb, v primeru pravnih oseb pa imena njihovih direktorjev, katerih registracija za namene DDV v njihovi državi članici je po uvedbi splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti prenehala, in

imena oseb, v primeru pravnih oseb pa imena njihovih direktorjev, katerih registracija za namene DDV v njihovi državi članici je po uvedbi splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti prenehala, in

| (c) | imena oseb, v primeru pravnih oseb pa imena njihovih direktorjev, ki dve zaporedni davčni obdobji po uvedbi splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti niso predložili obračuna DDV. |
| --- | --- |

(c)

(c)

imena oseb, v primeru pravnih oseb pa imena njihovih direktorjev, ki dve zaporedni davčni obdobji po uvedbi splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti niso predložili obračuna DDV.

imena oseb, v primeru pravnih oseb pa imena njihovih direktorjev, ki dve zaporedni davčni obdobji po uvedbi splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti niso predložili obračuna DDV.

Informacije iz točk (a) in (b) se predložijo najpozneje tri mesece po uvedbi splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti in posodobijo vsake tri mesece po tem. Informacije iz točke (c) se predložijo najpozneje devet mesecev po uvedbi splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti in posodobijo vsake tri mesece po tem.

Informacije iz točk (a) in (b) se predložijo najpozneje tri mesece po uvedbi splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti in posodobijo vsake tri mesece po tem. Informacije iz točke (c) se predložijo najpozneje devet mesecev po uvedbi splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti in posodobijo vsake tri mesece po tem.

Države članice, ki uporabljajo splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti, Komisiji najpozneje
  eno leto
  po začetku uporabe splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti pošljejo vmesno poročilo. To poročilo vsebuje podrobno oceno učinkovitosti splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti.

eno leto

Sprememba 19

Sprememba 19

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1

Člen 1 – odstavek 1

Direktiva 2006/112/ES

Člen 199c – odstavek 8 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice, ki ne uporabljajo tega mehanizma, Komisiji
  najpozneje do 30. junija 2019
  pošljejo vmesno poročilo glede učinka na njihovo ozemlje, ki nastane z uporabo splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti s strani drugih držav članic,
  če
  se
  bo
  splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti
  do navedenega datuma uporabljal vsaj
  eno leto v eni državi članici. | Države članice, ki ne uporabljajo tega mehanizma, Komisiji pošljejo vmesno poročilo glede učinka na njihovo ozemlje, ki nastane z uporabo splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti s strani drugih držav članic
  . To poročilo se predloži Komisiji v treh mesecih po tem
  ,
  ko
  se splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti
  uporablja
  eno leto v eni državi članici. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice, ki ne uporabljajo tega mehanizma, Komisiji
  najpozneje do 30. junija 2019
  pošljejo vmesno poročilo glede učinka na njihovo ozemlje, ki nastane z uporabo splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti s strani drugih držav članic,
  če
  se
  bo
  splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti
  do navedenega datuma uporabljal vsaj
  eno leto v eni državi članici.

najpozneje do 30. junija 2019

če

bo

do navedenega datuma uporabljal vsaj

Države članice, ki ne uporabljajo tega mehanizma, Komisiji pošljejo vmesno poročilo glede učinka na njihovo ozemlje, ki nastane z uporabo splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti s strani drugih držav članic
  . To poročilo se predloži Komisiji v treh mesecih po tem
  ,
  ko
  se splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti
  uporablja
  eno leto v eni državi članici.

. To poročilo se predloži Komisiji v treh mesecih po tem

ko

uporablja

Sprememba 20

Sprememba 20

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1

Člen 1 – odstavek 1

Direktiva 2006/112/ES

Člen 199c – odstavek 10 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | razvoja vrzeli pri pobiranju DDV; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

(a)

razvoja vrzeli pri pobiranju DDV;

razvoja vrzeli pri pobiranju DDV;

črtano

črtano

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2

Člen 2 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Uporablja se do 30.
  septembra
  2022. | Uporablja se do 30. 
  junija
  2022. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Uporablja se do 30.
  septembra
  2022.

septembra

Uporablja se do 30. 
  junija
  2022.

junija

---

Sreda, 12. december 2018

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/319 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/319

---

P8_TA(2018)0500

Predlog spremembe proračuna št. 6/2018: zmanjšanje odobritev plačil in odobritev za prevzem obveznosti (iz lastnih sredstev)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 6/2018 za proračunsko leto 2018: zmanjšanje odobritev plačil in odobritev za prevzem obveznosti v skladu s posodobljenimi napovedmi odhodkov in posodobljenimi prihodki (iz lastnih sredstev) (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD))

(2020/C 388/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1) in zlasti člena 41 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1) in zlasti člena 41 Uredbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (2) in zlasti člena 44 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (2) in zlasti člena 44 Uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, ki je bil dokončno sprejet 30. novembra 2017 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, ki je bil dokončno sprejet 30. novembra 2017 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (4),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (5),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (6),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 6/2018, ki ga je Komisija sprejela 12. oktobra 2018 (COM(2018)0704), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 6/2018, ki ga je Komisija sprejela 12. oktobra 2018 (COM(2018)0704),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 6/2018, ki ga je Svet sprejel 26. novembra 2018 in ga istega dne posredoval Evropskemu parlamentu (13961/2018 – C8-0488/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 6/2018, ki ga je Svet sprejel 26. novembra 2018 in ga istega dne posredoval Evropskemu parlamentu (13961/2018 – C8-0488/2018),

| — | ob upoštevanju členov 88 in 91 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 88 in 91 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0399/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0399/2018),

| A. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 6/2018 posodobiti tako proračunske odhodke kot prihodke, da se upoštevajo najnovejši dogodki; |
| --- | --- |

A.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 6/2018 posodobiti tako proračunske odhodke kot prihodke, da se upoštevajo najnovejši dogodki;

| B. | ker predlog spremembe proračuna št. 6/2018 v razdelku 1a – „Konkurenčnost za rast in delovna mesta“ in razdelku 2 – „Trajnostna rast – naravni viri“ v proračunskih vrsticah na strani odhodkov zmanjšuje obveznosti za 48,7 milijona EUR in plačila za 44,7 milijona EUR; |
| --- | --- |

B.

ker predlog spremembe proračuna št. 6/2018 v razdelku 1a – „Konkurenčnost za rast in delovna mesta“ in razdelku 2 – „Trajnostna rast – naravni viri“ v proračunskih vrsticah na strani odhodkov zmanjšuje obveznosti za 48,7 milijona EUR in plačila za 44,7 milijona EUR;

| C. | ker na strani prihodkov predlog spremembe proračuna št. 6/2018 zadeva revizijo napovedi tradicionalnih lastnih sredstev (tj. carin in prelevmanov na sladkor), davka na dodano vrednost (DDV) in osnov za bruto nacionalni dohodek (BND) ter vključitev ustreznih popravkov za Združeno kraljestvo v proračun in njihovo financiranje, kar bo vplivalo na porazdelitev prispevkov lastnih sredstev držav članic v proračun Unije; |
| --- | --- |

C.

ker na strani prihodkov predlog spremembe proračuna št. 6/2018 zadeva revizijo napovedi tradicionalnih lastnih sredstev (tj. carin in prelevmanov na sladkor), davka na dodano vrednost (DDV) in osnov za bruto nacionalni dohodek (BND) ter vključitev ustreznih popravkov za Združeno kraljestvo v proračun in njihovo financiranje, kar bo vplivalo na porazdelitev prispevkov lastnih sredstev držav članic v proračun Unije;

| 1. | pozdravlja dejstvo, da se programi za obdobje 2014–2020 končno izvajajo po načrtih, kar pomeni le manjšo prilagoditev na strani odhodkov v primerjavi z zelo velikimi spremembami proračuna, sprejetimi v letih 2016 in 2017; spodbuja Komisijo in države članice, naj nadoknadijo velike zamude, ki so se nakopičile v zadnjih treh letih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je seznanjen s tehničnim postopkom ponovnega uravnoteženja lastnih sredstev, ki je postalo potrebno zaradi revizije napovedi tradicionalnih lastnih sredstev in DDV ter posodobitve popravka za Združeno kraljestvo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 6/2018; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 6/2018 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(2)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(3)  UL L 57, 28.2.2018, str. 1.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(5)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(6)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/321 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/321

---

P8_TA(2018)0501

Uporaba instrumenta prilagodljivosti za financiranje takojšnjih proračunskih ukrepov za obvladovanje trenutnih izzivov migracij, pritokov beguncev in varnostnih groženj

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti za financiranje takojšnjih proračunskih ukrepov za obvladovanje trenutnih izzivov migracij, pritokov beguncev in varnostnih groženj (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD))

(2020/C 388/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0901 – C8-0492/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0901 – C8-0492/2018),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1), zlasti člena 11, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1), zlasti člena 11,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2), zlasti točke 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2), zlasti točke 12,

| — | ob upoštevanju novega predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019, ki ga je Komisija sprejela 30. novembra 2018 (COM(2018)0900) v skladu s členom 314(8) PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019, ki ga je Komisija sprejela 30. novembra 2018 (COM(2018)0900) v skladu s členom 314(8) PDEU,

| — | ob upoštevanju sklepov trialoga o proračunu z dne 4. decembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov trialoga o proračunu z dne 4. decembra 2018,

| — | ob upoštevanju stališča o drugem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019, ki ga je Svet sprejel 11. decembra 2018 in ga istega dne posredoval Evropskemu parlamentu (15205/2018 – C8-0499/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o drugem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019, ki ga je Svet sprejel 11. decembra 2018 in ga istega dne posredoval Evropskemu parlamentu (15205/2018 – C8-0499/2018),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0455/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0455/2018),

| A. | ker je instrument prilagodljivosti namenjen financiranju jasno opredeljenih odhodkov v danem proračunskem letu, ki jih ni mogoče financirati v okviru zgornjih meja enega ali več razdelkov; |
| --- | --- |

A.

ker je instrument prilagodljivosti namenjen financiranju jasno opredeljenih odhodkov v danem proračunskem letu, ki jih ni mogoče financirati v okviru zgornjih meja enega ali več razdelkov;

| B. | ker je Komisija predlagala uporabo instrumenta prilagodljivosti, da bi dopolnila financiranje ukrepov na področju migracij, beguncev in varnosti iz splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2019, in sicer v znesku 985 629 138 EUR nad zgornjo mejo razdelka 3; |
| --- | --- |

B.

ker je Komisija predlagala uporabo instrumenta prilagodljivosti, da bi dopolnila financiranje ukrepov na področju migracij, beguncev in varnosti iz splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2019, in sicer v znesku 985 629 138 EUR nad zgornjo mejo razdelka 3;

| C. | ker so se predstavniki Parlamenta in Sveta na proračunskem trialogu 4. decembra 2018 dogovorili, da se iz instrumenta prilagodljivosti zagotovi tudi 178 715 475 EUR za dopolnitev programov Obzorje 2020 in Erasmus+ v podrazdelku 1a; |
| --- | --- |

C.

ker so se predstavniki Parlamenta in Sveta na proračunskem trialogu 4. decembra 2018 dogovorili, da se iz instrumenta prilagodljivosti zagotovi tudi 178 715 475 EUR za dopolnitev programov Obzorje 2020 in Erasmus+ v podrazdelku 1a;

| 1. | soglaša, da se iz instrumenta prilagodljivosti zagotovijo odobritve za prevzem obveznosti v višini 1 164 344 613 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je uporaba tega instrumenta, kot je določena v členu 11 uredbe o večletnem finančnem okviru, znova pokazala, da bi moral biti proračun Unije bolj prilagodljiv; |
| --- | --- |

2.

| 3. | znova izraža svoje dolgoletno stališče, da se plačila, ki izhajajo iz obveznosti, prevzetih v sklopu instrumenta prilagodljivosti, ne smejo upoštevati pri zgornji meji večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, da sklep podpiše skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(2)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi instrumenta prilagodljivosti za okrepitev ključnih programov za konkurenčnost EU ter financiranje takojšnjih proračunskih ukrepov za obvladovanje trenutnih izzivov migracij, pritoka beguncev in varnostnih groženj

(Besedilo te priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2019/276.)

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/324 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/324

---

P8_TA(2018)0502

Uporaba Solidarnostnega sklada Evropske unije za plačilo predplačil v okviru splošnega proračuna EU za leto 2019

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada EU za plačilo predplačil v okviru splošnega proračuna Unije za leto 2019 (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD))

(2020/C 388/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0281 – C8-0221/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0281 – C8-0221/2018),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 10, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 10,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3), zlasti točke 11, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3), zlasti točke 11,

| — | ob upoštevanju rezultatov tristranskih pogovorov z dne 4. decembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov tristranskih pogovorov z dne 4. decembra 2018,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0453/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0453/2018),

| A. | ker se v skladu z Uredbo (EU) št. 661/2014, ki spreminja Uredbo (ES) št. 2012/2002, preko odobritev v splošnem proračunu Unije da na voljo znesek 50 000 000 EUR za predplačila; |
| --- | --- |

A.

ker se v skladu z Uredbo (EU) št. 661/2014, ki spreminja Uredbo (ES) št. 2012/2002, preko odobritev v splošnem proračunu Unije da na voljo znesek 50 000 000 EUR za predplačila;

| 1. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za plačilo predplačil v okviru splošnega proračuna Unije za leto 2019

(Besedilo te priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2019/277.)

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/326 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/326

---

P8_TA(2018)0503

Splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2019

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o stališču Sveta o drugem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019 (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD))

(2020/C 388/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (4),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2018 o splošnih smernicah za pripravo proračuna (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2018 o splošnih smernicah za pripravo proračuna (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. aprila 2018 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2019 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. aprila 2018 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2019 (7),

| — | ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019, ki ga je Komisija sprejela 21. junija 2018 (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019, ki ga je Komisija sprejela 21. junija 2018 (COM(2018)0600),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019, ki ga je Svet sprejel 4. septembra 2018 in posredoval Evropskemu parlamentu 13. septembra 2018 (11737/2018 – C8-0410/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019, ki ga je Svet sprejel 4. septembra 2018 in posredoval Evropskemu parlamentu 13. septembra 2018 (11737/2018 – C8-0410/2018),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2018 o pooblastilu za trialog o predlogu proračuna za leto 2019 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2018 o pooblastilu za trialog o predlogu proračuna za leto 2019 (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2018 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2018 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019 (9),

| — | ob upoštevanju dejstva, da se spravnemu odboru v roku enaindvajsetih dni, določenem v členu 314(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ni uspelo dogovoriti o skupnem besedilu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da se spravnemu odboru v roku enaindvajsetih dni, določenem v členu 314(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ni uspelo dogovoriti o skupnem besedilu,

| — | ob upoštevanju drugega predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019, ki ga je Komisija sprejela 30. novembra 2018 (COM(2018)0900) v skladu s členom 314(8) PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019, ki ga je Komisija sprejela 30. novembra 2018 (COM(2018)0900) v skladu s členom 314(8) PDEU,

| — | ob upoštevanju sklepov trialoga o proračunu z dne 4. decembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov trialoga o proračunu z dne 4. decembra 2018,

| — | ob upoštevanju stališča o drugem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019, ki ga je Svet sprejel 11. decembra 2018 (15205/2018 – C8-0499/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o drugem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019, ki ga je Svet sprejel 11. decembra 2018 (15205/2018 – C8-0499/2018),

| — | ob upoštevanju člena 88 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 88 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0454/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0454/2018),

| 1. | spominja, da je „osnutek svežnja“, o katerem sta se po težavnih in napornih pogajanjih na tristranskih pogovorih 4. decembra 2018 uspela sporazumeti Parlament in Svet, sestavljen iz dveh elementov: proračuna Unije za leto 2019, določenega na ravni 165 795,6 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 148 198,9 milijona EUR v odobritvah plačil, ter štirih skupnih in ene enostranske izjave; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da predlog proračuna, kot ga je spremenil Svet, sicer ne izpolnjuje vseh dejanskih potreb trajnostnega, skladnega in učinkovitega proračuna Unije, a je namen Parlamenta Uniji zagotoviti proračun, ki bo državljanom in podjetjem prinesel občutne koristi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja dogovorjeno skupno raven odobritev za prevzem obveznosti, ki se je v primerjavi z zneskom v prvi obravnavi v Svetu povečala za 1,728 milijarde EUR; je zadovoljen, da se povečanje sredstev za 943 milijonov EUR, o katerem sta se strani sporazumeli v pogajanjih, nanaša na glavne politične prednostne naloge Parlamenta, namreč podporo raziskovalcem, mladim, malim in srednjim podjetjem, obravnavo temeljnih vzrokov migracije, boj proti podnebnim spremembam, povečanje varnosti državljanov EU in obrambo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da se je skupna raven odobritev plačil, dogovorjena za leto 2019, v primerjavi s proračunom za leto 2018 povečala za 2,4 %; ugotavlja pa, da raven plačil predstavlja zgolj 0,9 % BND Unije; poudarja, kako pomembna je skupna izjava o odobritvah plačil, v kateri se Parlament in Svet zavežeta, da bosta sprejela sklepe, potrebne za kritje ustrezno utemeljenih potreb; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da je Svet pod pretvezo, da ni imel na voljo dovolj časa za analizo, v okviru proračunskega postopka za leto 2019 pravzaprav zavrnil vsakršno razpravo o uporabi novega člena 15(3) finančne uredbe, ki omogoča, da se razveljavljeni zneski za raziskave znova uporabijo v letnem proračunskem postopku; zato poziva Komisijo, naj vsaj vsakega pol leta posebej poroča o razveljavljenih zneskih za raziskovalne programe, posreduje vse ustrezne informacije in elemente o členu 15(3) ter v okviru proračunskega postopka za leto 2020 predlaga njegovo uporabo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znova obžaluje, da Parlament kot ena od vej proračunskega organa ni bil ustrezno vključen v razprave Sveta in Komisije o podaljšanju instrumenta za begunce v Turčiji; obžaluje neomajno stališče Sveta o financiranju drugega obroka instrumenta za begunce v Turčiji, h kateremu se bo iz proračuna Unije prispevalo 2 milijardi EUR, medtem ko bodo države članice prispevale 1 milijardo EUR; ponavlja svoje dolgoletno stališče, da novih pobud ne bi smeli financirati v škodo obstoječih zunanjih projektov Unije; opozarja, da se zgornje meje sedanjega večletnega finančnega okvira ob vmesni reviziji zaradi nepripravljenosti Sveta niso povečale, zato večletni finančni okvir nima dovolj manevrskega prostora, da bi se lahko odzival na nepredvidene okoliščine; poudarja, da je treba pri večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2021 upoštevati nabrane izkušnje, da bi med drugim preprečili oblikovanje proračunskih satelitov, kot je instrument za begunce v Turčiji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | v skladu s skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije vztraja, da se dogovorjeno povečanje sredstev za programa Obzorje 2020 in Erasmus+ v znesku 100 milijonov EUR, za katerega bo v letu 2019 sprejeta sprememba proračuna, ne financira s prerazporeditvijo sredstev iz drugih programov, temveč z novimi odobritvami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glede na večjo podporo, ki jo Europol v okviru sodelovanja na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj zagotavlja državam članicam, in njegovo vlogo pri boju proti terorizmu in kibernetski kriminaliteti pozdravlja oblikovanje 10 dodatnih delovnih mest in s tem povezano povečanje odobritev zanj; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja, da je Komisija v predlogu proračuna za leto 2019 oblikovala 5 delovnih mest in povečala z njimi povezane odobritve, da se preprečijo ozka grla, ki bi utegnila zmanjšati storilnost sodišč, ko gre za nove dejavnosti, ki jih je prevzelo Sodišče Evropske unije, in čedalje večjo delovno obremenitev, zlasti zaradi brexita; poudarja pa, da bi Sodišče Evropske unije dejansko potrebovalo 16 novih stalnih delovnih mest v podpornih službah; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja, da so se povečala sredstva v proračunski vrstici ESZD, namenjeni zmogljivosti strateškega komuniciranja, da bi omogočili odločnejše in usklajeno odzivanje Unije na izziv dezinformiranja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | odobri stališče Sveta o drugem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019 ter skupne izjave, priložene tej resoluciji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bil splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2019 dokončno sprejet, in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo predloži Svetu, Komisiji, drugim zadevnim institucijam in organom ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

(2)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(3)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(5)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0089.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0182.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0311.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0404.

---

PRILOGA

OSNUTEK SVEŽNJA

Proračun za leto 2019 – skupni sklepi

Ti skupni sklepi vključujejo naslednje točke:

| 1. | Proračun 2019 |
| --- | --- |

1.

Proračun 2019

| 2. | Izjave |
| --- | --- |

2.

Izjave

KRATEK PREGLED

V skladu z osnutkom svežnja:

| — | splošna raven odobritev za prevzem obveznosti (o. p. o.) v proračunu za leto 2019 znaša 165 795,6 milijona EUR. Do zgornjih mej večletnega finančnega okvira ostane za leto 2019 razlika v skupni višini 1 291,1 milijona EUR v o. p. o.; |
| --- | --- |

—

splošna raven odobritev za prevzem obveznosti (o. p. o.) v proračunu za leto 2019 znaša 165 795,6 milijona EUR. Do zgornjih mej večletnega finančnega okvira ostane za leto 2019 razlika v skupni višini 1 291,1 milijona EUR v o. p. o.;

| — | skupna raven odobritev plačil (o. p.) v proračunu za leto 2019 znaša 148 198,9 milijona EUR; |
| --- | --- |

—

skupna raven odobritev plačil (o. p.) v proračunu za leto 2019 znaša 148 198,9 milijona EUR;

| — | instrument prilagodljivosti za leto 2019 se v okviru podrazdelka 1a (Konkurenčnost za rast in delovna mesta) in razdelka 3 (Varnost in državljanstvo) uporabi v znesku 1 164,3 milijona EUR v o. p. o.; |
| --- | --- |

—

instrument prilagodljivosti za leto 2019 se v okviru podrazdelka 1a (Konkurenčnost za rast in delovna mesta) in razdelka 3 (Varnost in državljanstvo) uporabi v znesku 1 164,3 milijona EUR v o. p. o.;

| — | skupna razlika do zgornje meje za obveznosti se v okviru podrazdelka 1a (Konkurenčnost za rast in delovna mesta), podrazdelka 1b (Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija) in razdelka 4 (Evropa v svetu) uporabi v znesku 1 476,0 milijona EUR; |
| --- | --- |

—

skupna razlika do zgornje meje za obveznosti se v okviru podrazdelka 1a (Konkurenčnost za rast in delovna mesta), podrazdelka 1b (Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija) in razdelka 4 (Evropa v svetu) uporabi v znesku 1 476,0 milijona EUR;

| — | varnostna rezerva, uporabljena v letu 2017, v znesku 253,9 milijona EUR se izravna z nerazporejeno razliko do zgornje meje v razdelku 5 (Uprava); |
| --- | --- |

—

varnostna rezerva, uporabljena v letu 2017, v znesku 253,9 milijona EUR se izravna z nerazporejeno razliko do zgornje meje v razdelku 5 (Uprava);

| — | po ocenah Komisije naj bi o. p., povezane z uporabo instrumenta prilagodljivosti v letih 2016, 2017, 2018 in 2019, v letu 2019 znašale 961,9 milijona EUR. |
| --- | --- |

—

po ocenah Komisije naj bi o. p., povezane z uporabo instrumenta prilagodljivosti v letih 2016, 2017, 2018 in 2019, v letu 2019 znašale 961,9 milijona EUR.

1.   
  PRORAČUN ZA LETO 2019

Evropski parlament in Svet sta dosegla dogovor o skupnih sklepih iz podtočk 1.1 do 1.6 spodaj.

1.1.   
  Horizontalna vprašanja

Decentralizirane agencije

Prispevek EU (v o. p. o. in o. p.) in število delovnih mest za decentralizirane agencije bosta taka, kot ju v drugem predlogu proračuna (PP) predlaga Komisija.

Izvajalske agencije

Prispevek EU (v o. p. o. in o. p.) in število delovnih mest za izvajalske agencije bosta taka, kot ju v drugem PP predlaga Komisija.

Pilotni projekti/pripravljalni ukrepi

Dogovorjen je celovit sveženj 75 pilotnih projektov/pripravljalnih ukrepov, kot ga v drugem PP predlaga Komisija. Če je pilotni projekt oziroma pripravljalni ukrep zajet v obstoječi pravni podlagi, lahko Komisija predlaga prerazporeditev odobritev na ustrezno pravno podlago, da omogoči izvajanje ukrepa.

Pri tem svežnju, ki ga je predlagal Evropski parlament v okviru svoje obravnave prvotnega PP, so v celoti upoštevane zgornje meje za pilotne projekte/pripravljalne ukrepe, določene v finančni uredbi.

1.2.   
  Odhodkovni razdelki v finančnem okviru – odobritve za prevzem obveznosti

Podrazdelek 1a (

  Konkurenčnost za rast in delovna mesta
  )

o. p. o. so take, kot jih v drugem PP predlaga Komisija, vendar s prilagoditvami, podrobno opredeljenimi v naslednji preglednici:

| (v EUR) |
| --- |
| Proračunska vrstica/ program | Naslov | Sprememba v odobritvah za prevzem obveznosti |
| Drugi PP 2019 | Proračun 2019 | Razlika |
| Obzorje 2020 | | | + 150 000 000 |
| 08 02 03 04 | Razvoj evropskega prometnega sistema, ki učinkovito izrablja vire, je okolju prijazen, varen in nemoteč | 252 946 905 | 260 946 905 | +8 000 000 |
| 08 02 08 | Instrument za MSP | 541 589 527 | 641 589 527 | + 100 000 000 |
| 09 04 01 01 | Krepitev raziskav na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij | 429 937 089 | 442 937 089 | +13 000 000 |
| 15 03 01 01 | Ukrepi Marie Skłodowske- Curie – ustvarjanje, razvoj in prenos novih spretnosti, znanja in inovacij | 916 586 364 | 945 586 364 | +29 000 000 |
| Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | | | +40 000 000 |
| 15 02 01 01 | Spodbujanje odličnosti in sodelovanja na področju evropskega izobraževanja in usposabljanja ter njun pomen za trg dela | 2 411 836 200 | 2 441 036 200 | +29 200 000 |
| 15 02 01 02 | Spodbujanje odličnosti in sodelovanja na področju evropske mladine in udeležba mladih v evropskem demokratičnem življenju | 175 070 000 | 185 870 000 | +10 800 000 |
| SKUPAJ | | | + 190 000 000 |

(v EUR)

Proračunska vrstica/ program

Naslov

Sprememba v odobritvah za prevzem obveznosti

Drugi PP 2019

Proračun 2019

Razlika

Obzorje 2020

+ 150 000 000

08 02 03 04

Razvoj evropskega prometnega sistema, ki učinkovito izrablja vire, je okolju prijazen, varen in nemoteč

252 946 905

260 946 905

+8 000 000

08 02 08

Instrument za MSP

541 589 527

641 589 527

+ 100 000 000

09 04 01 01

Krepitev raziskav na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij

429 937 089

442 937 089

+13 000 000

15 03 01 01

Ukrepi Marie Skłodowske- Curie – ustvarjanje, razvoj in prenos novih spretnosti, znanja in inovacij

916 586 364

945 586 364

+29 000 000

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

+40 000 000

15 02 01 01

Spodbujanje odličnosti in sodelovanja na področju evropskega izobraževanja in usposabljanja ter njun pomen za trg dela

2 411 836 200

2 441 036 200

+29 200 000

15 02 01 02

Spodbujanje odličnosti in sodelovanja na področju evropske mladine in udeležba mladih v evropskem demokratičnem življenju

175 070 000

185 870 000

+10 800 000

SKUPAJ

+ 190 000 000

Zato dogovorjena raven o. p. o. znaša 23 335,4 milijona EUR, pri čemer v podrazdelku 1a ni več razlike do zgornje meje za odhodke ter se uporabita skupna razlika do zgornje meje za obveznosti v znesku 74,7 milijona EUR in 178,7 milijona EUR iz instrumenta prilagodljivosti.

Podrazdelek 1b (

  Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija
  )

o. p. o. so take, kot jih v drugem PP predlaga Komisija.

Zato dogovorjena raven o. p. o. znaša 57 192,0 milijona EUR, pri čemer v podrazdelku 1b ni več razlike do zgornje meje za odhodke in se uporabi skupna razlika do zgornje meje za obveznosti v znesku 350,0 milijona EUR.

Razdelek 2 (

  Trajnostna rast: naravni viri
  )

o. p. o. so take, kot je v drugem PP predlagala Komisija.

Zato dogovorjena raven o. p. o. znaša 59 642,1 milijona EUR, pri čemer razlika znaša 701,9 milijona EUR.

Razdelek 3 (

  Varnost in državljanstvo
  )

o. p. o. so take, kot jih v drugem PP predlaga Komisija.

Zato dogovorjena raven o. p. o. znaša 3 786,6 milijona EUR, pri čemer v razdelku 3 ni več razlike do zgornje meje za odhodke in se uporabi 985,6 milijona EUR iz instrumenta prilagodljivosti.

Razdelek 4 (

  Evropa v svetu
  )

o. p. o. so take, kot je v drugem PP predlagala Komisija.

Zato dogovorjena raven o. p. o. znaša 11 319,3 milijona EUR, pri čemer v razdelku 4 ni več razlike do zgornje meje za odhodke in se uporabi skupna razlika do zgornje meje za obveznosti v znesku 1 051,3 milijona EUR.

Razdelek 5 (

  Uprava
  )

Število delovnih mest v kadrovskih načrtih institucij in odobritve so taki, kot jih v drugem PP predlaga Komisija.

Zato ob upoštevanju pilotnih projektov/pripravljalnih ukrepov (4,1 milijona EUR), predlaganih v podtočki 1.1 zgoraj, dogovorjena raven o. p. o. znaša 9 943,0 milijona EUR, pri čemer razlika do zgornje meje za odhodke v razdelku 5 po uporabi razlike v višini 253,9 milijona EUR za izravnavo uporabe varnostne rezerve v letu 2017 znaša 589,1 milijona EUR.

Posebni instrumenti: Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG), rezerva za nujno pomoč (EAR) in Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

o. p. o. za ESPG, EAR in EUSF so take, kot jih v drugem PP predlaga Komisija.

1.3.   
  Odobritve plačil

Skupna raven odobritev plačil v proračunu za leto 2019 je taka, kot jo v drugem PP predlaga Komisija.

1.4.   
  Proračunske opombe

Odobrene so proračunske opombe, ki jih v drugem PP predlaga Komisija, razen za naslednje proračunske vrstice:

| — | člen 02 08 08 (instrument za MSP) v oddelku proračuna, namenjenem Komisiji: zanj je odobreno besedilo, ki je bilo predlagano v prvotnem PP; |
| --- | --- |

—

člen 02 08 08 (instrument za MSP) v oddelku proračuna, namenjenem Komisiji: zanj je odobreno besedilo, ki je bilo predlagano v prvotnem PP;

| — | postavka 2 2 1 4 (Zmogljivost strateškega komuniciranja) v oddelku proračuna, namenjenem Evropski službi za zunanje delovanje: zanjo je odobreno besedilo, ki je bilo vključeno v obravnavo prvotnega PP v Evropskem parlamentu. |
| --- | --- |

—

postavka 2 2 1 4 (Zmogljivost strateškega komuniciranja) v oddelku proračuna, namenjenem Evropski službi za zunanje delovanje: zanjo je odobreno besedilo, ki je bilo vključeno v obravnavo prvotnega PP v Evropskem parlamentu.

1.5.   
  Nomenklatura

Odobrena je nomenklatura, ki jo Komisija predlaga v drugem PP.

1.6.   
  Rezerve

Odobrene so rezerve, ki jih Komisija predlaga v drugem PP. Poleg tega se do sprejetja predloga Komisije (dok. COM(2018)0632) z dne 12. septembra 2018 za člen 18 03 02 (Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex)) uvrsti v rezervo znesek 19 321 000 EUR v o. p. o. in o. p.

2.   IZJAVE

2.1.   Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o odobritvah plačil

„Evropski parlament in Svet opozarjata, da je treba z vidika izvrševanja zagotoviti nemoten potek plačil v zvezi s sredstvi za prevzem obveznosti, da se prepreči kakršna koli neobičajna raven neplačanih računov ob koncu leta.

Evropski parlament in Svet pozivata Komisijo, naj še naprej podrobno in dejavno spremlja izvajanje programov iz obdobja 2014–2020. V ta namen Komisijo pozivata, naj pravočasno predstavi posodobljene zneske glede stopnje izvajanja in oceno zahtevanih odobritev plačil v letu 2019.

Evropski parlament in Svet pozivata Komisijo, naj v primeru, da podatki pokažejo, da odobritve, vnesene v proračun za leto 2019, ne zadostujejo za kritje potreb, čim prej predstavi ustrezno rešitev, med drugim spremembo proračuna, s tem pa proračunskemu organu omogoči, da za ustrezno upravičene potrebe pravočasno sprejme morebitne nujne odločitve. Po potrebi bosta upoštevala nujnost zadeve.“

2.2.   Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o pobudi za zaposlovanje mladih

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o pobudi za zaposlovanje mladih

„Evropski parlament, Svet in Komisija opozarjajo, da je zmanjšanje brezposelnosti mladih še vedno zelo pomembna skupna politična prednostna naloga, ter ponovno poudarjajo, da so za uresničitev tega cilja odločeni čim bolje izrabiti proračunska sredstva, predvsem prek pobude za zaposlovanje mladih.

Evropski parlament in Svet se zavedata, da je bilo treba v preteklosti zaradi povečanja sredstev v okviru posebne dodelitve za pobudo za zaposlovanje mladih znatno spreminjati programe, da bi iz Evropskega socialnega sklada zagotovili zneske, ki bi bili enaki podpori iz posebne dodelitve za pobudo za zaposlovanje mladih.

Evropski parlament in Svet zato pozivata Komisijo, naj predstavi zakonodajni predlog, ki bo omogočil nemoteno črpanje povečanih proračunskih sredstev za pobudo za zaposlovanje mladih. Soglašata, da bosta takšen predlog nemudoma preučila, pri tem pa upoštevala prihodnje volitve v Evropski parlament, da bi bilo reprogramiranje v letu 2019 čim bolj nemoteno.“

2.3.   Enostranska izjava Komisije o pobudi za zaposlovanje mladih

Enostranska izjava Komisije o pobudi za zaposlovanje mladih

„Brez poseganja v pooblastila proračunskega organa Komisija potrjuje, da ob predstavitvi posodobljenega finančnega načrtovanja in zakonodajnega predloga za revizijo uredbe o skupnih določbah povečanje sredstev v okviru pobude za zaposlovanje mladih, dogovorjeno za leto 2019, ne bo štelo kot predhodna zagotovitev zneska, ki je trenutno predviden za leto 2020.“

2.4.   Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o vključevanju podnebnih ukrepov

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o vključevanju podnebnih ukrepov

„Evropski parlament, Svet in Komisija opozarjajo na pomen vzpostavitve nizkoogljičnega gospodarstva, ki bo učinkovito z vidika porabe virov in odporno na podnebne spremembe. V ta namen sta se Evropski parlament in Svet dogovorila, da bo v obdobju 2014–2020 najmanj 20 % proračuna EU vloženega v odhodke, povezane s podnebjem. Sedanja napoved za celotno obdobje 2014–2020 kaže, da bo delež proračuna EU, ki bo dodeljen podnebnim ukrepom, predvsem zaradi zamud pri črpanju sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov na začetku tega obdobja, znašal v povprečju 19,3 %, pa čeprav proračun za leto 2019 že sam zase dosega cilj 20 %.

Evropski parlament in Svet sta s tem seznanjena ter pozivata Komisijo, naj se čim bolj potrudi, da bo ta delež za celotno obdobje 2014–2020 le dosegel ciljnih 20 %.“

2.5.   Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o okrepitvi podrazdelka 1a s spremembo proračuna

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o okrepitvi podrazdelka 1a s spremembo proračuna

„Zaradi omejene razpoložljivosti instrumenta prilagodljivosti in skupne razlike do zgornje meje za obveznosti sta se Evropski parlament in Svet dogovorila, da bosta v spremembi proračuna v letu 2019 predvidela 100 milijonov EUR za okrepitev programov Obzorje 2020 in Erasmus+. Komisija bo to spremembo proračuna, ki ne bo vsebovala nobenih drugih elementov, predstavila, kakor hitro bo spomladi 2019 končana tehnična prilagoditev večletnega finančnega okvira za leto 2020, vključno z izračunom skupne razlike do zgornje meje za obveznosti. To ne vpliva na morebitne običajne tehnične popravke, ki jih bo Komisija morala izvesti, da bo zagotovila, da se bo proračun za leto 2019 izvrševal v skladu s predpisi.

Evropski parlament in Svet se obvezujeta, da bosta brez odlašanja preučila predlog spremembe proračuna za leto 2019, ki ga bo predložila Komisija.“

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/334 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/334

---

P8_TA(2018)0504

Sporazum o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 388/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07964/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07964/2018),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (07965/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (07965/2018),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 91, členom 100(2), prvim pododstavkom člena 207(4), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0382/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 91, členom 100(2), prvim pododstavkom člena 207(4), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0382/2018),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 12. decembra 2018 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 12. decembra 2018 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino, mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja v obliki pisma Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0366/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino, mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja v obliki pisma Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0366/2018),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Japonske. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0505.

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/335 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/335

---

P8_TA(2018)0505

Sporazum o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE))

(2020/C 388/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07964/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07964/2018),

| — | ob upoštevanju sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (07965/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (07965/2018),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 91, členom 100(2), prvim pododstavkom člena 207(4), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (C8-0382/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 91, členom 100(2), prvim pododstavkom člena 207(4), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (C8-0382/2018),

| — | ob upoštevanju skupne izjave s 25. vrhovnega srečanja EU in Japonske z dne 17. julija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave s 25. vrhovnega srečanja EU in Japonske z dne 17. julija 2018,

| — | ob upoštevanju sporazuma o strateškem partnerstvu med EU in Japonsko, podpisanega 17. julija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o strateškem partnerstvu med EU in Japonsko, podpisanega 17. julija 2018,

| — | ob upoštevanju pogajalskih smernic za prostotrgovinski sporazum z Japonsko, ki jih je Svet sprejel 29. novembra 2012 in objavil 14. septembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajalskih smernic za prostotrgovinski sporazum z Japonsko, ki jih je Svet sprejel 29. novembra 2012 in objavil 14. septembra 2017,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2012 o trgovinskih pogajanjih EU z Japonsko (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2012 o trgovinskih pogajanjih EU z Japonsko (1),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 3. februarja 2016 s priporočili Evropskega parlamenta Komisiji o pogajanjih za sporazumu o trgovini s storitvami (TiSA) (2) in z dne 12. decembra 2017 o strategiji za digitalno trgovino (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 3. februarja 2016 s priporočili Evropskega parlamenta Komisiji o pogajanjih za sporazumu o trgovini s storitvami (TiSA) (2) in z dne 12. decembra 2017 o strategiji za digitalno trgovino (3),

| — | ob upoštevanju končnega poročila o oceni učinka prostotrgovinskega sporazuma med EU in Japonsko na trgovino in trajnostni razvoj iz aprila 2016 in analize gospodarskega učinka sporazuma o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko, ki ga je generalni direktorat Komisije za trgovino objavil junija 2018; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila o oceni učinka prostotrgovinskega sporazuma med EU in Japonsko na trgovino in trajnostni razvoj iz aprila 2016 in analize gospodarskega učinka sporazuma o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko, ki ga je generalni direktorat Komisije za trgovino objavil junija 2018;

| — | ob upoštevanju skupne izjave z 38. medparlamentarnega srečanja EU in Japonske z dne 10. maja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z 38. medparlamentarnega srečanja EU in Japonske z dne 10. maja 2018,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila septembra 2015 sprejeta na vrhu OZN za trajnostni razvoj v New Yorku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila septembra 2015 sprejeta na vrhu OZN za trajnostni razvoj v New Yorku,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Trgovina za vse – za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko“ iz oktobra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Trgovina za vse – za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko“ iz oktobra 2015,

| — | ob upoštevanju neuradnega dokumenta služb Komisije z dne 26. februarja 2018 z naslovom „Povratne informacije in nadaljnja pot pri izboljšanju izvajanja in izvrševanja poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih EU o prosti trgovini“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neuradnega dokumenta služb Komisije z dne 26. februarja 2018 z naslovom „Povratne informacije in nadaljnja pot pri izboljšanju izvajanja in izvrševanja poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih EU o prosti trgovini“,

| — | ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. oktobra 2014 o vlogi civilne družbe v sporazumu o prosti trgovini med EU in Japonsko in z dne 14. februarja 2018 o poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih EU o prosti trgovini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. oktobra 2014 o vlogi civilne družbe v sporazumu o prosti trgovini med EU in Japonsko in z dne 14. februarja 2018 o poglavjih o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih EU o prosti trgovini,

| — | pozdravlja načrta Komisije v 15 točkah za večjo učinkovitost poglavij EU o trgovini in trajnostnem razvoju z dne 26. februarja 2018, |
| --- | --- |

—

pozdravlja načrta Komisije v 15 točkah za večjo učinkovitost poglavij EU o trgovini in trajnostnem razvoju z dne 26. februarja 2018,

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča Evropske unije št. 2/15 z dne 16. maja 2017 na podlagi člena 218(11) PDEU, za katerega je Komisija zaprosila 10. julija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča Evropske unije št. 2/15 z dne 16. maja 2017 na podlagi člena 218(11) PDEU, za katerega je Komisija zaprosila 10. julija 2015,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 26 k PDEU o storitvah splošnega pomena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 26 k PDEU o storitvah splošnega pomena,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov 168 do 191 PDEU, zlasti člena 191(2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 168 do 191 PDEU, zlasti člena 191(2),

| — | ob upoštevanju členov 91, 100(2), 207 in člena 218 PDEU, zlasti njegovega odstavka 10, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 91, 100(2), 207 in člena 218 PDEU, zlasti njegovega odstavka 10,

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 12. decembra 2018 (4) o osnutku sklepa Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 12. decembra 2018 (4) o osnutku sklepa Sveta,

| — | ob upoštevanju člena 99(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0367/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0367/2018),

| A. | ker Unija in Japonska delita temeljne vrednote, kot so spoštovanje človekovih pravic, demokracija in pravna država, obe pa sta tudi močno zavezani trajnostnemu razvoju in na pravilih temelječemu sistemu Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

A.

ker Unija in Japonska delita temeljne vrednote, kot so spoštovanje človekovih pravic, demokracija in pravna država, obe pa sta tudi močno zavezani trajnostnemu razvoju in na pravilih temelječemu sistemu Svetovne trgovinske organizacije;

| B. | ker ima sporazum o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko strateško razsežnost in ker gre za najpomembnejši dvostranski trgovinski sporazum, ki ga je Unija kdaj sklenila, saj zadeva skoraj tretjino svetovnega bruto domačega proizvoda (BDP), kar je skoraj 40 % svetovne trgovine in več kot 600 milijonov ljudi; |
| --- | --- |

B.

ker ima sporazum o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko strateško razsežnost in ker gre za najpomembnejši dvostranski trgovinski sporazum, ki ga je Unija kdaj sklenila, saj zadeva skoraj tretjino svetovnega bruto domačega proizvoda (BDP), kar je skoraj 40 % svetovne trgovine in več kot 600 milijonov ljudi;

| C. | ker je Japonska tretji največji potrošniški trg na svetu, a le šesta največja trgovinska partnerica Unije, kar je dokaz, da potencial te dvostranske trgovine še ni polno izkoriščen; |
| --- | --- |

C.

ker je Japonska tretji največji potrošniški trg na svetu, a le šesta največja trgovinska partnerica Unije, kar je dokaz, da potencial te dvostranske trgovine še ni polno izkoriščen;

| D. | ker je več predhodnih študij in analiz pokazalo, da naj bi imel sporazum tako za EU kot za Japonsko pozitivne učinke pri rasti BDP, dohodku, trgovini, produktivnosti in zaposlovanju, pomagal pa bi tudi pri cilju ustvarjanja pametne, trajnostne in vključujoče rasti; ker bi sporazum lahko potrošnikom prinesel koristi nižjih cen in večje potrošniške izbire pri blagu in storitvah; ker bi morale EU in njene države članice izboljšati sedanja orodja, s katerimi bi delavcem in podjetjem pomagale pri prilagajanju na nove priložnosti in na morebitne negativne učinke globalizacije in trgovinskih sporazumov; ker bi bilo treba uspešnost sporazuma ocenjevati tudi na podlagi njegovega prispevanja k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030; |
| --- | --- |

D.

ker je več predhodnih študij in analiz pokazalo, da naj bi imel sporazum tako za EU kot za Japonsko pozitivne učinke pri rasti BDP, dohodku, trgovini, produktivnosti in zaposlovanju, pomagal pa bi tudi pri cilju ustvarjanja pametne, trajnostne in vključujoče rasti; ker bi sporazum lahko potrošnikom prinesel koristi nižjih cen in večje potrošniške izbire pri blagu in storitvah; ker bi morale EU in njene države članice izboljšati sedanja orodja, s katerimi bi delavcem in podjetjem pomagale pri prilagajanju na nove priložnosti in na morebitne negativne učinke globalizacije in trgovinskih sporazumov; ker bi bilo treba uspešnost sporazuma ocenjevati tudi na podlagi njegovega prispevanja k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030;

| E. | ker je Parlament že od začetka spremljal ta pogajanja in med drugim tudi pozval, naj pogajalci upoštevajo interese državljanov, civilne družbe in podjetij ter naj poskrbijo za preglednost, zaradi česar je bil zagotovljen boljši dostop do dokumentov, redno se je poročalo o pogajanjih in tudi komuniciranje je bilo boljše; ker bi lahko postopek za sklepanje trgovinskih sporazumov v prihodnje še izboljšali, in sicer tako, da bi EU svoje predloge dala na voljo, ter tako, da bi Svet pred pogajanji sistematično objavljal pogajalske smernice; |
| --- | --- |

E.

ker je Parlament že od začetka spremljal ta pogajanja in med drugim tudi pozval, naj pogajalci upoštevajo interese državljanov, civilne družbe in podjetij ter naj poskrbijo za preglednost, zaradi česar je bil zagotovljen boljši dostop do dokumentov, redno se je poročalo o pogajanjih in tudi komuniciranje je bilo boljše; ker bi lahko postopek za sklepanje trgovinskih sporazumov v prihodnje še izboljšali, in sicer tako, da bi EU svoje predloge dala na voljo, ter tako, da bi Svet pred pogajanji sistematično objavljal pogajalske smernice;

| F. | ker je osrednjega pomena, da sporazum odpre trgovinske preference in priložnosti, tako da bodo dostopne in da jih bo mogoče docela izkoristiti; |
| --- | --- |

F.

ker je osrednjega pomena, da sporazum odpre trgovinske preference in priložnosti, tako da bodo dostopne in da jih bo mogoče docela izkoristiti;

| 1. | meni, da je ta sporazum v dvostranskem in svetovnem merilu strateško izjemno pomemben in da v pravem trenutku pošilja sporočilo o podpori prosti in pravični trgovini, temelječi na pravilih, povrhu tega pa v teh časih, ko se svetovni red sooča z resnimi protekcionističnimi izzivi, uveljavlja visoke standarde na področju okolja, varne hrane, varstva potrošnikov in delavskih pravic; svari, da protekcionizem ni sprejemljiva možnost, pa tudi sedanji nepremični položaj trgovinske politike ne zdrži več; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je zadovoljen z velikopotezno in celovito naravo sporazuma o gospodarskem partnerstvu, saj sledi prednostnim nalogam iz resolucije Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o trgovinskih odnosih EU z Japonsko; |
| --- | --- |

2.

| 3. | želi opozoriti predvsem na to, da so v njem močno liberalizirane tarife, tako da bo ob popolnem izvajanju liberaliziranih 99 % tarifnih postavk EU in 97 % postavk Japonske, med drugim tudi za industrijske proizvode v sektorjih, kjer je EU zelo konkurenčna, in to ob zaščitnih ukrepih za najbolj občutljive proizvode z brezcarinskimi kvotami, zmanjšano carino ali postopnim zmanjševanjem carine; poudarja, da sporazum vsebuje določbo o boju proti goljufijam, tako da bi lahko EU v primeru goljufije in nesodelovanja v carinskih zadevah umaknila svoje trgovinske preference, obenem pa zakoniti trgovci ne bodo oškodovani; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da bodo carine EU za avtomobile v sedmih letih postopoma odpravljene; poziva Komisijo, naj v tem obdobju spremlja trgovinske trende za avtomobile, da bi predvidela morebitno destabilizacijo evropskega trga in v tem primeru ustrezno ukrepala; poudarja pa, da je precejšnje število japonskih avtomobilskih znamk, ki se prodajajo v EU, v Uniji tudi izdelanih; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je Japonska obravnavala problematiko nepotrebnih netarifnih ukrepov v mnogih sektorjih, na primer pri avtomobilih, prehranskih dodatkih, sanitarnih in fitosanitarnih predpisih ter označevanju živil in kozmetičnih izdelkov, in tako zmanjšala stroške izpolnjevanja zahtev ter ustvarila bolj predvidljiv regulativni okvir; želi spomniti, da ima vsaka država pravico, da nacionalne standarde postavi višje od mednarodnih, če je to potrebno za ustrezno varstvo zdravja, varnosti ali potrošnikov; je seznanjen z zavezo Japonske, da bo svoje avtomobilske standarde uskladila z mednarodnimi standardi Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo, ki se jih držijo tudi proizvajalci avtomobilov v EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja, da bo Japonska dobaviteljem iz EU omogočila nediskriminatoren dostop do trgov javnih naročil v 54 osrednjih mestih in morda to število še povečala, odpravila tako imenovano klavzulo o operativni varnosti, ki je evropskim dobaviteljem železniške opreme doslej v praksi onemogočala dostop do japonskega trga, in povečala preglednost na razpisih za javna naročila; poziva Komisijo, naj izvajanje te točke natančno spremlja in zagotovi, da se bodo zaveze glede odprtosti in enakega dostopa do javnih naročil dejansko izvajale; poudarja, da bi bilo treba pri podeljevanju javnih naročil upoštevati tudi socialna in okoljska merila; poudarja, da morajo biti javna naročila tako v EU kot na Japonskem v najboljšem interesu državljanov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da je Japonska izredno dragocen izvozni trg za kmete in proizvajalce hrane iz EU, in želi opozoriti, da bo lahko okoli 85 % agroživilskih izdelkov na Japonsko vstopalo brez carine; poudarja, da bodo lahko po prehodnem obdobju na japonski trg brez carine vstopali tudi predelani kmetijski proizvodi; odobrava, da sporazum prinaša precejšnje izvozne priložnosti za agroživilske proizvode iz EU, na primer vino, govedino, svinjino in sir, in da je v njem zaščitenih okoli 205 evropskih geografskih označb, mogoče pa jih bo še dodati, kar v primerjavi s preteklimi trgovinskimi sporazumi pomeni dodatno izboljšanje in je še posebej pomembno za mala in srednja podjetja v živilski panogi; poziva, naj se pogajanja po treh letih nadaljujejo, da bi ocenili možnosti za razširitev seznama zaščitenih geografskih označb, in pričakuje, da bosta obe strani namenili veliko pozornost trajnostnemu kmetijstvu, vključno z malo proizvodnjo hrane in razvojem podeželja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da sporazum spodbuja najboljše prakse za zagotavljanje varne in visokokakovostne hrane in proizvodov potrošnikom; želi podčrtati, da sporazum ne onemogoča uporabe previdnostnega načela v EU, določenega v PDEU; pozdravlja, da je v besedilu jasno navedeno previdnostno načelo; poudarja, da sporazum v nobenem primeru ne sme ogroziti jasnega, razumljivega označevanja živil, skladnega z zahtevami EU; poziva obe partnerici, naj pri izvajanju povečata varstvo in dobrobit potrošnikov in varnost hrane, Komisija pa naj v vse prihodnje trgovinske sporazume EU vključi izrecne in stroge določbe o varstvu potrošnikov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da se obe strani zavzemata za visoko raven varstva okolja in delavcev ter da teh standardov ne bi smeli razumeti kot trgovinsko oviro, in se zaveda, da sporazum tudi nedvoumno določa, da ni dovoljeno zniževati ali slabiti delavskih in okoljskih standardov za privabljanje trgovine in naložb; želi spomniti na cilj trajnostnega razvoja 5 v agendi OZN za trajnostni razvoj do leta 2030; pozdravlja, da sta Japonska in EU pristopili k deklaraciji iz Buenos Airesa o ženskah in trgovini, in obe strani poziva, naj v okviru tega sporazuma močno okrepita zavzemanje za vprašanja spola v trgovini, vključno s pravico do enakega plačila; pričakuje, da bosta obe storili vse potrebno za izvajanje tega cilja trajnostnega v vseh svojih dejavnostih, tudi pri izvajanju tega sporazuma; poziva Komisijo, naj izvede naknadno oceno učinka glede trajnosti pri izvajanju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja zavezanost učinkovitemu izvajanju Pariškega sporazuma za boj proti podnebnim spremembam in drugih mnogostranskih okoljskih sporazumov, pa tudi trajnemu gospodarjenju z gozdovi (vključno z bojem proti nezakoniti sečnji) in ribolovnimi viri (boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu); poudarja, da se za proizvode, uvožene v EU, še naprej uporabljajo zakonodaja in standardi EU, zlasti pa, da uredba EU o lesu in lesnih proizvodih (Uredba (EU) št. 995/2010) prepoveduje dajanje nezakonito pridobljenega lesa na trg EU in vzpostavlja obvezni sistem potrebne skrbnosti; poziva obe strani, naj tesno sodelujeta v okviru poglavja o trajnostnem razvoju ter si izmenjujeta najboljše prakse in okrepita izvrševanje zakonodaje na tem področju, vključno z najučinkovitejšimi ukrepi zoper nezakonito sečnjo, pri tem pa posvetita pozornost zlasti preprečevanju izvoza nezakonito posekanega lesa iz EU na Japonsko; |
| --- | --- |

10.

| 11. | želi spomniti, da sporazum vsebuje nedvoumno zavezo o prizadevanju za ratifikacijo temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela; želi poudariti, da mora Japonska ratificirati še dve (konvencijo o diskriminaciji in o odpravi prisilnega dela), in v doglednem času pričakuje konkreten napredek te države pri ratifikaciji in dejanskem izvajanju teh konvencij, kakor določa tudi sporazum o gospodarskem partnerstvu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja, da je Japonska vzpostavila medresorski okvir za izvajanje zavez glede trajnostnega razvoja, vključno z ratifikacijo temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela, in da je odbor za trgovino in trajnostni razvoj iz sporazuma zadolžen tudi za sodelovanje s civilno družbo pri izvajanju poglavja o trajnostnem razvoju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | želi spomniti, da je Sodišče Evropske unije v odstavku 161 svojega mnenja št. 2/15 z dne 16. maja 2017 o sporazumu o prosti trgovini med EU in Singapurjem izjavilo, da sta poglavji o trgovini in trajnostnem razvoju takoj neposredno vplivala na trgovino in da kršenje določb o trajnostnem razvoju drugi pogodbeni stranki omogoča tudi prekinitev ali zamrznitev liberalizacije, ki je opredeljena v drugih določbah sporazuma; pozdravlja, da je v poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju vključena določba o pregledu, in obe strani poziva, naj jo docela izkoristita za izpolnjevanje danih zavez ter naj izboljšata izvršljivost in učinkovitost določb o delu in okolju, na primer z različnimi metodami izvrševanja, pri čemer naj bi bil mehanizem sankcij zadnja rešitev; obe strani poziva, naj z izvajanjem ne odlašata tako dolgo, da bi se sprožila določba o pregledu, in tako zagotovita, da bo ta sporazum o gospodarskem partnerstvu zares napreden in da bo zagotavljal kar največjo mogočo zaščito; poziva Komisijo, naj spremlja dane zaveze iz poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju ter naj z Japonsko sodeluje pri izvajanju teh zavez ter naj se pri tem opira na svoj neuradni dokument služb Komisije s 15 točkami, ki govori prav o izvajanju trgovine in trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da sporazum ohranja pravico organov držav članic EU, da popolnoma opredelijo, zagotovijo in zakonsko urejajo javne storitve na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni, in da negativni seznam vladam ne preprečuje, da bi privatizirane storitve znova podržavile ali da bi prosto zasnovale nove javne storitve; meni, da je načeloma bolj zaželena uporaba pozitivnih seznamov, kakor določa sporazum Svetovne trgovinske organizacije o trgovini s storitvami (GATS); je seznanjen, da sta se obe strani sporazuma zavezali, da bo za gospodarjenje z vodo veljala splošna izjema za javne storitve; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je prepričan, da zaveze glede tržnega dostopa za čezmejne storitve, vključno z e-trgovino, pomorskim prometom, poštnimi storitvami, energetiko in telekomunikacijami, odpirajo potencial za velik porast v trgovini s storitvami; meni, da bo sporazum evropskim podjetjem olajšal izvajanje storitev na japonskem trgu, saj bo zagotavljal pravičnejše obravnavanje; želi opomniti, da je treba obvarovati cilje javne politike, tudi na področju kibernetske varnosti, in da je treba v politiki dopustiti nekaj manevrskega prostora za prihodnje regulativne izzive; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da sporazum omogoča začasno preselitev strokovnjakov čez mejo (četrti način), pri čemer sta obe strani zavezani glede transferjev znotraj podjetij v okoli 40 sektorjih in glede neodvisnih strokovnjakov v okoli 20 sektorjih, s čimer se bodo okrepile vezi med EU in Japonsko v neposrednih tujih naložbah; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da sporazum iz previdnostnih in nadzornih razlogov ohranja suvereno pravico do zakonskega urejanja finančnega in bančnega sektorja; poziva obe partnerici, naj uporabljata finančni regulativni forum, da bi izboljšali svetovni finančni sistem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja osrednje inovativne elemente, kakršni sta namenski poglavji o malih in srednjih podjetjih in družbeni odgovornosti podjetij ali določbe o Pariškem sporazumu, s katerimi naj bi spodbujali družbeno odgovornost podjetij na podlagi načel skupine G-20 in Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD); poziva obe strani, naj si dejavno prizadevata za družbeno odgovornost podjetij; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je regulativno sodelovanje prostovoljno in da nikakor ne omejuje pravice do zakonskega urejanja; poudarja, da je treba ustrezne določbe izvajati ob popolnem spoštovanju pristojnosti sozakonodajalcev; pozdravlja, da poglavje o regulativnem sodelovanju jasno določa, da je treba v celoti spoštovati načela iz PDEU, na primer previdnostno načelo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva k preglednosti glede delovanja odbora za regulativno sodelovanje in k ustreznemu vključevanju vseh deležnikov, predvsem sindikatov in organizacij civilne družbe, kar je pravzaprav pogoj za pridobitev javnega zaupanja do sporazuma in njegovih posledic; poudarja, da bi bilo treba Parlament redno obveščati o odločitvah odbora za regulativno sodelovanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je seznanjen, da še vedno potekajo pogajanja o ločenem sporazumu o naložbah, kar bo Parlament pobliže spremljal; ve, da je Komisija v sporazume z drugimi partnerji uvedla sistem sodišč za naložbe, saj še ni mnogostranskega sodišča za naložbe; ponavlja, da stari mehanizem reševanja sporov med vlagatelji in državo ni več sprejemljiv in da nihče nima mandata, da bi ga spet uporabili; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja, da sta EU in Japonska 17. julija 2018 uspešno sklenili pogovore za sklep o vzajemni ustreznosti in se dogovorili, da bosta svoja sistema varstva podatkov medsebojno priznali kot ustrezna, kar bo omogočilo varnejši pretok podatkov med njima; poudarja, da imajo organi za varstvo podatkov na obeh straneh pomembno vlogo pri varovanju ustrezno visokega varstva podatkov; je seznanjen, da sporazum vsebuje določbo o pregledu, po kateri bo v roku treh let ocenjeno vprašanje določb o čezmejnem prenosu podatkov, in se zaveda, da je digitalno gospodarstvo vse pomembnejše za rast in delovna mesta; želi spomniti, da je treba pri vseh trgovinskih sporazumih popolnoma spoštovati pravni red EU na področju varstva podatkov in zasebnosti, vključno s splošno uredbo o varstvu podatkov (Uredba (EU) 2016/679), in poudarja, da je treba za vse prihodnje dogovore pridobiti soglasje Parlamenta ter zaščititi temeljne pravice državljanov EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje in usklajevanje z Japonsko o mnogostranskih vprašanjih ter pri tem sodeluje z drugimi strateškimi partnerji, da bi ohranili in nadalje razvili mednarodne standarde ter odprt, pošten in močan mnogostranski sistem trgovanja, ki se bo opiral na pravila Svetovne trgovinske organizacije in druge mednarodne standarde; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da gre pri 78 % podjetij iz EU, ki izvažajo na Japonsko, za manjše družbe, in odobrava, da sporazum vsebuje ločeno poglavje o malih in srednjih podjetjih, tako da ga bodo lahko čim bolje izkoristila, namreč zaradi določb, v katerih sta obe strani obvezani poskrbeti za preglednost pri dostopu do trga in za izmenjavo ustreznih informacij; poziva k hitri ustanovitvi kontaktnih točk in spletnega mesta za mala in srednja podjetja, da jim bodo na voljo potrebne informacije o tržnem dostopu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja, ali bo dogovor o odpravi netarifnih ukrepov ustrezno uresničen in kako poteka upravljanje tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ter o tem poroča Parlamentu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva obe partnerici, naj zagotovita dejavno udeležbo socialnih partnerjev in civilne družbe v skupnem dialogu s civilno družbo in notranjimi svetovalnimi skupinami; poziva Komisijo, naj dejavno oblikuje najboljše prakse o delovanju notranjih svetovalnih skupin in skupnega dialoga ter jo deli z Japonsko; poziva obe strani, naj poskrbita za hitro ustanovitev dobro delujočih, učinkovitih in uravnoteženih notranjih svetovalnih skupin z lastnim kodeksom ravnanja, katerih mnenje bo treba pregledno upoštevati pri medvladnih posvetih, ki jih določa sporazum; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo pri procesu izvajanja sporazuma ves čas sodelovala tudi delegacija EU za Japonsko; poudarja, da delegacije EU omogočajo hitro in neposredno ukrepanje in tako zagotovijo pravilno izvajanje trgovinskih določb ter hitro odkrivanje in reševanje odprtih vprašanj in ovir; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pričakuje popolno preglednost pri delovanju sektorskih odborov, ki naj bi bili ustanovljeni v skladu s sporazumom, in sicer tako v odnosu do Parlamenta kot do splošne javnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | se zavezuje, da bo pozorno spremljal izvajanje sporazuma v tesnem sodelovanju s Komisijo, deležniki in japonskimi partnerji; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter japonski vladi in parlamentu. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  UL C 72 E, 11.3.2014, str. 16.

(2)  UL C 35, 31.1.2018, str. 21.

(3)  UL C 369, 11.10.2018, str. 22.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0504.

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/341 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/341

---

P8_TA(2018)0506

Sporazum o strateškem partnerstvu med EU in Japonsko ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Japonsko na drugi strani (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 388/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08462/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08462/2018),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Japonsko na drugi strani (08463/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Japonsko na drugi strani (08463/2018),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 37 Pogodbe o Evropski uniji ter členom 212(1), točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) ter drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 37 Pogodbe o Evropski uniji ter členom 212(1), točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) ter drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0417/2018),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 12. decembra 2018 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 12. decembra 2018 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0383/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0383/2018),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Japonske. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0507.

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/342 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/342

---

P8_TA(2018)0507

Sporazum o strateškem partnerstvu med EU in Japonsko (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Japonsko na drugi strani (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE))

(2020/C 388/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08462/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08462/2018),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Japonsko na drugi strani (1) (08463/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Japonsko na drugi strani (1) (08463/2018),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 37 Pogodbe o Evropski uniji ter členom 212(1), točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) ter drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 37 Pogodbe o Evropski uniji ter členom 212(1), točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) ter drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0417/2018),

| — | ob upoštevanju sporazuma o strateškem partnerstvu med EU in Japonsko, podpisanega v Tokiu 17. julija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o strateškem partnerstvu med EU in Japonsko, podpisanega v Tokiu 17. julija 2018,

| — | ob upoštevanju sporazuma o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko, podpisanega v Tokiu 17. julija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko, podpisanega v Tokiu 17. julija 2018,

| — | ob upoštevanju 25. dvostranskega vrha, ki je potekal v Tokiu 17. julija 2018, in skupne izjave z njega, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 25. dvostranskega vrha, ki je potekal v Tokiu 17. julija 2018, in skupne izjave z njega,

| — | ob upoštevanju prvega dvostranskega vrha, ki je potekal v Haagu leta 1991, in sprejete skupne izjave o odnosih med ES in Japonsko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega dvostranskega vrha, ki je potekal v Haagu leta 1991, in sprejete skupne izjave o odnosih med ES in Japonsko,

| — | ob upoštevanju 20. vrha EU-Japonska iz leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 20. vrha EU-Japonska iz leta 2010,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila o povezovanju Evrope in Azije – temeljni gradniki za strategijo EU, ki ga je podpredsednica Komisije/visoka predstavnica EU za zunanje zadeve in varnostno politiko 19. septembra 2018 poslala Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij ter Evropski investicijski banki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila o povezovanju Evrope in Azije – temeljni gradniki za strategijo EU, ki ga je podpredsednica Komisije/visoka predstavnica EU za zunanje zadeve in varnostno politiko 19. septembra 2018 poslala Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij ter Evropski investicijski banki,

| — | ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki jo je junija 2016 objavila podpredsednica/visoka predstavnica, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki jo je junija 2016 objavila podpredsednica/visoka predstavnica,

| — | ob upoštevanju smernic o zunanji in varnostni politiki EU v vzhodni Aziji, ki jih je Svet odobril 15. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic o zunanji in varnostni politiki EU v vzhodni Aziji, ki jih je Svet odobril 15. junija 2012,

| — | ob upoštevanju sporazuma med Evropsko skupnostjo in Japonsko o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, ki je bil podpisan leta 2009 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med Evropsko skupnostjo in Japonsko o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, ki je bil podpisan leta 2009 (2),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU-Japonska iz leta 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU-Japonska iz leta 2001,

| — | ob upoštevanju obiska priložnostne delegacije Odbora za zunanje zadeve v Tokiu na Japonskem in v Južni Koreji od 3. do 6. aprila 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska priložnostne delegacije Odbora za zunanje zadeve v Tokiu na Japonskem in v Južni Koreji od 3. do 6. aprila 2018,

| — | ob upoštevanju 38. medparlamentarnega srečanja med EU in Japonsko, ki je potekalo v Tokiu 9. in 10. maja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 38. medparlamentarnega srečanja med EU in Japonsko, ki je potekalo v Tokiu 9. in 10. maja 2018,

| — | ob upoštevanju obiska priložnostne delegacije Pododbora za obrambo in varnost v Tokiu od 22. do 25. maja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska priložnostne delegacije Pododbora za obrambo in varnost v Tokiu od 22. do 25. maja 2017,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2014 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o pogajanjih za sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Japonsko in EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2014 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o pogajanjih za sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Japonsko in EU (3),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 12. decembra 2018 o osnutku sklepa (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 12. decembra 2018 o osnutku sklepa (4),

| — | ob upoštevanju drugega pododstavka člena 99(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega pododstavka člena 99(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0385/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0385/2018),

| A. | ker sta EU in Japonska strateški partnerici od leta 2003 in še naprej tesno sodelujeta v številnih mednarodnih forumih; |
| --- | --- |

A.

ker sta EU in Japonska strateški partnerici od leta 2003 in še naprej tesno sodelujeta v številnih mednarodnih forumih;

| B. | ker si EU in Japonska kot enako misleči globalni partnerici delita posebno odgovornost za spodbujanje miru, stabilnosti, multilateralizma, spoštovanja človekovih pravic, blaginje in zagovarjanja na pravilih temelječe ureditve v hitro spreminjajočem se svetu; |
| --- | --- |

B.

ker si EU in Japonska kot enako misleči globalni partnerici delita posebno odgovornost za spodbujanje miru, stabilnosti, multilateralizma, spoštovanja človekovih pravic, blaginje in zagovarjanja na pravilih temelječe ureditve v hitro spreminjajočem se svetu;

| C. | ker bo sporazum o strateškem partnerstvu/prostotrgovinski sporazum med EU in Japonsko zajemal približno tretjino svetovne gospodarske proizvodnje; |
| --- | --- |

C.

ker bo sporazum o strateškem partnerstvu/prostotrgovinski sporazum med EU in Japonsko zajemal približno tretjino svetovne gospodarske proizvodnje;

| D. | ker je japonska vlada začela izvajati reforme varnostne politike, ki vključujejo krepitev obrambnih zmogljivosti, prenovo zavezništva z ZDA in sodelovanje z drugimi demokracijami v regiji in zunaj nje; |
| --- | --- |

D.

ker je japonska vlada začela izvajati reforme varnostne politike, ki vključujejo krepitev obrambnih zmogljivosti, prenovo zavezništva z ZDA in sodelovanje z drugimi demokracijami v regiji in zunaj nje;

| E. | ker se je prispevek Japonske k mednarodni varnosti in stabilnosti povečal; ker se nacionalna varnostna strategija Japonske iz leta 2013 nanaša na politiko „proaktivnega prispevka k miru“, ki temelji na načelu mednarodnega sodelovanja; |
| --- | --- |

E.

ker se je prispevek Japonske k mednarodni varnosti in stabilnosti povečal; ker se nacionalna varnostna strategija Japonske iz leta 2013 nanaša na politiko „proaktivnega prispevka k miru“, ki temelji na načelu mednarodnega sodelovanja;

| F. | ker je Japonska najstarejša partnerica Nata in je podpisala sporazume o sodelovanju glede zaupnih informacij, kibernetske varnosti, boja proti piratstvu, pomoči ob nesrečah in humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

F.

ker je Japonska najstarejša partnerica Nata in je podpisala sporazume o sodelovanju glede zaupnih informacij, kibernetske varnosti, boja proti piratstvu, pomoči ob nesrečah in humanitarne pomoči;

| G. | ker je Japonska v zadnjih desetletjih požela odobravanje mednarodne skupnosti za svojo politiko vojaškega samoomejevanja, ki ni nikakor ovirala njenega vzpona do statusa enega najpomembnejših gospodarskih in političnih akterjev na svetu; |
| --- | --- |

G.

ker je Japonska v zadnjih desetletjih požela odobravanje mednarodne skupnosti za svojo politiko vojaškega samoomejevanja, ki ni nikakor ovirala njenega vzpona do statusa enega najpomembnejših gospodarskih in političnih akterjev na svetu;

| H. | ker je bila Japonska vodilna v prizadevanjih za revizijo čezpacifiškega partnerstva (TPP) po umiku ZDA in je julija 2018 ratificirala revidiran sporazum, celoviti in napredni sporazum za čezpacifiško partnerstvo (CPTPP ali TPP-11); ker je tudi Japonska pokazala zanimanje za celovito regionalno gospodarsko partnerstvo (RCEP), ki vključuje Kitajsko; |
| --- | --- |

H.

ker je bila Japonska vodilna v prizadevanjih za revizijo čezpacifiškega partnerstva (TPP) po umiku ZDA in je julija 2018 ratificirala revidiran sporazum, celoviti in napredni sporazum za čezpacifiško partnerstvo (CPTPP ali TPP-11); ker je tudi Japonska pokazala zanimanje za celovito regionalno gospodarsko partnerstvo (RCEP), ki vključuje Kitajsko;

| I. | ker je Japonska dejavna članica Azijske razvojne banke (ADB), Afriške razvojne banke (AFDB), Medameriške razvojne banke (IADB), Ekonomske in socialne komisije Združenih narodov za Azijo in Pacifik (UNESCAP) in drugih specializiranih agencij ZN ter azijsko-evropskega srečanja (ASEM) in Dialoga za azijsko sodelovanje (ACD); ker je Japonska članica Svetovne trgovinske organizacije (WTO), Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD), Mednarodne banke za obnovo in razvoj (IBRD), Mednarodnega denarnega sklada (IMF), skupine G7 in skupine G20; |
| --- | --- |

I.

ker je Japonska dejavna članica Azijske razvojne banke (ADB), Afriške razvojne banke (AFDB), Medameriške razvojne banke (IADB), Ekonomske in socialne komisije Združenih narodov za Azijo in Pacifik (UNESCAP) in drugih specializiranih agencij ZN ter azijsko-evropskega srečanja (ASEM) in Dialoga za azijsko sodelovanje (ACD); ker je Japonska članica Svetovne trgovinske organizacije (WTO), Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD), Mednarodne banke za obnovo in razvoj (IBRD), Mednarodnega denarnega sklada (IMF), skupine G7 in skupine G20;

| J. | ker je japonska vlada februarja 2015 odobrila novo listino o razvojnem sodelovanju; |
| --- | --- |

J.

ker je japonska vlada februarja 2015 odobrila novo listino o razvojnem sodelovanju;

Sporazum in odnosi med EU in Japonsko

| 1. | pozdravlja sklenitev osnutka sporazuma o strateškem partnerstvu, ki zagotavlja pravno zavezujoč okvir, krepi dvostranske odnose med EU in Japonsko ter povečuje sodelovanje na več kot 40 področjih, kot so zunanja politika in varnostna vprašanja, vključno s spodbujanjem miru in stabilnosti ter operacijami nujne pomoči, svetovna razvojna in humanitarna pomoč, gospodarske zadeve, raziskave, inovacije, izobraževanje, varnost hrane, kmetijska politika, politika IKT, vesoljska tehnologija, kultura in šport, pa tudi globalni izzivi, ki zahtevajo globalno usklajevanje, kot so podnebne spremembe, migracije, kibernetske grožnje, javno zdravje, čezmejni kriminal, operacije vzpostavljanja miru, krizno upravljanje in obvladovanje nesreč ter boj proti terorizmu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja povezave med sporazumom o strateškem partnerstvu in sporazumom o gospodarskem partnerstvu, največjim svetovnim dvostranskim sporazumom o prosti trgovini; meni, da je sklenitev obeh sporazumov nadgradnja partnerstva, katere cilj je zagotoviti konkretne prednosti za prebivalstvo EU in Japonske, in podpira nadaljnje sodelovanje v okviru mednarodnih forumov; pozdravlja vzajemno spoštovanje in zaupanje, ki sta bila okrepljena med pogajalskim postopkom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja sklicevanje na parlamentarno razsežnost v členu 1(3) sporazuma o strateškem partnerstvu, namenjeno krepitvi partnerstva z dialogom in sodelovanjem na področju političnih vprašanj, zunanjih in varnostnih politik ter drugega sektorskega sodelovanja; v zvezi s tem predlaga, da japonski parlament in Evropski parlament še naprej razvijata parlamentarni nadzor in dialog, da bi zagotovila izvajanje pogodbeno dogovorjenega sodelovanja; poziva Evropski parlament, naj nadzira seje skupnega odbora in njihovo dokumentacijo; poziva, naj se civilna družba še naprej vključuje v izvajanje sporazuma o strateškem partnerstvu ter spodbuja odgovornost zanj; ponovno izraža prepričanje, da bi morala konkretna oblika splošnega in sektorskega sodelovanja načeloma temeljiti na ciljih v zvezi s trajnostjo, ki jih je treba uresničiti do leta 2030 in jih je sprejela OZN, odobrile pa pogodbenice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je treba sodelovati na večstranski ravni, da bi spodbujali pristop k Pogodbi o trgovini z orožjem ter izvajanje Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, s tem pa preprečili širjenje orožja z množično uničevanje, se borili proti terorizmu in preprečili, da ostanejo storilci najhujših oblik zločina zoper mednarodno pravo in kršitev človekovih pravic nekaznovani; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da je potreben celovit in skladen diplomatski, ekonomski, kulturni in varnostni pristop v državah v razvoju, kjer sta varnost in razvoj povezana s skupno vizijo EU in Japonske; |
| --- | --- |

5.

Človekove pravice in temeljne svoboščine

| 6. | ponovno potrjuje skupno zavezanost spoštovanju človekovih pravic, demokracije, temeljnih svoboščin, dobrega upravljanja, pravne države in skupnih vrednot iz Splošne deklaracije človekovih pravic ter skupnim prizadevanjem za globalno spodbujanje in zaščito teh vrednot in na pravilih temelječe mednarodne ureditve; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je seznanjen, da Japonska ni ratificirala dveh osrednjih konvencij Mednarodne organizacije dela (o diskriminaciji in odpravi prisilnega dela), in pozdravlja njeno odločitev, da vzpostavi medministrski okvir za obravnavanje izvajanja zavez glede trajnostnega razvoja v okviru sporazuma o gospodarskem partnerstvu, vključno z ratifikacijo teh konvencij; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je na področju pravic žensk potrebno nadaljnje sodelovanje, s katerim bi zagotovili, da bo uresničitev enakosti spolov ena ključnih prednostnih nalog partnerstva; spodbuja japonski parlament, naj nadaljuje delo v zvezi z zakonodajo, da bi obravnaval diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obsoja dejstvo, da je smrtna kazen na Japonskem še vedno zakonita, usmrtitve pa se izvajajo, ne da bi bili kaznjenci predhodno opozorjeni; poudarja, da odbor OZN proti mučenju kritizira to prakso zaradi psihološke obremenitve kaznjencev in njihovih družin; podpira prizadevanja OZN pri postopnem odpravljanju smrtne kazni; poziva EU, naj začne dialog z japonsko vlado o moratoriju za smrtno kazen, da bi jo sčasoma odpravili; |
| --- | --- |

9.

Regionalni in mednarodni odnosi

| 10. | opozarja, da je bila v okviru globalne strategije EU iz leta 2016 opredeljena neposredna povezava med evropsko blaginjo in varnostjo v Aziji, EU pa pozvana k večjim prispevkom v praktični obliki in sodelovanju s partnerji, kot je Japonska, za spodbujanje miru na Korejskem polotoku ter izjemno pomembno mirno reševanje pomorskih in ozemeljskih sporov na območju Vzhodnokitajskega in Južnokitajskega morja na podlagi mednarodnega prava in konvencij; poudarja pomen izgradnje zaupanja in preventivne diplomacije; poudarja, da je treba spoštovati svobodo mednarodne plovbe; pozdravlja srečanje predsednika vlade Abeja in predsednika Šija v Pekingu 26. oktobra 2018 ter najavo zavezanosti odprtju novega poglavja v odnosih kot korak k izboljšanju dvostranskih odnosov in zmanjšanju regionalnih napetosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | se zaveda, da pomeni kitajski in ruski vpliv v azijsko-pacifiški regiji velik varnostni izziv za Japonsko, pa tudi za interese EU, zato pozdravlja zaveze iz sporazuma o strateškem partnerstvu glede poglobitve sodelovanja med EU in Japonsko na področju varnosti kot zaščite pred tovrstnimi grožnjami; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja, da je bila 1. julija 2018 ustanovljena japonska misija v Natu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja novo strategijo EU za izboljšanje povezljivosti z Azijo prek spodbujanja dialoga, stabilnosti, regionalnega in mednarodnega sodelovanja, interoperabilnega prometa, energetskih in digitalnih omrežij ter povezav med ljudmi; izpostavlja priložnosti, ki jih povezljivost prinaša za okrepitev izmenjav na področjih izobraževanja, znanosti, raziskav in kulture; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva k razširitvi dvostranskega in večstranskega sodelovanja EU-Japonska z Južno Korejo, Severno Korejo, ZDA in Kitajsko v podporo prizadevanjem za vzpostavitev miru in ohranjanje stabilnosti v regiji, mirno sožitje na Korejskem polotoku ter popolno, nepreklicno in preverljivo denuklearizacijo Severne Koreje; poudarja, kako pomembni so nadaljnje sodelovanje in dobri sosedski odnosi med Japonsko in Južno Korejo, saj bi utegnili prispevati k regionalni stabilnosti in obravnavati varnostna tveganja, kot je Severna Koreja; se zavezuje podpori stalnemu mednarodnemu pritisku na Severno Korejo, da bi zagotovili sprejetje konkretnih ukrepov za denuklearizacijo; podpira mednarodno sodelovanje pri iskanju rešitve za vprašanje pogrešanih japonskih državljanov, za katere obstaja bojazen, da jih je ugrabil severnokorejski režim; poudarja, da je stabilnost v severovzhodni Aziji v osrednjem interesu Evrope; |
| --- | --- |

14.

| 15. | predlaga, da EU in Japonska sodelujeta pri krepitvi zmogljivosti ASEAN v zvezi z agendo regionalnega povezovanja in sodelovanja ter pri zmogljivosti za skupno reševanje konfliktov v regiji, pa tudi pri krepitvi sedanje osrednje vloge ASEAN v večstranski ureditvi Jugovzhodne Azije; podpira sklep, sprejet na 33. forumu ASEAN-Japonska v Tokiu, da se ponovno okrepijo vezi in rešijo regionalna ter mednarodna vprašanja v skupnem interesu ter vzpostavi sodelovanje za spodbujanje miru in stabilnosti; meni, da spodbujanje in varstvo človekovih pravic učinkovito prispevata k uresničevanju navedenih ciljev; poziva k sinergijam med prosto in odprto indopacifiško strategijo Japonske in pobudami EU, vključno z naložbenim načrtom EU in razširjenimi vseevropskimi prometnimi omrežji EU, da bi spodbujali globalno sodelovanje na področju povezljivosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je seznanjen z ambicijami Japonske, da postane nestalna članica varnostnega sveta OZN v obdobju 2023-2024, in pozdravlja njen prispevek k OZN na področjih, kot so razoroževanje in neširjenje orožja, ohranjanje in vzpostavljanje miru ter varnost; |
| --- | --- |

16.

Sektorsko sodelovanje

| 17. | poudarja priložnosti in zagon, ki jih ima sporazum o strateškem partnerstvu za razvoj kulturnih odnosov in za sodelovanje na področjih mladih, izobraževanja in športa; je seznanjen z zaenkrat nizko stopnjo medosebnih izmenjav in jezikovnimi preprekami; predlaga nadaljnje naložbe za izboljšanje interakcije med državljani, izobraževalnega in kulturnega dialoga, akademske mobilnosti v okviru programa Erasmus+ ter javne diplomacije za spodbujanje medsebojnega razumevanja in kulturne raznolikosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | spominja na zagon, ki ga daje sporazum o strateškem partnerstvu pri poglabljanju sektorskega sodelovanja na področju varstva potrošnikov in izmenjavah v zvezi z regulativno in nadzorno ureditvijo v finančnem sektorju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da sta EU in Japonska kot vodilni svetovni donatorici z dolgo zgodovino uradne razvojne pomoči za manj razvite države v vzhodni Aziji, v zadnjem času pa tudi Afriki, na Bližnjem vzhodu in v Latinski Ameriki, naravni partnerici, skupaj z vladami prejemnicami, pri usklajevanju pomoči in zagotavljanju skladnosti; poudarja, da je glavni namen razvojne pomoči zmanjšanje revščine z uresničitvijo ciljev trajnostnega razvoja, in z zanimanjem pričakuje vzajemno sodelovanje za uresničitev teh ciljev; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja, da je Japonska leta 2016 ratificirala pariški podnebni sporazum, in jo poziva, naj ga začne učinkovito izvajati, pri tem pa prevzame vodilno vlogo pri proaktivnemu boju proti podnebnim spremembam in okrepitvi prizadevanj za ublažitev posledic; poziva EU in Japonsko, naj začneta tesneje sodelovati na področju trajnostnih virov energije, na primer pri razvoju prometnih sredstev z nizkimi emisijami; poudarja, da je svetovalna skupina zunanjega ministra o podnebnih spremembah februarja 2018 izdala poročilo, v katerem je bila v osredje japonske strategije za energetsko diplomacijo postavljena potreba po energetskem prehodu k obnovljivim virom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja vključitev trajnostnega upravljanja gozdov v sporazum in z zanimanjem pričakuje nadaljnjo izmenjavo dobrih praks v zvezi z nezakonito sečnjo, ki se bo opirala na izkušnje z uredbo EU o lesu, da bi se v japonsko zakonodajo vključila obvezna primerna skrbnost; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obžaluje, da je Japonska na sestankih Mednarodne komisije za kitolov septembra 2018 poskušala doseči konec moratorija za komercialni kitolov, in poziva k ustavitvi kitolova v znanstvene namene; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je Japonska drugi največji trg kozmetike na svetu; želi spomniti, da sta testiranje kozmetike na živalih in prodaja uvoženih kozmetičnih proizvodov, testiranih na živalih, v EU prepovedana; v zvezi s tem poziva strani, naj izmenjujejo informacije in sodelujejo z namenom odprave testiranja kozmetike na živalih na Japonskem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja pomen ohranjanja biološke raznovrstnosti in spodbuja Japonsko, naj umakne pridržke h Konvenciji o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES); |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva k hitri ratifikaciji začasnega sporazuma v parlamentih držav članic EU in k njegovemu temeljitemu izvajanju v vseh sektorjih; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Japonske. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  UL L 216, 24.8.2018, str. 1.

(2)  UL L 90, 6.4.2011, str. 2.

(3)  UL C 443, 22.12.2017, str. 49.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0506.

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/347 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/347

---

P8_TA(2018)0508

Evro-sredozemski letalski sporazum med EU in Jordanijo (pristop Hrvaške) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o spremembi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji v imenu Unije in njenih držav članic (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 388/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07067/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07067/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola o spremembi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (07066/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola o spremembi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (07066/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0189/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0189/2016),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A8-0371/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A8-0371/2018),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Hašemitske kraljevine Jordanije. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/348 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/348

---

P8_TA(2018)0509

Vzpostavitev programa Obzorje Evropa – določitev pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 12. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter o določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 388/39)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Cilj Unije je okrepiti svojo znanstveno in tehnološko bazo ter spodbuditi konkurenčnost, vključno s konkurenčnostjo industrije, pri čemer Unija pospešuje vse raziskovalne in inovacijske dejavnosti za uresničitev prednostnih nalog strateških politik EU, katerih najvišji smoter je spodbujanje miru, vrednot Unije in dobrobiti njenih narodov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Cilj Unije je okrepiti svojo znanstveno in tehnološko bazo ter spodbuditi konkurenčnost, vključno s konkurenčnostjo industrije, pri čemer Unija pospešuje vse raziskovalne in inovacijske dejavnosti za uresničitev prednostnih nalog strateških politik EU, katerih najvišji smoter je spodbujanje miru, vrednot Unije in dobrobiti njenih narodov.

| (1) | Cilj Unije je okrepiti svojo znanstveno
  odličnost
  in tehnološko bazo
  , v kateri lahko raziskovalci, znanost in tehnologija prosto krožijo,
  ter spodbuditi konkurenčnost, vključno s konkurenčnostjo industrije,
  okrepiti evropski raziskovalni prostor,
  pri čemer Unija pospešuje vse raziskovalne in inovacijske dejavnosti za uresničitev prednostnih nalog
  in zavez
  strateških politik EU, katerih najvišji smoter je spodbujanje miru, vrednot Unije in dobrobiti njenih narodov. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Unije je okrepiti svojo znanstveno
  odličnost
  in tehnološko bazo
  , v kateri lahko raziskovalci, znanost in tehnologija prosto krožijo,
  ter spodbuditi konkurenčnost, vključno s konkurenčnostjo industrije,
  okrepiti evropski raziskovalni prostor,
  pri čemer Unija pospešuje vse raziskovalne in inovacijske dejavnosti za uresničitev prednostnih nalog
  in zavez
  strateških politik EU, katerih najvišji smoter je spodbujanje miru, vrednot Unije in dobrobiti njenih narodov.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Da bi Unija dosegla znanstveni, gospodarski in družbeni vpliv ob prizadevanju za dosego tega najvišjega smotra, bi morala vlagati v raziskave in inovacije preko programa Obzorje Evropa, okvirnega programa za raziskave in inovacije za obdobje 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: Program) in tako podpirati ustvarjanje
  in
  širjenje visokokakovostnega znanja in tehnologij, krepiti vpliv raziskav in inovacij na razvoj, podporo in izvajanje politik Unije, podpirati uvajanje inovativnih rešitev v industriji in družbi za
  reševanje globalnih izzivov
  in
  industrijske konkurenčnosti;
  spodbujanje
  vseh oblik inovacij, tudi prodornih inovacij, in krepitev uvajanja inovativnih rešitev na trg; in
  krepiti uvajanje inovativnih rešitev na trg
  ter omogočati čim boljše dosežke takih vlaganj za večji vpliv v okrepljenem evropskem raziskovalnem prostoru
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Da bi Unija dosegla znanstveni, gospodarski in družbeni vpliv ob prizadevanju za dosego tega najvišjega smotra, bi morala vlagati v raziskave in inovacije preko programa Obzorje Evropa, okvirnega programa za raziskave in inovacije za obdobje 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: Program) in tako podpirati ustvarjanje
  in
  širjenje visokokakovostnega znanja in tehnologij, krepiti vpliv raziskav in inovacij na razvoj, podporo in izvajanje politik Unije, podpirati uvajanje inovativnih rešitev v industriji in družbi za
  reševanje globalnih izzivov
  in
  industrijske konkurenčnosti;
  spodbujanje
  vseh oblik inovacij, tudi prodornih inovacij, in krepitev uvajanja inovativnih rešitev na trg; in
  krepiti uvajanje inovativnih rešitev na trg
  ter omogočati čim boljše dosežke takih vlaganj za večji vpliv v okrepljenem evropskem raziskovalnem prostoru
  .

| (2) | Da bi Unija dosegla znanstveni, gospodarski in družbeni vpliv ob prizadevanju za dosego tega najvišjega smotra
  ter povečala dodano vrednost naložb Unije v raziskave, razvoj in inovacije
  , bi morala vlagati v raziskave in inovacije preko programa Obzorje Evropa, okvirnega programa za raziskave in inovacije za obdobje 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: Program) in tako podpirati ustvarjanje, širjenje
  ter prenos
  visokokakovostnega znanja in tehnologij
  v Uniji
  , krepiti vpliv raziskav in inovacij na
  reševanje globalnih izzivov, vključno s cilji trajnostnega razvoja in podnebnimi spremembami, in na
  razvoj, podporo in izvajanje politik Unije, podpirati uvajanje inovativnih
  in trajnostnih
  rešitev v industriji in družbi
  Unije
  za
  ustvarjanje delovnih mest
  in spodbujanje
  gospodarske rasti in industrijske konkurenčnosti; Program bi moral spodbujati vse oblike inovacij,
  krepiti uvajanje inovativnih rešitev na trg
  in optimizirati izvajanje naložb
  . |
| --- | --- |

(2)

Da bi Unija dosegla znanstveni, gospodarski in družbeni vpliv ob prizadevanju za dosego tega najvišjega smotra
  ter povečala dodano vrednost naložb Unije v raziskave, razvoj in inovacije
  , bi morala vlagati v raziskave in inovacije preko programa Obzorje Evropa, okvirnega programa za raziskave in inovacije za obdobje 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: Program) in tako podpirati ustvarjanje, širjenje
  ter prenos
  visokokakovostnega znanja in tehnologij
  v Uniji
  , krepiti vpliv raziskav in inovacij na
  reševanje globalnih izzivov, vključno s cilji trajnostnega razvoja in podnebnimi spremembami, in na
  razvoj, podporo in izvajanje politik Unije, podpirati uvajanje inovativnih
  in trajnostnih
  rešitev v industriji in družbi
  Unije
  za
  ustvarjanje delovnih mest
  in spodbujanje
  gospodarske rasti in industrijske konkurenčnosti; Program bi moral spodbujati vse oblike inovacij,
  krepiti uvajanje inovativnih rešitev na trg
  in optimizirati izvajanje naložb
  .

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Program bi moral prispevati k doseganju skupnega cilja, da se 3 % BDP Unije vloži v raziskave in razvoj v skladu s krovnim ciljem EU2020. Da se ta cilj doseže, bodo morale države članice in zasebni sektor Program dopolniti s svojimi lastnimi in okrepljenimi naložbenimi ukrepi na področju raziskav, razvoja in inovacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Program bi moral prispevati k doseganju skupnega cilja, da se 3 % BDP Unije vloži v raziskave in razvoj v skladu s krovnim ciljem EU2020. Da se ta cilj doseže, bodo morale države članice in zasebni sektor Program dopolniti s svojimi lastnimi in okrepljenimi naložbenimi ukrepi na področju raziskav, razvoja in inovacij.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Ob spodbujanju raziskav in inovacij, ki je potrebno, da bi pripomogli k uresničitvi ciljev politike Unije, bi bilo treba
  upoštevati
  inovacijsko načelo
  , predstavljeno v sporočilu Komisije z dne 15. maja 2018 z naslovom Prenovljeni evropski načrt
  za
  raziskave
  in
  inovacije – priložnost Evrope, da oblikuje svojo prihodnost (COM(2018)0306)
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Ob spodbujanju raziskav in inovacij, ki je potrebno, da bi pripomogli k uresničitvi ciljev politike Unije, bi bilo treba
  upoštevati
  inovacijsko načelo
  , predstavljeno v sporočilu Komisije z dne 15. maja 2018 z naslovom Prenovljeni evropski načrt
  za
  raziskave
  in
  inovacije – priložnost Evrope, da oblikuje svojo prihodnost (COM(2018)0306)
  .

| (3) | Ob spodbujanju raziskav in inovacij, ki je potrebno, da bi pripomogli k uresničitvi ciljev politike Unije, bi bilo treba inovacijsko načelo
  obravnavati kot ključno gonilo
  za
  hitrejše
  in
  intenzivnejše pretvarjanje velike količine znanja v Uniji v inovacije
  . |
| --- | --- |

(3)

Ob spodbujanju raziskav in inovacij, ki je potrebno, da bi pripomogli k uresničitvi ciljev politike Unije, bi bilo treba inovacijsko načelo
  obravnavati kot ključno gonilo
  za
  hitrejše
  in
  intenzivnejše pretvarjanje velike količine znanja v Uniji v inovacije
  .

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Odprta
  znanost, odprte inovacije in odprtost v svet
  so splošna načela, ki
  bi
  morala
  zagotoviti odličnost in vpliv naložb Unije v raziskave in inovacije
  . Teh načel se je treba držati pri
  izvajanju programa
  , zlasti pri strateškem načrtovanju glede stebra „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Odprta
  znanost, odprte inovacije in odprtost v svet
  so splošna načela, ki
  bi
  morala
  zagotoviti odličnost in vpliv naložb Unije v raziskave in inovacije
  . Teh načel se je treba držati pri
  izvajanju programa
  , zlasti pri strateškem načrtovanju glede stebra „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“
  .

| (4) | Nadaljnje usmerjanje v odprto
  znanost, odprte inovacije in odprtost v svet
  , hkrati pa zaščita znanstvenih in družbenoekonomskih interesov Unije
  bi
  morali
  zagotoviti odličnost in vpliv naložb Unije v raziskave in inovacije
  ter krepiti zmogljivosti za raziskave in inovacije v vseh državah članicah. To bi moralo voditi k uravnoteženemu
  izvajanju programa. |
| --- | --- |

(4)

Nadaljnje usmerjanje v odprto
  znanost, odprte inovacije in odprtost v svet
  , hkrati pa zaščita znanstvenih in družbenoekonomskih interesov Unije
  bi
  morali
  zagotoviti odličnost in vpliv naložb Unije v raziskave in inovacije
  ter krepiti zmogljivosti za raziskave in inovacije v vseh državah članicah. To bi moralo voditi k uravnoteženemu
  izvajanju programa.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Odprta znanost
  , vključno z odprtim dostopom do znanstvenih publikacij in raziskovalnih podatkov,
  lahko poveča kakovost, vpliv in koristi znanosti ter pospeši napredek znanja, tako da postane zanesljivejše, učinkovitejše, točnejše, razumljivejše za družbo in bolj odzivno na družbene izzive. Treba bi bilo oblikovati določbe, ki bodo omogočile, da upravičenci zagotovijo odprt dostop do strokovno ocenjenih znanstvenih objav, raziskovalnih podatkov in drugih izsledkov raziskav na odprt in nediskriminatoren način, brezplačno in v čim bolj zgodnji fazi postopka njihovega razširjanja, ter omogočiti njihovo čim širšo uporabo in ponovno uporabo. Večji poudarek bi bilo treba nameniti
  zlasti
  odgovornemu upravljanju raziskovalnih podatkov, ki bi moralo spoštovati načela FAIR, tj. Findability (podatke je možno najti), Accessibility (dostopnost), Interoperability (interoperabilnost) in Reusability (možnost ponovne uporabe), zlasti z vključevanjem v načrte upravljanja podatkov. Kadar je primerno, bi morali upravičenci uporabiti možnosti, ki jih
  ponuja
  evropski oblak odprte znanosti, in upoštevati še dodatna načela in prakse na področju odprte znanosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Odprta znanost
  , vključno z odprtim dostopom do znanstvenih publikacij in raziskovalnih podatkov,
  lahko poveča kakovost, vpliv in koristi znanosti ter pospeši napredek znanja, tako da postane zanesljivejše, učinkovitejše, točnejše, razumljivejše za družbo in bolj odzivno na družbene izzive. Treba bi bilo oblikovati določbe, ki bodo omogočile, da upravičenci zagotovijo odprt dostop do strokovno ocenjenih znanstvenih objav, raziskovalnih podatkov in drugih izsledkov raziskav na odprt in nediskriminatoren način, brezplačno in v čim bolj zgodnji fazi postopka njihovega razširjanja, ter omogočiti njihovo čim širšo uporabo in ponovno uporabo. Večji poudarek bi bilo treba nameniti
  zlasti
  odgovornemu upravljanju raziskovalnih podatkov, ki bi moralo spoštovati načela FAIR, tj. Findability (podatke je možno najti), Accessibility (dostopnost), Interoperability (interoperabilnost) in Reusability (možnost ponovne uporabe), zlasti z vključevanjem v načrte upravljanja podatkov. Kadar je primerno, bi morali upravičenci uporabiti možnosti, ki jih
  ponuja
  evropski oblak odprte znanosti, in upoštevati še dodatna načela in prakse na področju odprte znanosti.

| (5) | Odprta znanost lahko poveča kakovost, vpliv in koristi znanosti ter pospeši napredek znanja, tako da postane zanesljivejše, učinkovitejše, točnejše, razumljivejše za družbo in bolj odzivno na družbene izzive. Treba bi bilo oblikovati določbe, ki bodo omogočile, da upravičenci zagotovijo odprt dostop do strokovno ocenjenih znanstvenih objav, raziskovalnih podatkov in drugih izsledkov raziskav na odprt in nediskriminatoren način, brezplačno in v čim bolj zgodnji fazi postopka njihovega razširjanja, ter omogočiti njihovo čim širšo uporabo in ponovno uporabo.
  Načelo glede raziskovalnih podatkov bi moralo biti „odprto, kolikor je mogoče, zaprto, kolikor je potrebno“, s tem pa se prizna potreba po različnih ureditvah dostopa zaradi socialno-ekonomskih interesov Unije, pravic intelektualne lastnine, varstva osebnih podatkov in zaupnosti, varnostnih pomislekov ter drugih legitimnih interesov.
  Večji poudarek bi bilo treba nameniti odgovornemu upravljanju raziskovalnih podatkov, ki bi moralo spoštovati načela FAIR, tj. Findability (podatke je možno najti), Accessibility (dostopnost), Interoperability (interoperabilnost) in Reusability (možnost ponovne uporabe), zlasti z vključevanjem v načrte upravljanja podatkov. Kadar je primerno, bi morali upravičenci uporabiti možnosti, ki jih
  ponujata
  evropski oblak odprte znanosti
  in evropska podatkovna infrastruktura
  , in upoštevati še dodatna načela in prakse na področju odprte znanosti.
  Vzajemni odprti dostop bi bilo treba spodbujati v mednarodnih sporazumih o sodelovanju na področju znanosti in tehnologije in v ustreznih pridružitvenih sporazumih. |
| --- | --- |

(5)

Odprta znanost lahko poveča kakovost, vpliv in koristi znanosti ter pospeši napredek znanja, tako da postane zanesljivejše, učinkovitejše, točnejše, razumljivejše za družbo in bolj odzivno na družbene izzive. Treba bi bilo oblikovati določbe, ki bodo omogočile, da upravičenci zagotovijo odprt dostop do strokovno ocenjenih znanstvenih objav, raziskovalnih podatkov in drugih izsledkov raziskav na odprt in nediskriminatoren način, brezplačno in v čim bolj zgodnji fazi postopka njihovega razširjanja, ter omogočiti njihovo čim širšo uporabo in ponovno uporabo.
  Načelo glede raziskovalnih podatkov bi moralo biti „odprto, kolikor je mogoče, zaprto, kolikor je potrebno“, s tem pa se prizna potreba po različnih ureditvah dostopa zaradi socialno-ekonomskih interesov Unije, pravic intelektualne lastnine, varstva osebnih podatkov in zaupnosti, varnostnih pomislekov ter drugih legitimnih interesov.
  Večji poudarek bi bilo treba nameniti odgovornemu upravljanju raziskovalnih podatkov, ki bi moralo spoštovati načela FAIR, tj. Findability (podatke je možno najti), Accessibility (dostopnost), Interoperability (interoperabilnost) in Reusability (možnost ponovne uporabe), zlasti z vključevanjem v načrte upravljanja podatkov. Kadar je primerno, bi morali upravičenci uporabiti možnosti, ki jih
  ponujata
  evropski oblak odprte znanosti
  in evropska podatkovna infrastruktura
  , in upoštevati še dodatna načela in prakse na področju odprte znanosti.
  Vzajemni odprti dostop bi bilo treba spodbujati v mednarodnih sporazumih o sodelovanju na področju znanosti in tehnologije in v ustreznih pridružitvenih sporazumih.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Upravičence MSP se spodbudi k uporabi obstoječih instrumentov, kot je služba za pomoč MSP v zvezi z intelektualno lastnino (IPR SME Helpdesk), ki podpira mala in srednja podjetja v Evropski uniji, da bi zaščitila in okrepila svoje pravice intelektualne lastnine z zagotavljanjem brezplačnih informacij in storitev v obliki zaupnih nasvetov glede intelektualne lastnine in povezanih vprašanj ter usposabljanja, gradiva in spletnih virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Upravičence MSP se spodbudi k uporabi obstoječih instrumentov, kot je služba za pomoč MSP v zvezi z intelektualno lastnino (IPR SME Helpdesk), ki podpira mala in srednja podjetja v Evropski uniji, da bi zaščitila in okrepila svoje pravice intelektualne lastnine z zagotavljanjem brezplačnih informacij in storitev v obliki zaupnih nasvetov glede intelektualne lastnine in povezanih vprašanj ter usposabljanja, gradiva in spletnih virov.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Zasnova in razvoj programa bi morala ustrezati potrebi po vzpostavitvi kritične mase podprtih dejavnosti po vsej Uniji in v okviru
  celotnega
  mednarodnega sodelovanja v skladu s cilji trajnostnega razvoja
  , ki jih je postavila
  OZN. Izvajanje programa bi moralo okrepiti prizadevanja za dosego tega cilja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Zasnova in razvoj programa bi morala ustrezati potrebi po vzpostavitvi kritične mase podprtih dejavnosti po vsej Uniji in v okviru
  celotnega
  mednarodnega sodelovanja v skladu s cilji trajnostnega razvoja
  , ki jih je postavila
  OZN. Izvajanje programa bi moralo okrepiti prizadevanja za dosego tega cilja.

| (6) | Zasnova in razvoj programa bi morala ustrezati potrebi po vzpostavitvi kritične mase podprtih dejavnosti po vsej Uniji in v okviru mednarodnega sodelovanja
  , hkrati pa spodbujati sodelovanje vseh držav članic v Programu
  v skladu s cilji trajnostnega razvoja OZN
  in Pariškim sporazumom
  . Izvajanje programa bi moralo okrepiti prizadevanja za dosego tega cilja. |
| --- | --- |

(6)

Zasnova in razvoj programa bi morala ustrezati potrebi po vzpostavitvi kritične mase podprtih dejavnosti po vsej Uniji in v okviru mednarodnega sodelovanja
  , hkrati pa spodbujati sodelovanje vseh držav članic v Programu
  v skladu s cilji trajnostnega razvoja OZN
  in Pariškim sporazumom
  . Izvajanje programa bi moralo okrepiti prizadevanja za dosego tega cilja.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Dejavnosti, ki bodo deležne podpore v okviru novega programa, bi morale prispevati k doseganju ciljev
  in
  prednostnih nalog Unije, spremljanju in ocenjevanju napredka glede na te cilje
  in
  prednostne naloge in oblikovanju revidiranih ali novih prednostnih nalog. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Dejavnosti, ki bodo deležne podpore v okviru novega programa, bi morale prispevati k doseganju ciljev
  in
  prednostnih nalog Unije, spremljanju in ocenjevanju napredka glede na te cilje
  in
  prednostne naloge in oblikovanju revidiranih ali novih prednostnih nalog.

| (7) | Dejavnosti, ki bodo deležne podpore v okviru novega programa, bi morale prispevati k doseganju ciljev, prednostnih nalog
  in zavez
  Unije
  in Programa
  , spremljanju in ocenjevanju napredka glede na te cilje, prednostne naloge in
  zaveze ter
  oblikovanju revidiranih ali novih prednostnih nalog. |
| --- | --- |

(7)

Dejavnosti, ki bodo deležne podpore v okviru novega programa, bi morale prispevati k doseganju ciljev, prednostnih nalog
  in zavez
  Unije
  in Programa
  , spremljanju in ocenjevanju napredka glede na te cilje, prednostne naloge in
  zaveze ter
  oblikovanju revidiranih ali novih prednostnih nalog.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Program bi si moral prizadevati za uskladitev z obstoječimi evropskimi raziskovalnimi in inovacijskimi načrti in strategijami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Program bi si moral prizadevati za uskladitev z obstoječimi evropskimi raziskovalnimi in inovacijskimi načrti in strategijami.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Program bi moral ohranjati uravnotežen pristop med financiranjem od spodaj navzgor (ki ga usmerjajo raziskovalci ali inovatorji) in od zgoraj navzdol (s strateško določenimi prednostnimi nalogami) glede na naravo vključenih raziskovalnih in inovacijskih skupnosti, vrsto in namen dejavnosti, ki se bodo izvajale, in vplive, ki jih želi doseči. Kombinacija teh dejavnikov bi morala določiti pristop pri ustreznih delih Programa, ki vsi skupaj prispevajo k vsem splošnim in specifičnim ciljem Programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Program bi moral ohranjati uravnotežen pristop med financiranjem od spodaj navzgor (ki ga usmerjajo raziskovalci ali inovatorji) in od zgoraj navzdol (s strateško določenimi prednostnimi nalogami) glede na naravo vključenih raziskovalnih in inovacijskih skupnosti, vrsto in namen dejavnosti, ki se bodo izvajale, in vplive, ki jih želi doseči. Kombinacija teh dejavnikov bi morala določiti pristop pri ustreznih delih Programa, ki vsi skupaj prispevajo k vsem splošnim in specifičnim ciljem Programa.

| (8) | Program bi moral ohranjati uravnotežen pristop med financiranjem od spodaj navzgor (ki ga usmerjajo raziskovalci ali inovatorji) in od zgoraj navzdol (s strateško določenimi prednostnimi nalogami) glede na naravo vključenih raziskovalnih in inovacijskih skupnosti
  po vsej Uniji, stopnje uspešnosti na področju ukrepanja
  , vrsto in namen dejavnosti, ki se bodo izvajale,
  načelo subsidiarnosti
  in vplive, ki jih želi doseči. Kombinacija teh dejavnikov bi morala določiti pristop pri ustreznih delih Programa, ki vsi skupaj prispevajo k vsem splošnim in specifičnim ciljem Programa. |
| --- | --- |

(8)

Program bi moral ohranjati uravnotežen pristop med financiranjem od spodaj navzgor (ki ga usmerjajo raziskovalci ali inovatorji) in od zgoraj navzdol (s strateško določenimi prednostnimi nalogami) glede na naravo vključenih raziskovalnih in inovacijskih skupnosti
  po vsej Uniji, stopnje uspešnosti na področju ukrepanja
  , vrsto in namen dejavnosti, ki se bodo izvajale,
  načelo subsidiarnosti
  in vplive, ki jih želi doseči. Kombinacija teh dejavnikov bi morala določiti pristop pri ustreznih delih Programa, ki vsi skupaj prispevajo k vsem splošnim in specifičnim ciljem Programa.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Številni raziskovalni in inovacijski ukrepi bi morali uporabiti logiko hitre poti do raziskav in inovacij, pri čemer čas za dodelitev nepovratnih sredstev ne bi smel presegati šestih mesecev. To bi moralo omogočiti hitrejši dostop do sredstev od spodaj navzgor za majhne sodelovalne konzorcije, ki pokrivajo ukrepe od temeljnih raziskav do tržne uporabe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Številni raziskovalni in inovacijski ukrepi bi morali uporabiti logiko hitre poti do raziskav in inovacij, pri čemer čas za dodelitev nepovratnih sredstev ne bi smel presegati šestih mesecev. To bi moralo omogočiti hitrejši dostop do sredstev od spodaj navzgor za majhne sodelovalne konzorcije, ki pokrivajo ukrepe od temeljnih raziskav do tržne uporabe.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8b) | Program bi moral podpirati vse faze raziskav in inovacij, zlasti v okviru skupnih projektov. Temeljne raziskave so bistveno sredstvo in pomemben pogoj za povečanje sposobnosti Unije, da pritegne najboljše znanstvenike in s tem postane svetovno središče odličnosti. Zagotoviti bi bilo treba ravnovesje med temeljnimi in uporabnimi raziskavami. To bo skupaj z inovacijami podpiralo gospodarsko konkurenčnost, rast in delovna mesta v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8b)

Program bi moral podpirati vse faze raziskav in inovacij, zlasti v okviru skupnih projektov. Temeljne raziskave so bistveno sredstvo in pomemben pogoj za povečanje sposobnosti Unije, da pritegne najboljše znanstvenike in s tem postane svetovno središče odličnosti. Zagotoviti bi bilo treba ravnovesje med temeljnimi in uporabnimi raziskavami. To bo skupaj z inovacijami podpiralo gospodarsko konkurenčnost, rast in delovna mesta v Uniji.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8c) | Da bi povečali učinek programa Obzorje Evropa, bi bilo treba posebno pozornost nameniti multidisciplinarnemu, interdisciplinarnemu in transdisciplinarnemu pristopu, ki so potrebni dejavniki za večji znanstveni napredek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8c)

Da bi povečali učinek programa Obzorje Evropa, bi bilo treba posebno pozornost nameniti multidisciplinarnemu, interdisciplinarnemu in transdisciplinarnemu pristopu, ki so potrebni dejavniki za večji znanstveni napredek.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8d) | Povezanost z družbo je treba spodbujati s pomočjo odgovornih raziskav in inovacij kot medsektorskega elementa za vzpostavitev učinkovitega sodelovanja med znanostjo in družbo. To bi vsem družbenim akterjem (raziskovalcem, državljanom, oblikovalcem politik, podjetjem, organizacijam tretjega sektorja itd.) omogočilo sodelovanje v celotnem procesu raziskav in inovacij, da bi proces in njegove rezultate bolje uskladili z vrednotami, potrebami in pričakovanji evropske družbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8d)

Povezanost z družbo je treba spodbujati s pomočjo odgovornih raziskav in inovacij kot medsektorskega elementa za vzpostavitev učinkovitega sodelovanja med znanostjo in družbo. To bi vsem družbenim akterjem (raziskovalcem, državljanom, oblikovalcem politik, podjetjem, organizacijam tretjega sektorja itd.) omogočilo sodelovanje v celotnem procesu raziskav in inovacij, da bi proces in njegove rezultate bolje uskladili z vrednotami, potrebami in pričakovanji evropske družbe.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru stebra
  „Odprta
  znanost“, bi bilo treba določiti glede na potrebe in priložnosti na področju znanosti. Raziskovalni program bi bilo treba določiti v tesni povezavi z znanstveno skupnostjo. Raziskave bi bilo treba financirati glede na odličnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru stebra
  „Odprta
  znanost“, bi bilo treba določiti glede na potrebe in priložnosti na področju znanosti. Raziskovalni program bi bilo treba določiti v tesni povezavi z znanstveno skupnostjo. Raziskave bi bilo treba financirati glede na odličnost.

| (9) | Raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru stebra
  „Odlična in odprta
  znanost“, bi bilo treba določiti glede na potrebe in priložnosti na področju znanosti. Raziskovalni program bi bilo treba določiti v tesni povezavi z znanstveno skupnostjo
  in dati poudarek privabljanju novih talentov za raziskave in inovacije ter mladih raziskovalcev, hkrati pa okrepiti evropski raziskovalni prostor in preprečiti beg možganov
  . Raziskave bi bilo treba financirati glede na odličnost. |
| --- | --- |

(9)

Raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru stebra
  „Odlična in odprta
  znanost“, bi bilo treba določiti glede na potrebe in priložnosti na področju znanosti. Raziskovalni program bi bilo treba določiti v tesni povezavi z znanstveno skupnostjo
  in dati poudarek privabljanju novih talentov za raziskave in inovacije ter mladih raziskovalcev, hkrati pa okrepiti evropski raziskovalni prostor in preprečiti beg možganov
  . Raziskave bi bilo treba financirati glede na odličnost.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Steber „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“ bi bilo treba vzpostaviti na podlagi sklopov raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, da bi se čim bolj povečalo vključevanje vseh zadevnih delovnih področij, hkrati pa zagotovile visoke in vzdržne stopnje vpliva glede na porabljene vire. Spodbujal bo meddisciplinaren, čezmejen in medsektorski pristop ob prizadevanju za dosego ciljev trajnostnega razvoja OZN in konkurenčnosti industrijskih panog Unije v njih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Steber „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“ bi bilo treba vzpostaviti na podlagi sklopov raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, da bi se čim bolj povečalo vključevanje vseh zadevnih delovnih področij, hkrati pa zagotovile visoke in vzdržne stopnje vpliva glede na porabljene vire. Spodbujal bo meddisciplinaren, čezmejen in medsektorski pristop ob prizadevanju za dosego ciljev trajnostnega razvoja OZN in konkurenčnosti industrijskih panog Unije v njih.

| (10) | Steber „Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost“ bi bilo treba vzpostaviti na podlagi sklopov raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, da bi se čim bolj povečalo vključevanje vseh zadevnih delovnih področij, hkrati pa zagotovile visoke in vzdržne stopnje vpliva
  za Unijo
  glede na porabljene vire. Spodbujal bo meddisciplinaren, čezmejen in medsektorski pristop ob prizadevanju za dosego ciljev trajnostnega razvoja OZN in
  zavez Unije v skladu s Pariškim sporazumom in po potrebi za obravnavanje družbenih sprememb in
  konkurenčnosti industrijskih panog Unije v njih.
  Dejavnosti v okviru tega stebra bi morale zajemati celoten nabor raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, kar vključuje raziskave in razvoj, poskusno izvajanje, predstavitev in podpora javnim naročilom, prednormativne raziskave in določanje standardov ter prevzemanje inovacij na trgu, za zagotovitev, da Evropa ostane v samem vrhu na področju raziskav, ki so zanjo strateško pomembne. |
| --- | --- |

(10)

Steber „Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost“ bi bilo treba vzpostaviti na podlagi sklopov raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, da bi se čim bolj povečalo vključevanje vseh zadevnih delovnih področij, hkrati pa zagotovile visoke in vzdržne stopnje vpliva
  za Unijo
  glede na porabljene vire. Spodbujal bo meddisciplinaren, čezmejen in medsektorski pristop ob prizadevanju za dosego ciljev trajnostnega razvoja OZN in
  zavez Unije v skladu s Pariškim sporazumom in po potrebi za obravnavanje družbenih sprememb in
  konkurenčnosti industrijskih panog Unije v njih.
  Dejavnosti v okviru tega stebra bi morale zajemati celoten nabor raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, kar vključuje raziskave in razvoj, poskusno izvajanje, predstavitev in podpora javnim naročilom, prednormativne raziskave in določanje standardov ter prevzemanje inovacij na trgu, za zagotovitev, da Evropa ostane v samem vrhu na področju raziskav, ki so zanjo strateško pomembne.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Polna udeležba industrije v Programu na vseh ravneh, od posameznega podjetnika ter malih in srednjih podjetij do velikih podjetij, bi
  morala pomeniti enega od glavnih načinov za uresničevanje ciljev programa
  , zlasti za ustvarjanje trajnostnih delovnih mest in gospodarske rasti
  . Industrija bi morala prispevati k perspektivam in prednostnim nalogam, določenim v postopku strateškega načrtovanja, ki bi moral podpirati razvoj programov dela. Pri taki udeležbi industrije bi bilo treba udeležbo
  v 
  ukrepih podpirati po stopnjah, ki so vsaj primerljive s tistimi na podlagi prejšnjega okvirnega programa Obzorje 2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št
  . 
  1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (13)

  (v nadaljnjem besedilu: program Obzorje 2020) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Polna udeležba industrije v Programu na vseh ravneh, od posameznega podjetnika ter malih in srednjih podjetij do velikih podjetij, bi
  morala pomeniti enega od glavnih načinov za uresničevanje ciljev programa
  , zlasti za ustvarjanje trajnostnih delovnih mest in gospodarske rasti
  . Industrija bi morala prispevati k perspektivam in prednostnim nalogam, določenim v postopku strateškega načrtovanja, ki bi moral podpirati razvoj programov dela. Pri taki udeležbi industrije bi bilo treba udeležbo
  v 
  ukrepih podpirati po stopnjah, ki so vsaj primerljive s tistimi na podlagi prejšnjega okvirnega programa Obzorje 2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št
  . 
  1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (13)

  (v nadaljnjem besedilu: program Obzorje 2020)

| (11) | Polna
  in pravočasna
  udeležba industrije v Programu na vseh ravneh, od posameznega podjetnika ter malih in srednjih podjetij do velikih podjetij, bi
  se morala nadaljevati
  , zlasti za ustvarjanje trajnostnih delovnih mest in gospodarske rasti v 
  Evropi
  ,
  da
  bi
  okrepili sodelovanje med zasebnim in javnim sektorjem in naložbe zasebnega sektorja
  v 
  raziskave in razvoj
  . |
| --- | --- |

(11)

Polna
  in pravočasna
  udeležba industrije v Programu na vseh ravneh, od posameznega podjetnika ter malih in srednjih podjetij do velikih podjetij, bi
  se morala nadaljevati
  , zlasti za ustvarjanje trajnostnih delovnih mest in gospodarske rasti v 
  Evropi
  ,
  da
  bi
  okrepili sodelovanje med zasebnim in javnim sektorjem in naložbe zasebnega sektorja
  v 
  raziskave in razvoj
  .

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Posveti več deležnikov, vključno s civilno družbo in industrijo, bi morali prispevati k perspektivam in prednostnim nalogam, določenim v postopku strateškega načrtovanja. To bi moralo zagotoviti redne strateške načrte za raziskave in inovacije, ki bi se sprejemali v obliki delegiranih aktov. Te strateške načrte bi bilo nato treba izvajati z razvojem programov dela. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Posveti več deležnikov, vključno s civilno družbo in industrijo, bi morali prispevati k perspektivam in prednostnim nalogam, določenim v postopku strateškega načrtovanja. To bi moralo zagotoviti redne strateške načrte za raziskave in inovacije, ki bi se sprejemali v obliki delegiranih aktov. Te strateške načrte bi bilo nato treba izvajati z razvojem programov dela.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Pomembno je podpreti industrijo, da ohrani ali pridobi vodilni položaj v svetu na področju inovacij, digitalizacije in razogljičenja, zlasti z naložbami v ključne omogočitvene tehnologije, na katerih bo osnovana gospodarska dejavnost v prihodnosti. Ukrepi programa bi
  se
  morali
  uporabiti
  za odpravljanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin na sorazmeren način, brez podvajanja z zasebnim financiranjem ali njegovega izrinjanja ter jasno dodano vrednostjo
  EU
  . Tako bo zagotovljena skladnost ukrepov programa in pravil EU o državni pomoči,
  s čimer bo preprečeno neutemeljeno izkrivljanje konkurence na notranjem trgu
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Pomembno je podpreti industrijo, da ohrani ali pridobi vodilni položaj v svetu na področju inovacij, digitalizacije in razogljičenja, zlasti z naložbami v ključne omogočitvene tehnologije, na katerih bo osnovana gospodarska dejavnost v prihodnosti. Ukrepi programa bi
  se
  morali
  uporabiti
  za odpravljanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin na sorazmeren način, brez podvajanja z zasebnim financiranjem ali njegovega izrinjanja ter jasno dodano vrednostjo
  EU
  . Tako bo zagotovljena skladnost ukrepov programa in pravil EU o državni pomoči,
  s čimer bo preprečeno neutemeljeno izkrivljanje konkurence na notranjem trgu
  .

| (12) | Pomembno je podpreti industrijo
  Unije
  , da ohrani ali pridobi vodilni položaj v svetu na področju inovacij, digitalizacije in razogljičenja, zlasti z naložbami v ključne omogočitvene tehnologije, na katerih bo osnovana gospodarska dejavnost v prihodnosti.
  Ključne omogočitvene tehnologije naj bi imele osrednjo vlogo v drugem stebru „Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“ in bi morale biti še bolj povezane z vodilnimi pobudami na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij (FET), da bi raziskovalni projekti lahko zajemali celotno inovacijsko verigo.
  Ukrepi programa bi morali
  odražati industrijsko strategijo Unije
  za odpravljanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin
  , spodbujanje naložb
  na sorazmeren
  in pregleden
  način, brez podvajanja z zasebnim financiranjem ali njegovega izrinjanja ter jasno
  evropsko
  dodano vrednostjo
  in javno donosnostjo naložb
  . Tako bo zagotovljena skladnost ukrepov programa in pravil EU o državni pomoči
  za raziskave
  ,
  razvoj in inovacije, ki bi jih bilo treba pregledati, da bi spodbudili inovacije
  . |
| --- | --- |

(12)

Pomembno je podpreti industrijo
  Unije
  , da ohrani ali pridobi vodilni položaj v svetu na področju inovacij, digitalizacije in razogljičenja, zlasti z naložbami v ključne omogočitvene tehnologije, na katerih bo osnovana gospodarska dejavnost v prihodnosti.
  Ključne omogočitvene tehnologije naj bi imele osrednjo vlogo v drugem stebru „Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“ in bi morale biti še bolj povezane z vodilnimi pobudami na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij (FET), da bi raziskovalni projekti lahko zajemali celotno inovacijsko verigo.
  Ukrepi programa bi morali
  odražati industrijsko strategijo Unije
  za odpravljanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin
  , spodbujanje naložb
  na sorazmeren
  in pregleden
  način, brez podvajanja z zasebnim financiranjem ali njegovega izrinjanja ter jasno
  evropsko
  dodano vrednostjo
  in javno donosnostjo naložb
  . Tako bo zagotovljena skladnost ukrepov programa in pravil EU o državni pomoči
  za raziskave
  ,
  razvoj in inovacije, ki bi jih bilo treba pregledati, da bi spodbudili inovacije
  .

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | MSP so pomemben vir inovacij in rasti v Evropi. Zato je v programu Obzorje Evropa potrebna močna udeležba MSP, kakor je opredeljeno v Priporočilu Komisije 2003/361/ES. Na podlagi najboljših praks iz programa Obzorje 2020 bi moral program Obzorje Evropa še naprej na celosten način spodbujati sodelovanje MSP v okvirnem programu. Predvideti bi bilo treba ustrezne ukrepe in proračunske določbe, med drugim uvedbo instrumenta za posamezna MSP v skladu z načelom od spodaj navzgor, ki uvajajo postopne inovacije, ter posebne odprte razpise v različnih fazah inovacijskega cikla. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

MSP so pomemben vir inovacij in rasti v Evropi. Zato je v programu Obzorje Evropa potrebna močna udeležba MSP, kakor je opredeljeno v Priporočilu Komisije 2003/361/ES. Na podlagi najboljših praks iz programa Obzorje 2020 bi moral program Obzorje Evropa še naprej na celosten način spodbujati sodelovanje MSP v okvirnem programu. Predvideti bi bilo treba ustrezne ukrepe in proračunske določbe, med drugim uvedbo instrumenta za posamezna MSP v skladu z načelom od spodaj navzgor, ki uvajajo postopne inovacije, ter posebne odprte razpise v različnih fazah inovacijskega cikla.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Program bi moral podpirati raziskave in inovacije na povezan način in upoštevati vse ustrezne predpise Svetovne trgovske organizacije. Koncept raziskav, vključno s poskusnim razvojem, bi bilo treba izvajati v skladu s priročnikom Frascati, ki ga je razvila Organizacija za gospodarsko sodelovanje (OECD), koncept inovacij pa bi se moral uporabljati v skladu s priročnikom iz Osla, ki sta ga razvila OECD in Eurostat, in sicer s širšim pristopom, ki zajema družbene inovacije. Opredelitve
  pojmov
  OECD
  glede
  v zvezi z ravnijo tehnološke pripravljenosti
  (TRL)
  bi se morale
  še naprej,
  kot v prejšnjem okvirnem programu Obzorje 2020
  , upoštevati pri razvrščanju tehnoloških raziskav, razvoja izdelka, predstavitvenih dejavnosti in opredelitve vrst ukrepov, ki so na voljo v razpisih za zbiranje predlogov. Nepovratnih sredstev naj se načeloma ne bi dodeljevalo za ukrepe, kjer dejavnosti presegajo TRL 8.
  Program dela za razpis v okviru stebra „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“ bi lahko omogočal dodelitev nepovratnih sredstev za potrditev izdelkov v velikem obsegu in za tržno replikacijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Program bi moral podpirati raziskave in inovacije na povezan način in upoštevati vse ustrezne predpise Svetovne trgovske organizacije. Koncept raziskav, vključno s poskusnim razvojem, bi bilo treba izvajati v skladu s priročnikom Frascati, ki ga je razvila Organizacija za gospodarsko sodelovanje (OECD), koncept inovacij pa bi se moral uporabljati v skladu s priročnikom iz Osla, ki sta ga razvila OECD in Eurostat, in sicer s širšim pristopom, ki zajema družbene inovacije. Opredelitve
  pojmov
  OECD
  glede
  v zvezi z ravnijo tehnološke pripravljenosti
  (TRL)
  bi se morale
  še naprej,
  kot v prejšnjem okvirnem programu Obzorje 2020
  , upoštevati pri razvrščanju tehnoloških raziskav, razvoja izdelka, predstavitvenih dejavnosti in opredelitve vrst ukrepov, ki so na voljo v razpisih za zbiranje predlogov. Nepovratnih sredstev naj se načeloma ne bi dodeljevalo za ukrepe, kjer dejavnosti presegajo TRL 8.
  Program dela za razpis v okviru stebra „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“ bi lahko omogočal dodelitev nepovratnih sredstev za potrditev izdelkov v velikem obsegu in za tržno replikacijo.

| (13) | Program bi moral podpirati raziskave in inovacije na povezan način in upoštevati vse ustrezne predpise Svetovne trgovske organizacije. Koncept raziskav, vključno s poskusnim razvojem, bi bilo treba izvajati v skladu s priročnikom Frascati, ki ga je razvila Organizacija za gospodarsko sodelovanje (OECD), koncept inovacij pa bi se moral uporabljati v skladu s priročnikom iz Osla, ki sta ga razvila OECD in Eurostat, in sicer s širšim pristopom, ki zajema družbene inovacije
  , oblikovanje in ustvarjalnost
  . Opredelitve OECD v zvezi z ravnijo tehnološke pripravljenosti bi se morale
  upoštevati, tako
  kot v prejšnjem okvirnem programu Obzorje 2020 Program dela za razpis v okviru stebra „Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost“ bi lahko omogočal dodelitev nepovratnih sredstev za potrditev izdelkov v velikem obsegu in za tržno replikacijo. |
| --- | --- |

(13)

Program bi moral podpirati raziskave in inovacije na povezan način in upoštevati vse ustrezne predpise Svetovne trgovske organizacije. Koncept raziskav, vključno s poskusnim razvojem, bi bilo treba izvajati v skladu s priročnikom Frascati, ki ga je razvila Organizacija za gospodarsko sodelovanje (OECD), koncept inovacij pa bi se moral uporabljati v skladu s priročnikom iz Osla, ki sta ga razvila OECD in Eurostat, in sicer s širšim pristopom, ki zajema družbene inovacije
  , oblikovanje in ustvarjalnost
  . Opredelitve OECD v zvezi z ravnijo tehnološke pripravljenosti bi se morale
  upoštevati, tako
  kot v prejšnjem okvirnem programu Obzorje 2020 Program dela za razpis v okviru stebra „Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost“ bi lahko omogočal dodelitev nepovratnih sredstev za potrditev izdelkov v velikem obsegu in za tržno replikacijo.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | V sporočilu Komisije o vmesni oceni programa Obzorje 2020 (COM(2018)0002) so podana priporočila za ta program, vključno z njegovimi pravili za sodelovanje in razširjanje rezultatov, ki izhajajo iz izkušenj iz prejšnjega programa ter prispevkov institucij EU in zainteresiranih strani. Med temi priporočili je tudi, da so potrebna bolj ambiciozna vlaganja, da bi dosegli kritično maso ter največji možni učinek; da je treba podpreti prodorne inovacije; da je treba prednostno razvrščati naložbe v raziskave in inovacije na področjih z visoko dodano vrednostjo, zlasti z usmerjenostjo v naloge, sodelovanjem državljanov in širokim obveščanjem; da je treba racionalizirati področje financiranja Unije, vključno z racionalizacijo sedanjega obsega partnerskih pobud in programov sofinanciranja; da je treba razviti več sinergij, ki morajo biti konkretne, med različnimi instrumenti financiranja Unije, zlasti da bi pomagale mobilizirati neizkoriščen potencial za raziskave in inovacije v Uniji; da je treba okrepiti mednarodno sodelovanje in krepiti odprtost za sodelovanje tretjih držav ter nadaljevati poenostavljanje na podlagi izkušenj iz programa Obzorje 2020. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

V sporočilu Komisije o vmesni oceni programa Obzorje 2020 (COM(2018)0002) so podana priporočila za ta program, vključno z njegovimi pravili za sodelovanje in razširjanje rezultatov, ki izhajajo iz izkušenj iz prejšnjega programa ter prispevkov institucij EU in zainteresiranih strani. Med temi priporočili je tudi, da so potrebna bolj ambiciozna vlaganja, da bi dosegli kritično maso ter največji možni učinek; da je treba podpreti prodorne inovacije; da je treba prednostno razvrščati naložbe v raziskave in inovacije na področjih z visoko dodano vrednostjo, zlasti z usmerjenostjo v naloge, sodelovanjem državljanov in širokim obveščanjem; da je treba racionalizirati področje financiranja Unije, vključno z racionalizacijo sedanjega obsega partnerskih pobud in programov sofinanciranja; da je treba razviti več sinergij, ki morajo biti konkretne, med različnimi instrumenti financiranja Unije, zlasti da bi pomagale mobilizirati neizkoriščen potencial za raziskave in inovacije v Uniji; da je treba okrepiti mednarodno sodelovanje in krepiti odprtost za sodelovanje tretjih držav ter nadaljevati poenostavljanje na podlagi izkušenj iz programa Obzorje 2020.

| (14) | V sporočilu Komisije o vmesni oceni programa Obzorje 2020 (COM(2018)0002)
  in v poročilu Evropskega parlamenta o oceni izvajanja programa Obzorje 2020 ob upoštevanju njegove vmesne ocene in predloga devetega okvirnega programa (2016/2147(INI)
  ) so podana priporočila za ta program, vključno z njegovimi pravili za sodelovanje in razširjanje rezultatov, ki izhajajo iz izkušenj iz prejšnjega programa ter prispevkov institucij EU in zainteresiranih strani. Med temi priporočili je tudi, da so potrebna bolj ambiciozna vlaganja, da bi dosegli kritično maso ter največji možni učinek; da je treba podpreti prodorne inovacije; da je treba prednostno razvrščati naložbe v raziskave in inovacije na področjih z visoko dodano vrednostjo, zlasti z usmerjenostjo v naloge,
  popolnim, dobro obveščenim in pravočasnim
  sodelovanjem državljanov in širokim obveščanjem; da je treba racionalizirati področje financiranja Unije,
  da bi v celoti izkoristili potencial vseh držav članic na področju raziskav in inovacij,
  vključno z racionalizacijo sedanjega obsega partnerskih pobud in programov sofinanciranja; da je treba razviti več sinergij, ki morajo biti konkretne, med različnimi instrumenti financiranja Unije, zlasti da bi pomagale mobilizirati neizkoriščen potencial za raziskave in inovacije v Uniji; da je treba
  bolje vključiti raziskovalno infrastrukturo, ki jo financira Unija, zlasti iz Evropskega sklada za regionalni razvoj,
  okrepiti mednarodno sodelovanje in krepiti odprtost za sodelovanje tretjih držav
  , obenem pa zaščititi interese Unije in povečati udeležbo vseh držav članic v Programu;
  ter nadaljevati poenostavljanje na podlagi izkušenj iz programa Obzorje 2020. |
| --- | --- |

(14)

V sporočilu Komisije o vmesni oceni programa Obzorje 2020 (COM(2018)0002)
  in v poročilu Evropskega parlamenta o oceni izvajanja programa Obzorje 2020 ob upoštevanju njegove vmesne ocene in predloga devetega okvirnega programa (2016/2147(INI)
  ) so podana priporočila za ta program, vključno z njegovimi pravili za sodelovanje in razširjanje rezultatov, ki izhajajo iz izkušenj iz prejšnjega programa ter prispevkov institucij EU in zainteresiranih strani. Med temi priporočili je tudi, da so potrebna bolj ambiciozna vlaganja, da bi dosegli kritično maso ter največji možni učinek; da je treba podpreti prodorne inovacije; da je treba prednostno razvrščati naložbe v raziskave in inovacije na področjih z visoko dodano vrednostjo, zlasti z usmerjenostjo v naloge,
  popolnim, dobro obveščenim in pravočasnim
  sodelovanjem državljanov in širokim obveščanjem; da je treba racionalizirati področje financiranja Unije,
  da bi v celoti izkoristili potencial vseh držav članic na področju raziskav in inovacij,
  vključno z racionalizacijo sedanjega obsega partnerskih pobud in programov sofinanciranja; da je treba razviti več sinergij, ki morajo biti konkretne, med različnimi instrumenti financiranja Unije, zlasti da bi pomagale mobilizirati neizkoriščen potencial za raziskave in inovacije v Uniji; da je treba
  bolje vključiti raziskovalno infrastrukturo, ki jo financira Unija, zlasti iz Evropskega sklada za regionalni razvoj,
  okrepiti mednarodno sodelovanje in krepiti odprtost za sodelovanje tretjih držav
  , obenem pa zaščititi interese Unije in povečati udeležbo vseh držav članic v Programu;
  ter nadaljevati poenostavljanje na podlagi izkušenj iz programa Obzorje 2020.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Program bi si moral prizadevati za sinergije z drugimi programi Unije, od njihove zasnove in strateškega načrtovanja do izbire projektov, upravljanja, komuniciranja, razširjanja in izkoriščanja rezultatov, spremljanja, revizije in upravljanja. Da bi se izognili prekrivanju in podvajanju ter da bi povečali finančni vzvod financiranja Unije
  , so možni
  prenosi iz drugih programov Unije v program Obzorje Evropa. V takih primerih bodo zanje veljala pravila programa Obzorje Evropa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Program bi si moral prizadevati za sinergije z drugimi programi Unije, od njihove zasnove in strateškega načrtovanja do izbire projektov, upravljanja, komuniciranja, razširjanja in izkoriščanja rezultatov, spremljanja, revizije in upravljanja. Da bi se izognili prekrivanju in podvajanju ter da bi povečali finančni vzvod financiranja Unije
  , so možni
  prenosi iz drugih programov Unije v program Obzorje Evropa. V takih primerih bodo zanje veljala pravila programa Obzorje Evropa.

| (15) | Kohezijska politika bi morala še naprej prispevati k raziskavam in inovacijam. Zato je treba posebno pozornost namenjati usklajevanju in dopolnjevanju zadevnih dveh politik Unije.
  Program bi si moral prizadevati za
  uskladitev pravil in
  sinergije z drugimi programi Unije,
  kot je navedeno v Prilogi IV k tej uredbi,
  od njihove zasnove in strateškega načrtovanja do izbire projektov, upravljanja, komuniciranja, razširjanja in izkoriščanja rezultatov, spremljanja, revizije in upravljanja. Da bi se izognili prekrivanju in podvajanju ter da bi povečali finančni vzvod financiranja Unije
  in zmanjšali upravno breme za vložnike in upravičence, bi morale vse vrste sinergij upoštevati načelo „en ukrep upošteva en sklop pravil“: |
| --- | --- |

(15)

Kohezijska politika bi morala še naprej prispevati k raziskavam in inovacijam. Zato je treba posebno pozornost namenjati usklajevanju in dopolnjevanju zadevnih dveh politik Unije.
  Program bi si moral prizadevati za
  uskladitev pravil in
  sinergije z drugimi programi Unije,
  kot je navedeno v Prilogi IV k tej uredbi,
  od njihove zasnove in strateškega načrtovanja do izbire projektov, upravljanja, komuniciranja, razširjanja in izkoriščanja rezultatov, spremljanja, revizije in upravljanja. Da bi se izognili prekrivanju in podvajanju ter da bi povečali finančni vzvod financiranja Unije
  in zmanjšali upravno breme za vložnike in upravičence, bi morale vse vrste sinergij upoštevati načelo „en ukrep upošteva en sklop pravil“:

| | — | prenosi iz drugih programov Unije
  , vključno z Evropskim skladom za regionalni razvoj (ESRR),
  v program Obzorje Evropa
  so lahko prostovoljni
  . V takih primerih bodo zanje veljala pravila programa Obzorje Evropa
  , vendar se bodo uporabljala le v korist države članice ali organa upravljanja, ki se odloči za prenos; |
| --- | --- | --- |

—

prenosi iz drugih programov Unije
  , vključno z Evropskim skladom za regionalni razvoj (ESRR),
  v program Obzorje Evropa
  so lahko prostovoljni
  . V takih primerih bodo zanje veljala pravila programa Obzorje Evropa
  , vendar se bodo uporabljala le v korist države članice ali organa upravljanja, ki se odloči za prenos;

| | — | predvidi se lahko tudi sofinanciranje ukrepa v okviru programa Obzorje Evropa in drugega programa Unije, ki ne sme presegati skupnih upravičenih stroškov ukrepa. V takih primerih bi se uporabljala samo pravila programa Obzorje Evropa in preprečiti bi bilo treba dvojne revizije; |
| --- | --- | --- |

—

predvidi se lahko tudi sofinanciranje ukrepa v okviru programa Obzorje Evropa in drugega programa Unije, ki ne sme presegati skupnih upravičenih stroškov ukrepa. V takih primerih bi se uporabljala samo pravila programa Obzorje Evropa in preprečiti bi bilo treba dvojne revizije;

| | — | pečat odličnosti bi morali prejeti vsi predlogi, ki so uspešno presegli mejne vrednosti za odličnost v programu Obzorje Evropa, vendar jih ni mogoče financirati zaradi proračunskih omejitev. V takih primerih bi se morala uporabljati pravila sklada, ki zagotavlja podporo, z izjemo pravil o državni pomoči. |
| --- | --- | --- |

—

pečat odličnosti bi morali prejeti vsi predlogi, ki so uspešno presegli mejne vrednosti za odličnost v programu Obzorje Evropa, vendar jih ni mogoče financirati zaradi proračunskih omejitev. V takih primerih bi se morala uporabljati pravila sklada, ki zagotavlja podporo, z izjemo pravil o državni pomoči.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Da bi dosegli največji možni učinek financiranja Unije in najučinkovitejši prispevek k ciljem politike
  EU
  ,
  bi moral
  program Obzorje Evropa
  vstopati
  v evropska partnerstva s partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja. Med takimi partnerji so
  industrija, raziskovalne organizacije
  ,
  organi
  ,
  ki opravljajo javne storitve na lokalni
  ,
  regionalni
  ,
  nacionalni ali mednarodni ravni
  ,
  ter
  organizacije civilne družbe
  , kot so ustanove
  , ki podpirajo in/ali izvajajo raziskave in inovacije, če je mogoče želene vplive doseči v partnerstvu učinkoviteje, kot bi jih dosegla Unija sama. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Da bi dosegli največji možni učinek financiranja Unije in najučinkovitejši prispevek k ciljem politike
  EU
  ,
  bi moral
  program Obzorje Evropa
  vstopati
  v evropska partnerstva s partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja. Med takimi partnerji so
  industrija, raziskovalne organizacije
  ,
  organi
  ,
  ki opravljajo javne storitve na lokalni
  ,
  regionalni
  ,
  nacionalni ali mednarodni ravni
  ,
  ter
  organizacije civilne družbe
  , kot so ustanove
  , ki podpirajo in/ali izvajajo raziskave in inovacije, če je mogoče želene vplive doseči v partnerstvu učinkoviteje, kot bi jih dosegla Unija sama.

| (16) | Da bi dosegli največji možni učinek financiranja Unije in najučinkovitejši prispevek k ciljem politike
  in zavezam Unije
  ,
  lahko
  program Obzorje Evropa
  vstopa
  v evropska partnerstva s partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja
  na podlagi rezultatov strateškega načrtovanja
  . Med takimi partnerji so
  javne in zasebne zainteresirane strani na področju raziskav in inovacij
  ,
  kompetenčni centri
  ,
  poslovni inkubatorji, znanstveni in tehnološki parki
  ,
  organi
  ,
  ki opravljajo javne storitve
  ,
  ustanove in
  organizacije civilne družbe
  in po potrebi regionalni inovacijski ekosistemi
  , ki podpirajo in/ali izvajajo raziskave in inovacije, če je mogoče želene vplive doseči v partnerstvu učinkoviteje, kot bi jih dosegla Unija sama. |
| --- | --- |

(16)

Da bi dosegli največji možni učinek financiranja Unije in najučinkovitejši prispevek k ciljem politike
  in zavezam Unije
  ,
  lahko
  program Obzorje Evropa
  vstopa
  v evropska partnerstva s partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja
  na podlagi rezultatov strateškega načrtovanja
  . Med takimi partnerji so
  javne in zasebne zainteresirane strani na področju raziskav in inovacij
  ,
  kompetenčni centri
  ,
  poslovni inkubatorji, znanstveni in tehnološki parki
  ,
  organi
  ,
  ki opravljajo javne storitve
  ,
  ustanove in
  organizacije civilne družbe
  in po potrebi regionalni inovacijski ekosistemi
  , ki podpirajo in/ali izvajajo raziskave in inovacije, če je mogoče želene vplive doseči v partnerstvu učinkoviteje, kot bi jih dosegla Unija sama.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Program bi moral krepiti sodelovanje med evropskimi partnerstvi in partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja, tudi z združevanjem programov raziskav in inovacij ter čezmejnih naložb v raziskave in inovacije, ki prinašajo obojestranske koristi ljudem in podjetjem, hkrati pa zagotavljajo, da lahko
  EU
  ohrani svoje interese
  na strateških področjih

   (14). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Program bi moral krepiti sodelovanje med evropskimi partnerstvi in partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja, tudi z združevanjem programov raziskav in inovacij ter čezmejnih naložb v raziskave in inovacije, ki prinašajo obojestranske koristi ljudem in podjetjem, hkrati pa zagotavljajo, da lahko
  EU
  ohrani svoje interese
  na strateških področjih

   (14).

| (17) | Program bi moral krepiti sodelovanje med evropskimi partnerstvi in partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja, tudi z združevanjem programov raziskav in inovacij ter čezmejnih naložb v raziskave in inovacije, ki prinašajo obojestranske koristi ljudem in podjetjem, hkrati pa zagotavljajo, da lahko
  Unija
  ohrani svoje interese. |
| --- | --- |

(17)

Program bi moral krepiti sodelovanje med evropskimi partnerstvi in partnerji iz zasebnega in/ali javnega sektorja, tudi z združevanjem programov raziskav in inovacij ter čezmejnih naložb v raziskave in inovacije, ki prinašajo obojestranske koristi ljudem in podjetjem, hkrati pa zagotavljajo, da lahko
  Unija
  ohrani svoje interese.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Vodilne pobude FET so dokazale, da so uspešen in učinkovit instrument za zagotavljanje koristi družbi v okviru skupnih, usklajenih prizadevanj Unije in njenih držav članic ter da je treba obstoječe vodilne pobude, ki so dokazale svoje koristi, podpirati še naprej. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

Vodilne pobude FET so dokazale, da so uspešen in učinkovit instrument za zagotavljanje koristi družbi v okviru skupnih, usklajenih prizadevanj Unije in njenih držav članic ter da je treba obstoječe vodilne pobude, ki so dokazale svoje koristi, podpirati še naprej.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Skupno raziskovalno središče (JRC) bi moralo še naprej zagotavljati neodvisne in k uporabnikom usmerjene znanstvene dokaze za politike Unije ter tehnično podporo skozi celoten ciklus politik. Neposredne ukrepe JRC bi bilo treba izvajati prožno, učinkovito in pregledno, pri tem pa upoštevati zadevne potrebe uporabnikov JRC in potrebe politik Unije ter zagotavljati zaščito finančnih interesov Unije. JRC bi moralo še naprej zagotavljati dodatne vire. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Skupno raziskovalno središče (JRC) bi moralo še naprej zagotavljati neodvisne in k uporabnikom usmerjene znanstvene dokaze za politike Unije ter tehnično podporo skozi celoten ciklus politik. Neposredne ukrepe JRC bi bilo treba izvajati prožno, učinkovito in pregledno, pri tem pa upoštevati zadevne potrebe uporabnikov JRC in potrebe politik Unije ter zagotavljati zaščito finančnih interesov Unije. JRC bi moralo še naprej zagotavljati dodatne vire.

| (18) | Skupno raziskovalno središče (JRC) bi moralo še naprej zagotavljati neodvisne in k uporabnikom usmerjene znanstvene dokaze za politike Unije ter tehnično podporo skozi celoten ciklus politik. Neposredne ukrepe JRC bi bilo treba izvajati prožno, učinkovito in pregledno, pri tem pa upoštevati zadevne potrebe uporabnikov JRC
  , proračunske omejitve
  in potrebe politik Unije ter zagotavljati zaščito finančnih interesov Unije. JRC bi moralo še naprej zagotavljati dodatne vire. |
| --- | --- |

(18)

Skupno raziskovalno središče (JRC) bi moralo še naprej zagotavljati neodvisne in k uporabnikom usmerjene znanstvene dokaze za politike Unije ter tehnično podporo skozi celoten ciklus politik. Neposredne ukrepe JRC bi bilo treba izvajati prožno, učinkovito in pregledno, pri tem pa upoštevati zadevne potrebe uporabnikov JRC
  , proračunske omejitve
  in potrebe politik Unije ter zagotavljati zaščito finančnih interesov Unije. JRC bi moralo še naprej zagotavljati dodatne vire.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Steber
  „Odprte inovacije“
  bi moral vzpostaviti niz ukrepov za celovito podporo potrebam podjetnikov in podjetništva, ki bi omogočili nastajanje in pospeševanje prodornih inovacij za hitro rast trga. Pritegniti bi moral inovativna podjetja s potencialom za razširitev na mednarodni ravni / ravni EU in ponuditi hitro razpoložljiva, prilagodljiva nepovratna sredstva in sovlaganja, tudi z zasebnimi vlagatelji. Te cilje bi bilo treba uresničevati z ustanovitvijo Evropskega sveta za inovacije (EIC). Ta steber bi moral podpirati tudi Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) in evropske inovacijske ekosisteme nasploh, zlasti s sofinanciranjem partnerstev z nacionalnimi in regionalnimi akterji za podporo inovacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Steber
  „Odprte inovacije“
  bi moral vzpostaviti niz ukrepov za celovito podporo potrebam podjetnikov in podjetništva, ki bi omogočili nastajanje in pospeševanje prodornih inovacij za hitro rast trga. Pritegniti bi moral inovativna podjetja s potencialom za razširitev na mednarodni ravni / ravni EU in ponuditi hitro razpoložljiva, prilagodljiva nepovratna sredstva in sovlaganja, tudi z zasebnimi vlagatelji. Te cilje bi bilo treba uresničevati z ustanovitvijo Evropskega sveta za inovacije (EIC). Ta steber bi moral podpirati tudi Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) in evropske inovacijske ekosisteme nasploh, zlasti s sofinanciranjem partnerstev z nacionalnimi in regionalnimi akterji za podporo inovacij.

| (19) | Steber
  „Inovativna Evropa“
  bi moral vzpostaviti niz ukrepov za celovito podporo potrebam podjetnikov in
  v raziskave usmerjenega
  podjetništva, ki bi omogočili nastajanje in pospeševanje prodornih inovacij za hitro rast trga
  ter spodbujanje tehnološke neodvisnosti Unije na strateških področjih
  . Pritegniti bi moral inovativna podjetja
  , vključno z malimi in srednjimi podjetji ter zagonskimi podjetji,
  s potencialom za razširitev na mednarodni ravni / ravni EU in ponuditi hitro razpoložljiva, prilagodljiva nepovratna sredstva in sovlaganja, tudi z zasebnimi vlagatelji. Te cilje bi bilo treba uresničevati z ustanovitvijo Evropskega sveta za inovacije (EIC). Ta steber bi moral podpirati tudi Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT)
  , regionalno inovacijsko shemo EIT
  in evropske inovacijske ekosisteme nasploh,
  po vsej Uniji,
  zlasti s sofinanciranjem partnerstev z nacionalnimi in regionalnimi akterji za podporo inovacij
  , tako javnih kot zasebnih
  . |
| --- | --- |

(19)

Steber
  „Inovativna Evropa“
  bi moral vzpostaviti niz ukrepov za celovito podporo potrebam podjetnikov in
  v raziskave usmerjenega
  podjetništva, ki bi omogočili nastajanje in pospeševanje prodornih inovacij za hitro rast trga
  ter spodbujanje tehnološke neodvisnosti Unije na strateških področjih
  . Pritegniti bi moral inovativna podjetja
  , vključno z malimi in srednjimi podjetji ter zagonskimi podjetji,
  s potencialom za razširitev na mednarodni ravni / ravni EU in ponuditi hitro razpoložljiva, prilagodljiva nepovratna sredstva in sovlaganja, tudi z zasebnimi vlagatelji. Te cilje bi bilo treba uresničevati z ustanovitvijo Evropskega sveta za inovacije (EIC). Ta steber bi moral podpirati tudi Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT)
  , regionalno inovacijsko shemo EIT
  in evropske inovacijske ekosisteme nasploh,
  po vsej Uniji,
  zlasti s sofinanciranjem partnerstev z nacionalnimi in regionalnimi akterji za podporo inovacij
  , tako javnih kot zasebnih
  .

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Cilji politike tega programa bodo obravnavani
  tudi
  preko finančnih instrumentov
  in
  proračunskih jamstev
  v 
  političnih okvirih sklada
  InvestEU.
  Finančno podporo
  bi
  bilo treba uporabljati za obravnavanje nedelovanja trga ali razmer suboptimalnih naložb
  , in
  sicer sorazmerno
  ,
  ukrepi pa ne bi smeli podvajati ali izrivati zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu. Ukrepi
  bi
  morali imeti jasno evropsko dodano vrednost
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Cilji politike tega programa bodo obravnavani
  tudi
  preko finančnih instrumentov
  in
  proračunskih jamstev
  v 
  političnih okvirih sklada
  InvestEU.
  Finančno podporo
  bi
  bilo treba uporabljati za obravnavanje nedelovanja trga ali razmer suboptimalnih naložb
  , in
  sicer sorazmerno
  ,
  ukrepi pa ne bi smeli podvajati ali izrivati zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu. Ukrepi
  bi
  morali imeti jasno evropsko dodano vrednost
  .

| (20) | Za obravnavanje potrebe po podpori naložb v bolj tvegane in nelinearne dejavnosti, kot so raziskave in inovacije, je ključno, da program Obzorje Evropa, zlasti EIC, pa tudi EIT in njegove skupnosti znanja in inovacij (SZI), delujejo v sinergiji s finančnimi produkti, ki se bodo uporabili v okviru InvestEU. V zvezi s tem
  bi
  morale izkušnje iz finančnih instrumentov, ki se uporabljajo v programu Obzorje 2020
  ,
  kot sta InnovFin
  in
  jamstvo za posojila malim in srednjim podjetjem
  ,
  služiti kot trdna podlaga za zagotavljanje te usmerjene podpore, EIC pa bi moral razviti strateško presojo in dejavnosti vrednotenja v realnem času, da
  bi
  pravočasno upravljal in usklajeval svoje različne ukrepe
  . |
| --- | --- |

(20)

Za obravnavanje potrebe po podpori naložb v bolj tvegane in nelinearne dejavnosti, kot so raziskave in inovacije, je ključno, da program Obzorje Evropa, zlasti EIC, pa tudi EIT in njegove skupnosti znanja in inovacij (SZI), delujejo v sinergiji s finančnimi produkti, ki se bodo uporabili v okviru InvestEU. V zvezi s tem
  bi
  morale izkušnje iz finančnih instrumentov, ki se uporabljajo v programu Obzorje 2020
  ,
  kot sta InnovFin
  in
  jamstvo za posojila malim in srednjim podjetjem
  ,
  služiti kot trdna podlaga za zagotavljanje te usmerjene podpore, EIC pa bi moral razviti strateško presojo in dejavnosti vrednotenja v realnem času, da
  bi
  pravočasno upravljal in usklajeval svoje različne ukrepe
  .

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | EIC bi si moral s svoja instrumentoma – Iskalec (Pathfinder) in Pospeševalec (Accelerator) – prizadevati za odkrivanje, razvoj in uporabo prodornih inovacij, ki ustvarjajo trg, in podpirati hitro rast inovativnih podjetij na ravni EU in mednarodni ravni. Z dosledno in racionalizirano podporo prodornih inovacij bi moral zapolniti sedanjo praznino v javni podpori in zasebnim naložbam v prodorne inovacije. Za instrumenta EIC so potrebne namenske pravne in upravljavske značilnosti, da bi odražala cilje EIC, zlasti dejavnosti tržne uporabe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

EIC bi si moral s svoja instrumentoma – Iskalec (Pathfinder) in Pospeševalec (Accelerator) – prizadevati za odkrivanje, razvoj in uporabo prodornih inovacij, ki ustvarjajo trg, in podpirati hitro rast inovativnih podjetij na ravni EU in mednarodni ravni. Z dosledno in racionalizirano podporo prodornih inovacij bi moral zapolniti sedanjo praznino v javni podpori in zasebnim naložbam v prodorne inovacije. Za instrumenta EIC so potrebne namenske pravne in upravljavske značilnosti, da bi odražala cilje EIC, zlasti dejavnosti tržne uporabe.

črtano

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | S kombiniranim financiranjem EIC bi moral Pospeševalec premostiti „inovacijski prepad“ med raziskavami, komercializacijo pred serijsko proizvodnjo in širitvijo podjetij. Podpirati bi moral zlasti dejavnosti, pri katerih je tehnološko ali tržno tveganje tako veliko, da ne veljajo za dobičkonosne in na trgu ne morejo zagotoviti finančnega vzvoda za večje naložbe, s tem pa bi moral dopolnjevati program InvestEU, vzpostavljen z Uredbo ... (15). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

S kombiniranim financiranjem EIC bi moral Pospeševalec premostiti „inovacijski prepad“ med raziskavami, komercializacijo pred serijsko proizvodnjo in širitvijo podjetij. Podpirati bi moral zlasti dejavnosti, pri katerih je tehnološko ali tržno tveganje tako veliko, da ne veljajo za dobičkonosne in na trgu ne morejo zagotoviti finančnega vzvoda za večje naložbe, s tem pa bi moral dopolnjevati program InvestEU, vzpostavljen z Uredbo ... (15).

| (22) | S kombiniranim financiranjem EIC bi moral Pospeševalec
  EIC
  premostiti „inovacijski prepad“ med raziskavami, komercializacijo pred serijsko proizvodnjo in širitvijo podjetij. Podpirati bi moral zlasti dejavnosti, pri katerih je tehnološko ali tržno tveganje tako veliko, da ne veljajo za dobičkonosne in na trgu ne morejo zagotoviti finančnega vzvoda za večje naložbe, s tem pa bi moral dopolnjevati program InvestEU, vzpostavljen z Uredbo ... (15). |
| --- | --- |

(22)

S kombiniranim financiranjem EIC bi moral Pospeševalec
  EIC
  premostiti „inovacijski prepad“ med raziskavami, komercializacijo pred serijsko proizvodnjo in širitvijo podjetij. Podpirati bi moral zlasti dejavnosti, pri katerih je tehnološko ali tržno tveganje tako veliko, da ne veljajo za dobičkonosne in na trgu ne morejo zagotoviti finančnega vzvoda za večje naložbe, s tem pa bi moral dopolnjevati program InvestEU, vzpostavljen z Uredbo ... (15).

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | EIT bi se moral zlasti preko svojih skupnosti znanja in inovacij (SZI) usmeriti v krepitev inovacijskih ekosistemov, ki rešujejo svetovne izzive, s spodbujanjem povezovanja podjetij, raziskav, visokega šolstva in podjetništva. EIT bi moral spodbujati inovacije v svojih dejavnostih in podpirati vključevanje visokošolskega izobraževanja v inovacijski ekosistem, zlasti s spodbujanjem podjetniškega izobraževanja, spodbujanjem trdnega izvendisciplinarnega sodelovanja med industrijo in visokošolskimi ter raziskovalnimi ustanovami ter odkrivanjem perspektivnih znanj in spretnosti za prihodnje inovatorje, da bi lahko reševali svetovne izzive, kar vključuje napredna digitalna in inovacijska znanja in spretnosti. Podporni programi, ki jih zagotavlja EIT, bi morali koristiti upravičencem Evropskega sveta za inovacije, zagonska podjetja, ki izhajajo iz skupnosti znanja in inovacij EIT, pa bi morala imeti dostop do ukrepov EIC. EIT daje poudarek inovacijskim ekosistemom, zato bi moral po svoji naravi spadati v steber
  „Odprte inovacije“ programa Obzorje Evropa
  , načrtovanje njegovih SZI pa se bi se moralo v postopku strateškega načrtovanja usklajevati s stebrom „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

EIT bi se moral zlasti preko svojih skupnosti znanja in inovacij (SZI) usmeriti v krepitev inovacijskih ekosistemov, ki rešujejo svetovne izzive, s spodbujanjem povezovanja podjetij, raziskav, visokega šolstva in podjetništva. EIT bi moral spodbujati inovacije v svojih dejavnostih in podpirati vključevanje visokošolskega izobraževanja v inovacijski ekosistem, zlasti s spodbujanjem podjetniškega izobraževanja, spodbujanjem trdnega izvendisciplinarnega sodelovanja med industrijo in visokošolskimi ter raziskovalnimi ustanovami ter odkrivanjem perspektivnih znanj in spretnosti za prihodnje inovatorje, da bi lahko reševali svetovne izzive, kar vključuje napredna digitalna in inovacijska znanja in spretnosti. Podporni programi, ki jih zagotavlja EIT, bi morali koristiti upravičencem Evropskega sveta za inovacije, zagonska podjetja, ki izhajajo iz skupnosti znanja in inovacij EIT, pa bi morala imeti dostop do ukrepov EIC. EIT daje poudarek inovacijskim ekosistemom, zato bi moral po svoji naravi spadati v steber
  „Odprte inovacije“ programa Obzorje Evropa
  , načrtovanje njegovih SZI pa se bi se moralo v postopku strateškega načrtovanja usklajevati s stebrom „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“.

| (23) | EIT bi se moral zlasti preko svojih skupnosti znanja in inovacij (SZI)
  in Regionalnega inovacijskega programa EIT
  usmeriti v krepitev inovacijskih ekosistemov
  za razvoj skupne inovacijske zmogljivosti Unije
  , ki rešujejo svetovne izzive, s spodbujanjem povezovanja podjetij, raziskav, visokega šolstva in podjetništva. EIT bi moral
  v skladu z ustanovnim aktom, Uredbo o EIT

   (1a)

  in strateškim inovacijskim programom EIT

   (1b) spodbujati inovacije v svojih dejavnostih in podpirati vključevanje visokošolskega izobraževanja v inovacijski ekosistem, zlasti s spodbujanjem podjetniškega izobraževanja, spodbujanjem trdnega izvendisciplinarnega sodelovanja med industrijo in visokošolskimi ter raziskovalnimi ustanovami ter odkrivanjem perspektivnih znanj in spretnosti za prihodnje inovatorje, da bi lahko reševali svetovne izzive, kar vključuje napredna digitalna in inovacijska znanja in spretnosti. Podporni programi, ki jih zagotavlja EIT, bi morali koristiti upravičencem Evropskega sveta za inovacije, zagonska podjetja, ki izhajajo iz skupnosti znanja in inovacij EIT, pa bi morala imeti
  hiter
  dostop do ukrepov EIC. EIT daje poudarek inovacijskim ekosistemom, zato bi moral po svoji naravi spadati v steber
  „Inovativna Evropa“, po potrebi pa bi moral podpirati tudi vse druge stebre
  , načrtovanje njegovih SZI pa se bi se moralo v postopku strateškega načrtovanja usklajevati s stebrom „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“.
  Preprečiti bi bilo treba podvajanje skupnosti znanja in inovacij in drugih instrumentov na istem področju, predvsem drugih partnerstev. |
| --- | --- |

(23)

EIT bi se moral zlasti preko svojih skupnosti znanja in inovacij (SZI)
  in Regionalnega inovacijskega programa EIT
  usmeriti v krepitev inovacijskih ekosistemov
  za razvoj skupne inovacijske zmogljivosti Unije
  , ki rešujejo svetovne izzive, s spodbujanjem povezovanja podjetij, raziskav, visokega šolstva in podjetništva. EIT bi moral
  v skladu z ustanovnim aktom, Uredbo o EIT

   (1a)

  in strateškim inovacijskim programom EIT

   (1b) spodbujati inovacije v svojih dejavnostih in podpirati vključevanje visokošolskega izobraževanja v inovacijski ekosistem, zlasti s spodbujanjem podjetniškega izobraževanja, spodbujanjem trdnega izvendisciplinarnega sodelovanja med industrijo in visokošolskimi ter raziskovalnimi ustanovami ter odkrivanjem perspektivnih znanj in spretnosti za prihodnje inovatorje, da bi lahko reševali svetovne izzive, kar vključuje napredna digitalna in inovacijska znanja in spretnosti. Podporni programi, ki jih zagotavlja EIT, bi morali koristiti upravičencem Evropskega sveta za inovacije, zagonska podjetja, ki izhajajo iz skupnosti znanja in inovacij EIT, pa bi morala imeti
  hiter
  dostop do ukrepov EIC. EIT daje poudarek inovacijskim ekosistemom, zato bi moral po svoji naravi spadati v steber
  „Inovativna Evropa“, po potrebi pa bi moral podpirati tudi vse druge stebre
  , načrtovanje njegovih SZI pa se bi se moralo v postopku strateškega načrtovanja usklajevati s stebrom „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“.
  Preprečiti bi bilo treba podvajanje skupnosti znanja in inovacij in drugih instrumentov na istem področju, predvsem drugih partnerstev.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Zagotavljanje in ohranjanje enakih konkurenčnih pogojev za podjetja, ki tekmujejo na določenem trgu, bi moralo biti ključni dejavnik za razcvet prodornih ali prelomnih inovacij ter zlasti malim in srednje velikim inovatorjem omogočati, da v celoti izkoristijo prednosti svojih naložb in si pridobijo ustrezen tržni delež. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Zagotavljanje in ohranjanje enakih konkurenčnih pogojev za podjetja, ki tekmujejo na določenem trgu, bi moralo biti ključni dejavnik za razcvet prodornih ali prelomnih inovacij ter zlasti malim in srednje velikim inovatorjem omogočati, da v celoti izkoristijo prednosti svojih naložb in si pridobijo ustrezen tržni delež.

| (24) | Zagotavljanje in ohranjanje enakih konkurenčnih pogojev za podjetja, ki tekmujejo na določenem trgu, bi moralo biti ključni dejavnik za razcvet prodornih ali prelomnih inovacij ter zlasti malim in srednje velikim inovatorjem omogočati, da v celoti izkoristijo prednosti svojih naložb in si pridobijo ustrezen tržni delež.
  Podobno lahko določena stopnja odprtosti glede inovativnosti financiranih ukrepov, ki so naslovljeni na veliko mrežo upravičencev, znatno prispeva h krepitvi zmogljivosti MSP, saj jim zagotavlja potrebna sredstva za privabljanje naložb in razcvet. |
| --- | --- |

(24)

Zagotavljanje in ohranjanje enakih konkurenčnih pogojev za podjetja, ki tekmujejo na določenem trgu, bi moralo biti ključni dejavnik za razcvet prodornih ali prelomnih inovacij ter zlasti malim in srednje velikim inovatorjem omogočati, da v celoti izkoristijo prednosti svojih naložb in si pridobijo ustrezen tržni delež.
  Podobno lahko določena stopnja odprtosti glede inovativnosti financiranih ukrepov, ki so naslovljeni na veliko mrežo upravičencev, znatno prispeva h krepitvi zmogljivosti MSP, saj jim zagotavlja potrebna sredstva za privabljanje naložb in razcvet.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Program bi moral spodbujati in vključevati sodelovanje s tretjimi državami, mednarodnimi organizacijami in pobudami na podlagi
  skupnega interesa, obojestranske
  koristi in globalnih zavez za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja OZN. Cilj mednarodnega sodelovanja bi moral biti krepitev odličnosti raziskav in inovacij v 
  Unij
  , privlačnosti in konkurenčnosti na področju gospodarstva in industrije za reševanje svetovnih
  družbenih
  izzivov, kot se kažejo v ciljih trajnostnega razvoja OZN, in podpora zunanji politiki EU. Upoštevati bi bilo treba pristop splošne odprtosti za mednarodno udeležbo in ciljno usmerjeno mednarodno sodelovanje, tudi
  preko ustrezne upravičenosti
  za financiranje subjektov s sedežem v državah z nizkimi ali srednjimi dohodki. Hkrati bi bilo treba spodbujati pridruževanje tretjih držav Programu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Program bi moral spodbujati in vključevati sodelovanje s tretjimi državami, mednarodnimi organizacijami in pobudami na podlagi
  skupnega interesa, obojestranske
  koristi in globalnih zavez za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja OZN. Cilj mednarodnega sodelovanja bi moral biti krepitev odličnosti raziskav in inovacij v 
  Unij
  , privlačnosti in konkurenčnosti na področju gospodarstva in industrije za reševanje svetovnih
  družbenih
  izzivov, kot se kažejo v ciljih trajnostnega razvoja OZN, in podpora zunanji politiki EU. Upoštevati bi bilo treba pristop splošne odprtosti za mednarodno udeležbo in ciljno usmerjeno mednarodno sodelovanje, tudi
  preko ustrezne upravičenosti
  za financiranje subjektov s sedežem v državah z nizkimi ali srednjimi dohodki. Hkrati bi bilo treba spodbujati pridruževanje tretjih držav Programu.

| (25) | Program bi moral spodbujati in vključevati sodelovanje s tretjimi državami, mednarodnimi organizacijami in pobudami na podlagi
  interesa Unije ter obojestranskih
  koristi in globalnih zavez za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja OZN. Cilj mednarodnega sodelovanja bi moral biti krepitev odličnosti raziskav in inovacij v 
  Uniji
  , privlačnosti in konkurenčnosti na področju gospodarstva in industrije za reševanje svetovnih izzivov, kot se kažejo v ciljih trajnostnega razvoja OZN, in podpora zunanji politiki EU. Upoštevati bi bilo treba pristop splošne odprtosti za
  vzajemno
  mednarodno udeležbo in ciljno usmerjeno mednarodno sodelovanje,
  uporabiti pa je treba
  tudi
  ustrezna merila za upravičenost glede na različne zmogljivosti za raziskave in inovacije
  za financiranje subjektov s sedežem v državah z nizkimi ali srednjimi dohodki. Hkrati bi bilo treba spodbujati pridruževanje tretjih držav Programu
  , kadar je predvidena vzajemnost, je zagotovljen interes Unije in se spodbuja večja udeležba vseh držav članic v Programu
  . |
| --- | --- |

(25)

Program bi moral spodbujati in vključevati sodelovanje s tretjimi državami, mednarodnimi organizacijami in pobudami na podlagi
  interesa Unije ter obojestranskih
  koristi in globalnih zavez za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja OZN. Cilj mednarodnega sodelovanja bi moral biti krepitev odličnosti raziskav in inovacij v 
  Uniji
  , privlačnosti in konkurenčnosti na področju gospodarstva in industrije za reševanje svetovnih izzivov, kot se kažejo v ciljih trajnostnega razvoja OZN, in podpora zunanji politiki EU. Upoštevati bi bilo treba pristop splošne odprtosti za
  vzajemno
  mednarodno udeležbo in ciljno usmerjeno mednarodno sodelovanje,
  uporabiti pa je treba
  tudi
  ustrezna merila za upravičenost glede na različne zmogljivosti za raziskave in inovacije
  za financiranje subjektov s sedežem v državah z nizkimi ali srednjimi dohodki. Hkrati bi bilo treba spodbujati pridruževanje tretjih držav Programu
  , kadar je predvidena vzajemnost, je zagotovljen interes Unije in se spodbuja večja udeležba vseh držav članic v Programu
  .

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Z namenom poglobitve odnosa med znanostjo in družbo ter doseganja čim večjih koristi njunega medsebojnega delovanja bi moral Program vključiti državljane in organizacije civilne družbe v sooblikovanje in soustvarjanje odgovornih programov in vsebin raziskav in inovacij, spodbujanje znanstvenega izobraževanja, javno dostopnost znanstvenih spoznanj ter sodelovanje državljanov in organizacij civilne družbe v njegovih dejavnostih.
  To bi moralo potekati v celotnem Programu in preko posebnih dejavnosti v delu „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“. Vključevanje državljanov in civilne družbe v raziskave in inovacije bi morale spremljati dejavnosti za obveščanje javnosti, ki bi zagotovile in ohranile javno podporo Programu. Program bi si moral prizadevati tudi za odstranjevanje ovir in spodbujanje sinergij med znanostjo, tehnologijo, kulturo in umetnostjo, da bi dosegel novo kakovost trajnostnih inovacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Z namenom poglobitve odnosa med znanostjo in družbo ter doseganja čim večjih koristi njunega medsebojnega delovanja bi moral Program vključiti državljane in organizacije civilne družbe v sooblikovanje in soustvarjanje odgovornih programov in vsebin raziskav in inovacij, spodbujanje znanstvenega izobraževanja, javno dostopnost znanstvenih spoznanj ter sodelovanje državljanov in organizacij civilne družbe v njegovih dejavnostih.
  To bi moralo potekati v celotnem Programu in preko posebnih dejavnosti v delu „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“. Vključevanje državljanov in civilne družbe v raziskave in inovacije bi morale spremljati dejavnosti za obveščanje javnosti, ki bi zagotovile in ohranile javno podporo Programu. Program bi si moral prizadevati tudi za odstranjevanje ovir in spodbujanje sinergij med znanostjo, tehnologijo, kulturo in umetnostjo, da bi dosegel novo kakovost trajnostnih inovacij.

| (26) | Z namenom poglobitve odnosa med znanostjo in družbo ter doseganja čim večjih koristi njunega medsebojnega delovanja bi moral Program vključiti državljane in organizacije civilne družbe v sooblikovanje in soustvarjanje odgovornih programov in vsebin raziskav in inovacij,
  ki bodo upoštevali pomisleke, potrebe in pričakovanja državljanov in civilne družbe,
  spodbujanje znanstvenega izobraževanja, javno dostopnost znanstvenih spoznanj ter sodelovanje državljanov in organizacij civilne družbe v njegovih dejavnostih.
  Ukrepe, sprejete za večjo udeležbo državljanov in civilne družbe, bi bilo treba spremljati. |
| --- | --- |

(26)

Z namenom poglobitve odnosa med znanostjo in družbo ter doseganja čim večjih koristi njunega medsebojnega delovanja bi moral Program vključiti državljane in organizacije civilne družbe v sooblikovanje in soustvarjanje odgovornih programov in vsebin raziskav in inovacij,
  ki bodo upoštevali pomisleke, potrebe in pričakovanja državljanov in civilne družbe,
  spodbujanje znanstvenega izobraževanja, javno dostopnost znanstvenih spoznanj ter sodelovanje državljanov in organizacij civilne družbe v njegovih dejavnostih.
  Ukrepe, sprejete za večjo udeležbo državljanov in civilne družbe, bi bilo treba spremljati.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26a) | Program Obzorje Evropa bi moral podpirati nove tehnologije, ki prispevajo k premagovanju ovir, ki preprečujejo dostop in polno udeležbo invalidov in ki posledično otežujejo nastanek resnično vključujoče družbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26a)

Program Obzorje Evropa bi moral podpirati nove tehnologije, ki prispevajo k premagovanju ovir, ki preprečujejo dostop in polno udeležbo invalidov in ki posledično otežujejo nastanek resnično vključujoče družbe.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26b) | Da bi okrepili evropski raziskovalni prostor, bi morali vsi deli Programa prispevati k znatnemu zmanjšanju razkoraka na področju raziskav in inovacij, zlasti z večjo udeležbo širitvenih držav v ukrepih Programa na področju raziskav in inovacij, širjenjem znanstvene odličnosti, pospeševanjem novih vzorcev sodelovanja na področju raziskav in inovacij, zmanjšanjem razlike pri plačilih raziskovalcev v Uniji, uravnoteženjem bega možganov, posodabljanjem nacionalnih ekosistemov za raziskave in inovacije in zagotavljanjem uravnotežene zastopanosti v ocenjevalnih odborih ter v strokovnih in znanstvenih skupinah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26b)

Da bi okrepili evropski raziskovalni prostor, bi morali vsi deli Programa prispevati k znatnemu zmanjšanju razkoraka na področju raziskav in inovacij, zlasti z večjo udeležbo širitvenih držav v ukrepih Programa na področju raziskav in inovacij, širjenjem znanstvene odličnosti, pospeševanjem novih vzorcev sodelovanja na področju raziskav in inovacij, zmanjšanjem razlike pri plačilih raziskovalcev v Uniji, uravnoteženjem bega možganov, posodabljanjem nacionalnih ekosistemov za raziskave in inovacije in zagotavljanjem uravnotežene zastopanosti v ocenjevalnih odborih ter v strokovnih in znanstvenih skupinah.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | V skladu s členom 349 PDEU so najbolj oddaljene regije Unije upravičene do posebnih ukrepov (ob upoštevanju njihovih strukturnih, socialnih in gospodarskih razmer) glede dostopa do horizontalnih programov Unije. Program bi moral zato upoštevati posebnosti teh regij v skladu s Sporočilom Komisije „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“ (COM(2017) 0623), ki ga je Svet potrdil dne 12. aprila 2018. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

V skladu s členom 349 PDEU so najbolj oddaljene regije Unije upravičene do posebnih ukrepov (ob upoštevanju njihovih strukturnih, socialnih in gospodarskih razmer) glede dostopa do horizontalnih programov Unije. Program bi moral zato upoštevati posebnosti teh regij v skladu s Sporočilom Komisije „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“ (COM(2017) 0623), ki ga je Svet potrdil dne 12. aprila 2018.

| (27) | V skladu s členom 349 PDEU so najbolj oddaljene regije Unije upravičene do posebnih ukrepov (ob upoštevanju njihovih strukturnih, socialnih in gospodarskih razmer) glede dostopa do horizontalnih programov Unije. Program bi moral zato upoštevati posebnosti teh regij v skladu s Sporočilom Komisije „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“ (COM(2017)0623), ki ga je Svet potrdil dne 12. aprila 2018
  , in po možnosti spodbujati njihovo udeležbo v Programu
  . |
| --- | --- |

(27)

V skladu s členom 349 PDEU so najbolj oddaljene regije Unije upravičene do posebnih ukrepov (ob upoštevanju njihovih strukturnih, socialnih in gospodarskih razmer) glede dostopa do horizontalnih programov Unije. Program bi moral zato upoštevati posebnosti teh regij v skladu s Sporočilom Komisije „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“ (COM(2017)0623), ki ga je Svet potrdil dne 12. aprila 2018
  , in po možnosti spodbujati njihovo udeležbo v Programu
  .

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Cilj dejavnosti, razvite v okviru Programa, bi moral biti odpravljanje neenakosti med spoloma in spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi
  na področju raziskav in inovacij
  v skladu s 
  členoma 2 in
  3
  Pogodbe o Evropski uniji
  in
  členom 8 Pogodbe
  o 
  delovanju Evropske unije. Vidik spolov bi bilo treba ustrezno vključiti v vsebino
  raziskav in inovacij
  ter upoštevati v vseh fazah raziskovalnega cikla
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Cilj dejavnosti, razvite v okviru Programa, bi moral biti odpravljanje neenakosti med spoloma in spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi
  na področju raziskav in inovacij
  v skladu s 
  členoma 2 in
  3
  Pogodbe o Evropski uniji
  in
  členom 8 Pogodbe
  o 
  delovanju Evropske unije. Vidik spolov bi bilo treba ustrezno vključiti v vsebino
  raziskav in inovacij
  ter upoštevati v vseh fazah raziskovalnega cikla
  .

| (28) | Cilj dejavnosti, razvite v okviru Programa, bi moral biti odpravljanje neenakosti med spoloma
  , preprečevanje pristranskosti na podlagi spola, ustrezno vključevanje vidika enakosti spolov v vsebino raziskav
  in
  inovacij za boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja,
  spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi
  , vključno z načeli enakosti spolov
  v skladu s 
  členom 141(3) PDEU
  in
  Direktivo 2006/54/ES
  o 
  uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu ter zagotavljanje dostopnosti raziskovalcev invalidov na področju
  raziskav in inovacij. |
| --- | --- |

(28)

Cilj dejavnosti, razvite v okviru Programa, bi moral biti odpravljanje neenakosti med spoloma
  , preprečevanje pristranskosti na podlagi spola, ustrezno vključevanje vidika enakosti spolov v vsebino raziskav
  in
  inovacij za boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja,
  spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi
  , vključno z načeli enakosti spolov
  v skladu s 
  členom 141(3) PDEU
  in
  Direktivo 2006/54/ES
  o 
  uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu ter zagotavljanje dostopnosti raziskovalcev invalidov na področju
  raziskav in inovacij.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Glede na posebnosti v sektorju obrambne industrije bi morale biti podrobne določbe o financiranju Unije za raziskovalne projekte na področju obrambe določene v Uredbi ... o ustanovitvi Evropskega obrambnega sklada (16) , ki opredeljuje pravila za sodelovanje pri raziskavah na področju obrambe.
  Dejavnosti na področju raziskav
  in
  inovacij
  ,
  ki se izvajajo v okviru Evropskega obrambnega sklada
  , bi
  morale
  biti
  usmerjene
  izključno v 
  obrambne
  namene. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Glede na posebnosti v sektorju obrambne industrije bi morale biti podrobne določbe o financiranju Unije za raziskovalne projekte na področju obrambe določene v Uredbi ... o ustanovitvi Evropskega obrambnega sklada (16) , ki opredeljuje pravila za sodelovanje pri raziskavah na področju obrambe.
  Dejavnosti na področju raziskav
  in
  inovacij
  ,
  ki se izvajajo v okviru Evropskega obrambnega sklada
  , bi
  morale
  biti
  usmerjene
  izključno v 
  obrambne
  namene.

| (29) | Glede na posebnosti v sektorju obrambne industrije bi morale biti podrobne določbe o financiranju Unije za raziskovalne projekte na področju obrambe določene v Uredbi ... o ustanovitvi Evropskega obrambnega sklada (16), ki opredeljuje pravila za sodelovanje pri raziskavah na področju obrambe.
  Čeprav bi bilo mogoče spodbujati sinergije med programom Obzorje Evropa
  in
  Evropskim obrambnim skladom
  ,
  pri čemer bi se bilo treba izogibati podvajanju
  , bi
  morali
  biti
  ukrepi v okviru programa Obzorje Evropa usmerjeni
  izključno v 
  civilne
  namene. |
| --- | --- |

(29)

Glede na posebnosti v sektorju obrambne industrije bi morale biti podrobne določbe o financiranju Unije za raziskovalne projekte na področju obrambe določene v Uredbi ... o ustanovitvi Evropskega obrambnega sklada (16), ki opredeljuje pravila za sodelovanje pri raziskavah na področju obrambe.
  Čeprav bi bilo mogoče spodbujati sinergije med programom Obzorje Evropa
  in
  Evropskim obrambnim skladom
  ,
  pri čemer bi se bilo treba izogibati podvajanju
  , bi
  morali
  biti
  ukrepi v okviru programa Obzorje Evropa usmerjeni
  izključno v 
  civilne
  namene.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (31a) | Pri vzpostavitvi, izvajanju, ocenjevanju, poročanju in spremljanju Programa bi si bilo treba nenehno prizadevati za upravno poenostavitev, predvsem zmanjšanje upravnega bremena in zamud za upravičence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31a)

Pri vzpostavitvi, izvajanju, ocenjevanju, poročanju in spremljanju Programa bi si bilo treba nenehno prizadevati za upravno poenostavitev, predvsem zmanjšanje upravnega bremena in zamud za upravičence.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (31b) | Za zagotovitev, da Evropa ohrani vodilno vlogo v svetovnih raziskavah in inovacijah na digitalnem področju, in za upoštevanje potrebe po okrepitvi naložb zaradi izkoriščanja vse večjih možnosti digitalnih tehnologij, bi bilo treba osrednjim prednostnim nalogam dodeliti dovolj proračunskih sredstev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31b)

Za zagotovitev, da Evropa ohrani vodilno vlogo v svetovnih raziskavah in inovacijah na digitalnem področju, in za upoštevanje potrebe po okrepitvi naložb zaradi izkoriščanja vse večjih možnosti digitalnih tehnologij, bi bilo treba osrednjim prednostnim nalogam dodeliti dovolj proračunskih sredstev.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (33) | V skladu s [sklic bo posodobljen, kot je primerno, v skladu z novim sklepom o ČDO: člen 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (23)] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa in možnimi ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je čezmorska država ali ozemlje ustrezno povezano. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33)

V skladu s [sklic bo posodobljen, kot je primerno, v skladu z novim sklepom o ČDO: člen 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (23)] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa in možnimi ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je čezmorska država ali ozemlje ustrezno povezano.

| (33) | V skladu s [sklic bo posodobljen, kot je primerno, v skladu z novim sklepom o ČDO: člen 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (23)] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa in možnimi ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je čezmorska država ali ozemlje ustrezno povezano.
  V Programu bi bilo treba ustrezno upoštevati posebnosti teh ozemelj, da bi zagotovili njihovo učinkovito udeležbo ter podpirali sodelovanje in sinergije, zlasti v najbolj oddaljenih regijah in s tretjimi državami v njihovi soseščini. |
| --- | --- |

(33)

V skladu s [sklic bo posodobljen, kot je primerno, v skladu z novim sklepom o ČDO: člen 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (23)] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa in možnimi ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je čezmorska država ali ozemlje ustrezno povezano.
  V Programu bi bilo treba ustrezno upoštevati posebnosti teh ozemelj, da bi zagotovili njihovo učinkovito udeležbo ter podpirali sodelovanje in sinergije, zlasti v najbolj oddaljenih regijah in s tretjimi državami v njihovi soseščini.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 34

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (34) | V skladu
  s členom
  22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje je treba oceniti ta program na podlagi informacij, zbranih s pomočjo posebnih zahtev za spremljanje, in se hkrati izogibati prekomernemu zakonskemu urejanju in upravnim bremenom, zlasti za države članice. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki so osnova za ocenjevanje učinkov programa na terenu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(34)

V skladu
  s členom
  22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje je treba oceniti ta program na podlagi informacij, zbranih s pomočjo posebnih zahtev za spremljanje, in se hkrati izogibati prekomernemu zakonskemu urejanju in upravnim bremenom, zlasti za države članice. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki so osnova za ocenjevanje učinkov programa na terenu.

| (34) | V skladu
  z odstavkoma
  22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje je treba oceniti ta program na podlagi informacij, zbranih s pomočjo posebnih zahtev za spremljanje, in se hkrati izogibati prekomernemu zakonskemu urejanju in upravnim bremenom, zlasti za države članice
  in upravičence v okviru Programa
  . Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki so osnova za ocenjevanje učinkov programa na terenu. |
| --- | --- |

(34)

V skladu
  z odstavkoma
  22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje je treba oceniti ta program na podlagi informacij, zbranih s pomočjo posebnih zahtev za spremljanje, in se hkrati izogibati prekomernemu zakonskemu urejanju in upravnim bremenom, zlasti za države članice
  in upravičence v okviru Programa
  . Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki so osnova za ocenjevanje učinkov programa na terenu.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (38) | Skupna pravila bi
  morala
  zagotoviti skladen okvir, ki bo olajšal sodelovanje v programih, financiranih iz proračuna programa Obzorje Evropa, vključno s programi, ki jih upravljajo organi financiranja, kot so EIT, skupna podjetja ali katere koli druge strukture v skladu s členom 187 PDEU, in sodelovanje v programih, ki jih izvajajo države članice v skladu s členom 185 PDEU.
  Če je upravičeno
  ,
  bi bilo treba zagotoviti prilagodljivost za
  sprejetje posebnih pravil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38)

Skupna pravila bi
  morala
  zagotoviti skladen okvir, ki bo olajšal sodelovanje v programih, financiranih iz proračuna programa Obzorje Evropa, vključno s programi, ki jih upravljajo organi financiranja, kot so EIT, skupna podjetja ali katere koli druge strukture v skladu s členom 187 PDEU, in sodelovanje v programih, ki jih izvajajo države članice v skladu s členom 185 PDEU.
  Če je upravičeno
  ,
  bi bilo treba zagotoviti prilagodljivost za
  sprejetje posebnih pravil.

| (38) | Skupna pravila
  in zahteve
  bi
  morale
  zagotoviti
  poenostavljena in skupna izvedbena orodja, tudi za spremljanje in poročanje, ter
  skladen okvir, ki bo olajšal sodelovanje v programih, financiranih iz proračuna programa Obzorje Evropa, vključno s programi, ki jih upravljajo organi financiranja, kot so EIT, skupna podjetja ali katere koli druge strukture v skladu s členom 187 PDEU, in sodelovanje v programih, ki jih izvajajo države članice v skladu s členom 185 PDEU. Sprejetje posebnih pravil
  bi moralo biti mogoče
  ,
  vendar morajo biti izjeme omejene na primere, ko je to nujno potrebno in ustrezno utemeljeno
  . |
| --- | --- |

(38)

Skupna pravila
  in zahteve
  bi
  morale
  zagotoviti
  poenostavljena in skupna izvedbena orodja, tudi za spremljanje in poročanje, ter
  skladen okvir, ki bo olajšal sodelovanje v programih, financiranih iz proračuna programa Obzorje Evropa, vključno s programi, ki jih upravljajo organi financiranja, kot so EIT, skupna podjetja ali katere koli druge strukture v skladu s členom 187 PDEU, in sodelovanje v programih, ki jih izvajajo države članice v skladu s členom 185 PDEU. Sprejetje posebnih pravil
  bi moralo biti mogoče
  ,
  vendar morajo biti izjeme omejene na primere, ko je to nujno potrebno in ustrezno utemeljeno
  .

Sprememba 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 39

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (39) | Ukrepi, ki spadajo v področje uporabe Programa, bi morali spoštovati temeljne pravice in upoštevati načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah. Taki ukrepi bi morali biti skladni z vsemi pravnimi obveznostmi, vključno z mednarodnim pravom, in vsemi zadevnimi sklepi Komisije, kot je obvestilo Komisije z dne 28. junija 2013 (24) , ter z etičnimi načeli, vključno s preprečevanjem vsakršnih kršitev raziskovalne integritete. Pri raziskovalnih dejavnostih bi bilo treba upoštevati tudi člen 13 PDEU ter zmanjšati uporabo živali pri raziskavah in poskusih s ciljem, da se njihova uporaba povsem nadomesti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(39)

Ukrepi, ki spadajo v področje uporabe Programa, bi morali spoštovati temeljne pravice in upoštevati načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah. Taki ukrepi bi morali biti skladni z vsemi pravnimi obveznostmi, vključno z mednarodnim pravom, in vsemi zadevnimi sklepi Komisije, kot je obvestilo Komisije z dne 28. junija 2013 (24) , ter z etičnimi načeli, vključno s preprečevanjem vsakršnih kršitev raziskovalne integritete. Pri raziskovalnih dejavnostih bi bilo treba upoštevati tudi člen 13 PDEU ter zmanjšati uporabo živali pri raziskavah in poskusih s ciljem, da se njihova uporaba povsem nadomesti.

| (39) | Ukrepi, ki spadajo v področje uporabe Programa, bi morali spoštovati temeljne pravice in upoštevati načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah. Taki ukrepi bi morali biti skladni z vsemi pravnimi obveznostmi, vključno z mednarodnim pravom, in vsemi zadevnimi sklepi Komisije, kot je obvestilo Komisije z dne 28. junija 2013 (24) , ter z etičnimi načeli, vključno s preprečevanjem vsakršnih kršitev raziskovalne integritete.
  Upoštevati bi bilo treba mnenje Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah, Agencije Evropske unije za temeljne pravice in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.
  Pri raziskovalnih dejavnostih bi bilo treba upoštevati tudi člen 13 PDEU ter zmanjšati uporabo živali pri raziskavah in poskusih s ciljem, da se njihova uporaba povsem nadomesti. |
| --- | --- |

(39)

Ukrepi, ki spadajo v področje uporabe Programa, bi morali spoštovati temeljne pravice in upoštevati načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah. Taki ukrepi bi morali biti skladni z vsemi pravnimi obveznostmi, vključno z mednarodnim pravom, in vsemi zadevnimi sklepi Komisije, kot je obvestilo Komisije z dne 28. junija 2013 (24) , ter z etičnimi načeli, vključno s preprečevanjem vsakršnih kršitev raziskovalne integritete.
  Upoštevati bi bilo treba mnenje Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah, Agencije Evropske unije za temeljne pravice in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.
  Pri raziskovalnih dejavnostih bi bilo treba upoštevati tudi člen 13 PDEU ter zmanjšati uporabo živali pri raziskavah in poskusih s ciljem, da se njihova uporaba povsem nadomesti.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (40) | V skladu s cilji mednarodnega sodelovanja iz členov 180 in 186 PDEU bi bilo treba spodbujati sodelovanje pravnih subjektov s sedežem v tretjih državah ter mednarodnih organizacij. Izvajanje Programa bi moralo biti skladno z ukrepi, sprejetimi v skladu s členoma 75 in 215 PDEU, ter z mednarodnim pravom. Za ukrepe, povezane s strateškimi sredstvi, interesi, samostojnostjo ali varnostjo Unije, se sodelovanje v specifičnih ukrepih programa lahko omeji bodisi le na subjekte s sedežem v državah članicah bodisi na subjekte, ki imajo sedež v državah članicah ali določenih pridruženih državah ali drugih tretjih državah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40)

V skladu s cilji mednarodnega sodelovanja iz členov 180 in 186 PDEU bi bilo treba spodbujati sodelovanje pravnih subjektov s sedežem v tretjih državah ter mednarodnih organizacij. Izvajanje Programa bi moralo biti skladno z ukrepi, sprejetimi v skladu s členoma 75 in 215 PDEU, ter z mednarodnim pravom. Za ukrepe, povezane s strateškimi sredstvi, interesi, samostojnostjo ali varnostjo Unije, se sodelovanje v specifičnih ukrepih programa lahko omeji bodisi le na subjekte s sedežem v državah članicah bodisi na subjekte, ki imajo sedež v državah članicah ali določenih pridruženih državah ali drugih tretjih državah.

| (40) | V skladu s cilji mednarodnega sodelovanja iz členov 180 in 186 PDEU bi bilo treba
  v znanstvenem, družbenem, gospodarskem in tehnološkem interesu Unije
  spodbujati sodelovanje pravnih subjektov s sedežem v tretjih državah ter mednarodnih organizacij. Izvajanje Programa bi moralo biti skladno z ukrepi, sprejetimi v skladu s členoma 75 in 215 PDEU, ter z mednarodnim pravom. Za ukrepe, povezane s strateškimi sredstvi, interesi, samostojnostjo ali varnostjo Unije, se sodelovanje v specifičnih ukrepih programa lahko omeji bodisi le na subjekte s sedežem v državah članicah bodisi na subjekte, ki imajo sedež v državah članicah ali določenih pridruženih državah ali drugih tretjih državah. |
| --- | --- |

(40)

V skladu s cilji mednarodnega sodelovanja iz členov 180 in 186 PDEU bi bilo treba
  v znanstvenem, družbenem, gospodarskem in tehnološkem interesu Unije
  spodbujati sodelovanje pravnih subjektov s sedežem v tretjih državah ter mednarodnih organizacij. Izvajanje Programa bi moralo biti skladno z ukrepi, sprejetimi v skladu s členoma 75 in 215 PDEU, ter z mednarodnim pravom. Za ukrepe, povezane s strateškimi sredstvi, interesi, samostojnostjo ali varnostjo Unije, se sodelovanje v specifičnih ukrepih programa lahko omeji bodisi le na subjekte s sedežem v državah članicah bodisi na subjekte, ki imajo sedež v državah članicah ali določenih pridruženih državah ali drugih tretjih državah.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Uvodna izjava 41

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (41) | Glede
  na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta program
  prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov
  in doseganju
  skupnega
  cilja, da
  bi bilo 25
   % proračunskih
  odhodkov
  EU
  namenjenih
  za
  podnebne cilje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(41)

Glede
  na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta program
  prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov
  in doseganju
  skupnega
  cilja, da
  bi bilo 25
   % proračunskih
  odhodkov
  EU
  namenjenih
  za
  podnebne cilje
  .

| (41) | S priznavanjem podnebnih sprememb kot enega največjih in najpomembnejših svetovnih in družbenih izzivov in glede
  na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta program
  vsaj 35 % svojih sredstev ustrezno namenil podnebnim ciljem
  in
  s tem prispeval k
  doseganju
  splošnega
  cilja
  Unije
  , da
  podnebne ukrepe vključi v vsa področja politike in temu nameni 30
   % proračunskih
  sredstev
  EU
  . Za spremljanje in preverjanje tega cilja je treba evidentirati vse odhodke v zvezi s podnebjem, ki se financirajo iz proračunskih programov Unije, in prikazati v ustreznih delih delovnih programov. Ocenjene izdatke za posamezne tehnologije znotraj področja tehnologije za proizvodnjo čiste energije je treba razčleniti, da se zagotovi mednarodna primerljivost. Da bi upoštevali priporočila Evropskega računskega sodišča [Poročilo 31/2016], bi morali v zvezi z mehanizmi za vključevanje podnebnih ukrepov pri poročanju naknadno razlikovati med blaženjem in prilagajanjem. |
| --- | --- |

(41)

S priznavanjem podnebnih sprememb kot enega največjih in najpomembnejših svetovnih in družbenih izzivov in glede
  na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta program
  vsaj 35 % svojih sredstev ustrezno namenil podnebnim ciljem
  in
  s tem prispeval k
  doseganju
  splošnega
  cilja
  Unije
  , da
  podnebne ukrepe vključi v vsa področja politike in temu nameni 30
   % proračunskih
  sredstev
  EU
  . Za spremljanje in preverjanje tega cilja je treba evidentirati vse odhodke v zvezi s podnebjem, ki se financirajo iz proračunskih programov Unije, in prikazati v ustreznih delih delovnih programov. Ocenjene izdatke za posamezne tehnologije znotraj področja tehnologije za proizvodnjo čiste energije je treba razčleniti, da se zagotovi mednarodna primerljivost. Da bi upoštevali priporočila Evropskega računskega sodišča [Poročilo 31/2016], bi morali v zvezi z mehanizmi za vključevanje podnebnih ukrepov pri poročanju naknadno razlikovati med blaženjem in prilagajanjem.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Uvodna izjava 43

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (43) | Uporaba občutljivih osnovnih informacij ali dostop nepooblaščenih oseb do občutljivih rezultatov bi lahko negativno vplivala na interese Unije ali ene ali več držav članic. Tako bi bilo treba obravnavanje zaupnih in tajnih podatkov izvajati v skladu z vso ustrezno zakonodajo Unije, vključno z notranjimi pravili institucij, kot je Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444, ki vsebuje določbe o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(43)

Uporaba občutljivih osnovnih informacij ali dostop nepooblaščenih oseb do občutljivih rezultatov bi lahko negativno vplivala na interese Unije ali ene ali več držav članic. Tako bi bilo treba obravnavanje zaupnih in tajnih podatkov izvajati v skladu z vso ustrezno zakonodajo Unije, vključno z notranjimi pravili institucij, kot je Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444, ki vsebuje določbe o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU.

| (43) | Uporaba občutljivih osnovnih informacij ali dostop nepooblaščenih oseb do občutljivih rezultatov
  in raziskovalnih podatkov
  bi lahko negativno vplivala na interese Unije ali ene ali več držav članic. Tako bi bilo treba obravnavanje zaupnih in tajnih podatkov izvajati v skladu z vso ustrezno zakonodajo Unije, vključno z notranjimi pravili institucij, kot je Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444, ki vsebuje določbe o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU. |
| --- | --- |

(43)

Uporaba občutljivih osnovnih informacij ali dostop nepooblaščenih oseb do občutljivih rezultatov
  in raziskovalnih podatkov
  bi lahko negativno vplivala na interese Unije ali ene ali več držav članic. Tako bi bilo treba obravnavanje zaupnih in tajnih podatkov izvajati v skladu z vso ustrezno zakonodajo Unije, vključno z notranjimi pravili institucij, kot je Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444, ki vsebuje določbe o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Uvodna izjava 44

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (44) | Treba je določiti minimalne pogoje za sodelovanje, in sicer tako v smislu splošnega pravila, kadar naj bi konzorcij vključeval vsaj en pravni subjekt iz države članice, kot tudi glede na posebnosti posamezne vrste ukrepov v okviru Programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(44)

Treba je določiti minimalne pogoje za sodelovanje, in sicer tako v smislu splošnega pravila, kadar naj bi konzorcij vključeval vsaj en pravni subjekt iz države članice, kot tudi glede na posebnosti posamezne vrste ukrepov v okviru Programa.

črtano

Sprememba 52

Predlog uredbe

Uvodna izjava 45

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (45) | Ustrezno
  je, da se določijo pogoji za zagotovitev finančnih sredstev Unije udeležencem ukrepov v okviru Programa. Nepovratna sredstva bi bilo treba
  dodeljevati ob upoštevanju vseh oblik prispevkov
  iz finančne uredbe z namenom nadaljnje poenostavitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(45)

Ustrezno
  je, da se določijo pogoji za zagotovitev finančnih sredstev Unije udeležencem ukrepov v okviru Programa. Nepovratna sredstva bi bilo treba
  dodeljevati ob upoštevanju vseh oblik prispevkov
  iz finančne uredbe z namenom nadaljnje poenostavitve.

| (45) | Nujno
  je, da se določijo pogoji za zagotovitev finančnih sredstev Unije udeležencem ukrepov v okviru Programa.
  Glavna vrsta financiranja v Programu bodo
  nepovratna sredstva
  . Druge vrste financiranja
  bi bilo treba
  izbrati na podlagi njihove zmožnosti za uresničevanje specifičnih ciljev ukrepov in doseganje rezultatov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški nadzora, upravna obremenitev in pričakovano tveganje neskladnosti. Pri nepovratnih sredstvih bi bilo treba upoštevati možnost pavšalnih zneskov, pavšalnega financiranja in standardnih stroškov na enoto
  iz finančne uredbe z namenom nadaljnje poenostavitve.
  Preden bi nove sisteme za povračilo stroškov ocenili kot dejansko poenostavitev za upravičence, bi jih bilo treba izčrpno ovrednotiti in bi morali biti pozitivno ocenjeni. |
| --- | --- |

(45)

Nujno
  je, da se določijo pogoji za zagotovitev finančnih sredstev Unije udeležencem ukrepov v okviru Programa.
  Glavna vrsta financiranja v Programu bodo
  nepovratna sredstva
  . Druge vrste financiranja
  bi bilo treba
  izbrati na podlagi njihove zmožnosti za uresničevanje specifičnih ciljev ukrepov in doseganje rezultatov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški nadzora, upravna obremenitev in pričakovano tveganje neskladnosti. Pri nepovratnih sredstvih bi bilo treba upoštevati možnost pavšalnih zneskov, pavšalnega financiranja in standardnih stroškov na enoto
  iz finančne uredbe z namenom nadaljnje poenostavitve.
  Preden bi nove sisteme za povračilo stroškov ocenili kot dejansko poenostavitev za upravičence, bi jih bilo treba izčrpno ovrednotiti in bi morali biti pozitivno ocenjeni.

Sprememba 53

Predlog uredbe

Uvodna izjava 46

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (46) | V tej uredbi so navedene najvišje stopnje financiranja, da bi upoštevali načelo sofinanciranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(46)

V tej uredbi so navedene najvišje stopnje financiranja, da bi upoštevali načelo sofinanciranja.

črtano

Sprememba 54

Predlog uredbe

Uvodna izjava 47

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (47) | Program bi moral v skladu s finančno uredbo dajati podlago za širše priznavanje običajnih računovodskih metod upravičencev glede stroškov za osebje in stroškov na enoto za notranje zaračunano blago in storitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(47)

Program bi moral v skladu s finančno uredbo dajati podlago za širše priznavanje običajnih računovodskih metod upravičencev glede stroškov za osebje in stroškov na enoto za notranje zaračunano blago in storitve.

| (47) | Program bi moral v skladu s finančno uredbo dajati podlago za širše priznavanje običajnih računovodskih metod upravičencev glede stroškov za osebje in stroškov na enoto za notranje zaračunano blago in storitve.
  Možnost za vse upravičence bi morala biti tudi uporaba stroškov na enoto za notranje zaračunane stroške blaga in storitev kombinirajoč neposredne in posredne stroške. Upravičeni bi morali biti tudi stroški, ocenjeni z razdelitvenimi ključi. |
| --- | --- |

(47)

Program bi moral v skladu s finančno uredbo dajati podlago za širše priznavanje običajnih računovodskih metod upravičencev glede stroškov za osebje in stroškov na enoto za notranje zaračunano blago in storitve.
  Možnost za vse upravičence bi morala biti tudi uporaba stroškov na enoto za notranje zaračunane stroške blaga in storitev kombinirajoč neposredne in posredne stroške. Upravičeni bi morali biti tudi stroški, ocenjeni z razdelitvenimi ključi.

Sprememba 55

Predlog uredbe

Uvodna izjava 48

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (48) | Sedanji sistem povračila dejanskih stroškov osebja bi bilo treba še poenostaviti v skladu s pristopom prejemkov na podlagi projekta, razvitim v okviru programa Obzorje 2020,
  ter dodatno usklajen s finančno uredbo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(48)

Sedanji sistem povračila dejanskih stroškov osebja bi bilo treba še poenostaviti v skladu s pristopom prejemkov na podlagi projekta, razvitim v okviru programa Obzorje 2020,
  ter dodatno usklajen s finančno uredbo
  .

| (48) | Sedanji sistem povračila dejanskih stroškov osebja bi bilo treba še poenostaviti v skladu s pristopom prejemkov na podlagi projekta, razvitim v okviru programa Obzorje 2020,
  s čimer bi podprli „enako plačilo za enako delo“ kot splošno načelo in odpravili razliko med raziskovalci EU, ki sodelujejo v Programu
  . |
| --- | --- |

(48)

Sedanji sistem povračila dejanskih stroškov osebja bi bilo treba še poenostaviti v skladu s pristopom prejemkov na podlagi projekta, razvitim v okviru programa Obzorje 2020,
  s čimer bi podprli „enako plačilo za enako delo“ kot splošno načelo in odpravili razliko med raziskovalci EU, ki sodelujejo v Programu
  .

Sprememba 56

Predlog uredbe

Uvodna izjava 50

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (50) | Določiti bi bilo treba pravila za urejanje izkoriščanja in razširjanja rezultatov, s katerimi bi zagotovili, da udeleženci ustrezno
  ščitijo
  ,
  izkoriščajo, razširjajo
  in
  zagotavljajo
  dostop do
  teh rezultatov
  ,
  če je to primerno
  . Večji poudarek bi bilo treba nameniti izkoriščanju rezultatov, zlasti v Uniji. Upravičenci bi morali posodobiti svoje načrte v zvezi z izkoriščanjem in razširjanjem rezultatov med izvajanjem ukrepa in po njegovem zaključku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(50)

Določiti bi bilo treba pravila za urejanje izkoriščanja in razširjanja rezultatov, s katerimi bi zagotovili, da udeleženci ustrezno
  ščitijo
  ,
  izkoriščajo, razširjajo
  in
  zagotavljajo
  dostop do
  teh rezultatov
  ,
  če je to primerno
  . Večji poudarek bi bilo treba nameniti izkoriščanju rezultatov, zlasti v Uniji. Upravičenci bi morali posodobiti svoje načrte v zvezi z izkoriščanjem in razširjanjem rezultatov med izvajanjem ukrepa in po njegovem zaključku.

| (50) | Določiti bi bilo treba pravila za urejanje izkoriščanja in razširjanja rezultatov, s katerimi bi zagotovili, da
  bodo
  udeleženci ustrezno
  ščitili
  ,
  izkoriščali
  in
  razširjali te rezultate ter zagotavljali
  dostop do
  njih, pri tem pa upoštevali legitimne interese upravičencev in druge omejitve
  ,
  na primer pravila o varstvu podatkov, zasebnosti in varnosti ter pravice intelektualne lastnine in zaupnost ali pa globalno gospodarsko konkurenčnost Unije
  . Večji poudarek bi bilo treba nameniti izkoriščanju rezultatov, zlasti v Uniji. Upravičenci bi morali posodobiti svoje načrte v zvezi z izkoriščanjem in razširjanjem rezultatov med izvajanjem ukrepa in po njegovem zaključku. |
| --- | --- |

(50)

Določiti bi bilo treba pravila za urejanje izkoriščanja in razširjanja rezultatov, s katerimi bi zagotovili, da
  bodo
  udeleženci ustrezno
  ščitili
  ,
  izkoriščali
  in
  razširjali te rezultate ter zagotavljali
  dostop do
  njih, pri tem pa upoštevali legitimne interese upravičencev in druge omejitve
  ,
  na primer pravila o varstvu podatkov, zasebnosti in varnosti ter pravice intelektualne lastnine in zaupnost ali pa globalno gospodarsko konkurenčnost Unije
  . Večji poudarek bi bilo treba nameniti izkoriščanju rezultatov, zlasti v Uniji. Upravičenci bi morali posodobiti svoje načrte v zvezi z izkoriščanjem in razširjanjem rezultatov med izvajanjem ukrepa in po njegovem zaključku.

Sprememba 57

Predlog uredbe

Uvodna izjava 51

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (51) | Ohraniti bi bilo treba ključne elemente sistema ocenjevanja in izbire predlogov iz predhodnega programa Obzorje 2020 s posebnim poudarkom na odličnosti. Predloge bi bilo treba še naprej izbirati na podlagi ocene neodvisnih strokovnjakov. Kjer je primerno, bi
  bilo treba
  upoštevati potrebo po zagotovitvi splošne skladnosti portfelja projektov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(51)

Ohraniti bi bilo treba ključne elemente sistema ocenjevanja in izbire predlogov iz predhodnega programa Obzorje 2020 s posebnim poudarkom na odličnosti. Predloge bi bilo treba še naprej izbirati na podlagi ocene neodvisnih strokovnjakov. Kjer je primerno, bi
  bilo treba
  upoštevati potrebo po zagotovitvi splošne skladnosti portfelja projektov.

| (51) | Ohraniti bi bilo treba ključne elemente sistema ocenjevanja in izbire predlogov iz predhodnega programa Obzorje 2020 s posebnim poudarkom na
  merilih
  odličnosti
  , učinka ter kakovosti in učinkovitosti izvajanja
  . Predloge bi bilo treba še naprej izbirati na podlagi ocene neodvisnih strokovnjakov
  iz čim večjega števila držav članic. Komisija bi morala po možnosti organizirati anonimno oceno in razčleniti njene rezultate, da bi preprečila pristranskost pri izbiri
  . Kjer je primerno, bi
  morali neodvisni strokovnjaki
  upoštevati potrebo po zagotovitvi splošne skladnosti portfelja projektov. |
| --- | --- |

(51)

Ohraniti bi bilo treba ključne elemente sistema ocenjevanja in izbire predlogov iz predhodnega programa Obzorje 2020 s posebnim poudarkom na
  merilih
  odličnosti
  , učinka ter kakovosti in učinkovitosti izvajanja
  . Predloge bi bilo treba še naprej izbirati na podlagi ocene neodvisnih strokovnjakov
  iz čim večjega števila držav članic. Komisija bi morala po možnosti organizirati anonimno oceno in razčleniti njene rezultate, da bi preprečila pristranskost pri izbiri
  . Kjer je primerno, bi
  morali neodvisni strokovnjaki
  upoštevati potrebo po zagotovitvi splošne skladnosti portfelja projektov.

Sprememba 58

Predlog uredbe

Uvodna izjava 52

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (52) | Predvideti
  bi bilo treba
  večje
  navzkrižno opiranje revizij in ocen
  – vključno z drugimi programi
  EU, da se zmanjša upravno breme za upravičence do sredstev Unije. Navzkrižno opiranje bi moralo biti izrecno predvideno ob upoštevanju tudi drugih elementov zanesljivosti, kot so revizije sistemov in procesov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(52)

Predvideti
  bi bilo treba
  večje
  navzkrižno opiranje revizij in ocen
  – vključno z drugimi programi
  EU, da se zmanjša upravno breme za upravičence do sredstev Unije. Navzkrižno opiranje bi moralo biti izrecno predvideno ob upoštevanju tudi drugih elementov zanesljivosti, kot so revizije sistemov in procesov.

| (52) | Za vse dele Programa
  bi bilo treba
  v skladu s členom 127 finančne uredbe izvajati sistematično
  navzkrižno opiranje revizij in ocen
  na druge programe
  EU, da se zmanjša upravno breme za upravičence do sredstev Unije. Navzkrižno opiranje bi moralo biti izrecno predvideno ob upoštevanju tudi drugih elementov zanesljivosti, kot so revizije sistemov in procesov. |
| --- | --- |

(52)

Za vse dele Programa
  bi bilo treba
  v skladu s členom 127 finančne uredbe izvajati sistematično
  navzkrižno opiranje revizij in ocen
  na druge programe
  EU, da se zmanjša upravno breme za upravičence do sredstev Unije. Navzkrižno opiranje bi moralo biti izrecno predvideno ob upoštevanju tudi drugih elementov zanesljivosti, kot so revizije sistemov in procesov.

Sprememba 59

Predlog uredbe

Uvodna izjava 53

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (53) | Posebne izzive na področju raziskav in inovacij bi bilo treba obravnavati z nagradami, vključno s skupnimi ali združenimi nagradnimi natečaji,
  kadar je primerno, ki
  jih
  organizira
  Komisija ali organ financiranja skupaj z drugimi organi Unije, tretjimi državami, mednarodnimi organizacijami ali neprofitnimi pravnimi osebami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(53)

Posebne izzive na področju raziskav in inovacij bi bilo treba obravnavati z nagradami, vključno s skupnimi ali združenimi nagradnimi natečaji,
  kadar je primerno, ki
  jih
  organizira
  Komisija ali organ financiranja skupaj z drugimi organi Unije, tretjimi državami, mednarodnimi organizacijami ali neprofitnimi pravnimi osebami.

| (53) | Posebne izzive na področju raziskav in inovacij bi bilo treba
  po možnosti
  obravnavati z nagradami, vključno s skupnimi ali združenimi nagradnimi natečaji,
  ki bi
  jih
  organizirala
  Komisija ali organ financiranja skupaj z drugimi organi Unije, tretjimi državami, mednarodnimi organizacijami ali neprofitnimi pravnimi osebami.
  Nagrade bi bilo treba podeliti predvsem projektom, ki privabljajo znanstvenike v širitvene države, ter uspešnim projektom za večjo prepoznavnost, tako da bi pomagale promovirati ukrepe, ki jih financira Unija. |
| --- | --- |

(53)

Posebne izzive na področju raziskav in inovacij bi bilo treba
  po možnosti
  obravnavati z nagradami, vključno s skupnimi ali združenimi nagradnimi natečaji,
  ki bi
  jih
  organizirala
  Komisija ali organ financiranja skupaj z drugimi organi Unije, tretjimi državami, mednarodnimi organizacijami ali neprofitnimi pravnimi osebami.
  Nagrade bi bilo treba podeliti predvsem projektom, ki privabljajo znanstvenike v širitvene države, ter uspešnim projektom za večjo prepoznavnost, tako da bi pomagale promovirati ukrepe, ki jih financira Unija.

Sprememba 60

Predlog uredbe

Uvodna izjava 54

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (54) | Vrste financiranja in načini izvajanja v skladu s to uredbo se izberejo na podlagi njihove sposobnosti za doseganje posebnih ciljev ukrepov in rezultatov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški nadzora, upravna obremenitev in pričakovano tveganje za neskladnost. Pri nepovratnih sredstvih
  se med drugim preuči uporaba
  pavšalnih zneskov, pavšalnega financiranja in standardnih stroškov na enoto – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(54)

Vrste financiranja in načini izvajanja v skladu s to uredbo se izberejo na podlagi njihove sposobnosti za doseganje posebnih ciljev ukrepov in rezultatov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški nadzora, upravna obremenitev in pričakovano tveganje za neskladnost. Pri nepovratnih sredstvih
  se med drugim preuči uporaba
  pavšalnih zneskov, pavšalnega financiranja in standardnih stroškov na enoto –

| (54) | Vrste financiranja in načini izvajanja v skladu s to uredbo se izberejo na podlagi njihove sposobnosti za doseganje posebnih ciljev ukrepov in rezultatov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški nadzora, upravna obremenitev in pričakovano tveganje za neskladnost. Pri nepovratnih sredstvih
  bi moralo to vključevati preučitev uporabe
  pavšalnih zneskov, pavšalnega financiranja in standardnih stroškov na enoto. |
| --- | --- |

(54)

Vrste financiranja in načini izvajanja v skladu s to uredbo se izberejo na podlagi njihove sposobnosti za doseganje posebnih ciljev ukrepov in rezultatov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški nadzora, upravna obremenitev in pričakovano tveganje za neskladnost. Pri nepovratnih sredstvih
  bi moralo to vključevati preučitev uporabe
  pavšalnih zneskov, pavšalnega financiranja in standardnih stroškov na enoto.

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Predmet urejanja | Predmet urejanja |
| 1.   S to uredbo se vzpostavlja okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (v nadaljnjem besedilu: Program) in določajo pravila za sodelovanje in razširjanje pri posrednih ukrepih
  v okviru programa
  . | 1.   S to uredbo se vzpostavlja okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (v nadaljnjem besedilu: Program) in določajo pravila za sodelovanje in razširjanje pri
  njegovih
  posrednih ukrepih
  , opredeljen pa je tudi okvir, ki ureja podporo Unije za raziskovalne in inovacijske dejavnosti
  . |
| 2.   Uredba določa cilje Programa, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takšnega financiranja. | 2.   Uredba določa cilje Programa, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takšnega financiranja. |
| 3.   Program se bo izvajal: | 3.   Program se bo izvajal: |
| (a) | s posebnim programom, vzpostavljenim s Sklepom .../.../EU (25) , ki vključuje
  finančni prispevek za EIT
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 1

Člen 1

Predmet urejanja

Predmet urejanja

1.   S to uredbo se vzpostavlja okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (v nadaljnjem besedilu: Program) in določajo pravila za sodelovanje in razširjanje pri posrednih ukrepih
  v okviru programa
  .

1.   S to uredbo se vzpostavlja okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (v nadaljnjem besedilu: Program) in določajo pravila za sodelovanje in razširjanje pri
  njegovih
  posrednih ukrepih
  , opredeljen pa je tudi okvir, ki ureja podporo Unije za raziskovalne in inovacijske dejavnosti
  .

2.   Uredba določa cilje Programa, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takšnega financiranja.

2.   Uredba določa cilje Programa, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takšnega financiranja.

3.   Program se bo izvajal:

3.   Program se bo izvajal:

(a)

s posebnim programom, vzpostavljenim s Sklepom .../.../EU (25) , ki vključuje
  finančni prispevek za EIT
  ;

25

finančni prispevek za EIT

| (a) | s posebnim programom, vzpostavljenim s Sklepom .../.../EU (25), ki vključuje
  utemeljitev EIT in njegova področja ukrepanja
  ; |
| --- | --- |

(a)

s posebnim programom, vzpostavljenim s Sklepom .../.../EU (25), ki vključuje
  utemeljitev EIT in njegova področja ukrepanja
  ;

25

utemeljitev EIT in njegova področja ukrepanja

| (b) | s posebnim programom za raziskave na področju obrambe, vzpostavljenim z Uredbo .../.../EU. |
| --- | --- |

(b)

s posebnim programom za raziskave na področju obrambe, vzpostavljenim z Uredbo .../.../EU.

| (b) | s posebnim programom za raziskave na področju obrambe, vzpostavljenim z Uredbo .../.../EU. |
| --- | --- |

(b)

s posebnim programom za raziskave na področju obrambe, vzpostavljenim z Uredbo .../.../EU.

4.   Če ni izrecno določeno drugače, se izrazi „Obzorje Evropa“, „Program“ in „posebni program“ v tej Uredbi nanašajo na vsebino, ki je
  pomembna samo
  za posebni program iz odstavka 3(
  a
  ).

4.   Če ni izrecno določeno drugače, se izrazi „Obzorje Evropa“, „Program“ in „posebni program“ v tej uredbi
  ne
  nanašajo na vsebino, ki je
  relevantna
  za posebni program iz odstavka 3(
  b
  ).

4a.
     
  EIT izvaja Program v skladu s strateškim načrtom za raziskave in inovacije ter strateškim inovacijskim programom EIT za obdobje 2021–2027, s pridržkom, da vsaka novoustanovljena skupnost znanja in inovacij po možnosti pritegne dodatna in ustrezna proračunska sredstva ter ne spodjeda ciljev in obveznosti že obstoječih skupnosti znanja in inovacij.

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2

Člen 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 2 | Člen 2 |
| Opredelitev pojmov | Opredelitev pojmov |
| V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: | V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: |
| (1) | „raziskovalna infrastruktura“ pomeni zmogljivosti, ki raziskovalnim skupnostim zagotavljajo vire in storitve za opravljanje raziskav in spodbujanje inovacij na njihovih področjih. Opredelitev vključuje z njimi povezane človeške vire ter zajema večjo opremo ali sklope instrumentov, vire v zvezi z znanjem, kot so zbirke, arhivi ali infrastruktura znanstvenih podatkov; računalniške sisteme in komunikacijska omrežja ter vso drugo infrastrukturo edinstvene narave, ki je bila odprta za zunanje uporabnike in bistvena za doseganje odličnosti pri raziskavah in inovacijah. Po potrebi se lahko uporablja zunaj področja raziskav, na primer pri izobraževanju ali javnih storitvah, lahko je „na enem mestu“, „virtualna“ ali „razpršena“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 2

Člen 2

Opredelitev pojmov

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1)

„raziskovalna infrastruktura“ pomeni zmogljivosti, ki raziskovalnim skupnostim zagotavljajo vire in storitve za opravljanje raziskav in spodbujanje inovacij na njihovih področjih. Opredelitev vključuje z njimi povezane človeške vire ter zajema večjo opremo ali sklope instrumentov, vire v zvezi z znanjem, kot so zbirke, arhivi ali infrastruktura znanstvenih podatkov; računalniške sisteme in komunikacijska omrežja ter vso drugo infrastrukturo edinstvene narave, ki je bila odprta za zunanje uporabnike in bistvena za doseganje odličnosti pri raziskavah in inovacijah. Po potrebi se lahko uporablja zunaj področja raziskav, na primer pri izobraževanju ali javnih storitvah, lahko je „na enem mestu“, „virtualna“ ali „razpršena“;

| (1) | „raziskovalna infrastruktura“ pomeni zmogljivosti, ki raziskovalnim skupnostim zagotavljajo vire in storitve za opravljanje raziskav in spodbujanje inovacij na njihovih področjih. Opredelitev vključuje z njimi povezane človeške vire ter zajema večjo opremo ali sklope instrumentov,
  zlasti tiste, ki prejemajo podporo iz drugih skladov Unije, kot je navedeno v Prilogi IV;
  vire v zvezi z znanjem, kot so zbirke, arhivi ali infrastruktura znanstvenih podatkov; računalniške sisteme in komunikacijska omrežja ter vso drugo infrastrukturo edinstvene narave, ki je bila odprta za zunanje uporabnike in bistvena za doseganje odličnosti pri raziskavah in inovacijah. Po potrebi se lahko uporablja zunaj področja raziskav, na primer pri izobraževanju ali javnih storitvah, lahko je „na enem mestu“, „virtualna“ ali „razpršena“; |
| --- | --- |

(1)

„raziskovalna infrastruktura“ pomeni zmogljivosti, ki raziskovalnim skupnostim zagotavljajo vire in storitve za opravljanje raziskav in spodbujanje inovacij na njihovih področjih. Opredelitev vključuje z njimi povezane človeške vire ter zajema večjo opremo ali sklope instrumentov,
  zlasti tiste, ki prejemajo podporo iz drugih skladov Unije, kot je navedeno v Prilogi IV;
  vire v zvezi z znanjem, kot so zbirke, arhivi ali infrastruktura znanstvenih podatkov; računalniške sisteme in komunikacijska omrežja ter vso drugo infrastrukturo edinstvene narave, ki je bila odprta za zunanje uporabnike in bistvena za doseganje odličnosti pri raziskavah in inovacijah. Po potrebi se lahko uporablja zunaj področja raziskav, na primer pri izobraževanju ali javnih storitvah, lahko je „na enem mestu“, „virtualna“ ali „razpršena“;

zlasti tiste, ki prejemajo podporo iz drugih skladov Unije, kot je navedeno v Prilogi IV;

| (2) | „strategija pametne specializacije“ ima enak pomen kot strategija pametne specializacije iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (26) in izpolnjuje omogočitvene pogoje iz Uredbe (EU) XX [uredba o skupnih določbah]; |
| --- | --- |

(2)

„strategija pametne specializacije“ ima enak pomen kot strategija pametne specializacije iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (26) in izpolnjuje omogočitvene pogoje iz Uredbe (EU) XX [uredba o skupnih določbah];

26

| (2) | „strategija pametne specializacije“ ima enak pomen kot strategija pametne specializacije iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (26) in izpolnjuje omogočitvene pogoje iz Uredbe (EU) XX [uredba o skupnih določbah]; |
| --- | --- |

(2)

„strategija pametne specializacije“ ima enak pomen kot strategija pametne specializacije iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (26) in izpolnjuje omogočitvene pogoje iz Uredbe (EU) XX [uredba o skupnih določbah];

26

| (3) | „Evropsko partnerstvo“ pomeni pobudo, v kateri se Unija in
  zasebnimi
  in/ali javni partnerji (kot so industrija, raziskovalne organizacije, organi, ki opravljajo javne storitve na lokalni, regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni, ali organizacije civilne družbe, vključno z ustanovami), zavežejo, da bodo skupaj podprli razvoj in izvajanje programa raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, vključno s tistimi, ki so povezane s trgom in uvajanjem regulative ali politike; |
| --- | --- |

(3)

„Evropsko partnerstvo“ pomeni pobudo, v kateri se Unija in
  zasebnimi
  in/ali javni partnerji (kot so industrija, raziskovalne organizacije, organi, ki opravljajo javne storitve na lokalni, regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni, ali organizacije civilne družbe, vključno z ustanovami), zavežejo, da bodo skupaj podprli razvoj in izvajanje programa raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, vključno s tistimi, ki so povezane s trgom in uvajanjem regulative ali politike;

zasebnimi

| (3) | „Evropsko partnerstvo“ pomeni pobudo, v kateri se Unija in
  zasebni
  in/ali javni partnerji (kot so industrija,
  univerze,
  raziskovalne organizacije
  , tudi raziskovalna infrastruktura
  , organi, ki opravljajo javne storitve na lokalni, regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni, ali organizacije civilne družbe, vključno z 
  nevladnimi organizacijami in
  ustanovami)
  po možnosti
  zavežejo, da bodo skupaj podprli razvoj in izvajanje programa raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, vključno s 
  tistimi iz členov 185 in 187 PDEU in
  tistimi, ki so povezane s trgom in uvajanjem regulative ali politike; |
| --- | --- |

(3)

„Evropsko partnerstvo“ pomeni pobudo, v kateri se Unija in
  zasebni
  in/ali javni partnerji (kot so industrija,
  univerze,
  raziskovalne organizacije
  , tudi raziskovalna infrastruktura
  , organi, ki opravljajo javne storitve na lokalni, regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni, ali organizacije civilne družbe, vključno z 
  nevladnimi organizacijami in
  ustanovami)
  po možnosti
  zavežejo, da bodo skupaj podprli razvoj in izvajanje programa raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, vključno s 
  tistimi iz členov 185 in 187 PDEU in
  tistimi, ki so povezane s trgom in uvajanjem regulative ali politike;

zasebni

univerze,

, tudi raziskovalna infrastruktura

nevladnimi organizacijami in

po možnosti

tistimi iz členov 185 in 187 PDEU in

| (4) | „odprt dostop“ pomeni prakso zagotavljanja brezplačnega spletnega dostopa do rezultatov raziskav, izhajajočih iz ukrepov, ki so bili financirani v okviru Programa, zlasti znanstvenih objav in raziskovalnih podatkov, končnemu uporabniku; |
| --- | --- |

(4)

„odprt dostop“ pomeni prakso zagotavljanja brezplačnega spletnega dostopa do rezultatov raziskav, izhajajočih iz ukrepov, ki so bili financirani v okviru Programa, zlasti znanstvenih objav in raziskovalnih podatkov, končnemu uporabniku;

| (4) | „odprt dostop“ pomeni prakso zagotavljanja brezplačnega spletnega dostopa do rezultatov raziskav, izhajajočih iz ukrepov, ki so bili financirani v okviru Programa, zlasti znanstvenih objav in raziskovalnih podatkov, končnemu uporabniku
  . V zvezi z raziskovalnimi podatki je treba relevantne interese zasebnosti in varnosti ter pravice intelektualne lastnine
  ,
  zaupnost, globalno gospodarsko konkurenčnost Evropske unije in druge legitimne interese obravnavati po načelu „kolikor mogoče odprto, kolikor treba, zaprto“ in odpornimi možnostmi izvzetja
  ; |
| --- | --- |

(4)

„odprt dostop“ pomeni prakso zagotavljanja brezplačnega spletnega dostopa do rezultatov raziskav, izhajajočih iz ukrepov, ki so bili financirani v okviru Programa, zlasti znanstvenih objav in raziskovalnih podatkov, končnemu uporabniku
  . V zvezi z raziskovalnimi podatki je treba relevantne interese zasebnosti in varnosti ter pravice intelektualne lastnine
  ,
  zaupnost, globalno gospodarsko konkurenčnost Evropske unije in druge legitimne interese obravnavati po načelu „kolikor mogoče odprto, kolikor treba, zaprto“ in odpornimi možnostmi izvzetja
  ;

. V zvezi z raziskovalnimi podatki je treba relevantne interese zasebnosti in varnosti ter pravice intelektualne lastnine

zaupnost, globalno gospodarsko konkurenčnost Evropske unije in druge legitimne interese obravnavati po načelu „kolikor mogoče odprto, kolikor treba, zaprto“ in odpornimi možnostmi izvzetja

| (5) | „naloga“ pomeni portfelj ukrepov,
  katerih namen je doseganje merljivega cilja
  v danem časovnem okviru in
  vpliva
  na znanost in
  /ali
  tehnologijo, družbo in državljane,
  ki ga
  ne bi bilo mogoče doseči s posameznimi ukrepi; |
| --- | --- |

(5)

„naloga“ pomeni portfelj ukrepov,
  katerih namen je doseganje merljivega cilja
  v danem časovnem okviru in
  vpliva
  na znanost in
  /ali
  tehnologijo, družbo in državljane,
  ki ga
  ne bi bilo mogoče doseči s posameznimi ukrepi;

katerih namen je doseganje merljivega cilja

vpliva

/ali

ki ga

| (5) | „naloga“ pomeni portfelj ukrepov,
  ki temeljijo na odličnosti raziskav in inovacij in lahko potekajo med sklopi ali med sektorji ter s katerimi naj bi
  v danem časovnem okviru
  dosegli merljiv cilj
  in
  vplivali
  na znanost in tehnologijo,
  na
  družbo
  , oblikovanje politike
  in
  /ali diplomacijo ter na
  državljane,
  česar
  ne bi bilo mogoče doseči s posameznimi ukrepi; |
| --- | --- |

(5)

„naloga“ pomeni portfelj ukrepov,
  ki temeljijo na odličnosti raziskav in inovacij in lahko potekajo med sklopi ali med sektorji ter s katerimi naj bi
  v danem časovnem okviru
  dosegli merljiv cilj
  in
  vplivali
  na znanost in tehnologijo,
  na
  družbo
  , oblikovanje politike
  in
  /ali diplomacijo ter na
  državljane,
  česar
  ne bi bilo mogoče doseči s posameznimi ukrepi;

ki temeljijo na odličnosti raziskav in inovacij in lahko potekajo med sklopi ali med sektorji ter s katerimi naj bi

dosegli merljiv cilj

vplivali

na

, oblikovanje politike

/ali diplomacijo ter na

česar

| (6) | „predkomercialno naročanje“ pomeni naročanje raziskovalnih in razvojnih storitev, ki vključujejo delitev tveganja in koristi pod tržnimi pogoji, ter naročanje konkurenčnega razvoja v fazah, v katerih sta raziskovanje in razvoj naročenih storitev jasno ločena od uvajanja tržnih količin končnih izdelkov; |
| --- | --- |

(6)

„predkomercialno naročanje“ pomeni naročanje raziskovalnih in razvojnih storitev, ki vključujejo delitev tveganja in koristi pod tržnimi pogoji, ter naročanje konkurenčnega razvoja v fazah, v katerih sta raziskovanje in razvoj naročenih storitev jasno ločena od uvajanja tržnih količin končnih izdelkov;

| (6) | „predkomercialno naročanje“ pomeni naročanje raziskovalnih in razvojnih storitev, ki vključujejo delitev tveganja in koristi pod tržnimi pogoji, ter naročanje konkurenčnega razvoja v fazah, v katerih sta raziskovanje in razvoj naročenih storitev jasno ločena od uvajanja tržnih količin končnih izdelkov; |
| --- | --- |

(6)

„predkomercialno naročanje“ pomeni naročanje raziskovalnih in razvojnih storitev, ki vključujejo delitev tveganja in koristi pod tržnimi pogoji, ter naročanje konkurenčnega razvoja v fazah, v katerih sta raziskovanje in razvoj naročenih storitev jasno ločena od uvajanja tržnih količin končnih izdelkov;

| (7) | „javno naročanje inovativnih rešitev“ pomeni naročanje, kjer javni organi naročniki nastopajo kot stranka za uvajanje inovativnega blaga ali storitev, ki še niso na voljo v serijski tržni obliki, na trg, in lahko vključuje tudi preskušanje skladnosti; |
| --- | --- |

(7)

„javno naročanje inovativnih rešitev“ pomeni naročanje, kjer javni organi naročniki nastopajo kot stranka za uvajanje inovativnega blaga ali storitev, ki še niso na voljo v serijski tržni obliki, na trg, in lahko vključuje tudi preskušanje skladnosti;

| (7) | „javno naročanje inovativnih rešitev“ pomeni naročanje, kjer javni organi naročniki nastopajo kot stranka za uvajanje inovativnega blaga ali storitev, ki še niso na voljo v serijski tržni obliki, na trg, in lahko vključuje tudi preskušanje skladnosti; |
| --- | --- |

(7)

„javno naročanje inovativnih rešitev“ pomeni naročanje, kjer javni organi naročniki nastopajo kot stranka za uvajanje inovativnega blaga ali storitev, ki še niso na voljo v serijski tržni obliki, na trg, in lahko vključuje tudi preskušanje skladnosti;

| (8) | „pravice do dostopa“ pomeni pravice uporabe rezultatov ali obstoječega znanja; |
| --- | --- |

(8)

„pravice do dostopa“ pomeni pravice uporabe rezultatov ali obstoječega znanja;

| (8) | „pravice do dostopa“ pomeni pravice uporabe rezultatov ali obstoječega znanja
  pod pogoji, določenimi v skladu s to uredbo
  ; |
| --- | --- |

(8)

„pravice do dostopa“ pomeni pravice uporabe rezultatov ali obstoječega znanja
  pod pogoji, določenimi v skladu s to uredbo
  ;

pod pogoji, določenimi v skladu s to uredbo

| (9) | „obstoječe znanje“ pomeni podatke, znanje ali informacije kakršne koli oblike ali vrste, tako materialne kot nematerialne, vključno z vsemi pravicami, kot so pravice intelektualne lastnine, ki: (i) jih imajo upravičenci pred pristopom k ukrepu; (ii) jih upravičenci določijo v pisni obliki
  na kakršen koli način
  , kot je
  potreben
  za izvajanje ukrepa ali izkoriščanje njegovih rezultatov; |
| --- | --- |

(9)

„obstoječe znanje“ pomeni podatke, znanje ali informacije kakršne koli oblike ali vrste, tako materialne kot nematerialne, vključno z vsemi pravicami, kot so pravice intelektualne lastnine, ki: (i) jih imajo upravičenci pred pristopom k ukrepu; (ii) jih upravičenci določijo v pisni obliki
  na kakršen koli način
  , kot je
  potreben
  za izvajanje ukrepa ali izkoriščanje njegovih rezultatov;

na kakršen koli način

potreben

| (9) | „obstoječe znanje“ pomeni podatke, znanje ali informacije kakršne koli oblike ali vrste, tako materialne kot nematerialne, vključno z vsemi pravicami, kot so pravice intelektualne lastnine, ki: (i) jih imajo upravičenci pred pristopom k ukrepu
  in
  (ii) jih upravičenci določijo v pisni obliki, kot je
  potrebno
  za izvajanje ukrepa ali izkoriščanje njegovih rezultatov; |
| --- | --- |

(9)

„obstoječe znanje“ pomeni podatke, znanje ali informacije kakršne koli oblike ali vrste, tako materialne kot nematerialne, vključno z vsemi pravicami, kot so pravice intelektualne lastnine, ki: (i) jih imajo upravičenci pred pristopom k ukrepu
  in
  (ii) jih upravičenci določijo v pisni obliki, kot je
  potrebno
  za izvajanje ukrepa ali izkoriščanje njegovih rezultatov;

in

potrebno

| (10) | „razširjanje“ pomeni javno razkritje rezultatov z ustreznimi sredstvi (razen zaradi zaščite ali izkoriščanja rezultatov), vključno z znanstvenimi objavami v 
  kakršnem
  koli mediju; |
| --- | --- |

(10)

„razširjanje“ pomeni javno razkritje rezultatov z ustreznimi sredstvi (razen zaradi zaščite ali izkoriščanja rezultatov), vključno z znanstvenimi objavami v 
  kakršnem
  koli mediju;

kakršnem

| (10) | „razširjanje“ pomeni javno razkritje rezultatov z ustreznimi sredstvi (razen zaradi zaščite ali izkoriščanja rezultatov), vključno z znanstvenimi objavami v 
  katerem
  koli mediju; |
| --- | --- |

(10)

„razširjanje“ pomeni javno razkritje rezultatov z ustreznimi sredstvi (razen zaradi zaščite ali izkoriščanja rezultatov), vključno z znanstvenimi objavami v 
  katerem
  koli mediju;

katerem

| (11) | „izkoriščanje“ pomeni uporabo rezultatov v nadaljnjih raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih, ki niso zajete v zadevnem ukrepu, ali za razvijanje, ustvarjanje, izdelovanje in trženje izdelka ali postopka, ali za ustvarjanje in zagotavljanje storitve, ali za dejavnosti standardizacije; |
| --- | --- |

(11)

„izkoriščanje“ pomeni uporabo rezultatov v nadaljnjih raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih, ki niso zajete v zadevnem ukrepu, ali za razvijanje, ustvarjanje, izdelovanje in trženje izdelka ali postopka, ali za ustvarjanje in zagotavljanje storitve, ali za dejavnosti standardizacije;

| (11) | „izkoriščanje“ pomeni uporabo rezultatov v nadaljnjih raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih, ki niso zajete v zadevnem ukrepu, ali
  med drugim
  za
  komercialno izkoriščanje, kot je
  razvijanje, ustvarjanje, izdelovanje in trženje izdelka ali postopka, ali za ustvarjanje in zagotavljanje storitve ali za dejavnosti standardizacije; |
| --- | --- |

(11)

„izkoriščanje“ pomeni uporabo rezultatov v nadaljnjih raziskovalnih in inovacijskih dejavnostih, ki niso zajete v zadevnem ukrepu, ali
  med drugim
  za
  komercialno izkoriščanje, kot je
  razvijanje, ustvarjanje, izdelovanje in trženje izdelka ali postopka, ali za ustvarjanje in zagotavljanje storitve ali za dejavnosti standardizacije;

med drugim

komercialno izkoriščanje, kot je

| (12) | „pošteni in razumni pogoji“ pomenijo ustrezne pogoje, vključno z morebitnimi finančnimi pogoji in pogoji za brezplačnost, ki upoštevajo specifične okoliščine zahteve za dostop, denimo dejansko ali potencialno vrednost rezultatov ali obstoječega znanja, do katerega se zahteva dostop, in/ali obseg, trajanje ali druge značilnosti predvidenega izkoriščanja; |
| --- | --- |

(12)

„pošteni in razumni pogoji“ pomenijo ustrezne pogoje, vključno z morebitnimi finančnimi pogoji in pogoji za brezplačnost, ki upoštevajo specifične okoliščine zahteve za dostop, denimo dejansko ali potencialno vrednost rezultatov ali obstoječega znanja, do katerega se zahteva dostop, in/ali obseg, trajanje ali druge značilnosti predvidenega izkoriščanja;

| (12) | „pošteni in razumni pogoji“ pomenijo ustrezne pogoje, vključno z morebitnimi finančnimi pogoji in pogoji za brezplačnost, ki upoštevajo specifične okoliščine zahteve za dostop, denimo dejansko ali potencialno vrednost rezultatov ali obstoječega znanja, do katerega se zahteva dostop, in/ali obseg, trajanje ali druge značilnosti predvidenega izkoriščanja; |
| --- | --- |

(12)

„pošteni in razumni pogoji“ pomenijo ustrezne pogoje, vključno z morebitnimi finančnimi pogoji in pogoji za brezplačnost, ki upoštevajo specifične okoliščine zahteve za dostop, denimo dejansko ali potencialno vrednost rezultatov ali obstoječega znanja, do katerega se zahteva dostop, in/ali obseg, trajanje ali druge značilnosti predvidenega izkoriščanja;

| (13) | „organ financiranja“ pomeni organ ali organizacijo, razen Komisije, kakor je določen v točki (c) člena 62(1) finančne uredbe in mu je Komisija zaupala naloge v zvezi z izvajanjem proračuna v okviru Programa; |
| --- | --- |

(13)

„organ financiranja“ pomeni organ ali organizacijo, razen Komisije, kakor je določen v točki (c) člena 62(1) finančne uredbe in mu je Komisija zaupala naloge v zvezi z izvajanjem proračuna v okviru Programa;

| (13) | „organ financiranja“ pomeni organ ali organizacijo, razen Komisije, kakor je določen v točki (c) člena 62(1) finančne uredbe in mu je Komisija zaupala naloge v zvezi z izvajanjem proračuna v okviru Programa; |
| --- | --- |

(13)

„organ financiranja“ pomeni organ ali organizacijo, razen Komisije, kakor je določen v točki (c) člena 62(1) finančne uredbe in mu je Komisija zaupala naloge v zvezi z izvajanjem proračuna v okviru Programa;

| (14) | „mednarodna evropska raziskovalna organizacija“ pomeni mednarodno organizacijo, v kateri večino članov sestavljajo države članice ali pridružene države, njen glavni cilj pa je spodbujanje znanstvenega in tehnološkega sodelovanja v Evropi; |
| --- | --- |

(14)

„mednarodna evropska raziskovalna organizacija“ pomeni mednarodno organizacijo, v kateri večino članov sestavljajo države članice ali pridružene države, njen glavni cilj pa je spodbujanje znanstvenega in tehnološkega sodelovanja v Evropi;

| (14) | „mednarodna evropska raziskovalna organizacija“ pomeni mednarodno organizacijo, v kateri večino članov sestavljajo države članice ali pridružene države, njen glavni cilj pa je spodbujanje znanstvenega in tehnološkega sodelovanja v Evropi; |
| --- | --- |

(14)

„mednarodna evropska raziskovalna organizacija“ pomeni mednarodno organizacijo, v kateri večino članov sestavljajo države članice ali pridružene države, njen glavni cilj pa je spodbujanje znanstvenega in tehnološkega sodelovanja v Evropi;

| (15) | „pravni subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu z nacionalnim pravom, pravom Unije ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost ter lahko v svojem imenu uveljavlja pravice in ima obveznosti, ali subjekt, ki nima statusa pravne osebe v skladu s členom 197(2)(c) finančne uredbe; |
| --- | --- |

(15)

„pravni subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu z nacionalnim pravom, pravom Unije ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost ter lahko v svojem imenu uveljavlja pravice in ima obveznosti, ali subjekt, ki nima statusa pravne osebe v skladu s členom 197(2)(c) finančne uredbe;

| (15) | „pravni subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu z nacionalnim pravom, pravom Unije ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost ter lahko v svojem imenu uveljavlja pravice in ima obveznosti, ali subjekt, ki nima statusa pravne osebe v skladu s členom 197(2)(c) finančne uredbe; |
| --- | --- |

(15)

„pravni subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu z nacionalnim pravom, pravom Unije ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost ter lahko v svojem imenu uveljavlja pravice in ima obveznosti, ali subjekt, ki nima statusa pravne osebe v skladu s členom 197(2)(c) finančne uredbe;

| (15a) | „širitvene države“ pomeni države, opredeljene s sestavljenim kazalnikom raziskovalne odličnosti (intenzivnost raziskav in razvoja, odličnost znanosti in tehnologije, intenzivnost znanja v gospodarstvu, prispevek visoko- in srednjetehnoloških proizvodov v trgovinski bilanci) in s korekcijsko mejno vrednostjo 70 % povprečja Unije

   (26a)

  . |
| --- | --- |

(15a)

(15a)

„širitvene države“ pomeni države, opredeljene s sestavljenim kazalnikom raziskovalne odličnosti (intenzivnost raziskav in razvoja, odličnost znanosti in tehnologije, intenzivnost znanja v gospodarstvu, prispevek visoko- in srednjetehnoloških proizvodov v trgovinski bilanci) in s korekcijsko mejno vrednostjo 70 % povprečja Unije

26a

.

| (16) | „nepridobitni pravni subjekt“ pomeni pravni subjekt, ki je po svoji pravni obliki nepridobitne narave ali ima pravno ali statutarno obveznost, da dobička ne deli svojim delničarjem ali posameznim članom; |
| --- | --- |

(16)

„nepridobitni pravni subjekt“ pomeni pravni subjekt, ki je po svoji pravni obliki nepridobitne narave ali ima pravno ali statutarno obveznost, da dobička ne deli svojim delničarjem ali posameznim članom;

| (16) | „nepridobitni pravni subjekt“ pomeni pravni subjekt, ki je po svoji pravni obliki nepridobitne narave ali ima pravno ali statutarno obveznost, da dobička ne deli svojim delničarjem ali posameznim članom; |
| --- | --- |

(16)

„nepridobitni pravni subjekt“ pomeni pravni subjekt, ki je po svoji pravni obliki nepridobitne narave ali ima pravno ali statutarno obveznost, da dobička ne deli svojim delničarjem ali posameznim članom;

| (17) | „podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ pomeni podjetje, ki ni mikro-, malo in srednje veliko podjetje („MSP“) v skladu z opredelitvijo v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (27), in ima do 3 000 zaposlenih, pri čemer se število zaposlenih izračuna v skladu s členi 3, 4, 5 in 6 naslova I Priloge k navedenemu priporočilu; |
| --- | --- |

(17)

„podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ pomeni podjetje, ki ni mikro-, malo in srednje veliko podjetje („MSP“) v skladu z opredelitvijo v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (27), in ima do 3 000 zaposlenih, pri čemer se število zaposlenih izračuna v skladu s členi 3, 4, 5 in 6 naslova I Priloge k navedenemu priporočilu;

27

| (17) | „podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ pomeni podjetje, ki ni mikro-, malo in srednje veliko podjetje („MSP“) v skladu z opredelitvijo v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (27), in ima do 3 000 zaposlenih, pri čemer se število zaposlenih izračuna v skladu s členi 3, 4, 5 in 6 naslova I Priloge k navedenemu priporočilu; |
| --- | --- |

(17)

„podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ pomeni podjetje, ki ni mikro-, malo in srednje veliko podjetje („MSP“) v skladu z opredelitvijo v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (27), in ima do 3 000 zaposlenih, pri čemer se število zaposlenih izračuna v skladu s členi 3, 4, 5 in 6 naslova I Priloge k navedenemu priporočilu;

27

| (18) | „rezultati“ pomeni materialne ali nematerialne
  učinke
  ukrepa, kot so podatki, tehnično znanje in izkušnje ali informacije ne glede na obliko in naravo in ne glede na to, ali jih je mogoče zaščititi, ter pravice, ki so povezane z njimi, vključno s pravicami intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(18)

„rezultati“ pomeni materialne ali nematerialne
  učinke
  ukrepa, kot so podatki, tehnično znanje in izkušnje ali informacije ne glede na obliko in naravo in ne glede na to, ali jih je mogoče zaščititi, ter pravice, ki so povezane z njimi, vključno s pravicami intelektualne lastnine;

učinke

| (18) | „rezultati“ pomeni materialne ali nematerialne
  rezultate
  ukrepa, kot so podatki, tehnično znanje in izkušnje ali informacije ne glede na obliko in naravo in ne glede na to, ali jih je mogoče zaščititi, ter pravice, ki so povezane z njimi, vključno s pravicami intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(18)

„rezultati“ pomeni materialne ali nematerialne
  rezultate
  ukrepa, kot so podatki, tehnično znanje in izkušnje ali informacije ne glede na obliko in naravo in ne glede na to, ali jih je mogoče zaščititi, ter pravice, ki so povezane z njimi, vključno s pravicami intelektualne lastnine;

rezultate

| (19) | „pečat odličnosti“ pomeni certificirano oznako, ki kaže, da je predlog, predložen na razpis za zbiranje predlogov, presegel vse mejne vrednosti, določene v programu dela, vendar ga ni
  bi
  bilo mogoče financirati zaradi pomanjkanja proračunskih sredstev, ki so na voljo za ta razpis v delovnem programu; |
| --- | --- |

(19)

„pečat odličnosti“ pomeni certificirano oznako, ki kaže, da je predlog, predložen na razpis za zbiranje predlogov, presegel vse mejne vrednosti, določene v programu dela, vendar ga ni
  bi
  bilo mogoče financirati zaradi pomanjkanja proračunskih sredstev, ki so na voljo za ta razpis v delovnem programu;

bi

| (19) | „pečat odličnosti“ pomeni certificirano oznako, ki kaže, da je predlog, predložen na razpis za zbiranje predlogov, presegel vse mejne vrednosti, določene v programu dela, vendar ga ni bilo mogoče financirati zaradi pomanjkanja proračunskih sredstev, ki so na voljo za ta razpis v delovnem programu
  , vendar bi lahko prejel podporo iz drugih unijskih ali nacionalnih virov financiranja
  ; |
| --- | --- |

(19)

„pečat odličnosti“ pomeni certificirano oznako, ki kaže, da je predlog, predložen na razpis za zbiranje predlogov, presegel vse mejne vrednosti, določene v programu dela, vendar ga ni bilo mogoče financirati zaradi pomanjkanja proračunskih sredstev, ki so na voljo za ta razpis v delovnem programu
  , vendar bi lahko prejel podporo iz drugih unijskih ali nacionalnih virov financiranja
  ;

, vendar bi lahko prejel podporo iz drugih unijskih ali nacionalnih virov financiranja

| (19a)„ | strateški načrt za raziskave in inovacije“ pomeni dokument, ki se po obsežnem postopku posvetovanja vsaki dve leti sprejme z delegiranim aktom in dopolnjuje posebni program, pri posvetovanju pa sodeluje več deležnikov: države članice, Evropski parlament, deležniki na področju raziskav, razvoja in inovacij ter civilna družba. V strateškem načrtu so opredeljene prednostne naloge, instrumenti ter ustrezne vrste ukrepov in oblike njihovega izvajanja in tako služi kot podlaga za razvoj programov dela. Zajema predvsem izbrane naloge, nova ali nadaljevana pogodbena ali institucionalna partnerstva, vodilne pobude na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij ter skupnosti znanja in inovacij; |
| --- | --- |

(19a)„

(19a)„

strateški načrt za raziskave in inovacije“ pomeni dokument, ki se po obsežnem postopku posvetovanja vsaki dve leti sprejme z delegiranim aktom in dopolnjuje posebni program, pri posvetovanju pa sodeluje več deležnikov: države članice, Evropski parlament, deležniki na področju raziskav, razvoja in inovacij ter civilna družba. V strateškem načrtu so opredeljene prednostne naloge, instrumenti ter ustrezne vrste ukrepov in oblike njihovega izvajanja in tako služi kot podlaga za razvoj programov dela. Zajema predvsem izbrane naloge, nova ali nadaljevana pogodbena ali institucionalna partnerstva, vodilne pobude na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij ter skupnosti znanja in inovacij;

| (20) | „program dela“ pomeni dokument, ki ga je sprejela Komisija za izvajanje posebnega programa (28) v skladu z njegovim členom 12, ali enakovredni dokument po vsebini in strukturi, ki ga
  je sprejel
  organ financiranja. |
| --- | --- |

(20)

„program dela“ pomeni dokument, ki ga je sprejela Komisija za izvajanje posebnega programa (28) v skladu z njegovim členom 12, ali enakovredni dokument po vsebini in strukturi, ki ga
  je sprejel
  organ financiranja.

28

je sprejel

| (20) | „program dela“ pomeni dokument, ki ga je sprejela Komisija za izvajanje posebnega programa (28) v skladu z njegovim členom 12, ali enakovredni dokument po vsebini in strukturi, ki ga
  sprejme
  organ financiranja. |
| --- | --- |

(20)

„program dela“ pomeni dokument, ki ga je sprejela Komisija za izvajanje posebnega programa (28) v skladu z njegovim členom 12, ali enakovredni dokument po vsebini in strukturi, ki ga
  sprejme
  organ financiranja.

28

sprejme

| (21) | „vračljiv predujem“ pomeni del kombiniranega financiranja iz programa Obzorje Evropa ali EIC, ki ustreza posojilu na podlagi naslova X finančne uredbe, vendar ga neposredno dodeli Unija na nepridobitni osnovi za kritje stroškov dejavnosti, ki ustrezajo ukrepu na področju inovacij, in ga mora upravičenec vrniti Uniji v skladu s pogoji, določenimi v pogodbi; |
| --- | --- |

(21)

„vračljiv predujem“ pomeni del kombiniranega financiranja iz programa Obzorje Evropa ali EIC, ki ustreza posojilu na podlagi naslova X finančne uredbe, vendar ga neposredno dodeli Unija na nepridobitni osnovi za kritje stroškov dejavnosti, ki ustrezajo ukrepu na področju inovacij, in ga mora upravičenec vrniti Uniji v skladu s pogoji, določenimi v pogodbi;

| (21) | „vračljiv predujem“ pomeni del kombiniranega financiranja iz programa Obzorje Evropa ali EIC, ki ustreza posojilu na podlagi naslova X finančne uredbe, vendar ga neposredno dodeli Unija na nepridobitni osnovi za kritje stroškov dejavnosti, ki ustrezajo ukrepu na področju inovacij, in ga mora upravičenec vrniti Uniji v skladu s pogoji, določenimi v pogodbi; |
| --- | --- |

(21)

„vračljiv predujem“ pomeni del kombiniranega financiranja iz programa Obzorje Evropa ali EIC, ki ustreza posojilu na podlagi naslova X finančne uredbe, vendar ga neposredno dodeli Unija na nepridobitni osnovi za kritje stroškov dejavnosti, ki ustrezajo ukrepu na področju inovacij, in ga mora upravičenec vrniti Uniji v skladu s pogoji, določenimi v pogodbi;

| (22) | „pogodba“ pomeni sporazum, ki ga Komisija ali organ financiranja sklene s pravnim subjektom, ki izvaja ukrep na področju inovacij in tržne uporabe, in je podprt s kombiniranim financiranjem iz programa Obzorje Evropa ali EIC. |
| --- | --- |

(22)

„pogodba“ pomeni sporazum, ki ga Komisija ali organ financiranja sklene s pravnim subjektom, ki izvaja ukrep na področju inovacij in tržne uporabe, in je podprt s kombiniranim financiranjem iz programa Obzorje Evropa ali EIC.

| (22) | „pogodba“ pomeni sporazum, ki ga Komisija ali organ financiranja sklene s pravnim subjektom, ki izvaja ukrep na področju inovacij in tržne uporabe, in je podprt s kombiniranim financiranjem iz programa Obzorje Evropa ali EIC. |
| --- | --- |

(22)

„pogodba“ pomeni sporazum, ki ga Komisija ali organ financiranja sklene s pravnim subjektom, ki izvaja ukrep na področju inovacij in tržne uporabe, in je podprt s kombiniranim financiranjem iz programa Obzorje Evropa ali EIC.

| (23) | „tajni podatek“ pomeni tajni podatek EU, opredeljen v členu 3 Sklepa Komisije (EU, Euratom) 2015/444, ter tajni podatek držav članic, tajni podatek tretjih držav, s katerimi je Unija sklenila sporazum o varnosti, in tajni podatek mednarodne organizacije, s katero je Unija sklenila sporazum o varnosti; |
| --- | --- |

(23)

„tajni podatek“ pomeni tajni podatek EU, opredeljen v členu 3 Sklepa Komisije (EU, Euratom) 2015/444, ter tajni podatek držav članic, tajni podatek tretjih držav, s katerimi je Unija sklenila sporazum o varnosti, in tajni podatek mednarodne organizacije, s katero je Unija sklenila sporazum o varnosti;

| (23) | „tajni podatek“ pomeni tajni podatek EU, opredeljen v členu 3 Sklepa Komisije (EU, Euratom) 2015/444, ter tajni podatek držav članic, tajni podatek tretjih držav, s katerimi je Unija sklenila sporazum o varnosti, in tajni podatek mednarodne organizacije, s katero je Unija sklenila sporazum o varnosti; |
| --- | --- |

(23)

„tajni podatek“ pomeni tajni podatek EU, opredeljen v členu 3 Sklepa Komisije (EU, Euratom) 2015/444, ter tajni podatek držav članic, tajni podatek tretjih držav, s katerimi je Unija sklenila sporazum o varnosti, in tajni podatek mednarodne organizacije, s katero je Unija sklenila sporazum o varnosti;

| (24) | „operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna EU, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna EU s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; |
| --- | --- |

(24)

„operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna EU, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna EU s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev;

| (24) | „operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna EU, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna EU s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; |
| --- | --- |

(24)

„operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna EU, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna EU s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev;

| (25) | „kombinirano financiranje iz programa Obzorje Evropa
  ali EIC“
  pomeni eno samo finančno podporo za inovacijo in ukrep tržne uporabe, ki je sestavljena iz posebne kombinacije nepovratnih sredstev ali vračljivega predujma z naložbo v lastniški kapital; |
| --- | --- |

(25)

„kombinirano financiranje iz programa Obzorje Evropa
  ali EIC“
  pomeni eno samo finančno podporo za inovacijo in ukrep tržne uporabe, ki je sestavljena iz posebne kombinacije nepovratnih sredstev ali vračljivega predujma z naložbo v lastniški kapital;

ali EIC“

| (25) | „kombinirano financiranje iz programa Obzorje Evropa“ pomeni eno samo finančno podporo za inovacijo in ukrep tržne uporabe, ki je sestavljena iz posebne kombinacije nepovratnih sredstev ali vračljivega predujma z naložbo v lastniški kapital; |
| --- | --- |

(25)

„kombinirano financiranje iz programa Obzorje Evropa“ pomeni eno samo finančno podporo za inovacijo in ukrep tržne uporabe, ki je sestavljena iz posebne kombinacije nepovratnih sredstev ali vračljivega predujma z naložbo v lastniški kapital;

| (25a) | „ukrep na področju raziskav in inovacij“ pomeni ukrep, sestavljen predvsem iz dejavnosti, katerih namen je odkrivanje novega znanja in/ali preučitev izvedljivosti nove ali izboljšane tehnologije, izdelka, procesa, storitve ali rešitve. Zajema lahko temeljne in uporabne raziskave, tehnološki razvoj in povezovanje, preskušanje in preverjanje prototipov manjšega obsega v laboratorijskem ali simuliranem okolju; |
| --- | --- |

(25a)

(25a)

„ukrep na področju raziskav in inovacij“ pomeni ukrep, sestavljen predvsem iz dejavnosti, katerih namen je odkrivanje novega znanja in/ali preučitev izvedljivosti nove ali izboljšane tehnologije, izdelka, procesa, storitve ali rešitve. Zajema lahko temeljne in uporabne raziskave, tehnološki razvoj in povezovanje, preskušanje in preverjanje prototipov manjšega obsega v laboratorijskem ali simuliranem okolju;

| (25b) | „ukrep na področju inovacij“ pomeni ukrep, ki vključuje predvsem dejavnosti, ki so neposredno namenjene izdelavi načrtov in ureditev ali zasnov za nove, spremenjene ali izboljšane izdelke, procese ali storitve, na primer izdelavo prototipov, preskušanje, predstavljanje, poskusno izvajanje, obsežno preverjanje izdelkov in tržno replikacijo; |
| --- | --- |

(25b)

(25b)

„ukrep na področju inovacij“ pomeni ukrep, ki vključuje predvsem dejavnosti, ki so neposredno namenjene izdelavi načrtov in ureditev ali zasnov za nove, spremenjene ali izboljšane izdelke, procese ali storitve, na primer izdelavo prototipov, preskušanje, predstavljanje, poskusno izvajanje, obsežno preverjanje izdelkov in tržno replikacijo;

| (25c) | „pionirske raziskave Evropskega raziskovalnega sveta“ pomenijo glavne raziskovalne ukrepe, ki jih vodijo raziskovalci, ki te ukrepe izvajajo pri enem ali več upravičencih; |
| --- | --- |

(25c)

(25c)

„pionirske raziskave Evropskega raziskovalnega sveta“ pomenijo glavne raziskovalne ukrepe, ki jih vodijo raziskovalci, ki te ukrepe izvajajo pri enem ali več upravičencih;

| (25d) | „ukrep na področju usposabljanja in mobilnosti“ pomeni ukrep, usmerjen v izboljšanje spretnosti, znanja in poklicnih možnosti raziskovalcev na podlagi mobilnosti med državami ter po potrebi med sektorji ali disciplinami; |
| --- | --- |

(25d)

(25d)

„ukrep na področju usposabljanja in mobilnosti“ pomeni ukrep, usmerjen v izboljšanje spretnosti, znanja in poklicnih možnosti raziskovalcev na podlagi mobilnosti med državami ter po potrebi med sektorji ali disciplinami;

| (25e)„ | ukrep sofinanciranja programa“ pomeni ukrep za zagotovitev sofinanciranja programa dejavnosti, ki jih določijo in/ali izvajajo subjekti, ki upravljajo in/ali financirajo programe raziskav in inovacij in ne spadajo med organe financiranja Unije; |
| --- | --- |

(25e)„

(25e)„

ukrep sofinanciranja programa“ pomeni ukrep za zagotovitev sofinanciranja programa dejavnosti, ki jih določijo in/ali izvajajo subjekti, ki upravljajo in/ali financirajo programe raziskav in inovacij in ne spadajo med organe financiranja Unije;

| (25f) | „ukrep predkomercialnega naročanja“ pomeni ukrep, katerega glavni cilj je uresničitev predkomercialnega naročila, ki ga izvedejo upravičenci, ki so javni naročniki ali naročniki; |
| --- | --- |

(25f)

(25f)

„ukrep predkomercialnega naročanja“ pomeni ukrep, katerega glavni cilj je uresničitev predkomercialnega naročila, ki ga izvedejo upravičenci, ki so javni naročniki ali naročniki;

| (25 g)„ | ukrep javnega naročanja inovativnih rešitev“ pomeni ukrep, katerega glavni cilj je uresničitev skupnega ali usklajenega javnega naročila inovativnih rešitev, ki ga izvedejo upravičenci, ki so javni naročniki ali naročniki; |
| --- | --- |

(25 g)„

(25 g)„

ukrep javnega naročanja inovativnih rešitev“ pomeni ukrep, katerega glavni cilj je uresničitev skupnega ali usklajenega javnega naročila inovativnih rešitev, ki ga izvedejo upravičenci, ki so javni naročniki ali naročniki;

| (25h)„ | usklajevalni in podporni ukrep“ pomeni ukrep, ki prispeva k ciljem Programa, razen dejavnosti raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

(25h)„

(25h)„

usklajevalni in podporni ukrep“ pomeni ukrep, ki prispeva k ciljem Programa, razen dejavnosti raziskav in inovacij;

| (25i) | „javna naročila“ pomenijo izvajanje delov Programa, povezanih s strateškimi interesi in samostojnostjo Unije, in organiziranje javnih naročil za študije, proizvode, storitve in zmogljivosti za lastne potrebe Komisije; |
| --- | --- |

(25i)

(25i)

„javna naročila“ pomenijo izvajanje delov Programa, povezanih s strateškimi interesi in samostojnostjo Unije, in organiziranje javnih naročil za študije, proizvode, storitve in zmogljivosti za lastne potrebe Komisije;

| (25j)„ | pridruženi subjekt“ pomeni vsak pravni subjekt, ki je pod neposrednim ali posrednim nadzorom udeleženca, pod istim neposrednim ali posrednim nadzorom kot udeleženec, ali ki neposredno ali posredno nadzoruje udeleženca. |
| --- | --- |

(25j)„

(25j)„

pridruženi subjekt“ pomeni vsak pravni subjekt, ki je pod neposrednim ali posrednim nadzorom udeleženca, pod istim neposrednim ali posrednim nadzorom kot udeleženec, ali ki neposredno ali posredno nadzoruje udeleženca.

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3

Člen 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Cilji Programa | Cilji Programa |
| 1.   Splošni cilj Programa je zagotavljanje znanstvenega, družbenega in gospodarskega učinka naložb Unije v raziskave in inovacije za krepitev znanstvene in tehnološke baze Unije ter spodbujanje njene konkurenčnosti
  , tudi v industriji, uresničevanje strateških prednostnih nalog EU
  in
  prispevek k obravnavi svetovnih izzivov
  , vključno s cilji trajnostnega razvoja. | 1.   Splošni cilj Programa je zagotavljanje znanstvenega,
  tehnološkega,
  družbenega in gospodarskega učinka naložb Unije v raziskave in inovacije za krepitev znanstvene in tehnološke baze
  vse
  Unije ter spodbujanje njene konkurenčnosti
  in za krepitev evropskega raziskovalnega prostora. Raziskave
  in
  industrija bodo pomagale uresničevati strateške prednostne naloge Unije in obravnavati svetovne izzive
  , vključno s cilji trajnostnega razvoja
  in Pariškim sporazumom, ter doseči skupni delež naložb, da bi 3 % BDP vložili v raziskave in razvoj, kakor so se zavezali vodje držav in vlad Unije
  . |
| 2.   Specifični cilji Programa so: | 2.   Specifični cilji Programa so: |
| | (-a) | razvoj, spodbujanje in širjenje znanstvene in tehnološke odličnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 3

Člen 3

Cilji Programa

Cilji Programa

1.   Splošni cilj Programa je zagotavljanje znanstvenega, družbenega in gospodarskega učinka naložb Unije v raziskave in inovacije za krepitev znanstvene in tehnološke baze Unije ter spodbujanje njene konkurenčnosti
  , tudi v industriji, uresničevanje strateških prednostnih nalog EU
  in
  prispevek k obravnavi svetovnih izzivov
  , vključno s cilji trajnostnega razvoja.

1.   Splošni cilj Programa je zagotavljanje znanstvenega,
  tehnološkega,
  družbenega in gospodarskega učinka naložb Unije v raziskave in inovacije za krepitev znanstvene in tehnološke baze
  vse
  Unije ter spodbujanje njene konkurenčnosti
  in za krepitev evropskega raziskovalnega prostora. Raziskave
  in
  industrija bodo pomagale uresničevati strateške prednostne naloge Unije in obravnavati svetovne izzive
  , vključno s cilji trajnostnega razvoja
  in Pariškim sporazumom, ter doseči skupni delež naložb, da bi 3 % BDP vložili v raziskave in razvoj, kakor so se zavezali vodje držav in vlad Unije
  .

2.   Specifični cilji Programa so:

2.   Specifični cilji Programa so:

(-a)

(-a)

razvoj, spodbujanje in širjenje znanstvene in tehnološke odličnosti;

razvoj, spodbujanje in širjenje znanstvene in tehnološke odličnosti;

| (a) | podpora ustvarjanju in razširjanju visokokakovostnega
  novega
  znanja, spretnosti in tehnologij ter rešitev za
  svetovne izzive
  ; |
| --- | --- |

(a)

podpora ustvarjanju in razširjanju visokokakovostnega
  novega
  znanja, spretnosti in tehnologij ter rešitev za
  svetovne izzive
  ;

novega

svetovne izzive

| (a) | podpora ustvarjanju in razširjanju visokokakovostnega znanja, spretnosti in tehnologij ter rešitev
  iz temeljnih in uporabnih raziskav
  za
  reševanje svetovnih izzivov, vključno s podnebnimi spremembami in cilji trajnostnega razvoja
  ; |
| --- | --- |

(a)

podpora ustvarjanju in razširjanju visokokakovostnega znanja, spretnosti in tehnologij ter rešitev
  iz temeljnih in uporabnih raziskav
  za
  reševanje svetovnih izzivov, vključno s podnebnimi spremembami in cilji trajnostnega razvoja
  ;

iz temeljnih in uporabnih raziskav

reševanje svetovnih izzivov, vključno s podnebnimi spremembami in cilji trajnostnega razvoja

| (aa) | prizadevanja za znatno zmanjšanje razkoraka v Uniji na področju raziskav in inovacij, zlasti tako, da bi v programu Obzorje Evropa bolj sodelovale države članice, ki so bile v prejšnjem okvirnem programu v raziskavah in inovacijah manj intenzivne; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

prizadevanja za znatno zmanjšanje razkoraka v Uniji na področju raziskav in inovacij, zlasti tako, da bi v programu Obzorje Evropa bolj sodelovale države članice, ki so bile v prejšnjem okvirnem programu v raziskavah in inovacijah manj intenzivne;

prizadevanja za znatno zmanjšanje razkoraka v Uniji na področju raziskav in inovacij, zlasti tako, da bi v programu Obzorje Evropa bolj sodelovale države članice, ki so bile v prejšnjem okvirnem programu v raziskavah in inovacijah manj intenzivne;

| (b) | krepitev
  vpliva raziskav in inovacij pri razvoju, podpori in izvajanju politik Unije in podpora
  uvajanja
  inovativnih rešitev v industriji in družbi
  za obravnavo svetovnih izzivov
  ; |
| --- | --- |

(b)

krepitev
  vpliva raziskav in inovacij pri razvoju, podpori in izvajanju politik Unije in podpora
  uvajanja
  inovativnih rešitev v industriji in družbi
  za obravnavo svetovnih izzivov
  ;

krepitev

uvajanja

za obravnavo svetovnih izzivov

| (b) | okrepitev evropske dodane vrednosti pri financiranju raziskav, razvoja in inovacij,
  vpliva raziskav in inovacij
  Unije
  pri razvoju, podpori in izvajanju politik Unije in podpora
  dostopu in uvajanju
  inovativnih rešitev v 
  evropski
  industriji in družbi; |
| --- | --- |

(b)

okrepitev evropske dodane vrednosti pri financiranju raziskav, razvoja in inovacij,
  vpliva raziskav in inovacij
  Unije
  pri razvoju, podpori in izvajanju politik Unije in podpora
  dostopu in uvajanju
  inovativnih rešitev v 
  evropski
  industriji in družbi;

okrepitev evropske dodane vrednosti pri financiranju raziskav, razvoja in inovacij,

Unije

dostopu in uvajanju

evropski

| (c) | spodbujanje vseh oblik inovacij
  , tudi prodornih inovacij
  , in
  krepitev uvajanja inovativnih rešitev na trg
  ; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje vseh oblik inovacij
  , tudi prodornih inovacij
  , in
  krepitev uvajanja inovativnih rešitev na trg
  ;

, tudi prodornih inovacij

krepitev uvajanja inovativnih rešitev na trg

| (c) | spodbujanje vseh oblik inovacij
  in okrepitev uvajanja na trg ter izkoriščanje rezultatov raziskav
  ,
  razvoja
  in
  inovacij, zlasti v Uniji
  ; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje vseh oblik inovacij
  in okrepitev uvajanja na trg ter izkoriščanje rezultatov raziskav
  ,
  razvoja
  in
  inovacij, zlasti v Uniji
  ;

in okrepitev uvajanja na trg ter izkoriščanje rezultatov raziskav

razvoja

inovacij, zlasti v Uniji

| (d) | optimizacija doseganja rezultatov Programa
  za večji
  učinek
  v okrepljenem
  Evropskem raziskovalnem prostoru. |
| --- | --- |

(d)

optimizacija doseganja rezultatov Programa
  za večji
  učinek
  v okrepljenem
  Evropskem raziskovalnem prostoru.

za večji

v okrepljenem

| (d) | optimizacija doseganja rezultatov Programa
  , da se okrepita in povečata
  učinek
  in privlačnost raziskav, razvoja in inovacij v
  evropskem raziskovalnem prostoru. |
| --- | --- |

(d)

optimizacija doseganja rezultatov Programa
  , da se okrepita in povečata
  učinek
  in privlačnost raziskav, razvoja in inovacij v
  evropskem raziskovalnem prostoru.

, da se okrepita in povečata

in privlačnost raziskav, razvoja in inovacij v

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4

Člen 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 4 | Člen 4 |
| Struktura Programa | Struktura Programa |
| 1.   Program je sestavljen iz naslednjih delov, ki prispevajo k splošnim in specifičnim ciljem iz člena 3: | 1.   Program je sestavljen iz naslednjih delov, ki prispevajo k splošnim in specifičnim ciljem iz člena 3: |
| (1) | Steber 
  I „Odprta znanost“ je namenjen doseganju specifičnega cilja iz člena 3(2)(a)
  in
  podpira tudi specifične cilje iz člena 3(2)(b) in (c),
  sestavljajo
  pa ga
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 4

Člen 4

Struktura Programa

Struktura Programa

1.   Program je sestavljen iz naslednjih delov, ki prispevajo k splošnim in specifičnim ciljem iz člena 3:

1.   Program je sestavljen iz naslednjih delov, ki prispevajo k splošnim in specifičnim ciljem iz člena 3:

(1)

Steber 
  I „Odprta znanost“ je namenjen doseganju specifičnega cilja iz člena 3(2)(a)
  in
  podpira tudi specifične cilje iz člena 3(2)(b) in (c),
  sestavljajo
  pa ga
  :

I „Odprta znanost“ je namenjen doseganju specifičnega cilja iz člena 3(2)(a)

podpira tudi specifične cilje iz člena 3(2)(b) in (c),

pa ga

| (1) | steber
  I „Odlična
  in
  odprta znanost“, ki ga
  sestavljajo
  naslednje komponente
  : |
| --- | --- |

(1)

steber
  I „Odlična
  in
  odprta znanost“, ki ga
  sestavljajo
  naslednje komponente
  :

I „Odlična

odprta znanost“, ki ga

naslednje komponente

| | (a) | Evropski raziskovalni svet (ERC); |
| --- | --- | --- |

(a)

Evropski raziskovalni svet (ERC);

| | (a) | Evropski raziskovalni svet (ERC); |
| --- | --- | --- |

(a)

Evropski raziskovalni svet (ERC);

| | (b) | ukrepi Marie Skłodowska-Curie (MSCA); |
| --- | --- | --- |

(b)

ukrepi Marie Skłodowska-Curie (MSCA);

| | (b) | ukrepi Marie Skłodowska-Curie (MSCA); |
| --- | --- | --- |

(b)

ukrepi Marie Skłodowska-Curie (MSCA);

| | (c) | raziskovalna infrastruktura. |
| --- | --- | --- |

(c)

raziskovalna infrastruktura.

| | (c) | raziskovalna infrastruktura. |
| --- | --- | --- |

(c)

raziskovalna infrastruktura.

| (2) | Steber II „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“
  je namenjen doseganju specifičnega cilja iz člena 3(2)(b)in podpira tudi specifične cilje iz člena 3(2)(a) in (c)
  sestavljajo
  pa ga
  : |
| --- | --- |

(2)

Steber II „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“
  je namenjen doseganju specifičnega cilja iz člena 3(2)(b)in podpira tudi specifične cilje iz člena 3(2)(a) in (c)
  sestavljajo
  pa ga
  :

je namenjen doseganju specifičnega cilja iz člena 3(2)(b)in podpira tudi specifične cilje iz člena 3(2)(a) in (c)

pa ga

| (2) | steber II „Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost“
  , ki ga
  sestavljajo
  naslednje komponente
  : |
| --- | --- |

(2)

steber II „Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost“
  , ki ga
  sestavljajo
  naslednje komponente
  :

evropska

, ki ga

naslednje komponente

| | (a) | sklop „Zdravje“; |
| --- | --- | --- |

(a)

sklop „Zdravje“;

| | (a) | sklop „Zdravje“; |
| --- | --- | --- |

(a)

sklop „Zdravje“;

| | (b) | sklop „Vključujoča in
  varna
  družba“; |
| --- | --- | --- |

(b)

sklop „Vključujoča in
  varna
  družba“;

varna

| | (b) | sklop „Vključujoča in
  ustvarjalna
  družba“; |
| --- | --- | --- |

(b)

sklop „Vključujoča in
  ustvarjalna
  družba“;

ustvarjalna

| | (ba) | sklop „Varne družbe“; |
| --- | --- | --- |

(ba)

(ba)

sklop „Varne družbe“;

sklop „Varne družbe“;

| | (c) | sklop „Digitalno
  in
  industrija“; |
| --- | --- | --- |

(c)

sklop „Digitalno
  in
  industrija“;

in

| | (c) | sklop „Digitalno, industrija in
  vesolje“
  ; |
| --- | --- | --- |

(c)

sklop „Digitalno, industrija in
  vesolje“
  ;

vesolje“

| | (d) | sklop „Podnebje, energija in mobilnost“; |
| --- | --- | --- |

(d)

sklop „Podnebje, energija in mobilnost“;

| | (d) | sklop „Podnebje, energija in mobilnost“; |
| --- | --- | --- |

(d)

sklop „Podnebje, energija in mobilnost“;

| | (e) | sklop „Hrana
  in
  naravni viri“; |
| --- | --- | --- |

(e)

sklop „Hrana
  in
  naravni viri“;

in

| | (e) | Sklop „Hrana, naravni viri
  in kmetijstvo
  “; |
| --- | --- | --- |

(e)

Sklop „Hrana, naravni viri
  in kmetijstvo
  “;

in kmetijstvo

| | (f) | nejedrski neposredni ukrepi Skupnega raziskovalnega središča (JRC). |
| --- | --- | --- |

(f)

nejedrski neposredni ukrepi Skupnega raziskovalnega središča (JRC).

| | (f) | nejedrski neposredni ukrepi Skupnega raziskovalnega središča (JRC). |
| --- | --- | --- |

(f)

nejedrski neposredni ukrepi Skupnega raziskovalnega središča (JRC).

| (3) | Steber III „
  Odprte inovacije
  “
  je namenjen doseganju specifičnega cilja iz člena 3(2)(c) in podpira tudi specifične cilje iz člena 3(2)(a) in (b)
  sestavljajo
  pa ga
  : |
| --- | --- |

(3)

Steber III „
  Odprte inovacije
  “
  je namenjen doseganju specifičnega cilja iz člena 3(2)(c) in podpira tudi specifične cilje iz člena 3(2)(a) in (b)
  sestavljajo
  pa ga
  :

Odprte inovacije

je namenjen doseganju specifičnega cilja iz člena 3(2)(c) in podpira tudi specifične cilje iz člena 3(2)(a) in (b)

pa ga

| (3) | steber III „
  Inovativna Evropa
  “
  , ki ga
  sestavljajo
  naslednje komponente
  : |
| --- | --- |

(3)

steber III „
  Inovativna Evropa
  “
  , ki ga
  sestavljajo
  naslednje komponente
  :

Inovativna Evropa

, ki ga

naslednje komponente

| | (a) | Evropski svet za inovacije (EIC); |
| --- | --- | --- |

(a)

Evropski svet za inovacije (EIC);

| | (a) | Evropski svet za inovacije (EIC); |
| --- | --- | --- |

(a)

Evropski svet za inovacije (EIC);

| | (b) | evropski inovacijski ekosistemi; |
| --- | --- | --- |

(b)

evropski inovacijski ekosistemi;

| | (b) | evropski inovacijski ekosistemi; |
| --- | --- | --- |

(b)

evropski inovacijski ekosistemi;

| | (c) | Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT). |
| --- | --- | --- |

(c)

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT).

| | (c) | Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT). |
| --- | --- | --- |

(c)

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT).

| (4) | Del 
  II
  „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“
  je namenjen doseganju specifičnega cilja iz člena 3(2)(d) in podpira tudi specifične cilje iz člena 3(2)(a)
  ,
  (b) in (c) sestavljajo pa ga
  : |
| --- | --- |

(4)

Del 
  II
  „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“
  je namenjen doseganju specifičnega cilja iz člena 3(2)(d) in podpira tudi specifične cilje iz člena 3(2)(a)
  ,
  (b) in (c) sestavljajo pa ga
  :

II

je namenjen doseganju specifičnega cilja iz člena 3(2)(d) in podpira tudi specifične cilje iz člena 3(2)(a)

(b) in (c) sestavljajo pa ga

| (4) | Del „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“,
  ki ga sestavljata naslednji komponenti
  : |
| --- | --- |

(4)

Del „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“,
  ki ga sestavljata naslednji komponenti
  :

ki ga sestavljata naslednji komponenti

| | (a) | izmenjava
  odličnosti; |
| --- | --- | --- |

(a)

izmenjava
  odličnosti;

izmenjava

| | (a) | razširjanje
  odličnosti
  in razširitev sodelovanja v Uniji
  ; |
| --- | --- | --- |

(a)

razširjanje
  odličnosti
  in razširitev sodelovanja v Uniji
  ;

razširjanje

in razširitev sodelovanja v Uniji

| | (b) | reforma in izboljšanje evropskega sistema raziskav in inovacij. |
| --- | --- | --- |

(b)

reforma in izboljšanje evropskega sistema raziskav in inovacij.

| | (b) | reforma in izboljšanje evropskega sistema raziskav in inovacij. |
| --- | --- | --- |

(b)

reforma in izboljšanje evropskega sistema raziskav in inovacij.

2.   Splošne smernice za dejavnosti so določene v Prilogi I.

2.   Splošne smernice za dejavnosti so določene v Prilogi I.

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5

Člen 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 5 | Člen 5 |
| Raziskave na področju obrambe | Raziskave na področju obrambe |
| 1.   Dejavnosti, ki se izvajajo v okviru posebnega programa iz člena 1(3)(b) in so določene v Uredbi ... o vzpostavitvi evropskega obrambnega sklada, so
  raziskave,
  usmerjene izključno v obrambne aplikacije, njihov cilj pa je spodbujati konkurenčnost, učinkovitost in inovacije v obrambni industriji. | 1.   Dejavnosti, ki se izvajajo v okviru posebnega programa iz člena 1(3)(b) in so določene v Uredbi ... o vzpostavitvi evropskega obrambnega sklada, so usmerjene izključno v 
  raziskave na področju obrambe in
  obrambne aplikacije, njihov cilj pa je spodbujati
  konsolidacijo,
  konkurenčnost, učinkovitost in inovacije v obrambni industriji
  Unije, preprečevati pa je treba prekrivanje med programoma
  . |
| 2.   Ta uredba se ne uporablja za posebni program iz člena 1(3)(b), z izjemo tega člena, člena 1(1) in (3) ter člena 9(1). | 2.   Ta uredba se ne uporablja za posebni program iz člena 1(3)(b), z izjemo tega člena, člena 1(1) in (3) ter člena 9(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 5

Člen 5

Raziskave na področju obrambe

Raziskave na področju obrambe

1.   Dejavnosti, ki se izvajajo v okviru posebnega programa iz člena 1(3)(b) in so določene v Uredbi ... o vzpostavitvi evropskega obrambnega sklada, so
  raziskave,
  usmerjene izključno v obrambne aplikacije, njihov cilj pa je spodbujati konkurenčnost, učinkovitost in inovacije v obrambni industriji.

1.   Dejavnosti, ki se izvajajo v okviru posebnega programa iz člena 1(3)(b) in so določene v Uredbi ... o vzpostavitvi evropskega obrambnega sklada, so usmerjene izključno v 
  raziskave na področju obrambe in
  obrambne aplikacije, njihov cilj pa je spodbujati
  konsolidacijo,
  konkurenčnost, učinkovitost in inovacije v obrambni industriji
  Unije, preprečevati pa je treba prekrivanje med programoma
  .

2.   Ta uredba se ne uporablja za posebni program iz člena 1(3)(b), z izjemo tega člena, člena 1(1) in (3) ter člena 9(1).

2.   Ta uredba se ne uporablja za posebni program iz člena 1(3)(b), z izjemo tega člena, člena 1(1) in (3) ter člena 9(1).

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6

Člen 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 6 | Člen 6 |
| Izvajanje
  in oblike financiranja EU | Strateško načrtovanje
  in
  izvajanje ter
  oblike financiranja EU |
| 1.   Ta program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo ali v posrednem upravljanju z organi financiranja iz člena 62(1)(c) finančne uredbe. | 1.   Ta program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo ali v posrednem upravljanju z organi financiranja iz člena 62(1)(c) finančne uredbe. |
| 2.   V okviru Programa se lahko odobri financiranje posrednih ukrepov v kateri koli obliki, določeni v finančni uredbi, zlasti v obliki nepovratnih sredstev (vključno z nepovratnimi sredstvi za poslovanje), nagradami in naročili. Lahko zagotavlja tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v operacijah mešanega financiranja. | 2.   V okviru Programa se lahko odobri financiranje posrednih ukrepov v kateri koli obliki, določeni v finančni uredbi, zlasti v obliki nepovratnih sredstev (vključno z nepovratnimi sredstvi za poslovanje),
  ki bi morala biti glavni instrument financiranja Programa, ter
  nagradami in naročili. Lahko zagotavlja tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v operacijah mešanega financiranja. |
| 3.   Za posredne ukrepe se uporabljajo pravila za udeležbo in razširjanje rezultatov iz te uredbe. | 3.   Za posredne ukrepe se uporabljajo pravila za udeležbo in razširjanje rezultatov iz te uredbe. |
| 4.   Glavne vrste ukrepov, ki se bodo uporabljale v okviru Programa, so navedene in opredeljene v Prilogi II. Vse oblike financiranja se uporabljajo prožno za vse cilje Programa, njihova uporaba pa se določa na podlagi potreb in značilnosti posameznih ciljev. | 4.   Glavne vrste ukrepov, ki se bodo uporabljale v okviru Programa, so navedene in opredeljene v 
  členu 2 in
  Prilogi II. Vse oblike financiranja
  iz odstavka 2
  se uporabljajo prožno za vse cilje Programa, njihova uporaba pa se določa na podlagi potreb in značilnosti posameznih ciljev. |
| 5.   Program podpira tudi neposredne ukrepe, ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče. Kadar ti ukrepi prispevajo k pobudam na podlagi člena 185 ali člena 187 PDEU, se ta prispevek ne šteje kot del finančnega prispevka, dodeljenega tem pobudam. | 5.   Program podpira tudi neposredne ukrepe, ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče. Kadar ti ukrepi prispevajo k pobudam na podlagi člena 185 ali člena 187 PDEU, se ta prispevek ne šteje kot del finančnega prispevka, dodeljenega tem pobudam. |
| 6.   Izvajanje posebnega programa (29) temelji na
  preglednem in strateškem večletnem načrtovanju dejavnosti raziskav
  in inovacij, zlasti pri stebru „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“
  , po opravljenih posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi
  o prednostnih nalogah, primernih vrstah ukrepov in oblik izvajanja, ki naj se uporabljajo
  . Tako bo zagotovljena
  skladnost z drugimi ustreznimi programi Unije. | 6.   Izvajanje posebnega programa (29) temelji na
  strateških načrtih za raziskave in inovacije in je skladno z vsemi cilji Programa
  ,
  določenimi v členu 3, poteka pa po postopku preglednega
  ,
  vključujočega
  in
  strateškega večletnega načrtovanja
  dejavnosti raziskav in inovacij, zlasti pri stebru „Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“. |
| | O prednostnih nalogah, primernih vrstah ukrepov in oblik izvajanja, ki naj se uporabljajo
  , se izvedejo posvetovanja z nacionalnimi organi, Evropskim parlamentom, sektorjem raziskav, razvoja in inovacij in deležniki iz industrije, vključno s evropskimi tehnološkimi platformami, predstavniki civilne družbe in neodvisnimi svetovalnimi skupinami visokih strokovnjakov. S tem strateškim načrtovanjem se zagotovi
  skladnost z drugimi ustreznimi programi Unije
  in poveča dopolnjevanje in sinergije z nacionalnimi in regionalnimi prednostnimi nalogami in programi za financiranje razvoja in inovacij, tako pa se okrepi tudi evropski raziskovalni prostor
  . |
| | 6a.
     
  Program vsem upravičencem omogoča hitrejše vlaganje vlog za financiranje. Številni raziskovalni in inovacijski ukrepi bodo uporabili logiko hitre poti do raziskav in inovacij, pri kateri čas za dodelitev nepovratnih sredstev ne presega šest mesecev. To bo omogočilo hitrejši dostop do sredstev od spodaj navzgor za majhne sodelovalne konzorcije, ki pokrivajo ukrepe od temeljnih raziskav do tržne uporabe. Razpisi za zbiranje predlogov v okviru pristopa Hitra pot do raziskav in inovacij bodo trajno odprti s presečnimi datumi in se bodo v programih dela izvajali v delu za sklope, EIC in „razširjanje odličnosti“. |
| 7.   Dejavnosti programa Obzorja Evropa se izvajajo
  predvsem
  preko razpisov za zbiranje predlogov, nekateri od njih se organizirajo kot del nalog in evropskih partnerstev. | 7.   Dejavnosti programa Obzorja Evropa se izvajajo preko razpisov za zbiranje predlogov, nekateri od njih se organizirajo kot del nalog in evropskih partnerstev
  , razen dejavnosti iz člena 39 o nagradah
  . |
| 8.
     
  Dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki se izvajajo v okviru Obzorja Evropa, so osredotočene na uporabo v civilne namene. | |
| 9.
     
  Program zagotavlja učinkovito spodbujanje enakosti spolov in vidika spolov v vsebini raziskav in inovacij. Posebna pozornost se nameni zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov – glede na stanje na zadevnem področju raziskav in inovacij – v ocenjevalnih odborih in organih, kot so strokovne skupine. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 6

Člen 6

Izvajanje
  in oblike financiranja EU

Izvajanje

Strateško načrtovanje
  in
  izvajanje ter
  oblike financiranja EU

Strateško načrtovanje

izvajanje ter

1.   Ta program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo ali v posrednem upravljanju z organi financiranja iz člena 62(1)(c) finančne uredbe.

1.   Ta program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo ali v posrednem upravljanju z organi financiranja iz člena 62(1)(c) finančne uredbe.

2.   V okviru Programa se lahko odobri financiranje posrednih ukrepov v kateri koli obliki, določeni v finančni uredbi, zlasti v obliki nepovratnih sredstev (vključno z nepovratnimi sredstvi za poslovanje), nagradami in naročili. Lahko zagotavlja tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v operacijah mešanega financiranja.

2.   V okviru Programa se lahko odobri financiranje posrednih ukrepov v kateri koli obliki, določeni v finančni uredbi, zlasti v obliki nepovratnih sredstev (vključno z nepovratnimi sredstvi za poslovanje),
  ki bi morala biti glavni instrument financiranja Programa, ter
  nagradami in naročili. Lahko zagotavlja tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v operacijah mešanega financiranja.

3.   Za posredne ukrepe se uporabljajo pravila za udeležbo in razširjanje rezultatov iz te uredbe.

3.   Za posredne ukrepe se uporabljajo pravila za udeležbo in razširjanje rezultatov iz te uredbe.

4.   Glavne vrste ukrepov, ki se bodo uporabljale v okviru Programa, so navedene in opredeljene v Prilogi II. Vse oblike financiranja se uporabljajo prožno za vse cilje Programa, njihova uporaba pa se določa na podlagi potreb in značilnosti posameznih ciljev.

4.   Glavne vrste ukrepov, ki se bodo uporabljale v okviru Programa, so navedene in opredeljene v 
  členu 2 in
  Prilogi II. Vse oblike financiranja
  iz odstavka 2
  se uporabljajo prožno za vse cilje Programa, njihova uporaba pa se določa na podlagi potreb in značilnosti posameznih ciljev.

5.   Program podpira tudi neposredne ukrepe, ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče. Kadar ti ukrepi prispevajo k pobudam na podlagi člena 185 ali člena 187 PDEU, se ta prispevek ne šteje kot del finančnega prispevka, dodeljenega tem pobudam.

5.   Program podpira tudi neposredne ukrepe, ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče. Kadar ti ukrepi prispevajo k pobudam na podlagi člena 185 ali člena 187 PDEU, se ta prispevek ne šteje kot del finančnega prispevka, dodeljenega tem pobudam.

6.   Izvajanje posebnega programa (29) temelji na
  preglednem in strateškem večletnem načrtovanju dejavnosti raziskav
  in inovacij, zlasti pri stebru „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“
  , po opravljenih posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi
  o prednostnih nalogah, primernih vrstah ukrepov in oblik izvajanja, ki naj se uporabljajo
  . Tako bo zagotovljena
  skladnost z drugimi ustreznimi programi Unije.

6.   Izvajanje posebnega programa (29) temelji na
  strateških načrtih za raziskave in inovacije in je skladno z vsemi cilji Programa
  ,
  določenimi v členu 3, poteka pa po postopku preglednega
  ,
  vključujočega
  in
  strateškega večletnega načrtovanja
  dejavnosti raziskav in inovacij, zlasti pri stebru „Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“.

O prednostnih nalogah, primernih vrstah ukrepov in oblik izvajanja, ki naj se uporabljajo
  , se izvedejo posvetovanja z nacionalnimi organi, Evropskim parlamentom, sektorjem raziskav, razvoja in inovacij in deležniki iz industrije, vključno s evropskimi tehnološkimi platformami, predstavniki civilne družbe in neodvisnimi svetovalnimi skupinami visokih strokovnjakov. S tem strateškim načrtovanjem se zagotovi
  skladnost z drugimi ustreznimi programi Unije
  in poveča dopolnjevanje in sinergije z nacionalnimi in regionalnimi prednostnimi nalogami in programi za financiranje razvoja in inovacij, tako pa se okrepi tudi evropski raziskovalni prostor
  .

, se izvedejo posvetovanja z nacionalnimi organi, Evropskim parlamentom, sektorjem raziskav, razvoja in inovacij in deležniki iz industrije, vključno s evropskimi tehnološkimi platformami, predstavniki civilne družbe in neodvisnimi svetovalnimi skupinami visokih strokovnjakov. S tem strateškim načrtovanjem se zagotovi

in poveča dopolnjevanje in sinergije z nacionalnimi in regionalnimi prednostnimi nalogami in programi za financiranje razvoja in inovacij, tako pa se okrepi tudi evropski raziskovalni prostor

6a.
     
  Program vsem upravičencem omogoča hitrejše vlaganje vlog za financiranje. Številni raziskovalni in inovacijski ukrepi bodo uporabili logiko hitre poti do raziskav in inovacij, pri kateri čas za dodelitev nepovratnih sredstev ne presega šest mesecev. To bo omogočilo hitrejši dostop do sredstev od spodaj navzgor za majhne sodelovalne konzorcije, ki pokrivajo ukrepe od temeljnih raziskav do tržne uporabe. Razpisi za zbiranje predlogov v okviru pristopa Hitra pot do raziskav in inovacij bodo trajno odprti s presečnimi datumi in se bodo v programih dela izvajali v delu za sklope, EIC in „razširjanje odličnosti“.

7.   Dejavnosti programa Obzorja Evropa se izvajajo
  predvsem
  preko razpisov za zbiranje predlogov, nekateri od njih se organizirajo kot del nalog in evropskih partnerstev.

7.   Dejavnosti programa Obzorja Evropa se izvajajo preko razpisov za zbiranje predlogov, nekateri od njih se organizirajo kot del nalog in evropskih partnerstev
  , razen dejavnosti iz člena 39 o nagradah
  .

8.
     
  Dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki se izvajajo v okviru Obzorja Evropa, so osredotočene na uporabo v civilne namene.

9.
     
  Program zagotavlja učinkovito spodbujanje enakosti spolov in vidika spolov v vsebini raziskav in inovacij. Posebna pozornost se nameni zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov – glede na stanje na zadevnem področju raziskav in inovacij – v ocenjevalnih odborih in organih, kot so strokovne skupine.

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 a (novo)

Člen 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 6a |
| | Načela financiranja EU in medsektorska vprašanja |
| | 1.
     
  Dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki se izvajajo v okviru Obzorja Evropa, so osredotočene izključno na uporabo v civilne namene. Prenos proračunskih sredstev med Programom in evropskim obrambnim skladom ni dovoljen. |
| | 2.
     
  Obzorje Evropa zagotavlja multidisciplinarni pristop in v vse dejavnosti, razvite v okviru Programa, po možnosti vključuje družboslovje in humanistiko. |
| | 3.
     
  Skupni deli Programa zagotavljajo ravnovesje med nižjimi in višjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti ter tako zajamejo vso vrednostno verigo. |
| | 4.
     
  Program naj bi znatno zmanjšal ločnico na področju raziskav, razvoja in inovacij v Uniji in spodbujal široko geografsko pokritost s skupnimi projekti. Države članice skušajo ta prizadevanja sorazmerno dopolnjevati s finančno podporo Unije ter nacionalnimi in regionalnimi skladi. Posebna pozornost se nameni zagotavljanju evropske geografske uravnoteženosti v financiranih projektih, ocenjevalnih odborih in organih, kot so odbori in strokovne skupine, in sicer glede na razmere na posameznem področju raziskav in inovacij. |
| | 5.
     
  Program zagotavlja učinkovito uveljavljanje enakosti spolov in vidika spolov v vsebini raziskav in inovacij ter rešuje vzroke neuravnotežene zastopanosti spolov. Posebna pozornost se nameni zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov v ocenjevalnih odborih in drugih ustreznih svetovalnih organih, kot so strokovne skupine, in sicer glede na razmere na posameznem področju raziskav in inovacij. |
| | 6.
     
  Cilj programa sta stalno upravno poenostavljanje in zmanjševanje bremena za upravičence. |
| | 7.
     
  V vsebino raziskav in inovacij bi bilo treba ustrezno vključiti podnebna vprašanja ter jih upoštevati v vseh fazah raziskovalnega cikla. |
| | 8.
     
  Program po možnosti zagotovi družbeno zavzemanje za boljše usklajevanje procesa raziskav in inovacij in njegovih rezultatov z vrednotami in potrebami družbe, in sicer s spodbujanjem zavzemanja za znanost in dejavnostmi znanstvene vzgoje ter s soustvarjanjem in sooblikovanjem znanstvenih agend z vključevanjem državljanov in civilne družbe v določanje prednostnih nalog za raziskave in inovacije. |
| | 9.
     
  Program pri javnem financiranju raziskovalnih in inovacijskih projektov zagotovi zadostno preglednost in odgovornost ter s tem varuje javni interes. |
| | 10.
     
  Komisija ali ustrezni organ financiranja zagotovi, da so v času objave razpisa za zbiranje predlogov vsem morebitnim udeležencem na voljo zadostna navodila in informacije, zlasti vzorci sporazumov o nepovratnih sredstvih, ki se uporabljajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 6a

Člen 6a

Načela financiranja EU in medsektorska vprašanja

Načela financiranja EU in medsektorska vprašanja

1.
     
  Dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki se izvajajo v okviru Obzorja Evropa, so osredotočene izključno na uporabo v civilne namene. Prenos proračunskih sredstev med Programom in evropskim obrambnim skladom ni dovoljen.

2.
     
  Obzorje Evropa zagotavlja multidisciplinarni pristop in v vse dejavnosti, razvite v okviru Programa, po možnosti vključuje družboslovje in humanistiko.

3.
     
  Skupni deli Programa zagotavljajo ravnovesje med nižjimi in višjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti ter tako zajamejo vso vrednostno verigo.

4.
     
  Program naj bi znatno zmanjšal ločnico na področju raziskav, razvoja in inovacij v Uniji in spodbujal široko geografsko pokritost s skupnimi projekti. Države članice skušajo ta prizadevanja sorazmerno dopolnjevati s finančno podporo Unije ter nacionalnimi in regionalnimi skladi. Posebna pozornost se nameni zagotavljanju evropske geografske uravnoteženosti v financiranih projektih, ocenjevalnih odborih in organih, kot so odbori in strokovne skupine, in sicer glede na razmere na posameznem področju raziskav in inovacij.

5.
     
  Program zagotavlja učinkovito uveljavljanje enakosti spolov in vidika spolov v vsebini raziskav in inovacij ter rešuje vzroke neuravnotežene zastopanosti spolov. Posebna pozornost se nameni zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov v ocenjevalnih odborih in drugih ustreznih svetovalnih organih, kot so strokovne skupine, in sicer glede na razmere na posameznem področju raziskav in inovacij.

6.
     
  Cilj programa sta stalno upravno poenostavljanje in zmanjševanje bremena za upravičence.

7.
     
  V vsebino raziskav in inovacij bi bilo treba ustrezno vključiti podnebna vprašanja ter jih upoštevati v vseh fazah raziskovalnega cikla.

8.
     
  Program po možnosti zagotovi družbeno zavzemanje za boljše usklajevanje procesa raziskav in inovacij in njegovih rezultatov z vrednotami in potrebami družbe, in sicer s spodbujanjem zavzemanja za znanost in dejavnostmi znanstvene vzgoje ter s soustvarjanjem in sooblikovanjem znanstvenih agend z vključevanjem državljanov in civilne družbe v določanje prednostnih nalog za raziskave in inovacije.

9.
     
  Program pri javnem financiranju raziskovalnih in inovacijskih projektov zagotovi zadostno preglednost in odgovornost ter s tem varuje javni interes.

10.
     
  Komisija ali ustrezni organ financiranja zagotovi, da so v času objave razpisa za zbiranje predlogov vsem morebitnim udeležencem na voljo zadostna navodila in informacije, zlasti vzorci sporazumov o nepovratnih sredstvih, ki se uporabljajo.

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7

Člen 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 7 | Člen 7 |
| Naloge | Naloge |
| 1.   Naloge se načrtujejo v stebru „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“, vendar imajo lahko koristi tudi od ukrepov, izvedenih v drugih delih Programa. | 1.   Naloge se načrtujejo v stebru „Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost“, vendar imajo lahko koristi tudi od ukrepov, izvedenih v drugih delih Programa
  , kot tudi ukrepov
  ,
  izvedenih v okviru drugih programov Unije za financiranje, a po pravilih Obzorja Evropa
  . |
| 2.   
  Naloge
  se
  izvajajo
  v 
  skladu s členom
   5 posebnega programa. Ocenjevanje se opravi v skladu s členom 26. | 2.   
  Vsebina, namen, cilji, časovni načrt nalog in njihovo izvajanje
  se
  nadaljnje opredelijo
  v 
  strateških načrtih za raziskave in inovacije, kot je opredeljeno v členu 2 in določeno v členu 6 okvirnega programa ter v členu
   5 posebnega programa. Ocenjevanje se opravi v skladu s členom 26. |
| | 2a.
     
  V prvih dveh letih programa se največ 10 % letnega proračuna stebra II načrtuje s posebnimi razpisi za izvajanje nalog. V zadnjih treh letih programa in šele po pozitivni oceni postopka za izbiro in upravljanje nalog se lahko ta odstotek poveča. Skupni proračunski delež, namenjen nalogam, se opredeli v strateških načrtih za raziskave in inovacije. |
| | 2b.
     
  Popolna ocena nalog, ki zajema obseg, upravljanje, imenovanje odbora in predhodne ukrepe, se opravi v skladu z ustreznimi merljivimi mejniki. Priporočila na podlagi te ocene se upoštevajo pred programskim načrtovanjem novih nalog ali pred nadaljevanjem, prekinitvijo ali preusmeritvijo že obstoječih nalog. |
| 3.   Naloge: | 3.   Naloge: |
| (a) | imajo jasno dodano vrednost EU
  in
  prispevajo k doseganju prednostnih nalog Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 7

Člen 7

Naloge

Naloge

1.   Naloge se načrtujejo v stebru „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“, vendar imajo lahko koristi tudi od ukrepov, izvedenih v drugih delih Programa.

1.   Naloge se načrtujejo v stebru „Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost“, vendar imajo lahko koristi tudi od ukrepov, izvedenih v drugih delih Programa
  , kot tudi ukrepov
  ,
  izvedenih v okviru drugih programov Unije za financiranje, a po pravilih Obzorja Evropa
  .

2.   
  Naloge
  se
  izvajajo
  v 
  skladu s členom
   5 posebnega programa. Ocenjevanje se opravi v skladu s členom 26.

2.   
  Vsebina, namen, cilji, časovni načrt nalog in njihovo izvajanje
  se
  nadaljnje opredelijo
  v 
  strateških načrtih za raziskave in inovacije, kot je opredeljeno v členu 2 in določeno v členu 6 okvirnega programa ter v členu
   5 posebnega programa. Ocenjevanje se opravi v skladu s členom 26.

2a.
     
  V prvih dveh letih programa se največ 10 % letnega proračuna stebra II načrtuje s posebnimi razpisi za izvajanje nalog. V zadnjih treh letih programa in šele po pozitivni oceni postopka za izbiro in upravljanje nalog se lahko ta odstotek poveča. Skupni proračunski delež, namenjen nalogam, se opredeli v strateških načrtih za raziskave in inovacije.

2b.
     
  Popolna ocena nalog, ki zajema obseg, upravljanje, imenovanje odbora in predhodne ukrepe, se opravi v skladu z ustreznimi merljivimi mejniki. Priporočila na podlagi te ocene se upoštevajo pred programskim načrtovanjem novih nalog ali pred nadaljevanjem, prekinitvijo ali preusmeritvijo že obstoječih nalog.

3.   Naloge:

3.   Naloge:

(a)

imajo jasno dodano vrednost EU
  in
  prispevajo k doseganju prednostnih nalog Unije;

in

| (a) | imajo jasno dodano vrednost EU
  ter
  prispevajo k doseganju prednostnih nalog
  , ciljev in zavez
  Unije; |
| --- | --- |

(a)

imajo jasno dodano vrednost EU
  ter
  prispevajo k doseganju prednostnih nalog
  , ciljev in zavez
  Unije;

ter

, ciljev in zavez

| (aa) | so vključujoče, spodbujajo k široki udeležbi in zagotavljajo sodelovanje različnih vrst deležnikov ter dajejo rezultate raziskav, razvoja in inovacij, ki koristijo vsem državam članicam; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

so vključujoče, spodbujajo k široki udeležbi in zagotavljajo sodelovanje različnih vrst deležnikov ter dajejo rezultate raziskav, razvoja in inovacij, ki koristijo vsem državam članicam;

so vključujoče, spodbujajo k široki udeležbi in zagotavljajo sodelovanje različnih vrst deležnikov ter dajejo rezultate raziskav, razvoja in inovacij, ki koristijo vsem državam članicam;

| (b) | so drzne in navdihujoče
  , zato
  imajo velik družbeni ali gospodarski pomen; |
| --- | --- |

(b)

so drzne in navdihujoče
  , zato
  imajo velik družbeni ali gospodarski pomen;

, zato

| (b) | so drzne in navdihujoče
  ter
  imajo velik družbeni
  , znanstveni, tehnološki, diplomatski, okoljski
  ali gospodarski pomen; |
| --- | --- |

(b)

so drzne in navdihujoče
  ter
  imajo velik družbeni
  , znanstveni, tehnološki, diplomatski, okoljski
  ali gospodarski pomen;

ter

, znanstveni, tehnološki, diplomatski, okoljski

| (c) | navajajo jasno usmeritev ter so osredotočeni, merljivi in časovno omejeni; |
| --- | --- |

(c)

navajajo jasno usmeritev ter so osredotočeni, merljivi in časovno omejeni;

| (c) | navajajo jasno usmeritev ter so osredotočeni, merljivi in časovno omejeni; |
| --- | --- |

(c)

navajajo jasno usmeritev ter so osredotočeni, merljivi in časovno omejeni;

| (d) | so osredotočeni
  na ambiciozne,
  vendar
  realistične raziskovalne in inovacijske dejavnosti; |
| --- | --- |

(d)

so osredotočeni
  na ambiciozne,
  vendar
  realistične raziskovalne in inovacijske dejavnosti;

so osredotočeni

vendar

| (d) | so izbrane pregledno in osredotočene
  na ambiciozne,
  na odličnosti temelječe, a
  realistične raziskovalne in inovacijske dejavnosti
  na vseh stopnjah razvoja
  ; |
| --- | --- |

(d)

so izbrane pregledno in osredotočene
  na ambiciozne,
  na odličnosti temelječe, a
  realistične raziskovalne in inovacijske dejavnosti
  na vseh stopnjah razvoja
  ;

so izbrane pregledno in osredotočene

na odličnosti temelječe, a

na vseh stopnjah razvoja

| (da) | med cilji vsebujejo komponento nujnosti, imajo potrebno področje uporabe, obseg in široko polje mobiliziranja potrebnih virov ter so res osredotočene na izvedbo pričakovanega rezultata; |
| --- | --- |

(da)

(da)

med cilji vsebujejo komponento nujnosti, imajo potrebno področje uporabe, obseg in široko polje mobiliziranja potrebnih virov ter so res osredotočene na izvedbo pričakovanega rezultata;

med cilji vsebujejo komponento nujnosti, imajo potrebno področje uporabe, obseg in široko polje mobiliziranja potrebnih virov ter so res osredotočene na izvedbo pričakovanega rezultata;

| (e) | spodbujajo dejavnosti med disciplinami, sektorji in akterji; |
| --- | --- |

(e)

spodbujajo dejavnosti med disciplinami, sektorji in akterji;

| (e) | spodbujajo dejavnosti med disciplinami
  (tudi v družboslovju in humanistiki)
  , sektorji in akterji; |
| --- | --- |

(e)

spodbujajo dejavnosti med disciplinami
  (tudi v družboslovju in humanistiki)
  , sektorji in akterji;

(tudi v družboslovju in humanistiki)

| (f) | so
  odprti
  za več rešitev od spodaj navzgor. |
| --- | --- |

(f)

so
  odprti
  za več rešitev od spodaj navzgor.

odprti

| (f) | so
  odprte
  za več rešitev od spodaj navzgor; |
| --- | --- |

(f)

so
  odprte
  za več rešitev od spodaj navzgor;

odprte

| (fa) | pregledno dosegajo sinergije z drugimi programi Unije ter z javnimi in zasebnimi skladi, na primer z dejavnim vključevanjem nacionalnih in regionalnih inovacijskih ekosistemov. |
| --- | --- |

(fa)

(fa)

pregledno dosegajo sinergije z drugimi programi Unije ter z javnimi in zasebnimi skladi, na primer z dejavnim vključevanjem nacionalnih in regionalnih inovacijskih ekosistemov.

pregledno dosegajo sinergije z drugimi programi Unije ter z javnimi in zasebnimi skladi, na primer z dejavnim vključevanjem nacionalnih in regionalnih inovacijskih ekosistemov.

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 a (novo)

Člen 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 7a |
| | Evropski svet za inovacije |
| | 1.
     
  Komisija ustanovi Evropski svet za inovacije (v nadaljnjem besedilu: EIC) za izvajanje ukrepov iz stebra III „Inovativna Evropa“, ki se nanaša prav nanj. EIC deluje v skladu z naslednjimi načeli: osredotočenost na prodorne in prelomne inovacije, samostojnost, zmožnost prevzemanja tveganj, učinkovitost, uspešnost, preglednost in odgovornost. |
| | 2.
     
  EIC bo odprt za vse vrste inovatorjev, od posameznikov do univerz, raziskovalnih organizacij in podjetij, zlasti zagonskih podjetij in MSP, ter od posameznih upravičencev do multidisciplinarnih konzorcijev. Vsaj 70 % proračuna EIC se nameni za inovativna zagonska podjetja in MSP. |
| | 3.
     
  Odbor EIC in funkcije upravljanja EIC so opredeljeni v Sklepu (EU) ... [posebni program] in prilogah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 7a

Člen 7a

Evropski svet za inovacije

Evropski svet za inovacije

1.
     
  Komisija ustanovi Evropski svet za inovacije (v nadaljnjem besedilu: EIC) za izvajanje ukrepov iz stebra III „Inovativna Evropa“, ki se nanaša prav nanj. EIC deluje v skladu z naslednjimi načeli: osredotočenost na prodorne in prelomne inovacije, samostojnost, zmožnost prevzemanja tveganj, učinkovitost, uspešnost, preglednost in odgovornost.

2.
     
  EIC bo odprt za vse vrste inovatorjev, od posameznikov do univerz, raziskovalnih organizacij in podjetij, zlasti zagonskih podjetij in MSP, ter od posameznih upravičencev do multidisciplinarnih konzorcijev. Vsaj 70 % proračuna EIC se nameni za inovativna zagonska podjetja in MSP.

3.
     
  Odbor EIC in funkcije upravljanja EIC so opredeljeni v Sklepu (EU) ... [posebni program] in prilogah.

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8

Člen 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 8 | Člen 8 |
| Evropska partnerstva | Evropska partnerstva |
| 1.   Del programa Obzorje Evropa se lahko izvaja prek evropskih partnerstev. Sodelovanje Unije v evropskih partnerstvih je lahko v kateri koli od naslednjih oblik: | 1.   Del programa Obzorje Evropa se lahko izvaja prek evropskih partnerstev. Sodelovanje Unije v evropskih partnerstvih je lahko v kateri koli od naslednjih oblik: |
| (a) | sodelovanje v partnerstvih, ustanovljenih na podlagi memorandumov o soglasju in/ali pogodbenih dogovorov med Komisijo in partnerji iz člena 2(3), v katerih so navedeni cilji partnerstva, z njim povezane zaveze za finančne prispevke partnerjev ali njihove prispevke v naravi, ključne kazalnike uspešnosti in vpliva ter rezultate, ki jih je treba doseči. Med njimi je določitev dopolnjujočih se dejavnosti raziskav in inovacij, ki jih izvajajo partnerji in Program (skupaj načrtovana evropska partnerstva); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 8

Člen 8

Evropska partnerstva

Evropska partnerstva

1.   Del programa Obzorje Evropa se lahko izvaja prek evropskih partnerstev. Sodelovanje Unije v evropskih partnerstvih je lahko v kateri koli od naslednjih oblik:

1.   Del programa Obzorje Evropa se lahko izvaja prek evropskih partnerstev. Sodelovanje Unije v evropskih partnerstvih je lahko v kateri koli od naslednjih oblik:

(a)

sodelovanje v partnerstvih, ustanovljenih na podlagi memorandumov o soglasju in/ali pogodbenih dogovorov med Komisijo in partnerji iz člena 2(3), v katerih so navedeni cilji partnerstva, z njim povezane zaveze za finančne prispevke partnerjev ali njihove prispevke v naravi, ključne kazalnike uspešnosti in vpliva ter rezultate, ki jih je treba doseči. Med njimi je določitev dopolnjujočih se dejavnosti raziskav in inovacij, ki jih izvajajo partnerji in Program (skupaj načrtovana evropska partnerstva);

| (a) | sodelovanje v partnerstvih, ustanovljenih na podlagi memorandumov o soglasju in/ali pogodbenih dogovorov med Komisijo in partnerji iz člena 2(3), v katerih so navedeni cilji partnerstva, z njim povezane zaveze za finančne prispevke partnerjev ali njihove prispevke v naravi, ključne kazalnike uspešnosti in vpliva ter rezultate, ki jih je treba doseči. Med njimi je določitev dopolnjujočih se dejavnosti raziskav in inovacij, ki jih izvajajo partnerji in Program (skupaj načrtovana evropska partnerstva); |
| --- | --- |

(a)

sodelovanje v partnerstvih, ustanovljenih na podlagi memorandumov o soglasju in/ali pogodbenih dogovorov med Komisijo in partnerji iz člena 2(3), v katerih so navedeni cilji partnerstva, z njim povezane zaveze za finančne prispevke partnerjev ali njihove prispevke v naravi, ključne kazalnike uspešnosti in vpliva ter rezultate, ki jih je treba doseči. Med njimi je določitev dopolnjujočih se dejavnosti raziskav in inovacij, ki jih izvajajo partnerji in Program (skupaj načrtovana evropska partnerstva);

| (b) | udeležba in finančni prispevek za program raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, ki izhaja iz zaveze partnerjev za finančne prispevke in prispevke v naravi ter združitev njihovih ustreznih dejavnosti z uporabo ukrepa sofinanciranja Programa (sofinancirana evropska partnerstva); |
| --- | --- |

(b)

udeležba in finančni prispevek za program raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, ki izhaja iz zaveze partnerjev za finančne prispevke in prispevke v naravi ter združitev njihovih ustreznih dejavnosti z uporabo ukrepa sofinanciranja Programa (sofinancirana evropska partnerstva);

| (b) | udeležba in finančni prispevek za program raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, ki izhaja iz zaveze partnerjev za finančne prispevke in prispevke v naravi ter združitev njihovih ustreznih dejavnosti z uporabo ukrepa sofinanciranja Programa (sofinancirana evropska partnerstva); |
| --- | --- |

(b)

udeležba in finančni prispevek za program raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, ki izhaja iz zaveze partnerjev za finančne prispevke in prispevke v naravi ter združitev njihovih ustreznih dejavnosti z uporabo ukrepa sofinanciranja Programa (sofinancirana evropska partnerstva);

| (c) | udeležba v programih raziskav in inovacij ter finančni prispevek za te programe, ki jih izvaja več držav članic v skladu s členom 185 PDEU ali organov, ustanovljenih na podlagi člena 187 PDEU, kot so skupna podjetja, skupnosti znanja in inovacij Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo EIT v skladu z [uredba o EIT] (institucionalizirana evropska partnerstva),
  taka
  udeležba in sofinanciranje pa se izvedeta samo, če druge oblike evropskih partnerstev ne bi dosegle ciljev ali ne bi imele potrebnega pričakovanega učinka in če sta upravičena zaradi dolgoročne perspektive in visoke stopnje povezanosti vključno s centralnim upravljanjem finančnih prispevkov. |
| --- | --- |

(c)

udeležba v programih raziskav in inovacij ter finančni prispevek za te programe, ki jih izvaja več držav članic v skladu s členom 185 PDEU ali organov, ustanovljenih na podlagi člena 187 PDEU, kot so skupna podjetja, skupnosti znanja in inovacij Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo EIT v skladu z [uredba o EIT] (institucionalizirana evropska partnerstva),
  taka
  udeležba in sofinanciranje pa se izvedeta samo, če druge oblike evropskih partnerstev ne bi dosegle ciljev ali ne bi imele potrebnega pričakovanega učinka in če sta upravičena zaradi dolgoročne perspektive in visoke stopnje povezanosti vključno s centralnim upravljanjem finančnih prispevkov.

taka

| (c) | udeležba v programih raziskav in inovacij ter finančni prispevek
  ali prispevek v naravi
  za te programe, ki jih izvaja več držav članic v skladu s členom 185 PDEU ali organov, ustanovljenih na podlagi člena 187 PDEU, kot so skupna podjetja, skupnosti znanja in inovacij Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo EIT v skladu z [uredba o EIT] (institucionalizirana evropska partnerstva), udeležba in sofinanciranje pa se izvedeta samo, če druge oblike evropskih partnerstev ne bi dosegle ciljev ali ne bi imele potrebnega pričakovanega učinka in če sta upravičena zaradi dolgoročne perspektive in visoke stopnje povezanosti vključno s centralnim upravljanjem finančnih prispevkov. |
| --- | --- |

(c)

udeležba v programih raziskav in inovacij ter finančni prispevek
  ali prispevek v naravi
  za te programe, ki jih izvaja več držav članic v skladu s členom 185 PDEU ali organov, ustanovljenih na podlagi člena 187 PDEU, kot so skupna podjetja, skupnosti znanja in inovacij Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo EIT v skladu z [uredba o EIT] (institucionalizirana evropska partnerstva), udeležba in sofinanciranje pa se izvedeta samo, če druge oblike evropskih partnerstev ne bi dosegle ciljev ali ne bi imele potrebnega pričakovanega učinka in če sta upravičena zaradi dolgoročne perspektive in visoke stopnje povezanosti vključno s centralnim upravljanjem finančnih prispevkov.

ali prispevek v naravi

2.   Evropska partnerstva:

2.   Evropska partnerstva:

| (a) | se vzpostavijo v primerih, kjer bodo učinkoviteje dosegla cilje programa Obzorje Evropa kot Unija sama; |
| --- | --- |

(a)

se vzpostavijo v primerih, kjer bodo učinkoviteje dosegla cilje programa Obzorje Evropa kot Unija sama;

| (a) | se vzpostavijo samo
  v primerih, kjer bodo
  v primerjavi z drugimi deli okvirnega programa
  učinkoviteje dosegla cilje programa Obzorje Evropa; |
| --- | --- |

(a)

se vzpostavijo samo
  v primerih, kjer bodo
  v primerjavi z drugimi deli okvirnega programa
  učinkoviteje dosegla cilje programa Obzorje Evropa;

se vzpostavijo samo

v primerjavi z drugimi deli okvirnega programa

| (b) | izhajajo iz načel dodane vrednosti Unije, preglednosti, odprtosti, vpliva, učinka finančnega vzvoda in dolgoročne finančne zaveze vseh udeleženih strank, prožnosti, skladnosti in komplementarnosti s pobudami Unije, lokalnimi, regionalnimi in mednarodnimi pobudami; |
| --- | --- |

(b)

izhajajo iz načel dodane vrednosti Unije, preglednosti, odprtosti, vpliva, učinka finančnega vzvoda in dolgoročne finančne zaveze vseh udeleženih strank, prožnosti, skladnosti in komplementarnosti s pobudami Unije, lokalnimi, regionalnimi in mednarodnimi pobudami;

| (b) | izhajajo
  iz načel dodane vrednosti Unije, preglednosti, odprtosti, vpliva, učinka
  močnega
  finančnega vzvoda in dolgoročne finančne zaveze
  in/ali zaveze v naravi
  vseh udeleženih strank, prožnosti, skladnosti in komplementarnosti s pobudami Unije, lokalnimi, regionalnimi in mednarodnimi pobudami; |
| --- | --- |

(b)

izhajajo
  iz načel dodane vrednosti Unije, preglednosti, odprtosti, vpliva, učinka
  močnega
  finančnega vzvoda in dolgoročne finančne zaveze
  in/ali zaveze v naravi
  vseh udeleženih strank, prožnosti, skladnosti in komplementarnosti s pobudami Unije, lokalnimi, regionalnimi in mednarodnimi pobudami;

izhajajo

močnega

in/ali zaveze v naravi

| (c) | so časovno omejena in vključujejo pogoje za postopno odpravljanje financiranja iz programa. |
| --- | --- |

(c)

so časovno omejena in vključujejo pogoje za postopno odpravljanje financiranja iz programa.

| (c) | so časovno omejena in vključujejo pogoje za postopno odpravljanje financiranja iz Programa. |
| --- | --- |

(c)

so časovno omejena in vključujejo pogoje za postopno odpravljanje financiranja iz Programa.

2a.
     
  Vsa partnerstva se opredelijo v strateških načrtih za raziskave in inovacije iz člena 6 in Priloge III k okvirnemu programu ter Priloge I k posebnemu programu, preden se začnejo izvajati v okviru programov dela ali načrtov dela.

Določbe in merila za njihov izbor, izvajanje, spremljanje, ocenjevanje in postopno ukinjanje so določena v Prilogi III.

Določbe in merila za njihov izbor, izvajanje, spremljanje, ocenjevanje in postopno ukinjanje so določena v Prilogi III.

Spremembi 71 in 172

Spremembi 71 in 172

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9

Člen 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 9 | Člen 9 |
| Proračun | Proračun |
| 1.   Finančna sredstva za izvajanje okvirnega programa za obdobje 2021–2027 znašajo
  94 100 000 000
   EUR po
  sedanjih
  cenah za posebni program iz člena 1(3)(a) in dodatno znesek za posebni program iz člena 1(3)(b) v skladu z Uredbo... o ustanovitvi Evropskega obrambnega sklada. | 1.   Finančna sredstva za izvajanje okvirnega programa za obdobje 2021–2027 znašajo
  120 000 000 000
   EUR po cenah
  iz leta 2018
  za posebni program iz člena 1(3)(a) in dodatno znesek za posebni program iz člena 1(3)(b) v skladu z Uredbo... o ustanovitvi Evropskega obrambnega sklada. |
| 2.   Okvirna razdelitev zneska iz prve polovice odstavka 1 je: | 2.   Okvirna razdelitev zneska iz prve polovice odstavka 1 je: |
| (a) | 25 800 000 000  EUR
  za steber I 
  „Odprta
  znanost“ za obdobje 2021–2027, od tega: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9

Člen 9

Proračun

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje okvirnega programa za obdobje 2021–2027 znašajo
  94 100 000 000
   EUR po
  sedanjih
  cenah za posebni program iz člena 1(3)(a) in dodatno znesek za posebni program iz člena 1(3)(b) v skladu z Uredbo... o ustanovitvi Evropskega obrambnega sklada.

1.   Finančna sredstva za izvajanje okvirnega programa za obdobje 2021–2027 znašajo
  120 000 000 000
   EUR po cenah
  iz leta 2018
  za posebni program iz člena 1(3)(a) in dodatno znesek za posebni program iz člena 1(3)(b) v skladu z Uredbo... o ustanovitvi Evropskega obrambnega sklada.

2.   Okvirna razdelitev zneska iz prve polovice odstavka 1 je:

2.   Okvirna razdelitev zneska iz prve polovice odstavka 1 je:

(a)

25 800 000 000  EUR
  za steber I 
  „Odprta
  znanost“ za obdobje 2021–2027, od tega:

25 800 000 000  EUR

„Odprta

| (a) | 27,42  %
  za steber I 
  „Odlična in odprta
  znanost“ za obdobje 2021–2027, od tega: |
| --- | --- |

(a)

27,42  %
  za steber I 
  „Odlična in odprta
  znanost“ za obdobje 2021–2027, od tega:

27,42  %

„Odlična in odprta

| | (1) | 16 600 000 000  EUR
  za Evropski raziskovalni svet; |
| --- | --- | --- |

(1)

16 600 000 000  EUR
  za Evropski raziskovalni svet;

16 600 000 000  EUR

| | (1) | 17,64  %
  za Evropski raziskovalni svet; |
| --- | --- | --- |

(1)

17,64  %
  za Evropski raziskovalni svet;

17,64  %

| | (2) | 6 800 000 000  EUR
  za ukrepe Marie Skłodowska-Curie; |
| --- | --- | --- |

(2)

6 800 000 000  EUR
  za ukrepe Marie Skłodowska-Curie;

6 800 000 000  EUR

| | (2) | 7,23  %
  za ukrepe Marie Skłodowska-Curie; |
| --- | --- | --- |

(2)

7,23  %
  za ukrepe Marie Skłodowska-Curie;

7,23  %

| | (3) | 2 400 000 000  EUR
  za raziskovalno infrastrukturo; |
| --- | --- | --- |

(3)

2 400 000 000  EUR
  za raziskovalno infrastrukturo;

2 400 000 000  EUR

| | (3) | 2,55  %
  za raziskovalno infrastrukturo; |
| --- | --- | --- |

(3)

2,55  %
  za raziskovalno infrastrukturo;

2,55  %

| (b
  ) | 52 700 000 000  EUR
  za steber II „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“ za obdobje 2021–2027, od tega: |
| --- | --- |

(b
  )

)

52 700 000 000  EUR
  za steber II „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“ za obdobje 2021–2027, od tega:

52 700 000 000  EUR

| (b) | 55,48  %
  za steber II „Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost“ za obdobje 2021–2027, od tega: |
| --- | --- |

(b)

55,48  %
  za steber II „Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost“ za obdobje 2021–2027, od tega:

55,48  %

evropska

| | (1) | 7 700 000 000  EUR
  za sklop „Zdravje“; |
| --- | --- | --- |

(1)

7 700 000 000  EUR
  za sklop „Zdravje“;

7 700 000 000  EUR

| | (1) | 8,16  %
  za sklop „Zdravje“; |
| --- | --- | --- |

(1)

8,16  %
  za sklop „Zdravje“;

8,16  %

| | (2) | 2 800 000 000  EUR
  za sklop „Vključujoča in
  varna
  družba“; |
| --- | --- | --- |

(2)

2 800 000 000  EUR
  za sklop „Vključujoča in
  varna
  družba“;

2 800 000 000  EUR

varna

| | (2) | 2,50  %
  za sklop „Vključujoča in
  ustvarjalna
  družba“; |
| --- | --- | --- |

(2)

2,50  %
  za sklop „Vključujoča in
  ustvarjalna
  družba“;

2,50  %

ustvarjalna

| | (2a) | 2,00  % za sklop „Varne družbe“ |
| --- | --- | --- |

(2a)

(2a)

2,00  % za sklop „Varne družbe“

2,00  % za sklop „Varne družbe“

| | (3) | 15 000 000 000  EUR
  za sklop „Digitalno in
  industrija“ |
| --- | --- | --- |

(3)

15 000 000 000  EUR
  za sklop „Digitalno in
  industrija“

15 000 000 000  EUR

industrija“

| | (3) | 15,94  %
  za sklop „Digitalno
  , industrija
  in
  vesolje“; |
| --- | --- | --- |

(3)

15,94  %
  za sklop „Digitalno
  , industrija
  in
  vesolje“;

15,94  %

, industrija

vesolje“;

| | (4) | 15 000 000 000  EUR
  za sklop, „Podnebje, energija in mobilnost“; |
| --- | --- | --- |

(4)

15 000 000 000  EUR
  za sklop, „Podnebje, energija in mobilnost“;

15 000 000 000  EUR

| | (4) | 15,84  %
  za sklop „Podnebje, energija in mobilnost“; |
| --- | --- | --- |

(4)

15,84  %
  za sklop „Podnebje, energija in mobilnost“;

15,84  %

| | (5) | 10 000 000 000  EUR
  za sklop „Hrana
  in
  naravni viri“; |
| --- | --- | --- |

(5)

10 000 000 000  EUR
  za sklop „Hrana
  in
  naravni viri“;

10 000 000 000  EUR

in

| | (5) | 9,00  %
  za sklop „Hrana, naravni viri
  in kmetijstvo“
  ; |
| --- | --- | --- |

(5)

9,00  %
  za sklop „Hrana, naravni viri
  in kmetijstvo“
  ;

9,00  %

in kmetijstvo“

| | (6) | 2 200 000 000  EUR
  za nejedrske neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča (JRC); |
| --- | --- | --- |

(6)

2 200 000 000  EUR
  za nejedrske neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča (JRC);

2 200 000 000  EUR

| | (6) | 2,04  %
  za nejedrske neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča (JRC); |
| --- | --- | --- |

(6)

2,04  %
  za nejedrske neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča (JRC);

2,04  %

| (c) | 13 500 000 000  EUR
  za steber III „
  Odprte inovacije
  “ za obdobje 2021–2027, od tega: |
| --- | --- |

(c)

13 500 000 000  EUR
  za steber III „
  Odprte inovacije
  “ za obdobje 2021–2027, od tega:

13 500 000 000  EUR

Odprte inovacije

| (c) | 12,71  %
  za steber III „
  Inovativna Evropa
  “ za obdobje 2021–2027, od tega: |
| --- | --- |

(c)

12,71  %
  za steber III „
  Inovativna Evropa
  “ za obdobje 2021–2027, od tega:

12,71  %

Inovativna Evropa

| | (1) | 10 500 000 000  EUR
  za Evropski svet za inovacije, vključno z največ
  500 000 000  EUR
  za evropske inovacijske ekosisteme; |
| --- | --- | --- |

(1)

10 500 000 000  EUR
  za Evropski svet za inovacije, vključno z največ
  500 000 000  EUR
  za evropske inovacijske ekosisteme;

10 500 000 000  EUR

500 000 000  EUR

| | (1) | 8,71  %
  za Evropski svet za inovacije
  (EIC)
  , vključno z največ
  0,53  %
  za evropske inovacijske ekosisteme; |
| --- | --- | --- |

(1)

8,71  %
  za Evropski svet za inovacije
  (EIC)
  , vključno z največ
  0,53  %
  za evropske inovacijske ekosisteme;

8,71  %

(EIC)

0,53  %

| | (2) | 3 000 000 000  EUR
  za Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT); |
| --- | --- | --- |

(2)

3 000 000 000  EUR
  za Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT);

3 000 000 000  EUR

| | (2) | 4 %
  za Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT). |
| --- | --- | --- |

(2)

4 %
  za Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT).

4 %

| (d) | 2 100 000 000  EUR
  za del „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“
  za obdobje 2021–2027, od tega
  : |
| --- | --- |

(d)

2 100 000 000  EUR
  za del „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“
  za obdobje 2021–2027, od tega
  :

2 100 000 000  EUR

za obdobje 2021–2027, od tega

| (d) | 4,39  %
  za del „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“
  , ki ga sestavljata naslednji komponenti
  : |
| --- | --- |

(d)

4,39  %
  za del „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“
  , ki ga sestavljata naslednji komponenti
  :

4,39  %

, ki ga sestavljata naslednji komponenti

| | (1) | 1 700 000 000  EUR
  za
  „izmenjavo odličnosti“
  ; |
| --- | --- | --- |

(1)

1 700 000 000  EUR
  za
  „izmenjavo odličnosti“
  ;

1 700 000 000  EUR

„izmenjavo odličnosti“

| | (1) | 4,00  %
  za
  razširjanje odličnosti in krepitev sodelovanja po vsej Uniji
  ; |
| --- | --- | --- |

(1)

4,00  %
  za
  razširjanje odličnosti in krepitev sodelovanja po vsej Uniji
  ;

4,00  %

razširjanje odličnosti in krepitev sodelovanja po vsej Uniji

| | (2) | 400 000 000  EUR
  za „reformo in širitev evropskega sistema raziskav in inovacij“. |
| --- | --- | --- |

(2)

400 000 000  EUR
  za „reformo in širitev evropskega sistema raziskav in inovacij“.

400 000 000  EUR

| | (2) | 0,39  %
  za „reformo in širitev evropskega sistema raziskav in inovacij“. |
| --- | --- | --- |

(2)

0,39  %
  za „reformo in širitev evropskega sistema raziskav in inovacij“.

0,39  %

3.   Komisija lahko za odziv na nepredvidene razmere ali nove spremembe in potrebe v okviru letnega proračunskega postopka odstopi od zneskov iz odstavka 2 za največ 10 %.
  Tako odstopanje ni dovoljeno pri zneskih iz točke (b)(6) odstavka 2 tega člena in skupnem znesku
  za
  del „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“ iz odstavka 2 tega člena
  .

3.   Komisija lahko za odziv na nepredvidene razmere ali nove spremembe in potrebe v okviru letnega proračunskega postopka odstopi od zneskov iz odstavka 2
  , vključno z dodelitvijo prispevkov pridruženih držav,
  za največ 10 %.

3a.
     
  V sklopu doseganja splošnega cilja Unije o vključevanju podnebnih ukrepov in porabi 30 % proračunskih sredstev Unije za podporo podnebnim ciljem, se za ukrepe v okviru programa, ki prispevajo k podnebnim ciljem, nameni vsaj 35 % izdatkov v okviru programa, kadar je to ustrezno.

3b.
     
  Vsaj 2,5  milijarde EUR se nameni za nepovratna sredstva za postopne inovacije v MSP v skladu z instrumentom iz člena 43a te uredbe in iz Priloge I k Sklepu.

3c.
     
  45 % proračunskih sredstev sklopa „Vključujoča in ustvarjalna družba“ se nameni podpori za raziskave o kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, vključno s kulturno dediščino Unije, kar vključuje 300 milijonov EUR, ki se namenijo za oblikovanje oblaka za evropsko kulturno dediščino, kot je določeno v Prilogi I k posebnemu programu, in sicer po oceni učinka, ki jo je treba predstaviti Evropskemu parlamentu.

3d.
     
  Vsaj ena milijarda EUR se nameni za kvantne raziskave v sklopu „Digitalno, industrija in vesolje“ v okviru stebra II.

4.   Znesek iz prve polovice stavka v odstavku 1 lahko krije tudi stroške za pripravo, spremljanje, nadzor, revizijo, ocenjevanje ter druge dejavnosti in izdatke, ki so potrebni za upravljanje in izvajanje programa, vključno z vsemi upravnimi stroški in ocenjevanjem doseganja ciljev. Poleg tega lahko krije tudi izdatke za študije, srečanja strokovnjakov, dejavnosti obveščanja in komuniciranja, če so povezane s cilji Programa, ter stroške, povezane z omrežji informacijske tehnologije, ki so namenjena predvsem obdelavi in izmenjavi informacij, vključno z institucionalnimi orodji informacijske tehnologije ter drugo tehnično in upravno pomočjo, ki je potrebna v povezavi z upravljanjem Programa.

4.   Znesek iz prve polovice stavka v odstavku 1 lahko krije tudi stroške za pripravo, spremljanje, nadzor, revizijo, ocenjevanje ter druge dejavnosti in izdatke, ki so potrebni za upravljanje in izvajanje programa, vključno z vsemi upravnimi stroški in ocenjevanjem doseganja ciljev.
  Ti stroški ne presegajo 5 % celotnega zneska Programa.
  Poleg tega lahko krije tudi izdatke za študije, srečanja strokovnjakov, dejavnosti obveščanja in komuniciranja, če so povezane s cilji Programa, ter stroške, povezane z omrežji informacijske tehnologije, ki so namenjena predvsem obdelavi in izmenjavi informacij, vključno z institucionalnimi orodji informacijske tehnologije ter drugo tehnično in upravno pomočjo, ki je potrebna v povezavi z upravljanjem Programa.

5.   Da bi omogočili upravljanje ukrepov, ki ne bodo zaključeni do 31. decembra 2027, se lahko odhodki za kritje stroškov iz odstavka 4 po potrebi vnesejo v proračun po letu 2027.

5.   Da bi omogočili upravljanje ukrepov, ki ne bodo zaključeni do 31. decembra 2027, se lahko odhodki za kritje stroškov iz odstavka 4 po potrebi vnesejo v proračun po letu 2027.

6.   Proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kakor eno proračunsko leto, se lahko razčlenijo v letne obroke več let.

6.   Proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kakor eno proračunsko leto, se lahko razčlenijo v letne obroke več let.

7.   Brez poseganja v finančno uredbo so odhodki za ukrepe na podlagi projektov, vključenih v prvi program dela, upravičeni od 1. januarja 2021.

7.   Brez poseganja v finančno uredbo so odhodki za ukrepe na podlagi projektov, vključenih v prvi program dela, upravičeni od 1. januarja 2021.

8.
     
  Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega upravljanja, ki jih je mogoče prenesti v skladu s členom 21 Uredbe (EU) XX [...uredba o skupnih določbah], se lahko na njihovo zahtevo prenesejo na Program. Komisija navedene vire izvršuje neposredno v skladu s točko (a) člena 62(1) finančne uredbe ali posredno v skladu s točko (c) navedenega člena. Če je mogoče, se ti viri uporabijo v korist zadevne države članice.

9.
     
  Program Obzorje Evropa je zasnovan tako, da ga je mogoče izvajati v sinergiji z drugimi Unijinimi programi financiranja. Neizčrpen seznam sinergij z drugimi Unijinimi programi financiranja je vključen v Prilogo IV.

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10

Člen 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 10 | Člen 10 |
| Odprt
  dostop in odprti podatki | Odprti
  dostop in odprti podatki |
| 1.   V skladu s členom 35(3) se zagotovi odprt dostop do znanstvenih publikacij iz raziskav, financiranih v okviru Programa. Odprt dostop do raziskovalnih podatkov se zagotovi v skladu z načelom „odprto, kolikor je mogoče, zaprto, kolikor je potrebno“.
  Spodbuja se odprt dostop do izsledkov raziskav. | 1.   V skladu s členom 35(3) se zagotovi odprt dostop do znanstvenih publikacij iz raziskav, financiranih v okviru Programa. Odprt dostop do raziskovalnih podatkov se zagotovi v skladu z načelom „odprto, kolikor je mogoče, zaprto, kolikor je potrebno“. |
| | 1a.
     
  Pri odprtem dostopu do raziskovalnih podatkov se upošteva, da so zaradi gospodarskih interesov Unije, pravic intelektualne lastnine, varstva osebnih podatkov in zaupnosti, varnostnih vidikov ter drugih legitimnih interesov potrebne različne ureditve dostopa. Stroški v zvezi z načrti upravljanja podatkov v času trajanja projekta se štejejo za upravičene stroške. |
| | 1b.
     
  Vzajemni odprti dostop do znanstvenih publikacij in raziskovalnih podatkov se spodbuja na mednarodni ravni, pri tem pa se upoštevajo konkurenčnost in industrijski interesi Unije. Vzajemni odprti dostop se spodbuja in predvidi zlasti v vseh pridružitvenih sporazumih ter sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami na področju znanosti in tehnologije, tudi v sporazumih, ki jih sklenejo organi financiranja, ki so pooblaščeni za posredno upravljanje Programa. |
| 2.   Odgovorno upravljanje raziskovalnih podatkov se zagotovi v skladu z načeli FAIR. | 2.   Odgovorno upravljanje raziskovalnih podatkov se zagotovi v skladu z načeli
  , da je podatke možno najti, da so dostopni in interoperabilni ter da jih je možno ponovno uporabiti (načela
  FAIR). |
| 3.   Spodbujajo se prakse odprte znanosti, ki presegajo
  odprt
  dostop do
  rezultatov raziskav
  , in odgovorno upravljanje raziskovalnih podatkov. | 3.   Spodbujajo se prakse odprte znanosti, ki presegajo
  odprti
  dostop do
  raziskovalnih podatkov in znanstvenih publikacij
  , in odgovorno upravljanje raziskovalnih podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 10

Člen 10

Odprt
  dostop in odprti podatki

Odprt

Odprti
  dostop in odprti podatki

Odprti

1.   V skladu s členom 35(3) se zagotovi odprt dostop do znanstvenih publikacij iz raziskav, financiranih v okviru Programa. Odprt dostop do raziskovalnih podatkov se zagotovi v skladu z načelom „odprto, kolikor je mogoče, zaprto, kolikor je potrebno“.
  Spodbuja se odprt dostop do izsledkov raziskav.

1.   V skladu s členom 35(3) se zagotovi odprt dostop do znanstvenih publikacij iz raziskav, financiranih v okviru Programa. Odprt dostop do raziskovalnih podatkov se zagotovi v skladu z načelom „odprto, kolikor je mogoče, zaprto, kolikor je potrebno“.

1a.
     
  Pri odprtem dostopu do raziskovalnih podatkov se upošteva, da so zaradi gospodarskih interesov Unije, pravic intelektualne lastnine, varstva osebnih podatkov in zaupnosti, varnostnih vidikov ter drugih legitimnih interesov potrebne različne ureditve dostopa. Stroški v zvezi z načrti upravljanja podatkov v času trajanja projekta se štejejo za upravičene stroške.

1b.
     
  Vzajemni odprti dostop do znanstvenih publikacij in raziskovalnih podatkov se spodbuja na mednarodni ravni, pri tem pa se upoštevajo konkurenčnost in industrijski interesi Unije. Vzajemni odprti dostop se spodbuja in predvidi zlasti v vseh pridružitvenih sporazumih ter sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami na področju znanosti in tehnologije, tudi v sporazumih, ki jih sklenejo organi financiranja, ki so pooblaščeni za posredno upravljanje Programa.

2.   Odgovorno upravljanje raziskovalnih podatkov se zagotovi v skladu z načeli FAIR.

2.   Odgovorno upravljanje raziskovalnih podatkov se zagotovi v skladu z načeli
  , da je podatke možno najti, da so dostopni in interoperabilni ter da jih je možno ponovno uporabiti (načela
  FAIR).

3.   Spodbujajo se prakse odprte znanosti, ki presegajo
  odprt
  dostop do
  rezultatov raziskav
  , in odgovorno upravljanje raziskovalnih podatkov.

3.   Spodbujajo se prakse odprte znanosti, ki presegajo
  odprti
  dostop do
  raziskovalnih podatkov in znanstvenih publikacij
  , in odgovorno upravljanje raziskovalnih podatkov.

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11

Člen 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 11 | Člen 11 |
| Dopolnilno
  in
  kombinirano financiranje | Dopolnilno, kombinirano
  in kumulativno
  financiranje |
| | 1.
     
  Izvajanje programa Obzorje Evropa poteka v sinergiji z drugimi programi Unije za financiranje in je usmerjeno v čim večjo upravno poenostavitev. Neizčrpen seznam sinergij z drugimi programi financiranja je vključen v Prilogo IV. Za sofinancirane ukrepe na področju raziskav, razvoja in inovacij se uporablja enoten sklop pravil programa Obzorje Evropa. |
| Ukrepi, ki so prejeli potrdilo o pečatu odličnosti ali ki izpolnjujejo naslednje kumulativne primerjalne pogoje: | 2.
     
  Pečat odličnosti se podeli v vseh delih Programa.
  Ukrepi, ki so prejeli potrdilo o pečatu odličnosti ali ki izpolnjujejo naslednje kumulativne primerjalne pogoje: |
| (a) | bili so ocenjeni v razpisu za zbiranje predlogov v okviru Programa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 11

Člen 11

Dopolnilno
  in
  kombinirano financiranje

in

Dopolnilno, kombinirano
  in kumulativno
  financiranje

in kumulativno

1.
     
  Izvajanje programa Obzorje Evropa poteka v sinergiji z drugimi programi Unije za financiranje in je usmerjeno v čim večjo upravno poenostavitev. Neizčrpen seznam sinergij z drugimi programi financiranja je vključen v Prilogo IV. Za sofinancirane ukrepe na področju raziskav, razvoja in inovacij se uporablja enoten sklop pravil programa Obzorje Evropa.

Ukrepi, ki so prejeli potrdilo o pečatu odličnosti ali ki izpolnjujejo naslednje kumulativne primerjalne pogoje:

2.
     
  Pečat odličnosti se podeli v vseh delih Programa.
  Ukrepi, ki so prejeli potrdilo o pečatu odličnosti ali ki izpolnjujejo naslednje kumulativne primerjalne pogoje:

(a)

bili so ocenjeni v razpisu za zbiranje predlogov v okviru Programa;

| (a) | bili so ocenjeni v razpisu za zbiranje predlogov v okviru Programa; |
| --- | --- |

(a)

bili so ocenjeni v razpisu za zbiranje predlogov v okviru Programa;

| (b) | izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti tega razpisa za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

(b)

izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti tega razpisa za zbiranje predlogov;

| (b) | izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti tega razpisa za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

(b)

izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti tega razpisa za zbiranje predlogov;

| (c) | jih zaradi proračunskih omejitev ni mogoče financirati v okviru tega razpisa za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

(c)

jih zaradi proračunskih omejitev ni mogoče financirati v okviru tega razpisa za zbiranje predlogov;

| (c) | jih zaradi proračunskih omejitev ni mogoče financirati v okviru tega razpisa za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

(c)

jih zaradi proračunskih omejitev ni mogoče financirati v okviru tega razpisa za zbiranje predlogov;

lahko prejmejo podporo Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada+ ali
  Evropski
  kmetijskega sklada za razvoj podeželja v skladu z odstavkom 5 člena [67] Uredbe (EU) XX [uredba o skupnih določbah] in
  člena
  [8] Uredbe (EU) XX
  [financiranje
  ,
  upravljanje
  in
  spremljanje
  skupne kmetijske politike], če so
  taki
  ukrepi skladni s cilji zadevnega programa.
  Uporabljajo
  se pravila sklada, ki
  daje
  podporo.

Evropski

člena

[financiranje

upravljanje

spremljanje

taki

Uporabljajo

daje

lahko prejmejo podporo
  iz nacionalnih ali regionalnih skladov, med drugim tudi
  Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada+ ali
  Evropskega
  kmetijskega sklada za razvoj podeželja, v skladu z odstavkom 5 člena [67] Uredbe (EU) XX [uredba o skupnih določbah] in
  členom
  [8] Uredbe (EU) XX
  [o financiranju
  ,
  upravljanju
  in
  spremljanju
  skupne kmetijske politike],
  ne da bi bila za to potrebna dodatna vloga in ocenjevanje,
  če so ukrepi skladni s cilji zadevnega programa.
  Z izjemo pravil o državni pomoči
  se
  uporabljajo
  pravila sklada, ki
  zagotavlja
  podporo.

iz nacionalnih ali regionalnih skladov, med drugim tudi

Evropskega

členom

[o financiranju

upravljanju

spremljanju

ne da bi bila za to potrebna dodatna vloga in ocenjevanje,

Z izjemo pravil o državni pomoči

uporabljajo

zagotavlja

2a.
     
  V skladu s členom 21 Uredbe (EU) XX [... uredba o skupnih določbah] lahko organ upravljanja prostovoljno zaprosi za prerazporeditev delov svojih dodeljenih sredstev programu Obzorje Evropa. Prerazporejena sredstva se uporabljajo v skladu s pravili programa Obzorje Evropa. Poleg tega Komisija zagotovi, da se ta prerazporejena sredstva v celoti namenijo programom in/ali projektom, ki se bodo izvajali v državi članici ali regiji, iz katere izvirajo.

2b.
     
  Komisija na podlagi vložnikovega predhodnega dovoljenja vsa dodeljena sredstva iz tega člena vključi v informacijski sistem o izbranih projektih, da bi omogočila hitro izmenjavo informacij in organom financiranja zagotavljanje finančnih sredstev za izbrane ukrepe.

Ukrep, ki je prejel prispevek iz drugega programa Unije, lahko prejme prispevek tudi v okviru Programa, če prispevka ne krijeta istih stroškov.

Ukrep, ki je prejel prispevek iz drugega programa Unije, lahko prejme prispevek tudi v okviru Programa, če prispevka ne krijeta istih stroškov.

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12

Člen 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 12 | Člen 12 |
| Tretje države, ki se pridružijo Programu | Tretje države, ki se pridružijo Programu |
| 1.   Program je odprt za pridružitev naslednjim tretjim državam: | 1.   Program je odprt za pridružitev naslednjim tretjim državam: |
| (a) | članice Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 12

Člen 12

Tretje države, ki se pridružijo Programu

Tretje države, ki se pridružijo Programu

1.   Program je odprt za pridružitev naslednjim tretjim državam:

1.   Program je odprt za pridružitev naslednjim tretjim državam:

(a)

članice Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP;

| (a) | članice Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP; |
| --- | --- |

(a)

članice Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP;

| (b) | države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v njihovih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, in v skladu s posebnimi pogoji iz sporazumov med Unijo in temi državami; |
| --- | --- |

(b)

države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v njihovih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, in v skladu s posebnimi pogoji iz sporazumov med Unijo in temi državami;

| (b) | države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v njihovih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, in v skladu s posebnimi pogoji iz sporazumov med Unijo in temi državami; |
| --- | --- |

(b)

države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v njihovih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, in v skladu s posebnimi pogoji iz sporazumov med Unijo in temi državami;

| (c) | države, za katere velja evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v njihovih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih; in v skladu s posebnimi pogoji iz sporazumov med Unijo in temi državami; |
| --- | --- |

(c)

države, za katere velja evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v njihovih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih; in v skladu s posebnimi pogoji iz sporazumov med Unijo in temi državami;

| (c) | države, za katere velja evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v njihovih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih; in v skladu s posebnimi pogoji iz sporazumov med Unijo in temi državami; |
| --- | --- |

(c)

države, za katere velja evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v njihovih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih; in v skladu s posebnimi pogoji iz sporazumov med Unijo in temi državami;

| (d) | tretje države in ozemlja, ki izpolnjujejo vsa naslednja merila: |
| --- | --- |

(d)

tretje države in ozemlja, ki izpolnjujejo vsa naslednja merila:

| (d) | tretje države in ozemlja, ki izpolnjujejo vsa naslednja merila: |
| --- | --- |

(d)

tretje države in ozemlja, ki izpolnjujejo vsa naslednja merila:

| | i. | dobre zmogljivosti na področju znanosti, tehnologije in inovacij; |
| --- | --- | --- |

i.

dobre zmogljivosti na področju znanosti, tehnologije in inovacij;

| | i. | dobre zmogljivosti na področju znanosti, tehnologije in inovacij; |
| --- | --- | --- |

i.

dobre zmogljivosti na področju znanosti, tehnologije in inovacij;

| | ii. | zavezanost pravilom, ki temeljijo na gospodarstvu s prostim trgom, vključno s pošteno in pravično obravnavo pravic intelektualne lastnine, in ki jih podpirajo demokratične institucije; |
| --- | --- | --- |

ii.

zavezanost pravilom, ki temeljijo na gospodarstvu s prostim trgom, vključno s pošteno in pravično obravnavo pravic intelektualne lastnine, in ki jih podpirajo demokratične institucije;

| | ii. | zavezanost pravilom, ki temeljijo na gospodarstvu s prostim trgom, vključno s pošteno in pravično obravnavo pravic intelektualne lastnine
  in spoštovanjem človekovih pravic
  , in ki jih podpirajo demokratične institucije; |
| --- | --- | --- |

ii.

zavezanost pravilom, ki temeljijo na gospodarstvu s prostim trgom, vključno s pošteno in pravično obravnavo pravic intelektualne lastnine
  in spoštovanjem človekovih pravic
  , in ki jih podpirajo demokratične institucije;

in spoštovanjem človekovih pravic

| | iii. | dejavno spodbujanje politik za izboljšanje gospodarskega in družbenega blagostanja državljanov. |
| --- | --- | --- |

iii.

dejavno spodbujanje politik za izboljšanje gospodarskega in družbenega blagostanja državljanov.

| | iii. | dejavno spodbujanje politik za izboljšanje gospodarskega in družbenega blagostanja državljanov. |
| --- | --- | --- |

iii.

dejavno spodbujanje politik za izboljšanje gospodarskega in družbenega blagostanja državljanov.

Pridružitev tretjih držav iz točke (d) Programu je v skladu s pogoji iz posebnega sporazuma, ki velja za sodelovanje tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:

Polna ali delna
  pridružitev tretjih držav iz točke (d) Programu
  temelji na oceni koristi za Unijo. Zlasti
  je v skladu s pogoji iz posebnega sporazuma, ki velja za sodelovanje tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:

Polna ali delna

temelji na oceni koristi za Unijo. Zlasti

| — | zagotavlja uravnoteženo porazdelitev glede prispevkov in koristi tretjih držav, ki sodelujejo v programih Unije; |
| --- | --- |

—

zagotavlja uravnoteženo porazdelitev glede prispevkov in koristi tretjih držav, ki sodelujejo v programih Unije;

| — | zagotavlja uravnoteženo porazdelitev glede prispevkov in koristi tretjih držav, ki sodelujejo v programih Unije; |
| --- | --- |

—

zagotavlja uravnoteženo porazdelitev glede prispevkov in koristi tretjih držav, ki sodelujejo v programih Unije;

| — | zagotavlja pravico do usklajevanja ukrepa v okviru Programa, pod pogojem, da ukrep koristi Uniji in da so zaščiteni finančni interesi Unije; |
| --- | --- |

—

zagotavlja pravico do usklajevanja ukrepa v okviru Programa, pod pogojem, da ukrep koristi Uniji in da so zaščiteni finančni interesi Unije;

zagotavlja pravico do usklajevanja ukrepa v okviru Programa, pod pogojem, da ukrep koristi Uniji in da so zaščiteni finančni interesi Unije;

| — | določa pogoje za sodelovanje v 
  programih
  , vključno z izračunom finančnih prispevkov
  k posameznim programom
  in
  njihovim upravnim stroškom.
  Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe; |
| --- | --- |

—

določa pogoje za sodelovanje v 
  programih
  , vključno z izračunom finančnih prispevkov
  k posameznim programom
  in
  njihovim upravnim stroškom.
  Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe;

programih

k posameznim programom

njihovim upravnim stroškom.

| — | določa pogoje za sodelovanje v 
  Programu
  , vključno z izračunom finančnih prispevkov
  za posamezne (pod-)programe
  in
  njihove upravne stroške;
  Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe; |
| --- | --- |

—

določa pogoje za sodelovanje v 
  Programu
  , vključno z izračunom finančnih prispevkov
  za posamezne (pod-)programe
  in
  njihove upravne stroške;
  Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe;

Programu

za posamezne (pod-)programe

njihove upravne stroške;

| — | zagotavlja Uniji pravico
  do zagotavljanja dobrega finančnega poslovodenja in
  ščitenja
  njenih finančnih interesov. |
| --- | --- |

—

zagotavlja Uniji pravico
  do zagotavljanja dobrega finančnega poslovodenja in
  ščitenja
  njenih finančnih interesov.

zagotavlja Uniji pravico

ščitenja

| — | Uniji jamči pravice
  do zagotavljanja dobrega finančnega poslovodenja in
  zaščite
  njenih finančnih interesov. |
| --- | --- |

—

Uniji jamči pravice
  do zagotavljanja dobrega finančnega poslovodenja in
  zaščite
  njenih finančnih interesov.

Uniji jamči pravice

zaščite

2.   
  Obseg
  pridružitve katere koli tretje države Programu upošteva cilj pospeševanja gospodarske rasti v Uniji preko inovacij. V skladu s tem se lahko deli programa izključijo iz sporazuma o pridružitvi za določeno državo, razen članic EGP, držav pristopnic, držav kandidatk in potencialnih kandidatk.

2.   
  Pri določanju področja
  pridružitve katere koli tretje države Programu
  se
  upošteva cilj pospeševanja gospodarske rasti v Uniji preko inovacij
  in preprečuje beg možganov iz Unije
  . V skladu s tem se lahko deli Programa
  , namenjeni samo enemu upravičencu, zlasti tisti, ki so namenjeni zasebnim subjektom,
  izključijo iz sporazuma o pridružitvi za določeno državo, razen članic EGP, držav pristopnic, držav kandidatk in potencialnih kandidatk.

3.   V sporazumu o pridružitvi je, kjer je primerno, določeno sodelovanje pravnih subjektov s sedežem v Uniji v enakovrednih programih pridruženih držav v skladu s pogoji teh programov.

3.   V sporazumu o pridružitvi je, kjer je primerno, določeno
  in podprto vzajemno
  sodelovanje pravnih subjektov s sedežem v Uniji v enakovrednih programih pridruženih držav v skladu s pogoji teh programov.

4.   Pogoji, ki določajo stopnjo finančnega prispevka, zagotavljajo samodejen popravek večjega neravnovesja v primerjavi z zneskom, ki ga subjekti s sedežem v pridruženi državi prejmejo preko sodelovanja v Programu, pri tem pa se upoštevajo stroški upravljanja, izvrševanja in delovanja Programa.

4.   Pogoji
  pridružitvenega sporazuma
  , ki določajo stopnjo finančnega prispevka, zagotavljajo
  , da se vsaki dve leti izvede
  samodejen popravek večjega neravnovesja v primerjavi z zneskom, ki ga subjekti s sedežem v pridruženi državi prejmejo preko sodelovanja v Programu, pri tem pa se upoštevajo stroški upravljanja, izvrševanja in delovanja Programa.

4a.
     
  Prispevki vseh pridruženih držav se vključijo v ustrezne dele Programa, pri čemer se mora upoštevati razčlenitev proračuna teh delov, kot je določena v členu 9(2). Komisija v okviru letnega proračunskega postopka Svetu in Parlamentu poroča o skupnem proračunu vsakega dela Programa, v katerem navede vse pridružene države, prispevke posameznih držav in njihovo finančno bilanco.

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – naslov

Člen 14 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Upravičeni ukrepi | Upravičeni ukrepi
  in etična načela |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Upravičeni ukrepi

Upravičeni ukrepi
  in etična načela

in etična načela

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15

Člen 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 15 | Člen 15 |
| Etika | Etika |
| 1.   Ukrepi, ki se izvajajo v okviru Programa, upoštevajo etična načela ter ustrezno nacionalno zakonodajo, zakonodajo Unije in mednarodno zakonodajo, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, skupaj z njenimi dopolnilnimi protokoli. | 1.   Ukrepi, ki se izvajajo v okviru Programa, upoštevajo etična načela ter ustrezno nacionalno zakonodajo, zakonodajo Unije in mednarodno zakonodajo, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, skupaj z njenimi dopolnilnimi protokoli. |
| | Posebna pozornost se nameni načelu sorazmernosti, pravici do zasebnosti, pravici do varstva osebnih podatkov, pravici do telesne in duševne celovitosti, pravici do nediskriminacije in potrebi po zagotavljanju visoke ravni varovanja zdravja ljudi. |
| 2.   Subjekti, ki sodelujejo v ukrepu, zagotovijo: | 2.   Subjekti, ki sodelujejo v ukrepu, zagotovijo: |
| (a) | etično samooceno z navedbo in opisom vseh predvidljivih in etičnih vprašanj, povezanih s ciljem, izvajanjem in verjetnim vplivom dejavnosti, ki se bodo financirale, vključno s potrditvijo skladnosti teh dejavnosti z odstavkom 1, in opis, kako bo to zagotovljeno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 15

Člen 15

Etika

Etika

1.   Ukrepi, ki se izvajajo v okviru Programa, upoštevajo etična načela ter ustrezno nacionalno zakonodajo, zakonodajo Unije in mednarodno zakonodajo, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, skupaj z njenimi dopolnilnimi protokoli.

1.   Ukrepi, ki se izvajajo v okviru Programa, upoštevajo etična načela ter ustrezno nacionalno zakonodajo, zakonodajo Unije in mednarodno zakonodajo, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, skupaj z njenimi dopolnilnimi protokoli.

Posebna pozornost se nameni načelu sorazmernosti, pravici do zasebnosti, pravici do varstva osebnih podatkov, pravici do telesne in duševne celovitosti, pravici do nediskriminacije in potrebi po zagotavljanju visoke ravni varovanja zdravja ljudi.

2.   Subjekti, ki sodelujejo v ukrepu, zagotovijo:

2.   Subjekti, ki sodelujejo v ukrepu, zagotovijo:

(a)

etično samooceno z navedbo in opisom vseh predvidljivih in etičnih vprašanj, povezanih s ciljem, izvajanjem in verjetnim vplivom dejavnosti, ki se bodo financirale, vključno s potrditvijo skladnosti teh dejavnosti z odstavkom 1, in opis, kako bo to zagotovljeno;

| (a) | etično samooceno z navedbo in opisom vseh predvidljivih in etičnih vprašanj, povezanih s ciljem, izvajanjem in verjetnim vplivom dejavnosti, ki se bodo financirale, vključno s potrditvijo skladnosti teh dejavnosti z odstavkom 1, in opis, kako bo to zagotovljeno; |
| --- | --- |

(a)

etično samooceno z navedbo in opisom vseh predvidljivih in etičnih vprašanj, povezanih s ciljem, izvajanjem in verjetnim vplivom dejavnosti, ki se bodo financirale, vključno s potrditvijo skladnosti teh dejavnosti z odstavkom 1, in opis, kako bo to zagotovljeno;

| (b) | potrditev, da bodo dejavnosti v skladu z Evropskim kodeksom ravnanja za raziskovalno integriteto, ki ga je objavila Zveza evropskih akademij, in da se ne bodo izvajale dejavnosti, ki so bile izključene iz financiranja; |
| --- | --- |

(b)

potrditev, da bodo dejavnosti v skladu z Evropskim kodeksom ravnanja za raziskovalno integriteto, ki ga je objavila Zveza evropskih akademij, in da se ne bodo izvajale dejavnosti, ki so bile izključene iz financiranja;

| (b) | potrditev, da bodo dejavnosti v skladu z Evropskim kodeksom ravnanja za raziskovalno integriteto, ki ga je objavila Zveza evropskih akademij, in da se ne bodo izvajale dejavnosti, ki so bile izključene iz financiranja; |
| --- | --- |

(b)

potrditev, da bodo dejavnosti v skladu z Evropskim kodeksom ravnanja za raziskovalno integriteto, ki ga je objavila Zveza evropskih akademij, in da se ne bodo izvajale dejavnosti, ki so bile izključene iz financiranja;

| (c) | v primeru dejavnosti, ki se izvajajo zunaj Unije, potrditev, da bi bile enake dejavnosti dovoljene v državi članici, in ter |
| --- | --- |

(c)

v primeru dejavnosti, ki se izvajajo zunaj Unije, potrditev, da bi bile enake dejavnosti dovoljene v državi članici, in ter

| (c) | v primeru dejavnosti, ki se izvajajo zunaj Unije, potrditev, da bi bile enake dejavnosti dovoljene v državi članici, in ter |
| --- | --- |

(c)

v primeru dejavnosti, ki se izvajajo zunaj Unije, potrditev, da bi bile enake dejavnosti dovoljene v državi članici, in ter

| (d) | za dejavnosti, ki uporabljajo matične celice človeških zarodkov, kakor je ustrezno, podrobnosti o izdaji dovoljenj in nadzornih ukrepih, ki jih morajo izvesti pristojni organi zadevnih držav članic, ter podatki o etičnih odobritvah, ki jih je treba pridobiti pred začetkom zadevne dejavnosti. |
| --- | --- |

(d)

za dejavnosti, ki uporabljajo matične celice človeških zarodkov, kakor je ustrezno, podrobnosti o izdaji dovoljenj in nadzornih ukrepih, ki jih morajo izvesti pristojni organi zadevnih držav članic, ter podatki o etičnih odobritvah, ki jih je treba pridobiti pred začetkom zadevne dejavnosti.

| (d) | za dejavnosti, ki uporabljajo matične celice človeških zarodkov, kakor je ustrezno, podrobnosti o izdaji dovoljenj in nadzornih ukrepih, ki jih morajo izvesti pristojni organi zadevnih držav članic, ter podatki o etičnih odobritvah, ki jih je treba pridobiti pred začetkom zadevne dejavnosti. |
| --- | --- |

(d)

za dejavnosti, ki uporabljajo matične celice človeških zarodkov, kakor je ustrezno, podrobnosti o izdaji dovoljenj in nadzornih ukrepih, ki jih morajo izvesti pristojni organi zadevnih držav članic, ter podatki o etičnih odobritvah, ki jih je treba pridobiti pred začetkom zadevne dejavnosti.

3.   Predlogi se sistematično pregledajo, da se ugotovijo dejavnosti, pri katerih nastajajo zapletena ali resna etična vprašanja, in se predložijo v etično presojo. To presojo opravi Komisija, če presoja ni prenesena na organ financiranja. Za ukrepe, ki vključujejo uporabo človeških matičnih celic ali človeških zarodkov, je etična presoja obvezna. Etični pregledi in ocene se izvajajo ob podpori strokovnjakov za etiko. Komisija in organi financiranja zagotovijo
  čim večjo
  preglednost postopkov v zvezi z etiko.

3.   Predlogi se sistematično pregledajo, da se ugotovijo dejavnosti, pri katerih nastajajo zapletena ali resna etična vprašanja, in se predložijo v etično presojo. To presojo opravi Komisija, če presoja ni prenesena na organ financiranja. Za ukrepe, ki vključujejo uporabo človeških matičnih celic ali človeških zarodkov, je etična presoja obvezna. Etični pregledi in ocene se izvajajo ob podpori strokovnjakov za etiko. Komisija in organi financiranja zagotovijo preglednost postopkov v zvezi z etiko.

4.   Subjekti, ki sodelujejo pri ukrepu, pred začetkom zadevnih dejavnosti pridobijo vsa dovoljenja ali druge obvezne dokumente od ustreznih nacionalnih ali lokalnih odborov za etiko ali drugih organov, kot so organi za varstvo podatkov. Ti dokumenti se hranijo v spisu in se na zahtevo predložijo Komisiji ali organu financiranja.

4.   Subjekti, ki sodelujejo pri ukrepu, pred začetkom zadevnih dejavnosti pridobijo vsa dovoljenja ali druge obvezne dokumente od ustreznih nacionalnih ali lokalnih odborov za etiko ali drugih organov, kot so organi za varstvo podatkov. Ti dokumenti se hranijo v spisu in se na zahtevo predložijo Komisiji ali organu financiranja.

5.   Če je primerno, etične presoje izvaja Komisija ali organ financiranja. Etične presoje za resna ali zapletena etična vprašanja opravlja Komisija, če jih ni prenesla na organ financiranja.

5.   Če je primerno, etične presoje izvaja Komisija ali organ financiranja. Etične presoje za resna ali zapletena etična vprašanja opravlja Komisija, če jih ni prenesla na organ financiranja.

Etični presoje se izvedejo ob podpori strokovnjakov za etiko.

Etični presoje se izvedejo ob podpori strokovnjakov za etiko.

6.   Etično nesprejemljivi ukrepi se
  lahko kadar koli
  zavrnejo ali prekinejo.

6.   Etično nesprejemljivi ukrepi se zavrnejo ali prekinejo
  takoj, ko se ugotovi njihova etična nesprejemljivost
  .

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16

Člen 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 16 | Člen 16 |
| Varnost | Varnost |
| 1.   Ukrepi, ki se izvajajo v okviru Programa, morajo biti v skladu z veljavnimi varnostnimi pravili, zlasti tistimi glede zaščite tajnih podatkov pred nepooblaščenim razkritjem, ter upoštevati ustrezno nacionalno zakonodajo in zakonodajo Unije. Če se raziskava izvaja zunaj Unije in/ali v njej nastajajo tajni podatki, se poleg skladnosti s temi zahtevami sklene sporazum o varnosti med Unijo in tretjo državo, v kateri se raziskava izvaja. | 1.   Ukrepi, ki se izvajajo v okviru Programa, morajo biti v skladu z veljavnimi varnostnimi pravili, zlasti tistimi glede zaščite tajnih podatkov pred nepooblaščenim razkritjem, ter upoštevati ustrezno nacionalno zakonodajo in zakonodajo Unije. Če se raziskava izvaja zunaj Unije in/ali v njej nastajajo tajni podatki, se poleg skladnosti s temi zahtevami sklene sporazum o varnosti med Unijo in tretjo državo, v kateri se raziskava izvaja. |
| 2.   Predlogi po potrebi obsegajo samooceno varnosti, v kateri so ugotovljena vsa varnostna vprašanja in je navedeno, kako se bodo ta vprašanja reševala, da se upošteva ustrezna nacionalna zakonodaja in zakonodaja Unije. | 2.   Predlogi po potrebi obsegajo samooceno varnosti, v kateri so ugotovljena vsa varnostna vprašanja in je navedeno, kako se bodo ta vprašanja reševala, da se upošteva ustrezna nacionalna zakonodaja in zakonodaja Unije. |
| 3.   Po potrebi Komisija ali organ financiranja opravi varnostni pregled za predloge, ob katerih se zastavljajo vprašanja glede varnosti. | 3.   Po potrebi Komisija ali organ financiranja opravi varnostni pregled za predloge, ob katerih se zastavljajo vprašanja glede varnosti. |
| 4.   Po potrebi morajo biti ukrepi usklajeni s Sklepom Komisije (EU, Euratom) 2015/444 in njegovimi izvedbenimi pravili. | 4.   Po potrebi morajo biti ukrepi usklajeni s Sklepom Komisije (EU, Euratom) 2015/444 in njegovimi izvedbenimi pravili. |
| 5.   Subjekti, ki sodelujejo pri ukrepu, zagotovijo zaščito pred nepooblaščenim razkritjem tajnih podatkov, ki so bili uporabljeni in/ali so nastali pri ukrepu. Pred začetkom zadevne dejavnosti predložijo dokazila o osebnem varnostnem dovoljenju in/ali varnostnem dovoljenju organizacije, ki ga izda ustrezni nacionalni varnostni organ. | 5.   Subjekti, ki sodelujejo pri ukrepu, zagotovijo zaščito pred nepooblaščenim razkritjem tajnih podatkov, ki so bili uporabljeni in/ali so nastali pri ukrepu. Pred začetkom zadevne dejavnosti
  na zahtevo Komisije ali organa financiranja
  predložijo dokazila o osebnem varnostnem dovoljenju in/ali varnostnem dovoljenju organizacije, ki ga izda ustrezni nacionalni varnostni organ. |
| 6.   Če v stik s tajnimi podatki pridejo zunanji strokovnjaki, se ustrezno varnostno dovoljenje zahteva pred njihovim imenovanjem. | 6.   Če v stik s tajnimi podatki pridejo zunanji strokovnjaki, se ustrezno varnostno dovoljenje zahteva pred njihovim imenovanjem. |
| 7.   Komisija ali organ financiranja lahko po potrebi izvede varnostno preverjanje. | 7.   Komisija ali organ financiranja lahko po potrebi izvede varnostno preverjanje. |
| 8.   Ukrepi, ki ne izpolnjujejo varnostnih predpisov, se lahko zavrnejo ali kadar koli prekinejo. | 8.   Ukrepi, ki ne izpolnjujejo varnostnih predpisov, se lahko zavrnejo ali kadar koli prekinejo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 16

Člen 16

Varnost

Varnost

1.   Ukrepi, ki se izvajajo v okviru Programa, morajo biti v skladu z veljavnimi varnostnimi pravili, zlasti tistimi glede zaščite tajnih podatkov pred nepooblaščenim razkritjem, ter upoštevati ustrezno nacionalno zakonodajo in zakonodajo Unije. Če se raziskava izvaja zunaj Unije in/ali v njej nastajajo tajni podatki, se poleg skladnosti s temi zahtevami sklene sporazum o varnosti med Unijo in tretjo državo, v kateri se raziskava izvaja.

1.   Ukrepi, ki se izvajajo v okviru Programa, morajo biti v skladu z veljavnimi varnostnimi pravili, zlasti tistimi glede zaščite tajnih podatkov pred nepooblaščenim razkritjem, ter upoštevati ustrezno nacionalno zakonodajo in zakonodajo Unije. Če se raziskava izvaja zunaj Unije in/ali v njej nastajajo tajni podatki, se poleg skladnosti s temi zahtevami sklene sporazum o varnosti med Unijo in tretjo državo, v kateri se raziskava izvaja.

2.   Predlogi po potrebi obsegajo samooceno varnosti, v kateri so ugotovljena vsa varnostna vprašanja in je navedeno, kako se bodo ta vprašanja reševala, da se upošteva ustrezna nacionalna zakonodaja in zakonodaja Unije.

2.   Predlogi po potrebi obsegajo samooceno varnosti, v kateri so ugotovljena vsa varnostna vprašanja in je navedeno, kako se bodo ta vprašanja reševala, da se upošteva ustrezna nacionalna zakonodaja in zakonodaja Unije.

3.   Po potrebi Komisija ali organ financiranja opravi varnostni pregled za predloge, ob katerih se zastavljajo vprašanja glede varnosti.

3.   Po potrebi Komisija ali organ financiranja opravi varnostni pregled za predloge, ob katerih se zastavljajo vprašanja glede varnosti.

4.   Po potrebi morajo biti ukrepi usklajeni s Sklepom Komisije (EU, Euratom) 2015/444 in njegovimi izvedbenimi pravili.

4.   Po potrebi morajo biti ukrepi usklajeni s Sklepom Komisije (EU, Euratom) 2015/444 in njegovimi izvedbenimi pravili.

5.   Subjekti, ki sodelujejo pri ukrepu, zagotovijo zaščito pred nepooblaščenim razkritjem tajnih podatkov, ki so bili uporabljeni in/ali so nastali pri ukrepu. Pred začetkom zadevne dejavnosti predložijo dokazila o osebnem varnostnem dovoljenju in/ali varnostnem dovoljenju organizacije, ki ga izda ustrezni nacionalni varnostni organ.

5.   Subjekti, ki sodelujejo pri ukrepu, zagotovijo zaščito pred nepooblaščenim razkritjem tajnih podatkov, ki so bili uporabljeni in/ali so nastali pri ukrepu. Pred začetkom zadevne dejavnosti
  na zahtevo Komisije ali organa financiranja
  predložijo dokazila o osebnem varnostnem dovoljenju in/ali varnostnem dovoljenju organizacije, ki ga izda ustrezni nacionalni varnostni organ.

6.   Če v stik s tajnimi podatki pridejo zunanji strokovnjaki, se ustrezno varnostno dovoljenje zahteva pred njihovim imenovanjem.

6.   Če v stik s tajnimi podatki pridejo zunanji strokovnjaki, se ustrezno varnostno dovoljenje zahteva pred njihovim imenovanjem.

7.   Komisija ali organ financiranja lahko po potrebi izvede varnostno preverjanje.

7.   Komisija ali organ financiranja lahko po potrebi izvede varnostno preverjanje.

8.   Ukrepi, ki ne izpolnjujejo varnostnih predpisov, se lahko zavrnejo ali kadar koli prekinejo.

8.   Ukrepi, ki ne izpolnjujejo varnostnih predpisov, se lahko zavrnejo ali kadar koli prekinejo.

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18

Člen 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 18 | Člen 18 |
| Subjekti, ki so upravičeni do sodelovanja | Subjekti, ki so upravičeni do sodelovanja |
| 1.   V ukrepih v okviru Programa lahko sodeluje vsak pravni subjekt, ne glede na kraj njegovega sedeža, ali mednarodna organizacija, če so izpolnjeni pogoji iz te uredbe in vsi pogoji, določeni v programu dela ali razpisu. | 1.   V ukrepih v okviru Programa lahko sodeluje vsak pravni subjekt, ne glede na kraj njegovega sedeža,
  vključno s pravnimi subjekti iz nepridruženih tretjih držav,
  ali mednarodna organizacija, če so izpolnjeni pogoji iz te uredbe in vsi pogoji, določeni v programu dela ali razpisu. |
| 2.   Subjekti so člani konzorcija, ki vključuje najmanj tri neodvisne pravne subjekte s sedeži v različnih državah članicah ali pridruženi državi, vsaj
  eden
  od njih pa
  ima
  sedež v državi članici, razen če: | 2.   Subjekti so člani konzorcija, ki vključuje najmanj tri neodvisne pravne subjekte s sedeži v različnih državah članicah
  , med drugim tudi v najbolj oddaljenih regijah,
  ali
  v
  pridruženi državi, vsaj
  dva
  od njih pa
  imata
  sedež v državi članici, razen če
  gre za katerega od ukrepov iz odstavkov 3 ali 4; |
| (a) | program dela določa drugače, če je to upravičeno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 18

Člen 18

Subjekti, ki so upravičeni do sodelovanja

Subjekti, ki so upravičeni do sodelovanja

1.   V ukrepih v okviru Programa lahko sodeluje vsak pravni subjekt, ne glede na kraj njegovega sedeža, ali mednarodna organizacija, če so izpolnjeni pogoji iz te uredbe in vsi pogoji, določeni v programu dela ali razpisu.

1.   V ukrepih v okviru Programa lahko sodeluje vsak pravni subjekt, ne glede na kraj njegovega sedeža,
  vključno s pravnimi subjekti iz nepridruženih tretjih držav,
  ali mednarodna organizacija, če so izpolnjeni pogoji iz te uredbe in vsi pogoji, določeni v programu dela ali razpisu.

2.   Subjekti so člani konzorcija, ki vključuje najmanj tri neodvisne pravne subjekte s sedeži v različnih državah članicah ali pridruženi državi, vsaj
  eden
  od njih pa
  ima
  sedež v državi članici, razen če:

2.   Subjekti so člani konzorcija, ki vključuje najmanj tri neodvisne pravne subjekte s sedeži v različnih državah članicah
  , med drugim tudi v najbolj oddaljenih regijah,
  ali
  v
  pridruženi državi, vsaj
  dva
  od njih pa
  imata
  sedež v državi članici, razen če
  gre za katerega od ukrepov iz odstavkov 3 ali 4;

(a)

(a)

program dela določa drugače, če je to upravičeno;

program dela določa drugače, če je to upravičeno;

| (b) | je ukrep naveden v odstavkih 3 ali 4. |
| --- | --- |

(b)

(b)

je ukrep naveden v odstavkih 3 ali 4.

je ukrep naveden v odstavkih 3 ali 4.

3.   Raziskovalne ukrepe Evropskega raziskovalnega sveta (ERC) področjih pionirskih raziskav, ukrepe Evropskega sveta za inovacije (EIC), ukrepe s področja usposabljanja in mobilnosti ali ukrepe sofinanciranja programov lahko izvaja eden ali več pravnih subjektov, od katerih mora imeti vsaj eden sedež v državi članici ali pridruženi državi.

3.   Raziskovalne ukrepe Evropskega raziskovalnega sveta (ERC) področjih pionirskih raziskav, ukrepe Evropskega sveta za inovacije (EIC), ukrepe s področja usposabljanja in mobilnosti ali ukrepe sofinanciranja programov lahko izvaja eden ali več pravnih subjektov, od katerih mora imeti vsaj eden sedež v državi članici ali
  , kadar je to ustrezno,
  pridruženi državi
  iz člena 12(1)
  .

4.   Usklajevalne in podporne ukrepe lahko izvaja eden ali več pravnih subjektov s sedežem v državi članici, pridruženi državi ali v drugi tretji državi.

4.   Usklajevalne in podporne ukrepe lahko izvaja eden ali več pravnih subjektov s sedežem v državi članici
  ali
  pridruženi državi ali v drugi tretji državi.

5.   Za ukrepe, povezane s strateškimi sredstvi, interesi, samostojnostjo ali varnostjo Unije, se lahko s programom dela določi, da se sodelovanje lahko omeji bodisi le na pravne subjekte s sedežem v državi članici bodisi na pravne subjekte, ki imajo sedež v državah članicah ali določenih pridruženih državah ali drugih
  tretjihdržavah
  .

5.   Za ukrepe, povezane s strateškimi sredstvi, interesi, samostojnostjo ali varnostjo Unije, se lahko s programom dela določi, da se sodelovanje lahko omeji bodisi le na pravne subjekte s sedežem v državi članici bodisi na pravne subjekte, ki imajo sedež v državah članicah ali določenih pridruženih državah ali drugih
  tretjih državah
  .

6.   V programu dela se lahko poleg meril iz odstavkov 2, 3, 4 in 5 skladno z zahtevami posebnih politik ali vrsto in cilji ukrepa opredelijo dodatna merila za upravičenost, ki vključujejo tudi število pravnih subjektov, vrsto in sedež pravnega subjekta.

6.   V programu dela se lahko poleg meril iz odstavkov 2, 3, 4 in 5 skladno z zahtevami posebnih politik ali vrsto in cilji ukrepa opredelijo dodatna merila za upravičenost, ki vključujejo tudi število pravnih subjektov, vrsto in sedež pravnega subjekta.

7.   Za ukrepe, ki prejemajo zneske v skladu s členom 
  9(8)
  , se sodelovanje omeji na en sam pravni subjekt s sedežem na območju pristojnosti organa upravljanja, ki prenaša izvajanje, če ni drugače dogovorjeno z organom upravljanja in določeno v programu dela.

7.   Za ukrepe, ki prejemajo zneske v skladu s členom 
  11
  , se sodelovanje omeji na en sam pravni subjekt s sedežem na območju pristojnosti organa upravljanja, ki prenaša izvajanje, če ni drugače dogovorjeno z organom upravljanja in določeno v programu dela.

8.   Če je navedeno v programu dela, lahko pri ukrepih sodeluje Skupno raziskovalno središče.

8.   Če je navedeno v programu dela, lahko pri ukrepih sodeluje Skupno raziskovalno središče.

9.
     
  Za Skupno raziskovalno središče, mednarodne evropske raziskovalne organizacije in pravne subjekte, ustanovljene v skladu s pravom Unije, se šteje, da imajo sedež drugi državi članici in ne v državi članici, v kateri imajo sedež drugi pravni subjekti, ki sodelujejo v ukrepu.

10.   Pri ukrepih Evropskega raziskovalnega sveta (ERC) na področjih pionirskih raziskav ter ukrepih usposabljanja in mobilnosti se za mednarodne organizacije s sedežem v državi članici ali pridruženi državi šteje, da imajo sedež v tej državi članici ali pridruženi državi.

10.   Pri ukrepih Evropskega raziskovalnega sveta (ERC) na področjih pionirskih raziskav ter ukrepih usposabljanja in mobilnosti se za mednarodne organizacije s sedežem v državi članici ali pridruženi državi šteje, da imajo sedež v tej državi članici ali pridruženi državi.

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19

Člen 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 19 | Člen 19 |
| Subjekti, upravičeni do financiranja | Subjekti, upravičeni do financiranja |
| 1.   Subjekti so upravičeni do financiranja, če imajo sedež v državi članici ali pridruženi državi. | 1.   Subjekti so upravičeni do financiranja, če imajo sedež v državi članici ali pridruženi državi
  iz člena 12(1)
  . |
| Za ukrepe, ki prejemajo zneske v skladu s členom
  9
  (
  8
  ), so do financiranja iz teh zneskov upravičeni le subjekti s sedežem na območju pristojnosti organa upravljanja, ki prenaša izvajanje. | Za ukrepe, ki prejemajo zneske v skladu s členom
  11
  (
  3
  ), so do financiranja iz teh zneskov upravičeni le subjekti s sedežem na območju pristojnosti organa upravljanja, ki prenaša izvajanje. |
| | 1a.
     
  Kadar je to ustrezno, so mednarodne organizacije, ki imajo sedež v državi članici ali pridruženi državi, upravičene do financiranja za ukrep. |
| | 1b.
     
  Subjekti iz držav z nizkimi ali srednjimi dohodki in izjemoma iz drugih nepridruženih tretjih držav so lahko upravičeni do financiranja, če: |
| | (a) | je tretja država navedena v programu dela in |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 19

Člen 19

Subjekti, upravičeni do financiranja

Subjekti, upravičeni do financiranja

1.   Subjekti so upravičeni do financiranja, če imajo sedež v državi članici ali pridruženi državi.

1.   Subjekti so upravičeni do financiranja, če imajo sedež v državi članici ali pridruženi državi
  iz člena 12(1)
  .

Za ukrepe, ki prejemajo zneske v skladu s členom
  9
  (
  8
  ), so do financiranja iz teh zneskov upravičeni le subjekti s sedežem na območju pristojnosti organa upravljanja, ki prenaša izvajanje.

9

8

Za ukrepe, ki prejemajo zneske v skladu s členom
  11
  (
  3
  ), so do financiranja iz teh zneskov upravičeni le subjekti s sedežem na območju pristojnosti organa upravljanja, ki prenaša izvajanje.

11

3

1a.
     
  Kadar je to ustrezno, so mednarodne organizacije, ki imajo sedež v državi članici ali pridruženi državi, upravičene do financiranja za ukrep.

1b.
     
  Subjekti iz držav z nizkimi ali srednjimi dohodki in izjemoma iz drugih nepridruženih tretjih držav so lahko upravičeni do financiranja, če:

(a)

(a)

je tretja država navedena v programu dela in

je tretja država navedena v programu dela in

| (b) | Komisija ali organ financiranja meni, da je sodelovanje subjekta ključnega pomena za izvedbo ukrepa. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Komisija ali organ financiranja meni, da je sodelovanje subjekta ključnega pomena za izvedbo ukrepa.

Komisija ali organ financiranja meni, da je sodelovanje subjekta ključnega pomena za izvedbo ukrepa.

2.   Subjekti s sedežem v 
  nepridruženi tretji državi
  bi
  načeloma
  morali nositi stroške svojega sodelovanja.
  Toda v primeru držav z nizkimi ali srednjimi dohodki
  in
  izjemoma drugih nepridruženih tretjih držav bi
  lahko bili
  upravičeni
  do financiranja,
  če:

2.   Subjekti s sedežem v 
  drugih nepridruženih tretjih državah
  bi morali nositi stroške svojega sodelovanja.
  Unija in te nepridružene tretje države lahko sklenejo sporazum na področju raziskav
  in
  razvoja, če menijo, da je to koristno, in
  lahko
  se vzpostavi mehanizem sofinanciranja, podoben tistim, ki so
  bili
  dogovorjeni v okviru programa Obzorje 2020. Te države za pravne subjekte Unije zagotovijo vzajemen dostop
  do
  svojih programov
  financiranja
  raziskav
  ,
  razvoja in inovacij ter vzajemen odprti dostop do znanstvenih rezultatov in podatkov ter poštene in pravične pogoje za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine.

| (a) | je tretja država navedena v programu dela, ki ga je sprejela Komisija; ali |
| --- | --- |

(a)

(a)

je tretja država navedena v programu dela, ki ga je sprejela Komisija; ali

je tretja država navedena v programu dela, ki ga je sprejela Komisija; ali

| (b) | Komisija ali organ financiranja meni, da je sodelovanje upravičenca ključnega pomena za izvedbo ukrepa; |
| --- | --- |

(b)

(b)

Komisija ali organ financiranja meni, da je sodelovanje upravičenca ključnega pomena za izvedbo ukrepa;

Komisija ali organ financiranja meni, da je sodelovanje upravičenca ključnega pomena za izvedbo ukrepa;

3.   Pridruženi subjekti so upravičeni do financiranja v ukrepu, če imajo sedež v državi članici, pridruženi državi
  ali tretji državi, navedeni v programu dela, ki ga je sprejela Komisija
  .

3.   Pridruženi subjekti so upravičeni do financiranja v ukrepu, če imajo sedež v državi članici
  ali
  pridruženi državi.

3a.
     
  Komisija Parlamentu in Svetu poroča o znesku finančnih prispevkov, ki jih je Unija dodelila sodelujočim subjektom v vsaki posamezni nepridruženi tretji državi, in o znesku finančnih prispevkov, ki jih je ista država dodelila subjektom Unije, ki sodelujejo v njenih dejavnostih.

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20

Člen 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 20 | Člen 20 |
| Razpisi za zbiranje predlogov | Razpisi za zbiranje predlogov |
| 1.   Za vse ukrepe
  , razen za prehodne dejavnosti instrumenta Iskalec Evropskega sveta za inovacije (EIC),
  je vsebina razpisov za zbiranje predlogov zajeta v programu dela. | 1.   Za vse ukrepe je vsebina razpisov za zbiranje predlogov zajeta v programu dela. |
| | V programu dela se utemelji, zakaj je financiranje posameznega ukrepa potrebno, pri čemer se upoštevajo rezultati določenih prejšnjih projektov, stanje znanosti, tehnologije in inovacij na nacionalni ravni, ravni Unije in mednarodni ravni ter ustrezne politične, tržne in družbene spremembe. |
| 2.
     
  Za prehodne dejavnosti instrumenta Iskalec EIC: | |
| (a) | začetek in vsebina pozivov za zbiranje predlogov se določita glede na cilje in proračun, ki so določeni v programu dela v zvezi z zadevnim portfeljem ukrepov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 20

Člen 20

Razpisi za zbiranje predlogov

Razpisi za zbiranje predlogov

1.   Za vse ukrepe
  , razen za prehodne dejavnosti instrumenta Iskalec Evropskega sveta za inovacije (EIC),
  je vsebina razpisov za zbiranje predlogov zajeta v programu dela.

1.   Za vse ukrepe je vsebina razpisov za zbiranje predlogov zajeta v programu dela.

V programu dela se utemelji, zakaj je financiranje posameznega ukrepa potrebno, pri čemer se upoštevajo rezultati določenih prejšnjih projektov, stanje znanosti, tehnologije in inovacij na nacionalni ravni, ravni Unije in mednarodni ravni ter ustrezne politične, tržne in družbene spremembe.

V programu dela se utemelji, zakaj je financiranje posameznega ukrepa potrebno, pri čemer se upoštevajo rezultati določenih prejšnjih projektov, stanje znanosti, tehnologije in inovacij na nacionalni ravni, ravni Unije in mednarodni ravni ter ustrezne politične, tržne in družbene spremembe.

2.
     
  Za prehodne dejavnosti instrumenta Iskalec EIC:

(a)

(a)

začetek in vsebina pozivov za zbiranje predlogov se določita glede na cilje in proračun, ki so določeni v programu dela v zvezi z zadevnim portfeljem ukrepov;

začetek in vsebina pozivov za zbiranje predlogov se določita glede na cilje in proračun, ki so določeni v programu dela v zvezi z zadevnim portfeljem ukrepov;

| (b) | nepovratna sredstva za določen znesek, ki ne presega 50 000 EUR, se lahko brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo za izvedbo nujnih usklajevalnih in podpornih ukrepov za krepitev skupnosti upravičencev portfelja ali za oceno možnih odcepljenih podjetij ali potencialnih inovacij, ki oblikujejo trg. |
| --- | --- |

(b)

(b)

nepovratna sredstva za določen znesek, ki ne presega 50 000 EUR, se lahko brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo za izvedbo nujnih usklajevalnih in podpornih ukrepov za krepitev skupnosti upravičencev portfelja ali za oceno možnih odcepljenih podjetij ali potencialnih inovacij, ki oblikujejo trg.

nepovratna sredstva za določen znesek, ki ne presega 50 000 EUR, se lahko brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo za izvedbo nujnih usklajevalnih in podpornih ukrepov za krepitev skupnosti upravičencev portfelja ali za oceno možnih odcepljenih podjetij ali potencialnih inovacij, ki oblikujejo trg.

3.   Če je potrebno za doseganje ciljev, se lahko razpisi omejijo na razvoj dodatnih dejavnosti ali vključevanje dodatnih partnerjev v obstoječe ukrepe.

3.   Če je potrebno za doseganje ciljev, se lahko razpisi omejijo na razvoj dodatnih dejavnosti ali vključevanje dodatnih partnerjev v obstoječe ukrepe.

4.   Razpis za zbiranje predlogov ni potreben za usklajevalne in podporne ukrepe ali ukrepe sofinanciranja programa, ki:

4.   Razpis za zbiranje predlogov ni potreben za usklajevalne in podporne ukrepe ali ukrepe sofinanciranja programa, ki:

| (a) | naj bi jih izvajalo Skupno raziskovalno središče ali pravni subjekti, ki so določeni v programu dela, in |
| --- | --- |

(a)

naj bi jih izvajalo Skupno raziskovalno središče ali pravni subjekti, ki so določeni v programu dela, in

| (a) | naj bi jih izvajalo Skupno raziskovalno središče ali pravni subjekti, ki so določeni v programu dela, in |
| --- | --- |

(a)

naj bi jih izvajalo Skupno raziskovalno središče ali pravni subjekti, ki so določeni v programu dela, in

| (b) | ne spadajo v področje razpisa za zbiranje predlogov. |
| --- | --- |

(b)

ne spadajo v področje razpisa za zbiranje predlogov.

| (b) | ne spadajo v področje razpisa za zbiranje predlogov. |
| --- | --- |

(b)

ne spadajo v področje razpisa za zbiranje predlogov.

5.   S programom dela se določijo razpisi, v katerih se podeli „pečat odličnosti“. Na podlagi vložnikovega predhodnega dovoljenja se lahko informacije v zvezi z vlogo in ocenjevanjem posredujejo zainteresiranim organom financiranja, če so bili sklenjeni dogovori o zaupnosti.

5.   S programom dela se določijo razpisi, v katerih se podeli „pečat odličnosti“. Na podlagi vložnikovega predhodnega dovoljenja se lahko informacije v zvezi z vlogo in ocenjevanjem posredujejo zainteresiranim organom financiranja, če so bili sklenjeni dogovori o zaupnosti.

5a.
     
  Komisija lahko pri več razpisih ob prevelikem številu prijav uporabi dvostopenjski postopek ocenjevanja.

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21

Člen 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 21 | Člen 21 |
| Skupni razpisi | Skupni razpisi |
| Komisija ali organ financiranja lahko izda skupni razpis za zbiranje predlogov s: | Komisija ali organ financiranja lahko izda skupni razpis za zbiranje predlogov s: |
| (a) | tretjimi državami, tudi z njihovimi znanstvenimi in tehnološkimi organizacijami ali agencijami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 21

Člen 21

Skupni razpisi

Skupni razpisi

Komisija ali organ financiranja lahko izda skupni razpis za zbiranje predlogov s:

Komisija ali organ financiranja lahko izda skupni razpis za zbiranje predlogov s:

(a)

tretjimi državami, tudi z njihovimi znanstvenimi in tehnološkimi organizacijami ali agencijami;

| (a) | tretjimi državami, tudi z njihovimi znanstvenimi in tehnološkimi organizacijami ali agencijami; |
| --- | --- |

(a)

tretjimi državami, tudi z njihovimi znanstvenimi in tehnološkimi organizacijami ali agencijami;

| (b) | mednarodnimi organizacijami; |
| --- | --- |

(b)

mednarodnimi organizacijami;

| (b) | mednarodnimi organizacijami; |
| --- | --- |

(b)

mednarodnimi organizacijami;

| (c) | nepridobitnimi pravnimi subjekti. |
| --- | --- |

(c)

nepridobitnimi pravnimi subjekti.

| (c) | nepridobitnimi pravnimi subjekti. |
| --- | --- |

(c)

nepridobitnimi pravnimi subjekti.

V primeru skupnega razpisa se določijo postopki za izbiranje in ocenjevanje predlogov. Postopki vključujejo uravnoteženo skupino strokovnjakov, ki jih imenuje vsaka stranka.

V primeru skupnega razpisa
  konzorciji, ki
  se
  prijavljajo, izpolnjujejo zahteve iz člena 18 te uredbe, in
  določijo
  se
  postopki za izbiranje in ocenjevanje predlogov. Postopki vključujejo uravnoteženo skupino strokovnjakov, ki jih imenuje vsaka stranka.

konzorciji, ki

prijavljajo, izpolnjujejo zahteve iz člena 18 te uredbe, in

se

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22

Člen 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 22 | Člen 22 |
| Predkomercialno naročanje in naročanje inovativnih rešitev | Predkomercialno naročanje in naročanje inovativnih rešitev |
| 1.   Ukrepi lahko zajemajo ali imajo za glavni cilj predkomercialno naročanje ali javno naročanje inovativnih rešitev, izvedejo pa jih upravičenci, ki so javni naročniki ali naročniki v skladu z opredelitvijo iz direktiv 2014/24/EU (31) , 2014/25/EU (32) in 2009/81/ES (33) . | 1.   Ukrepi lahko zajemajo ali imajo za glavni cilj predkomercialno naročanje ali javno naročanje inovativnih rešitev, izvedejo pa jih upravičenci, ki so javni naročniki ali naročniki v skladu z opredelitvijo iz direktiv 2014/24/EU (31) , 2014/25/EU (32) in 2009/81/ES (33) . |
| 2.   Pri postopkih naročanja: | 2.   Pri postopkih naročanja: |
| (a) | se upoštevajo načela preglednosti, nediskriminacije, enakega obravnavanja, dobrega finančnega poslovodenja in sorazmernosti ter pravila o konkurenci; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 22

Člen 22

Predkomercialno naročanje in naročanje inovativnih rešitev

Predkomercialno naročanje in naročanje inovativnih rešitev

1.   Ukrepi lahko zajemajo ali imajo za glavni cilj predkomercialno naročanje ali javno naročanje inovativnih rešitev, izvedejo pa jih upravičenci, ki so javni naročniki ali naročniki v skladu z opredelitvijo iz direktiv 2014/24/EU (31) , 2014/25/EU (32) in 2009/81/ES (33) .

1.   Ukrepi lahko zajemajo ali imajo za glavni cilj predkomercialno naročanje ali javno naročanje inovativnih rešitev, izvedejo pa jih upravičenci, ki so javni naročniki ali naročniki v skladu z opredelitvijo iz direktiv 2014/24/EU (31) , 2014/25/EU (32) in 2009/81/ES (33) .

2.   Pri postopkih naročanja:

2.   Pri postopkih naročanja:

(a)

se upoštevajo načela preglednosti, nediskriminacije, enakega obravnavanja, dobrega finančnega poslovodenja in sorazmernosti ter pravila o konkurenci;

| (a) | se upoštevajo načela preglednosti, nediskriminacije, enakega obravnavanja, dobrega finančnega poslovodenja in sorazmernosti ter pravila o konkurenci; |
| --- | --- |

(a)

se upoštevajo načela preglednosti, nediskriminacije, enakega obravnavanja, dobrega finančnega poslovodenja in sorazmernosti ter pravila o konkurenci;

| (b) | se lahko za predkomercialna naročila določijo posebni pogoji, na primer, da je kraj izvajanja naročenih dejavnosti omejen na ozemlje držav članic in pridruženih držav; |
| --- | --- |

(b)

se lahko za predkomercialna naročila določijo posebni pogoji, na primer, da je kraj izvajanja naročenih dejavnosti omejen na ozemlje držav članic in pridruženih držav;

| (b) | se lahko za predkomercialna naročila
  uporabljajo poenostavljeni in/ali pospešeni postopki ter
  določijo posebni pogoji, na primer, da je kraj izvajanja naročenih dejavnosti omejen na ozemlje držav članic in pridruženih držav; |
| --- | --- |

(b)

se lahko za predkomercialna naročila
  uporabljajo poenostavljeni in/ali pospešeni postopki ter
  določijo posebni pogoji, na primer, da je kraj izvajanja naročenih dejavnosti omejen na ozemlje držav članic in pridruženih držav;

uporabljajo poenostavljeni in/ali pospešeni postopki ter

| (c) | se lahko dovoli oddaja več naročil v istem postopku (več virov); ter |
| --- | --- |

(c)

se lahko dovoli oddaja več naročil v istem postopku (več virov); ter

| (c) | se lahko dovoli oddaja več naročil v istem postopku (več virov); ter |
| --- | --- |

(c)

se lahko dovoli oddaja več naročil v istem postopku (več virov); ter

| (d) | se zagotovi oddaja naročil ponudniku ali ponudnikom, ki ponudijo ekonomsko najugodnejšo ponudbo, in hkrati preprečijo navzkrižje interesov. |
| --- | --- |

(d)

se zagotovi oddaja naročil ponudniku ali ponudnikom, ki ponudijo ekonomsko najugodnejšo ponudbo, in hkrati preprečijo navzkrižje interesov.

| (d) | se zagotovi oddaja naročil ponudniku ali ponudnikom, ki ponudijo ekonomsko najugodnejšo ponudbo, in hkrati preprečijo navzkrižje interesov. |
| --- | --- |

(d)

se zagotovi oddaja naročil ponudniku ali ponudnikom, ki ponudijo ekonomsko najugodnejšo ponudbo, in hkrati preprečijo navzkrižje interesov.

3.   Izvajalec, ki ustvarja rezultate v predkomercialnem naročanju, je lastnik vsaj pripadajočih pravic intelektualne lastnine. Javni naročniki imajo
  vsaj
  pravice do brezplačnega dostopa do rezultatov za lastno uporabo
  in pravico, da podelijo ali od sodelujočega izvajalca zahtevajo, da podeli tretjim osebam neizključne licence za izkoriščanje rezultatov za javnega naročnika pod poštenimi in razumnimi pogoji, brez pravice do podlicence
  . Če izvajalec rezultatov ne izkoristi komercialno v določenem roku po predkomercialnem naročilu, ki je določen v pogodbi, lahko javni
  naročniki
  od
  njega zahtevajo
  , da morebitno lastništvo rezultatov prenese
  na javne naročnike
  .

3.   Izvajalec, ki ustvarja rezultate v predkomercialnem naročanju, je lastnik vsaj pripadajočih pravic intelektualne lastnine. Javni naročniki imajo pravice do brezplačnega dostopa do rezultatov za lastno uporabo. Če izvajalec rezultatov ne izkoristi komercialno v določenem roku po predkomercialnem naročilu, ki je določen v pogodbi,
  se javni naročniki z izvajalcem posvetujejo in raziščejo razloge za to. Po tem posvetovanju
  lahko javni
  naročnik
  od
  izvajalca zahteva
  , da morebitno lastništvo rezultatov prenese
  nanj
  .

3a.
     
  V pogodbe v zvezi z javnim naročanjem inovativnih rešitev se lahko vključijo posebne določbe o lastništvu, pravicah dostopa in podeljevanju licence.

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23

Člen 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 23 | črtano |
| Kumulativno financiranje | |
| Ukrep, ki je prejel prispevek iz drugega programa Unije, lahko prejme prispevek tudi v okviru Programa, če se s prispevki ne krijejo isti stroški. Za vsak prispevek programa Unije k ukrepu se uporabljajo pravila zadevnega programa. Kumulativno financiranje ukrepa ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora iz različnih programov Unije pa se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, v katerih so določeni pogoji za podporo. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 23

Člen 23

črtano

črtano

Kumulativno financiranje

Kumulativno financiranje

Ukrep, ki je prejel prispevek iz drugega programa Unije, lahko prejme prispevek tudi v okviru Programa, če se s prispevki ne krijejo isti stroški. Za vsak prispevek programa Unije k ukrepu se uporabljajo pravila zadevnega programa. Kumulativno financiranje ukrepa ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora iz različnih programov Unije pa se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, v katerih so določeni pogoji za podporo.

Ukrep, ki je prejel prispevek iz drugega programa Unije, lahko prejme prispevek tudi v okviru Programa, če se s prispevki ne krijejo isti stroški. Za vsak prispevek programa Unije k ukrepu se uporabljajo pravila zadevnega programa. Kumulativno financiranje ukrepa ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora iz različnih programov Unije pa se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, v katerih so določeni pogoji za podporo.

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – naslov

Člen 24 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Merila za izbor | Finančna sposobnost vložnikov |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Merila za izbor

Merila za izbor

Finančna sposobnost vložnikov

Finančna sposobnost vložnikov

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25

Člen 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 25 | Člen 25 |
| Merila za dodelitev | Merila za
  izbor in
  dodelitev |
| 1.   Predlog se oceni na podlagi naslednjih meril za dodelitev: | 1.   Predlog se oceni na podlagi naslednjih meril za dodelitev: |
| (a) | odličnost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 25

Člen 25

Merila za dodelitev

Merila za
  izbor in
  dodelitev

izbor in

1.   Predlog se oceni na podlagi naslednjih meril za dodelitev:

1.   Predlog se oceni na podlagi naslednjih meril za dodelitev:

(a)

odličnost;

| (a) | odličnost; |
| --- | --- |

(a)

odličnost;

| (b) | vpliv; |
| --- | --- |

(b)

vpliv;

| (b) | vpliv; |
| --- | --- |

(b)

vpliv;

| (c) | kakovost in učinkovitost izvajanja. |
| --- | --- |

(c)

kakovost in učinkovitost izvajanja.

| (c) | kakovost in učinkovitost izvajanja. |
| --- | --- |

(c)

kakovost in učinkovitost izvajanja.

2.   Za predloge raziskovalnih ukrepov Evropskega raziskovalnega sveta na področjih pionirskih raziskav se uporablja samo merilo iz točke (a) odstavka 1.

2.   Za predloge raziskovalnih ukrepov Evropskega raziskovalnega sveta na področjih pionirskih raziskav se uporablja samo merilo iz točke (a) odstavka 1.
  Samo v primerih, ko je uvrstitev dveh ali več odličnih projektov enaka, se za razlikovanje med njimi uporabijo merila iz točk (b) ali (c) odstavka 1.

3.   V programu dela se določijo dodatne podrobnosti za uporabo meril za dodelitev iz odstavka 1,
  lahko se navedejo tudi uteži
  in
  mejne vrednosti
  .

3.   V programu dela se določijo dodatne podrobnosti za uporabo meril za dodelitev iz odstavka 1,
  vključno z morebitnimi utežmi, mejnimi vrednostmi
  in
  pravili za obravnavo enako uvrščenih predlogov, pri čemer se upoštevajo cilji razpisa za zbiranje predlogov
  .
  Pogoji za obravnavanje enako uvrščenih predlogov lahko med drugim vključujejo naslednja merila: MSP, spol, sodelujoči iz širitvenih držav;

3a.
     
  Komisija upošteva možnost dvostopenjskega postopka predložitve, kadar je mogoče, pa se lahko na prvi stopnji ocenjevanja anonimizirani predlogi ocenijo na podlagi meril za dodelitev iz odstavka 1.

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26

Člen 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 26 | Člen 26 |
| Ocenjevanje | Ocenjevanje |
| 1.   Predloge oceni odbor za ocenjevanje, ki je
  lahko
  : | 1.   Predloge oceni odbor za ocenjevanje, ki je: |
| — | v celoti ali delno
  sestavljen iz neodvisnih zunanjih strokovnjakov, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 26

Člen 26

Ocenjevanje

Ocenjevanje

1.   Predloge oceni odbor za ocenjevanje, ki je
  lahko
  :

1.   Predloge oceni odbor za ocenjevanje, ki je:

—

v celoti ali delno
  sestavljen iz neodvisnih zunanjih strokovnjakov,

v celoti ali delno

| — | sestavljen iz neodvisnih zunanjih strokovnjakov. |
| --- | --- |

—

sestavljen iz neodvisnih zunanjih strokovnjakov.

| — | sestavljen iz predstavnikov
  institucij ali organov Unije, kot je
  navedeno
  v členu 150 finančne uredbe. |
| --- | --- |

—

sestavljen iz predstavnikov
  institucij ali organov Unije, kot je
  navedeno
  v členu 150 finančne uredbe.

sestavljen iz predstavnikov

navedeno

V primeru EIC in nalog lahko odbor za ocenjevanje vključuje tudi predstavnike
  institucij ali organov Unije, kot je
  določeno
  v členu 150 finančne uredbe.

V primeru EIC in nalog lahko odbor za ocenjevanje vključuje tudi predstavnike

določeno

Odboru za ocenjevanje lahko pomagajo neodvisni strokovnjaki.

Odboru za ocenjevanje lahko pomagajo neodvisni strokovnjaki.

2.   Odbor za ocenjevanje po potrebi določi vrstni red predlogov, ki so presegli veljavne mejne vrednosti, v skladu z:

2.   Odbor za ocenjevanje po potrebi določi vrstni red predlogov, ki so presegli veljavne mejne vrednosti, v skladu z:

| — | rezultati ocenjevanja, |
| --- | --- |

—

rezultati ocenjevanja,

| — | rezultati ocenjevanja, |
| --- | --- |

—

rezultati ocenjevanja,

| — | njihovim prispevkom k doseganju posebnih ciljev politike, vključno s sestavo skladnega portfelja projektov. |
| --- | --- |

—

njihovim prispevkom k doseganju posebnih ciljev politike, vključno s sestavo skladnega portfelja projektov.

| — | njihovim prispevkom k doseganju posebnih ciljev politike, vključno s sestavo skladnega portfelja projektov. |
| --- | --- |

—

njihovim prispevkom k doseganju posebnih ciljev politike, vključno s sestavo skladnega portfelja projektov.

Odbor za ocenjevanje lahko predlaga
  tudi kakršne koli bistvene
  spremembe predlogov, če je to potrebno za skladnost portfelja.

tudi kakršne koli bistvene

Odbor za ocenjevanje lahko
  le izjemoma in v ustrezno utemeljenih primerih
  predlaga spremembe predlogov, če je to potrebno za skladnost portfelja.

le izjemoma in v ustrezno utemeljenih primerih

2a.
     
  Pri postopku ocenjevanja se preprečujeta navzkrižje interesov in pristranskost zaradi ugleda. Zagotovi se preglednost glede meril za ocenjevanje in ocen predlogov.

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27

Člen 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 27 | Člen 27 |
| Postopek pregleda ocenjevanja | Postopek pregleda ocenjevanja
  , poizvedbe in pritožbe |
| 1.   Če vložnik meni, da veljavni postopek ocenjevanja za njegov predlog ni bil pravilno izveden, lahko zaprosi za pregled ocenjevanja. | 1.   Če vložnik meni, da veljavni postopek ocenjevanja za njegov predlog ni bil pravilno izveden, lahko zaprosi za pregled ocenjevanja. |
| 2.   Pregled ocenjevanja se uporablja le za postopkovne vidike ocenjevanja in ne za oceno utemeljenosti predloga. | 2.   Pregled ocenjevanja se uporablja le za postopkovne vidike ocenjevanja in ne za oceno utemeljenosti predloga. |
| | 2a.
     
  Zahtevek za pregled se nanaša na določen predlog in se vloži v 30 dneh od sporočitve rezultatov ocenjevanja. Odboru za pregled predsedujejo in ga sestavljajo predstavniki, ki niso sodelovali v razpisu za zbiranje predlogov. Odbor odloči, ali je treba predlog ponovno oceniti, oziroma potrdi prvotno oceno. To stori brez nepotrebnih zamud, da ne bi ogrozil možnosti, povezanih z izborom. |
| 3.   
  Ocena pregleda
  ne odloži postopka izbire predlogov, ki niso predmet pregleda. | 3.   
  Pregled ocenjevanja
  ne odloži postopka izbire predlogov, ki niso predmet pregleda. |
| | 3a
     
  . Komisija zagotovi, da se vzpostavi postopek, ki ga lahko udeleženci programa Obzorje Evropa uporabijo za poizvedovanje ali vlaganje pritožb v zvezi s svojim sodelovanjem v programu. Informacije o tem, kako podati poizvedbe ali vložiti pritožbe, so objavljene na spletu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 27

Člen 27

Postopek pregleda ocenjevanja

Postopek pregleda ocenjevanja
  , poizvedbe in pritožbe

, poizvedbe in pritožbe

1.   Če vložnik meni, da veljavni postopek ocenjevanja za njegov predlog ni bil pravilno izveden, lahko zaprosi za pregled ocenjevanja.

1.   Če vložnik meni, da veljavni postopek ocenjevanja za njegov predlog ni bil pravilno izveden, lahko zaprosi za pregled ocenjevanja.

2.   Pregled ocenjevanja se uporablja le za postopkovne vidike ocenjevanja in ne za oceno utemeljenosti predloga.

2.   Pregled ocenjevanja se uporablja le za postopkovne vidike ocenjevanja in ne za oceno utemeljenosti predloga.

2a.
     
  Zahtevek za pregled se nanaša na določen predlog in se vloži v 30 dneh od sporočitve rezultatov ocenjevanja. Odboru za pregled predsedujejo in ga sestavljajo predstavniki, ki niso sodelovali v razpisu za zbiranje predlogov. Odbor odloči, ali je treba predlog ponovno oceniti, oziroma potrdi prvotno oceno. To stori brez nepotrebnih zamud, da ne bi ogrozil možnosti, povezanih z izborom.

3.   
  Ocena pregleda
  ne odloži postopka izbire predlogov, ki niso predmet pregleda.

3.   
  Pregled ocenjevanja
  ne odloži postopka izbire predlogov, ki niso predmet pregleda.

3a
     
  . Komisija zagotovi, da se vzpostavi postopek, ki ga lahko udeleženci programa Obzorje Evropa uporabijo za poizvedovanje ali vlaganje pritožb v zvezi s svojim sodelovanjem v programu. Informacije o tem, kako podati poizvedbe ali vložiti pritožbe, so objavljene na spletu.

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28

Člen 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 28 | Člen 28 |
| Čas do dodelitve | Čas do dodelitve |
| 1.   Z odstopanjem od prvega pododstavka člena 194(2) finančne uredbe se uporabljajo naslednji roki: | 1.   Z odstopanjem od prvega pododstavka člena 194(2) finančne uredbe se uporabljajo naslednji roki: |
| (a) | vse vložnike se o izidu ocenjevanja njihovih vlog obvesti najpozneje v petih mesecih od skrajnega roka za predložitev popolnih predlogov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 28

Člen 28

Čas do dodelitve

Čas do dodelitve

1.   Z odstopanjem od prvega pododstavka člena 194(2) finančne uredbe se uporabljajo naslednji roki:

1.   Z odstopanjem od prvega pododstavka člena 194(2) finančne uredbe se uporabljajo naslednji roki:

(a)

vse vložnike se o izidu ocenjevanja njihovih vlog obvesti najpozneje v petih mesecih od skrajnega roka za predložitev popolnih predlogov;

| (a) | vse vložnike se o izidu ocenjevanja njihovih vlog obvesti najpozneje v petih mesecih od skrajnega roka za predložitev popolnih predlogov; |
| --- | --- |

(a)

vse vložnike se o izidu ocenjevanja njihovih vlog obvesti najpozneje v petih mesecih od skrajnega roka za predložitev popolnih predlogov;

| (b) | sporazum o nepovratnih sredstvih se podpiše z vložniki najpozneje osem mesecev od skrajnega roka za predložitev popolnih predlogov. |
| --- | --- |

(b)

sporazum o nepovratnih sredstvih se podpiše z vložniki najpozneje osem mesecev od skrajnega roka za predložitev popolnih predlogov.

| (b) | sporazum o nepovratnih sredstvih se podpiše z vložniki najpozneje osem mesecev od skrajnega roka za predložitev popolnih predlogov. |
| --- | --- |

(b)

sporazum o nepovratnih sredstvih se podpiše z vložniki najpozneje osem mesecev od skrajnega roka za predložitev popolnih predlogov.

| (ba) | sporazum o nepovratnih sredstvih v okviru pristopa Hitra pot do inovacij se podpiše z vložniki najpozneje šest mesecev od skrajnega roka za predložitev popolnih predlogov. |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

sporazum o nepovratnih sredstvih v okviru pristopa Hitra pot do inovacij se podpiše z vložniki najpozneje šest mesecev od skrajnega roka za predložitev popolnih predlogov.

sporazum o nepovratnih sredstvih v okviru pristopa Hitra pot do inovacij se podpiše z vložniki najpozneje šest mesecev od skrajnega roka za predložitev popolnih predlogov.

Razpoložljivi čas za dodelitev sredstev ne vpliva na kakovost ocene.

Razpoložljivi čas za dodelitev sredstev ne vpliva na kakovost ocene.

2.   V programu dela za EIC se lahko določijo tudi krajši roki.

2.   V programu dela za EIC se lahko določijo tudi krajši roki.

3.   Poleg izjem iz drugega pododstavka člena 194(2) finančne uredbe se lahko roki iz odstavka 1 podaljšajo za ukrepe Evropskega raziskovalnega sveta, za ocenjevanje v več korakih, za naloge in kadar se ukrepi predložijo v presojo etičnosti ali varnostno oceno.

3.   Poleg izjem iz drugega pododstavka člena 194(2) finančne uredbe se lahko roki iz odstavka 1 podaljšajo za ukrepe Evropskega raziskovalnega sveta, za ocenjevanje v več korakih, za naloge in kadar se ukrepi predložijo v presojo etičnosti ali varnostno oceno.

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29

Člen 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 29 | Člen 29 |
| Izvrševanje nepovratnih sredstev | Izvrševanje nepovratnih sredstev |
| 1.   Če upravičenec ne izpolni svojih obveznosti v zvezi s tehničnim izvajanjem ukrepa, morajo te obveznosti izpolniti drugi upravičenci brez dodatnih finančnih sredstev Unije, razen če so izrecno oproščeni te obveznosti. Finančna odgovornost posameznega upravičenca je omejena na njegov lastni dolg, ob upoštevanju določb, ki se nanašajo na mehanizem vzajemnega zavarovanja. | 1.   Če upravičenec ne izpolni svojih obveznosti v zvezi s tehničnim izvajanjem ukrepa, morajo te obveznosti izpolniti drugi upravičenci brez dodatnih finančnih sredstev Unije, razen če so izrecno oproščeni te obveznosti. Finančna odgovornost posameznega upravičenca je omejena na njegov lastni dolg, ob upoštevanju določb, ki se nanašajo na mehanizem vzajemnega zavarovanja. |
| 2.   V sporazumu o nepovratnih sredstvih se lahko določijo mejniki in z njimi povezani obroki predhodnega financiranja. Če mejniki niso doseženi, se lahko ukrep začasno ustavi, spremeni ali prekine. | 2.   V sporazumu o nepovratnih sredstvih se lahko določijo mejniki in z njimi povezani obroki predhodnega financiranja. Če mejniki niso doseženi, se lahko ukrep začasno ustavi, spremeni
  , če se ne ugotovi noben popravni ukrep,
  ali prekine
  na podlagi ocene neodvisnih strokovnjakov
  . |
| 3.   Ukrep se lahko prekine tudi, če pričakovani rezultati za Unijo niso več pomembni iz znanstvenih, tehnoloških ali gospodarskih razlogov, v primeru EIC in nalog pa tudi, če niso več pomembni kot del portfelja ukrepov. | 3.   Ukrep se lahko prekine tudi, če pričakovani rezultati
  in/ali mejniki
  za Unijo
  in upravičence
  niso več pomembni iz znanstvenih, tehnoloških ali gospodarskih razlogov, v primeru EIC in nalog pa tudi, če niso več pomembni kot del portfelja ukrepov.
  Preden se Komisija odloči za prekinitev ukrepa, opravi postopek, v katerega vključi koordinatorja ukrepa in po potrebi zunanje strokovnjake. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 29

Člen 29

Izvrševanje nepovratnih sredstev

Izvrševanje nepovratnih sredstev

1.   Če upravičenec ne izpolni svojih obveznosti v zvezi s tehničnim izvajanjem ukrepa, morajo te obveznosti izpolniti drugi upravičenci brez dodatnih finančnih sredstev Unije, razen če so izrecno oproščeni te obveznosti. Finančna odgovornost posameznega upravičenca je omejena na njegov lastni dolg, ob upoštevanju določb, ki se nanašajo na mehanizem vzajemnega zavarovanja.

1.   Če upravičenec ne izpolni svojih obveznosti v zvezi s tehničnim izvajanjem ukrepa, morajo te obveznosti izpolniti drugi upravičenci brez dodatnih finančnih sredstev Unije, razen če so izrecno oproščeni te obveznosti. Finančna odgovornost posameznega upravičenca je omejena na njegov lastni dolg, ob upoštevanju določb, ki se nanašajo na mehanizem vzajemnega zavarovanja.

2.   V sporazumu o nepovratnih sredstvih se lahko določijo mejniki in z njimi povezani obroki predhodnega financiranja. Če mejniki niso doseženi, se lahko ukrep začasno ustavi, spremeni ali prekine.

2.   V sporazumu o nepovratnih sredstvih se lahko določijo mejniki in z njimi povezani obroki predhodnega financiranja. Če mejniki niso doseženi, se lahko ukrep začasno ustavi, spremeni
  , če se ne ugotovi noben popravni ukrep,
  ali prekine
  na podlagi ocene neodvisnih strokovnjakov
  .

3.   Ukrep se lahko prekine tudi, če pričakovani rezultati za Unijo niso več pomembni iz znanstvenih, tehnoloških ali gospodarskih razlogov, v primeru EIC in nalog pa tudi, če niso več pomembni kot del portfelja ukrepov.

3.   Ukrep se lahko prekine tudi, če pričakovani rezultati
  in/ali mejniki
  za Unijo
  in upravičence
  niso več pomembni iz znanstvenih, tehnoloških ali gospodarskih razlogov, v primeru EIC in nalog pa tudi, če niso več pomembni kot del portfelja ukrepov.
  Preden se Komisija odloči za prekinitev ukrepa, opravi postopek, v katerega vključi koordinatorja ukrepa in po potrebi zunanje strokovnjake.

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30

Člen 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 30 | Člen 30 |
| Stopnje financiranja | Stopnje financiranja |
| 1.   Za vse dejavnosti, ki se financirajo, se uporablja enotna stopnja financiranja za posamezni ukrep. Najvišja stopnja se določi v programu dela. | 1.   Za vse dejavnosti, ki se financirajo, se uporablja enotna stopnja financiranja za posamezni ukrep. Najvišja stopnja
  financiranja za posamezni ukrep
  se določi v programu dela. |
| 2.   Program lahko povrne do 100 % skupnih upravičenih stroškov ukrepa, razen za: | 2.   Program lahko povrne do 100 % skupnih upravičenih stroškov ukrepa, razen za: |
| (a) | ukrepe na področju inovacij: do 70 % skupnih upravičenih stroškov, razen za neprofitne pravne subjekte, katerim lahko Program povrne do 100 % skupnih upravičenih stroškov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 30

Člen 30

Stopnje financiranja

Stopnje financiranja

1.   Za vse dejavnosti, ki se financirajo, se uporablja enotna stopnja financiranja za posamezni ukrep. Najvišja stopnja se določi v programu dela.

1.   Za vse dejavnosti, ki se financirajo, se uporablja enotna stopnja financiranja za posamezni ukrep. Najvišja stopnja
  financiranja za posamezni ukrep
  se določi v programu dela.

2.   Program lahko povrne do 100 % skupnih upravičenih stroškov ukrepa, razen za:

2.   Program lahko povrne do 100 % skupnih upravičenih stroškov ukrepa, razen za:

(a)

ukrepe na področju inovacij: do 70 % skupnih upravičenih stroškov, razen za neprofitne pravne subjekte, katerim lahko Program povrne do 100 % skupnih upravičenih stroškov;

| (a) | ukrepe na področju inovacij: do 70 % skupnih upravičenih stroškov, razen za neprofitne pravne subjekte, katerim lahko Program povrne do 100 % skupnih upravičenih stroškov; |
| --- | --- |

(a)

ukrepe na področju inovacij: do 70 % skupnih upravičenih stroškov, razen za neprofitne pravne subjekte, katerim lahko Program povrne do 100 % skupnih upravičenih stroškov;

| (b) | ukrepe sofinanciranja programa: najmanj 30 % skupnih upravičenih stroškov, v ugotovljenih in ustrezno utemeljenih primerih pa do 70 %. |
| --- | --- |

(b)

ukrepe sofinanciranja programa: najmanj 30 % skupnih upravičenih stroškov, v ugotovljenih in ustrezno utemeljenih primerih pa do 70 %.

| (b) | ukrepe sofinanciranja programa: najmanj 30 % skupnih upravičenih stroškov, v ugotovljenih in ustrezno utemeljenih primerih pa do 70 %. |
| --- | --- |

(b)

ukrepe sofinanciranja programa: najmanj 30 % skupnih upravičenih stroškov, v ugotovljenih in ustrezno utemeljenih primerih pa do 70 %.

3.   Stopnje financiranja iz tega člena se uporabljajo tudi za ukrepe, za katere je za celotni ukrep ali del ukrepa določeno financiranje na podlagi pavšalne stopnje, financiranje na enoto ali pavšalni znesek.

3.   Stopnje financiranja iz tega člena se uporabljajo tudi za ukrepe, za katere je za celotni ukrep ali del ukrepa določeno financiranje na podlagi pavšalne stopnje, financiranje na enoto ali pavšalni znesek.

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31

Člen 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 31 | Člen 31 |
| Posredni stroški | Posredni stroški |
| 1.   Posredni upravičeni stroški se določijo z uporabo pavšalne stopnje 25 % skupnih neposrednih upravičenih stroškov, razen neposrednih upravičenih stroškov za sklepanje pogodb s podizvajalci, finančne podpore tretjim osebam ter vseh stroškov na enoto ali pavšalnih zneskov, ki vključujejo posredne stroške. | 1.   Posredni upravičeni stroški se določijo z uporabo pavšalne stopnje 25 % skupnih neposrednih upravičenih stroškov, razen neposrednih upravičenih stroškov za sklepanje pogodb s podizvajalci, finančne podpore tretjim osebam ter vseh stroškov na enoto ali pavšalnih zneskov, ki vključujejo posredne stroške. |
| Kjer je primerno, se posredni stroški, vključeni v stroške na enoto ali pavšalne zneske, izračunajo z uporabo pavšalne stopnje iz odstavka 1, razen pri stroških na enoto za notranje zaračunane stroške blaga in storitev, ki se izračunajo na podlagi dejanskih stroškov v skladu z običajno prakso stroškovnega računovodstva upravičenca. | Kjer je primerno, se posredni stroški, vključeni v stroške na enoto ali pavšalne zneske, izračunajo z uporabo pavšalne stopnje iz odstavka 1, razen pri stroških na enoto za notranje zaračunane stroške blaga in storitev, ki se izračunajo na podlagi dejanskih stroškov v skladu z običajno prakso stroškovnega računovodstva upravičenca
  in tako, da se lahko vzpostavi ključ za dodelitev sredstev
  . |
| 2.   Vendar se lahko posredni stroški, če je to določeno v programu dela, prijavijo v obliki pavšalnega zneska ali stroškov na enoto. | 2.   Vendar se lahko posredni stroški, če je to določeno v programu dela, prijavijo v obliki pavšalnega zneska ali stroškov na enoto. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 31

Člen 31

Posredni stroški

Posredni stroški

1.   Posredni upravičeni stroški se določijo z uporabo pavšalne stopnje 25 % skupnih neposrednih upravičenih stroškov, razen neposrednih upravičenih stroškov za sklepanje pogodb s podizvajalci, finančne podpore tretjim osebam ter vseh stroškov na enoto ali pavšalnih zneskov, ki vključujejo posredne stroške.

1.   Posredni upravičeni stroški se določijo z uporabo pavšalne stopnje 25 % skupnih neposrednih upravičenih stroškov, razen neposrednih upravičenih stroškov za sklepanje pogodb s podizvajalci, finančne podpore tretjim osebam ter vseh stroškov na enoto ali pavšalnih zneskov, ki vključujejo posredne stroške.

Kjer je primerno, se posredni stroški, vključeni v stroške na enoto ali pavšalne zneske, izračunajo z uporabo pavšalne stopnje iz odstavka 1, razen pri stroških na enoto za notranje zaračunane stroške blaga in storitev, ki se izračunajo na podlagi dejanskih stroškov v skladu z običajno prakso stroškovnega računovodstva upravičenca.

Kjer je primerno, se posredni stroški, vključeni v stroške na enoto ali pavšalne zneske, izračunajo z uporabo pavšalne stopnje iz odstavka 1, razen pri stroških na enoto za notranje zaračunane stroške blaga in storitev, ki se izračunajo na podlagi dejanskih stroškov v skladu z običajno prakso stroškovnega računovodstva upravičenca
  in tako, da se lahko vzpostavi ključ za dodelitev sredstev
  .

in tako, da se lahko vzpostavi ključ za dodelitev sredstev

2.   Vendar se lahko posredni stroški, če je to določeno v programu dela, prijavijo v obliki pavšalnega zneska ali stroškov na enoto.

2.   Vendar se lahko posredni stroški, če je to določeno v programu dela, prijavijo v obliki pavšalnega zneska ali stroškov na enoto.

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32

Člen 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 32 | Člen 32 |
| Upravičeni stroški | Upravičeni stroški |
| 1.   Poleg meril iz člena 197 finančne uredbe so za upravičence s prejemki na podlagi projekta stroški osebja upravičeni do višine prejemkov, ki jih oseba prejme za delo v podobnih projektih, financiranih iz nacionalnih programov. | 1.   Poleg meril iz člena 197 finančne uredbe so za upravičence s prejemki na podlagi projekta stroški osebja upravičeni do višine prejemkov, ki jih oseba prejme za delo v podobnih projektih, financiranih iz nacionalnih programov.
  V času trajanja tega programa je v državah članicah, upravičenih do širitvenih ukrepov, osebje upravičeno do plačila, ki predstavlja 1,25 -kratnik nacionalne urne postavke, ki se uporablja za projekte na področju raziskav, razvoja in inovacij, financirane iz nacionalnih programov. |
| Prejemki na podlagi projekta pomenijo prejemke, ki so povezani s sodelovanjem osebe v projektih, so del običajne prakse upravičenca glede prejemkov in se izplačujejo dosledno. | Prejemki na podlagi projekta pomenijo prejemke, ki so povezani s sodelovanjem osebe v projektih, so del običajne prakse upravičenca glede prejemkov in se izplačujejo dosledno. |
| 2.   Z odstopanjem od člena 190(1) finančne uredbe se stroški sredstev, ki jih zagotovijo tretje osebe v obliki prispevkov v naravi, štejejo za upravičene do višine neposrednih upravičenih stroškov tretje osebe. | 2.   Z odstopanjem od člena 190(1) finančne uredbe se stroški sredstev, ki jih zagotovijo tretje osebe v obliki prispevkov v naravi, štejejo za upravičene do višine neposrednih upravičenih stroškov tretje osebe. |
| 3.   Z odstopanjem od člena 192 finančne uredbe se prihodki, ustvarjeni z izkoriščanjem rezultatov, ne obravnavajo kot prihodki ukrepa. | 3.   Z odstopanjem od člena 192 finančne uredbe se prihodki, ustvarjeni z izkoriščanjem rezultatov, ne obravnavajo kot prihodki ukrepa. |
| | 3a.
     
  Upravičenci lahko uporabljajo svoje običajne računovodske prakse za opredelitev in prijavo stroškov, ki nastanejo v zvezi z ukrepom. Komisija lahko določi omejeno število dodatnih pogojev za upravičenost, da zagotovi dobro upravljanje nepovratnih sredstev. Komisija ne zavrne računovodskih praks, katerih rezultati se ne razlikujejo od njenih in ki zagotavljajo enako raven zaščite finančnih interesov Unije. |
| 4.   Z odstopanjem od člena 203(4) finančne uredbe je treba ob plačilu preostalega zneska obvezno priložiti potrdilo o računovodskih izkazih, če je znesek, ki je bili prijavljen kot dejanski stroški in stroški na enoto ter izračunan v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva, 325 000  EUR ali več. | 4.   Z odstopanjem od člena 203(4) finančne uredbe je treba ob plačilu preostalega zneska obvezno priložiti potrdilo o računovodskih izkazih, če je znesek, ki je bili prijavljen kot dejanski stroški in stroški na enoto ter izračunan v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva, 325 000  EUR ali več. |
| | Potrdila o računovodskih izkazih lahko izda pristojni in neodvisni javni uslužbenec, ki ga ustrezni nacionalni organi pooblastijo za revizijski pregled upravičenca, ali neodvisni revizor, usposobljen za izvajanje obveznih revizijskih pregledov računovodskih listin v skladu z Direktivo 2006/43/ES. |
| | 4a.
     
  Z odstopanjem od člena 186(1) finančne uredbe se za ukrepe usposabljanja in mobilnosti v okviru ukrepov Marie Skłodowske-Curie (MSCA) in izključno v primeru materinskega ali starševskega dopusta v času trajanja nepovratnih sredstev najvišji znesek teh poveča za nadomestila, do katerih je raziskovalec v tem primeru upravičen. |
| | 4b.
     
  Stroški, ki nastanejo zaradi odgovornega upravljanja raziskovalnih podatkov v skladu z načeli, da je podatke možno najti, da so dostopni in interoperabilni ter da jih je možno ponovno uporabiti (FAIR), so upravičeni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 32

Člen 32

Upravičeni stroški

Upravičeni stroški

1.   Poleg meril iz člena 197 finančne uredbe so za upravičence s prejemki na podlagi projekta stroški osebja upravičeni do višine prejemkov, ki jih oseba prejme za delo v podobnih projektih, financiranih iz nacionalnih programov.

1.   Poleg meril iz člena 197 finančne uredbe so za upravičence s prejemki na podlagi projekta stroški osebja upravičeni do višine prejemkov, ki jih oseba prejme za delo v podobnih projektih, financiranih iz nacionalnih programov.
  V času trajanja tega programa je v državah članicah, upravičenih do širitvenih ukrepov, osebje upravičeno do plačila, ki predstavlja 1,25 -kratnik nacionalne urne postavke, ki se uporablja za projekte na področju raziskav, razvoja in inovacij, financirane iz nacionalnih programov.

Prejemki na podlagi projekta pomenijo prejemke, ki so povezani s sodelovanjem osebe v projektih, so del običajne prakse upravičenca glede prejemkov in se izplačujejo dosledno.

Prejemki na podlagi projekta pomenijo prejemke, ki so povezani s sodelovanjem osebe v projektih, so del običajne prakse upravičenca glede prejemkov in se izplačujejo dosledno.

2.   Z odstopanjem od člena 190(1) finančne uredbe se stroški sredstev, ki jih zagotovijo tretje osebe v obliki prispevkov v naravi, štejejo za upravičene do višine neposrednih upravičenih stroškov tretje osebe.

2.   Z odstopanjem od člena 190(1) finančne uredbe se stroški sredstev, ki jih zagotovijo tretje osebe v obliki prispevkov v naravi, štejejo za upravičene do višine neposrednih upravičenih stroškov tretje osebe.

3.   Z odstopanjem od člena 192 finančne uredbe se prihodki, ustvarjeni z izkoriščanjem rezultatov, ne obravnavajo kot prihodki ukrepa.

3.   Z odstopanjem od člena 192 finančne uredbe se prihodki, ustvarjeni z izkoriščanjem rezultatov, ne obravnavajo kot prihodki ukrepa.

3a.
     
  Upravičenci lahko uporabljajo svoje običajne računovodske prakse za opredelitev in prijavo stroškov, ki nastanejo v zvezi z ukrepom. Komisija lahko določi omejeno število dodatnih pogojev za upravičenost, da zagotovi dobro upravljanje nepovratnih sredstev. Komisija ne zavrne računovodskih praks, katerih rezultati se ne razlikujejo od njenih in ki zagotavljajo enako raven zaščite finančnih interesov Unije.

4.   Z odstopanjem od člena 203(4) finančne uredbe je treba ob plačilu preostalega zneska obvezno priložiti potrdilo o računovodskih izkazih, če je znesek, ki je bili prijavljen kot dejanski stroški in stroški na enoto ter izračunan v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva, 325 000  EUR ali več.

4.   Z odstopanjem od člena 203(4) finančne uredbe je treba ob plačilu preostalega zneska obvezno priložiti potrdilo o računovodskih izkazih, če je znesek, ki je bili prijavljen kot dejanski stroški in stroški na enoto ter izračunan v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva, 325 000  EUR ali več.

Potrdila o računovodskih izkazih lahko izda pristojni in neodvisni javni uslužbenec, ki ga ustrezni nacionalni organi pooblastijo za revizijski pregled upravičenca, ali neodvisni revizor, usposobljen za izvajanje obveznih revizijskih pregledov računovodskih listin v skladu z Direktivo 2006/43/ES.

Potrdila o računovodskih izkazih lahko izda pristojni in neodvisni javni uslužbenec, ki ga ustrezni nacionalni organi pooblastijo za revizijski pregled upravičenca, ali neodvisni revizor, usposobljen za izvajanje obveznih revizijskih pregledov računovodskih listin v skladu z Direktivo 2006/43/ES.

4a.
     
  Z odstopanjem od člena 186(1) finančne uredbe se za ukrepe usposabljanja in mobilnosti v okviru ukrepov Marie Skłodowske-Curie (MSCA) in izključno v primeru materinskega ali starševskega dopusta v času trajanja nepovratnih sredstev najvišji znesek teh poveča za nadomestila, do katerih je raziskovalec v tem primeru upravičen.

4b.
     
  Stroški, ki nastanejo zaradi odgovornega upravljanja raziskovalnih podatkov v skladu z načeli, da je podatke možno najti, da so dostopni in interoperabilni ter da jih je možno ponovno uporabiti (FAIR), so upravičeni.

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 33

Člen 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 33 | Člen 33 |
| Mehanizem vzajemnega zavarovanja | Mehanizem vzajemnega zavarovanja |
| 1.   S to uredbo se ustanovi mehanizem vzajemnega zavarovanja (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), ki nadomesti in nasledi sklad, ustanovljen v skladu s členom 38 Uredbe (ES) št. 1290/2013. Mehanizem krije tveganja, povezana z neizterjavo zneskov, ki jih dolgujejo upravičenci: | 1.   S to uredbo se ustanovi mehanizem vzajemnega zavarovanja (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), ki nadomesti in nasledi sklad, ustanovljen v skladu s členom 38 Uredbe (ES) št. 1290/2013. Mehanizem krije tveganja, povezana z neizterjavo zneskov, ki jih dolgujejo upravičenci: |
| (a) | Komisiji v skladu s Sklepom št. 1982/2006/ES, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 33

Člen 33

Mehanizem vzajemnega zavarovanja

Mehanizem vzajemnega zavarovanja

1.   S to uredbo se ustanovi mehanizem vzajemnega zavarovanja (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), ki nadomesti in nasledi sklad, ustanovljen v skladu s členom 38 Uredbe (ES) št. 1290/2013. Mehanizem krije tveganja, povezana z neizterjavo zneskov, ki jih dolgujejo upravičenci:

1.   S to uredbo se ustanovi mehanizem vzajemnega zavarovanja (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), ki nadomesti in nasledi sklad, ustanovljen v skladu s členom 38 Uredbe (ES) št. 1290/2013. Mehanizem krije tveganja, povezana z neizterjavo zneskov, ki jih dolgujejo upravičenci:

(a)

Komisiji v skladu s Sklepom št. 1982/2006/ES,

| (a) | Komisiji v skladu s Sklepom št. 1982/2006/ES, |
| --- | --- |

(a)

Komisiji v skladu s Sklepom št. 1982/2006/ES,

| (b) | Komisiji in organom Unije v okviru programa „Obzorje 2020“, |
| --- | --- |

(b)

Komisiji in organom Unije v okviru programa „Obzorje 2020“,

| (b) | Komisiji in organom Unije v okviru programa „Obzorje 2020“, |
| --- | --- |

(b)

Komisiji in organom Unije v okviru programa „Obzorje 2020“,

| (c) | Komisiji in organom financiranja v okviru Programa. |
| --- | --- |

(c)

Komisiji in organom financiranja v okviru Programa.

| (c) | Komisiji in organom financiranja v okviru Programa. |
| --- | --- |

(c)

Komisiji in organom financiranja v okviru Programa.

Kritje tveganja v zvezi z organi financiranja iz točke (c) prvega pododstavka se lahko opravi preko sistema posrednega kritja, določenega v veljavnem sporazumu, in ob upoštevanju narave organa financiranja.

Kritje tveganja v zvezi z organi financiranja iz točke (c) prvega pododstavka se lahko opravi preko sistema posrednega kritja, določenega v veljavnem sporazumu, in ob upoštevanju narave organa financiranja.

2.   Mehanizem upravlja Unija, zastopa pa jo Komisija, ki deluje kot pooblaščenka. Komisija določi posebna pravila za delovanje sklada.

2.   Mehanizem upravlja Unija, zastopa pa jo Komisija, ki deluje kot pooblaščenka. Komisija določi posebna pravila za delovanje sklada.

3.   Upravičenci prispevajo za ukrep 5 % finančnih sredstev Unije. Na podlagi
  rednih
  ocenjevanj lahko Komisija ta prispevek poveča do 8 % ali zmanjša pod 5 %. Prispevek upravičencev v mehanizem se lahko poravna iz začetnega predhodnega financiranja in vplača v sklad v imenu upravičencev.

3.   Upravičenci prispevajo za ukrep 5 % finančnih sredstev Unije. Na podlagi
  preglednih letnih
  ocenjevanj lahko Komisija ta prispevek poveča do 8 % ali zmanjša pod 5 %. Prispevek upravičencev v mehanizem se lahko poravna iz začetnega predhodnega financiranja in vplača v sklad v imenu upravičencev.

4.   Prispevek upravičencev se povrne ob plačilu preostalega zneska.

4.   Prispevek upravičencev se povrne ob plačilu preostalega zneska.

5.   Vsi finančni prihodki, ki jih ustvari mehanizem, se pripišejo mehanizmu. Če prihodki ne zadoščajo, mehanizem ne posreduje, Komisija ali organ financiranja pa vse dolgovane zneske izterja neposredno od upravičencev ali tretjih oseb.

5.   Vsi finančni prihodki, ki jih ustvari mehanizem, se pripišejo mehanizmu. Če prihodki ne zadoščajo, mehanizem ne posreduje, Komisija ali organ financiranja pa vse dolgovane zneske izterja neposredno od upravičencev ali tretjih oseb.

6.   Izterjani zneski so prihodek, ki se v smislu člena 21(4) finančne uredbe pripiše mehanizmu. Po izvršitvi vseh nepovratnih sredstev, katerih tveganje neposredno ali posredno krije mehanizem, Komisija izterja vse neporavnane zneske in jih vključi v proračun Unije
  na podlagi sklepov zakonodajnega organa
  .

6.   Izterjani zneski so prihodek, ki se v smislu člena 21(4) finančne uredbe pripiše mehanizmu. Po izvršitvi vseh nepovratnih sredstev, katerih tveganje neposredno ali posredno krije mehanizem, Komisija izterja vse neporavnane zneske in jih vključi v proračun Unije.

7.   Mehanizem
  je
  lahko
  odprt za
  upravičence katerega koli drugega programa Unije z neposrednim upravljanjem. Komisija sprejme načine za sodelovanje upravičencev drugih programov.

7.   Mehanizem
  se
  lahko
  razširi na
  upravičence katerega koli drugega programa Unije z neposrednim upravljanjem. Komisija sprejme načine za sodelovanje upravičencev drugih programov.

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34

Člen 34

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 34 | Člen 34 |
| Lastništvo in zaščita | Lastništvo in zaščita |
| 1.   Upravičenci so lastniki rezultatov, ki jih ustvarijo. Upravičenci poskrbijo, da se morebitne pravice njihovih zaposlenih ali drugih strank v zvezi z rezultati lahko uresničujejo na način, ki je združljiv z obveznostmi upravičencev v skladu s pogoji, določenimi v sporazumu o nepovratnih sredstvih. | 1.   Upravičenci so lastniki rezultatov, ki jih ustvarijo. Upravičenci poskrbijo, da se morebitne pravice njihovih zaposlenih ali drugih strank v zvezi z rezultati lahko uresničujejo na način, ki je združljiv z obveznostmi upravičencev v skladu s pogoji, določenimi v sporazumu o nepovratnih sredstvih. |
| Rezultati so v skupni lasti dveh ali več upravičencev, če: | Rezultati so v skupni lasti dveh ali več upravičencev, če: |
| (a) | so jih ustvarili skupaj; ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 34

Člen 34

Lastništvo in zaščita

Lastništvo in zaščita

1.   Upravičenci so lastniki rezultatov, ki jih ustvarijo. Upravičenci poskrbijo, da se morebitne pravice njihovih zaposlenih ali drugih strank v zvezi z rezultati lahko uresničujejo na način, ki je združljiv z obveznostmi upravičencev v skladu s pogoji, določenimi v sporazumu o nepovratnih sredstvih.

1.   Upravičenci so lastniki rezultatov, ki jih ustvarijo. Upravičenci poskrbijo, da se morebitne pravice njihovih zaposlenih ali drugih strank v zvezi z rezultati lahko uresničujejo na način, ki je združljiv z obveznostmi upravičencev v skladu s pogoji, določenimi v sporazumu o nepovratnih sredstvih.

Rezultati so v skupni lasti dveh ali več upravičencev, če:

Rezultati so v skupni lasti dveh ali več upravičencev, če:

(a)

so jih ustvarili skupaj; ter

| (a) | so jih ustvarili skupaj ter |
| --- | --- |

(a)

so jih ustvarili skupaj ter

| (b) | ni mogoče: |
| --- | --- |

(b)

ni mogoče:

| (b) | ni mogoče: |
| --- | --- |

(b)

ni mogoče:

| | (i) | določiti zadevnega prispevka posameznega upravičenca |
| --- | --- | --- |

(i)

določiti zadevnega prispevka posameznega upravičenca

| | (i) | določiti zadevnega prispevka posameznega upravičenca |
| --- | --- | --- |

(i)

določiti zadevnega prispevka posameznega upravičenca

| | or |
| --- | --- |

or

| | ali |
| --- | --- |

ali

ali

| | (ii) | ločiti rezultatov pri vlogi za zaščito, pridobitvi in ohranjanju zaščite. |
| --- | --- | --- |

(ii)

ločiti rezultatov pri vlogi za zaščito, pridobitvi in ohranjanju zaščite.

| | (ii) | ločiti rezultatov pri vlogi za zaščito, pridobitvi in ohranjanju zaščite. |
| --- | --- | --- |

(ii)

ločiti rezultatov pri vlogi za zaščito, pridobitvi in ohranjanju zaščite.

Skupni lastniki se pisno dogovorijo o dodelitvi in pogojih uveljavljanja skupnega lastništva. Če ni dogovorjeno drugače, lahko vsak skupni lastnik podeli tretjim osebam neizključne licence za izkoriščanje rezultatov, ki so v skupni lasti (brez pravice do podeljevanja podlicenc), če druge skupne lastnike o tem vnaprej obvesti ter jim zagotovi pošteno in razumno nadomestilo. Skupni lastniki se lahko pisno dogovorijo, da bodo namesto skupnega lastništva uporabili drugačno ureditev.

Skupni lastniki se pisno dogovorijo o dodelitvi in pogojih uveljavljanja skupnega lastništva. Če
  v konzorcijskem sporazumu in/ali v sporazumu o skupnem lastništvu
  ni dogovorjeno drugače, lahko vsak skupni lastnik podeli tretjim osebam neizključne licence za izkoriščanje rezultatov, ki so v skupni lasti (brez pravice do podeljevanja podlicenc), če druge skupne lastnike o tem vnaprej obvesti ter jim zagotovi pošteno in razumno nadomestilo. Skupni lastniki se lahko pisno dogovorijo, da bodo namesto skupnega lastništva uporabili drugačno ureditev.

v konzorcijskem sporazumu in/ali v sporazumu o skupnem lastništvu

2.   Upravičenci, ki so prejeli finančna sredstva Unije, ustrezno zaščitijo svoje rezultate, če je zaščita možna in upravičena, ob upoštevanju vseh ustreznih dejavnikov, vključno z možnostmi za komercialno izkoriščanje. Pri odločanju o zaščiti upravičenci upoštevajo tudi legitimne interese drugih upravičencev v ukrepu.

2.   Upravičenci, ki so prejeli finančna sredstva Unije, ustrezno zaščitijo svoje rezultate, če je zaščita možna in upravičena, ob upoštevanju vseh ustreznih dejavnikov, vključno z možnostmi za komercialno izkoriščanje
  , in drugih legitimnih interesov, kot so pravila o varstvu podatkov, zasebnost, pravice intelektualne lastnine in varnostna pravila, v povezavi s svetovno gospodarsko konkurenčnostjo Unije
  . Pri odločanju o zaščiti upravičenci upoštevajo tudi legitimne interese drugih upravičencev v ukrepu.

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35

Člen 35

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 35 | Člen 35 |
| Izkoriščanje in razširjanje rezultatov | Izkoriščanje in razširjanje rezultatov |
| 1.   Upravičenci, ki so prejeli sredstva Unije, si čim bolj prizadevajo za izkoriščanje svojih rezultatov,
  zlasti
  v Uniji. Rezultate lahko izkoriščajo neposredno upravičenci ali pa izkoriščanje poteka posredno, predvsem s prenosom rezultatov in podeljevanjem licenc za rezultate v skladu s členom 36. | 1.   Upravičenci, ki so prejeli sredstva Unije, si čim bolj prizadevajo za izkoriščanje svojih rezultatov,
  še posebej
  v Uniji. Rezultate lahko izkoriščajo neposredno upravičenci ali pa izkoriščanje poteka posredno, predvsem s prenosom rezultatov in podeljevanjem licenc za rezultate v skladu s členom 36. |
| V programu dela so lahko določene dodatne obveznosti glede izkoriščanja. | V programu dela so lahko določene dodatne obveznosti glede izkoriščanja. |
| Če se kljub upravičenčevim prizadevanjem za neposredno ali posredno izkoriščanje svojih rezultatov rezultati ne izkoristijo v obdobju, ki je določeno v sporazumu o nepovratnih sredstvih
  , upravičenec uporabi ustrezno spletno platformo, ki je navedena v sporazumu o nepovratnih sredstvih, da poišče osebe, ki so zainteresirane za izkoriščanje teh rezultatov
  . Če je to upravičeno na podlagi zahtevka upravičenca, se ta zahteva lahko opusti. | Če se kljub upravičenčevim prizadevanjem za neposredno ali posredno izkoriščanje svojih rezultatov rezultati ne izkoristijo v obdobju, ki je določeno v sporazumu o nepovratnih sredstvih
  in opisano v načrtu za razširjanje in izkoriščanje rezultatov, se lahko po dogovoru z upravičenci dejavnosti izkoriščanja prenesejo na drugo stranko
  . Če je to upravičeno na podlagi zahtevka upravičenca, se ta zahteva lahko opusti. |
| 2.   Upravičenci razširijo svoje rezultate čim prej, ob upoštevanju omejitev zaradi zaščite intelektualne lastnine, pravil o varnosti ali legitimnih interesov. | 2.   Upravičenci razširijo svoje rezultate čim prej
  in v odprtem formatu
  , ob upoštevanju omejitev zaradi zaščite intelektualne lastnine, pravil o varnosti ali legitimnih interesov. |
| V programu dela so lahko določene dodatne obveznosti glede razširjanja rezultatov. | V programu dela so lahko določene dodatne obveznosti glede razširjanja rezultatov
  , pri čemer se zaščitijo gospodarski in znanstveni interesi Unije
  . |
| 3.   Upravičenci zagotovijo, da za znanstvene publikacije velja prost dostop v skladu s pogoji, določenimi v sporazumu o nepovratnih sredstvih. Upravičenci zlasti poskrbijo, da sami ali avtorji ohranijo zadostne pravice intelektualne lastnine, da lahko izpolnijo zahteve glede prostega dostopa. | 3.   Upravičenci zagotovijo, da za znanstvene publikacije velja prost dostop v skladu s pogoji, določenimi v sporazumu o nepovratnih sredstvih. Upravičenci zlasti poskrbijo, da sami ali avtorji ohranijo zadostne pravice intelektualne lastnine, da lahko izpolnijo zahteve
  FAIR
  glede prostega dostopa. |
| Prost dostop do
  raziskovalnih podatkov
  je splošno pravilo
  v okviru
  pogojev
  ,
  določenih
  v 
  sporazumu o nepovratnih sredstvih
  ,
  vendar
  veljajo utemeljene izjeme, ob upoštevanju legitimnih interesov upravičencev in vseh drugih omejitev, kot so pravila o varstvu podatkov, varnostni predpisi ali pravice intelektualne lastnine. | V zvezi z razširjanjem
  raziskovalnih podatkov
  sporazum o nepovratnih sredstvih
  v okviru
  odprtega dostopa FAIR do raziskovalnih podatkov in njihovega ohranjanja določa pogoje
  ,
  pod katerimi se zagotovi pravičen dostop do teh podatkov, ter zagotovijo možnosti izvzetja
  v 
  skladu z načelom „odprto, kolikor je mogoče
  ,
  zaprto, kolikor je potrebno“.
  Veljajo utemeljene izjeme, ob upoštevanju legitimnih interesov upravičencev in vseh drugih omejitev, kot so pravila o varstvu podatkov,
  zasebnost, zaupnost,
  varnostni predpisi
  , poslovne skrivnosti, legitimni poslovni interesi
  ali pravice intelektualne lastnine
  ali zunanja konkurenčnost Unije
  . |
| V programu dela se lahko določijo dodatne
  obveznosti
  za upoštevanje praks odprte znanosti. | V programu dela se lahko določijo dodatne
  spodbude
  za upoštevanje praks odprte znanosti. |
| 4.   Upravičenci upravljajo vse raziskovalne podatke v skladu s pogoji, določenimi v sporazumu o nepovratnih sredstvih, in pripravijo načrt upravljanja podatkov. | 4.   Upravičenci upravljajo vse raziskovalne podatke
  , ki nastanejo v okviru dejavnosti Obzorje Evropa,
  v skladu s pogoji, določenimi v sporazumu o nepovratnih sredstvih, in pripravijo načrt upravljanja podatkov. |
| V programu dela
  so
  lahko
  določene dodatne obveznosti za uporabo
  evropskega oblaka odprte znanosti za shranjevanje raziskovalnih podatkov in zagotavljanje dostopa do njih. | V programu dela
  se
  lahko
  nadalje spodbuja uporaba
  evropskega oblaka odprte znanosti za shranjevanje raziskovalnih podatkov in zagotavljanje dostopa do njih. |
| 5.   Upravičenci, ki nameravajo razširjati svoje rezultate, o tem vnaprej obvestijo druge upravičence v ukrepu. Vsak drugi upravičenec lahko temu nasprotuje, če lahko dokaže, da bi nameravano razširjanje rezultatov znatno škodilo njegovim legitimnim interesom v zvezi z rezultati ali obstoječim znanjem. V takšnih primerih se rezultati ne smejo razširjati, razen če se sprejmejo ustrezni ukrepi za zaščito teh legitimnih interesov. | 5.   Upravičenci, ki nameravajo razširjati svoje rezultate, o tem vnaprej obvestijo druge upravičence v ukrepu. Vsak drugi upravičenec lahko temu nasprotuje, če lahko dokaže, da bi nameravano razširjanje rezultatov znatno škodilo njegovim legitimnim interesom v zvezi z rezultati ali obstoječim znanjem. V takšnih primerih se rezultati ne smejo razširjati, razen če se sprejmejo ustrezni ukrepi za zaščito teh legitimnih interesov. |
| 6.   Če ni drugače določeno v programu dela, morajo predlogi vključevati načrt za izkoriščanje in razširjanje rezultatov. Če načrtovano izkoriščanje rezultatov vključuje razvijanje, ustvarjanje, izdelovanje in trženje izdelka ali procesa ali ustvarjanje in opravljanje storitve, ta načrt vsebuje strategijo za takšno izkoriščanje. Če načrt predvideva izkoriščanje predvsem v nepridruženih tretjih državah, pravni subjekti
  pojasnijo
  , zakaj je takšno izkoriščanje kljub temu v interesu Unije. | 6.   Če ni drugače določeno v programu dela, morajo predlogi vključevati načrt za izkoriščanje in razširjanje rezultatov. Če načrtovano izkoriščanje rezultatov vključuje razvijanje, ustvarjanje, izdelovanje in trženje izdelka ali procesa ali ustvarjanje in opravljanje storitve, ta načrt vsebuje strategijo za takšno izkoriščanje. Če načrt predvideva izkoriščanje predvsem v nepridruženih tretjih državah, pravni subjekti
  upravičijo
  , zakaj je takšno izkoriščanje kljub temu v interesu Unije. |
| Upravičenci načrt med trajanjem in po koncu ukrepa oblikujejo še naprej. | Upravičenci
  lahko
  načrt med trajanjem in po koncu ukrepa oblikujejo še naprej
  , tudi prek sodelovanja javnosti in znanstvenega izobraževanja
  . |
| 7.   Upravičenci za potrebe spremljanja in razširjanja rezultatov, ki ju izvaja Komisija ali organ financiranja, zagotovijo vse zahtevane informacije v zvezi z izkoriščanjem in razširjanjem svojih rezultatov. Ob upoštevanju legitimnih interesov upravičencev se te informacije javno objavijo. | 7.   Upravičenci za potrebe spremljanja in razširjanja rezultatov, ki ju izvaja Komisija ali organ financiranja, zagotovijo vse
  potrebne
  zahtevane informacije v zvezi z izkoriščanjem in razširjanjem svojih rezultatov
  v skladu s sporazumom o nepovratnih sredstvih
  . Ob upoštevanju legitimnih interesov upravičencev se te informacije javno objavijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 35

Člen 35

Izkoriščanje in razširjanje rezultatov

Izkoriščanje in razširjanje rezultatov

1.   Upravičenci, ki so prejeli sredstva Unije, si čim bolj prizadevajo za izkoriščanje svojih rezultatov,
  zlasti
  v Uniji. Rezultate lahko izkoriščajo neposredno upravičenci ali pa izkoriščanje poteka posredno, predvsem s prenosom rezultatov in podeljevanjem licenc za rezultate v skladu s členom 36.

1.   Upravičenci, ki so prejeli sredstva Unije, si čim bolj prizadevajo za izkoriščanje svojih rezultatov,
  še posebej
  v Uniji. Rezultate lahko izkoriščajo neposredno upravičenci ali pa izkoriščanje poteka posredno, predvsem s prenosom rezultatov in podeljevanjem licenc za rezultate v skladu s členom 36.

V programu dela so lahko določene dodatne obveznosti glede izkoriščanja.

V programu dela so lahko določene dodatne obveznosti glede izkoriščanja.

Če se kljub upravičenčevim prizadevanjem za neposredno ali posredno izkoriščanje svojih rezultatov rezultati ne izkoristijo v obdobju, ki je določeno v sporazumu o nepovratnih sredstvih
  , upravičenec uporabi ustrezno spletno platformo, ki je navedena v sporazumu o nepovratnih sredstvih, da poišče osebe, ki so zainteresirane za izkoriščanje teh rezultatov
  . Če je to upravičeno na podlagi zahtevka upravičenca, se ta zahteva lahko opusti.

, upravičenec uporabi ustrezno spletno platformo, ki je navedena v sporazumu o nepovratnih sredstvih, da poišče osebe, ki so zainteresirane za izkoriščanje teh rezultatov

Če se kljub upravičenčevim prizadevanjem za neposredno ali posredno izkoriščanje svojih rezultatov rezultati ne izkoristijo v obdobju, ki je določeno v sporazumu o nepovratnih sredstvih
  in opisano v načrtu za razširjanje in izkoriščanje rezultatov, se lahko po dogovoru z upravičenci dejavnosti izkoriščanja prenesejo na drugo stranko
  . Če je to upravičeno na podlagi zahtevka upravičenca, se ta zahteva lahko opusti.

in opisano v načrtu za razširjanje in izkoriščanje rezultatov, se lahko po dogovoru z upravičenci dejavnosti izkoriščanja prenesejo na drugo stranko

2.   Upravičenci razširijo svoje rezultate čim prej, ob upoštevanju omejitev zaradi zaščite intelektualne lastnine, pravil o varnosti ali legitimnih interesov.

2.   Upravičenci razširijo svoje rezultate čim prej
  in v odprtem formatu
  , ob upoštevanju omejitev zaradi zaščite intelektualne lastnine, pravil o varnosti ali legitimnih interesov.

V programu dela so lahko določene dodatne obveznosti glede razširjanja rezultatov.

V programu dela so lahko določene dodatne obveznosti glede razširjanja rezultatov
  , pri čemer se zaščitijo gospodarski in znanstveni interesi Unije
  .

, pri čemer se zaščitijo gospodarski in znanstveni interesi Unije

3.   Upravičenci zagotovijo, da za znanstvene publikacije velja prost dostop v skladu s pogoji, določenimi v sporazumu o nepovratnih sredstvih. Upravičenci zlasti poskrbijo, da sami ali avtorji ohranijo zadostne pravice intelektualne lastnine, da lahko izpolnijo zahteve glede prostega dostopa.

3.   Upravičenci zagotovijo, da za znanstvene publikacije velja prost dostop v skladu s pogoji, določenimi v sporazumu o nepovratnih sredstvih. Upravičenci zlasti poskrbijo, da sami ali avtorji ohranijo zadostne pravice intelektualne lastnine, da lahko izpolnijo zahteve
  FAIR
  glede prostega dostopa.

Prost dostop do
  raziskovalnih podatkov
  je splošno pravilo
  v okviru
  pogojev
  ,
  določenih
  v 
  sporazumu o nepovratnih sredstvih
  ,
  vendar
  veljajo utemeljene izjeme, ob upoštevanju legitimnih interesov upravičencev in vseh drugih omejitev, kot so pravila o varstvu podatkov, varnostni predpisi ali pravice intelektualne lastnine.

Prost dostop do

je splošno pravilo

pogojev

določenih

sporazumu o nepovratnih sredstvih

vendar

V zvezi z razširjanjem
  raziskovalnih podatkov
  sporazum o nepovratnih sredstvih
  v okviru
  odprtega dostopa FAIR do raziskovalnih podatkov in njihovega ohranjanja določa pogoje
  ,
  pod katerimi se zagotovi pravičen dostop do teh podatkov, ter zagotovijo možnosti izvzetja
  v 
  skladu z načelom „odprto, kolikor je mogoče
  ,
  zaprto, kolikor je potrebno“.
  Veljajo utemeljene izjeme, ob upoštevanju legitimnih interesov upravičencev in vseh drugih omejitev, kot so pravila o varstvu podatkov,
  zasebnost, zaupnost,
  varnostni predpisi
  , poslovne skrivnosti, legitimni poslovni interesi
  ali pravice intelektualne lastnine
  ali zunanja konkurenčnost Unije
  .

V zvezi z razširjanjem

sporazum o nepovratnih sredstvih

odprtega dostopa FAIR do raziskovalnih podatkov in njihovega ohranjanja določa pogoje

pod katerimi se zagotovi pravičen dostop do teh podatkov, ter zagotovijo možnosti izvzetja

skladu z načelom „odprto, kolikor je mogoče

zaprto, kolikor je potrebno“.

zasebnost, zaupnost,

, poslovne skrivnosti, legitimni poslovni interesi

ali zunanja konkurenčnost Unije

V programu dela se lahko določijo dodatne
  obveznosti
  za upoštevanje praks odprte znanosti.

obveznosti

V programu dela se lahko določijo dodatne
  spodbude
  za upoštevanje praks odprte znanosti.

spodbude

4.   Upravičenci upravljajo vse raziskovalne podatke v skladu s pogoji, določenimi v sporazumu o nepovratnih sredstvih, in pripravijo načrt upravljanja podatkov.

4.   Upravičenci upravljajo vse raziskovalne podatke
  , ki nastanejo v okviru dejavnosti Obzorje Evropa,
  v skladu s pogoji, določenimi v sporazumu o nepovratnih sredstvih, in pripravijo načrt upravljanja podatkov.

V programu dela
  so
  lahko
  določene dodatne obveznosti za uporabo
  evropskega oblaka odprte znanosti za shranjevanje raziskovalnih podatkov in zagotavljanje dostopa do njih.

so

določene dodatne obveznosti za uporabo

V programu dela
  se
  lahko
  nadalje spodbuja uporaba
  evropskega oblaka odprte znanosti za shranjevanje raziskovalnih podatkov in zagotavljanje dostopa do njih.

se

nadalje spodbuja uporaba

5.   Upravičenci, ki nameravajo razširjati svoje rezultate, o tem vnaprej obvestijo druge upravičence v ukrepu. Vsak drugi upravičenec lahko temu nasprotuje, če lahko dokaže, da bi nameravano razširjanje rezultatov znatno škodilo njegovim legitimnim interesom v zvezi z rezultati ali obstoječim znanjem. V takšnih primerih se rezultati ne smejo razširjati, razen če se sprejmejo ustrezni ukrepi za zaščito teh legitimnih interesov.

5.   Upravičenci, ki nameravajo razširjati svoje rezultate, o tem vnaprej obvestijo druge upravičence v ukrepu. Vsak drugi upravičenec lahko temu nasprotuje, če lahko dokaže, da bi nameravano razširjanje rezultatov znatno škodilo njegovim legitimnim interesom v zvezi z rezultati ali obstoječim znanjem. V takšnih primerih se rezultati ne smejo razširjati, razen če se sprejmejo ustrezni ukrepi za zaščito teh legitimnih interesov.

6.   Če ni drugače določeno v programu dela, morajo predlogi vključevati načrt za izkoriščanje in razširjanje rezultatov. Če načrtovano izkoriščanje rezultatov vključuje razvijanje, ustvarjanje, izdelovanje in trženje izdelka ali procesa ali ustvarjanje in opravljanje storitve, ta načrt vsebuje strategijo za takšno izkoriščanje. Če načrt predvideva izkoriščanje predvsem v nepridruženih tretjih državah, pravni subjekti
  pojasnijo
  , zakaj je takšno izkoriščanje kljub temu v interesu Unije.

6.   Če ni drugače določeno v programu dela, morajo predlogi vključevati načrt za izkoriščanje in razširjanje rezultatov. Če načrtovano izkoriščanje rezultatov vključuje razvijanje, ustvarjanje, izdelovanje in trženje izdelka ali procesa ali ustvarjanje in opravljanje storitve, ta načrt vsebuje strategijo za takšno izkoriščanje. Če načrt predvideva izkoriščanje predvsem v nepridruženih tretjih državah, pravni subjekti
  upravičijo
  , zakaj je takšno izkoriščanje kljub temu v interesu Unije.

Upravičenci načrt med trajanjem in po koncu ukrepa oblikujejo še naprej.

Upravičenci
  lahko
  načrt med trajanjem in po koncu ukrepa oblikujejo še naprej
  , tudi prek sodelovanja javnosti in znanstvenega izobraževanja
  .

lahko

, tudi prek sodelovanja javnosti in znanstvenega izobraževanja

7.   Upravičenci za potrebe spremljanja in razširjanja rezultatov, ki ju izvaja Komisija ali organ financiranja, zagotovijo vse zahtevane informacije v zvezi z izkoriščanjem in razširjanjem svojih rezultatov. Ob upoštevanju legitimnih interesov upravičencev se te informacije javno objavijo.

7.   Upravičenci za potrebe spremljanja in razširjanja rezultatov, ki ju izvaja Komisija ali organ financiranja, zagotovijo vse
  potrebne
  zahtevane informacije v zvezi z izkoriščanjem in razširjanjem svojih rezultatov
  v skladu s sporazumom o nepovratnih sredstvih
  . Ob upoštevanju legitimnih interesov upravičencev se te informacije javno objavijo.

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36

Člen 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 36 | Člen 36 |
| Prenos in podelitev licenc | Prenos in podelitev licenc |
| 1.   Upravičenci lahko prenesejo lastništvo svojih rezultatov. Zagotovijo, da njihove obveznosti veljajo tudi za novega lastnika in da mora slednji te obveznosti prenesti naprej pri vsakem naslednjem prenosu lastništva. | 1.   Upravičenci lahko prenesejo lastništvo svojih rezultatov. Zagotovijo, da njihove obveznosti veljajo tudi za novega lastnika in da mora slednji te obveznosti prenesti naprej pri vsakem naslednjem prenosu lastništva. |
| 2.   Če ni v pisni obliki drugače dogovorjeno za posebej določene tretje osebe ali če ni izvedljivo v skladu z veljavno zakonodajo, upravičenci, ki nameravajo prenesti lastništvo rezultatov, o tem vnaprej obvestijo vsakega drugega upravičenca, ki ima še vedno pravico dostopa do rezultatov. Obvestilo mora vsebovati dovolj informacij o novem lastniku, da lahko upravičenec oceni posledice prenosa na svoje pravice do dostopa. | 2.   Če ni v pisni obliki drugače dogovorjeno za posebej določene tretje osebe
  in njihove pridružene subjekte
  ali če ni izvedljivo v skladu z veljavno zakonodajo, upravičenci, ki nameravajo prenesti lastništvo rezultatov, o tem vnaprej obvestijo vsakega drugega upravičenca, ki ima še vedno pravico dostopa do rezultatov. Obvestilo mora vsebovati dovolj informacij o novem lastniku, da lahko upravičenec oceni posledice prenosa na svoje pravice do dostopa. |
| Če ni v pisni obliki drugače dogovorjeno za posebej določene tretje osebe, lahko upravičenec nasprotuje prenosu, če lahko dokaže, da bi prenos škodil uveljavljanju njegovih pravic do dostopa. V tem primeru prenos lastništva ni mogoč, dokler zadevni upravičenci ne dosežejo dogovora. | Če ni v pisni obliki drugače dogovorjeno za posebej določene tretje osebe
  in njihove pridružene subjekte
  , lahko upravičenec nasprotuje prenosu, če lahko dokaže, da bi prenos škodil uveljavljanju njegovih pravic do dostopa. V tem primeru prenos lastništva ni mogoč, dokler zadevni upravičenci ne dosežejo dogovora.
  V sporazumu o nepovratnih sredstvih se določijo zadevni roki. |
| 3.   Upravičenci lahko podelijo licenco za svoje rezultate ali kako drugače podelijo pravico do izkoriščanja rezultatov, če to ne vpliva na izpolnjevanje njihovih obveznosti. | 3.   Upravičenci lahko podelijo licenco za svoje rezultate ali kako drugače podelijo pravico do izkoriščanja rezultatov, če to ne vpliva na izpolnjevanje njihovih obveznosti. |
| 4.   Če je to utemeljeno, se v sporazumu o nepovratnih sredstvih določi pravica do nasprotovanja prenosu lastništva rezultatov ali podelitvi izključne licence v zvezi z rezultati, če: | 4.   Če je to utemeljeno, se v sporazumu o nepovratnih sredstvih določi pravica
  Komisije
  do nasprotovanja prenosu lastništva rezultatov ali podelitvi izključne licence v zvezi z rezultati, če: |
| (a) | so upravičenci, ki ustvarjajo rezultate, prejeli finančna sredstva Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 36

Člen 36

Prenos in podelitev licenc

Prenos in podelitev licenc

1.   Upravičenci lahko prenesejo lastništvo svojih rezultatov. Zagotovijo, da njihove obveznosti veljajo tudi za novega lastnika in da mora slednji te obveznosti prenesti naprej pri vsakem naslednjem prenosu lastništva.

1.   Upravičenci lahko prenesejo lastništvo svojih rezultatov. Zagotovijo, da njihove obveznosti veljajo tudi za novega lastnika in da mora slednji te obveznosti prenesti naprej pri vsakem naslednjem prenosu lastništva.

2.   Če ni v pisni obliki drugače dogovorjeno za posebej določene tretje osebe ali če ni izvedljivo v skladu z veljavno zakonodajo, upravičenci, ki nameravajo prenesti lastništvo rezultatov, o tem vnaprej obvestijo vsakega drugega upravičenca, ki ima še vedno pravico dostopa do rezultatov. Obvestilo mora vsebovati dovolj informacij o novem lastniku, da lahko upravičenec oceni posledice prenosa na svoje pravice do dostopa.

2.   Če ni v pisni obliki drugače dogovorjeno za posebej določene tretje osebe
  in njihove pridružene subjekte
  ali če ni izvedljivo v skladu z veljavno zakonodajo, upravičenci, ki nameravajo prenesti lastništvo rezultatov, o tem vnaprej obvestijo vsakega drugega upravičenca, ki ima še vedno pravico dostopa do rezultatov. Obvestilo mora vsebovati dovolj informacij o novem lastniku, da lahko upravičenec oceni posledice prenosa na svoje pravice do dostopa.

Če ni v pisni obliki drugače dogovorjeno za posebej določene tretje osebe, lahko upravičenec nasprotuje prenosu, če lahko dokaže, da bi prenos škodil uveljavljanju njegovih pravic do dostopa. V tem primeru prenos lastništva ni mogoč, dokler zadevni upravičenci ne dosežejo dogovora.

Če ni v pisni obliki drugače dogovorjeno za posebej določene tretje osebe
  in njihove pridružene subjekte
  , lahko upravičenec nasprotuje prenosu, če lahko dokaže, da bi prenos škodil uveljavljanju njegovih pravic do dostopa. V tem primeru prenos lastništva ni mogoč, dokler zadevni upravičenci ne dosežejo dogovora.
  V sporazumu o nepovratnih sredstvih se določijo zadevni roki.

in njihove pridružene subjekte

V sporazumu o nepovratnih sredstvih se določijo zadevni roki.

3.   Upravičenci lahko podelijo licenco za svoje rezultate ali kako drugače podelijo pravico do izkoriščanja rezultatov, če to ne vpliva na izpolnjevanje njihovih obveznosti.

3.   Upravičenci lahko podelijo licenco za svoje rezultate ali kako drugače podelijo pravico do izkoriščanja rezultatov, če to ne vpliva na izpolnjevanje njihovih obveznosti.

4.   Če je to utemeljeno, se v sporazumu o nepovratnih sredstvih določi pravica do nasprotovanja prenosu lastništva rezultatov ali podelitvi izključne licence v zvezi z rezultati, če:

4.   Če je to utemeljeno, se v sporazumu o nepovratnih sredstvih določi pravica
  Komisije
  do nasprotovanja prenosu lastništva rezultatov ali podelitvi izključne licence v zvezi z rezultati, če:

(a)

so upravičenci, ki ustvarjajo rezultate, prejeli finančna sredstva Unije;

| (a) | so upravičenci, ki ustvarjajo rezultate, prejeli finančna sredstva Unije; |
| --- | --- |

(a)

so upravičenci, ki ustvarjajo rezultate, prejeli finančna sredstva Unije;

| (b) | gre za prenos lastništva ali podelitev licence pravnemu subjektu s sedežem v tretji državi ter |
| --- | --- |

(b)

gre za prenos lastništva ali podelitev licence pravnemu subjektu s sedežem v tretji državi ter

| (b) | gre za prenos lastništva ali podelitev licence pravnemu subjektu s sedežem v tretji državi ter |
| --- | --- |

(b)

gre za prenos lastništva ali podelitev licence pravnemu subjektu s sedežem v tretji državi ter

| (c) | prenos lastništva ali podelitev licence ni v skladu z interesi Unije. |
| --- | --- |

(c)

prenos lastništva ali podelitev licence ni v skladu z interesi Unije.

| (c) | prenos lastništva ali podelitev licence ni v skladu z interesi Unije. |
| --- | --- |

(c)

prenos lastništva ali podelitev licence ni v skladu z interesi Unije.

Spodbujajo se pogodbe o prenosu tehnologije.

Spodbujajo se pogodbe o prenosu tehnologije.

Če velja pravica do ugovora, upravičenec to sporoči vnaprej. Pravica do ugovora v zvezi s prenosi ali podelitvami posebej določenim pravnim subjektom se lahko opusti v pisni obliki, če so vzpostavljeni ukrepi za zaščito interesov Unije.

Če velja pravica do ugovora, upravičenec to sporoči vnaprej. Pravica do ugovora v zvezi s prenosi ali podelitvami posebej določenim pravnim subjektom se lahko opusti v pisni obliki, če so vzpostavljeni ukrepi za zaščito interesov Unije.

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37

Člen 37

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 37 | Člen 37 |
| Pravice do dostopa | Pravice do dostopa |
| 1.   Uporabljajo se naslednja načela glede pravic do dostopa: | 1.   Uporabljajo se naslednja načela glede pravic do dostopa: |
| (a) | zahteva za uveljavljanje pravic dostopa ali vsaka opustitev pravic do dostopa se poda pisno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 37

Člen 37

Pravice do dostopa

Pravice do dostopa

1.   Uporabljajo se naslednja načela glede pravic do dostopa:

1.   Uporabljajo se naslednja načela glede pravic do dostopa:

(a)

zahteva za uveljavljanje pravic dostopa ali vsaka opustitev pravic do dostopa se poda pisno;

| (a) | zahteva za uveljavljanje pravic dostopa ali vsaka opustitev pravic do dostopa se poda pisno; |
| --- | --- |

(a)

zahteva za uveljavljanje pravic dostopa ali vsaka opustitev pravic do dostopa se poda pisno;

| (b) | če ni drugače dogovorjeno z dajalcem licence, pravice do dostopa ne zajemajo pravice do dajanja podlicence; |
| --- | --- |

(b)

če ni drugače dogovorjeno z dajalcem licence, pravice do dostopa ne zajemajo pravice do dajanja podlicence;

| (b) | če ni drugače dogovorjeno z dajalcem licence, pravice do dostopa ne zajemajo pravice do dajanja podlicence; |
| --- | --- |

(b)

če ni drugače dogovorjeno z dajalcem licence, pravice do dostopa ne zajemajo pravice do dajanja podlicence;

| (c) | upravičenci se pred pristopom k sporazumu o nepovratnih sredstvih medsebojno obvestijo o morebitnih omejitvah dostopa do obstoječega znanja; |
| --- | --- |

(c)

upravičenci se pred pristopom k sporazumu o nepovratnih sredstvih medsebojno obvestijo o morebitnih omejitvah dostopa do obstoječega znanja;

| (c) | upravičenci se pred pristopom k sporazumu o nepovratnih sredstvih medsebojno obvestijo o morebitnih omejitvah dostopa do obstoječega znanja; |
| --- | --- |

(c)

upravičenci se pred pristopom k sporazumu o nepovratnih sredstvih medsebojno obvestijo o morebitnih omejitvah dostopa do obstoječega znanja;

| (d) | če upravičenec ni več vključen v ukrep, to ne vpliva na njegovo obveznost, da dovoli dostop; |
| --- | --- |

(d)

če upravičenec ni več vključen v ukrep, to ne vpliva na njegovo obveznost, da dovoli dostop;

| (d) | če upravičenec ni več vključen v ukrep, to ne vpliva na njegovo obveznost, da dovoli dostop; |
| --- | --- |

(d)

če upravičenec ni več vključen v ukrep, to ne vpliva na njegovo obveznost, da dovoli dostop;

| (e) | če upravičenec ne izpolnjuje svojih obveznosti, se upravičenci lahko dogovorijo, da nima več pravice do dostopa. |
| --- | --- |

(e)

če upravičenec ne izpolnjuje svojih obveznosti, se upravičenci lahko dogovorijo, da nima več pravice do dostopa.

| (e) | če upravičenec ne izpolnjuje svojih obveznosti, se upravičenci lahko dogovorijo, da nima več pravice do dostopa. |
| --- | --- |

(e)

če upravičenec ne izpolnjuje svojih obveznosti, se upravičenci lahko dogovorijo, da nima več pravice do dostopa.

2.   Upravičenci dovolijo dostop do:

2.   Upravičenci dovolijo dostop do:

| (a) | svojih rezultatov brezplačno drugemu upravičencu v ukrepu, ki potrebuje dostop za izvajanje svojih nalog; |
| --- | --- |

(a)

svojih rezultatov brezplačno drugemu upravičencu v ukrepu, ki potrebuje dostop za izvajanje svojih nalog;

| (a) | svojih rezultatov brezplačno drugemu upravičencu v ukrepu, ki potrebuje dostop za izvajanje svojih nalog; |
| --- | --- |

(a)

svojih rezultatov brezplačno drugemu upravičencu v ukrepu, ki potrebuje dostop za izvajanje svojih nalog;

| (b) | svojega obstoječega znanja drugemu upravičencu v ukrepu, ki obstoječe znanje potrebuje za izvajanje svojih nalog, ob upoštevanju morebitnih omejitev iz odstavka 1(c); dostop se dovoli brezplačno, če se upravičenci pred pristopom k sporazumu o nepovratnih sredstvih niso dogovorili drugače; |
| --- | --- |

(b)

svojega obstoječega znanja drugemu upravičencu v ukrepu, ki obstoječe znanje potrebuje za izvajanje svojih nalog, ob upoštevanju morebitnih omejitev iz odstavka 1(c); dostop se dovoli brezplačno, če se upravičenci pred pristopom k sporazumu o nepovratnih sredstvih niso dogovorili drugače;

| (b) | svojega obstoječega znanja drugemu upravičencu v ukrepu, ki obstoječe znanje potrebuje za izvajanje svojih nalog, ob upoštevanju morebitnih omejitev iz odstavka 1(c); dostop se dovoli brezplačno, če se upravičenci pred pristopom k sporazumu o nepovratnih sredstvih niso dogovorili drugače; |
| --- | --- |

(b)

svojega obstoječega znanja drugemu upravičencu v ukrepu, ki obstoječe znanje potrebuje za izvajanje svojih nalog, ob upoštevanju morebitnih omejitev iz odstavka 1(c); dostop se dovoli brezplačno, če se upravičenci pred pristopom k sporazumu o nepovratnih sredstvih niso dogovorili drugače;

| (c) | svojih rezultatov in, ob upoštevanju morebitnih omejitev iz odstavka 1(c), do obstoječega znanja vsakemu drugemu upravičencu v ukrepu, ki dostop potrebuje za izkoriščanje lastnih rezultatov; dostop se dovoli pod poštenimi in razumnimi pogoji, o katerih se sklene dogovor. |
| --- | --- |

(c)

svojih rezultatov in, ob upoštevanju morebitnih omejitev iz odstavka 1(c), do obstoječega znanja vsakemu drugemu upravičencu v ukrepu, ki dostop potrebuje za izkoriščanje lastnih rezultatov; dostop se dovoli pod poštenimi in razumnimi pogoji, o katerih se sklene dogovor.

| (c) | svojih rezultatov in, ob upoštevanju morebitnih omejitev iz odstavka 1(c), do obstoječega znanja vsakemu drugemu upravičencu v ukrepu, ki dostop potrebuje za izkoriščanje lastnih rezultatov; dostop se dovoli pod poštenimi in razumnimi pogoji, o katerih se sklene dogovor. |
| --- | --- |

(c)

svojih rezultatov in, ob upoštevanju morebitnih omejitev iz odstavka 1(c), do obstoječega znanja vsakemu drugemu upravičencu v ukrepu, ki dostop potrebuje za izkoriščanje lastnih rezultatov; dostop se dovoli pod poštenimi in razumnimi pogoji, o katerih se sklene dogovor.

| (3) | Če se upravičenci ne dogovorijo drugače, dovolijo dostop do svojih rezultatov in, ob upoštevanju morebitnih omejitev iz odstavka 1(c), do obstoječega znanja tudi pravnemu subjektu, ki: |
| --- | --- |

(3)

Če se upravičenci ne dogovorijo drugače, dovolijo dostop do svojih rezultatov in, ob upoštevanju morebitnih omejitev iz odstavka 1(c), do obstoječega znanja tudi pravnemu subjektu, ki:

3.   Če se upravičenci ne dogovorijo drugače, dovolijo dostop do svojih rezultatov in, ob upoštevanju morebitnih omejitev iz odstavka 1(c), do obstoječega znanja tudi pravnemu subjektu, ki:

| (a) | ima sedež v državi članici ali pridruženi državi; |
| --- | --- |

(a)

ima sedež v državi članici ali pridruženi državi;

| (a) | ima sedež v državi članici ali pridruženi državi; |
| --- | --- |

(a)

ima sedež v državi članici ali pridruženi državi;

| (b) | je pod neposrednim ali posrednim nadzorom drugega upravičenca ali pod istim neposrednim ali posrednim nadzorom kot ta upravičenec ali neposredno ali posredno nadzoruje tega upravičenca; ter |
| --- | --- |

(b)

je pod neposrednim ali posrednim nadzorom drugega upravičenca ali pod istim neposrednim ali posrednim nadzorom kot ta upravičenec ali neposredno ali posredno nadzoruje tega upravičenca; ter

| (b) | je pod neposrednim ali posrednim nadzorom drugega upravičenca ali pod istim neposrednim ali posrednim nadzorom kot ta upravičenec ali neposredno ali posredno nadzoruje tega upravičenca; ter |
| --- | --- |

(b)

je pod neposrednim ali posrednim nadzorom drugega upravičenca ali pod istim neposrednim ali posrednim nadzorom kot ta upravičenec ali neposredno ali posredno nadzoruje tega upravičenca; ter

| (c) | potrebuje dostop za izkoriščanje rezultatov tega upravičenca. |
| --- | --- |

(c)

potrebuje dostop za izkoriščanje rezultatov tega upravičenca.

| (c) | potrebuje dostop za izkoriščanje rezultatov tega upravičenca. |
| --- | --- |

(c)

potrebuje dostop za izkoriščanje rezultatov tega upravičenca.

Dostop se dovoli pod poštenimi in razumnimi pogoji, o katerih se sklene dogovor.

Dostop se dovoli pod poštenimi in razumnimi pogoji, o katerih se sklene dogovor.

4.   Če se upravičenci ne dogovorijo o drugačnem roku, se zahteva za dostop za namene izkoriščanja lahko poda največ eno leto po zaključku ukrepa.

4.   Če se upravičenci ne dogovorijo o drugačnem roku, se zahteva za dostop za namene izkoriščanja lahko poda največ eno leto po zaključku ukrepa.

5.   Upravičenci, ki so prejeli sredstva Unije, dovolijo dostop do svojih rezultatov brezplačno institucijam Unije, organom, uradom ali agencijam za razvoj, izvajanje in spremljanje politik ali programov Unije. Dostop se omeji na nekomercialno in nekonkurenčno uporabo.

5.   Upravičenci, ki so prejeli sredstva Unije, dovolijo dostop do svojih rezultatov brezplačno institucijam Unije, organom, uradom ali agencijam za razvoj, izvajanje in spremljanje politik ali programov Unije. Dostop se omeji na nekomercialno in nekonkurenčno uporabo
  , pri čemer se upoštevajo legitimni interesi upravičencev
  .

Takšne pravice dostopa pa ne veljajo za obstoječe znanje udeležencev.

Takšne pravice dostopa pa ne veljajo za obstoječe znanje udeležencev.

Pri ukrepih v okviru sklopa
  „Vključujoča in varna
  družba“, področja „Zaščita in varnost“, upravičenci, ki so prejeli finančna sredstva Unije, dovolijo dostop do svojih rezultatov brezplačno tudi nacionalnim organom držav članic za razvijanje, izvajanje in spremljanje njihovih politik ali programov na tem področju. Dostop se omeji na nekomercialno in nekonkurenčno uporabo in dovoli z dvostranskim dogovorom, ki opredeljuje posebne pogoje, s katerimi se zagotovi, da se te pravice uporabljajo le za načrtovane namene in da se vzpostavijo ustrezne obveznosti zaupnosti. Države članice ter institucije, organi, uradi ali agencije Unije o takšnih zahtevah obvestijo vse države članice.

„Vključujoča in varna

Pri ukrepih v okviru sklopa
  „Varna
  družba“, področja „Zaščita in varnost“, upravičenci, ki so prejeli finančna sredstva Unije, dovolijo dostop do svojih rezultatov brezplačno tudi nacionalnim organom držav članic za razvijanje, izvajanje in spremljanje njihovih politik ali programov na tem področju. Dostop se omeji na nekomercialno in nekonkurenčno uporabo in dovoli z dvostranskim dogovorom, ki opredeljuje posebne pogoje, s katerimi se zagotovi, da se te pravice uporabljajo le za načrtovane namene in da se vzpostavijo ustrezne obveznosti zaupnosti. Države članice ter institucije, organi, uradi ali agencije Unije o takšnih zahtevah obvestijo vse države članice.

„Varna

6.   V programu dela so lahko določene dodatne pravice do dostopa.

6.   V programu dela so lahko določene dodatne pravice do dostopa
  , kadar je to ustrezno
  .

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 38

Člen 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 38 | Člen 38 |
| Posebne določbe o izkoriščanju in razširjanju | Posebne določbe o izkoriščanju in razširjanju |
| Posebna pravila v zvezi z 
  lastništvom,
  izkoriščanjem in razširjanjem, prenosom in podeljevanjem licenc ter pravicami do dostopa se lahko uporabijo za ukrepe ERC, ukrepe usposabljanja in mobilnosti, ukrepe javnega naročanja inovativnih rešitev, ukrepe sofinanciranja programov ter usklajevalne in podporne ukrepe. | Posebna pravila v zvezi z izkoriščanjem in razširjanjem, prenosom in podeljevanjem licenc ter pravicami do dostopa se lahko uporabijo za ukrepe ERC
  , ukrepe EIT
  , ukrepe usposabljanja in mobilnosti, ukrepe javnega naročanja inovativnih rešitev, ukrepe sofinanciranja programov ter usklajevalne in podporne ukrepe. |
| Ta posebna pravila ne spreminjajo obveznosti glede prostega dostopa. | Ta posebna pravila ne spreminjajo obveznosti
  in načel
  glede prostega dostopa
  , kot je določeno v členu 10
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 38

Člen 38

Posebne določbe o izkoriščanju in razširjanju

Posebne določbe o izkoriščanju in razširjanju

Posebna pravila v zvezi z 
  lastništvom,
  izkoriščanjem in razširjanjem, prenosom in podeljevanjem licenc ter pravicami do dostopa se lahko uporabijo za ukrepe ERC, ukrepe usposabljanja in mobilnosti, ukrepe javnega naročanja inovativnih rešitev, ukrepe sofinanciranja programov ter usklajevalne in podporne ukrepe.

lastništvom,

Posebna pravila v zvezi z izkoriščanjem in razširjanjem, prenosom in podeljevanjem licenc ter pravicami do dostopa se lahko uporabijo za ukrepe ERC
  , ukrepe EIT
  , ukrepe usposabljanja in mobilnosti, ukrepe javnega naročanja inovativnih rešitev, ukrepe sofinanciranja programov ter usklajevalne in podporne ukrepe.

, ukrepe EIT

Ta posebna pravila ne spreminjajo obveznosti glede prostega dostopa.

Ta posebna pravila ne spreminjajo obveznosti
  in načel
  glede prostega dostopa
  , kot je določeno v členu 10
  .

in načel

, kot je določeno v členu 10

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 39

Člen 39

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 39 | Člen 39 |
| Nagrade | Nagrade |
| 1.   Nagrade v okviru programa se podeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom IX finančne uredbe, če ni v tem poglavju določeno drugače. | 1.   Nagrade v okviru programa se podeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom IX finančne uredbe, če ni v tem poglavju določeno drugače. |
| 2.   Na natečaju lahko sodelujejo vsi pravni subjekti, ne glede na kraj svojega sedeža, če ni v programu dela ali pravilih natečaja določeno drugače. | 2.   Na natečaju lahko sodelujejo vsi pravni subjekti, ne glede na kraj svojega sedeža, če ni v programu dela ali pravilih natečaja določeno drugače. |
| 3.   Komisija ali organ financiranja lahko organizira nagradne natečaje skupaj z: | 3.   Komisija ali organ financiranja lahko organizira
  , kadar je to ustrezno,
  nagradne natečaje skupaj z: |
| (a) | drugimi organi Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 39

Člen 39

Nagrade

Nagrade

1.   Nagrade v okviru programa se podeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom IX finančne uredbe, če ni v tem poglavju določeno drugače.

1.   Nagrade v okviru programa se podeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom IX finančne uredbe, če ni v tem poglavju določeno drugače.

2.   Na natečaju lahko sodelujejo vsi pravni subjekti, ne glede na kraj svojega sedeža, če ni v programu dela ali pravilih natečaja določeno drugače.

2.   Na natečaju lahko sodelujejo vsi pravni subjekti, ne glede na kraj svojega sedeža, če ni v programu dela ali pravilih natečaja določeno drugače.

3.   Komisija ali organ financiranja lahko organizira nagradne natečaje skupaj z:

3.   Komisija ali organ financiranja lahko organizira
  , kadar je to ustrezno,
  nagradne natečaje skupaj z:

(a)

drugimi organi Unije;

| (a) | drugimi organi Unije; |
| --- | --- |

(a)

drugimi organi Unije;

| (b) | tretjimi državami, tudi z njihovimi znanstvenimi in tehnološkimi organizacijami ali agencijami; |
| --- | --- |

(b)

tretjimi državami, tudi z njihovimi znanstvenimi in tehnološkimi organizacijami ali agencijami;

| (b) | tretjimi državami, tudi z njihovimi znanstvenimi in tehnološkimi organizacijami ali agencijami; |
| --- | --- |

(b)

tretjimi državami, tudi z njihovimi znanstvenimi in tehnološkimi organizacijami ali agencijami;

| (c) | mednarodnimi organizacijami; ali |
| --- | --- |

(c)

mednarodnimi organizacijami; ali

| (c) | mednarodnimi organizacijami; ali |
| --- | --- |

(c)

mednarodnimi organizacijami; ali

| (d) | nepridobitnimi pravnimi subjekti. |
| --- | --- |

(d)

nepridobitnimi pravnimi subjekti.

| (d) | nepridobitnimi pravnimi subjekti. |
| --- | --- |

(d)

nepridobitnimi pravnimi subjekti.

4.   Program dela ali pravila natečaja
  lahko
  vsebujejo obveznosti v zvezi s komunikacijo ter izkoriščanjem in razširjanjem rezultatov.

4.   Program dela ali pravila natečaja vsebujejo obveznosti v zvezi s komunikacijo
  , lastništvom, pravicami dostopa
  ter izkoriščanjem in razširjanjem rezultatov
  , vključno z določbami o podeljevanju licence
  .

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42

Člen 42

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 42 | Člen 42 |
| Obzorje Evropa in kombinirano financiranje EIC | Obzorje Evropa in kombinirano financiranje EIC |
| 1.   Za nepovratna sredstva in vračljiv predujem, ki sta sestavina programa Obzorje Evropa ali kombiniranega financiranja, veljajo členi 30–33. | 1.   Za nepovratna sredstva in vračljiv predujem, ki sta sestavina programa Obzorje Evropa ali kombiniranega financiranja, veljajo členi 30–33. |
| 2.   Kombinirano financiranje EIC se izvaja v skladu s členom 43. Podpora v okviru kombiniranega financiranja EIC se dodeli, dokler je mogoče ukrep financirati kot operacijo mešanega financiranja ali operacijo financiranja in naložbe, za katero v celoti velja jamstvo EU v okviru InvestEU. Z odstopanjem od člena 209 finančne uredbe se ob dodelitvi kombiniranega financiranja EIC ne uporabljajo pogoji iz odstavka 2 in zlasti odstavkov (a) in (d). | 2.   Kombinirano financiranje EIC se izvaja v skladu s členom 43. Podpora v okviru kombiniranega financiranja EIC se dodeli
  za tvegane projekte
  , dokler je mogoče ukrep financirati kot operacijo mešanega financiranja ali operacijo financiranja in naložbe, za katero v celoti velja jamstvo EU v okviru InvestEU. Z odstopanjem od člena 209 finančne uredbe se ob dodelitvi kombiniranega financiranja EIC ne uporabljajo pogoji iz odstavka 2 in zlasti odstavkov (a) in (d). |
| 3.   Kombinirano financiranje programa Obzorje Evropa se lahko dodeli za sofinanciranje programa, kadar skupni program držav članic in pridruženih držav predvideva uvedbo finančnih instrumentov v podporo tretjim osebam. Taki ukrepi se ocenijo in izberejo v skladu s členi 19, 20,
  23,
  24, 25
  in
  26. Načini izvajanja kombiniranega financiranja programa Obzorje Evropa so skladni s členom 29, smiselno s členom 43(9) in dodatnimi pogoji, opredeljenimi v programu dela. | 3.   Kombinirano financiranje programa Obzorje Evropa se lahko dodeli za sofinanciranje programa, kadar skupni program držav članic in pridruženih držav predvideva uvedbo finančnih instrumentov v podporo tretjim osebam. Taki ukrepi se ocenijo in izberejo v skladu s členi
  11,
  19, 20, 24, 25, 26
  , 42a in 43
  . Načini izvajanja kombiniranega financiranja programa Obzorje Evropa so skladni s členom 29, smiselno s členom 43(9) in dodatnimi
  ter utemeljenimi
  pogoji, opredeljenimi v programu dela. |
| 4.   Vračila, skupaj z vrnjenimi predujmi, in prihodki od kombiniranega financiranja programa Obzorje Evropa in EIC se štejejo za notranje namenske prihodke v skladu s členom 21(3)(f) in členom 21(4) finančne uredbe. | 4.   Vračila, skupaj z vrnjenimi predujmi, in prihodki od kombiniranega financiranja programa Obzorje Evropa in EIC se štejejo za notranje namenske prihodke v skladu s členom 21(3)(f) in členom 21(4) finančne uredbe. |
| 5.   Kombinirano financiranje programa Obzorje Evropa in EIC se zagotovi na način, ki
  ne izkrivlja
  konkurence. | 5.   Kombinirano financiranje programa Obzorje Evropa in EIC se zagotovi na način, ki
  spodbuja konkurenčnost Unije in hkrati preprečuje izkrivljanje
  konkurence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 42

Člen 42

Obzorje Evropa in kombinirano financiranje EIC

Obzorje Evropa in kombinirano financiranje EIC

1.   Za nepovratna sredstva in vračljiv predujem, ki sta sestavina programa Obzorje Evropa ali kombiniranega financiranja, veljajo členi 30–33.

1.   Za nepovratna sredstva in vračljiv predujem, ki sta sestavina programa Obzorje Evropa ali kombiniranega financiranja, veljajo členi 30–33.

2.   Kombinirano financiranje EIC se izvaja v skladu s členom 43. Podpora v okviru kombiniranega financiranja EIC se dodeli, dokler je mogoče ukrep financirati kot operacijo mešanega financiranja ali operacijo financiranja in naložbe, za katero v celoti velja jamstvo EU v okviru InvestEU. Z odstopanjem od člena 209 finančne uredbe se ob dodelitvi kombiniranega financiranja EIC ne uporabljajo pogoji iz odstavka 2 in zlasti odstavkov (a) in (d).

2.   Kombinirano financiranje EIC se izvaja v skladu s členom 43. Podpora v okviru kombiniranega financiranja EIC se dodeli
  za tvegane projekte
  , dokler je mogoče ukrep financirati kot operacijo mešanega financiranja ali operacijo financiranja in naložbe, za katero v celoti velja jamstvo EU v okviru InvestEU. Z odstopanjem od člena 209 finančne uredbe se ob dodelitvi kombiniranega financiranja EIC ne uporabljajo pogoji iz odstavka 2 in zlasti odstavkov (a) in (d).

3.   Kombinirano financiranje programa Obzorje Evropa se lahko dodeli za sofinanciranje programa, kadar skupni program držav članic in pridruženih držav predvideva uvedbo finančnih instrumentov v podporo tretjim osebam. Taki ukrepi se ocenijo in izberejo v skladu s členi 19, 20,
  23,
  24, 25
  in
  26. Načini izvajanja kombiniranega financiranja programa Obzorje Evropa so skladni s členom 29, smiselno s členom 43(9) in dodatnimi pogoji, opredeljenimi v programu dela.

3.   Kombinirano financiranje programa Obzorje Evropa se lahko dodeli za sofinanciranje programa, kadar skupni program držav članic in pridruženih držav predvideva uvedbo finančnih instrumentov v podporo tretjim osebam. Taki ukrepi se ocenijo in izberejo v skladu s členi
  11,
  19, 20, 24, 25, 26
  , 42a in 43
  . Načini izvajanja kombiniranega financiranja programa Obzorje Evropa so skladni s členom 29, smiselno s členom 43(9) in dodatnimi
  ter utemeljenimi
  pogoji, opredeljenimi v programu dela.

4.   Vračila, skupaj z vrnjenimi predujmi, in prihodki od kombiniranega financiranja programa Obzorje Evropa in EIC se štejejo za notranje namenske prihodke v skladu s členom 21(3)(f) in členom 21(4) finančne uredbe.

4.   Vračila, skupaj z vrnjenimi predujmi, in prihodki od kombiniranega financiranja programa Obzorje Evropa in EIC se štejejo za notranje namenske prihodke v skladu s členom 21(3)(f) in členom 21(4) finančne uredbe.

5.   Kombinirano financiranje programa Obzorje Evropa in EIC se zagotovi na način, ki
  ne izkrivlja
  konkurence.

5.   Kombinirano financiranje programa Obzorje Evropa in EIC se zagotovi na način, ki
  spodbuja konkurenčnost Unije in hkrati preprečuje izkrivljanje
  konkurence.

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 a (novo)

Člen 42 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 42a |
| | Iskalec |
| | 1.
     
  Iskalec zagotavlja nepovratna sredstva za zelo tvegane vrhunske projekte, ki so namenjeni razvoju strateške samostojnosti Unije v potencialno prebojne inovativne tehnologije prihodnosti in nove tržne priložnosti. Iskalec sprva podpira najzgodnejše faze znanstvenih in tehnoloških raziskav in razvoja, vključno s potrditvijo konceptov in prototipov za tehnološko validacijo. |
| | Iskalec se izvaja predvsem z razpisi za zbiranje predlogov od spodaj navzgor z letnimi presečnimi datumi in zagotavlja tudi konkurenčne izzive za razvoj ključnih strateških ciljev

   (1a)

  , ki zahtevajo visokotehnološke rešitve in prebojno razmišljanje. Združevanje izbranih projektov v tematsko ali ciljno naravnane portfelje bo omogočilo vzpostavitev kritične mase prizadevanj, tehnološko strateško samostojnost na ravni EU in strukturiranje novih multidisciplinarnih raziskovalnih skupnosti. |
| | 2.
     
  Prehodne dejavnosti Iskalca se izvajajo z namenom pomoči inovatorjem pri razvoju poti komercialnega razvoja v Uniji, kot so predstavitvene dejavnosti in študije izvedljivosti za oceno morebitnih poslovnih modelov, in z namenom pomoči pri ustvarjanju odcepljenih ali zagonskih podjetij. |
| | (a) | začetek in vsebina pozivov za zbiranje predlogov se določita glede na cilje in proračun, ki so določeni v programu dela v zvezi z zadevnim portfeljem ukrepov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 42a

Člen 42a

Iskalec

Iskalec

1.
     
  Iskalec zagotavlja nepovratna sredstva za zelo tvegane vrhunske projekte, ki so namenjeni razvoju strateške samostojnosti Unije v potencialno prebojne inovativne tehnologije prihodnosti in nove tržne priložnosti. Iskalec sprva podpira najzgodnejše faze znanstvenih in tehnoloških raziskav in razvoja, vključno s potrditvijo konceptov in prototipov za tehnološko validacijo.

Iskalec se izvaja predvsem z razpisi za zbiranje predlogov od spodaj navzgor z letnimi presečnimi datumi in zagotavlja tudi konkurenčne izzive za razvoj ključnih strateških ciljev

   (1a)

  , ki zahtevajo visokotehnološke rešitve in prebojno razmišljanje. Združevanje izbranih projektov v tematsko ali ciljno naravnane portfelje bo omogočilo vzpostavitev kritične mase prizadevanj, tehnološko strateško samostojnost na ravni EU in strukturiranje novih multidisciplinarnih raziskovalnih skupnosti.

Iskalec se izvaja predvsem z razpisi za zbiranje predlogov od spodaj navzgor z letnimi presečnimi datumi in zagotavlja tudi konkurenčne izzive za razvoj ključnih strateških ciljev

1a

, ki zahtevajo visokotehnološke rešitve in prebojno razmišljanje. Združevanje izbranih projektov v tematsko ali ciljno naravnane portfelje bo omogočilo vzpostavitev kritične mase prizadevanj, tehnološko strateško samostojnost na ravni EU in strukturiranje novih multidisciplinarnih raziskovalnih skupnosti.

2.
     
  Prehodne dejavnosti Iskalca se izvajajo z namenom pomoči inovatorjem pri razvoju poti komercialnega razvoja v Uniji, kot so predstavitvene dejavnosti in študije izvedljivosti za oceno morebitnih poslovnih modelov, in z namenom pomoči pri ustvarjanju odcepljenih ali zagonskih podjetij.

(a)

(a)

začetek in vsebina pozivov za zbiranje predlogov se določita glede na cilje in proračun, ki so določeni v programu dela v zvezi z zadevnim portfeljem ukrepov;

začetek in vsebina pozivov za zbiranje predlogov se določita glede na cilje in proračun, ki so določeni v programu dela v zvezi z zadevnim portfeljem ukrepov;

| (b) | nepovratna sredstva za določen znesek, ki ne presega 50 000 EUR, se lahko brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo samo dejavnostim, ki se že financirajo v okviru instrumenta Iskalec, za izvedbo nujnih usklajevalnih in podpornih ukrepov za krepitev skupnosti upravičencev portfelja ali za oceno možnih odcepljenih podjetij ali potencialnih inovacij, ki oblikujejo trg. |
| --- | --- |

(b)

(b)

nepovratna sredstva za določen znesek, ki ne presega 50 000 EUR, se lahko brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo samo dejavnostim, ki se že financirajo v okviru instrumenta Iskalec, za izvedbo nujnih usklajevalnih in podpornih ukrepov za krepitev skupnosti upravičencev portfelja ali za oceno možnih odcepljenih podjetij ali potencialnih inovacij, ki oblikujejo trg.

nepovratna sredstva za določen znesek, ki ne presega 50 000 EUR, se lahko brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo samo dejavnostim, ki se že financirajo v okviru instrumenta Iskalec, za izvedbo nujnih usklajevalnih in podpornih ukrepov za krepitev skupnosti upravičencev portfelja ali za oceno možnih odcepljenih podjetij ali potencialnih inovacij, ki oblikujejo trg.

3.
     
  Za Iskalca EIC veljajo merila za dodelitev, kot so opredeljena v členu 25.

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43

Člen 43

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 43 | Člen 43 |
| Pospeševalec
  EIC | Pospeševalec |
| 1.   Upravičenec Pospeševalca EIC mora biti pravni subjekt, ki spada med zagonska podjetja, MSP ali podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo s sedežem v državi članici ali pridruženi državi. Predlog lahko predloži bodisi upravičenec bodisi ena ali več fizičnih oseb ali pravnih subjektov, ki nameravajo ustanoviti ali podpreti tega upravičenca. | 1.   Upravičenec Pospeševalca EIC mora biti pravni subjekt, ki spada med zagonska podjetja,
  podjetja v razširitveni fazi,
  MSP ali podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo s sedežem v državi članici ali pridruženi državi. Predlog lahko predloži bodisi upravičenec bodisi ena ali več fizičnih oseb ali pravnih subjektov, ki nameravajo ustanoviti ali podpreti tega upravičenca. |
| 2.   En sam sklep o dodelitvi obsega in zagotavlja vse oblike prispevka Unije, ki se zagotavljajo v okviru kombiniranega financiranja EIC. | 2.   En sam sklep o dodelitvi obsega in zagotavlja vse oblike prispevka Unije, ki se zagotavljajo v okviru kombiniranega financiranja EIC. |
| 3.   Predloge ocenjujejo na podlagi njihove ustreznosti neodvisni strokovnjaki, izberejo pa se v okviru letnega javnega razpisa s presečnimi datumi, ki temelji na členih 24–26 ob upoštevanju odstavka 4. | 3.   Predloge ocenjujejo na podlagi njihove ustreznosti neodvisni strokovnjaki, izberejo pa se v okviru letnega javnega razpisa s presečnimi datumi, ki temelji na členih 24–26 ob upoštevanju odstavka 4. |
| 4.   Merila za dodelitev so: | 4.   Merila za dodelitev so: |
| — | odličnost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 43

Člen 43

Pospeševalec
  EIC

EIC

Pospeševalec

1.   Upravičenec Pospeševalca EIC mora biti pravni subjekt, ki spada med zagonska podjetja, MSP ali podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo s sedežem v državi članici ali pridruženi državi. Predlog lahko predloži bodisi upravičenec bodisi ena ali več fizičnih oseb ali pravnih subjektov, ki nameravajo ustanoviti ali podpreti tega upravičenca.

1.   Upravičenec Pospeševalca EIC mora biti pravni subjekt, ki spada med zagonska podjetja,
  podjetja v razširitveni fazi,
  MSP ali podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo s sedežem v državi članici ali pridruženi državi. Predlog lahko predloži bodisi upravičenec bodisi ena ali več fizičnih oseb ali pravnih subjektov, ki nameravajo ustanoviti ali podpreti tega upravičenca.

2.   En sam sklep o dodelitvi obsega in zagotavlja vse oblike prispevka Unije, ki se zagotavljajo v okviru kombiniranega financiranja EIC.

2.   En sam sklep o dodelitvi obsega in zagotavlja vse oblike prispevka Unije, ki se zagotavljajo v okviru kombiniranega financiranja EIC.

3.   Predloge ocenjujejo na podlagi njihove ustreznosti neodvisni strokovnjaki, izberejo pa se v okviru letnega javnega razpisa s presečnimi datumi, ki temelji na členih 24–26 ob upoštevanju odstavka 4.

3.   Predloge ocenjujejo na podlagi njihove ustreznosti neodvisni strokovnjaki, izberejo pa se v okviru letnega javnega razpisa s presečnimi datumi, ki temelji na členih 24–26 ob upoštevanju odstavka 4.

4.   Merila za dodelitev so:

4.   Merila za dodelitev so:

—

odličnost;

| — | odličnost; |
| --- | --- |

—

odličnost;

| — | vpliv; |
| --- | --- |

—

vpliv;

| — | vpliv
  in dodana vrednost EU
  ; |
| --- | --- |

—

vpliv
  in dodana vrednost EU
  ;

in dodana vrednost EU

| — | stopnja tveganja ukrepa in potreba po podpori Unije. |
| --- | --- |

—

stopnja tveganja ukrepa in potreba po podpori Unije.

| — | stopnja tveganja ukrepa in potreba po podpori Unije. |
| --- | --- |

—

stopnja tveganja ukrepa in potreba po podpori Unije.

5.   Komisija ali organi financiranja, ki izvajajo program Obzorje Evropa, lahko s soglasjem zadevnih vložnikov neposredno vložijo za ocenjevanje z zadnjim merilom predlog za ukrep inovacije ali uvedbe na trg, če so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:

5.   Komisija ali organi financiranja, ki izvajajo program Obzorje Evropa
  (vključno z EIT in skupnostmi znanja in inovacij (SZI))
  , lahko s soglasjem zadevnih vložnikov neposredno vložijo za ocenjevanje z zadnjim merilom predlog za ukrep inovacije ali uvedbe na trg,
  zlasti v Uniji,
  če so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:

| — | predlog izvira iz drugega ukrepa, ki je bil financiran iz programa Obzorje 2020, tega programa ali nacionalnega programa, in
  je podoben Iskalcu
  EIC, kar je potrdila Komisija; |
| --- | --- |

—

predlog izvira iz drugega ukrepa, ki je bil financiran iz programa Obzorje 2020, tega programa ali nacionalnega programa, in
  je podoben Iskalcu
  EIC, kar je potrdila Komisija;

je podoben Iskalcu

| — | predlog izvira iz drugega ukrepa, ki je bil financiran iz programa Obzorje 2020, tega programa ali nacionalnega programa, in
  izpolnjuje zahteve
  EIC, kar je potrdila Komisija; |
| --- | --- |

—

predlog izvira iz drugega ukrepa, ki je bil financiran iz programa Obzorje 2020, tega programa ali nacionalnega programa, in
  izpolnjuje zahteve
  EIC, kar je potrdila Komisija;

izpolnjuje zahteve

| — | temelji na predhodnem pregledu projekta, v katerem sta bila ocenjena odličnost in vpliv predloga, in zanj veljajo pogoji in postopki, podrobneje navedeni v programu dela. |
| --- | --- |

—

temelji na predhodnem pregledu projekta, v katerem sta bila ocenjena odličnost in vpliv predloga, in zanj veljajo pogoji in postopki, podrobneje navedeni v programu dela.

| — | temelji na predhodnem pregledu projekta, v katerem sta bila ocenjena odličnost in vpliv predloga, in zanj veljajo pogoji in postopki, podrobneje navedeni v programu dela. |
| --- | --- |

—

temelji na predhodnem pregledu projekta, v katerem sta bila ocenjena odličnost in vpliv predloga, in zanj veljajo pogoji in postopki, podrobneje navedeni v programu dela.

6.   Pečat odličnosti se lahko podeli pod naslednjimi kumulativnimi pogoji:

6.   Pečat odličnosti se lahko podeli pod naslednjimi kumulativnimi pogoji:

| — | upravičenec je zagonsko podjetje ali MSP, |
| --- | --- |

—

upravičenec je zagonsko podjetje ali MSP,

| — | upravičenec je zagonsko podjetje ali MSP, |
| --- | --- |

—

upravičenec je zagonsko podjetje ali MSP,

| — | predlog je bil upravičen in je presegel pragove, ki se uporabljajo za prvi dve merili za dodelitev iz odstavka 4, |
| --- | --- |

—

predlog je bil upravičen in je presegel pragove, ki se uporabljajo za prvi dve merili za dodelitev iz odstavka 4,

| — | predlog je bil upravičen in je presegel pragove, ki se uporabljajo za prvi dve merili za dodelitev iz odstavka 4, |
| --- | --- |

—

predlog je bil upravičen in je presegel pragove, ki se uporabljajo za prvi dve merili za dodelitev iz odstavka 4,

| — | za dejavnosti, ki bi bile upravičene v okviru ukrepa na področju inovacij. |
| --- | --- |

—

za dejavnosti, ki bi bile upravičene v okviru ukrepa na področju inovacij.

| — | za dejavnosti, ki bi bile upravičene v okviru ukrepa na področju inovacij. |
| --- | --- |

—

za dejavnosti, ki bi bile upravičene v okviru ukrepa na področju inovacij.

7.   Za predlog, ki je bil pozitivno ocenjen, neodvisni strokovnjaki predlagajo ustrezno kombinirano financiranje EIC na podlagi nastalega tveganja ter sredstev in časa, ki so potrebni za uvedbo inovacije na trg.

7.   Za predlog, ki je bil pozitivno ocenjen, neodvisni strokovnjaki predlagajo ustrezno kombinirano financiranje EIC na podlagi nastalega tveganja ter sredstev in časa, ki so potrebni za uvedbo inovacije na trg.

Komisija lahko zavrne predlog, ki so ga izbrali neodvisni strokovnjaki, iz utemeljenih razlogov, vključno
  s skladnostjo
  s cilji politik Unije.

s skladnostjo

Komisija lahko zavrne predlog, ki so ga izbrali neodvisni strokovnjaki, iz utemeljenih razlogov, vključno
  z neskladnostjo
  s cilji politik Unije.

z neskladnostjo

8.   Nepovratna sredstva ali vračljiv predujem kot sestavini kombiniranega financiranja ne smejo presegati 70 % stroškov izbranega ukrepa na področju inovacij.

8.   Nepovratna sredstva ali vračljiv predujem kot sestavini kombiniranega financiranja ne smejo presegati 70 % stroškov izbranega ukrepa na področju inovacij.

9.   Načini izvedbe sestavin glavnice in vračljive podpore kombiniranega financiranja EIC se podrobneje določijo v Sklepu [posebni program].

9.   Načini izvedbe sestavin glavnice in vračljive podpore kombiniranega financiranja EIC se podrobneje določijo v Sklepu [posebni program].

10.   S pogodbo za izbrani ukrep se določijo posebni mejniki ter ustrezno predhodno financiranje in plačila v obrokih za kombinirano financiranje EIC.

10.   S pogodbo za izbrani ukrep se določijo posebni
  merljivi
  mejniki ter ustrezno predhodno financiranje in plačila v obrokih za kombinirano financiranje EIC.

Dejavnosti, ki ustrezajo ukrepu na področju inovacij, se lahko začnejo in prvi obrok predhodnega financiranja nepovratnih sredstev se lahko izplača pred izvedbo drugih sestavin dodeljenega kombiniranega financiranja EIC. Pogoj za izvedbo teh sestavin je, da so doseženi posebni mejniki, določeni v pogodbi.

Dejavnosti, ki ustrezajo ukrepu na področju inovacij, se lahko začnejo in prvi obrok predhodnega financiranja nepovratnih sredstev se lahko izplača pred izvedbo drugih sestavin dodeljenega kombiniranega financiranja EIC. Pogoj za izvedbo teh sestavin je, da so doseženi posebni mejniki, določeni v pogodbi.

11.   V skladu s pogodbo se lahko ukrep začasno ustavi, spremeni ali prekine, če mejniki niso doseženi. Prekine se lahko tudi, če ni mogoče doseči pričakovane tržne uporabe.

11.   V skladu s pogodbo se lahko ukrep začasno ustavi, spremeni ali prekine, če
  merljivi
  mejniki niso doseženi. Prekine se lahko tudi, če ni mogoče doseči pričakovane tržne uporabe
  , zlasti v Uniji
  .

Komisija se lahko odloči za povečanje kombiniranega financiranja EIC na podlagi pregleda projekta, ki ga opravijo neodvisni zunanji strokovnjaki.

Komisija se lahko odloči za povečanje kombiniranega financiranja EIC na podlagi pregleda projekta, ki ga opravijo neodvisni zunanji strokovnjaki.

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 a (novo)

Člen 43 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 43a




  Postopne inovacije MSP




  Poleg instrumentov v okviru EIC se upravlja ter centralno in od spodaj navzgor izvaja poseben instrument za postopne inovacije za mala in srednja podjetja, s katerim se prek stalno odprtega razpisa, prilagojenega potrebam MSP, podpirajo nepovratna sredstva, namenjena enemu samemu upravičencu, za dejavnosti raziskav in inovacij v vseh sklopih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 43a

Postopne inovacije MSP

Poleg instrumentov v okviru EIC se upravlja ter centralno in od spodaj navzgor izvaja poseben instrument za postopne inovacije za mala in srednja podjetja, s katerim se prek stalno odprtega razpisa, prilagojenega potrebam MSP, podpirajo nepovratna sredstva, namenjena enemu samemu upravičencu, za dejavnosti raziskav in inovacij v vseh sklopih.

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44

Člen 44

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 44 | Člen 44 |
| Imenovanje zunanjih strokovnjakov | Imenovanje
  neodvisnih
  zunanjih strokovnjakov |
| 1.   Z odstopanjem od člena 237(3) finančne uredbe se lahko zunanji strokovnjaki izberejo brez razpisa za prijavo interesa, če
  je to utemeljeno in
  izbor
  poteka
  na pregleden način. | 1.   Z odstopanjem od člena 237(3) finančne uredbe se lahko
  neodvisni
  zunanji strokovnjaki
  izjemoma
  izberejo brez razpisa za prijavo interesa, če
  razpis za prijavo interesa ni zagotovil ustreznih zunanjih strokovnjakov. Vsaka izbira zunanjih strokovnjakov brez razpisa za prijavo interesa je ustrezno utemeljena,
  izbor
  pa poteka
  na pregleden način.
  Ti strokovnjaki morajo dokazati svojo neodvisnost in sposobnost podpreti cilje programa Obzorje Evropa. |
| | 1a.
     
  Neodvisni zunanji strokovnjaki se izberejo na podlagi spretnosti, izkušenj in znanja, primernih za izvajanje dodeljenih nalog. Komisija ali organ financiranja Unije si pri imenovanju neodvisnih zunanjih strokovnjakov prizadeva za uravnoteženo zastopanost in sestavo strokovne skupine in ocenjevalnih odborov v smislu specializacije, geografskega izvora, spola in vrste organizacije, ki jo predstavljajo. |
| 2.   V skladu s členom 237(2) in 237(3) finančne uredbe so zunanji strokovnjaki plačani na podlagi standardnih pogojev.
  Če je to upravičeno, se lahko dodeli ustrezna raven plačila, ki presega standardne pogoje, ki temeljijo na zadevnih tržnih standardih, zlasti za posebne strokovnjake na visoki ravni. | 2.   V skladu s členom 237(2) in 237(3) finančne uredbe so
  neodvisni
  zunanji strokovnjaki plačani na podlagi standardnih pogojev. |
| 3.   Dodatno k odstavkoma (2) in (3) člena 38 finančne uredbe se imena zunanjih strokovnjakov, ki ocenjujejo predloge za dodelitev nepovratnih sredstev, če so imenovani kot posamezniki, objavijo, skupaj z njihovim strokovnim področjem, vsaj enkrat letno na internetnem mestu Komisije ali organa financiranja. Takšni podatki se zbirajo, obdelujejo in objavljajo v skladu s pravili EU o varstvu podatkov. | 3.   Dodatno k odstavkoma (2) in (3) člena 38 finančne uredbe se imena
  neodvisnih
  zunanjih strokovnjakov, ki ocenjujejo predloge za dodelitev nepovratnih sredstev, če so imenovani kot posamezniki, objavijo, skupaj z njihovim strokovnim področjem, vsaj enkrat letno na internetnem mestu Komisije ali organa financiranja. Takšni podatki se zbirajo, obdelujejo in objavljajo v skladu s pravili EU o varstvu podatkov. |
| | 3a.
     
  Komisija ali ustrezni organ financiranja zagotovi, da strokovnjak, ki se pri zadevi, za katero je zaprošen za mnenje, znajde v nasprotju interesov, v zvezi s to zadevo ne ocenjuje, svetuje ali pomaga. |
| | 3b.
     
  Za vsak razpis je treba zagotoviti ustrezno število neodvisnih strokovnjakov, da se zagotovi kakovost ocenjevanja. |
| | 3c.
     
  Raven plačila vseh neodvisnih in zunanjih strokovnjakov se vsako leto sporoči Evropskemu parlamentu in Svetu. Pokriva se iz upravnih stroškov programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 44

Člen 44

Imenovanje zunanjih strokovnjakov

Imenovanje
  neodvisnih
  zunanjih strokovnjakov

neodvisnih

1.   Z odstopanjem od člena 237(3) finančne uredbe se lahko zunanji strokovnjaki izberejo brez razpisa za prijavo interesa, če
  je to utemeljeno in
  izbor
  poteka
  na pregleden način.

1.   Z odstopanjem od člena 237(3) finančne uredbe se lahko
  neodvisni
  zunanji strokovnjaki
  izjemoma
  izberejo brez razpisa za prijavo interesa, če
  razpis za prijavo interesa ni zagotovil ustreznih zunanjih strokovnjakov. Vsaka izbira zunanjih strokovnjakov brez razpisa za prijavo interesa je ustrezno utemeljena,
  izbor
  pa poteka
  na pregleden način.
  Ti strokovnjaki morajo dokazati svojo neodvisnost in sposobnost podpreti cilje programa Obzorje Evropa.

1a.
     
  Neodvisni zunanji strokovnjaki se izberejo na podlagi spretnosti, izkušenj in znanja, primernih za izvajanje dodeljenih nalog. Komisija ali organ financiranja Unije si pri imenovanju neodvisnih zunanjih strokovnjakov prizadeva za uravnoteženo zastopanost in sestavo strokovne skupine in ocenjevalnih odborov v smislu specializacije, geografskega izvora, spola in vrste organizacije, ki jo predstavljajo.

2.   V skladu s členom 237(2) in 237(3) finančne uredbe so zunanji strokovnjaki plačani na podlagi standardnih pogojev.
  Če je to upravičeno, se lahko dodeli ustrezna raven plačila, ki presega standardne pogoje, ki temeljijo na zadevnih tržnih standardih, zlasti za posebne strokovnjake na visoki ravni.

2.   V skladu s členom 237(2) in 237(3) finančne uredbe so
  neodvisni
  zunanji strokovnjaki plačani na podlagi standardnih pogojev.

3.   Dodatno k odstavkoma (2) in (3) člena 38 finančne uredbe se imena zunanjih strokovnjakov, ki ocenjujejo predloge za dodelitev nepovratnih sredstev, če so imenovani kot posamezniki, objavijo, skupaj z njihovim strokovnim področjem, vsaj enkrat letno na internetnem mestu Komisije ali organa financiranja. Takšni podatki se zbirajo, obdelujejo in objavljajo v skladu s pravili EU o varstvu podatkov.

3.   Dodatno k odstavkoma (2) in (3) člena 38 finančne uredbe se imena
  neodvisnih
  zunanjih strokovnjakov, ki ocenjujejo predloge za dodelitev nepovratnih sredstev, če so imenovani kot posamezniki, objavijo, skupaj z njihovim strokovnim področjem, vsaj enkrat letno na internetnem mestu Komisije ali organa financiranja. Takšni podatki se zbirajo, obdelujejo in objavljajo v skladu s pravili EU o varstvu podatkov.

3a.
     
  Komisija ali ustrezni organ financiranja zagotovi, da strokovnjak, ki se pri zadevi, za katero je zaprošen za mnenje, znajde v nasprotju interesov, v zvezi s to zadevo ne ocenjuje, svetuje ali pomaga.

3b.
     
  Za vsak razpis je treba zagotoviti ustrezno število neodvisnih strokovnjakov, da se zagotovi kakovost ocenjevanja.

3c.
     
  Raven plačila vseh neodvisnih in zunanjih strokovnjakov se vsako leto sporoči Evropskemu parlamentu in Svetu. Pokriva se iz upravnih stroškov programa.

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45

Člen 45

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 45 | Člen 45 |
| Spremljanje in poročanje | Spremljanje in poročanje |
| | 1.
     
  Komisija letno spremlja izvajanje programa Obzorje Evropa, njegovega posebnega programa in dejavnosti EIT. Letna poročila o spremljanju vključujejo: |
| 1.
     
  Kazalci za poročanje o napredku Programa pri doseganju
  ciljev, določenih v členu 3
  , so navedeni
  v Prilogi V, skupaj s potmi do učinkov. | (i) | kazalce glede doseganja
  ciljev, določenih v členu 3
  in navedenih
  v Prilogi V, skupaj s potmi do učinkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 45

Člen 45

Spremljanje in poročanje

Spremljanje in poročanje

1.
     
  Komisija letno spremlja izvajanje programa Obzorje Evropa, njegovega posebnega programa in dejavnosti EIT. Letna poročila o spremljanju vključujejo:

1.
     
  Kazalci za poročanje o napredku Programa pri doseganju
  ciljev, določenih v členu 3
  , so navedeni
  v Prilogi V, skupaj s potmi do učinkov.

(i)

(i)

kazalce glede doseganja
  ciljev, določenih v členu 3
  in navedenih
  v Prilogi V, skupaj s potmi do učinkov;

kazalce glede doseganja

in navedenih

| (ii) | informacije o izvajanju načel financiranja in medsektorska vprašanja, določena zlasti v členu 6a, kot so raven vključevanja družbenih in humanističnih ved, razmerje med nižjimi in višjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti v skupnih raziskavah, udeležba širitvenih držav, posodobljen seznam širitvenih držav v programih dela, napredek pri zmanjševanju ločnice med raziskavami, razvojem in inovacijami, geografska pokritost v skupnih projektih, plače raziskovalcev, uporaba dvostopenjskega postopka predložitve in ocenjevanja, uporaba pregleda ocenjevanja in ravni pritožb, raven vključevanj podnebnih ukrepov in povezani odhodki, udeležba MSP in tudi primerjava s podobnimi nacionalnimi posebnimi instrumenti MSP, sodelovanje zasebnega sektorja, napredek na področju enakosti spolov, pečati odličnosti, javno-zasebna partnerstva in učinek vzvoda na dodatno zasebno in javno financiranje, dopolnilno in kumulativno financiranje iz drugih skladov Unije, zlasti sinergije s programi iz Priloge IV, uporaba raziskovalne infrastrukture, ki jo podpirajo drugi programi financiranja Unije, hitra pot do raziskav in inovacij, raven in učinek mednarodnega sodelovanja, tudi v zvezi z načelom vzajemnosti, sodelovanje državljanov in civilne družbe na nacionalni ravni in na ravni Unije; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

informacije o izvajanju načel financiranja in medsektorska vprašanja, določena zlasti v členu 6a, kot so raven vključevanja družbenih in humanističnih ved, razmerje med nižjimi in višjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti v skupnih raziskavah, udeležba širitvenih držav, posodobljen seznam širitvenih držav v programih dela, napredek pri zmanjševanju ločnice med raziskavami, razvojem in inovacijami, geografska pokritost v skupnih projektih, plače raziskovalcev, uporaba dvostopenjskega postopka predložitve in ocenjevanja, uporaba pregleda ocenjevanja in ravni pritožb, raven vključevanj podnebnih ukrepov in povezani odhodki, udeležba MSP in tudi primerjava s podobnimi nacionalnimi posebnimi instrumenti MSP, sodelovanje zasebnega sektorja, napredek na področju enakosti spolov, pečati odličnosti, javno-zasebna partnerstva in učinek vzvoda na dodatno zasebno in javno financiranje, dopolnilno in kumulativno financiranje iz drugih skladov Unije, zlasti sinergije s programi iz Priloge IV, uporaba raziskovalne infrastrukture, ki jo podpirajo drugi programi financiranja Unije, hitra pot do raziskav in inovacij, raven in učinek mednarodnega sodelovanja, tudi v zvezi z načelom vzajemnosti, sodelovanje državljanov in civilne družbe na nacionalni ravni in na ravni Unije;

informacije o izvajanju načel financiranja in medsektorska vprašanja, določena zlasti v členu 6a, kot so raven vključevanja družbenih in humanističnih ved, razmerje med nižjimi in višjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti v skupnih raziskavah, udeležba širitvenih držav, posodobljen seznam širitvenih držav v programih dela, napredek pri zmanjševanju ločnice med raziskavami, razvojem in inovacijami, geografska pokritost v skupnih projektih, plače raziskovalcev, uporaba dvostopenjskega postopka predložitve in ocenjevanja, uporaba pregleda ocenjevanja in ravni pritožb, raven vključevanj podnebnih ukrepov in povezani odhodki, udeležba MSP in tudi primerjava s podobnimi nacionalnimi posebnimi instrumenti MSP, sodelovanje zasebnega sektorja, napredek na področju enakosti spolov, pečati odličnosti, javno-zasebna partnerstva in učinek vzvoda na dodatno zasebno in javno financiranje, dopolnilno in kumulativno financiranje iz drugih skladov Unije, zlasti sinergije s programi iz Priloge IV, uporaba raziskovalne infrastrukture, ki jo podpirajo drugi programi financiranja Unije, hitra pot do raziskav in inovacij, raven in učinek mednarodnega sodelovanja, tudi v zvezi z načelom vzajemnosti, sodelovanje državljanov in civilne družbe na nacionalni ravni in na ravni Unije;

| (iii) | ravni odhodkov na posameznih področjih ukrepanja iz Priloge I in medsektorska vprašanja v programu in EIT, da se omogoči analiza portfelja; posodobljeni podatki so tudi javno dostopni na spletni strani Komisije, da se poveča preglednost; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

ravni odhodkov na posameznih področjih ukrepanja iz Priloge I in medsektorska vprašanja v programu in EIT, da se omogoči analiza portfelja; posodobljeni podatki so tudi javno dostopni na spletni strani Komisije, da se poveča preglednost;

ravni odhodkov na posameznih področjih ukrepanja iz Priloge I in medsektorska vprašanja v programu in EIT, da se omogoči analiza portfelja; posodobljeni podatki so tudi javno dostopni na spletni strani Komisije, da se poveča preglednost;

| (iv) | raven prevelikega števila prijav, zlasti število predlogov na proračunsko vrstico in na posamezna področja ukrepanja, njihov povprečni rezultat in delež predlogov nad in pod mejnimi vrednostmi. |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

raven prevelikega števila prijav, zlasti število predlogov na proračunsko vrstico in na posamezna področja ukrepanja, njihov povprečni rezultat in delež predlogov nad in pod mejnimi vrednostmi.

raven prevelikega števila prijav, zlasti število predlogov na proračunsko vrstico in na posamezna področja ukrepanja, njihov povprečni rezultat in delež predlogov nad in pod mejnimi vrednostmi.

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 50 zvezi s spremembami Priloge V, da dopolni ali spremeni kazalnike poti do učinkov, kadar je to potrebno, ter določi izhodiščne in ciljne vrednosti.

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 50 zvezi s spremembami Priloge V, da dopolni ali spremeni kazalnike poti do učinkov, kadar je to potrebno, ter določi izhodiščne in ciljne vrednosti.

3.   Sistem poročanja o uspešnosti zagotovi, da se podatki za spremljanje izvajanja programa in rezultatov zbirajo učinkovito, uspešno in pravočasno.
  V ta namen
  se
  sorazmerne zahteve glede poročanja naložijo prejemnikom sredstev Unije
  in (
  če je ustrezno
  )
  državam članicam
  .

3.   Sistem poročanja o uspešnosti zagotovi, da se podatki za spremljanje izvajanja programa in rezultatov zbirajo učinkovito, uspešno in pravočasno
  , pri čemer se ne poveča upravno breme za upravičence
  .
  Zlasti podatki o projektih, ki
  se
  financirajo v okviru ERC, evropskih partnerstev, misij, EIC
  in
  EIT, se vključijo v isto podatkovno zbirko kot ukrepi, ki se financirajo neposredno iz programa
  (
  tj. podatkovna zbirka E-corda
  ).

3a.
     
  Kvalitativna analiza Komisije in organov financiranja Unije ali nacionalnih organov financiranja v največji možni meri dopolnjuje kvantitativne podatke.

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 46

Člen 46

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 46 | Člen 46 |
| Informiranje, komuniciranje, obveščanje javnosti ter razširjanje in izkoriščanje rezultatov | Informiranje, komuniciranje, obveščanje javnosti ter razširjanje in izkoriščanje rezultatov |
| 1.   Prejemniki sredstev Unije navedejo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promociji ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem doslednih, učinkovitih, sorazmernih in ciljno usmerjenih informacij več različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. | 1.   Prejemniki sredstev Unije navedejo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promociji ukrepov in njihovih rezultatov
  , tudi za nagradne natečaje
  ), z zagotavljanjem doslednih, učinkovitih, sorazmernih in ciljno usmerjenih informacij več različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. |
| 2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom ter njegovimi ukrepi in rezultati.
  Finančna sredstva, dodeljena programu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena 3
  . | 2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom ter njegovimi ukrepi in rezultati.
  Zagotavlja zlasti pravočasne in izčrpne informacije državam članicam in upravičencem
  . |
| 3.   Komisija vzpostavi tudi strategijo razširjanja in izkoriščanja rezultatov, da bi povečala razpoložljivost in razširjenost rezultatov raziskav in inovacij ter znanja iz Programa in tako pospešila izkoriščanje v smeri uvedbe na trgu ter povečala vpliv Programa. Finančna sredstva za izvajanje Programa prispevajo tudi k celostnemu obveščanju o prednostnih nalogah politik Unije ter informiranju, komuniciranju, obveščanju javnosti, dejavnosti razširjanja in izkoriščanja, v kolikor so povezane s cilji iz člena 3. | 3.   Komisija vzpostavi tudi strategijo razširjanja in izkoriščanja rezultatov, da bi povečala razpoložljivost in razširjenost rezultatov raziskav in inovacij ter znanja iz Programa in tako pospešila izkoriščanje v smeri uvedbe na trgu
  , zlasti v Uniji,
  ter povečala vpliv Programa. Finančna sredstva za izvajanje Programa prispevajo tudi k celostnemu obveščanju o prednostnih nalogah politik Unije ter informiranju, komuniciranju, obveščanju javnosti, dejavnosti razširjanja in izkoriščanja, v kolikor so povezane s cilji iz člena 3. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 46

Člen 46

Informiranje, komuniciranje, obveščanje javnosti ter razširjanje in izkoriščanje rezultatov

Informiranje, komuniciranje, obveščanje javnosti ter razširjanje in izkoriščanje rezultatov

1.   Prejemniki sredstev Unije navedejo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promociji ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem doslednih, učinkovitih, sorazmernih in ciljno usmerjenih informacij več različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.

1.   Prejemniki sredstev Unije navedejo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promociji ukrepov in njihovih rezultatov
  , tudi za nagradne natečaje
  ), z zagotavljanjem doslednih, učinkovitih, sorazmernih in ciljno usmerjenih informacij več različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom ter njegovimi ukrepi in rezultati.
  Finančna sredstva, dodeljena programu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena 3
  .

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom ter njegovimi ukrepi in rezultati.
  Zagotavlja zlasti pravočasne in izčrpne informacije državam članicam in upravičencem
  .

3.   Komisija vzpostavi tudi strategijo razširjanja in izkoriščanja rezultatov, da bi povečala razpoložljivost in razširjenost rezultatov raziskav in inovacij ter znanja iz Programa in tako pospešila izkoriščanje v smeri uvedbe na trgu ter povečala vpliv Programa. Finančna sredstva za izvajanje Programa prispevajo tudi k celostnemu obveščanju o prednostnih nalogah politik Unije ter informiranju, komuniciranju, obveščanju javnosti, dejavnosti razširjanja in izkoriščanja, v kolikor so povezane s cilji iz člena 3.

3.   Komisija vzpostavi tudi strategijo razširjanja in izkoriščanja rezultatov, da bi povečala razpoložljivost in razširjenost rezultatov raziskav in inovacij ter znanja iz Programa in tako pospešila izkoriščanje v smeri uvedbe na trgu
  , zlasti v Uniji,
  ter povečala vpliv Programa. Finančna sredstva za izvajanje Programa prispevajo tudi k celostnemu obveščanju o prednostnih nalogah politik Unije ter informiranju, komuniciranju, obveščanju javnosti, dejavnosti razširjanja in izkoriščanja, v kolikor so povezane s cilji iz člena 3.

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 47

Člen 47

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 47 | Člen 47 |
| Ocenjevanje programa | Ocenjevanje programa |
| 1.   Ocenjevanje programa se izvede pravočasno, da bi ga bilo mogoče upoštevati v postopku odločanja o programu, njegovem nasledniku in drugih pobudah, pomembnih za raziskave in inovacije. | 1.   Ocenjevanje programa se izvede pravočasno
  in objavi
  , da bi ga bilo mogoče upoštevati v postopku odločanja o programu, njegovem nasledniku in drugih pobudah, pomembnih za raziskave in inovacije. |
| | 1a.
     
  Naloge se v celoti ocenijo do 31. decembra 2022, še preden se sprejme kakršna koli odločitev o oblikovanju novih nalog ali o preusmeritvi, prenehanju in nadaljevanju nalog ali o povečanju njihovega proračuna. Rezultati ocenjevanja nalog se objavijo in vključujejo analizo izbirnega postopka, upravljanja, poudarka in rezultatov naloge. |
| 2.   Vmesna ocena Programa se izvede, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar najpozneje v 
  štirih
  letih od začetka izvajanja programa. Vsebuje oceno dolgoročnih vplivov predhodnih okvirnih programov in pomeni podlago za prilagoditev izvajanja programa, če je to primerno. | 2.   Vmesna ocena Programa se izvede, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar najpozneje v 
  treh
  letih od začetka izvajanja programa. Vsebuje
  analizo portfelja in
  oceno dolgoročnih vplivov predhodnih okvirnih programov in pomeni podlago za prilagoditev izvajanja programa
  in/ali pregled programa
  , če je to primerno.
  Z njo se oceni uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost, učinek vzvoda, dopolnjevanje z drugimi programi financiranja Unije in nacionalnimi programi financiranja na področju raziskav, razvoja in inovacij ter dodana vrednost Unije. Oceni se zlasti učinek prenesenih sredstev iz drugih programov Unije. |
| 3.   Ob koncu izvajanja programa, vendar najpozneje
  štiri
  leta po zaključku obdobja, določenega v členu 1, Komisija zaključi končno oceno Programa. Vsebuje oceno dolgoročnih vplivov predhodnih okvirnih programov. | 3.   Ob koncu izvajanja programa, vendar najpozneje
  tri
  leta po zaključku obdobja, določenega v členu 1, Komisija zaključi končno oceno Programa. Vsebuje oceno dolgoročnih vplivov predhodnih okvirnih programov. |
| 4.   Komisija zaključke ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. | 4.   Komisija
  objavi in razširi rezultate in
  zaključke ocen skupaj s svojimi pripombami
  in jih
  predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 47

Člen 47

Ocenjevanje programa

Ocenjevanje programa

1.   Ocenjevanje programa se izvede pravočasno, da bi ga bilo mogoče upoštevati v postopku odločanja o programu, njegovem nasledniku in drugih pobudah, pomembnih za raziskave in inovacije.

1.   Ocenjevanje programa se izvede pravočasno
  in objavi
  , da bi ga bilo mogoče upoštevati v postopku odločanja o programu, njegovem nasledniku in drugih pobudah, pomembnih za raziskave in inovacije.

1a.
     
  Naloge se v celoti ocenijo do 31. decembra 2022, še preden se sprejme kakršna koli odločitev o oblikovanju novih nalog ali o preusmeritvi, prenehanju in nadaljevanju nalog ali o povečanju njihovega proračuna. Rezultati ocenjevanja nalog se objavijo in vključujejo analizo izbirnega postopka, upravljanja, poudarka in rezultatov naloge.

2.   Vmesna ocena Programa se izvede, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar najpozneje v 
  štirih
  letih od začetka izvajanja programa. Vsebuje oceno dolgoročnih vplivov predhodnih okvirnih programov in pomeni podlago za prilagoditev izvajanja programa, če je to primerno.

2.   Vmesna ocena Programa se izvede, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar najpozneje v 
  treh
  letih od začetka izvajanja programa. Vsebuje
  analizo portfelja in
  oceno dolgoročnih vplivov predhodnih okvirnih programov in pomeni podlago za prilagoditev izvajanja programa
  in/ali pregled programa
  , če je to primerno.
  Z njo se oceni uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost, učinek vzvoda, dopolnjevanje z drugimi programi financiranja Unije in nacionalnimi programi financiranja na področju raziskav, razvoja in inovacij ter dodana vrednost Unije. Oceni se zlasti učinek prenesenih sredstev iz drugih programov Unije.

3.   Ob koncu izvajanja programa, vendar najpozneje
  štiri
  leta po zaključku obdobja, določenega v členu 1, Komisija zaključi končno oceno Programa. Vsebuje oceno dolgoročnih vplivov predhodnih okvirnih programov.

3.   Ob koncu izvajanja programa, vendar najpozneje
  tri
  leta po zaključku obdobja, določenega v členu 1, Komisija zaključi končno oceno Programa. Vsebuje oceno dolgoročnih vplivov predhodnih okvirnih programov.

4.   Komisija zaključke ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

4.   Komisija
  objavi in razširi rezultate in
  zaključke ocen skupaj s svojimi pripombami
  in jih
  predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 48

Člen 48

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 48 | Člen 48 |
| Revizije | Revizije |
| 1.   Nadzorni sistem za Program zagotavlja ustrezno ravnovesje med zaupanjem in nadzorom, ob upoštevanju upravnih in drugih stroškov nadzora na vseh ravneh, zlasti za upravičence. | 1.   Nadzorni sistem za Program zagotavlja ustrezno ravnovesje med zaupanjem in nadzorom, ob upoštevanju upravnih in drugih stroškov nadzora na vseh ravneh, zlasti za upravičence.
  Pravila za revizijo so jasna, dosledna in skladna v celotnem programu. |
| 2.   Revizijska strategija za Program temelji na finančni reviziji reprezentativnega vzorca odhodkov v celotnem programu. Reprezentativni vzorec se dopolni z izborom, ki temelji na oceni tveganj, povezanih z odhodki. Za ukrepe, ki prejemajo skupno financiranje iz različnih programov Unije, se revizija opravi samo enkrat in zajame vse vključene programe in njihova veljavna pravila. | 2.   Revizijska strategija za Program temelji na finančni reviziji reprezentativnega vzorca odhodkov v celotnem programu. Reprezentativni vzorec se dopolni z izborom, ki temelji na oceni tveganj, povezanih z odhodki. Za ukrepe, ki prejemajo skupno financiranje iz različnih programov Unije, se revizija opravi samo enkrat in zajame vse vključene programe in njihova veljavna pravila. |
| 3.   Poleg tega se lahko Komisija ali organ financiranja opre na preglede kombiniranih sistemov na ravni upravičenca. Ti kombinirani pregledi so neobvezni za nekatere vrste upravičencev, sestavljeni so iz revizije sistemov in procesov in dopolnjeni z revizijo transakcij, ki jo opravi pristojni neodvisni revizor, usposobljen za izvajanje obveznih revizijskih pregledov računovodskih listin v skladu z Direktivo 2006/43/ES (34). Kombinirane preglede lahko uporablja Komisija ali organ financiranja za določitev splošnega zagotovila o dobrem finančnem upravljanju odhodkov ter za ponovno preučitev ravni naknadnih revizij in potrdil o računovodskih izkazih. | 3.   Poleg tega se lahko Komisija ali organ financiranja opre na preglede kombiniranih sistemov na ravni upravičenca. Ti kombinirani pregledi so neobvezni za nekatere vrste upravičencev, sestavljeni so iz revizije sistemov in procesov in dopolnjeni z revizijo transakcij, ki jo opravi pristojni neodvisni revizor, usposobljen za izvajanje obveznih revizijskih pregledov računovodskih listin v skladu z Direktivo 2006/43/ES (34) . Kombinirane preglede lahko uporablja Komisija ali organ financiranja za določitev splošnega zagotovila o dobrem finančnem upravljanju odhodkov ter za ponovno preučitev
  upravičenosti stroškov, za katere se zahteva povračilo, in
  ravni naknadnih revizij in potrdil o računovodskih izkazih. |
| 4.   Komisija ali organ financiranja se v skladu s členom 127 finančne uredbe
  lahko
  opre na revizije uporabe prispevkov Unije, ki jih opravijo druge osebe ali subjekti, tudi tisti, ki niso pooblaščeni s strani institucij ali organov Unije. | 4.   Komisija ali organ financiranja se v skladu s členom 127 finančne uredbe opre na revizije uporabe prispevkov Unije, ki jih opravijo druge
  certificirane
  osebe ali subjekti, tudi tisti, ki niso pooblaščeni s strani institucij ali organov Unije. |
| 5.   Revizije se lahko opravijo najpozneje dve leti po
  plačilu preostalega zneska
  . | 5.   Revizije se lahko opravijo najpozneje dve leti po
  datumu zaključka projekta
  . |
| | 5a.
     
  Komisija objavi smernice za revizijo v sodelovanju z Evropskim računskim sodiščem. Revizorji zagotovijo preglednost revizije, ki so jo opravili, ter zanesljivo in enotno razlago revizijskih pravil med celotnim trajanjem programa, da se zagotovi pravna varnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 48

Člen 48

Revizije

Revizije

1.   Nadzorni sistem za Program zagotavlja ustrezno ravnovesje med zaupanjem in nadzorom, ob upoštevanju upravnih in drugih stroškov nadzora na vseh ravneh, zlasti za upravičence.

1.   Nadzorni sistem za Program zagotavlja ustrezno ravnovesje med zaupanjem in nadzorom, ob upoštevanju upravnih in drugih stroškov nadzora na vseh ravneh, zlasti za upravičence.
  Pravila za revizijo so jasna, dosledna in skladna v celotnem programu.

2.   Revizijska strategija za Program temelji na finančni reviziji reprezentativnega vzorca odhodkov v celotnem programu. Reprezentativni vzorec se dopolni z izborom, ki temelji na oceni tveganj, povezanih z odhodki. Za ukrepe, ki prejemajo skupno financiranje iz različnih programov Unije, se revizija opravi samo enkrat in zajame vse vključene programe in njihova veljavna pravila.

2.   Revizijska strategija za Program temelji na finančni reviziji reprezentativnega vzorca odhodkov v celotnem programu. Reprezentativni vzorec se dopolni z izborom, ki temelji na oceni tveganj, povezanih z odhodki. Za ukrepe, ki prejemajo skupno financiranje iz različnih programov Unije, se revizija opravi samo enkrat in zajame vse vključene programe in njihova veljavna pravila.

3.   Poleg tega se lahko Komisija ali organ financiranja opre na preglede kombiniranih sistemov na ravni upravičenca. Ti kombinirani pregledi so neobvezni za nekatere vrste upravičencev, sestavljeni so iz revizije sistemov in procesov in dopolnjeni z revizijo transakcij, ki jo opravi pristojni neodvisni revizor, usposobljen za izvajanje obveznih revizijskih pregledov računovodskih listin v skladu z Direktivo 2006/43/ES (34). Kombinirane preglede lahko uporablja Komisija ali organ financiranja za določitev splošnega zagotovila o dobrem finančnem upravljanju odhodkov ter za ponovno preučitev ravni naknadnih revizij in potrdil o računovodskih izkazih.

3.   Poleg tega se lahko Komisija ali organ financiranja opre na preglede kombiniranih sistemov na ravni upravičenca. Ti kombinirani pregledi so neobvezni za nekatere vrste upravičencev, sestavljeni so iz revizije sistemov in procesov in dopolnjeni z revizijo transakcij, ki jo opravi pristojni neodvisni revizor, usposobljen za izvajanje obveznih revizijskih pregledov računovodskih listin v skladu z Direktivo 2006/43/ES (34) . Kombinirane preglede lahko uporablja Komisija ali organ financiranja za določitev splošnega zagotovila o dobrem finančnem upravljanju odhodkov ter za ponovno preučitev
  upravičenosti stroškov, za katere se zahteva povračilo, in
  ravni naknadnih revizij in potrdil o računovodskih izkazih.

4.   Komisija ali organ financiranja se v skladu s členom 127 finančne uredbe
  lahko
  opre na revizije uporabe prispevkov Unije, ki jih opravijo druge osebe ali subjekti, tudi tisti, ki niso pooblaščeni s strani institucij ali organov Unije.

4.   Komisija ali organ financiranja se v skladu s členom 127 finančne uredbe opre na revizije uporabe prispevkov Unije, ki jih opravijo druge
  certificirane
  osebe ali subjekti, tudi tisti, ki niso pooblaščeni s strani institucij ali organov Unije.

5.   Revizije se lahko opravijo najpozneje dve leti po
  plačilu preostalega zneska
  .

5.   Revizije se lahko opravijo najpozneje dve leti po
  datumu zaključka projekta
  .

5a.
     
  Komisija objavi smernice za revizijo v sodelovanju z Evropskim računskim sodiščem. Revizorji zagotovijo preglednost revizije, ki so jo opravili, ter zanesljivo in enotno razlago revizijskih pravil med celotnim trajanjem programa, da se zagotovi pravna varnost.

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka 1 – uvodni del

Priloga I – točka 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Steber I 
  „Odprta
  znanost“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)

Steber I 
  „Odprta
  znanost“

„Odprta

| (1) | Steber I 
  „Odlična in odprta
  znanost“ |
| --- | --- |

(1)

Steber I 
  „Odlična in odprta
  znanost“

„Odlična in odprta

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka 1 – odstavek 1 – točka (a) – uvodni del

Priloga I – točka 1 – odstavek 1 – točka (a) – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | Evropski raziskovalni svet: zagotavlja privlačno in prožno financiranje, ki bo na podlagi konkurence na ravni Unije posameznim nadarjenim in ustvarjalnim raziskovalcem in njihovim ekipam omogočilo, da raziskujejo najboljše poti na področju znanosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

Evropski raziskovalni svet: zagotavlja privlačno in prožno financiranje, ki bo na podlagi konkurence na ravni Unije posameznim nadarjenim in ustvarjalnim raziskovalcem in njihovim ekipam omogočilo, da raziskujejo najboljše poti na področju znanosti.

| (a) | Evropski raziskovalni svet: zagotavlja privlačno in prožno financiranje, ki bo na podlagi konkurence na ravni Unije posameznim nadarjenim in ustvarjalnim raziskovalcem
  , s poudarkom na mladih raziskovalcih,
  in njihovim ekipam omogočilo, da raziskujejo najboljše poti na področju znanosti. |
| --- | --- |

(a)

Evropski raziskovalni svet: zagotavlja privlačno in prožno financiranje, ki bo na podlagi konkurence na ravni Unije posameznim nadarjenim in ustvarjalnim raziskovalcem
  , s poudarkom na mladih raziskovalcih,
  in njihovim ekipam omogočilo, da raziskujejo najboljše poti na področju znanosti.

, s poudarkom na mladih raziskovalcih,

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka 1 – odstavek 1 – točka b – uvodni del

Priloga I – točka 1 – odstavek 1 – točka b – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | Ukrepi „Marie Skłodowska-Curie“: zagotavljajo raziskovalcem nova znanja in spretnosti z mobilnostjo in izpostavljenostjo prek meja, sektorjev in disciplin, pa tudi s strukturiranjem in izboljšanjem institucionalnih in nacionalnih sistemov zaposlovanja, usposabljanja in razvoja poklicne poti; pri tem ukrepi Marie Skłodowska-Curie pomagajo postavljati temelje za odlično evropsko raziskovalno okolje, prispevajo k spodbujanju ustvarjanja delovnih mest, rasti in naložb ter reševanju sedanjih in prihodnjih družbenih izzivov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

Ukrepi „Marie Skłodowska-Curie“: zagotavljajo raziskovalcem nova znanja in spretnosti z mobilnostjo in izpostavljenostjo prek meja, sektorjev in disciplin, pa tudi s strukturiranjem in izboljšanjem institucionalnih in nacionalnih sistemov zaposlovanja, usposabljanja in razvoja poklicne poti; pri tem ukrepi Marie Skłodowska-Curie pomagajo postavljati temelje za odlično evropsko raziskovalno okolje, prispevajo k spodbujanju ustvarjanja delovnih mest, rasti in naložb ter reševanju sedanjih in prihodnjih družbenih izzivov.

| (b) | Ukrepi „Marie Skłodowska-Curie“: zagotavljajo raziskovalcem nova znanja in spretnosti z mobilnostjo in izpostavljenostjo prek meja, sektorjev in disciplin, pa tudi s strukturiranjem in izboljšanjem institucionalnih in nacionalnih sistemov zaposlovanja, usposabljanja in razvoja poklicne poti; pri tem ukrepi Marie Skłodowska-Curie pomagajo postavljati temelje za odlično evropsko raziskovalno okolje
  v vsej Evropi
  , prispevajo k spodbujanju ustvarjanja delovnih mest, rasti in naložb ter reševanju sedanjih in prihodnjih družbenih izzivov. |
| --- | --- |

(b)

Ukrepi „Marie Skłodowska-Curie“: zagotavljajo raziskovalcem nova znanja in spretnosti z mobilnostjo in izpostavljenostjo prek meja, sektorjev in disciplin, pa tudi s strukturiranjem in izboljšanjem institucionalnih in nacionalnih sistemov zaposlovanja, usposabljanja in razvoja poklicne poti; pri tem ukrepi Marie Skłodowska-Curie pomagajo postavljati temelje za odlično evropsko raziskovalno okolje
  v vsej Evropi
  , prispevajo k spodbujanju ustvarjanja delovnih mest, rasti in naložb ter reševanju sedanjih in prihodnjih družbenih izzivov.

v vsej Evropi

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka 1 – odstavek 1 – točka b – odstavek 1

Priloga I – točka 1 – odstavek 1 – točka b – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Področja ukrepanja: spodbujanje odličnosti s pomočjo mobilnosti raziskovalcev preko meja, sektorjev in disciplin; spodbujanje novih znanj in spretnosti s pomočjo odličnega usposabljanja raziskovalcev; krepitev
  človeškega kapitala
  ter razvoj znanj in spretnosti v celotnem evropskem raziskovalnem prostoru; izboljšanje in olajševanje sinergij; spodbujanje obveščanja javnosti. | Področja ukrepanja: spodbujanje odličnosti s pomočjo mobilnosti raziskovalcev preko meja, sektorjev in disciplin; spodbujanje novih znanj in spretnosti s pomočjo odličnega usposabljanja raziskovalcev; krepitev
  človeških virov
  ter razvoj znanj in spretnosti v celotnem evropskem raziskovalnem prostoru; izboljšanje in olajševanje sinergij; spodbujanje obveščanja javnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Področja ukrepanja: spodbujanje odličnosti s pomočjo mobilnosti raziskovalcev preko meja, sektorjev in disciplin; spodbujanje novih znanj in spretnosti s pomočjo odličnega usposabljanja raziskovalcev; krepitev
  človeškega kapitala
  ter razvoj znanj in spretnosti v celotnem evropskem raziskovalnem prostoru; izboljšanje in olajševanje sinergij; spodbujanje obveščanja javnosti.

človeškega kapitala

Področja ukrepanja: spodbujanje odličnosti s pomočjo mobilnosti raziskovalcev preko meja, sektorjev in disciplin; spodbujanje novih znanj in spretnosti s pomočjo odličnega usposabljanja raziskovalcev; krepitev
  človeških virov
  ter razvoj znanj in spretnosti v celotnem evropskem raziskovalnem prostoru; izboljšanje in olajševanje sinergij; spodbujanje obveščanja javnosti.

človeških virov

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka 2 – uvodni del

Priloga I – točka 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Steber II „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)

Steber II „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“

| (2) | Steber II „Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost“ |
| --- | --- |

(2)

Steber II „Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost“

evropska

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka 2 – odstavek 2

Priloga I – točka 2 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za zagotovitev čim večjega vpliva, prožnosti in sinergij bodo raziskovalne in inovacijske dejavnosti organizirane v 
  petih
  sklopih, ki bodo dajali spodbude za interdisciplinarno in medsektorsko, čezmejno in mednarodno sodelovanje, ki bo zajemalo več politik. | Za zagotovitev čim večjega vpliva, prožnosti in sinergij bodo raziskovalne in inovacijske dejavnosti organizirane v 
  šestih
  sklopih, ki
  so medsebojno povezani z vseevropskimi raziskovalnimi infrastrukturami in
  bodo dajali spodbude za interdisciplinarno in medsektorsko, čezmejno in mednarodno sodelovanje, ki bo zajemalo več politik.
  Šest sklopov bo z nepovratnimi sredstvi podpiralo tudi inovacije posameznih MSP po načelu od spodaj navzgor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za zagotovitev čim večjega vpliva, prožnosti in sinergij bodo raziskovalne in inovacijske dejavnosti organizirane v 
  petih
  sklopih, ki bodo dajali spodbude za interdisciplinarno in medsektorsko, čezmejno in mednarodno sodelovanje, ki bo zajemalo več politik.

petih

Za zagotovitev čim večjega vpliva, prožnosti in sinergij bodo raziskovalne in inovacijske dejavnosti organizirane v 
  šestih
  sklopih, ki
  so medsebojno povezani z vseevropskimi raziskovalnimi infrastrukturami in
  bodo dajali spodbude za interdisciplinarno in medsektorsko, čezmejno in mednarodno sodelovanje, ki bo zajemalo več politik.
  Šest sklopov bo z nepovratnimi sredstvi podpiralo tudi inovacije posameznih MSP po načelu od spodaj navzgor.

šestih

so medsebojno povezani z vseevropskimi raziskovalnimi infrastrukturami in

Šest sklopov bo z nepovratnimi sredstvi podpiralo tudi inovacije posameznih MSP po načelu od spodaj navzgor.

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka 2 – odstavek 4 – točka (a) – uvodni del

Priloga I – točka 2 – odstavek 4 – točka (a) – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | Sklop „Zdravje“: izboljšanje in varovanje zdravja državljanov vseh starosti z razvojem inovativnih rešitev za preprečevanje, diagnosticiranje, spremljanje in zdravljenje bolezni; zmanjšanje tveganj za zdravje, zaščita prebivalstva in spodbujanje dobrega zdravja; povečanje stroškovne učinkovitosti, pravičnosti in trajnostne naravnanosti sistemov javnega zdravstva; podpiranje in omogočanje sodelovanja bolnikov ter skrbi za lastno zdravje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

Sklop „Zdravje“: izboljšanje in varovanje zdravja državljanov vseh starosti z razvojem inovativnih rešitev za preprečevanje, diagnosticiranje, spremljanje in zdravljenje bolezni; zmanjšanje tveganj za zdravje, zaščita prebivalstva in spodbujanje dobrega zdravja; povečanje stroškovne učinkovitosti, pravičnosti in trajnostne naravnanosti sistemov javnega zdravstva; podpiranje in omogočanje sodelovanja bolnikov ter skrbi za lastno zdravje.

| (a) | Sklop „Zdravje“: izboljšanje in varovanje zdravja državljanov vseh starosti z razvojem inovativnih rešitev za preprečevanje, diagnosticiranje, spremljanje in zdravljenje bolezni
  ter z razvojem zdravstvenih tehnologij
  ; zmanjšanje tveganj za zdravje, zaščita prebivalstva in spodbujanje dobrega zdravja; povečanje stroškovne učinkovitosti, pravičnosti in trajnostne naravnanosti sistemov javnega zdravstva; podpiranje in omogočanje sodelovanja bolnikov ter skrbi za lastno zdravje. |
| --- | --- |

(a)

Sklop „Zdravje“: izboljšanje in varovanje zdravja državljanov vseh starosti z razvojem inovativnih rešitev za preprečevanje, diagnosticiranje, spremljanje in zdravljenje bolezni
  ter z razvojem zdravstvenih tehnologij
  ; zmanjšanje tveganj za zdravje, zaščita prebivalstva in spodbujanje dobrega zdravja; povečanje stroškovne učinkovitosti, pravičnosti in trajnostne naravnanosti sistemov javnega zdravstva; podpiranje in omogočanje sodelovanja bolnikov ter skrbi za lastno zdravje.

ter z razvojem zdravstvenih tehnologij

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka 2 – odstavek 4 – točka b – uvodni del

Priloga I – točka 2 – odstavek 4 – točka b – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | Sklop „Vključujoča in
  varna
  družba“: krepitev evropskih demokratičnih vrednot, med katerimi so pravna država in temeljne pravice, varovanje naše kulturne dediščine in spodbujanje družbeno-ekonomskih sprememb, ki prispevajo k vključevanju in gospodarski rasti,
  ob hkratnem odzivanju na izzive, ki izvirajo iz neprestanih varnostnih groženj,
  vključno
  s kibernetsko kriminaliteto ter naravnimi nesrečami
  in
  nesrečami, ki jih povzroči človek
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

Sklop „Vključujoča in
  varna
  družba“: krepitev evropskih demokratičnih vrednot, med katerimi so pravna država in temeljne pravice, varovanje naše kulturne dediščine in spodbujanje družbeno-ekonomskih sprememb, ki prispevajo k vključevanju in gospodarski rasti,
  ob hkratnem odzivanju na izzive, ki izvirajo iz neprestanih varnostnih groženj,
  vključno
  s kibernetsko kriminaliteto ter naravnimi nesrečami
  in
  nesrečami, ki jih povzroči človek
  .

varna

ob hkratnem odzivanju na izzive, ki izvirajo iz neprestanih varnostnih groženj,

s kibernetsko kriminaliteto ter naravnimi nesrečami

nesrečami, ki jih povzroči človek

| (b) | sklop „Vključujoča in
  ustvarjalna
  družba“: krepitev evropskih demokratičnih vrednot, med katerimi so pravna država in temeljne pravice, varovanje naše kulturne dediščine
  , raziskovanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih sektorjev
  in spodbujanje družbeno-ekonomskih sprememb, ki prispevajo k vključevanju in gospodarski rasti, vključno
  z upravljanjem migracij
  in
  vključevanjem migrantov
  . |
| --- | --- |

(b)

sklop „Vključujoča in
  ustvarjalna
  družba“: krepitev evropskih demokratičnih vrednot, med katerimi so pravna država in temeljne pravice, varovanje naše kulturne dediščine
  , raziskovanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih sektorjev
  in spodbujanje družbeno-ekonomskih sprememb, ki prispevajo k vključevanju in gospodarski rasti, vključno
  z upravljanjem migracij
  in
  vključevanjem migrantov
  .

ustvarjalna

, raziskovanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih sektorjev

z upravljanjem migracij

vključevanjem migrantov

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka 2 – odstavek 4 – točka b – odstavek 1

Priloga I – točka 2 – odstavek 4 – točka b – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Področja ukrepanja: demokracija;
  kulturna dediščina; družbeno-ekonomske spremembe
  ;
  družbe, odporne proti nesrečam; zaščita in varnost; kibernetska varnost; | Področja ukrepanja: demokracija;
  kultura in ustvarjalnost
  ;
  družbene
  ,
  kulturne in ekonomske spremembe
  ;
  družbene in humanistične vede; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Področja ukrepanja: demokracija;
  kulturna dediščina; družbeno-ekonomske spremembe
  ;
  družbe, odporne proti nesrečam; zaščita in varnost; kibernetska varnost;

kulturna dediščina; družbeno-ekonomske spremembe

družbe, odporne proti nesrečam; zaščita in varnost; kibernetska varnost;

Področja ukrepanja: demokracija;
  kultura in ustvarjalnost
  ;
  družbene
  ,
  kulturne in ekonomske spremembe
  ;
  družbene in humanistične vede;

kultura in ustvarjalnost

družbene

kulturne in ekonomske spremembe

družbene in humanistične vede;

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka 2 – odstavek 4 – točka c – odstavek 1

Priloga I – točka 2 – odstavek 4 – točka c – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Področja ukrepanja: proizvodne tehnologije; digitalne tehnologije; sodobni materiali; umetna inteligenca in robotika; internet naslednje generacije; visoko zmogljivo računalništvo in velepodatki; krožne industrije; nizkoogljična in čista industrija; vesolje; | Področja ukrepanja: proizvodne tehnologije; digitalne tehnologije; sodobni materiali; umetna inteligenca in robotika; internet naslednje generacije;
  kvantne tehnologije:
  visoko zmogljivo računalništvo in velepodatki; krožne industrije; nizkoogljična in čista industrija; vesolje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Področja ukrepanja: proizvodne tehnologije; digitalne tehnologije; sodobni materiali; umetna inteligenca in robotika; internet naslednje generacije; visoko zmogljivo računalništvo in velepodatki; krožne industrije; nizkoogljična in čista industrija; vesolje;

Področja ukrepanja: proizvodne tehnologije; digitalne tehnologije; sodobni materiali; umetna inteligenca in robotika; internet naslednje generacije;
  kvantne tehnologije:
  visoko zmogljivo računalništvo in velepodatki; krožne industrije; nizkoogljična in čista industrija; vesolje;

kvantne tehnologije:

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka 2 – odstavek 4 – točka c a (novo)

Priloga I – točka 2 – odstavek 4 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | Sklop „Varna družba“: odzivanje na izzive, ki izvirajo iz neprestanih varnostnih groženj, vključno s kibernetsko kriminaliteto, ter iz naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek.



  Področja ukrepanja: organizirani kriminal; terorizem, ekstremizem, radikalizacija in ideološko motivirano nasilje; upravljanje varovanja meja; kibernetska varnost, zasebnost, zaščita podatkov; zaščita kritične infrastrukture in boljše odzivanje na nesreče; piratstvo in ponarejanje izdelkov; podpora politikam Unije za zunanjo varnost, vključno s preprečevanjem konfliktov in vzpostavljanjem miru; spodbujanje usklajevanja, sodelovanja in sinergij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

Sklop „Varna družba“: odzivanje na izzive, ki izvirajo iz neprestanih varnostnih groženj, vključno s kibernetsko kriminaliteto, ter iz naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek.

Sklop „Varna družba“: odzivanje na izzive, ki izvirajo iz neprestanih varnostnih groženj, vključno s kibernetsko kriminaliteto, ter iz naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek.

Področja ukrepanja: organizirani kriminal; terorizem, ekstremizem, radikalizacija in ideološko motivirano nasilje; upravljanje varovanja meja; kibernetska varnost, zasebnost, zaščita podatkov; zaščita kritične infrastrukture in boljše odzivanje na nesreče; piratstvo in ponarejanje izdelkov; podpora politikam Unije za zunanjo varnost, vključno s preprečevanjem konfliktov in vzpostavljanjem miru; spodbujanje usklajevanja, sodelovanja in sinergij;

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka 2 – odstavek 4 – točka d – uvodni del

Priloga I – točka 2 – odstavek 4 – točka d – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | Sklop „Podnebje, energija in mobilnost“: boj proti podnebnim spremembam z boljšim razumevanjem njihovih vzrokov, razvoja, tveganj, vplivov in priložnosti ter ustvarjanje podnebju in okolju prijaznejšega, učinkovitejšega in konkurenčnejšega, pametnejšega, varnejšega in odpornejšega energetskega in prometnega sektorja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

Sklop „Podnebje, energija in mobilnost“: boj proti podnebnim spremembam z boljšim razumevanjem njihovih vzrokov, razvoja, tveganj, vplivov in priložnosti ter ustvarjanje podnebju in okolju prijaznejšega, učinkovitejšega in konkurenčnejšega, pametnejšega, varnejšega in odpornejšega energetskega in prometnega sektorja.

| (d) | Sklop „Podnebje, energija in mobilnost“: boj proti podnebnim spremembam z boljšim razumevanjem njihovih vzrokov, razvoja, tveganj, vplivov in priložnosti ter ustvarjanje podnebju in okolju prijaznejšega, učinkovitejšega in konkurenčnejšega, pametnejšega, varnejšega in odpornejšega energetskega in prometnega sektorja
  ; spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije in spremembe v ravnanju
  . |
| --- | --- |

(d)

Sklop „Podnebje, energija in mobilnost“: boj proti podnebnim spremembam z boljšim razumevanjem njihovih vzrokov, razvoja, tveganj, vplivov in priložnosti ter ustvarjanje podnebju in okolju prijaznejšega, učinkovitejšega in konkurenčnejšega, pametnejšega, varnejšega in odpornejšega energetskega in prometnega sektorja
  ; spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije in spremembe v ravnanju
  .

; spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije in spremembe v ravnanju

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka 2 – odstavek 4 – točka d – odstavek 1

Priloga I – točka 2 – odstavek 4 – točka d – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Področja ukrepanja: znanost o podnebju in rešitve; oskrba z energijo; energetski sistemi in omrežja; stavbe
  in
  industrijski objekti v energetskem prehodu; skupnosti in mesta; industrijska konkurenčnost prometa; čisti promet in mobilnost; pametna mobilnost; shranjevanje energije. | Področja ukrepanja: znanost o podnebju in rešitve; oskrba z energijo; energetski sistemi in omrežja; stavbe
  v energetskem prehodu;
  industrijski objekti v energetskem
  prehodu; premogovniške regije v
  prehodu; skupnosti in mesta; industrijska konkurenčnost prometa; čisti promet in mobilnost; pametna mobilnost; shranjevanje energije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Področja ukrepanja: znanost o podnebju in rešitve; oskrba z energijo; energetski sistemi in omrežja; stavbe
  in
  industrijski objekti v energetskem prehodu; skupnosti in mesta; industrijska konkurenčnost prometa; čisti promet in mobilnost; pametna mobilnost; shranjevanje energije.

in

Področja ukrepanja: znanost o podnebju in rešitve; oskrba z energijo; energetski sistemi in omrežja; stavbe
  v energetskem prehodu;
  industrijski objekti v energetskem
  prehodu; premogovniške regije v
  prehodu; skupnosti in mesta; industrijska konkurenčnost prometa; čisti promet in mobilnost; pametna mobilnost; shranjevanje energije.

v energetskem prehodu;

prehodu; premogovniške regije v

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka 2 – odstavek 4 – točka e – uvodni del

Priloga I – točka 2 – odstavek 4 – točka e – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | Sklop „Hrana in naravni viri“: varovanje, obnavljanje, trajnostno upravljanje in uporaba naravnih in bioloških virov s kopnega in morja za obravnavo preskrbe s hrano in varnosti prehrane ter prehod na nizkoogljično, z viri gospodarno krožno gospodarstvo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

Sklop „Hrana in naravni viri“: varovanje, obnavljanje, trajnostno upravljanje in uporaba naravnih in bioloških virov s kopnega in morja za obravnavo preskrbe s hrano in varnosti prehrane ter prehod na nizkoogljično, z viri gospodarno krožno gospodarstvo.

| (e) | Sklop „Hrana, naravni viri in
  kmetijstvo
  “: varovanje, obnavljanje, trajnostno upravljanje in uporaba naravnih in bioloških virov s kopnega
  , celinskih voda
  in morja za obravnavo preskrbe s hrano in varnosti prehrane ter prehod na nizkoogljično, z viri gospodarno krožno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(e)

Sklop „Hrana, naravni viri in
  kmetijstvo
  “: varovanje, obnavljanje, trajnostno upravljanje in uporaba naravnih in bioloških virov s kopnega
  , celinskih voda
  in morja za obravnavo preskrbe s hrano in varnosti prehrane ter prehod na nizkoogljično, z viri gospodarno krožno gospodarstvo.

kmetijstvo

, celinskih voda

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka 2 – odstavek 4 – točka e – odstavek 1

Priloga I – točka 2 – odstavek 4 – točka e – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Področja ukrepanja: opazovanje okolja; biotska raznovrstnost in naravni kapital; kmetijstvo, gozdarstvo in podeželska območja;
  morje in
  oceani; prehranski sistemi; sistemi biotehnoloških inovacij; krožni sistemi | Področja ukrepanja: opazovanje okolja; biotska raznovrstnost in naravni kapital; kmetijstvo, gozdarstvo in podeželska območja;
  morja,
  oceani
  , celinske vode in modro gospodarstvo
  ; prehranski sistemi; sistemi biotehnoloških inovacij; krožni sistemi |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Področja ukrepanja: opazovanje okolja; biotska raznovrstnost in naravni kapital; kmetijstvo, gozdarstvo in podeželska območja;
  morje in
  oceani; prehranski sistemi; sistemi biotehnoloških inovacij; krožni sistemi

morje in

Področja ukrepanja: opazovanje okolja; biotska raznovrstnost in naravni kapital; kmetijstvo, gozdarstvo in podeželska območja;
  morja,
  oceani
  , celinske vode in modro gospodarstvo
  ; prehranski sistemi; sistemi biotehnoloških inovacij; krožni sistemi

morja,

, celinske vode in modro gospodarstvo

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka 2 – odstavek 4 – točka f – odstavek 1

Priloga I – točka 2 – odstavek 4 – točka f – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Področja ukrepanja: zdravje;
  odpornost
  in
  varnost
  ; digitalno
  in
  industrija; podnebje, energija in mobilnost; hrana in naravni viri; podpora za delovanje notranjega trga in gospodarsko upravljanje Unije; podpora državam članicam pri izvajanju zakonodaje in razvoju strategij pametne specializacije; analitična orodja in metode za oblikovanje politik; upravljanje znanja; prenos znanja in tehnologij; podpora znanosti, namenjena platformam za politike. | Področja ukrepanja: zdravje;
  vključujoča in ustvarjalna družba; varna družba
  ; digitalno, industrija
  in vesolje
  ; podnebje, energija in mobilnost; hrana in naravni viri; podpora za delovanje notranjega trga in gospodarsko upravljanje Unije; podpora državam članicam pri izvajanju zakonodaje in razvoju strategij pametne specializacije; analitična orodja in metode za oblikovanje politik; upravljanje znanja; prenos znanja in tehnologij; podpora znanosti, namenjena platformam za politike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Področja ukrepanja: zdravje;
  odpornost
  in
  varnost
  ; digitalno
  in
  industrija; podnebje, energija in mobilnost; hrana in naravni viri; podpora za delovanje notranjega trga in gospodarsko upravljanje Unije; podpora državam članicam pri izvajanju zakonodaje in razvoju strategij pametne specializacije; analitična orodja in metode za oblikovanje politik; upravljanje znanja; prenos znanja in tehnologij; podpora znanosti, namenjena platformam za politike.

odpornost

varnost

in

Področja ukrepanja: zdravje;
  vključujoča in ustvarjalna družba; varna družba
  ; digitalno, industrija
  in vesolje
  ; podnebje, energija in mobilnost; hrana in naravni viri; podpora za delovanje notranjega trga in gospodarsko upravljanje Unije; podpora državam članicam pri izvajanju zakonodaje in razvoju strategij pametne specializacije; analitična orodja in metode za oblikovanje politik; upravljanje znanja; prenos znanja in tehnologij; podpora znanosti, namenjena platformam za politike.

vključujoča in ustvarjalna družba; varna družba

in vesolje

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka 3 – uvodni del

Priloga I – točka 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Steber III
  „Odprte inovacije“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)

Steber III
  „Odprte inovacije“

„Odprte inovacije“

| (3) | Steber III
  „Inovativna Evropa“ |
| --- | --- |

(3)

Steber III
  „Inovativna Evropa“

„Inovativna Evropa“

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka 3 – odstavek 1 – uvodni del

Priloga I – točka 3 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta steber bo z dejavnostmi, navedenimi v nadaljevanju, v skladu s členom 4 spodbujal vse oblike inovacij, vključno s prodornimi inovacijami, in okrepil tržno uvajanje inovativnih rešitev na trg. Prispeval bo tudi k drugim posebnim ciljem Programa, kot je opisano v členu 3. | Ta steber bo z dejavnostmi, navedenimi v nadaljevanju, v skladu s členom 4 spodbujal vse oblike inovacij, vključno s prodornimi
  tehnološkimi in družbenimi
  inovacijami, in okrepil tržno uvajanje inovativnih rešitev na trg
  , zlasti s sodelovanjem zagonskih podjetij in MSP z raziskovalnimi institucijami
  . Prispeval bo tudi k drugim posebnim ciljem Programa, kot je opisano v členu 3. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ta steber bo z dejavnostmi, navedenimi v nadaljevanju, v skladu s členom 4 spodbujal vse oblike inovacij, vključno s prodornimi inovacijami, in okrepil tržno uvajanje inovativnih rešitev na trg. Prispeval bo tudi k drugim posebnim ciljem Programa, kot je opisano v členu 3.

Ta steber bo z dejavnostmi, navedenimi v nadaljevanju, v skladu s členom 4 spodbujal vse oblike inovacij, vključno s prodornimi
  tehnološkimi in družbenimi
  inovacijami, in okrepil tržno uvajanje inovativnih rešitev na trg
  , zlasti s sodelovanjem zagonskih podjetij in MSP z raziskovalnimi institucijami
  . Prispeval bo tudi k drugim posebnim ciljem Programa, kot je opisano v členu 3.

tehnološkimi in družbenimi

, zlasti s sodelovanjem zagonskih podjetij in MSP z raziskovalnimi institucijami

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka 4 – odstavek 1

Priloga I – točka 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta del bo z dejavnostmi, navedenimi v nadaljevanju, v skladu s členom 4 zagotavljal
  najboljše
  možno
  doseganje rezultatov
  Programa in tako povečal vpliv v okrepljenem evropskem raziskovalnem prostoru. Podpiral bo tudi druge posebne cilje Programa, kot je opisano v členu 3. Dajal bo podlago za preostanek programa in hkrati podpiral dejavnosti, ki prispevajo k Evropi, ki bo v večji meri temeljila na znanju, bo inovativna in bo upoštevala enakost spolov, ki bo na čelu svetovne konkurence ter tako optimizirala nacionalne prednosti in potencial po vsej Evropi v dobro delujočem evropskem raziskovalnem prostoru (ERP), v katerem znanje in visoko usposobljena delovna sila prosto krožita, obveščeni državljani razumejo rezultate raziskav in inovacij in jim zaupajo, ti rezultati pa prinašajo koristi družbi kot celoti, ter v katerem politika EU temelji na visokokakovostnih znanstvenih izsledkih. | Ta del bo z dejavnostmi, navedenimi v nadaljevanju, v skladu s členom 4 zagotavljal
  najboljše
  možno
  uresničevanje
  Programa in tako povečal
  njegov
  vpliv
  in privlačnost
  v okrepljenem evropskem raziskovalnem prostoru. Podpiral bo tudi druge posebne cilje Programa, kot je opisano v členu 3. Dajal bo podlago za preostanek programa in hkrati podpiral dejavnosti, ki prispevajo k 
  privabljanju nadarjenih posameznikov v Uniji in se spopadajo z begom možganov. Prispeval bo tudi k
  Evropi, ki bo v večji meri temeljila na znanju, bo inovativna in bo upoštevala enakost spolov, ki bo na čelu svetovne konkurence ter tako optimizirala nacionalne prednosti in potencial po vsej Evropi v dobro delujočem evropskem raziskovalnem prostoru (ERP), v katerem znanje in visoko usposobljena delovna sila
  na uravnotežen način
  prosto krožita, obveščeni državljani razumejo rezultate raziskav in inovacij in jim zaupajo, ti rezultati pa prinašajo koristi družbi kot celoti, ter v katerem politika EU temelji na visokokakovostnih znanstvenih izsledkih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ta del bo z dejavnostmi, navedenimi v nadaljevanju, v skladu s členom 4 zagotavljal
  najboljše
  možno
  doseganje rezultatov
  Programa in tako povečal vpliv v okrepljenem evropskem raziskovalnem prostoru. Podpiral bo tudi druge posebne cilje Programa, kot je opisano v členu 3. Dajal bo podlago za preostanek programa in hkrati podpiral dejavnosti, ki prispevajo k Evropi, ki bo v večji meri temeljila na znanju, bo inovativna in bo upoštevala enakost spolov, ki bo na čelu svetovne konkurence ter tako optimizirala nacionalne prednosti in potencial po vsej Evropi v dobro delujočem evropskem raziskovalnem prostoru (ERP), v katerem znanje in visoko usposobljena delovna sila prosto krožita, obveščeni državljani razumejo rezultate raziskav in inovacij in jim zaupajo, ti rezultati pa prinašajo koristi družbi kot celoti, ter v katerem politika EU temelji na visokokakovostnih znanstvenih izsledkih.

najboljše

doseganje rezultatov

Ta del bo z dejavnostmi, navedenimi v nadaljevanju, v skladu s členom 4 zagotavljal
  najboljše
  možno
  uresničevanje
  Programa in tako povečal
  njegov
  vpliv
  in privlačnost
  v okrepljenem evropskem raziskovalnem prostoru. Podpiral bo tudi druge posebne cilje Programa, kot je opisano v členu 3. Dajal bo podlago za preostanek programa in hkrati podpiral dejavnosti, ki prispevajo k 
  privabljanju nadarjenih posameznikov v Uniji in se spopadajo z begom možganov. Prispeval bo tudi k
  Evropi, ki bo v večji meri temeljila na znanju, bo inovativna in bo upoštevala enakost spolov, ki bo na čelu svetovne konkurence ter tako optimizirala nacionalne prednosti in potencial po vsej Evropi v dobro delujočem evropskem raziskovalnem prostoru (ERP), v katerem znanje in visoko usposobljena delovna sila
  na uravnotežen način
  prosto krožita, obveščeni državljani razumejo rezultate raziskav in inovacij in jim zaupajo, ti rezultati pa prinašajo koristi družbi kot celoti, ter v katerem politika EU temelji na visokokakovostnih znanstvenih izsledkih.

najboljše

uresničevanje

njegov

in privlačnost

privabljanju nadarjenih posameznikov v Uniji in se spopadajo z begom možganov. Prispeval bo tudi k

na uravnotežen način

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka 4 – odstavek 2

Priloga I – točka 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Področja ukrepanja:
  izmenjava
  odličnosti; reforma in izboljšanje evropskega sistema raziskav in inovacij. | Področja ukrepanja:
  širjenje odličnosti in povečevanje udeležbe prek povezovanja, tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, pobud kateder evropskega raziskovalnega prostora, evropskega sodelovanja v znanosti in tehnologiji (COST), pobud
  odličnosti
  in širjenja štipendij
  ; reforma in izboljšanje evropskega sistema raziskav in inovacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Področja ukrepanja:
  izmenjava
  odličnosti; reforma in izboljšanje evropskega sistema raziskav in inovacij.

izmenjava

Področja ukrepanja:
  širjenje odličnosti in povečevanje udeležbe prek povezovanja, tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, pobud kateder evropskega raziskovalnega prostora, evropskega sodelovanja v znanosti in tehnologiji (COST), pobud
  odličnosti
  in širjenja štipendij
  ; reforma in izboljšanje evropskega sistema raziskav in inovacij.

širjenje odličnosti in povečevanje udeležbe prek povezovanja, tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, pobud kateder evropskega raziskovalnega prostora, evropskega sodelovanja v znanosti in tehnologiji (COST), pobud

in širjenja štipendij

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – odstavek 2 – alinea 1

Priloga II – odstavek 2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | ukrep na področju raziskav in inovacij: sestavljen je zlasti iz dejavnosti, katerih cilj je odkrivanje novega znanja in/ali preučitev izvedljivosti nove ali izboljšane tehnologije, izdelka, procesa, storitve ali rešitve. Vključuje lahko temeljne in uporabne raziskave, tehnološki razvoj in povezovanje, preskušanje in preverjanje prototipov manjšega obsega v laboratorijskem ali simuliranem okolju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

ukrep na področju raziskav in inovacij: sestavljen je zlasti iz dejavnosti, katerih cilj je odkrivanje novega znanja in/ali preučitev izvedljivosti nove ali izboljšane tehnologije, izdelka, procesa, storitve ali rešitve. Vključuje lahko temeljne in uporabne raziskave, tehnološki razvoj in povezovanje, preskušanje in preverjanje prototipov manjšega obsega v laboratorijskem ali simuliranem okolju;

| — | ukrep na področju raziskav in inovacij: sestavljen je zlasti iz dejavnosti, katerih cilj je odkrivanje novega znanja in/ali preučitev izvedljivosti nove ali izboljšane tehnologije, izdelka, procesa, storitve ali rešitve. Vključuje lahko temeljne in uporabne raziskave, tehnološki razvoj in povezovanje, preskušanje in preverjanje prototipov manjšega obsega v laboratorijskem ali simuliranem okolju
  . Pri izbranem številu ukrepov na področju sodelovanja pri raziskavah in na področju inovacij se uporabi logika hitre poti do raziskav in inovacij
  ; |
| --- | --- |

—

ukrep na področju raziskav in inovacij: sestavljen je zlasti iz dejavnosti, katerih cilj je odkrivanje novega znanja in/ali preučitev izvedljivosti nove ali izboljšane tehnologije, izdelka, procesa, storitve ali rešitve. Vključuje lahko temeljne in uporabne raziskave, tehnološki razvoj in povezovanje, preskušanje in preverjanje prototipov manjšega obsega v laboratorijskem ali simuliranem okolju
  . Pri izbranem številu ukrepov na področju sodelovanja pri raziskavah in na področju inovacij se uporabi logika hitre poti do raziskav in inovacij
  ;

. Pri izbranem številu ukrepov na področju sodelovanja pri raziskavah in na področju inovacij se uporabi logika hitre poti do raziskav in inovacij

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – odstavek 2 – alinea 6

Priloga II – odstavek 2 – alinea 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | ukrep sofinanciranja programa: ukrep za zagotovitev skupnega financiranja programa dejavnosti, ki jih določijo in/ali izvajajo subjekti, ki upravljajo in/ali financirajo programe raziskav in inovacij in ne spadajo med organe financiranja Unije. Tak program dejavnosti lahko podpira mreženje in usklajevanje, raziskave, inovacije, pilotne ukrepe ter ukrepe na področju inovacij in uvajanja na trgu, ukrepe usposabljanja in mobilnosti, ozaveščanje in komuniciranje, razširjanje in izkoriščanje ali kombinacije teh ukrepov, ki jih neposredno izvajajo navedeni subjekti ali tretje osebe, katerim lahko program zagotovi vse oblike ustrezne finančne podpore, kot so nepovratna sredstva, nagrade, javna naročila ter kombinirano financiranje programa Obzorje Evropa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

ukrep sofinanciranja programa: ukrep za zagotovitev skupnega financiranja programa dejavnosti, ki jih določijo in/ali izvajajo subjekti, ki upravljajo in/ali financirajo programe raziskav in inovacij in ne spadajo med organe financiranja Unije. Tak program dejavnosti lahko podpira mreženje in usklajevanje, raziskave, inovacije, pilotne ukrepe ter ukrepe na področju inovacij in uvajanja na trgu, ukrepe usposabljanja in mobilnosti, ozaveščanje in komuniciranje, razširjanje in izkoriščanje ali kombinacije teh ukrepov, ki jih neposredno izvajajo navedeni subjekti ali tretje osebe, katerim lahko program zagotovi vse oblike ustrezne finančne podpore, kot so nepovratna sredstva, nagrade, javna naročila ter kombinirano financiranje programa Obzorje Evropa;

| — | ukrep sofinanciranja programa: ukrep za zagotovitev skupnega financiranja programa dejavnosti, ki jih določijo in/ali izvajajo subjekti, ki upravljajo in/ali financirajo programe raziskav in inovacij in ne spadajo med organe financiranja Unije. Tak program dejavnosti lahko podpira
  povezovanje,
  mreženje in usklajevanje, raziskave, inovacije, pilotne ukrepe ter ukrepe na področju inovacij in uvajanja na trgu, ukrepe usposabljanja in mobilnosti, ozaveščanje in komuniciranje, razširjanje in izkoriščanje ali kombinacije teh ukrepov, ki jih neposredno izvajajo navedeni subjekti ali tretje osebe, katerim lahko program zagotovi vse oblike ustrezne finančne podpore, kot so nepovratna sredstva, nagrade, javna naročila ter kombinirano financiranje programa Obzorje Evropa; |
| --- | --- |

—

ukrep sofinanciranja programa: ukrep za zagotovitev skupnega financiranja programa dejavnosti, ki jih določijo in/ali izvajajo subjekti, ki upravljajo in/ali financirajo programe raziskav in inovacij in ne spadajo med organe financiranja Unije. Tak program dejavnosti lahko podpira
  povezovanje,
  mreženje in usklajevanje, raziskave, inovacije, pilotne ukrepe ter ukrepe na področju inovacij in uvajanja na trgu, ukrepe usposabljanja in mobilnosti, ozaveščanje in komuniciranje, razširjanje in izkoriščanje ali kombinacije teh ukrepov, ki jih neposredno izvajajo navedeni subjekti ali tretje osebe, katerim lahko program zagotovi vse oblike ustrezne finančne podpore, kot so nepovratna sredstva, nagrade, javna naročila ter kombinirano financiranje programa Obzorje Evropa;

povezovanje,

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – odstavek 1 – točka 1 – točka a – uvodni del

Priloga III – odstavek 1 – točka 1 – točka a – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | dokazi, da je evropsko partnerstvo učinkovitejše pri doseganju zadevnih ciljev Programa, predvsem pri ustvarjanju jasno vidnih vplivov
  za EU in
  njene državljane, zlasti na področju svetovnih izzivov ter ciljev raziskav in inovacij, izboljšanja konkurenčnosti EU in prispevka h krepitvi Evropskega raziskovalnega in inovacijskega prostora ter mednarodnih zavez; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

dokazi, da je evropsko partnerstvo učinkovitejše pri doseganju zadevnih ciljev Programa, predvsem pri ustvarjanju jasno vidnih vplivov
  za EU in
  njene državljane, zlasti na področju svetovnih izzivov ter ciljev raziskav in inovacij, izboljšanja konkurenčnosti EU in prispevka h krepitvi Evropskega raziskovalnega in inovacijskega prostora ter mednarodnih zavez;

za EU in

| (a) | dokazi, da je evropsko partnerstvo učinkovitejše pri doseganju zadevnih ciljev Programa, predvsem pri ustvarjanju jasno vidnih vplivov
  po vsej Uniji za
  njene državljane, zlasti na področju svetovnih izzivov ter ciljev raziskav in inovacij, izboljšanja konkurenčnosti EU
  , trajnosti
  in prispevka h krepitvi Evropskega raziskovalnega in inovacijskega prostora ter mednarodnih zavez; |
| --- | --- |

(a)

dokazi, da je evropsko partnerstvo učinkovitejše pri doseganju zadevnih ciljev Programa, predvsem pri ustvarjanju jasno vidnih vplivov
  po vsej Uniji za
  njene državljane, zlasti na področju svetovnih izzivov ter ciljev raziskav in inovacij, izboljšanja konkurenčnosti EU
  , trajnosti
  in prispevka h krepitvi Evropskega raziskovalnega in inovacijskega prostora ter mednarodnih zavez;

po vsej Uniji za

, trajnosti

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – odstavek 1 – točka 1 – točka b

Priloga III – odstavek 1 – točka 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | skladnost in sinergije
  evropskega partnerstva
  na področju raziskav in inovacij EU; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

skladnost in sinergije
  evropskega partnerstva
  na področju raziskav in inovacij EU;

evropskega partnerstva

| (b) | skladnost in sinergije
  evropskih partnerstev
  na področju raziskav in inovacij EU
  , vključno z nacionalnimi in regionalnimi strategijami
  ; |
| --- | --- |

(b)

skladnost in sinergije
  evropskih partnerstev
  na področju raziskav in inovacij EU
  , vključno z nacionalnimi in regionalnimi strategijami
  ;

evropskih partnerstev

, vključno z nacionalnimi in regionalnimi strategijami

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – odstavek 1 – točka 1 – točka c

Priloga III – odstavek 1 – točka 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | preglednost in odprtost
  evropskega partnerstva na področju ugotovitve
  prednostnih nalog in ciljev ter sodelovanje partnerjev in
  zainteresiranih strani
  iz različnih sektorjev, tudi mednarodnih, kadar je primerno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

preglednost in odprtost
  evropskega partnerstva na področju ugotovitve
  prednostnih nalog in ciljev ter sodelovanje partnerjev in
  zainteresiranih strani
  iz različnih sektorjev, tudi mednarodnih, kadar je primerno;

evropskega partnerstva na področju ugotovitve

zainteresiranih strani

| (c) | preglednost in odprtost
  evropskih partnerstev pri določanju
  prednostnih nalog in ciljev
  , vključno z njihovim upravljanjem,
  ter sodelovanje partnerjev in
  deležnikov
  iz različnih sektorjev
  in okolij
  , tudi mednarodnih, kadar je primerno; |
| --- | --- |

(c)

preglednost in odprtost
  evropskih partnerstev pri določanju
  prednostnih nalog in ciljev
  , vključno z njihovim upravljanjem,
  ter sodelovanje partnerjev in
  deležnikov
  iz različnih sektorjev
  in okolij
  , tudi mednarodnih, kadar je primerno;

evropskih partnerstev pri določanju

, vključno z njihovim upravljanjem,

deležnikov

in okolij

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – odstavek 1 – točka 1 – točka d – alinea 1

Priloga III – odstavek 1 – točka 1 – točka d – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | ugotovitev merljivih pričakovanih rezultatov, konkretnih dosežkov in vplivov v določenih rokih, vključno s ključno gospodarsko vrednostjo za
  Evropo
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

ugotovitev merljivih pričakovanih rezultatov, konkretnih dosežkov in vplivov v določenih rokih, vključno s ključno gospodarsko vrednostjo za
  Evropo
  ;

Evropo

| — | ugotovitev merljivih pričakovanih rezultatov, konkretnih dosežkov in vplivov v določenih rokih, vključno s ključno gospodarsko vrednostjo za
  EU
  ; |
| --- | --- |

—

ugotovitev merljivih pričakovanih rezultatov, konkretnih dosežkov in vplivov v določenih rokih, vključno s ključno gospodarsko vrednostjo za
  EU
  ;

EU

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – odstavek 1 – točka 1 – točka d – alinea 2

Priloga III – odstavek 1 – točka 1 – točka d – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | dokazane kvalitativne
  in
  kvantitativne učinke
  finančnega vzvoda; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

dokazane kvalitativne
  in
  kvantitativne učinke
  finančnega vzvoda;

dokazane kvalitativne

kvantitativne učinke

| — | dokazan velik kvalitativni
  in
  kvantitativni učinek
  finančnega vzvoda; |
| --- | --- |

—

dokazan velik kvalitativni
  in
  kvantitativni učinek
  finančnega vzvoda;

dokazan velik kvalitativni

kvantitativni učinek

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – odstavek 1 – točka 1 – točka d – alinea 3

Priloga III – odstavek 1 – točka 1 – točka d – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | pristope za zagotavljanje prilagodljivosti izvajanja in prilagajanja spreminjajočim se potrebam politik ali trga ali znanstvenega napredka; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

pristope za zagotavljanje prilagodljivosti izvajanja in prilagajanja spreminjajočim se potrebam politik ali trga ali znanstvenega napredka;

| — | pristope za zagotavljanje prilagodljivosti izvajanja in prilagajanja spreminjajočim se potrebam politik
  , družbe in/
  ali trga ali znanstvenega napredka; |
| --- | --- |

—

pristope za zagotavljanje prilagodljivosti izvajanja in prilagajanja spreminjajočim se potrebam politik
  , družbe in/
  ali trga ali znanstvenega napredka;

, družbe in/

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – odstavek 1 – točka 1 – točka e – odstavek 1

Priloga III – odstavek 1 – točka 1 – točka e – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| v primeru institucionaliziranih evropskih partnerstev mora biti finančni in/ali stvarni prispevek partnerjev,
  z izjemo
  Unije, najmanj 50 
  % in lahko znaša največ 75
   % skupnih proračunskih obveznosti evropskega partnerstva
  . Za vsako institucionalizirano evropsko partnerstvo mora biti delež prispevkov partnerjev, razen Unije, v obliki finančnih prispevkov. | v primeru institucionaliziranih evropskih partnerstev mora biti finančni in/ali stvarni prispevek partnerjev,
  razen
  Unije, najmanj 50 % skupnih proračunskih obveznosti evropskega partnerstva
  , ko gre
  za
  partnerstva med Unijo in zasebnimi partnerji, in največ 75 % teh obveznosti
  ,
  ko gre za partnerstva
  ,
  ki vključujejo tudi države članice
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

v primeru institucionaliziranih evropskih partnerstev mora biti finančni in/ali stvarni prispevek partnerjev,
  z izjemo
  Unije, najmanj 50 
  % in lahko znaša največ 75
   % skupnih proračunskih obveznosti evropskega partnerstva
  . Za vsako institucionalizirano evropsko partnerstvo mora biti delež prispevkov partnerjev, razen Unije, v obliki finančnih prispevkov.

z izjemo

% in lahko znaša največ 75

. Za vsako institucionalizirano evropsko partnerstvo mora biti delež prispevkov partnerjev, razen Unije, v obliki finančnih prispevkov.

v primeru institucionaliziranih evropskih partnerstev mora biti finančni in/ali stvarni prispevek partnerjev,
  razen
  Unije, najmanj 50 % skupnih proračunskih obveznosti evropskega partnerstva
  , ko gre
  za
  partnerstva med Unijo in zasebnimi partnerji, in največ 75 % teh obveznosti
  ,
  ko gre za partnerstva
  ,
  ki vključujejo tudi države članice
  .

razen

, ko gre

partnerstva med Unijo in zasebnimi partnerji, in največ 75 % teh obveznosti

ko gre za partnerstva

ki vključujejo tudi države članice

Sprememba 138

Sprememba 138

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – odstavek 1 – točka 1 – točka e a (novo)

Priloga III – odstavek 1 – točka 1 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | V soglasju z regionalnimi organi se Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) sprejme kot delni nacionalni prispevek za sofinanciranje ukrepov, povezanih z državami članicami, v okviru Programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

V soglasju z regionalnimi organi se Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) sprejme kot delni nacionalni prispevek za sofinanciranje ukrepov, povezanih z državami članicami, v okviru Programa.

V soglasju z regionalnimi organi se Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) sprejme kot delni nacionalni prispevek za sofinanciranje ukrepov, povezanih z državami članicami, v okviru Programa.

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – odstavek 1 – točka 2 – točka c

Priloga III – odstavek 1 – točka 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | usklajevanje in/ali skupne dejavnosti z drugimi ustreznimi raziskovalnimi in inovacijskimi pobudami, da se zagotovijo učinkovite sinergije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

usklajevanje in/ali skupne dejavnosti z drugimi ustreznimi raziskovalnimi in inovacijskimi pobudami, da se zagotovijo učinkovite sinergije;

| (c) | usklajevanje in/ali skupne dejavnosti z drugimi ustreznimi raziskovalnimi in inovacijskimi pobudami, da se zagotovijo
  optimalna raven povezanosti in
  učinkovite sinergije; |
| --- | --- |

(c)

usklajevanje in/ali skupne dejavnosti z drugimi ustreznimi raziskovalnimi in inovacijskimi pobudami, da se zagotovijo
  optimalna raven povezanosti in
  učinkovite sinergije;

optimalna raven povezanosti in

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – odstavek 1 – točka 2 – točka c

Priloga III – odstavek 1 – točka 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | pravno zavezujoče obveznosti za vsakega partnerja v celotni življenjski dobi pobude, zlasti za finančne prispevke; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

pravno zavezujoče obveznosti za vsakega partnerja v celotni življenjski dobi pobude, zlasti za finančne prispevke;

| (d) | pravno zavezujoče obveznosti za vsakega partnerja v celotni življenjski dobi pobude, zlasti za
  prispevke v naravi in/ali
  finančne prispevke; |
| --- | --- |

(d)

pravno zavezujoče obveznosti za vsakega partnerja v celotni življenjski dobi pobude, zlasti za
  prispevke v naravi in/ali
  finančne prispevke;

prispevke v naravi in/ali

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – odstavek 1 – točka 3 – točka a

Priloga III – odstavek 1 – točka 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | sistem spremljanja v skladu z zahtevami iz člena 45 za spremljanje napredka pri doseganju
  posebnih
  ciljev politike, konkretnih rezultatov in ključnih kazalnikov uspešnosti, ki omogočajo ocenjevanje dosežkov v obdobju, vplivov in morebitnih potreb po popravnih ukrepih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

sistem spremljanja v skladu z zahtevami iz člena 45 za spremljanje napredka pri doseganju
  posebnih
  ciljev politike, konkretnih rezultatov in ključnih kazalnikov uspešnosti, ki omogočajo ocenjevanje dosežkov v obdobju, vplivov in morebitnih potreb po popravnih ukrepih;

posebnih

| (a) | sistem spremljanja v skladu z zahtevami iz člena 45 za spremljanje napredka pri doseganju ciljev politike
  za posamezne programe
  , konkretnih rezultatov in ključnih kazalnikov uspešnosti, ki omogočajo ocenjevanje dosežkov v obdobju, vplivov in morebitnih potreb po popravnih ukrepih; |
| --- | --- |

(a)

sistem spremljanja v skladu z zahtevami iz člena 45 za spremljanje napredka pri doseganju ciljev politike
  za posamezne programe
  , konkretnih rezultatov in ključnih kazalnikov uspešnosti, ki omogočajo ocenjevanje dosežkov v obdobju, vplivov in morebitnih potreb po popravnih ukrepih;

za posamezne programe

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – odstavek 1 – točka 4 – točka b

Priloga III – odstavek 1 – točka 4 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | ustrezni
  ukrepi za zagotovitev postopnega ukinjanja v skladu
  z dogovorjenimi pogoji
  in
  časovnim načrtom
  , brez poseganja v morebitno nadaljnje nadnacionalno financiranje iz nacionalnih ali drugih programov Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

ustrezni
  ukrepi za zagotovitev postopnega ukinjanja v skladu
  z dogovorjenimi pogoji
  in
  časovnim načrtom
  , brez poseganja v morebitno nadaljnje nadnacionalno financiranje iz nacionalnih ali drugih programov Unije.

ustrezni

z dogovorjenimi pogoji

časovnim načrtom

| (b) | če se partnerstvo ne obnovi, ustrezni
  ukrepi za zagotovitev postopnega ukinjanja v skladu
  s časovnim okvirom
  in
  pogoji, dogovorjenimi s pravno zavezanimi partnerji
  , brez poseganja v morebitno nadaljnje nadnacionalno financiranje iz nacionalnih ali drugih programov Unije
  in v zasebne naložbe in tekoče projekte
  . |
| --- | --- |

(b)

če se partnerstvo ne obnovi, ustrezni
  ukrepi za zagotovitev postopnega ukinjanja v skladu
  s časovnim okvirom
  in
  pogoji, dogovorjenimi s pravno zavezanimi partnerji
  , brez poseganja v morebitno nadaljnje nadnacionalno financiranje iz nacionalnih ali drugih programov Unije
  in v zasebne naložbe in tekoče projekte
  .

če se partnerstvo ne obnovi, ustrezni

s časovnim okvirom

pogoji, dogovorjenimi s pravno zavezanimi partnerji

in v zasebne naložbe in tekoče projekte

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 1 – točka b

Priloga IV – točka 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | skupna kmetijska politika omogoča najboljšo uporabo rezultatov raziskav in inovacij ter spodbuja obsežno uvajanje inovativnih rešitev, tudi tistih, ki izhajajo iz projektov, financiranih s sredstvi okvirnih programov za raziskave in inovacije,
  ter
  evropskega partnerstva za inovacije „Kmetijska produktivnost in trajnost“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

skupna kmetijska politika omogoča najboljšo uporabo rezultatov raziskav in inovacij ter spodbuja obsežno uvajanje inovativnih rešitev, tudi tistih, ki izhajajo iz projektov, financiranih s sredstvi okvirnih programov za raziskave in inovacije,
  ter
  evropskega partnerstva za inovacije „Kmetijska produktivnost in trajnost“;

ter

| (b) | skupna kmetijska politika omogoča najboljšo uporabo rezultatov raziskav in inovacij ter spodbuja obsežno uvajanje inovativnih rešitev, tudi tistih, ki izhajajo iz projektov, financiranih s sredstvi okvirnih programov za raziskave in inovacije, evropskega partnerstva za inovacije „Kmetijska produktivnost in trajnost“
  ter iz upoštevnih skupnosti znanja in inovacij Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT)
  ; |
| --- | --- |

(b)

skupna kmetijska politika omogoča najboljšo uporabo rezultatov raziskav in inovacij ter spodbuja obsežno uvajanje inovativnih rešitev, tudi tistih, ki izhajajo iz projektov, financiranih s sredstvi okvirnih programov za raziskave in inovacije, evropskega partnerstva za inovacije „Kmetijska produktivnost in trajnost“
  ter iz upoštevnih skupnosti znanja in inovacij Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT)
  ;

ter iz upoštevnih skupnosti znanja in inovacij Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT)

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 2 – točka b

Priloga IV – točka 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | bo ESPR podpiral uvajanje novih tehnologij in inovativnih proizvodov, procesov in storitev, zlasti tistih, ki izhajajo iz Programa na področju morske in pomorske politike; bo podpiral tudi zbiranje podatkov na terenu in obdelavo teh podatkov ter razširjal ustrezne ukrepe, ki se podpirajo v okviru Programa, to pa bo prispevalo k izvajanju skupne ribiške politike, pomorske politike EU
  in
  mednarodnemu upravljanju oceanov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

bo ESPR podpiral uvajanje novih tehnologij in inovativnih proizvodov, procesov in storitev, zlasti tistih, ki izhajajo iz Programa na področju morske in pomorske politike; bo podpiral tudi zbiranje podatkov na terenu in obdelavo teh podatkov ter razširjal ustrezne ukrepe, ki se podpirajo v okviru Programa, to pa bo prispevalo k izvajanju skupne ribiške politike, pomorske politike EU
  in
  mednarodnemu upravljanju oceanov.

in

| (b) | bo ESPR podpiral uvajanje novih tehnologij in inovativnih proizvodov, procesov in storitev, zlasti tistih, ki izhajajo iz Programa na področju morske in pomorske politike; bo podpiral tudi zbiranje podatkov na terenu in obdelavo teh podatkov ter razširjal ustrezne ukrepe, ki se podpirajo v okviru Programa, to pa bo prispevalo k izvajanju skupne ribiške politike
  in
  pomorske politike EU
  ter k
  mednarodnemu upravljanju oceanov
  in mednarodnim obveznostim
  . |
| --- | --- |

(b)

bo ESPR podpiral uvajanje novih tehnologij in inovativnih proizvodov, procesov in storitev, zlasti tistih, ki izhajajo iz Programa na področju morske in pomorske politike; bo podpiral tudi zbiranje podatkov na terenu in obdelavo teh podatkov ter razširjal ustrezne ukrepe, ki se podpirajo v okviru Programa, to pa bo prispevalo k izvajanju skupne ribiške politike
  in
  pomorske politike EU
  ter k
  mednarodnemu upravljanju oceanov
  in mednarodnim obveznostim
  .

in

ter k

in mednarodnim obveznostim

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 3 – točka a

Priloga IV – točka 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | se bodo uporabljale ureditve za kombinirano financiranje iz ESRR
  , Kohezijskega sklada
  in programa Obzorje Evropa za podporo dejavnostim, ki povezujejo strategije pametne specializacije in mednarodno odličnost na področju raziskav in inovacij, vključno s skupnimi nadregionalnimi/nadnacionalnimi programi in vseevropskimi raziskovalnimi infrastrukturami, z namenom krepitve evropskega raziskovalnega prostora; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

se bodo uporabljale ureditve za kombinirano financiranje iz ESRR
  , Kohezijskega sklada
  in programa Obzorje Evropa za podporo dejavnostim, ki povezujejo strategije pametne specializacije in mednarodno odličnost na področju raziskav in inovacij, vključno s skupnimi nadregionalnimi/nadnacionalnimi programi in vseevropskimi raziskovalnimi infrastrukturami, z namenom krepitve evropskega raziskovalnega prostora;

, Kohezijskega sklada

| (a) | se bodo uporabljale ureditve za kombinirano financiranje iz ESRR in programa Obzorje Evropa za podporo dejavnostim, ki povezujejo
  regionalne operativne programe,
  strategije pametne specializacije in mednarodno odličnost na področju raziskav in inovacij, vključno s skupnimi nadregionalnimi/nadnacionalnimi programi in vseevropskimi raziskovalnimi infrastrukturami, z namenom krepitve evropskega raziskovalnega prostora; |
| --- | --- |

(a)

se bodo uporabljale ureditve za kombinirano financiranje iz ESRR in programa Obzorje Evropa za podporo dejavnostim, ki povezujejo
  regionalne operativne programe,
  strategije pametne specializacije in mednarodno odličnost na področju raziskav in inovacij, vključno s skupnimi nadregionalnimi/nadnacionalnimi programi in vseevropskimi raziskovalnimi infrastrukturami, z namenom krepitve evropskega raziskovalnega prostora;

regionalne operativne programe,

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 3 – točka aa (novo)

Priloga IV – točka 3 – točka aa (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | sredstva iz Evropskega sklada za regionalni razvoj se bodo lahko prostovoljno prenašala v podporo dejavnostim v okviru Programa, zlasti tistim z oznako „pečat odličnosti“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

sredstva iz Evropskega sklada za regionalni razvoj se bodo lahko prostovoljno prenašala v podporo dejavnostim v okviru Programa, zlasti tistim z oznako „pečat odličnosti“;

sredstva iz Evropskega sklada za regionalni razvoj se bodo lahko prostovoljno prenašala v podporo dejavnostim v okviru Programa, zlasti tistim z oznako „pečat odličnosti“;

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 3 – točka b a (novo)

Priloga IV – točka 3 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | krepili se bodo regionalni ekosistemi, omrežne platforme in regionalne strategije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

krepili se bodo regionalni ekosistemi, omrežne platforme in regionalne strategije;

krepili se bodo regionalni ekosistemi, omrežne platforme in regionalne strategije;

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 4 – točka b

Priloga IV – točka 4 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | se bodo ureditve za dopolnilno financiranje iz ESS+ lahko uporabljale za podporo dejavnosti, ki spodbujajo razvoj človeškega kapitala na področju raziskav in inovacij, da bi okrepile evropski raziskovalni prostor; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

se bodo ureditve za dopolnilno financiranje iz ESS+ lahko uporabljale za podporo dejavnosti, ki spodbujajo razvoj človeškega kapitala na področju raziskav in inovacij, da bi okrepile evropski raziskovalni prostor;

| (b) | se bodo ureditve za dopolnilno financiranje iz ESS+ lahko uporabljale za podporo dejavnosti
  Programa
  , ki spodbujajo razvoj človeškega kapitala na področju raziskav in inovacij, da bi okrepile evropski raziskovalni prostor; |
| --- | --- |

(b)

se bodo ureditve za dopolnilno financiranje iz ESS+ lahko uporabljale za podporo dejavnosti
  Programa
  , ki spodbujajo razvoj človeškega kapitala na področju raziskav in inovacij, da bi okrepile evropski raziskovalni prostor;

Programa

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 6 – točka b

Priloga IV – točka 6 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | bodo potrebe po raziskavah in inovacijah, ki so povezane z digitalnimi vidiki, ugotovljene in določene v načrtih strateških raziskav in inovacij Obzorja Evropa; mednje spadajo tudi raziskave in inovacije na področju visoko zmogljivega računalništva, umetne inteligence, kibernetske varnosti, pri katerih se digitalne tehnologije kombinirajo z drugimi omogočitvenimi tehnologijami in netehnološkimi inovacijami; bo zagotovljena podpora za širitev podjetij, ki uvajajo prodorne inovacije, od katerih bodo številne združevale digitalne in fizične tehnologije;
  vključitev digitalnih tehnologij v celotni steber „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“;
  podpora digitalnim raziskovalnim infrastrukturam; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

bodo potrebe po raziskavah in inovacijah, ki so povezane z digitalnimi vidiki, ugotovljene in določene v načrtih strateških raziskav in inovacij Obzorja Evropa; mednje spadajo tudi raziskave in inovacije na področju visoko zmogljivega računalništva, umetne inteligence, kibernetske varnosti, pri katerih se digitalne tehnologije kombinirajo z drugimi omogočitvenimi tehnologijami in netehnološkimi inovacijami; bo zagotovljena podpora za širitev podjetij, ki uvajajo prodorne inovacije, od katerih bodo številne združevale digitalne in fizične tehnologije;
  vključitev digitalnih tehnologij v celotni steber „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“;
  podpora digitalnim raziskovalnim infrastrukturam;

vključitev digitalnih tehnologij v celotni steber „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“;

| (b) | bodo potrebe po raziskavah in inovacijah, ki so povezane z digitalnimi vidiki, ugotovljene in določene v načrtih strateških raziskav in inovacij Obzorja Evropa; mednje spadajo tudi raziskave in inovacije na področju visoko zmogljivega računalništva, umetne inteligence, kibernetske varnosti,
  tehnologij distribuirane knjige transakcij in kvantnih tehnologij,
  pri katerih se digitalne tehnologije kombinirajo z drugimi omogočitvenimi tehnologijami in netehnološkimi inovacijami; bo zagotovljena podpora za širitev podjetij, ki uvajajo prodorne inovacije, od katerih bodo številne združevale digitalne in fizične tehnologije; vključitev digitalnih tehnologij v celotni steber „Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost“; podpora digitalnim raziskovalnim infrastrukturam; |
| --- | --- |

(b)

bodo potrebe po raziskavah in inovacijah, ki so povezane z digitalnimi vidiki, ugotovljene in določene v načrtih strateških raziskav in inovacij Obzorja Evropa; mednje spadajo tudi raziskave in inovacije na področju visoko zmogljivega računalništva, umetne inteligence, kibernetske varnosti,
  tehnologij distribuirane knjige transakcij in kvantnih tehnologij,
  pri katerih se digitalne tehnologije kombinirajo z drugimi omogočitvenimi tehnologijami in netehnološkimi inovacijami; bo zagotovljena podpora za širitev podjetij, ki uvajajo prodorne inovacije, od katerih bodo številne združevale digitalne in fizične tehnologije; vključitev digitalnih tehnologij v celotni steber „Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost“; podpora digitalnim raziskovalnim infrastrukturam;

tehnologij distribuirane knjige transakcij in kvantnih tehnologij,

evropska

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 6 – točka c

Priloga IV – točka 6 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | se bo DEP osredotočal na krepitev digitalnih zmogljivosti velikega obsega in infrastrukture na področju visoko zmogljivega računalništva, umetne inteligence, kibernetske varnosti
  ter
  naprednih digitalnih znanj in spretnosti, ki so v okviru EU namenjene široki uporabi in uveljavitvi kritičnih obstoječih ali preizkušenih inovativnih digitalnih rešitev po vsej Evropi na področjih javnega interesa (kot so zdravje, javna uprava, pravosodje in izobraževanje) ali nedelovanja trga (kot je digitalizacija podjetij, zlasti malih in srednje velikih podjetij); DEP se večinoma izvaja z usklajenimi in strateškimi naložbami z državami članicami, zlasti preko skupnih javnih naročil, v digitalne zmogljivosti, ki se bodo souporabljale po vsej Evropi, in v ukrepe na ravni EU, ki podpirajo interoperabilnost in standardizacijo kot del razvoja enotnega digitalnega trga; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

se bo DEP osredotočal na krepitev digitalnih zmogljivosti velikega obsega in infrastrukture na področju visoko zmogljivega računalništva, umetne inteligence, kibernetske varnosti
  ter
  naprednih digitalnih znanj in spretnosti, ki so v okviru EU namenjene široki uporabi in uveljavitvi kritičnih obstoječih ali preizkušenih inovativnih digitalnih rešitev po vsej Evropi na področjih javnega interesa (kot so zdravje, javna uprava, pravosodje in izobraževanje) ali nedelovanja trga (kot je digitalizacija podjetij, zlasti malih in srednje velikih podjetij); DEP se večinoma izvaja z usklajenimi in strateškimi naložbami z državami članicami, zlasti preko skupnih javnih naročil, v digitalne zmogljivosti, ki se bodo souporabljale po vsej Evropi, in v ukrepe na ravni EU, ki podpirajo interoperabilnost in standardizacijo kot del razvoja enotnega digitalnega trga;

ter

| (c) | se bo DEP osredotočal na krepitev digitalnih zmogljivosti velikega obsega in infrastrukture na področju visoko zmogljivega računalništva, umetne inteligence, kibernetske varnosti
  , tehnologij distribuirane knjige transakcij, kvantnih tehnologij ter
  naprednih digitalnih znanj in spretnosti, ki so v okviru EU namenjene široki uporabi in uveljavitvi kritičnih obstoječih ali preizkušenih inovativnih digitalnih rešitev po vsej Evropi na področjih javnega interesa (kot so zdravje, javna uprava, pravosodje in izobraževanje) ali nedelovanja trga (kot je digitalizacija podjetij, zlasti malih in srednje velikih podjetij); DEP se večinoma izvaja z usklajenimi in strateškimi naložbami z državami članicami, zlasti preko skupnih javnih naročil, v digitalne zmogljivosti, ki se bodo souporabljale po vsej Evropi, in v ukrepe na ravni EU, ki podpirajo interoperabilnost in standardizacijo kot del razvoja enotnega digitalnega trga; |
| --- | --- |

(c)

se bo DEP osredotočal na krepitev digitalnih zmogljivosti velikega obsega in infrastrukture na področju visoko zmogljivega računalništva, umetne inteligence, kibernetske varnosti
  , tehnologij distribuirane knjige transakcij, kvantnih tehnologij ter
  naprednih digitalnih znanj in spretnosti, ki so v okviru EU namenjene široki uporabi in uveljavitvi kritičnih obstoječih ali preizkušenih inovativnih digitalnih rešitev po vsej Evropi na področjih javnega interesa (kot so zdravje, javna uprava, pravosodje in izobraževanje) ali nedelovanja trga (kot je digitalizacija podjetij, zlasti malih in srednje velikih podjetij); DEP se večinoma izvaja z usklajenimi in strateškimi naložbami z državami članicami, zlasti preko skupnih javnih naročil, v digitalne zmogljivosti, ki se bodo souporabljale po vsej Evropi, in v ukrepe na ravni EU, ki podpirajo interoperabilnost in standardizacijo kot del razvoja enotnega digitalnega trga;

, tehnologij distribuirane knjige transakcij, kvantnih tehnologij ter

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 6 – točka f

Priloga IV – točka 6 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | se bodo pobude Programa za razvoj izobraževalnih programov za pridobitev znanj, spretnosti in kompetenc, vključno s tistimi, ki se izvajajo v kolokacijskih centrih
  digitalnih
  skupnosti znanja in inovacij
  (SZI)
  Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, dopolnjevale z razvojem zmogljivosti na področju naprednih digitalnih znanj in spretnosti, ki jih podpira program Digitalna Evropa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

se bodo pobude Programa za razvoj izobraževalnih programov za pridobitev znanj, spretnosti in kompetenc, vključno s tistimi, ki se izvajajo v kolokacijskih centrih
  digitalnih
  skupnosti znanja in inovacij
  (SZI)
  Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, dopolnjevale z razvojem zmogljivosti na področju naprednih digitalnih znanj in spretnosti, ki jih podpira program Digitalna Evropa;

digitalnih

(SZI)

| (f) | se bodo pobude Programa za razvoj izobraževalnih programov za pridobitev znanj, spretnosti in kompetenc, vključno s tistimi, ki se izvajajo v kolokacijskih centrih skupnosti znanja in inovacij Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, dopolnjevale z razvojem zmogljivosti na področju naprednih digitalnih znanj in spretnosti, ki jih podpira program Digitalna Evropa; |
| --- | --- |

(f)

se bodo pobude Programa za razvoj izobraževalnih programov za pridobitev znanj, spretnosti in kompetenc, vključno s tistimi, ki se izvajajo v kolokacijskih centrih skupnosti znanja in inovacij Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, dopolnjevale z razvojem zmogljivosti na področju naprednih digitalnih znanj in spretnosti, ki jih podpira program Digitalna Evropa;

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 7 – točka a

Priloga IV – točka 7 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | bo program za enotni trg obravnaval nedelovanje trga, ki vpliva na vsa MSP, in bo spodbujal podjetništvo ter ustanavljanje in rast podjetij. Med programom za enotni trg
  , ki se izvaja prek InvestEU,
  in
  ukrepi
  prihodnjega Evropskega sveta za inovacije, ki so namenjeni inovativnim podjetjem, obstaja popolna komplementarnost, tudi na področju podpornih storitev za MSP, zlasti kadar trg ne zagotavlja uspešnega financiranja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

bo program za enotni trg obravnaval nedelovanje trga, ki vpliva na vsa MSP, in bo spodbujal podjetništvo ter ustanavljanje in rast podjetij. Med programom za enotni trg
  , ki se izvaja prek InvestEU,
  in
  ukrepi
  prihodnjega Evropskega sveta za inovacije, ki so namenjeni inovativnim podjetjem, obstaja popolna komplementarnost, tudi na področju podpornih storitev za MSP, zlasti kadar trg ne zagotavlja uspešnega financiranja;

, ki se izvaja prek InvestEU,

ukrepi

| (a) | bo program za enotni trg obravnaval nedelovanje trga, ki vpliva na vsa MSP, in bo spodbujal podjetništvo ter ustanavljanje in rast podjetij. Med programom za enotni trg
  in ukrepi Evropskega inštituta za inovacije
  in
  tehnologijo (EIT) ter nastajajočega
  Evropskega sveta za inovacije, ki so namenjeni inovativnim podjetjem, obstaja popolna komplementarnost, tudi na področju podpornih storitev za MSP, zlasti kadar trg ne zagotavlja uspešnega financiranja; |
| --- | --- |

(a)

bo program za enotni trg obravnaval nedelovanje trga, ki vpliva na vsa MSP, in bo spodbujal podjetništvo ter ustanavljanje in rast podjetij. Med programom za enotni trg
  in ukrepi Evropskega inštituta za inovacije
  in
  tehnologijo (EIT) ter nastajajočega
  Evropskega sveta za inovacije, ki so namenjeni inovativnim podjetjem, obstaja popolna komplementarnost, tudi na področju podpornih storitev za MSP, zlasti kadar trg ne zagotavlja uspešnega financiranja;

in ukrepi Evropskega inštituta za inovacije

tehnologijo (EIT) ter nastajajočega

Sprememba 153

Sprememba 153

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 7 – točka b

Priloga IV – točka 7 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | se bo lahko Evropska podjetniška mreža, kot tudi druge podporne strukture za MSP (npr. nacionalne kontaktne točke, agencije za inovacije), uporabljala za izvajanje podpornih storitev v okviru
  Sveta za inovacije
  programa Obzorje Evropa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

se bo lahko Evropska podjetniška mreža, kot tudi druge podporne strukture za MSP (npr. nacionalne kontaktne točke, agencije za inovacije), uporabljala za izvajanje podpornih storitev v okviru
  Sveta za inovacije
  programa Obzorje Evropa.

Sveta za inovacije

| (b) | se bo lahko Evropska podjetniška mreža, kot tudi druge podporne strukture za MSP (npr. nacionalne kontaktne točke, agencije za inovacije
  , vozlišča za digitalne inovacije, kompetenčni centri, certificirani inkubatorji
  ),
  vključno z Evropskim svetom za inovacije,
  uporabljala za izvajanje podpornih storitev v okviru programa Obzorje Evropa. |
| --- | --- |

(b)

se bo lahko Evropska podjetniška mreža, kot tudi druge podporne strukture za MSP (npr. nacionalne kontaktne točke, agencije za inovacije
  , vozlišča za digitalne inovacije, kompetenčni centri, certificirani inkubatorji
  ),
  vključno z Evropskim svetom za inovacije,
  uporabljala za izvajanje podpornih storitev v okviru programa Obzorje Evropa.

, vozlišča za digitalne inovacije, kompetenčni centri, certificirani inkubatorji

vključno z Evropskim svetom za inovacije,

Sprememba 154

Sprememba 154

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 8 – odstavek 1

Priloga IV – točka 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| se bodo v okviru procesa načrtovanja strateških raziskav in inovacij Programa ugotovile in določile potrebe po raziskavah in inovacijah za obravnavo izzivov na področju okolja, podnebja in energije v EU. Program LIFE bo še naprej deloval kot katalizator za izvajanje okoljske, podnebne in ustrezne energetske politike in zakonodaje EU, tudi s sprejetjem in uporabo rezultatov raziskav in inovacij iz Programa, in jih pomagal uvajati na državni in (med-)regionalni ravni, kjer lahko prispeva k obravnavi vprašanj okoljske, podnebne ali energetske učinkovitosti. Program LIFE bo še naprej spodbujal zlasti sinergije v okvirnem programu, tako da bo med ocenjevanjem dodeljeval bonuse predlogom, ki vključujejo uporabo rezultatov iz okvirnega programa. Standardni projekti ukrepov LIFE bodo podpirali razvoj, preizkušanje ali predstavljanje primernih tehnologij ali metodologij za izvajanje okoljske in podnebne politike EU, ki se lahko pozneje uporabijo v velikem obsegu, financirajo pa se iz drugih virov, tudi iz Programa. Evropski
  svet
  za inovacije iz Programa lahko
  podpre
  širitev ali komercializacijo novih prelomnih zamisli, ki lahko nastanejo pri izvajanju projektov programa LIFE. | se bodo v okviru procesa načrtovanja strateških raziskav in inovacij Programa ugotovile in določile potrebe po raziskavah in inovacijah za obravnavo izzivov na področju okolja, podnebja in energije v EU. Program LIFE bo še naprej deloval kot katalizator za izvajanje okoljske, podnebne in ustrezne energetske politike in zakonodaje EU, tudi s sprejetjem in uporabo rezultatov raziskav in inovacij iz Programa, in jih pomagal uvajati na državni in (med-)regionalni ravni, kjer lahko prispeva k obravnavi vprašanj okoljske, podnebne ali energetske učinkovitosti. Program LIFE bo še naprej spodbujal zlasti sinergije v okvirnem programu, tako da bo med ocenjevanjem dodeljeval bonuse predlogom, ki vključujejo uporabo rezultatov iz okvirnega programa. Standardni projekti ukrepov LIFE bodo podpirali razvoj, preizkušanje ali predstavljanje primernih tehnologij ali metodologij za izvajanje okoljske in podnebne politike EU, ki se lahko pozneje uporabijo v velikem obsegu, financirajo pa se iz drugih virov, tudi iz Programa.
  Tako
  Evropski
  inštitut
  za inovacije
  in tehnologijo
  iz Programa
  kot nastajajoči Evropski svet za inovacije
  lahko
  podpreta
  širitev ali komercializacijo novih prelomnih zamisli, ki lahko nastanejo pri izvajanju projektov programa LIFE. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

se bodo v okviru procesa načrtovanja strateških raziskav in inovacij Programa ugotovile in določile potrebe po raziskavah in inovacijah za obravnavo izzivov na področju okolja, podnebja in energije v EU. Program LIFE bo še naprej deloval kot katalizator za izvajanje okoljske, podnebne in ustrezne energetske politike in zakonodaje EU, tudi s sprejetjem in uporabo rezultatov raziskav in inovacij iz Programa, in jih pomagal uvajati na državni in (med-)regionalni ravni, kjer lahko prispeva k obravnavi vprašanj okoljske, podnebne ali energetske učinkovitosti. Program LIFE bo še naprej spodbujal zlasti sinergije v okvirnem programu, tako da bo med ocenjevanjem dodeljeval bonuse predlogom, ki vključujejo uporabo rezultatov iz okvirnega programa. Standardni projekti ukrepov LIFE bodo podpirali razvoj, preizkušanje ali predstavljanje primernih tehnologij ali metodologij za izvajanje okoljske in podnebne politike EU, ki se lahko pozneje uporabijo v velikem obsegu, financirajo pa se iz drugih virov, tudi iz Programa. Evropski
  svet
  za inovacije iz Programa lahko
  podpre
  širitev ali komercializacijo novih prelomnih zamisli, ki lahko nastanejo pri izvajanju projektov programa LIFE.

svet

podpre

se bodo v okviru procesa načrtovanja strateških raziskav in inovacij Programa ugotovile in določile potrebe po raziskavah in inovacijah za obravnavo izzivov na področju okolja, podnebja in energije v EU. Program LIFE bo še naprej deloval kot katalizator za izvajanje okoljske, podnebne in ustrezne energetske politike in zakonodaje EU, tudi s sprejetjem in uporabo rezultatov raziskav in inovacij iz Programa, in jih pomagal uvajati na državni in (med-)regionalni ravni, kjer lahko prispeva k obravnavi vprašanj okoljske, podnebne ali energetske učinkovitosti. Program LIFE bo še naprej spodbujal zlasti sinergije v okvirnem programu, tako da bo med ocenjevanjem dodeljeval bonuse predlogom, ki vključujejo uporabo rezultatov iz okvirnega programa. Standardni projekti ukrepov LIFE bodo podpirali razvoj, preizkušanje ali predstavljanje primernih tehnologij ali metodologij za izvajanje okoljske in podnebne politike EU, ki se lahko pozneje uporabijo v velikem obsegu, financirajo pa se iz drugih virov, tudi iz Programa.
  Tako
  Evropski
  inštitut
  za inovacije
  in tehnologijo
  iz Programa
  kot nastajajoči Evropski svet za inovacije
  lahko
  podpreta
  širitev ali komercializacijo novih prelomnih zamisli, ki lahko nastanejo pri izvajanju projektov programa LIFE.

Tako

inštitut

in tehnologijo

kot nastajajoči Evropski svet za inovacije

podpreta

Sprememba 155

Sprememba 155

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 9 – točka a

Priloga IV – točka 9 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | se bodo združena sredstva Programa in programa Erasmus uporabljala za podporo dejavnostim, ki so namenjene krepitvi in posodobitvi evropskih visokošolskih ustanov. Program bo dopolnjeval podporo iz programa Erasmus za pobudo o evropskih univerzah, zlasti njene raziskovalne razsežnosti v okviru razvoja novih skupnih in povezanih dolgoročnih, trajnostnih strategij izobraževanja, raziskav in inovacij omogočili razvoj novih skupnih in povezanih dolgoročnih in trajnostno naravnanih strategij na področju izobraževanja, raziskav in inovacij na podlagi naddisciplinarnih in medsektorskih pristopov, da bi v praksi uresničili trikotnik znanja in tako spodbudili gospodarsko rast. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

se bodo združena sredstva Programa in programa Erasmus uporabljala za podporo dejavnostim, ki so namenjene krepitvi in posodobitvi evropskih visokošolskih ustanov. Program bo dopolnjeval podporo iz programa Erasmus za pobudo o evropskih univerzah, zlasti njene raziskovalne razsežnosti v okviru razvoja novih skupnih in povezanih dolgoročnih, trajnostnih strategij izobraževanja, raziskav in inovacij omogočili razvoj novih skupnih in povezanih dolgoročnih in trajnostno naravnanih strategij na področju izobraževanja, raziskav in inovacij na podlagi naddisciplinarnih in medsektorskih pristopov, da bi v praksi uresničili trikotnik znanja in tako spodbudili gospodarsko rast.

| (a) | se bodo združena sredstva Programa in programa Erasmus uporabljala za podporo dejavnostim, ki so namenjene krepitvi in posodobitvi evropskih visokošolskih ustanov. Program bo dopolnjeval podporo iz programa Erasmus za pobudo o evropskih univerzah, zlasti njene raziskovalne razsežnosti v okviru razvoja novih skupnih in povezanih dolgoročnih, trajnostnih strategij izobraževanja, raziskav in inovacij omogočili razvoj novih skupnih in povezanih dolgoročnih in trajnostno naravnanih strategij na področju izobraževanja, raziskav in inovacij na podlagi naddisciplinarnih in medsektorskih pristopov, da bi v praksi uresničili trikotnik znanja in tako spodbudili gospodarsko rast
  ; izobraževalne dejavnosti Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo bodo povezane s pobudo evropskih univerz in ji bodo za zgled. |
| --- | --- |

(a)

se bodo združena sredstva Programa in programa Erasmus uporabljala za podporo dejavnostim, ki so namenjene krepitvi in posodobitvi evropskih visokošolskih ustanov. Program bo dopolnjeval podporo iz programa Erasmus za pobudo o evropskih univerzah, zlasti njene raziskovalne razsežnosti v okviru razvoja novih skupnih in povezanih dolgoročnih, trajnostnih strategij izobraževanja, raziskav in inovacij omogočili razvoj novih skupnih in povezanih dolgoročnih in trajnostno naravnanih strategij na področju izobraževanja, raziskav in inovacij na podlagi naddisciplinarnih in medsektorskih pristopov, da bi v praksi uresničili trikotnik znanja in tako spodbudili gospodarsko rast
  ; izobraževalne dejavnosti Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo bodo povezane s pobudo evropskih univerz in ji bodo za zgled.

; izobraževalne dejavnosti Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo bodo povezane s pobudo evropskih univerz in ji bodo za zgled.

Sprememba 156

Sprememba 156

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 13 – točka b

Priloga IV – točka 13 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | bodo finančni instrumenti za raziskave in inovacije ter MSP združeni v skladu InvestEU, zlasti preko namenskega tematskega okvira za raziskave in inovacije ter preko proizvodov, ki se uvajajo preko okvira za MSP in so usmerjena k inovativnim podjetjem, s čimer bodo prispevali tudi k uresničevanju ciljev Programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

bodo finančni instrumenti za raziskave in inovacije ter MSP združeni v skladu InvestEU, zlasti preko namenskega tematskega okvira za raziskave in inovacije ter preko proizvodov, ki se uvajajo preko okvira za MSP in so usmerjena k inovativnim podjetjem, s čimer bodo prispevali tudi k uresničevanju ciljev Programa.

| (b) | bodo finančni instrumenti za raziskave in inovacije ter MSP združeni v skladu InvestEU, zlasti preko namenskega tematskega okvira za raziskave in inovacije ter preko proizvodov, ki se uvajajo preko okvira za MSP in so usmerjena k inovativnim podjetjem, s čimer bodo prispevali tudi k uresničevanju ciljev Programa
  ; vzpostavljena bo močna dopolnjujoča povezava med skladom InvestEU in programom Obzorje Evropa. |
| --- | --- |

(b)

bodo finančni instrumenti za raziskave in inovacije ter MSP združeni v skladu InvestEU, zlasti preko namenskega tematskega okvira za raziskave in inovacije ter preko proizvodov, ki se uvajajo preko okvira za MSP in so usmerjena k inovativnim podjetjem, s čimer bodo prispevali tudi k uresničevanju ciljev Programa
  ; vzpostavljena bo močna dopolnjujoča povezava med skladom InvestEU in programom Obzorje Evropa.

; vzpostavljena bo močna dopolnjujoča povezava med skladom InvestEU in programom Obzorje Evropa.

Sprememba 157

Sprememba 157

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 14 – točka a

Priloga IV – točka 14 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | bo inovacijski sklad usmerjen predvsem v inovacije na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov, vključno z okoljsko varnim zajemanjem in uporabo ogljikovega dioksida, ki bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb, ter proizvodi, ki nadomeščajo tiste z visokimi emisijami ogljikovega dioksida, ter v pomoč pri spodbujanju gradnje in obratovanja projektov, ki so namenjeni za okoljsko varno zajemanje in geološko shranjevanje CO
  2
  , ter inovativnim tehnologijam na področju obnovljivih virov energije in shranjevanja energije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

bo inovacijski sklad usmerjen predvsem v inovacije na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov, vključno z okoljsko varnim zajemanjem in uporabo ogljikovega dioksida, ki bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb, ter proizvodi, ki nadomeščajo tiste z visokimi emisijami ogljikovega dioksida, ter v pomoč pri spodbujanju gradnje in obratovanja projektov, ki so namenjeni za okoljsko varno zajemanje in geološko shranjevanje CO
  2
  , ter inovativnim tehnologijam na področju obnovljivih virov energije in shranjevanja energije;

2

| (a) | bo inovacijski sklad usmerjen predvsem v inovacije na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov, vključno z okoljsko varnim zajemanjem in uporabo ogljikovega dioksida, ki bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb, ter proizvodi, ki nadomeščajo tiste z visokimi emisijami ogljikovega dioksida, ter v pomoč pri spodbujanju gradnje in obratovanja projektov, ki so namenjeni za okoljsko varno zajemanje in geološko shranjevanje CO

  2

  , ter inovativnim tehnologijam na področju obnovljivih virov energije in shranjevanja energije;
  vzpostavljen bo ustrezni okvir, ki bo omogočal in spodbujal „bolj zelene“ izdelke s trajnostno dodano vrednostjo za potrošnike/končne uporabnike. |
| --- | --- |

(a)

bo inovacijski sklad usmerjen predvsem v inovacije na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov, vključno z okoljsko varnim zajemanjem in uporabo ogljikovega dioksida, ki bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb, ter proizvodi, ki nadomeščajo tiste z visokimi emisijami ogljikovega dioksida, ter v pomoč pri spodbujanju gradnje in obratovanja projektov, ki so namenjeni za okoljsko varno zajemanje in geološko shranjevanje CO

  2

  , ter inovativnim tehnologijam na področju obnovljivih virov energije in shranjevanja energije;
  vzpostavljen bo ustrezni okvir, ki bo omogočal in spodbujal „bolj zelene“ izdelke s trajnostno dodano vrednostjo za potrošnike/končne uporabnike.

2

vzpostavljen bo ustrezni okvir, ki bo omogočal in spodbujal „bolj zelene“ izdelke s trajnostno dodano vrednostjo za potrošnike/končne uporabnike.

Sprememba 158

Sprememba 158

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 14 – točka b

Priloga IV – točka 14 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | bo Program financiral razvoj in predstavitev tehnologij, ki lahko prispevajo k uresničevanju ciljev
  EU na področju
  razogljičenja, energije in industrijskega preoblikovanja, zlasti v stebru 2; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

bo Program financiral razvoj in predstavitev tehnologij, ki lahko prispevajo k uresničevanju ciljev
  EU na področju
  razogljičenja, energije in industrijskega preoblikovanja, zlasti v stebru 2;

EU na področju

| (b) | bo Program financiral razvoj, predstavitev in
  uvajanje
  tehnologij,
  tudi prebojnih rešitev,
  ki lahko prispevajo k uresničevanju
  nizkoogljičnega gospodarstva in
  ciljev
  Unije glede
  razogljičenja, energije in industrijskega preoblikovanja, zlasti v stebru 2
  , ter prek Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo
  ; |
| --- | --- |

(b)

bo Program financiral razvoj, predstavitev in
  uvajanje
  tehnologij,
  tudi prebojnih rešitev,
  ki lahko prispevajo k uresničevanju
  nizkoogljičnega gospodarstva in
  ciljev
  Unije glede
  razogljičenja, energije in industrijskega preoblikovanja, zlasti v stebru 2
  , ter prek Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo
  ;

uvajanje

tudi prebojnih rešitev,

nizkoogljičnega gospodarstva in

Unije glede

, ter prek Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo

Sprememba 159

Sprememba 159

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 14 – točka c

Priloga IV – točka 14 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | bo inovacijski sklad lahko, ob upoštevanju svojih meril za izbor in dodelitev, podprl predstavitvene faze upravičenih projektov, ki
  so morda prejeli podporo
  iz okvirnih programov za raziskave in inovacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

bo inovacijski sklad lahko, ob upoštevanju svojih meril za izbor in dodelitev, podprl predstavitvene faze upravičenih projektov, ki
  so morda prejeli podporo
  iz okvirnih programov za raziskave in inovacije.

so morda prejeli podporo

| (c) | bo inovacijski sklad lahko, ob upoštevanju svojih meril za izbor in dodelitev, podprl predstavitvene faze upravičenih projektov
  . Projekti
  , ki
  prejemajo podporo iz inovacijskega sklada, bodo upravičeni do podpore
  iz okvirnih programov za raziskave in inovacije
  in obratno
  .
  Zaradi dopolnjevanja programa Obzorje Evropa bo inovacijski sklad lahko osredotočen na inovacije, ki so blizu trgu in prispevajo k znatnemu in hitremu zmanjševanju emisij CO2. Vzpostavljena bo močna dopolnilna povezava med inovacijskim skladom in programom Obzorje Evropa. |
| --- | --- |

(c)

bo inovacijski sklad lahko, ob upoštevanju svojih meril za izbor in dodelitev, podprl predstavitvene faze upravičenih projektov
  . Projekti
  , ki
  prejemajo podporo iz inovacijskega sklada, bodo upravičeni do podpore
  iz okvirnih programov za raziskave in inovacije
  in obratno
  .
  Zaradi dopolnjevanja programa Obzorje Evropa bo inovacijski sklad lahko osredotočen na inovacije, ki so blizu trgu in prispevajo k znatnemu in hitremu zmanjševanju emisij CO2. Vzpostavljena bo močna dopolnilna povezava med inovacijskim skladom in programom Obzorje Evropa.

. Projekti

prejemajo podporo iz inovacijskega sklada, bodo upravičeni do podpore

in obratno

Zaradi dopolnjevanja programa Obzorje Evropa bo inovacijski sklad lahko osredotočen na inovacije, ki so blizu trgu in prispevajo k znatnemu in hitremu zmanjševanju emisij CO2

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 16

Priloga IV – točka 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 16. | Sinergije
  z Evropskim obrambnim skladom bodo
  koristile civilnim raziskavam in raziskavam na področju obrambe
  .
  Nepotrebno podvajanje bo izključeno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

16.

Sinergije
  z Evropskim obrambnim skladom bodo
  koristile civilnim raziskavam in raziskavam na področju obrambe
  .
  Nepotrebno podvajanje bo izključeno.

Sinergije

koristile civilnim raziskavam in raziskavam na področju obrambe

Nepotrebno podvajanje bo izključeno.

| 16. | Morebitne sinergije
  z Evropskim obrambnim skladom bodo
  prispevale k preprečevanju podvajanja
  . |
| --- | --- |

16.

Morebitne sinergije
  z Evropskim obrambnim skladom bodo
  prispevale k preprečevanju podvajanja
  .

Morebitne sinergije

prispevale k preprečevanju podvajanja

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV– točka 16 a (novo)

Priloga IV– točka 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 16a. | Sinergije s programom Ustvarjalna Evropa bodo podpirale konkurenčnost in inovacije, prispevale k gospodarski in družbeni rasti ter spodbujale učinkovito uporabo javnih sredstev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

16a.

16a.

Sinergije s programom Ustvarjalna Evropa bodo podpirale konkurenčnost in inovacije, prispevale k gospodarski in družbeni rasti ter spodbujale učinkovito uporabo javnih sredstev.

Sprememba 162

Sprememba 162

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 16 b (novo)

Priloga IV – točka 16 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 16b. | Možno je predvideti sinergije s pomembnimi projekti skupnega evropskega interesa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

16b.

16b.

Možno je predvideti sinergije s pomembnimi projekti skupnega evropskega interesa.

Sprememba 163

Sprememba 163

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – odstavek 1

Priloga V – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Poti do učinkov in z njimi povezani ključni kazalniki poti k učinkom dajejo strukturo spremljanju uspešnosti okvirnega programa (OP) pri doseganju ciljev. Poti do učinkov so časovno pogojene
  : pri njih
  se
  loči kratki
  ,
  srednji
  in
  dolgi rok
  .
  Kazalniki poti do učinkov
  se
  uporabljajo kot približki
  za
  poročanje o
  napredku
  pri doseganju posamezne vrste vpliva raziskav
  in
  inovacij na ravni okvirnega programa
  . Posamezni deli programa bodo prispevali k tem kazalnikom z različnimi stopnjami in različnimi mehanizmi. Če je ustrezno, se za spremljanje posameznih delov programa lahko uporabljajo dodatni kazalniki. | V skladu s členom 3
  poti do učinkov in z njimi povezani ključni kazalniki poti k učinkom dajejo strukturo spremljanju uspešnosti okvirnega programa (OP) pri doseganju ciljev. Poti do učinkov so časovno pogojene
  in odražajo štiri kategorije vplivov, ki
  se
  med seboj dopolnjujejo
  ,
  kar kaže na nelinearni značaj naložb v raziskave
  in
  inovacije: znanost, družba, gospodarstvo in evropski raziskovalni prostor. Za vsako od teh kategorij vplivov
  se
  bodo uporabljali približni kazalniki
  za
  sledenje
  napredku
  , ki bodo razlikovali med kratkoročnim, srednjeročnim
  in
  dolgoročnejšim obdobjem, z ustrezno razčlenitvijo, ter med državami članicami in pridruženimi državami
  . Posamezni deli programa bodo prispevali k tem kazalnikom z različnimi stopnjami in različnimi mehanizmi. Če je ustrezno, se za spremljanje posameznih delov programa lahko uporabljajo dodatni kazalniki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Poti do učinkov in z njimi povezani ključni kazalniki poti k učinkom dajejo strukturo spremljanju uspešnosti okvirnega programa (OP) pri doseganju ciljev. Poti do učinkov so časovno pogojene
  : pri njih
  se
  loči kratki
  ,
  srednji
  in
  dolgi rok
  .
  Kazalniki poti do učinkov
  se
  uporabljajo kot približki
  za
  poročanje o
  napredku
  pri doseganju posamezne vrste vpliva raziskav
  in
  inovacij na ravni okvirnega programa
  . Posamezni deli programa bodo prispevali k tem kazalnikom z različnimi stopnjami in različnimi mehanizmi. Če je ustrezno, se za spremljanje posameznih delov programa lahko uporabljajo dodatni kazalniki.

: pri njih

loči kratki

srednji

dolgi rok

Kazalniki poti do učinkov

uporabljajo kot približki

poročanje o

pri doseganju posamezne vrste vpliva raziskav

inovacij na ravni okvirnega programa

V skladu s členom 3
  poti do učinkov in z njimi povezani ključni kazalniki poti k učinkom dajejo strukturo spremljanju uspešnosti okvirnega programa (OP) pri doseganju ciljev. Poti do učinkov so časovno pogojene
  in odražajo štiri kategorije vplivov, ki
  se
  med seboj dopolnjujejo
  ,
  kar kaže na nelinearni značaj naložb v raziskave
  in
  inovacije: znanost, družba, gospodarstvo in evropski raziskovalni prostor. Za vsako od teh kategorij vplivov
  se
  bodo uporabljali približni kazalniki
  za
  sledenje
  napredku
  , ki bodo razlikovali med kratkoročnim, srednjeročnim
  in
  dolgoročnejšim obdobjem, z ustrezno razčlenitvijo, ter med državami članicami in pridruženimi državami
  . Posamezni deli programa bodo prispevali k tem kazalnikom z različnimi stopnjami in različnimi mehanizmi. Če je ustrezno, se za spremljanje posameznih delov programa lahko uporabljajo dodatni kazalniki.

V skladu s členom 3

in odražajo štiri kategorije vplivov, ki

med seboj dopolnjujejo

kar kaže na nelinearni značaj naložb v raziskave

inovacije: znanost, družba, gospodarstvo in evropski raziskovalni prostor. Za vsako od teh kategorij vplivov

bodo uporabljali približni kazalniki

sledenje

, ki bodo razlikovali med kratkoročnim, srednjeročnim

dolgoročnejšim obdobjem, z ustrezno razčlenitvijo, ter med državami članicami in pridruženimi državami

Sprememba 164

Sprememba 164

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – odstavek 2

Priloga V – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Mikropodatki za ključne kazalnike poti do učinkov se bodo zbirali za vse dele programa in vse mehanizme za izvajanje na centralno upravljan in usklajen način ter na primerni ravni podrobnosti, s čim manjšo obremenitvijo zaradi poročanja za upravičence. | Mikropodatki za ključne kazalnike poti do učinkov se bodo zbirali za vse dele programa in vse mehanizme za izvajanje na centralno upravljan in usklajen način ter na primerni ravni podrobnosti, s čim manjšo obremenitvijo zaradi poročanja za upravičence.
  Če je le mogoče, je treba empiričnim podatkom in kazalnikom priložiti kvalitativno analizo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Mikropodatki za ključne kazalnike poti do učinkov se bodo zbirali za vse dele programa in vse mehanizme za izvajanje na centralno upravljan in usklajen način ter na primerni ravni podrobnosti, s čim manjšo obremenitvijo zaradi poročanja za upravičence.

Mikropodatki za ključne kazalnike poti do učinkov se bodo zbirali za vse dele programa in vse mehanizme za izvajanje na centralno upravljan in usklajen način ter na primerni ravni podrobnosti, s čim manjšo obremenitvijo zaradi poročanja za upravičence.
  Če je le mogoče, je treba empiričnim podatkom in kazalnikom priložiti kvalitativno analizo.

Če je le mogoče, je treba empiričnim podatkom in kazalnikom priložiti kvalitativno analizo.

Sprememba 165

Sprememba 165

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – odstavek 4

Priloga V – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pričakuje se, da bo program imel družbeni učinek z obravnavo prednostnih nalog politike EU prek raziskav in inovacij, z zagotavljanjem koristi in vpliva preko ciljev raziskav in inovacij ter s krepitvijo uvajanja inovacij v družbi. Napredovanje k doseganju tega vpliva se bo spremljalo s približnimi kazalniki, oblikovanimi vzdolž štirih ključnih poti vpliva. | Pričakuje se, da bo program imel družbeni učinek z obravnavo
  globalnih izzivov, kot so opredeljeni v stebru II, tudi v ciljih trajnostnega razvoja OZN, ter
  prednostnih nalog politike
  in zavez
  EU prek raziskav in inovacij, z zagotavljanjem koristi in vpliva preko ciljev raziskav in inovacij ter s krepitvijo uvajanja inovacij v družbi
  , kar nenazadnje prispeva k dobremu počutju ljudi
  . Napredovanje k doseganju tega vpliva se bo spremljalo s približnimi kazalniki, oblikovanimi vzdolž štirih ključnih poti vpliva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pričakuje se, da bo program imel družbeni učinek z obravnavo prednostnih nalog politike EU prek raziskav in inovacij, z zagotavljanjem koristi in vpliva preko ciljev raziskav in inovacij ter s krepitvijo uvajanja inovacij v družbi. Napredovanje k doseganju tega vpliva se bo spremljalo s približnimi kazalniki, oblikovanimi vzdolž štirih ključnih poti vpliva.

Pričakuje se, da bo program imel družbeni učinek z obravnavo
  globalnih izzivov, kot so opredeljeni v stebru II, tudi v ciljih trajnostnega razvoja OZN, ter
  prednostnih nalog politike
  in zavez
  EU prek raziskav in inovacij, z zagotavljanjem koristi in vpliva preko ciljev raziskav in inovacij ter s krepitvijo uvajanja inovacij v družbi
  , kar nenazadnje prispeva k dobremu počutju ljudi
  . Napredovanje k doseganju tega vpliva se bo spremljalo s približnimi kazalniki, oblikovanimi vzdolž štirih ključnih poti vpliva.

globalnih izzivov, kot so opredeljeni v stebru II, tudi v ciljih trajnostnega razvoja OZN, ter

in zavez

, kar nenazadnje prispeva k dobremu počutju ljudi

Sprememba 166

Sprememba 166

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – tabela 2

Priloga V – tabela 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| Na poti do družbenih učinkov | Kratkoročni | Srednjeročni | Dolgoročnejši |
| --- | --- | --- | --- |
| Obravnavanje prednostnih nalog politik EU prek raziskav in inovacij | Neposredni učinki –
  število in delež neposrednih učinkov, ki so namenjeni obravnavanju posebnih prednostnih nalog politik EU | Rešitve –
  število in delež inovacij in znanstvenih rezultatov, ki so namenjeni obravnavanju posebnih prednostnih nalog politik EU | Koristi -
  zbirni ocenjeni učinki uporabe rezultatov, financiranih iz OP, pri obravnavi posebnih prednostnih nalog politike EU
  , vključno s prispevkom
  k ciklusu oblikovanja politik in priprave zakonodaje |
| Zagotavljanje koristi in vpliva prek nalog raziskav in inovacij | Neposredni učinki nalog na področju raziskav in inovacij –
  neposredni učinki v posebnih nalogah na področju raziskav in inovacij | Rezultati nalog na področju raziskav in inovacij –
  rezultati v posebnih nalogah na področju raziskav in inovacij | Dosežene ciljne vrednosti nalog na področju raziskav in inovacij –
  Dosežene ciljne vrednosti posebnih nalog na področju raziskav in inovacij |
| Krepitev sprejemanja
  inovacij
  v družbi | Soustvarjanje –
  število in delež projektov OP, pri katerih državljani EU in končni uporabniki prispevajo k soustvarjanju vsebine na področju raziskav in inovacij | Sodelovanje –
  število in delež upravičenih subjektov v OP z mehanizmi sodelovanja državljanov in končnih uporabnikov po končanem projektu OP | Sprejemanje raziskav in inovacij v družbi –


  sprejetje soustvarjenih
  znanstvenih rezultatov in inovativnih rešitev v OP ter ozaveščenost o njih |

Na poti do družbenih učinkov

Kratkoročni

Srednjeročni

Dolgoročnejši

Obravnavanje prednostnih nalog politik EU prek raziskav in inovacij

Neposredni učinki –

število in delež neposrednih učinkov, ki so namenjeni obravnavanju posebnih prednostnih nalog politik EU

Rešitve –

število in delež inovacij in znanstvenih rezultatov, ki so namenjeni obravnavanju posebnih prednostnih nalog politik EU

Koristi -

zbirni ocenjeni učinki uporabe rezultatov, financiranih iz OP, pri obravnavi posebnih prednostnih nalog politike EU
  , vključno s prispevkom
  k ciklusu oblikovanja politik in priprave zakonodaje

, vključno s prispevkom

Zagotavljanje koristi in vpliva prek nalog raziskav in inovacij

Neposredni učinki nalog na področju raziskav in inovacij –

neposredni učinki v posebnih nalogah na področju raziskav in inovacij

Rezultati nalog na področju raziskav in inovacij –

rezultati v posebnih nalogah na področju raziskav in inovacij

Dosežene ciljne vrednosti nalog na področju raziskav in inovacij –

Dosežene ciljne vrednosti posebnih nalog na področju raziskav in inovacij

Krepitev sprejemanja
  inovacij
  v družbi

inovacij

Soustvarjanje –

število in delež projektov OP, pri katerih državljani EU in končni uporabniki prispevajo k soustvarjanju vsebine na področju raziskav in inovacij

Sodelovanje –

število in delež upravičenih subjektov v OP z mehanizmi sodelovanja državljanov in končnih uporabnikov po končanem projektu OP

Sprejemanje raziskav in inovacij v družbi –

sprejetje soustvarjenih
  znanstvenih rezultatov in inovativnih rešitev v OP ter ozaveščenost o njih

sprejetje soustvarjenih

Sprememba

Sprememba

| Na poti do družbenih učinkov | Kratkoročni | Srednjeročni | Dolgoročnejši |
| --- | --- | --- | --- |
| Obravnavanje ciljev
  programa Obzorje Evropa in
  prednostnih nalog politik EU prek raziskav in inovacij | Neposredni učinki – število in delež neposrednih učinkov, ki so namenjeni obravnavanju posebnih
  ciljev programa Obzorje Evropa in
  prednostnih nalog politik EU | Rešitve – število in delež inovacij in znanstvenih rezultatov, ki so namenjeni obravnavanju posebnih ciljev
  programa Obzorje Evropa in
  prednostnih nalog politik EU | Koristi – zbirni ocenjeni učinki uporabe rezultatov, financiranih iz OP, pri obravnavi posebnih ciljev
  programa Obzorje Evropa in
  prednostnih nalog politike EU
  ter prispevka
  k ciklusu oblikovanja politik in priprave zakonodaje |
| Zagotavljanje koristi in vpliva prek nalog raziskav in inovacij
  ter partnerstev | Neposredni učinki nalog na področju raziskav in inovacij –
  rezultati v posebnih nalogah na področju raziskav in inovacij
  in partnerstvih | Rezultati nalog na področju raziskav in inovacij –
  rezultati v posebnih nalogah na področju raziskav in inovacij
  in partnerstvih | Dosežene ciljne vrednosti nalog na področju raziskav in inovacij –
  Dosežene ciljne vrednosti posebnih nalog na področju raziskav in inovacij
  in partnerstev |
| Izpolnjevanje zavez Unije glede podnebnih sprememb | Projekti in neposredni učinki –




  število in delež projektov in neposrednih učinkov, povezanih s podnebjem (po nalogah, partnerstvih in proračunskih vrsticah Programa) | Inovacije iz projektov OP, povezanih s podnebjem –




  število inovacij iz projektov OP, povezanih s podnebjem, vključno s tistimi, ki izhajajo iz podeljenih pravic intelektualne lastnine | Družbeni in gospodarski vpliv projektov, povezanih s podnebjem –




  zbirni ocenjeni učinki uporabe rezultatov, financiranih iz OP na uresničevanje dolgoročnih podnebnih in energetskih zavez EU v okviru Pariškega sporazuma




  Gospodarski, družbeni in okoljski stroški in koristi projektov, povezanih s podnebjem








  — | uvajanje inovativnih rešitev za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, ki izhajajo iz projektov OP |

Na poti do družbenih učinkov

Kratkoročni

Srednjeročni

Dolgoročnejši

Obravnavanje ciljev
  programa Obzorje Evropa in
  prednostnih nalog politik EU prek raziskav in inovacij

programa Obzorje Evropa in

Neposredni učinki – število in delež neposrednih učinkov, ki so namenjeni obravnavanju posebnih
  ciljev programa Obzorje Evropa in
  prednostnih nalog politik EU

ciljev programa Obzorje Evropa in

Rešitve – število in delež inovacij in znanstvenih rezultatov, ki so namenjeni obravnavanju posebnih ciljev
  programa Obzorje Evropa in
  prednostnih nalog politik EU

programa Obzorje Evropa in

Koristi – zbirni ocenjeni učinki uporabe rezultatov, financiranih iz OP, pri obravnavi posebnih ciljev
  programa Obzorje Evropa in
  prednostnih nalog politike EU
  ter prispevka
  k ciklusu oblikovanja politik in priprave zakonodaje

programa Obzorje Evropa in

ter prispevka

Zagotavljanje koristi in vpliva prek nalog raziskav in inovacij
  ter partnerstev

ter partnerstev

Neposredni učinki nalog na področju raziskav in inovacij –

rezultati v posebnih nalogah na področju raziskav in inovacij
  in partnerstvih

in partnerstvih

Rezultati nalog na področju raziskav in inovacij –

rezultati v posebnih nalogah na področju raziskav in inovacij
  in partnerstvih

in partnerstvih

Dosežene ciljne vrednosti nalog na področju raziskav in inovacij –

Dosežene ciljne vrednosti posebnih nalog na področju raziskav in inovacij
  in partnerstev

in partnerstev

Izpolnjevanje zavez Unije glede podnebnih sprememb

Izpolnjevanje zavez Unije glede podnebnih sprememb

Projekti in neposredni učinki –

Projekti in neposredni učinki –

število in delež projektov in neposrednih učinkov, povezanih s podnebjem (po nalogah, partnerstvih in proračunskih vrsticah Programa)

število in delež projektov in neposrednih učinkov, povezanih s podnebjem (po nalogah, partnerstvih in proračunskih vrsticah Programa)

Inovacije iz projektov OP, povezanih s podnebjem –

Inovacije iz projektov OP, povezanih s podnebjem –

število inovacij iz projektov OP, povezanih s podnebjem, vključno s tistimi, ki izhajajo iz podeljenih pravic intelektualne lastnine

število inovacij iz projektov OP, povezanih s podnebjem, vključno s tistimi, ki izhajajo iz podeljenih pravic intelektualne lastnine

Družbeni in gospodarski vpliv projektov, povezanih s podnebjem –

Družbeni in gospodarski vpliv projektov, povezanih s podnebjem –

zbirni ocenjeni učinki uporabe rezultatov, financiranih iz OP na uresničevanje dolgoročnih podnebnih in energetskih zavez EU v okviru Pariškega sporazuma

zbirni ocenjeni učinki uporabe rezultatov, financiranih iz OP na uresničevanje dolgoročnih podnebnih in energetskih zavez EU v okviru Pariškega sporazuma

Gospodarski, družbeni in okoljski stroški in koristi projektov, povezanih s podnebjem

Gospodarski, družbeni in okoljski stroški in koristi projektov, povezanih s podnebjem

—

uvajanje inovativnih rešitev za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, ki izhajajo iz projektov OP

uvajanje inovativnih rešitev za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, ki izhajajo iz projektov OP

| — | zbirni ocenjeni učinki uporabe teh rešitev na delovna mesta in ustanavljanje podjetij, gospodarsko rast, čisto energijo, zdravje in dobro počutje (vključno s kakovostjo zraka, tal in vode) |
| --- | --- |

—

zbirni ocenjeni učinki uporabe teh rešitev na delovna mesta in ustanavljanje podjetij, gospodarsko rast, čisto energijo, zdravje in dobro počutje (vključno s kakovostjo zraka, tal in vode)

zbirni ocenjeni učinki uporabe teh rešitev na delovna mesta in ustanavljanje podjetij, gospodarsko rast, čisto energijo, zdravje in dobro počutje (vključno s kakovostjo zraka, tal in vode)

Krepitev sprejemanja
  raziskav in inovacij
  v družbi v državah članicah

raziskav in inovacij

Soustvarjanje –

število in delež projektov OP, pri katerih državljani EU in končni uporabniki prispevajo k soustvarjanju vsebine na področju raziskav in inovacij

Sodelovanje –

število in delež upravičenih subjektov v OP z mehanizmi sodelovanja državljanov in končnih uporabnikov po končanem projektu OP

Sprejemanje raziskav in inovacij v družbi

dostop do
  znanstvenih rezultatov in inovativnih rešitev v OP
  , njihovo sprejetje
  ter ozaveščenost o njih

dostop do

, njihovo sprejetje

Sprememba 167

Sprememba 167

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – odstavek 5

Priloga V – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pričakuje se, da bo imel program gospodarski/inovacijski učinek z vplivom na ustanavljanje in rast podjetij, neposredno in posredno odpiranje delovnih mest ter s spodbujanjem naložb za raziskave in inovacije. Napredek v smeri tega vpliva se bo spremljal s približnimi kazalniki, ki se določijo vzdolž naslednjih treh ključnih poti do učinkov. | Pričakuje se, da bo imel program gospodarski/inovacijski učinek
  zlasti v Uniji
  z vplivom na ustanavljanje in rast podjetij,
  zlasti malih in srednjih podjetij,
  neposredno in posredno odpiranje delovnih mest
  zlasti v Uniji
  ter s spodbujanjem naložb za raziskave in inovacije. Napredek v smeri tega vpliva se bo spremljal s približnimi kazalniki, ki se določijo vzdolž naslednjih treh ključnih poti do učinkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pričakuje se, da bo imel program gospodarski/inovacijski učinek z vplivom na ustanavljanje in rast podjetij, neposredno in posredno odpiranje delovnih mest ter s spodbujanjem naložb za raziskave in inovacije. Napredek v smeri tega vpliva se bo spremljal s približnimi kazalniki, ki se določijo vzdolž naslednjih treh ključnih poti do učinkov.

Pričakuje se, da bo imel program gospodarski/inovacijski učinek
  zlasti v Uniji
  z vplivom na ustanavljanje in rast podjetij,
  zlasti malih in srednjih podjetij,
  neposredno in posredno odpiranje delovnih mest
  zlasti v Uniji
  ter s spodbujanjem naložb za raziskave in inovacije. Napredek v smeri tega vpliva se bo spremljal s približnimi kazalniki, ki se določijo vzdolž naslednjih treh ključnih poti do učinkov.

zlasti v Uniji

zlasti malih in srednjih podjetij,

zlasti v Uniji

Sprememba 168

Sprememba 168

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – tabela 3

Priloga V – tabela 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| Na poti h gospodarskemu/inovacijskemu učinku: | Kratkoročni | Srednjeročni | Dolgoročnejši |
| --- | --- | --- | --- |
| Ustvarjanje rasti, ki temelji na inovacijah | Inovativni neposredni učinki –
  število inovativnih izdelkov, procesov ali metod iz OP (po vrsti inovacij) in vlog za podelitev pravic intelektualne lastnine (IPR) | Inovacije –
  število inovacij iz projektov OP (po vrsti inovacij), vključno s tistimi, ki izhajajo iz podeljenih pravic intelektualne lastnine | Gospodarska rast –
  ustvarjanje, rast in tržni delež podjetij, ki so razvila inovacije v OP |
| Odpiranje več in boljših delovnih mest | Podprte zaposlitve –
  število ustvarjenih delovnih mest v EPDČ in ohranjenih delovnih mest pri upravičenih subjektih za projekt OP (po vrsti delovnih mest) | Ohranjene zaposlitve –
  povečanje števila delovnih mest v EPDČ pri upravičenih subjektih po projektu OP (po vrsti delovnih mest) | Skupaj število zaposlitev
  število delovnih mest, ki so bila neposredno in posredno odprta ali ohranjena zaradi razširjanja rezultatov OP (po vrsti delovnih mest) |
| Spodbujanje naložb v raziskave in razvoj | Sovlaganje –
  znesek javnih in zasebnih naložb, ki jih je pritegnila začetna naložba OP | Širitev –
  znesek javnih in zasebnih naložb, pritegnjenih zaradi izkoriščanja ali širitve rezultatov OP | Prispevek k ciljni vrednosti „3 %“ –
  napredek EU proti ciljni vrednosti 3 % BDP zaradi OP |

Na poti h gospodarskemu/inovacijskemu učinku:

Kratkoročni

Srednjeročni

Dolgoročnejši

Ustvarjanje rasti, ki temelji na inovacijah

Inovativni neposredni učinki –

število inovativnih izdelkov, procesov ali metod iz OP (po vrsti inovacij) in vlog za podelitev pravic intelektualne lastnine (IPR)

Inovacije –

število inovacij iz projektov OP (po vrsti inovacij), vključno s tistimi, ki izhajajo iz podeljenih pravic intelektualne lastnine

Gospodarska rast –

ustvarjanje, rast in tržni delež podjetij, ki so razvila inovacije v OP

Odpiranje več in boljših delovnih mest

Podprte zaposlitve –

število ustvarjenih delovnih mest v EPDČ in ohranjenih delovnih mest pri upravičenih subjektih za projekt OP (po vrsti delovnih mest)

Ohranjene zaposlitve –

povečanje števila delovnih mest v EPDČ pri upravičenih subjektih po projektu OP (po vrsti delovnih mest)

Skupaj število zaposlitev

število delovnih mest, ki so bila neposredno in posredno odprta ali ohranjena zaradi razširjanja rezultatov OP (po vrsti delovnih mest)

Spodbujanje naložb v raziskave in razvoj

Sovlaganje –

znesek javnih in zasebnih naložb, ki jih je pritegnila začetna naložba OP

Širitev –

znesek javnih in zasebnih naložb, pritegnjenih zaradi izkoriščanja ali širitve rezultatov OP

Prispevek k ciljni vrednosti „3 %“ –

napredek EU proti ciljni vrednosti 3 % BDP zaradi OP

Sprememba

Sprememba

| Na poti h gospodarskemu/inovacijskemu učinku: | Kratkoročni | Srednjeročni | Dolgoročnejši |
| --- | --- | --- | --- |
| Ustvarjanje rasti, ki temelji na inovacijah
  , v Uniji | število inovativnih izdelkov, procesov ali metod iz OP (po vrsti inovacij) in vlog za podelitev pravic intelektualne lastnine (IPR)
  v vseh sodelujočih državah | Inovacije –
  število inovacij iz projektov OP (po vrsti inovacij
  in po državi
  ), vključno s tistimi, ki izhajajo iz podeljenih pravic intelektualne lastnine


  MSP




  MSP, ki uvajajo inovacije izdelkov ali procesov zahvaljujoč financiranju OP, v odstotkih MSP, financiranih iz OP




  Norme in standardi




  število norm in standardov, ki izhajajo iz projektov OP, oblikovanih v EU | Gospodarska rast –
  ustvarjanje, rast in tržni delež podjetij, ki so razvila inovacije v OP
  v Uniji in zunaj nje |
| Odpravljanje vrzeli v Uniji med dejavnostmi na področju raziskav in razvoja in trgom | izkoriščanje rezultatov raziskav, razvoja in inovacij




  delež rezultatov OP, ki so omogočili komercialno izkoriščanje v Uniji ali zunaj nje, odvisno od zadevnega sektorja




  analiza izkoriščanja v Uniji ali zunaj nje




  razlogi (nekdanjih) sodelujočih v OP za izkoriščanje raziskav in razvoja zunaj Unije |
| Odpiranje več in boljših delovnih mest | Podprte zaposlitve –


  za vsako sodelujočo državo,
  število ustvarjenih delovnih mest v EPDČ in ohranjenih delovnih mest pri upravičenih subjektih za projekt OP (po vrsti delovnih mest) | Ohranjene zaposlitve –


  za vsako sodelujočo državo,
  povečanje števila delovnih mest v EPDČ pri upravičenih subjektih po projektu OP (po vrsti delovnih mest) | Skupaj število zaposlitev –
  – število delovnih mest, ki so bila neposredno in posredno odprta ali ohranjena
  ali prenesena v Unijo
  zaradi razširjanja rezultatov OP (po vrsti delovnih mest)






  — | število delovnih mest, ki so bila neposredno in posredno odprta v znanjsko intenzivnih sektorjih po sodelujoči državi |

Na poti h gospodarskemu/inovacijskemu učinku:

Kratkoročni

Srednjeročni

Dolgoročnejši

Ustvarjanje rasti, ki temelji na inovacijah
  , v Uniji

, v Uniji

število inovativnih izdelkov, procesov ali metod iz OP (po vrsti inovacij) in vlog za podelitev pravic intelektualne lastnine (IPR)
  v vseh sodelujočih državah

v vseh sodelujočih državah

Inovacije –

število inovacij iz projektov OP (po vrsti inovacij
  in po državi
  ), vključno s tistimi, ki izhajajo iz podeljenih pravic intelektualne lastnine

in po državi

MSP

MSP

MSP, ki uvajajo inovacije izdelkov ali procesov zahvaljujoč financiranju OP, v odstotkih MSP, financiranih iz OP

MSP, ki uvajajo inovacije izdelkov ali procesov zahvaljujoč financiranju OP, v odstotkih MSP, financiranih iz OP

Norme in standardi

Norme in standardi

število norm in standardov, ki izhajajo iz projektov OP, oblikovanih v EU

število norm in standardov, ki izhajajo iz projektov OP, oblikovanih v EU

Gospodarska rast –

ustvarjanje, rast in tržni delež podjetij, ki so razvila inovacije v OP
  v Uniji in zunaj nje

v Uniji in zunaj nje

Odpravljanje vrzeli v Uniji med dejavnostmi na področju raziskav in razvoja in trgom

Odpravljanje vrzeli v Uniji med dejavnostmi na področju raziskav in razvoja in trgom

izkoriščanje rezultatov raziskav, razvoja in inovacij

izkoriščanje rezultatov raziskav, razvoja in inovacij

delež rezultatov OP, ki so omogočili komercialno izkoriščanje v Uniji ali zunaj nje, odvisno od zadevnega sektorja

delež rezultatov OP, ki so omogočili komercialno izkoriščanje v Uniji ali zunaj nje, odvisno od zadevnega sektorja

analiza izkoriščanja v Uniji ali zunaj nje

analiza izkoriščanja v Uniji ali zunaj nje

razlogi (nekdanjih) sodelujočih v OP za izkoriščanje raziskav in razvoja zunaj Unije

razlogi (nekdanjih) sodelujočih v OP za izkoriščanje raziskav in razvoja zunaj Unije

Odpiranje več in boljših delovnih mest

Podprte zaposlitve –

za vsako sodelujočo državo,
  število ustvarjenih delovnih mest v EPDČ in ohranjenih delovnih mest pri upravičenih subjektih za projekt OP (po vrsti delovnih mest)

za vsako sodelujočo državo,

Ohranjene zaposlitve –

za vsako sodelujočo državo,
  povečanje števila delovnih mest v EPDČ pri upravičenih subjektih po projektu OP (po vrsti delovnih mest)

za vsako sodelujočo državo,

Skupaj število zaposlitev –

– število delovnih mest, ki so bila neposredno in posredno odprta ali ohranjena
  ali prenesena v Unijo
  zaradi razširjanja rezultatov OP (po vrsti delovnih mest)

ali prenesena v Unijo

—

število delovnih mest, ki so bila neposredno in posredno odprta v znanjsko intenzivnih sektorjih po sodelujoči državi

število delovnih mest, ki so bila neposredno in posredno odprta v znanjsko intenzivnih sektorjih po sodelujoči državi

Spodbujanje naložb v raziskave in razvoj

Sovlaganje –

znesek javnih in zasebnih naložb, ki jih je pritegnila začetna naložba OP

Širitev –

znesek javnih in zasebnih naložb, pritegnjenih zaradi izkoriščanja ali širitve rezultatov OP

Prispevek k ciljni vrednosti „3 %“ –

napredek EU proti ciljni vrednosti 3 % BDP zaradi OP

Sprememba 169

Sprememba 169

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – podnaslov 4 a (novo)

Priloga V – podnaslov 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Kazalniki poti do učinkov za evropski raziskovalni prostor |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kazalniki poti do učinkov za evropski raziskovalni prostor

Kazalniki poti do učinkov za evropski raziskovalni prostor

Sprememba 170

Sprememba 170

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – točka 3 a (novo)

Priloga V – točka 3 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

| Doseganje učinkov za evropski raziskovalni prostor | ,Kratkoročni | Srednjeročni | Dolgoročnejši |
| --- | --- | --- | --- |
| Privabljanje in ohranjanje talentov v Uniji | Mobilnost, financirana iz OP




  vhodna in izhodna mobilnost raziskovalcev in inovatorjev, v Uniji in zunaj nje, po državah | Internacionalizacija, financirana iz OP








  — | razvoj in delež tujih raziskovalcev in inovatorjev v vseh državah evropskega raziskovalnega prostora |

Doseganje učinkov za evropski raziskovalni prostor

Doseganje učinkov za evropski raziskovalni prostor

,Kratkoročni

,Kratkoročni

Srednjeročni

Srednjeročni

Dolgoročnejši

Dolgoročnejši

Privabljanje in ohranjanje talentov v Uniji

Privabljanje in ohranjanje talentov v Uniji

Mobilnost, financirana iz OP

Mobilnost, financirana iz OP

vhodna in izhodna mobilnost raziskovalcev in inovatorjev, v Uniji in zunaj nje, po državah

vhodna in izhodna mobilnost raziskovalcev in inovatorjev, v Uniji in zunaj nje, po državah

Internacionalizacija, financirana iz OP

Internacionalizacija, financirana iz OP

—

razvoj in delež tujih raziskovalcev in inovatorjev v vseh državah evropskega raziskovalnega prostora

razvoj in delež tujih raziskovalcev in inovatorjev v vseh državah evropskega raziskovalnega prostora

| — | razvoj povezljivosti in dejavnosti mrežnega povezovanja raziskovalnih ustanov, tudi javno-zasebnih povezav |
| --- | --- |

—

razvoj povezljivosti in dejavnosti mrežnega povezovanja raziskovalnih ustanov, tudi javno-zasebnih povezav

razvoj povezljivosti in dejavnosti mrežnega povezovanja raziskovalnih ustanov, tudi javno-zasebnih povezav

Privlačni sistemi raziskav in inovacij

Privlačni sistemi raziskav in inovacij

| — | tuja vlaganja v inovativne dejavnosti v Uniji




  – število patentov v sodelujočih državah |
| --- | --- |

—

tuja vlaganja v inovativne dejavnosti v Uniji

tuja vlaganja v inovativne dejavnosti v Uniji

– število patentov v sodelujočih državah

– število patentov v sodelujočih državah

| — | prihodki iz licenc iz tujine |
| --- | --- |

—

prihodki iz licenc iz tujine

prihodki iz licenc iz tujine

Razširjanje odličnosti in širitev sodelovanja

Razširjanje odličnosti in širitev sodelovanja

Sodelovanje v OP

Sodelovanje v OP

| — | delež koordinatorjev in sodelujočih iz držav iz širitvenih držav po delih Programa in po instrumentih |
| --- | --- |

—

delež koordinatorjev in sodelujočih iz držav iz širitvenih držav po delih Programa in po instrumentih

delež koordinatorjev in sodelujočih iz držav iz širitvenih držav po delih Programa in po instrumentih

| — | delež ocenjevalcev in članov upravnih odborov, tudi iz širitvenih držav in regij z manjšo uspešnostjo na področju raziskav in inovacij |
| --- | --- |

—

delež ocenjevalcev in članov upravnih odborov, tudi iz širitvenih držav in regij z manjšo uspešnostjo na področju raziskav in inovacij

delež ocenjevalcev in članov upravnih odborov, tudi iz širitvenih držav in regij z manjšo uspešnostjo na področju raziskav in inovacij

Vzpostavitev in posodobitev področij odličnosti

Vzpostavitev in posodobitev področij odličnosti

odlični ekosistemi raziskav in inovacij, vključno s tem, da regije z manjšo uspešnostjo na področju raziskav in inovacij postanejo vozlišča in nosilke sprememb v svojih državah

odlični ekosistemi raziskav in inovacij, vključno s tem, da regije z manjšo uspešnostjo na področju raziskav in inovacij postanejo vozlišča in nosilke sprememb v svojih državah

Razlike pri raziskavah in inovacijah

Razlike pri raziskavah in inovacijah

Geografska koncentracija

Geografska koncentracija

| — | stopnje uspešnosti |
| --- | --- |

—

stopnje uspešnosti

stopnje uspešnosti

| — | uporaba raziskovalne infrastrukture, ki jo financira Unija, v vseh državah v Evropskem raziskovalnem prostoru. |
| --- | --- |

—

uporaba raziskovalne infrastrukture, ki jo financira Unija, v vseh državah v Evropskem raziskovalnem prostoru.

uporaba raziskovalne infrastrukture, ki jo financira Unija, v vseh državah v Evropskem raziskovalnem prostoru.

Strateško načrtovanje programov financiranj EU

Strateško načrtovanje programov financiranj EU

sinergije in interakcije med OP in strategijami pametne specializacije

sinergije in interakcije med OP in strategijami pametne specializacije

Okrepitev nacionalnih sistemov raziskav in inovacij

Okrepitev nacionalnih sistemov raziskav in inovacij

| — | povečanje financiranja za konkurenčne visokokakovostne in neodvisne raziskave in sistema za ocenjevanje poklicnih poti |
| --- | --- |

—

povečanje financiranja za konkurenčne visokokakovostne in neodvisne raziskave in sistema za ocenjevanje poklicnih poti

povečanje financiranja za konkurenčne visokokakovostne in neodvisne raziskave in sistema za ocenjevanje poklicnih poti

| — | povečanje zasebnih naložb in javnih izdatkov za raziskave in inovacije |
| --- | --- |

—

povečanje zasebnih naložb in javnih izdatkov za raziskave in inovacije

povečanje zasebnih naložb in javnih izdatkov za raziskave in inovacije

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0401/2018).

1

13

(14)  
  Glej predlog Komisije za uredbo o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v EU (COM(2017)0487).

14

Glej predlog Komisije za uredbo o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v EU (COM(2017)0487).

15

(15)  ...

15

(1a)  
  Uredba (ES) št. 294/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 (UL L 97, 9.4.2008, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 1292/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 (UL L 347, 20.12.2013, str. 174).

1a

Uredba (ES) št. 294/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 (UL L 97, 9.4.2008, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 1292/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 (UL L 347, 20.12.2013, str. 174).

(1b)  
  Uredba (EU) Evropskega parlamenta in Sveta.

1b

Uredba (EU) Evropskega parlamenta in Sveta.

16

(16)  ...

16

(23)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji („Sklep o pridružitvi čezmorskih držav“) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

23

(23)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji („Sklep o pridružitvi čezmorskih držav“) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

23

(24)  UL C 205, 19.7.2013, str. 9.

24

(24)  UL C 205, 19.7.2013, str. 9.

24

25

25

(26)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006.

26

(26)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006.

26

(26a)  
  Komisija lahko v svojih programih dela pregleda in po potrebi posodobi seznam širitvenih držav.

26a

Komisija lahko v svojih programih dela pregleda in po potrebi posodobi seznam širitvenih držav.

27

27

(28)  UL ....

28

(28)  UL ....

28

(29)  ...

29

(29)  ...

29

(31)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

31

(32)  Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

32

(33)  Direktiva 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (UL L 216, 20.8.2009, str. 76).

33

(31)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

31

(32)  Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

32

(33)  Direktiva 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (UL L 216, 20.8.2009, str. 76).

33

(1a)  
  Ti bi lahko vključevali teme, kot so umetna inteligenca, kvantne tehnologije, biotično zatiranje ali druga generacija digitalnih dvojčkov, ali kakršne koli druge teme, opredeljene v okviru strateškega načrtovanja programa Obzorje Evropa (vključno z mrežnimi programi držav članic).

1a

Ti bi lahko vključevali teme, kot so umetna inteligenca, kvantne tehnologije, biotično zatiranje ali druga generacija digitalnih dvojčkov, ali kakršne koli druge teme, opredeljene v okviru strateškega načrtovanja programa Obzorje Evropa (vključno z mrežnimi programi držav članic).

(34)  Direktiva 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. Maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS (UL L 157, 9.6.2006, str. 87).

34

(34)  Direktiva 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. Maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS (UL L 157, 9.6.2006, str. 87).

34

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/459 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/459

---

P8_TA(2018)0510

Program za izvajanje programa Obzorje Evropa ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 12. decembra 2018, o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (COM(2018)0436 – C8-0253/2018 – 2018/0225(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 388/40)

Sprememba 1

Predlog sklepa

Navedba sklicevanja 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | ob upoštevanju poročila Evropskega parlamenta o oceni izvajanja programa Obzorje 2020 ob upoštevanju njegove vmesne ocene in predloga devetega okvirnega programa, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

ob upoštevanju poročila Evropskega parlamenta o oceni izvajanja programa Obzorje 2020 ob upoštevanju njegove vmesne ocene in predloga devetega okvirnega programa,

Sprememba 2

Predlog sklepa

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja posebnega programa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje programov dela za izvajanje posebnega programa. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja posebnega programa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje programov dela za izvajanje posebnega programa. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (3) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja posebnega programa bi bilo treba na Komisijo prenesti
  delegirana pooblastila za sprejetje strateških načrtov za raziskave in inovacije ter
  izvedbena pooblastila za sprejetje programov dela za izvajanje posebnega programa. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(3)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja posebnega programa bi bilo treba na Komisijo prenesti
  delegirana pooblastila za sprejetje strateških načrtov za raziskave in inovacije ter
  izvedbena pooblastila za sprejetje programov dela za izvajanje posebnega programa. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

Sprememba 3

Predlog sklepa

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in uresničevanje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta posebni program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in uresničevanju skupnega cilja, da bi bilo 25 % proračunskih odhodkov EU namenjenih za podnebne cilje. Ukrepi iz tega posebnega programa naj bi k podnebnim ciljem prispevali 35 % celotnih finančnih sredstev. Med pripravo in izvajanjem posebnega programa bodo ustrezni okrepi opredeljeni, v okviru ustreznih ocen in postopka pregleda pa
  pregledani
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in uresničevanje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta posebni program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in uresničevanju skupnega cilja, da bi bilo 25 % proračunskih odhodkov EU namenjenih za podnebne cilje. Ukrepi iz tega posebnega programa naj bi k podnebnim ciljem prispevali 35 % celotnih finančnih sredstev. Med pripravo in izvajanjem posebnega programa bodo ustrezni okrepi opredeljeni, v okviru ustreznih ocen in postopka pregleda pa
  pregledani
  .

| (5) | Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in uresničevanje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta posebni program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in uresničevanju skupnega cilja, da bi bilo 25 % proračunskih odhodkov EU namenjenih za podnebne cilje. Ukrepi iz tega posebnega programa naj bi k podnebnim ciljem
  EU in obveznostim, kjer je to primerno,
  prispevali
  vsaj
  35 % celotnih finančnih sredstev. Med pripravo in izvajanjem posebnega programa bodo ustrezni okrepi opredeljeni, v okviru ustreznih ocen in postopka pregleda pa
  se bo te ukrepe spremljalo, o njih poročalo in na koncu ocenilo
  . |
| --- | --- |

(5)

Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in uresničevanje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta posebni program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in uresničevanju skupnega cilja, da bi bilo 25 % proračunskih odhodkov EU namenjenih za podnebne cilje. Ukrepi iz tega posebnega programa naj bi k podnebnim ciljem
  EU in obveznostim, kjer je to primerno,
  prispevali
  vsaj
  35 % celotnih finančnih sredstev. Med pripravo in izvajanjem posebnega programa bodo ustrezni okrepi opredeljeni, v okviru ustreznih ocen in postopka pregleda pa
  se bo te ukrepe spremljalo, o njih poročalo in na koncu ocenilo
  .

Sprememba 4

Predlog sklepa

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Ukrepe posebnega programa bi bilo treba uporabljati za reševanje nedelovanja trga ali suboptimalnih razmer za naložbe
  , in sicer sorazmerno, ne
  da bi
  podvajali ali
  izrivali zasebno financiranje
  , in tako, da bo nastajala jasna evropska dodana vrednost
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Ukrepe posebnega programa bi bilo treba uporabljati za reševanje nedelovanja trga ali suboptimalnih razmer za naložbe
  , in sicer sorazmerno, ne
  da bi
  podvajali ali
  izrivali zasebno financiranje
  , in tako, da bo nastajala jasna evropska dodana vrednost
  .

| (6) | Ukrepe posebnega programa bi bilo treba uporabljati za
  krepitev, širjenje in razširitev odličnosti znanstvene in tehnološke baze Unije, spopadanje z največjimi globalnimi izzivi, okrepitev vodilnega položaja Unije v industriji, izboljšanje kakovosti življenja v Uniji in povečanje naložb,
  reševanje nedelovanja trga ali suboptimalnih razmer za naložbe
  in pritegnitev dodatnih finančnih sredstev, namesto
  da bi izrivali zasebno financiranje. |
| --- | --- |

(6)

Ukrepe posebnega programa bi bilo treba uporabljati za
  krepitev, širjenje in razširitev odličnosti znanstvene in tehnološke baze Unije, spopadanje z največjimi globalnimi izzivi, okrepitev vodilnega položaja Unije v industriji, izboljšanje kakovosti življenja v Uniji in povečanje naložb,
  reševanje nedelovanja trga ali suboptimalnih razmer za naložbe
  in pritegnitev dodatnih finančnih sredstev, namesto
  da bi izrivali zasebno financiranje.

Sprememba 5

Predlog sklepa

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Enakost spolov je prednostna naloga politike EU in ključni družbeni izziv (SDG 5). Poleg tega je cilj enakosti spolov v družbi ključno gonilo za družbene in industrijske spremembe, ki jih zahtevajo drugi cilji trajnostnega razvoja. Tako bi morali biti vidiki enakosti spolov ustrezno vključeni v celoten program, opraviti pa bi bilo treba tudi specifične raziskave spolov, da bi podprli izvajanje in oblikovanje boljših politik EU za enakost spolov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Enakost spolov je prednostna naloga politike EU in ključni družbeni izziv (SDG 5). Poleg tega je cilj enakosti spolov v družbi ključno gonilo za družbene in industrijske spremembe, ki jih zahtevajo drugi cilji trajnostnega razvoja. Tako bi morali biti vidiki enakosti spolov ustrezno vključeni v celoten program, opraviti pa bi bilo treba tudi specifične raziskave spolov, da bi podprli izvajanje in oblikovanje boljših politik EU za enakost spolov.

Sprememba 6

Predlog sklepa

Uvodna izjava 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6b) | Posebni program bi se moral izvajati na pregleden, participativen in strateški način, ki bi omogočal sodelovanje deležnikov in civilne družbe. Zastopanost deležnikov in civilna družba bi morala biti uravnotežena prek zastopnikov z različnimi ozadji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6b)

Posebni program bi se moral izvajati na pregleden, participativen in strateški način, ki bi omogočal sodelovanje deležnikov in civilne družbe. Zastopanost deležnikov in civilna družba bi morala biti uravnotežena prek zastopnikov z različnimi ozadji.

Sprememba 7

Predlog sklepa

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Ker bi morale raziskave in inovacije pomembno prispevati k obravnavanju izzivov pri hrani, kmetijstvu, razvoju podeželja in biogospodarstvu ter
  za izkoriščanje ustreznih raziskovalnih
  in
  inovacijskih
  priložnosti v tesni sinergiji s skupno kmetijsko politiko, bodo ustrezni ukrepi iz posebnega programa
  za sklop
  „Hrana
  in
  naravni viri“ v obdobju 2021–2027
  podprti z 10 milijardami EUR
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Ker bi morale raziskave in inovacije pomembno prispevati k obravnavanju izzivov pri hrani, kmetijstvu, razvoju podeželja in biogospodarstvu ter
  za izkoriščanje ustreznih raziskovalnih
  in
  inovacijskih
  priložnosti v tesni sinergiji s skupno kmetijsko politiko, bodo ustrezni ukrepi iz posebnega programa
  za sklop
  „Hrana
  in
  naravni viri“ v obdobju 2021–2027
  podprti z 10 milijardami EUR
  .

| (7) | Ker bi morale raziskave in inovacije pomembno prispevati k obravnavanju izzivov pri hrani, kmetijstvu, razvoju podeželja in biogospodarstvu
  , da bi ti postali bolj trajni
  ter
  da bi izkoriščali ustrezne raziskovalne
  in
  inovacijske
  priložnosti v tesni sinergiji s skupno kmetijsko politiko, bodo ustrezni ukrepi iz posebnega programa
  podprti s sklopom
  „Hrana, naravni viri
  in kmetijstvo“
  v obdobju 2021–2027. |
| --- | --- |

(7)

Ker bi morale raziskave in inovacije pomembno prispevati k obravnavanju izzivov pri hrani, kmetijstvu, razvoju podeželja in biogospodarstvu
  , da bi ti postali bolj trajni
  ter
  da bi izkoriščali ustrezne raziskovalne
  in
  inovacijske
  priložnosti v tesni sinergiji s skupno kmetijsko politiko, bodo ustrezni ukrepi iz posebnega programa
  podprti s sklopom
  „Hrana, naravni viri
  in kmetijstvo“
  v obdobju 2021–2027.

Sprememba 8

Predlog sklepa

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Evropski kulturni in ustvarjalni sektor gradi mostove med umetnostjo, kulturo, poslovnim svetom in tehnologijo. Kulturna dediščina je sestavni del evropske kohezije ter podpira povezavo med tradicijo in inovacijami. Ohranjanje kulturne dediščine in razvijanje ustvarjalnih rešitev, zlasti na področju digitalizacije, bo prednostna naloga programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Evropski kulturni in ustvarjalni sektor gradi mostove med umetnostjo, kulturo, poslovnim svetom in tehnologijo. Kulturna dediščina je sestavni del evropske kohezije ter podpira povezavo med tradicijo in inovacijami. Ohranjanje kulturne dediščine in razvijanje ustvarjalnih rešitev, zlasti na področju digitalizacije, bo prednostna naloga programa.

Sprememba 9

Predlog sklepa

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Dokončanje enotnega digitalnega trga in vse večje možnosti zbliževanja digitalnih in fizičnih tehnologij zahtevajo pospešitev naložb. Program Obzorje Evropa bo prispeval k tem prizadevanjem z 
  znatnim povečanjem naložb v glavne digitalne raziskovalne in inovacijske dejavnosti v primerjavi z okvirnim programom za raziskave in inovacije Obzorje 2020

  6

  . To
  bi
  moralo zagotoviti
  , da bo Evropa ohranila vodilno mesto pri digitalnih raziskavah in inovacijah. (6) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Dokončanje enotnega digitalnega trga in vse večje možnosti zbliževanja digitalnih in fizičnih tehnologij zahtevajo pospešitev naložb. Program Obzorje Evropa bo prispeval k tem prizadevanjem z 
  znatnim povečanjem naložb v glavne digitalne raziskovalne in inovacijske dejavnosti v primerjavi z okvirnim programom za raziskave in inovacije Obzorje 2020

  6

  . To
  bi
  moralo zagotoviti
  , da bo Evropa ohranila vodilno mesto pri digitalnih raziskavah in inovacijah. (6)

| (8) | Dokončanje enotnega digitalnega trga in vse večje možnosti zbliževanja digitalnih in fizičnih tehnologij zahtevajo pospešitev naložb. Program Obzorje Evropa bo prispeval k tem prizadevanjem z 
  namenskim sklopom, da
  bi
  zagotovil
  , da bo Evropa ohranila vodilno mesto pri digitalnih raziskavah in inovacijah. |
| --- | --- |

(8)

Dokončanje enotnega digitalnega trga in vse večje možnosti zbliževanja digitalnih in fizičnih tehnologij zahtevajo pospešitev naložb. Program Obzorje Evropa bo prispeval k tem prizadevanjem z 
  namenskim sklopom, da
  bi
  zagotovil
  , da bo Evropa ohranila vodilno mesto pri digitalnih raziskavah in inovacijah.

Sprememba 10

Predlog sklepa

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Razmišljajoč o pomenu boljšega komuniciranja širši javnosti o dodani vrednosti in učinku ukrepov EU, bi morala Komisija okrepiti svoja prizadevanja za prepoznavnost programa Obzorje Evropa. Tudi upravičenci bi morali zagotoviti prepoznavnost svojih dosežkov na podlagi sredstev EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Razmišljajoč o pomenu boljšega komuniciranja širši javnosti o dodani vrednosti in učinku ukrepov EU, bi morala Komisija okrepiti svoja prizadevanja za prepoznavnost programa Obzorje Evropa. Tudi upravičenci bi morali zagotoviti prepoznavnost svojih dosežkov na podlagi sredstev EU.

Sprememba 11

Predlog sklepa

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Vrste financiranja in načini izvajanja v skladu s tem sklepom se izberejo na podlagi njihove sposobnosti za uresničevanje specifičnih ciljev ukrepov in doseganje rezultatov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški nadzora, upravna obremenitev in pričakovano tveganje za neskladnost. Pri nepovratnih sredstvih se med drugim preuči uporaba pavšalnih zneskov, pavšalnega financiranja in standardnih stroškov na enoto – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Vrste financiranja in načini izvajanja v skladu s tem sklepom se izberejo na podlagi njihove sposobnosti za uresničevanje specifičnih ciljev ukrepov in doseganje rezultatov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški nadzora, upravna obremenitev in pričakovano tveganje za neskladnost. Pri nepovratnih sredstvih se med drugim preuči uporaba pavšalnih zneskov, pavšalnega financiranja in standardnih stroškov na enoto –

črtano

Sprememba 12

Predlog sklepa

Člen 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 2 | Člen 2 |
| Operativni cilji | Operativni cilji |
| 1.   Posebni program prispeva k splošnim in specifičnim ciljem iz člena 3 Uredbe ... FP/RfP. | 1.   Posebni program prispeva k splošnim in specifičnim ciljem iz člena 3 Uredbe ... FP/RfP. |
| 2.   Operativni cilji posebnega programa so: | 2.   Operativni cilji posebnega programa so: |
| (a) | krepitev in širjenje odličnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 2

Člen 2

Operativni cilji

Operativni cilji

1.   Posebni program prispeva k splošnim in specifičnim ciljem iz člena 3 Uredbe ... FP/RfP.

1.   Posebni program prispeva k splošnim in specifičnim ciljem iz člena 3 Uredbe ... FP/RfP.

2.   Operativni cilji posebnega programa so:

2.   Operativni cilji posebnega programa so:

(a)

krepitev in širjenje odličnosti;

| (a) | krepitev in širjenje
  evropske znanstvene in tehnološke baze ter krepitev in širjenje
  odličnosti; |
| --- | --- |

(a)

krepitev in širjenje
  evropske znanstvene in tehnološke baze ter krepitev in širjenje
  odličnosti;

evropske znanstvene in tehnološke baze ter krepitev in širjenje

| (b) | povečanje sodelovanja med različnimi sektorji in disciplinami; |
| --- | --- |

(b)

povečanje sodelovanja med različnimi sektorji in disciplinami;

| (b) | povečanje sodelovanja med različnimi sektorji in disciplinami; |
| --- | --- |

(b)

povečanje sodelovanja med različnimi sektorji in disciplinami;

| (c) | povezovanje
  in
  razvoj raziskovalnih infrastruktur po Evropskem raziskovalnem prostoru; |
| --- | --- |

(c)

povezovanje
  in
  razvoj raziskovalnih infrastruktur po Evropskem raziskovalnem prostoru;

in

| (c) | povezovanje, razvoj
  in pospeševanje širokega dostopa, tudi virtualnega, do
  raziskovalnih infrastruktur po Evropskem raziskovalnem prostoru; |
| --- | --- |

(c)

povezovanje, razvoj
  in pospeševanje širokega dostopa, tudi virtualnega, do
  raziskovalnih infrastruktur po Evropskem raziskovalnem prostoru;

in pospeševanje širokega dostopa, tudi virtualnega, do

| (d) | krepitev mednarodnega sodelovanja; |
| --- | --- |

(d)

krepitev mednarodnega sodelovanja;

| (d) | krepitev mednarodnega sodelovanja
  na področju znanosti in tehnologije, da se podpre odličnost Unije
  ; |
| --- | --- |

(d)

krepitev mednarodnega sodelovanja
  na področju znanosti in tehnologije, da se podpre odličnost Unije
  ;

na področju znanosti in tehnologije, da se podpre odličnost Unije

| (e) | pritegniti, usposobiti in zadržati raziskovalce
  in
  inovatorje v Evropskem raziskovalnem prostoru
  , tudi z mobilnostjo raziskovalcev; |
| --- | --- |

(e)

pritegniti, usposobiti in zadržati raziskovalce
  in
  inovatorje v Evropskem raziskovalnem prostoru
  , tudi z mobilnostjo raziskovalcev;

pritegniti, usposobiti in zadržati raziskovalce

inovatorje v Evropskem raziskovalnem prostoru

| (e) | pritegnitev, usposabljanje in zadržanje evropskih
  in
  mednarodnih raziskovalcev in inovatorjev
  , tudi z mobilnostjo raziskovalcev
  , da bi vzpostavili evropski raziskovalni prostor kot najodličnejši in najkonkurenčnejši na svetu
  ; |
| --- | --- |

(e)

pritegnitev, usposabljanje in zadržanje evropskih
  in
  mednarodnih raziskovalcev in inovatorjev
  , tudi z mobilnostjo raziskovalcev
  , da bi vzpostavili evropski raziskovalni prostor kot najodličnejši in najkonkurenčnejši na svetu
  ;

pritegnitev, usposabljanje in zadržanje evropskih

mednarodnih raziskovalcev in inovatorjev

, da bi vzpostavili evropski raziskovalni prostor kot najodličnejši in najkonkurenčnejši na svetu

| (f) | spodbujanje odprte znanosti
  ter zagotovitev prepoznavnosti v javnosti
  in odprtega dostopa do rezultatov; |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje odprte znanosti
  ter zagotovitev prepoznavnosti v javnosti
  in odprtega dostopa do rezultatov;

ter zagotovitev prepoznavnosti v javnosti

| (f) | spodbujanje odprte znanosti in odprtega dostopa do rezultatov; |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje odprte znanosti in odprtega dostopa do rezultatov;

| (g) | aktivno razširjanje in izkoriščanje rezultatov, zlasti za razvoj politike; |
| --- | --- |

(g)

aktivno razširjanje in izkoriščanje rezultatov, zlasti za razvoj politike;

| (g) | aktivno razširjanje in izkoriščanje rezultatov, zlasti za razvoj politike; |
| --- | --- |

(g)

aktivno razširjanje in izkoriščanje rezultatov, zlasti za razvoj politike;

| (h) | podpiranje izvajanja prioritet politike Unije; |
| --- | --- |

(h)

podpiranje izvajanja prioritet politike Unije;

| (h) | podpiranje izvajanja prioritet
  in ciljev
  politike Unije; |
| --- | --- |

(h)

podpiranje izvajanja prioritet
  in ciljev
  politike Unije;

in ciljev

| (i) | krepitev povezave med raziskavami
  in
  inovacijami ter drugimi politikami, vključno s cilji trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

(i)

krepitev povezave med raziskavami
  in
  inovacijami ter drugimi politikami, vključno s cilji trajnostnega razvoja;

in

| (i) | krepitev povezave med raziskavami, inovacijami
  in izobraževanjem
  ter drugimi politikami, vključno s cilji trajnostnega razvoja
  in Pariškim sporazumom
  ; |
| --- | --- |

(i)

krepitev povezave med raziskavami, inovacijami
  in izobraževanjem
  ter drugimi politikami, vključno s cilji trajnostnega razvoja
  in Pariškim sporazumom
  ;

in izobraževanjem

in Pariškim sporazumom

| (j) | zagotavljanje ambicioznih ciljev prek nalog raziskav in inovacij v določenem časovnem okviru; |
| --- | --- |

(j)

zagotavljanje ambicioznih ciljev prek nalog raziskav in inovacij v določenem časovnem okviru;

| (j) | zagotavljanje ambicioznih ciljev prek nalog raziskav in inovacij v določenem časovnem okviru; |
| --- | --- |

(j)

zagotavljanje ambicioznih ciljev prek nalog raziskav in inovacij v določenem časovnem okviru;

| (k) | vključevanje državljanov in
  končnih uporabnikov
  v proces oblikovanja in ustvarjanja; |
| --- | --- |

(k)

vključevanje državljanov in
  končnih uporabnikov
  v proces oblikovanja in ustvarjanja;

končnih uporabnikov

| (k) | vključevanje
  deležnikov s področja raziskav in inovacij, med drugim
  državljanov
  , akademskih krogov, raziskovalnih organizacij
  in
  industrije,
  v proces sooblikovanja in soustvarjanja; |
| --- | --- |

(k)

vključevanje
  deležnikov s področja raziskav in inovacij, med drugim
  državljanov
  , akademskih krogov, raziskovalnih organizacij
  in
  industrije,
  v proces sooblikovanja in soustvarjanja;

deležnikov s področja raziskav in inovacij, med drugim

, akademskih krogov, raziskovalnih organizacij

industrije,

| (l) | izboljšanje komuniciranja znanosti; |
| --- | --- |

(l)

izboljšanje komuniciranja znanosti;

| (l) | izboljšanje komuniciranja znanosti; |
| --- | --- |

(l)

izboljšanje komuniciranja znanosti;

| (m) | pospeševanje
  preoblikovanja industrije; |
| --- | --- |

(m)

pospeševanje
  preoblikovanja industrije;

pospeševanje

| (m) | spodbujanje
  preoblikovanja industrije
  za sprostitev potenciala evropskih strateških sektorjev, kot so ključne omogočitvene tehnologije
  ; |
| --- | --- |

(m)

spodbujanje
  preoblikovanja industrije
  za sprostitev potenciala evropskih strateških sektorjev, kot so ključne omogočitvene tehnologije
  ;

spodbujanje

za sprostitev potenciala evropskih strateških sektorjev, kot so ključne omogočitvene tehnologije

| (n) | izboljšanje znanj in spretnosti za inovacije; |
| --- | --- |

(n)

izboljšanje znanj in spretnosti za inovacije;

| (n) | izboljšanje znanj in spretnosti
  prek usposabljanja ter spodbujanje ustvarjalnosti
  za
  raziskave in
  inovacije; |
| --- | --- |

(n)

izboljšanje znanj in spretnosti
  prek usposabljanja ter spodbujanje ustvarjalnosti
  za
  raziskave in
  inovacije;

prek usposabljanja ter spodbujanje ustvarjalnosti

raziskave in

| (o) | spodbujanje ustvarjanja in rasti inovativnih podjetij, zlasti MSP; |
| --- | --- |

(o)

spodbujanje ustvarjanja in rasti inovativnih podjetij, zlasti MSP;

| (o) | spodbujanje ustvarjanja in rasti inovativnih podjetij, zlasti
  zagonskih podjetij in
  MSP; |
| --- | --- |

(o)

spodbujanje ustvarjanja in rasti inovativnih podjetij, zlasti
  zagonskih podjetij in
  MSP;

zagonskih podjetij in

| (p) | izboljšanje dostopa do tveganega financiranja, zlasti kadar trg ne zagotavlja uspešnega financiranja. |
| --- | --- |

(p)

izboljšanje dostopa do tveganega financiranja, zlasti kadar trg ne zagotavlja uspešnega financiranja.

| (p) | izboljšanje dostopa do tveganega financiranja,
  tudi prek sinergij z InvestEU,
  zlasti kadar trg ne zagotavlja uspešnega financiranja; |
| --- | --- |

(p)

izboljšanje dostopa do tveganega financiranja,
  tudi prek sinergij z InvestEU,
  zlasti kadar trg ne zagotavlja uspešnega financiranja;

tudi prek sinergij z InvestEU,

| (pa) | krepitev vključevanja načela enakosti spolov in vključevanje vidika spolov v raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

(pa)

(pa)

krepitev vključevanja načela enakosti spolov in vključevanje vidika spolov v raziskave in inovacije;

krepitev vključevanja načela enakosti spolov in vključevanje vidika spolov v raziskave in inovacije;

| (pb) | optimizacija znanstvenega, tehnološkega, družbenega in gospodarskega učinka. |
| --- | --- |

(pb)

(pb)

optimizacija znanstvenega, tehnološkega, družbenega in gospodarskega učinka.

optimizacija znanstvenega, tehnološkega, družbenega in gospodarskega učinka.

3.   V okviru ciljev iz odstavka 2 se lahko upoštevajo nove in nepredvidene potrebe, ki se pojavijo v obdobju izvajanja posebnega programa. To lahko v ustrezno utemeljenih primerih vključuje odzive na nove priložnosti, krize in nevarnosti, pa tudi odzive na potrebe, povezane z razvojem novih politik Unije.

3.   V okviru ciljev iz odstavka 2 se lahko upoštevajo nove in nepredvidene potrebe, ki se pojavijo v obdobju izvajanja posebnega programa. To lahko v ustrezno utemeljenih primerih vključuje odzive na nove priložnosti, krize in nevarnosti, pa tudi odzive na potrebe, povezane z razvojem novih politik Unije.

Sprememba 13

Sprememba 13

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 3

Člen 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Struktura | Struktura |
| 1.   V skladu s členom 4(1) Uredbe ... FP/RfP posebni program sestavljajo naslednji deli: | 1.   V skladu s členom 4(1) Uredbe ... FP/RfP posebni program sestavljajo naslednji deli: |
| (1) | steber I „Odprta znanost“, ki ga sestavljajo naslednje komponente: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 3

Člen 3

Struktura

Struktura

1.   V skladu s členom 4(1) Uredbe ... FP/RfP posebni program sestavljajo naslednji deli:

1.   V skladu s členom 4(1) Uredbe ... FP/RfP posebni program sestavljajo naslednji deli:

(1)

steber I „Odprta znanost“, ki ga sestavljajo naslednje komponente:

| (1) | steber I 
  „Odlična in
  odprta znanost“, ki ga sestavljajo naslednje komponente: |
| --- | --- |

(1)

steber I 
  „Odlična in
  odprta znanost“, ki ga sestavljajo naslednje komponente:

„Odlična in

| | (a) | Evropski raziskovalni svet (ERC), kot je opisan v oddelku 1 stebra I v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(a)

Evropski raziskovalni svet (ERC), kot je opisan v oddelku 1 stebra I v Prilogi I;

| | (a) | Evropski raziskovalni svet (ERC), kot je opisan v oddelku 1 stebra I v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(a)

Evropski raziskovalni svet (ERC), kot je opisan v oddelku 1 stebra I v Prilogi I;

| | (b) | ukrepi Marie Skłodowske-Curie, kot so opisani v oddelku 2 stebra I v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(b)

ukrepi Marie Skłodowske-Curie, kot so opisani v oddelku 2 stebra I v Prilogi I;

| | (b) | ukrepi Marie Skłodowske-Curie, kot so opisani v oddelku 2 stebra I v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(b)

ukrepi Marie Skłodowske-Curie, kot so opisani v oddelku 2 stebra I v Prilogi I;

| | (c) | raziskovalne infrastrukture, kot so opisane v oddelku 3 stebra I v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(c)

raziskovalne infrastrukture, kot so opisane v oddelku 3 stebra I v Prilogi I;

| | (c) | raziskovalne infrastrukture, kot so opisane v oddelku 3 stebra I v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(c)

raziskovalne infrastrukture, kot so opisane v oddelku 3 stebra I v Prilogi I;

| (2) | steber II „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“, ki
  ga sestavljajo naslednje komponente
  : |
| --- | --- |

(2)

steber II „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“, ki
  ga sestavljajo naslednje komponente
  :

ga sestavljajo naslednje komponente

| (2) | Steber II „Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost“
  ; vključno z instrumentom za MSP s posameznimi upravičenci
  , ki
  temelji na nepovratnih sredstvih, kot je opisan v členu 43a uredbe in Prilogi I k posebnemu programu
  : |
| --- | --- |

(2)

Steber II „Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost“
  ; vključno z instrumentom za MSP s posameznimi upravičenci
  , ki
  temelji na nepovratnih sredstvih, kot je opisan v členu 43a uredbe in Prilogi I k posebnemu programu
  :

evropska

; vključno z instrumentom za MSP s posameznimi upravičenci

temelji na nepovratnih sredstvih, kot je opisan v členu 43a uredbe in Prilogi I k posebnemu programu

| | (a) | sklop „Zdravje“, kot je opisan v oddelku 1 stebra II v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(a)

sklop „Zdravje“, kot je opisan v oddelku 1 stebra II v Prilogi I;

| | (a) | sklop „Zdravje“, kot je opisan v oddelku 1 stebra II v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(a)

sklop „Zdravje“, kot je opisan v oddelku 1 stebra II v Prilogi I;

| | (b) | sklop „Vključujoča in
  varna
  družba“, kot je opisan v oddelku 2 stebra II v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(b)

sklop „Vključujoča in
  varna
  družba“, kot je opisan v oddelku 2 stebra II v Prilogi I;

varna

| | (b) | sklop „Vključujoča in
  ustvarjalna
  družba“, kot je opisan v oddelku 2 stebra II v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(b)

sklop „Vključujoča in
  ustvarjalna
  družba“, kot je opisan v oddelku 2 stebra II v Prilogi I;

ustvarjalna

| | (ba) | sklop „Varna družba“; |
| --- | --- | --- |

(ba)

(ba)

sklop „Varna družba“;

sklop „Varna družba“;

| | (c) | sklop „Digitalno
  in
  industrija“, kot je opisan v oddelku 3 stebra II v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(c)

sklop „Digitalno
  in
  industrija“, kot je opisan v oddelku 3 stebra II v Prilogi I;

in

| | (c) | sklop „Digitalno, industrija
  in vesolje“
  , kot je opisan v oddelku 3 stebra II v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(c)

sklop „Digitalno, industrija
  in vesolje“
  , kot je opisan v oddelku 3 stebra II v Prilogi I;

in vesolje“

| | (d) | sklop „Podnebje, energija in mobilnost“, kot je opisan v oddelku 4 stebra II v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(d)

sklop „Podnebje, energija in mobilnost“, kot je opisan v oddelku 4 stebra II v Prilogi I;

| | (d) | sklop „Podnebje, energija in mobilnost“, kot je opisan v oddelku 4 stebra II v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(d)

sklop „Podnebje, energija in mobilnost“, kot je opisan v oddelku 4 stebra II v Prilogi I;

| | (e) | sklop „Hrana
  in
  naravni viri“, kot je opisan v oddelku 5 stebra II v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(e)

sklop „Hrana
  in
  naravni viri“, kot je opisan v oddelku 5 stebra II v Prilogi I;

in

| | (e) | sklop „Hrana, naravni viri
  in kmetijstvo“
  , kot je opisan v oddelku 5 stebra II v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(e)

sklop „Hrana, naravni viri
  in kmetijstvo“
  , kot je opisan v oddelku 5 stebra II v Prilogi I;

in kmetijstvo“

| | (f) | nejedrski neposredni ukrepi iz Skupnega raziskovalnega središča (JRC), kot so opisani v oddelku 6 stebra II v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(f)

nejedrski neposredni ukrepi iz Skupnega raziskovalnega središča (JRC), kot so opisani v oddelku 6 stebra II v Prilogi I;

| | (f) | nejedrski neposredni ukrepi iz Skupnega raziskovalnega središča (JRC), kot so opisani v oddelku 6 stebra II v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(f)

nejedrski neposredni ukrepi iz Skupnega raziskovalnega središča (JRC), kot so opisani v oddelku 6 stebra II v Prilogi I;

| (3) | steber III
  „Odprte inovacije“
  , ki ga sestavljajo naslednje komponente: |
| --- | --- |

(3)

steber III
  „Odprte inovacije“
  , ki ga sestavljajo naslednje komponente:

„Odprte inovacije“

| (3) | steber III
  „Inovativna Evropa“
  , ki ga sestavljajo naslednje komponente: |
| --- | --- |

(3)

steber III
  „Inovativna Evropa“
  , ki ga sestavljajo naslednje komponente:

„Inovativna Evropa“

| | (a) | Evropski svet za inovacije (EIC), kot je opisan v oddelku 1 stebra III v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(a)

Evropski svet za inovacije (EIC), kot je opisan v oddelku 1 stebra III v Prilogi I;

| | (a) | Evropski svet za inovacije (EIC), kot je opisan v oddelku 1 stebra III v Prilogi I; 
  vključno z evropskimi inovacijskimi ekosistemi, kot so opisani v oddelku 2 stebra III v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(a)

Evropski svet za inovacije (EIC), kot je opisan v oddelku 1 stebra III v Prilogi I; 
  vključno z evropskimi inovacijskimi ekosistemi, kot so opisani v oddelku 2 stebra III v Prilogi I;

vključno z evropskimi inovacijskimi ekosistemi, kot so opisani v oddelku 2 stebra III v Prilogi I;

| | (b) | evropski inovacijski ekosistemi, kot so opisani v oddelku 2 stebra III v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

evropski inovacijski ekosistemi, kot so opisani v oddelku 2 stebra III v Prilogi I;

evropski inovacijski ekosistemi, kot so opisani v oddelku 2 stebra III v Prilogi I;

| | črtano |
| --- | --- |

črtano

črtano

| | (c) | Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT), kot je opisan v oddelku 3 stebra III v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT), kot je opisan v oddelku 3 stebra III v Prilogi I;

| | (b) | Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT), kot je opisan v oddelku 3 stebra III v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT), kot je opisan v oddelku 3 stebra III v Prilogi I;

| (4) | del „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“, ki ga sestavljata naslednji komponenti: |
| --- | --- |

(4)

del „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“, ki ga sestavljata naslednji komponenti:

| (4) | del „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“, ki ga sestavljata naslednji komponenti: |
| --- | --- |

(4)

del „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“, ki ga sestavljata naslednji komponenti:

| | (a) | izmenjava
  odličnosti, kot je
  opisana
  v oddelku 1 dela „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“ v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(a)

izmenjava
  odličnosti, kot je
  opisana
  v oddelku 1 dela „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“ v Prilogi I;

izmenjava

opisana

| | (a) | širjenje
  odličnosti
  in povečevanje udeležbe
  , kot je
  opisano
  v oddelku 1 dela „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“ v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

(a)

širjenje
  odličnosti
  in povečevanje udeležbe
  , kot je
  opisano
  v oddelku 1 dela „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“ v Prilogi I;

širjenje

in povečevanje udeležbe

opisano

| | (b) | reforma in krepitev evropskega sistema raziskav in inovacij, kot je opisana v oddelku 2 dela „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“ v Prilogi I. |
| --- | --- | --- |

(b)

reforma in krepitev evropskega sistema raziskav in inovacij, kot je opisana v oddelku 2 dela „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“ v Prilogi I.

| | (b) | reforma in krepitev evropskega sistema raziskav in inovacij, kot je opisana v oddelku 2 dela „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“ v Prilogi I. |
| --- | --- | --- |

(b)

reforma in krepitev evropskega sistema raziskav in inovacij, kot je opisana v oddelku 2 dela „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“ v Prilogi I.

2.   Dejavnosti, ki se bodo izvajale v okviru delov iz odstavka 1, so določene v Prilogi I.

2.   Dejavnosti, ki se bodo izvajale v okviru delov iz odstavka 1, so določene v Prilogi I.

Sprememba 14

Sprememba 14

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 4

Člen 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 4 | Člen 4 |
| Proračun | Proračun |
| 1.   V skladu s členom 9(1) Uredbe ... FP/RfP finančna sredstva za izvajanje posebnega programa v obdobju 2021–2027 znašajo
  94 100 000 000  EUR
  po
  sedanjih
  cenah. | 1.   V skladu s členom 9(1) Uredbe ... FP/RfP finančna sredstva za izvajanje posebnega programa v obdobju 2021–2027 znašajo
  120 000 000 000  EUR
  po cenah
  iz leta 2018
  . |
| 2.   Znesek iz odstavka 1 tega člena se razdeli med komponente iz člena 3(1) tega sklepa v skladu s členom 9(2) Uredbe ... FP/RfP. Uporabljajo se ureditve iz člena 9(3) do (8) Uredbe ... FP/RfP. | 2.   Znesek iz odstavka 1 tega člena se razdeli med komponente iz člena 3(1) tega sklepa v skladu s členom 9(2) Uredbe ... FP/RfP. Uporabljajo se ureditve iz člena 9(3) do (8) Uredbe ... FP/RfP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 4

Člen 4

Proračun

Proračun

1.   V skladu s členom 9(1) Uredbe ... FP/RfP finančna sredstva za izvajanje posebnega programa v obdobju 2021–2027 znašajo
  94 100 000 000  EUR
  po
  sedanjih
  cenah.

1.   V skladu s členom 9(1) Uredbe ... FP/RfP finančna sredstva za izvajanje posebnega programa v obdobju 2021–2027 znašajo
  120 000 000 000  EUR
  po cenah
  iz leta 2018
  .

2.   Znesek iz odstavka 1 tega člena se razdeli med komponente iz člena 3(1) tega sklepa v skladu s členom 9(2) Uredbe ... FP/RfP. Uporabljajo se ureditve iz člena 9(3) do (8) Uredbe ... FP/RfP.

2.   Znesek iz odstavka 1 tega člena se razdeli med komponente iz člena 3(1) tega sklepa v skladu s členom 9(2) Uredbe ... FP/RfP. Uporabljajo se ureditve iz člena 9(3) do (8) Uredbe ... FP/RfP.

Sprememba 15

Sprememba 15

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 5

Člen 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 5 | Člen 5 |
| Naloge | Naloge |
| 1.   Za vsako nalogo se
  lahko
  ustanovi odbor za naloge. Sestavlja ga
  približno
  15 oseb na visoki ravni, vključno z 
  ustreznimi
  predstavniki
  končnih uporabnikov
  . Odbor za naloge svetuje glede: | 1.   Za vsako nalogo se ustanovi odbor za naloge
  za sooblikovanje in usmerjanje izvajanja
  . Sestavlja ga 15
  do 20 neodvisnih
  oseb na visoki ravni, vključno s predstavniki
  za raziskave in inovacije iz različnih panog in disciplin, akademskih krogov, raziskovalnih in tehnoloških organizacij, podjetij vseh velikosti, nacionalnih in regionalnih organov ter organizacij civilne družbe. Člane odbora za naloge imenuje Komisija po neodvisnem in preglednem izbirnem postopku, ki vključuje javni razpis
  . Odbor za naloge svetuje glede: |
| (a) | vsebine programov dela in njihove spremembe, ki je potrebna za uresničevanje ciljev nalog
  , po potrebi se oblikujejo v sodelovanju z deležniki in javnostjo
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 5

Člen 5

Naloge

Naloge

1.   Za vsako nalogo se
  lahko
  ustanovi odbor za naloge. Sestavlja ga
  približno
  15 oseb na visoki ravni, vključno z 
  ustreznimi
  predstavniki
  končnih uporabnikov
  . Odbor za naloge svetuje glede:

1.   Za vsako nalogo se ustanovi odbor za naloge
  za sooblikovanje in usmerjanje izvajanja
  . Sestavlja ga 15
  do 20 neodvisnih
  oseb na visoki ravni, vključno s predstavniki
  za raziskave in inovacije iz različnih panog in disciplin, akademskih krogov, raziskovalnih in tehnoloških organizacij, podjetij vseh velikosti, nacionalnih in regionalnih organov ter organizacij civilne družbe. Člane odbora za naloge imenuje Komisija po neodvisnem in preglednem izbirnem postopku, ki vključuje javni razpis
  . Odbor za naloge svetuje glede:

(a)

vsebine programov dela in njihove spremembe, ki je potrebna za uresničevanje ciljev nalog
  , po potrebi se oblikujejo v sodelovanju z deležniki in javnostjo
  ;

, po potrebi se oblikujejo v sodelovanju z deležniki in javnostjo

| (a) | vsebine
  ustreznih
  programov dela in njihove spremembe, ki je potrebna za uresničevanje ciljev nalog; |
| --- | --- |

(a)

vsebine
  ustreznih
  programov dela in njihove spremembe, ki je potrebna za uresničevanje ciljev nalog;

ustreznih

| (b) | prilagoditvenih ukrepov ali prekinitev, če je to primerno, na podlagi ocene izvajanja nalog; |
| --- | --- |

(b)

prilagoditvenih ukrepov ali prekinitev, če je to primerno, na podlagi ocene izvajanja nalog;

| (b) | prilagoditvenih ukrepov ali prekinitev, če je to primerno, na podlagi ocene izvajanja nalog; |
| --- | --- |

(b)

prilagoditvenih ukrepov ali prekinitev, če je to primerno, na podlagi ocene izvajanja nalog;

| (c) | izbire strokovnih ocenjevalcev, napotkov za strokovne ocenjevalce ter meril za ocenjevanje in njihovih uteži; |
| --- | --- |

(c)

izbire strokovnih ocenjevalcev, napotkov za strokovne ocenjevalce ter meril za ocenjevanje in njihovih uteži;

| (c) | izbire strokovnih ocenjevalcev
  , preprečitve navzkrižja interesov strokovnih ocenjevalcev
  , napotkov za strokovne ocenjevalce ter meril za ocenjevanje in njihovih uteži
  poleg standardnih meril, torej „odličnosti, učinka ter kakovosti in uspešnosti izvajanja“
  ; |
| --- | --- |

(c)

izbire strokovnih ocenjevalcev
  , preprečitve navzkrižja interesov strokovnih ocenjevalcev
  , napotkov za strokovne ocenjevalce ter meril za ocenjevanje in njihovih uteži
  poleg standardnih meril, torej „odličnosti, učinka ter kakovosti in uspešnosti izvajanja“
  ;

, preprečitve navzkrižja interesov strokovnih ocenjevalcev

poleg standardnih meril, torej „odličnosti, učinka ter kakovosti in uspešnosti izvajanja“

| (d) | okvirnih pogojev, ki pomagajo izpolniti cilje naloge; |
| --- | --- |

(d)

okvirnih pogojev, ki pomagajo izpolniti cilje naloge;

| (d) | okvirnih pogojev, ki pomagajo izpolniti cilje naloge
  v skladu s prednostnimi nalogami Unije
  ; |
| --- | --- |

(d)

okvirnih pogojev, ki pomagajo izpolniti cilje naloge
  v skladu s prednostnimi nalogami Unije
  ;

v skladu s prednostnimi nalogami Unije

| (e) | komuniciranja. |
| --- | --- |

(e)

komuniciranja.

| (e) | komuniciranja. |
| --- | --- |

(e)

komuniciranja.

| (ea) | jasnih in merljivih ciljev in možnih rezultatov nalog; |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

jasnih in merljivih ciljev in možnih rezultatov nalog;

jasnih in merljivih ciljev in možnih rezultatov nalog;

| (eb) | ocenjevanja družbenega in poslovnega potenciala nalog; |
| --- | --- |

(eb)

(eb)

ocenjevanja družbenega in poslovnega potenciala nalog;

ocenjevanja družbenega in poslovnega potenciala nalog;

2.   Posebne določbe, ki omogočajo učinkovit in prožen pristop s portfelji, se
  lahko
  določijo v programu dela iz člena 11.

2.   Posebne določbe, ki omogočajo učinkovit in prožen pristop s portfelji, se določijo v programu dela iz člena 11.

2a.
     
  Vsebina nalog, podrobnosti o izvajanju nalog, vključno z obsegom, kazalniki, merljivimi cilji in mejniki, oceno proračuna in sinergijami z drugimi skladi Unije in povezavami z evropskimi partnerstvi se opredelijo v strateških načrtih za raziskave in inovacije, začrtanih v Prilogi I k temu sklepu.

2b.
     
  Naloge se izvajajo z javnimi razpisi v okviru delovnih programov ustreznih sklopov, ki pozivajo k vložitvi predlogov projektov, ki prispevajo k izpolnitvi naloge in ki sodijo na eno ali več področij ukrepanja sklopov.

Sprememba 16

Sprememba 16

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 6

Člen 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 6 | Člen 6 |
| Evropski raziskovalni svet | Evropski raziskovalni svet |
| 1.   Komisija ustanovi Evropski raziskovalni svet (v nadaljnjem besedilu: ERC) za izvajanje ukrepov iz stebra I 
  „Odprta
  znanost“, ki se nanašajo na ERC. ERC nasledi ERC, ki je bil ustanovljen s Sklepom C(2013)1895 (7). | 1.   Komisija ustanovi Evropski raziskovalni svet (v nadaljnjem besedilu: ERC) za izvajanje ukrepov iz stebra I 
  „Odlična in odprta
  znanost“, ki se nanašajo na ERC. ERC nasledi ERC, ki je bil ustanovljen s Sklepom C(2013)1895 (7). |
| 2.   ERC sestavljata neodvisen Znanstveni svet iz člena 7 in namenska izvedbena struktura iz člena 8. | 2.   ERC sestavljata neodvisen Znanstveni svet iz člena 7 in namenska izvedbena struktura iz člena 8. |
| 3.   ERC ima predsednika, ki je izbran med vodilnimi znanstveniki z mednarodnim ugledom. | 3.   ERC ima predsednika, ki je izbran med vodilnimi znanstveniki z mednarodnim ugledom. |
| Predsednika imenuje Komisija na podlagi preglednega postopka zaposlovanja, v katerem sodeluje za to ustanovljen neodvisni odbor za iskanje, in sicer za štiriletno obdobje z možnostjo enkratnega podaljšanja. Postopek zaposlovanja in izbranega kandidata odobri Znanstveni svet. | Predsednika imenuje Komisija na podlagi preglednega postopka zaposlovanja, v katerem sodeluje za to ustanovljen neodvisni odbor za iskanje, in sicer za štiriletno obdobje z možnostjo enkratnega podaljšanja. Postopek zaposlovanja in izbranega kandidata odobri Znanstveni svet. |
| Predsednik predseduje Znanstvenemu svetu, ga vodi in zagotavlja povezanost z namensko izvedbeno strukturo ter ga zastopa v svetu znanosti. | Predsednik predseduje Znanstvenemu svetu, ga vodi in zagotavlja povezanost z namensko izvedbeno strukturo ter ga zastopa v svetu znanosti. |
| 4.   ERC deluje v skladu z načeli znanstvene odličnosti, samostojnosti, učinkovitosti, uspešnosti, preglednosti in odgovornosti. Zagotavlja nadaljnje izvajanje ukrepov ERC, ki so se izvajali v skladu s Sklepom .../ES. | 4.   ERC deluje v skladu z načeli znanstvene odličnosti, samostojnosti, učinkovitosti, uspešnosti, preglednosti in odgovornosti. Zagotavlja nadaljnje izvajanje ukrepov ERC, ki so se izvajali v skladu s Sklepom .../ES. |
| 5.   Dejavnosti ERC podpirajo raziskave na vseh področjih, ki jih izvajajo posamezne in nadnacionalne skupine, ki si konkurirajo na evropski ravni. | 5.   Dejavnosti ERC podpirajo raziskave na vseh področjih, ki jih izvajajo posamezne in nadnacionalne skupine, ki si konkurirajo na evropski ravni.
  Podporo inovacijam, tj. prek sistema potrditve koncepta, bi bilo treba nadaljevati, da bi spodbudili hitrejši prenos novih odkritij v komercialne ali socialno pomembne izdelke, postopke in storitve. Da bi še prispevali k temu, so odlični vlagatelji zahtevkov pri ERC, ki so presegli prag, vendar zaradi pomanjkanja sredstev niso prejeli finančnih sredstev, upravičeni do potrditve koncepta. |
| | 5a.
     
  Upravičenec do potrditve koncepta ERC prejme pečat odličnosti, če predlog izpolnjuje pogoje, dosega veljavne pragove in ni prejel finančnih sredstev. |
| 6.   Komisija zagotavlja samostojnost in integriteto ERC ter pravilno izvajanje nalog, ki so mu zaupane. | 6.   Komisija zagotavlja samostojnost in integriteto ERC ter pravilno izvajanje nalog, ki so mu zaupane. |
| Komisija zagotovi, da je izvajanje ukrepov ERC v skladu z načeli iz odstavka 4 tega člena in s splošno strategijo za ERC iz točke (a) člena 7(2), ki jo izdela Znanstveni svet. | Komisija zagotovi, da je izvajanje ukrepov ERC v skladu z načeli iz odstavka 4 tega člena in s splošno strategijo za ERC iz točke (a) člena 7(2), ki jo izdela Znanstveni svet. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 6

Člen 6

Evropski raziskovalni svet

Evropski raziskovalni svet

1.   Komisija ustanovi Evropski raziskovalni svet (v nadaljnjem besedilu: ERC) za izvajanje ukrepov iz stebra I 
  „Odprta
  znanost“, ki se nanašajo na ERC. ERC nasledi ERC, ki je bil ustanovljen s Sklepom C(2013)1895 (7).

1.   Komisija ustanovi Evropski raziskovalni svet (v nadaljnjem besedilu: ERC) za izvajanje ukrepov iz stebra I 
  „Odlična in odprta
  znanost“, ki se nanašajo na ERC. ERC nasledi ERC, ki je bil ustanovljen s Sklepom C(2013)1895 (7).

2.   ERC sestavljata neodvisen Znanstveni svet iz člena 7 in namenska izvedbena struktura iz člena 8.

2.   ERC sestavljata neodvisen Znanstveni svet iz člena 7 in namenska izvedbena struktura iz člena 8.

3.   ERC ima predsednika, ki je izbran med vodilnimi znanstveniki z mednarodnim ugledom.

3.   ERC ima predsednika, ki je izbran med vodilnimi znanstveniki z mednarodnim ugledom.

Predsednika imenuje Komisija na podlagi preglednega postopka zaposlovanja, v katerem sodeluje za to ustanovljen neodvisni odbor za iskanje, in sicer za štiriletno obdobje z možnostjo enkratnega podaljšanja. Postopek zaposlovanja in izbranega kandidata odobri Znanstveni svet.

Predsednika imenuje Komisija na podlagi preglednega postopka zaposlovanja, v katerem sodeluje za to ustanovljen neodvisni odbor za iskanje, in sicer za štiriletno obdobje z možnostjo enkratnega podaljšanja. Postopek zaposlovanja in izbranega kandidata odobri Znanstveni svet.

Predsednik predseduje Znanstvenemu svetu, ga vodi in zagotavlja povezanost z namensko izvedbeno strukturo ter ga zastopa v svetu znanosti.

Predsednik predseduje Znanstvenemu svetu, ga vodi in zagotavlja povezanost z namensko izvedbeno strukturo ter ga zastopa v svetu znanosti.

4.   ERC deluje v skladu z načeli znanstvene odličnosti, samostojnosti, učinkovitosti, uspešnosti, preglednosti in odgovornosti. Zagotavlja nadaljnje izvajanje ukrepov ERC, ki so se izvajali v skladu s Sklepom .../ES.

4.   ERC deluje v skladu z načeli znanstvene odličnosti, samostojnosti, učinkovitosti, uspešnosti, preglednosti in odgovornosti. Zagotavlja nadaljnje izvajanje ukrepov ERC, ki so se izvajali v skladu s Sklepom .../ES.

5.   Dejavnosti ERC podpirajo raziskave na vseh področjih, ki jih izvajajo posamezne in nadnacionalne skupine, ki si konkurirajo na evropski ravni.

5.   Dejavnosti ERC podpirajo raziskave na vseh področjih, ki jih izvajajo posamezne in nadnacionalne skupine, ki si konkurirajo na evropski ravni.
  Podporo inovacijam, tj. prek sistema potrditve koncepta, bi bilo treba nadaljevati, da bi spodbudili hitrejši prenos novih odkritij v komercialne ali socialno pomembne izdelke, postopke in storitve. Da bi še prispevali k temu, so odlični vlagatelji zahtevkov pri ERC, ki so presegli prag, vendar zaradi pomanjkanja sredstev niso prejeli finančnih sredstev, upravičeni do potrditve koncepta.

5a.
     
  Upravičenec do potrditve koncepta ERC prejme pečat odličnosti, če predlog izpolnjuje pogoje, dosega veljavne pragove in ni prejel finančnih sredstev.

6.   Komisija zagotavlja samostojnost in integriteto ERC ter pravilno izvajanje nalog, ki so mu zaupane.

6.   Komisija zagotavlja samostojnost in integriteto ERC ter pravilno izvajanje nalog, ki so mu zaupane.

Komisija zagotovi, da je izvajanje ukrepov ERC v skladu z načeli iz odstavka 4 tega člena in s splošno strategijo za ERC iz točke (a) člena 7(2), ki jo izdela Znanstveni svet.

Komisija zagotovi, da je izvajanje ukrepov ERC v skladu z načeli iz odstavka 4 tega člena in s splošno strategijo za ERC iz točke (a) člena 7(2), ki jo izdela Znanstveni svet.

Sprememba 17

Sprememba 17

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 7

Člen 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 7 | Člen 7 |
| Znanstveni svet ERC | Znanstveni svet ERC |
| 1.   Znanstveni svet sestavljajo znanstveniki, inženirji in
  učenjaki, moški in ženske iz različnih starostnih skupin,
  z največjim ugledom in ustreznim strokovnim znanjem z različnih raziskovalnih področij, ki delujejo v svojem imenu in neodvisno od zunanjih interesov. | 1.   Znanstveni svet sestavljajo znanstveniki, inženirji in
  akademiki
  z največjim ugledom in ustreznim strokovnim znanjem z različnih raziskovalnih področij, ki delujejo v svojem imenu in neodvisno od zunanjih interesov. |
| Člane Znanstvenega sveta imenuje Komisija na podlagi neodvisnega in preglednega postopka za imenovanje, o katerem se dogovori z Znanstvenim svetom in ki vključuje posvetovanje z znanstveno skupnostjo ter poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. | Člane Znanstvenega sveta imenuje Komisija na podlagi neodvisnega in preglednega postopka za imenovanje, o katerem se dogovori z Znanstvenim svetom in ki vključuje posvetovanje z znanstveno skupnostjo ter poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| Člani Znanstvenega sveta so imenovani za štiri leta z možnostjo enkratnega podaljšanja na podlagi sistema rotacije, ki zagotavlja neprekinjenost dela Znanstvenega sveta. | Člani Znanstvenega sveta so imenovani za štiri leta z možnostjo enkratnega podaljšanja na podlagi sistema rotacije, ki zagotavlja neprekinjenost dela Znanstvenega sveta. |
| 2.   Znanstveni svet pripravi: | 2.   Znanstveni svet pripravi: |
| (a) | splošno strategijo ERC; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 7

Člen 7

Znanstveni svet ERC

Znanstveni svet ERC

1.   Znanstveni svet sestavljajo znanstveniki, inženirji in
  učenjaki, moški in ženske iz različnih starostnih skupin,
  z največjim ugledom in ustreznim strokovnim znanjem z različnih raziskovalnih področij, ki delujejo v svojem imenu in neodvisno od zunanjih interesov.

1.   Znanstveni svet sestavljajo znanstveniki, inženirji in
  akademiki
  z največjim ugledom in ustreznim strokovnim znanjem z različnih raziskovalnih področij, ki delujejo v svojem imenu in neodvisno od zunanjih interesov.

Člane Znanstvenega sveta imenuje Komisija na podlagi neodvisnega in preglednega postopka za imenovanje, o katerem se dogovori z Znanstvenim svetom in ki vključuje posvetovanje z znanstveno skupnostjo ter poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člane Znanstvenega sveta imenuje Komisija na podlagi neodvisnega in preglednega postopka za imenovanje, o katerem se dogovori z Znanstvenim svetom in ki vključuje posvetovanje z znanstveno skupnostjo ter poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člani Znanstvenega sveta so imenovani za štiri leta z možnostjo enkratnega podaljšanja na podlagi sistema rotacije, ki zagotavlja neprekinjenost dela Znanstvenega sveta.

Člani Znanstvenega sveta so imenovani za štiri leta z možnostjo enkratnega podaljšanja na podlagi sistema rotacije, ki zagotavlja neprekinjenost dela Znanstvenega sveta.

2.   Znanstveni svet pripravi:

2.   Znanstveni svet pripravi:

(a)

splošno strategijo ERC;

| (a) | splošno strategijo ERC; |
| --- | --- |

(a)

splošno strategijo ERC;

| (b) | program dela za izvajanje dejavnosti ERC; |
| --- | --- |

(b)

program dela za izvajanje dejavnosti ERC;

| (b) | program dela za izvajanje dejavnosti ERC; |
| --- | --- |

(b)

program dela za izvajanje dejavnosti ERC;

| (c) | metode in postopke za medsebojni strokovni pregled in ocenjevanje predlogov, na podlagi katerih se izberejo predlogi, ki se financirajo; |
| --- | --- |

(c)

metode in postopke za medsebojni strokovni pregled in ocenjevanje predlogov, na podlagi katerih se izberejo predlogi, ki se financirajo;

| (c) | metode in postopke za medsebojni strokovni pregled in ocenjevanje predlogov, na podlagi katerih se izberejo predlogi, ki se financirajo; |
| --- | --- |

(c)

metode in postopke za medsebojni strokovni pregled in ocenjevanje predlogov, na podlagi katerih se izberejo predlogi, ki se financirajo;

| (d) | svoje stališče o kateri koli zadevi, ki bi lahko z znanstvenega vidika izboljšala dosežke in učinek ERC ter kakovost izvedenih raziskav; |
| --- | --- |

(d)

svoje stališče o kateri koli zadevi, ki bi lahko z znanstvenega vidika izboljšala dosežke in učinek ERC ter kakovost izvedenih raziskav;

| (d) | svoje stališče o kateri koli zadevi, ki bi lahko z znanstvenega vidika izboljšala dosežke in učinek ERC ter kakovost izvedenih raziskav; |
| --- | --- |

(d)

svoje stališče o kateri koli zadevi, ki bi lahko z znanstvenega vidika izboljšala dosežke in učinek ERC ter kakovost izvedenih raziskav;

| (e) | kodeks ravnanja, ki med drugim ureja preprečevanje navzkrižja interesov. |
| --- | --- |

(e)

(e)

kodeks ravnanja, ki med drugim ureja preprečevanje navzkrižja interesov.

kodeks ravnanja, ki med drugim ureja preprečevanje navzkrižja interesov.

Komisija odstopi od stališč Znanstvenega sveta v skladu s točkami (a), (c), (d) 
  in (e)
  prvega pododstavka samo, če meni, da določbe tega sklepa niso bile spoštovane. V tem primeru Komisija sprejme ukrepe za ohranitev kontinuitete pri izvajanju posebnega programa in uresničevanju njegovih ciljev ter določi točke, v katerih odstopa od stališč Znanstvenega sveta, in jih ustrezno utemelji.

in (e)

Komisija
  uvede kodeks ravnanja, ki med drugim ureja preprečevanje navzkrižja interesov, in
  odstopi od stališč Znanstvenega sveta v skladu s točkami (a), (c) 
  in
  (d) prvega pododstavka samo, če meni, da določbe tega sklepa niso bile spoštovane. V tem primeru Komisija sprejme ukrepe za ohranitev kontinuitete pri izvajanju posebnega programa in uresničevanju njegovih ciljev ter določi točke, v katerih odstopa od stališč Znanstvenega sveta, in jih ustrezno utemelji.

uvede kodeks ravnanja, ki med drugim ureja preprečevanje navzkrižja interesov, in

in

3.   Znanstveni svet deluje v skladu z mandatom iz oddelka 1 stebra I v Prilogi I.

3.   Znanstveni svet deluje v skladu z mandatom iz oddelka 1 stebra I v Prilogi I.

4.   Znanstveni svet deluje izključno v interesu uresničevanja ciljev ERC v skladu z načeli, navedenimi v členu 6. Deluje z integriteto in pošteno ter svoje delo opravlja učinkovito in kar se da pregledno.

4.   Znanstveni svet deluje izključno v interesu uresničevanja ciljev ERC v skladu z načeli, navedenimi v členu 6. Deluje
  popolnoma neodvisno,
  z integriteto in pošteno ter svoje delo opravlja učinkovito in kar se da pregledno
  in odprto, za kar največji prispevek ERC k doseganju ciljev politike EU na področju raziskav in inovacij ter zlasti ciljev programa Obzorje Evropa
  .

Sprememba 18

Sprememba 18

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 9

Člen 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 9 | Člen 9 |
| Evropski svet za inovacije | Evropski svet za inovacije |
| 1.   Komisija ustanovi Evropski svet za inovacije (v nadaljnjem besedilu: EIC)
  za izvajanje ukrepov iz stebra III „Odprte inovacije“, ki se nanašajo na EIC. EIC deluje v skladu z naslednjimi načeli: osredotočenost na prodorne in prelomne inovacije, samostojnost, sposobnost za prevzemanje tveganj, učinkovitost, uspešnost, preglednost in odgovornost. | 1.   Komisija ustanovi Evropski svet za inovacije (v nadaljnjem besedilu: EIC) v skladu
  s členom (7a) uredbe
  . |
| | 1a.
     
  EIC zajema dva instrumenta, in sicer Iskalca (Pathfinder) in Pospeševalca (Accelerator), kot je opisano v Prilogi I k temu sklepu. Instrumenta EIC se stalno ocenjujeta, da bi podprli inovacije na sistematičen način. |
| | 1b.
     
  Kadar je primerno, se cilji in ukrepi EIC povežejo z drugimi deli programa ter z drugimi nacionalnimi skladi in skladi EU, zlasti EIT in InvestEU. |
| 2.   EIC vključuje odbor na visoki ravni (v nadaljnjem besedilu: odbor EIC), določen v členu 10. | 2.   EIC vključuje odbor na visoki ravni (v nadaljnjem besedilu: odbor EIC), določen v členu 10. |
| 3.   Komisija zagotavlja, da je izvajanje EIC: | 3.   Komisija zagotavlja, da je izvajanje EIC: |
| (a) | v skladu z načeli, določenimi v odstavku 1 tega člena, pri čemer se upošteva tudi mnenje odbora EIC o splošni strategiji za EIC iz člena 10(1)(a); ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9

Člen 9

Evropski svet za inovacije

Evropski svet za inovacije

1.   Komisija ustanovi Evropski svet za inovacije (v nadaljnjem besedilu: EIC)
  za izvajanje ukrepov iz stebra III „Odprte inovacije“, ki se nanašajo na EIC. EIC deluje v skladu z naslednjimi načeli: osredotočenost na prodorne in prelomne inovacije, samostojnost, sposobnost za prevzemanje tveganj, učinkovitost, uspešnost, preglednost in odgovornost.

1.   Komisija ustanovi Evropski svet za inovacije (v nadaljnjem besedilu: EIC) v skladu
  s členom (7a) uredbe
  .

1a.
     
  EIC zajema dva instrumenta, in sicer Iskalca (Pathfinder) in Pospeševalca (Accelerator), kot je opisano v Prilogi I k temu sklepu. Instrumenta EIC se stalno ocenjujeta, da bi podprli inovacije na sistematičen način.

1b.
     
  Kadar je primerno, se cilji in ukrepi EIC povežejo z drugimi deli programa ter z drugimi nacionalnimi skladi in skladi EU, zlasti EIT in InvestEU.

2.   EIC vključuje odbor na visoki ravni (v nadaljnjem besedilu: odbor EIC), določen v členu 10.

2.   EIC vključuje odbor na visoki ravni (v nadaljnjem besedilu: odbor EIC), določen v členu 10.

3.   Komisija zagotavlja, da je izvajanje EIC:

3.   Komisija zagotavlja, da je izvajanje EIC:

(a)

v skladu z načeli, določenimi v odstavku 1 tega člena, pri čemer se upošteva tudi mnenje odbora EIC o splošni strategiji za EIC iz člena 10(1)(a); ter

| (a) | v skladu z načeli, določenimi v odstavku 1 tega člena, pri čemer se upošteva tudi mnenje odbora EIC o splošni strategiji za EIC iz člena 10(1)(a); ter |
| --- | --- |

(a)

v skladu z načeli, določenimi v odstavku 1 tega člena, pri čemer se upošteva tudi mnenje odbora EIC o splošni strategiji za EIC iz člena 10(1)(a); ter

| (b) | ne povzroča izkrivljanja konkurence v nasprotju s skupnim interesom. |
| --- | --- |

(b)

ne povzroča izkrivljanja konkurence v nasprotju s skupnim interesom.

| (b) | ne povzroča izkrivljanja konkurence v nasprotju s skupnim interesom. |
| --- | --- |

(b)

ne povzroča izkrivljanja konkurence v nasprotju s skupnim interesom.

4.   Za namen upravljanja kombiniranega financiranja EIC Komisija uporabi neposredno upravljanje ali, kadar to ni mogoče, lahko oblikuje subjekt za posebne namene. Komisija si prizadeva zagotoviti sodelovanje drugih javnih in zasebnih vlagateljev. Kadar to na začetku ni mogoče, bo ustanovljen takšen subjekt za posebne namene, ki bo lahko privabil druge javne ali zasebne vlagatelje za povečanje učinka vzvoda prispevka Unije.

4.   Za namen upravljanja kombiniranega financiranja EIC Komisija uporabi neposredno upravljanje ali, kadar to ni mogoče, lahko oblikuje subjekt za posebne namene. Komisija si prizadeva zagotoviti sodelovanje drugih javnih in zasebnih vlagateljev. Kadar to na začetku ni mogoče, bo ustanovljen takšen subjekt za posebne namene, ki bo lahko privabil druge javne ali zasebne vlagatelje za povečanje učinka vzvoda prispevka Unije.

4a.
     
  Komisija zagotavlja sodelovanje med EIC in EIT, zlasti prek njegovih skupnosti znanja in inovacij.

Sprememba 19

Sprememba 19

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 10

Člen 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 10 | Člen 10 |
| Odbor EIC | Odbor EIC |
| 1.   Odbor EIC svetuje Komisiji glede: | 1.   Odbor EIC svetuje Komisiji glede: |
| (a) | splošne strategije za komponento EIC iz stebra III
  „Odprte inovacije“
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 10

Člen 10

Odbor EIC

Odbor EIC

1.   Odbor EIC svetuje Komisiji glede:

1.   Odbor EIC svetuje Komisiji glede:

(a)

splošne strategije za komponento EIC iz stebra III
  „Odprte inovacije“
  ;

„Odprte inovacije“

| (a) | splošne strategije za komponento EIC iz stebra III
  „Inovativna Evropa“
  ; |
| --- | --- |

(a)

splošne strategije za komponento EIC iz stebra III
  „Inovativna Evropa“
  ;

„Inovativna Evropa“

| (b) | programa dela za izvajanje ukrepov EIC; |
| --- | --- |

(b)

programa dela za izvajanje ukrepov EIC;

| (b) | programa dela za izvajanje ukrepov EIC; |
| --- | --- |

(b)

programa dela za izvajanje ukrepov EIC;

| (c) | meril za oceno inovativnosti in profila tveganja predlogov ter ustreznega ravnovesja nepovratnih sredstev, lastniškega in drugih oblik financiranja za Pospeševalec EIC; |
| --- | --- |

(c)

meril za oceno inovativnosti in profila tveganja predlogov ter ustreznega ravnovesja nepovratnih sredstev, lastniškega in drugih oblik financiranja za Pospeševalec EIC;

| (c) | meril za oceno inovativnosti in profila tveganja predlogov ter ustreznega ravnovesja nepovratnih sredstev, lastniškega in drugih oblik financiranja za Pospeševalec EIC; |
| --- | --- |

(c)

meril za oceno inovativnosti in profila tveganja predlogov ter ustreznega ravnovesja nepovratnih sredstev, lastniškega in drugih oblik financiranja za Pospeševalec EIC;

| (d) | opredelitve strateškega portfelja projektov; |
| --- | --- |

(d)

opredelitve strateškega portfelja projektov;

| (d) | opredelitve strateškega portfelja projektov; |
| --- | --- |

(d)

opredelitve strateškega portfelja projektov;

| (e) | profil vodij programov. |
| --- | --- |

(e)

profil vodij programov.

| (e) | profil vodij programov. |
| --- | --- |

(e)

profil vodij programov.

| (ea) | postopek sistematičnega in stalnega ocenjevanja delovanja EIC; |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

postopek sistematičnega in stalnega ocenjevanja delovanja EIC;

postopek sistematičnega in stalnega ocenjevanja delovanja EIC;

2.   Odbor EIC lahko na zahtevo na Komisijo naslovi priporočila o:

2.   Odbor EIC lahko na zahtevo
  , in kadar je to ustrezno v usklajevanju z upravnim odborom EIT,
  na Komisijo naslovi priporočila o:

| (a) | kateri koli zadevi, ki lahko z vidika inovacij krepi in spodbuja inovacijske ekosisteme po vsej Evropi, dosežke in učinek ciljev komponente EIC in zmožnost inovativnih podjetij za uvedbo svojih rešitev; |
| --- | --- |

(a)

kateri koli zadevi, ki lahko z vidika inovacij krepi in spodbuja inovacijske ekosisteme po vsej Evropi, dosežke in učinek ciljev komponente EIC in zmožnost inovativnih podjetij za uvedbo svojih rešitev;

| (a) | kateri koli zadevi, ki lahko z vidika inovacij krepi in spodbuja inovacijske ekosisteme po vsej Evropi, dosežke in učinek ciljev komponente EIC in zmožnost inovativnih podjetij za uvedbo svojih rešitev; |
| --- | --- |

(a)

kateri koli zadevi, ki lahko z vidika inovacij krepi in spodbuja inovacijske ekosisteme po vsej Evropi, dosežke in učinek ciljev komponente EIC in zmožnost inovativnih podjetij za uvedbo svojih rešitev;

| (b) | v sodelovanju z ustreznim službami Komisije ugotovi morebitne regulativne ovire, s katerimi se srečujejo podjetniki, zlasti tistih, ki so prejeli pomoč v okviru komponente EIC; |
| --- | --- |

(b)

v sodelovanju z ustreznim službami Komisije ugotovi morebitne regulativne ovire, s katerimi se srečujejo podjetniki, zlasti tistih, ki so prejeli pomoč v okviru komponente EIC;

| (b) | v sodelovanju z ustreznim službami Komisije
  in EIT
  ugotovi morebitne regulativne ovire, s katerimi se srečujejo podjetniki, zlasti tistih, ki so prejeli pomoč v okviru komponente EIC; |
| --- | --- |

(b)

v sodelovanju z ustreznim službami Komisije
  in EIT
  ugotovi morebitne regulativne ovire, s katerimi se srečujejo podjetniki, zlasti tistih, ki so prejeli pomoč v okviru komponente EIC;

in EIT

| (c) | nastajajočih tehnoloških trendov iz portfelja EIC, da prispeva informacije v načrtovanju drugih delov posebnega programa. |
| --- | --- |

(c)

nastajajočih tehnoloških trendov iz portfelja EIC, da prispeva informacije v načrtovanju drugih delov posebnega programa.

| (c) | nastajajočih tehnoloških trendov iz portfelja EIC, da prispeva informacije v načrtovanju drugih delov posebnega programa. |
| --- | --- |

(c)

nastajajočih tehnoloških trendov iz portfelja EIC, da prispeva informacije v načrtovanju drugih delov posebnega programa.

| (d) | opredeli posebna vprašanja, pri katerih je potreben nasvet odbora EIC. |
| --- | --- |

(d)

opredeli posebna vprašanja, pri katerih je potreben nasvet odbora EIC.

| (d) | opredeli posebna vprašanja, pri katerih je potreben nasvet odbora EIC. |
| --- | --- |

(d)

opredeli posebna vprašanja, pri katerih je potreben nasvet odbora EIC.

Odbor EIC ravna v interesu uresničevanja ciljev
  komponente
  EIC. Deluje z integriteto in pošteno ter svoje delo opravlja učinkovito
  in
  pregledno.

komponente

in

Odbor EIC ravna v interesu uresničevanja ciljev EIC
  , pri čemer upošteva industrijsko strategijo EU, njeno konkurenčnost in svetovne izzive
  . Deluje z integriteto in pošteno ter svoje delo opravlja učinkovito, pregledno
  in odprto, pri tem pa preprečuje izkrivljanje konkurence na notranjem trgu
  .

, pri čemer upošteva industrijsko strategijo EU, njeno konkurenčnost in svetovne izzive

in odprto, pri tem pa preprečuje izkrivljanje konkurence na notranjem trgu

Odbor EIC deluje v skladu s svojim mandatom iz oddelka 1 stebra III v Prilogi I.

Odbor EIC deluje v skladu s svojim mandatom iz oddelka 1 stebra III v Prilogi I.

3.   Odbor EIC sestavlja od 15 do 20 oseb na visoki ravni iz različnih delov inovacijskega ekosistema Evrope, vključno s podjetniki
  , vodilnimi v podjetjih
  , vlagatelji
  in
  raziskovalci. Prispeva k ukrepom obveščanja, pri čemer si člani odbora prizadevajo za povečanje ugleda blagovne znamke EIC.

3.   Odbor EIC sestavlja od 15 do 20
  neodvisnih
  oseb na visoki ravni iz različnih delov
  raziskovalnega in
  inovacijskega ekosistema Evrope, vključno s podjetniki
  iz družb vseh velikosti, ekonomisti
  , vlagatelji, raziskovalci
  in akademskimi strokovnjaki na področju inovacijske politike
  . Prispeva k ukrepom obveščanja, pri čemer si člani odbora prizadevajo za povečanje ugleda blagovne znamke EIC.

Člane odbora EIC imenuje Komisija na podlagi odprtega javnega razpisa za zbiranje kandidatov ali prijav interesa ali obojega, kar Komisija meni, da je ustrezneje, ter ob upoštevanju potrebe po uravnoteženosti na področju strokovnega znanja in izkušenj, spola, starosti in geografske porazdelitve.

Člane odbora EIC imenuje Komisija na podlagi odprtega javnega razpisa za zbiranje kandidatov ali prijav interesa ali obojega, kar Komisija meni, da je ustrezneje, ter ob upoštevanju potrebe po uravnoteženosti na področju strokovnega znanja in izkušenj, spola, starosti in geografske porazdelitve.

Imenovani bodo za obdobje
  dveh
  let z možnostjo
  dvakratnega
  podaljšanja, s tekočim sistemom imenovanj (
  člane
  se
  imenuje
  vsaki dve leti).

dveh

dvakratnega

člane

imenuje

Imenovani bodo za obdobje
  treh
  let z možnostjo
  enkratnega
  podaljšanja, s tekočim sistemom imenovanj (
  polovico članov
  se
  zamenja
  vsaki dve leti).

treh

enkratnega

polovico članov

zamenja

4.   Odbor EIC ima predsednika, ki ga imenuje Komisija na podlagi preglednega postopka zaposlovanja. Predsednik je ugledna
  javna
  osebnost
  , povezana s svetom
  inovacij.

4.   Odbor EIC ima predsednika, ki ga imenuje Komisija na podlagi preglednega postopka zaposlovanja. Predsednik je ugledna osebnost
  in ima dokazano strokovno znanje na področju raziskav in
  inovacij.

Predsednik je imenovan za obdobje
  štirih
  let z možnostjo enkratnega ponovnega imenovanja.

štirih

Predsednik je imenovan za obdobje
  treh
  let z možnostjo enkratnega ponovnega imenovanja.

treh

Predsednik predseduje odboru EIC, pripravlja zasedanja odbora, dodeljuje naloge članom in lahko ustanavlja posebne podskupine, zlasti za prepoznavanje nastajajočih tehnoloških trendov v portfelju EIC. Predsednik promovira EIC, deluje kot sogovornik Komisije in zastopa EIC v svetu inovacij. Komisija
  lahko
  zagotovi upravno podporo predsedniku za opravljanje njegovih dolžnosti.

lahko

Predsednik predseduje odboru EIC, pripravlja zasedanja odbora, dodeljuje naloge članom in lahko ustanavlja posebne podskupine, zlasti za prepoznavanje nastajajočih tehnoloških trendov v portfelju EIC. Predsednik promovira EIC,
  njegovo vlogo pri doseganju ciljev programa in ciljev Unije na področju raziskav in inovacij,
  deluje kot sogovornik Komisije in zastopa EIC v svetu
  raziskav in
  inovacij. Komisija zagotovi upravno podporo predsedniku za opravljanje njegovih dolžnosti.

njegovo vlogo pri doseganju ciljev programa in ciljev Unije na področju raziskav in inovacij,

raziskav in

5.   Komisija določi kodeks ravnanja, ki med drugim ureja preprečevanje navzkrižja interesov.
  Od članov
  odbora EIC
  se pričakuje, da bodo
  ob prevzemu funkcije
  sprejeli
  kodeks ravnanja.

5.   Komisija določi kodeks ravnanja, ki med drugim ureja preprečevanje navzkrižja interesov.
  Člani
  odbora EIC
  morajo
  ob prevzemu funkcije
  sprejeti
  kodeks ravnanja.

Sprememba 20

Sprememba 20

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 11

Člen 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 11 | Člen 11 |
| Programi dela | Strateško načrtovanje in
  programi dela |
| | -1.
     
  Izvajanje posebnega programa temelji na posebnih načrtih za raziskave in inovacije, ki se pripravijo vsaki dve leti z delegiranimi akti v skladu s členom 6 te uredbe in po večletnem postopku preglednega, vključujočega in strateškega načrtovanja dejavnosti raziskav in inovacij, zlasti pri stebru „Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“. Pri obveznem večstranskem posvetovanju z deležniki, kot so nacionalni organi, Evropski parlament in predstavniki deležnikov, vključno s civilno družbo, v zvezi s prednostnimi nalogami ter ustreznimi vrstami ukrepov in oblik izvajanja, tudi za naloge in evropska partnerstva, se zagotovijo potrebne interdisciplinarne in medsektorske perspektive ter uskladitev z drugimi ustreznimi obstoječimi pobudami na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni. To bo prispevalo k pritegnitvi dodatnega zasebnega in javnega financiranja ter s tem h krepitvi evropskega raziskovalnega prostora, kot je opisano v Prilogi I k temu sklepu. |
| 1.   Program
  se
  izvaja s programi dela iz člena 110 finančne uredbe.
  Pripravijo se na podlagi procesa strateškega načrtovanja, opisanega v Prilogi I k temu sklepu. | 1.   
  V skladu s strateškim načrtom za raziskave in inovacije se
  program izvaja s programi dela iz člena 110 finančne uredbe. |
| V programih dela se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja. | V programih dela se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja. |
| 2.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme ločene programe dela za izvajanje ukrepov iz naslednjih komponent, kot je določeno v členu 3(1) tega sklepa: | 2.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme ločene programe dela za izvajanje ukrepov iz naslednjih komponent, kot je določeno v členu 3(1) tega sklepa: |
| (a) | ERC, pri katerem program dela določi Znanstveni svet na podlagi točke (b) člena 7(2) v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 12(3). Komisija lahko od programa dela, ki ga določi Znanstveni svet, odstopi samo, če meni, da ni v skladu z določbami tega sklepa. V tem primeru Komisija sprejme program dela z izvedbenim aktom v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(4). Komisija ta ukrep ustrezno utemelji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 11

Člen 11

Programi dela

Strateško načrtovanje in
  programi dela

Strateško načrtovanje in

-1.
     
  Izvajanje posebnega programa temelji na posebnih načrtih za raziskave in inovacije, ki se pripravijo vsaki dve leti z delegiranimi akti v skladu s členom 6 te uredbe in po večletnem postopku preglednega, vključujočega in strateškega načrtovanja dejavnosti raziskav in inovacij, zlasti pri stebru „Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“. Pri obveznem večstranskem posvetovanju z deležniki, kot so nacionalni organi, Evropski parlament in predstavniki deležnikov, vključno s civilno družbo, v zvezi s prednostnimi nalogami ter ustreznimi vrstami ukrepov in oblik izvajanja, tudi za naloge in evropska partnerstva, se zagotovijo potrebne interdisciplinarne in medsektorske perspektive ter uskladitev z drugimi ustreznimi obstoječimi pobudami na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni. To bo prispevalo k pritegnitvi dodatnega zasebnega in javnega financiranja ter s tem h krepitvi evropskega raziskovalnega prostora, kot je opisano v Prilogi I k temu sklepu.

1.   Program
  se
  izvaja s programi dela iz člena 110 finančne uredbe.
  Pripravijo se na podlagi procesa strateškega načrtovanja, opisanega v Prilogi I k temu sklepu.

1.   
  V skladu s strateškim načrtom za raziskave in inovacije se
  program izvaja s programi dela iz člena 110 finančne uredbe.

V programih dela se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja.

V programih dela se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja.

2.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme ločene programe dela za izvajanje ukrepov iz naslednjih komponent, kot je določeno v členu 3(1) tega sklepa:

2.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme ločene programe dela za izvajanje ukrepov iz naslednjih komponent, kot je določeno v členu 3(1) tega sklepa:

(a)

ERC, pri katerem program dela določi Znanstveni svet na podlagi točke (b) člena 7(2) v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 12(3). Komisija lahko od programa dela, ki ga določi Znanstveni svet, odstopi samo, če meni, da ni v skladu z določbami tega sklepa. V tem primeru Komisija sprejme program dela z izvedbenim aktom v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(4). Komisija ta ukrep ustrezno utemelji;

| (a) | ERC, pri katerem program dela določi Znanstveni svet na podlagi točke (b) člena 7(2) v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 12(3). Komisija lahko od programa dela, ki ga določi Znanstveni svet, odstopi samo, če meni, da ni v skladu z določbami tega sklepa. V tem primeru Komisija sprejme program dela z izvedbenim aktom v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(4). Komisija ta ukrep ustrezno utemelji; |
| --- | --- |

(a)

ERC, pri katerem program dela določi Znanstveni svet na podlagi točke (b) člena 7(2) v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 12(3). Komisija lahko od programa dela, ki ga določi Znanstveni svet, odstopi samo, če meni, da ni v skladu z določbami tega sklepa. V tem primeru Komisija sprejme program dela z izvedbenim aktom v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(4). Komisija ta ukrep ustrezno utemelji;

| (b) | vseh sklopov v okviru stebra „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“, tj. ukrepi MSCA, raziskovalne infrastrukture, podpora inovacijskim ekosistemom,
  izmenjava
  odličnosti ter reforma in krepitev evropskega sistema za raziskave in inovacije, v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(4); |
| --- | --- |

(b)

vseh sklopov v okviru stebra „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“, tj. ukrepi MSCA, raziskovalne infrastrukture, podpora inovacijskim ekosistemom,
  izmenjava
  odličnosti ter reforma in krepitev evropskega sistema za raziskave in inovacije, v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(4);

izmenjava

| (b) | vseh sklopov v okviru stebra „Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost“, tj. ukrepi MSCA, raziskovalne infrastrukture, podpora
  evropskim
  inovacijskim ekosistemom,
  širjenje
  odličnosti
  in povečevanje udeležbe
  ter reforma in krepitev evropskega sistema za raziskave in inovacije, v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(4); |
| --- | --- |

(b)

vseh sklopov v okviru stebra „Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost“, tj. ukrepi MSCA, raziskovalne infrastrukture, podpora
  evropskim
  inovacijskim ekosistemom,
  širjenje
  odličnosti
  in povečevanje udeležbe
  ter reforma in krepitev evropskega sistema za raziskave in inovacije, v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(4);

evropska

evropskim

širjenje

in povečevanje udeležbe

| (c) | EIC, pri katerem se program dela pripravi na podlagi svetovanja odbora EIC na podlagi točke (b) člena 10(1) v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(4); |
| --- | --- |

(c)

EIC, pri katerem se program dela pripravi na podlagi svetovanja odbora EIC na podlagi točke (b) člena 10(1) v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(4);

| (c) | EIC, pri katerem se program dela pripravi na podlagi svetovanja odbora EIC na podlagi točke (b) člena 10(1) v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(4); |
| --- | --- |

(c)

EIC, pri katerem se program dela pripravi na podlagi svetovanja odbora EIC na podlagi točke (b) člena 10(1) v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(4);

| (d) | JRC, pri katerem se v večletnem programu dela upošteva mnenje Sveta guvernerjev JRC iz Sklepa 96/282/Euratom. |
| --- | --- |

(d)

JRC, pri katerem se v večletnem programu dela upošteva mnenje Sveta guvernerjev JRC iz Sklepa 96/282/Euratom.

| (d) | JRC, pri katerem se v večletnem programu dela upošteva mnenje Sveta guvernerjev JRC iz Sklepa 96/282/Euratom. |
| --- | --- |

(d)

JRC, pri katerem se v večletnem programu dela upošteva mnenje Sveta guvernerjev JRC iz Sklepa 96/282/Euratom.

3.   Poleg zahteve iz člena 110 finančne uredbe programi dela iz odstavka 2 tega člena po potrebi vsebujejo:

3.   Poleg zahteve iz člena 110 finančne uredbe programi dela iz odstavka 2 tega člena po potrebi vsebujejo:

| (a) | navedbo zneska, dodeljenega vsakemu ukrepu
  in
  nalogi
  , in
  okvirni časovni razpored izvajanja; |
| --- | --- |

(a)

navedbo zneska, dodeljenega vsakemu ukrepu
  in
  nalogi
  , in
  okvirni časovni razpored izvajanja;

in

, in

| (a) | navedbo zneska
  in proračunskega deleža v primerjavi s programom
  , dodeljenega vsakemu ukrepu, nalogi
  in evropskemu partnerstvu, ter
  okvirni časovni razpored izvajanja; |
| --- | --- |

(a)

navedbo zneska
  in proračunskega deleža v primerjavi s programom
  , dodeljenega vsakemu ukrepu, nalogi
  in evropskemu partnerstvu, ter
  okvirni časovni razpored izvajanja;

in proračunskega deleža v primerjavi s programom

in evropskemu partnerstvu, ter

| (b) | za nepovratna sredstva prioritete, merila za izbor in dodelitev sredstev ter sorazmerno utež različnih meril za dodelitev sredstev in najvišjo stopnjo financiranja skupnih upravičenih stroškov; |
| --- | --- |

(b)

za nepovratna sredstva prioritete, merila za izbor in dodelitev sredstev ter sorazmerno utež različnih meril za dodelitev sredstev in najvišjo stopnjo financiranja skupnih upravičenih stroškov;

| (b) | za nepovratna sredstva prioritete, merila za izbor in dodelitev sredstev ter sorazmerno utež različnih meril za dodelitev sredstev in najvišjo stopnjo financiranja skupnih upravičenih stroškov; |
| --- | --- |

(b)

za nepovratna sredstva prioritete, merila za izbor in dodelitev sredstev ter sorazmerno utež različnih meril za dodelitev sredstev in najvišjo stopnjo financiranja skupnih upravičenih stroškov;

| (c) | znesek, dodeljen kombiniranemu financiranju v skladu s členi 41 do 43 Uredbe ... FP/RfP; |
| --- | --- |

(c)

znesek, dodeljen kombiniranemu financiranju v skladu s členi 41 do 43 Uredbe ... FP/RfP;

| (c) | znesek, dodeljen kombiniranemu financiranju v skladu s členi 41 do 43 Uredbe ... FP/RfP; |
| --- | --- |

(c)

znesek, dodeljen kombiniranemu financiranju v skladu s členi 41 do 43 Uredbe ... FP/RfP;

| (d) | morebitne dodatne obveznosti za upravičence v skladu s členoma 35 in 37 Uredbe ... FP/RfP. |
| --- | --- |

(d)

morebitne dodatne obveznosti za upravičence v skladu s členoma 35 in 37 Uredbe ... FP/RfP.

| (d) | morebitne dodatne obveznosti za upravičence v skladu s členoma 35 in 37 Uredbe ... FP/RfP. |
| --- | --- |

(d)

morebitne dodatne obveznosti za upravičence v skladu s členoma 35 in 37 Uredbe ... FP/RfP.

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Člen 12 a (novo)

Člen 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 12a |
| | Usmerjevalni odbor za zdravje |
| | 1.
     
  Komisija ustanovi usmerjevalni odbor za zdravje za izvajanje ukrepov v okviru stebra II „Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“, ki je povezan s sklopom „Zdravje“. |
| | 2.
     
  Usmerjevalni odbor za zdravje sestavlja 15 do 20 posameznikov na visoki ravni iz različnih disciplin in dejavnosti na področju raziskovanja, inovacij, javnega zdravja in dobrega počutja. |
| | 3.
     
  Usmerjevalni odbor za zdravje je osredotočen na naslednja načela: usklajevanje in sinergije med evropskimi in nacionalnimi raziskovalnimi programi ter med sklopom Zdravje in drugimi deli programa Obzorje Evropa, vključno z nalogami in partnerstvi. Odbor spodbuja sodelovanje bolnikov in družbe ter zagotavlja znanstveno svetovanje in priporočila. Ukrepi bi morali spodbujati v vrednost usmerjene raziskave na področju zdravja in boljše zdravstvene rešitve ter zmanjševati neenakosti na področju zdravja. |
| | 4.
     
  Usmerjevalni odbor za zdravje prispeva k: |
| | (a) | strategiji za sklop „Zdravje“, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 12a

Člen 12a

Usmerjevalni odbor za zdravje

Usmerjevalni odbor za zdravje

1.
     
  Komisija ustanovi usmerjevalni odbor za zdravje za izvajanje ukrepov v okviru stebra II „Globalni izzivi in evropska industrijska konkurenčnost“, ki je povezan s sklopom „Zdravje“.

2.
     
  Usmerjevalni odbor za zdravje sestavlja 15 do 20 posameznikov na visoki ravni iz različnih disciplin in dejavnosti na področju raziskovanja, inovacij, javnega zdravja in dobrega počutja.

3.
     
  Usmerjevalni odbor za zdravje je osredotočen na naslednja načela: usklajevanje in sinergije med evropskimi in nacionalnimi raziskovalnimi programi ter med sklopom Zdravje in drugimi deli programa Obzorje Evropa, vključno z nalogami in partnerstvi. Odbor spodbuja sodelovanje bolnikov in družbe ter zagotavlja znanstveno svetovanje in priporočila. Ukrepi bi morali spodbujati v vrednost usmerjene raziskave na področju zdravja in boljše zdravstvene rešitve ter zmanjševati neenakosti na področju zdravja.

4.
     
  Usmerjevalni odbor za zdravje prispeva k:

(a)

(a)

strategiji za sklop „Zdravje“,

strategiji za sklop „Zdravje“,

| (b) | načrtu za usmerjanje usklajevanja in sodelovanja med programi za zdravje, povezanimi stebri, kot sta EIC in ERC, pa tudi v okviru strateških partnerstev in strukturnih skladov EU. Načrt zagotavlja večjo prepoznavnost in usklajevanje obstoječih finančnih mehanizmov, dodeljenih raziskavam na področju zdravja, usmerja usklajevanje in sodelovanje ter razvija delovne programe in naloge, povezane s sklopom Zdravje, |
| --- | --- |

(b)

(b)

načrtu za usmerjanje usklajevanja in sodelovanja med programi za zdravje, povezanimi stebri, kot sta EIC in ERC, pa tudi v okviru strateških partnerstev in strukturnih skladov EU. Načrt zagotavlja večjo prepoznavnost in usklajevanje obstoječih finančnih mehanizmov, dodeljenih raziskavam na področju zdravja, usmerja usklajevanje in sodelovanje ter razvija delovne programe in naloge, povezane s sklopom Zdravje,

načrtu za usmerjanje usklajevanja in sodelovanja med programi za zdravje, povezanimi stebri, kot sta EIC in ERC, pa tudi v okviru strateških partnerstev in strukturnih skladov EU. Načrt zagotavlja večjo prepoznavnost in usklajevanje obstoječih finančnih mehanizmov, dodeljenih raziskavam na področju zdravja, usmerja usklajevanje in sodelovanje ter razvija delovne programe in naloge, povezane s sklopom Zdravje,

| (c) | metodam in postopkom za oblikovanje, izbor in izvajanje zdravstvenih nalog, |
| --- | --- |

(c)

(c)

metodam in postopkom za oblikovanje, izbor in izvajanje zdravstvenih nalog,

metodam in postopkom za oblikovanje, izbor in izvajanje zdravstvenih nalog,

| (d) | zagotavljanju sodelovanja in udeležbe državljanov v postopku odločanja od spodaj navzgor, |
| --- | --- |

(d)

(d)

zagotavljanju sodelovanja in udeležbe državljanov v postopku odločanja od spodaj navzgor,

zagotavljanju sodelovanja in udeležbe državljanov v postopku odločanja od spodaj navzgor,

| (e) | spodbujanju trajnosti strategij in mehanizmov financiranja, kar omogoča dolgoročne projekte in ambiciozne naloge, |
| --- | --- |

(e)

(e)

spodbujanju trajnosti strategij in mehanizmov financiranja, kar omogoča dolgoročne projekte in ambiciozne naloge,

spodbujanju trajnosti strategij in mehanizmov financiranja, kar omogoča dolgoročne projekte in ambiciozne naloge,

| (f) | zagotavljanju plodnega nadnacionalnega sodelovanja na področju raziskav, ki čim bolj povečuje evropski potencial in rezultate pretvori v sisteme zdravstvenega varstva, |
| --- | --- |

(f)

(f)

zagotavljanju plodnega nadnacionalnega sodelovanja na področju raziskav, ki čim bolj povečuje evropski potencial in rezultate pretvori v sisteme zdravstvenega varstva,

zagotavljanju plodnega nadnacionalnega sodelovanja na področju raziskav, ki čim bolj povečuje evropski potencial in rezultate pretvori v sisteme zdravstvenega varstva,

| (g) | povečanju uporabe multidisciplinarnih raziskav na področjih bolezni s skupnimi značilnostmi, kar zmanjša podvajanje in osamljene raziskave, |
| --- | --- |

(g)

(g)

povečanju uporabe multidisciplinarnih raziskav na področjih bolezni s skupnimi značilnostmi, kar zmanjša podvajanje in osamljene raziskave,

povečanju uporabe multidisciplinarnih raziskav na področjih bolezni s skupnimi značilnostmi, kar zmanjša podvajanje in osamljene raziskave,

| (h) | povečanju prepoznavnosti programa Obzorje Evropa in njegovih koristi za državljane EU, obravnavanju razdrobljenosti pristojnosti za znanost in raziskave med upravljavskimi organi EU ter poenostavitvi obstoječih mehanizmov financiranja. |
| --- | --- |

(h)

(h)

povečanju prepoznavnosti programa Obzorje Evropa in njegovih koristi za državljane EU, obravnavanju razdrobljenosti pristojnosti za znanost in raziskave med upravljavskimi organi EU ter poenostavitvi obstoječih mehanizmov financiranja.

povečanju prepoznavnosti programa Obzorje Evropa in njegovih koristi za državljane EU, obravnavanju razdrobljenosti pristojnosti za znanost in raziskave med upravljavskimi organi EU ter poenostavitvi obstoječih mehanizmov financiranja.

5.
     
  Usmerjevalni odbor za zdravje poskrbi za celovito raziskovalno strategijo ter usmerjanje pri oblikovanju delovnih programov in nalog, povezanih s sklopom Zdravje, dopolnjujoč namenski odbor za naloge.

6.
     
  Usmerjevalni odbor za zdravje je neodvisna skupina deležnikov pod znanstvenim vodstvom, ki jo sestavljajo akterji s področja biomedicinskih raziskav in inovacij ter drugih ustreznih raziskovalnih sektorjev in industrijskih panog, v njem pa intenzivno sodelujejo predstavniki pacientov in državljani.

7.
     
  Člane usmerjevalnega odbora za zdravje imenuje Komisija na podlagi odprtega javnega razpisa za zbiranje kandidatov ali prijav interesa ali obojega, kar je ustrezneje, ter ob upoštevanju potrebe po uravnoteženosti na področju strokovnega znanja in izkušenj, spola, starosti in geografske porazdelitve. Imenovani bodo za obdobje dveh let z možnostjo dvakratnega podaljšanja, s tekočim sistemom imenovanj (člane se imenuje vsaki dve leti).

8.
     
  Usmerjevalni odbor za zdravje ima predsednika, ki ga imenuje Komisija na podlagi preglednega postopka zaposlovanja. Predsednik je ugledna javna osebnost, povezana z raziskavami na področju zdravja.

9.
     
  Dejavnosti in rezultati odbora bodo v vmesni oceni programa predmet pregleda in poročila, pri čemer se v skladu s pregledom opredelijo ukrepi za podaljšanje, prilagoditev ali zaprtje skupine.

Sprememba 22

Sprememba 22

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – Dejavnosti v okviru programa

Priloga I – Dejavnosti v okviru programa

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| DEJAVNOSTI V OKVIRU PROGRAMA | DEJAVNOSTI V OKVIRU PROGRAMA |
| Pri izvajanju programa se bo uporabljalo naslednje. | Pri izvajanju programa se bo uporabljalo naslednje. |
| Strateško načrtovanje | Strateško načrtovanje |
| Izvajanje
  ciljev
  programa Obzorje na
  celosten način bo zagotovljeno z večletnim strateškim načrtovanjem
  .
  Tako načrtovanje bo osredotočeno
  na vpliv na program
  v celoti
  in skladnost med različnimi stebri, kot tudi na sinergije z drugimi programi EU in podporo drugim politikam EU in od njih. | Izvajanje programa Obzorje
  Evropa temelji
  na
  vključujočem in preglednem postopku strateškega načrtovanja raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, ki se bodo financirale iz programa
  .
  V procesu strateškega načrtovanja se izvajajo cilji programa Obzorje z opredelitvijo prednostnih nalog financiranja. Osredotočen bo
  na vpliv na program in skladnost med različnimi stebri, kot tudi na sinergije z drugimi programi EU in podporo drugim politikam EU in od njih. |
| | Proces strateškega načrtovanja in sprejetje strateškega načrta za raziskave in inovacije z delegiranim aktom bosta povečala prevzemanje odgovornosti za program in njegovo razumevanje v širši javnosti ter sozakonodajalcema, deležnikom in državam članicam omogočila, da so v celoti obveščeni o predvidenih pobudah. Strateško načrtovanje bo prispevalo k razvoju in izvajanju politik za zadevna področja na ravni Unije in dopolnilnih politik v državah članicah, hkrati pa bo zagotavljalo, da se bodo glavni cilji evropske politike odražali in podprli s zadostnimi sredstvi iz programa Obzorje Evropa. To bo omogočilo poenostavitev okolja financiranja, preprečilo podvajanje in prekrivanja med možnostmi financiranja, obenem pa pritegnilo dodatno zasebno in javno financiranje in spodbudilo hitrejše širjenje in uporabo rezultatov raziskav in inovacij. |
| | Sistemski, meddisciplinarni in medsektorski pristop, ki bo zajemal številne politike do raziskav in inovacij, bo zagotovil, da se bodo lahko reševali družbeni in gospodarski izzivi in ustvarjalo novo znanje, kjer je to mogoče, pa tudi nastanek novih konkurenčnih in trajnostnih podjetij in panog, socialnih in tehnoloških inovacij, ter spodbujal konkurenčnost, zasebne naložbe in ohranjanje enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu. |
| Strateško načrtovanje bo spodbujalo močno udeležbo državljanov in organizacij civilne družbe v 
  vseh fazah raziskav
  in
  inovacij
  ,
  soustvarjanja
  znanja,
  učinkovitega spodbujanja
  enakosti spolov, vključno z vključevanjem načela enakosti spolov v 
  vsebine raziskav
  in
  inovacij
  , ter bo
  zagotovilo in
  spodbujalo skladnost z najvišjimi standardi etike in poštenosti. | Strateško načrtovanje bo spodbujalo močno udeležbo državljanov in organizacij civilne družbe v 
  raziskavah
  in
  inovacijah
  ,
  soustvarjanju
  znanja,
  učinkovitemu spodbujanju
  enakosti spolov, vključno z vključevanjem načela enakosti spolov v 
  raziskave
  in
  inovacije
  , ter bo spodbujalo skladnost z najvišjimi standardi etike in poštenosti. |
| Vključevalo
  bo
  obsežna posvetovanja in izmenjave
  z državami članicami, Evropskim parlamentom
  , kot je ustrezno,
  ter različnimi deležniki
  o prioritetah
  , vključno z nalogami, v okviru stebra „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“, in ustreznimi vrstami
  ukrepov za uporabo
  , zlasti evropskih partnerstev. | Kot odgovor na te cilje
  bo
  Komisija začela s fazo javnega posvetovanja
  z državami članicami, Evropskim parlamentom ter različnimi deležniki,
  vključno z znanstveno skupnostjo
  ,
  raziskovalnimi in tehnološkimi organizacijami, industrijo in organizacijami civilne družbe. Posvetovanje bo zajemalo strateške prednostne naloge
  , vključno z nalogami v okviru stebra „Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost“, in ustreznimi vrstami
  instrumentov
  , zlasti evropskih partnerstev.
  Rezultati posvetovanja bodo objavljeni na posebni spletni strani, ki bo vsebovala tudi podrobnosti o vsebini in postopku, ki opredeljuje strateško načrtovanje. |
| | Kar zadeva evropska partnerstva, bo v strateškem načrtu za raziskave in inovacije začrtano in pojasnjeno oblikovanje, združevanje in postopno opuščanje evropskih partnerstev. Pozitivno ocenjene skupne tehnološke pobude in pogodbena javno-zasebna partnerstva bi bilo treba obravnavati za nadaljevanje po letu 2020 zaradi njihove dodane vrednosti pri doseganju družbenih in ekonomskih učinkov ter pritegnitvi zasebnih naložb in njihovega prispevka k sinergijam med skladi. |
| | Obstoječe in morebitne nove skupnosti znanja in inovacij bodo opredeljene v zakonodajnem predlogu za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu EIT, v skladu s strateškim načrtom za raziskave in inovacije. Kljub temu bi bilo treba za vzpostavitev vsake nove skupnosti znanja in inovacij zagotoviti ustrezna finančna sredstva, kar bi obstoječim skupnostim znanja in inovacij omogočilo razvoj ekosistemov, oblikovanje partnerstev ter doseganje in učinkovito izvajanje njihovih ambicioznih ciljev. |
| | „Vodilne pobude FET“, podprte v okviru programa Obzorje 2020, bodo še naprej financirane v okviru tega programa. Ker so zelo podobne nalogam, so lahko druge „vodilne pobude FET“ podprte v okviru tega okvirnega programa kot naloge, usmerjene v prihodnje in nastajajoče tehnologije. Naloge bi morale krepiti sodelovalne vidike programa in dopolniti obstoječa evropska partnerstva, ki bi lahko delovala kot podporni stebri za izvajanje nalog. Naloge bodo imele tehnološke in družbene elemente in bodo opredeljene v tesnem sodelovanju z vsemi zadevnimi generalnimi direktorati. V postopku strateškega načrtovanja bodo opredeljene naloge v skladu s členom 7 uredbe in členom 5 tega sklepa. |
| Na podlagi takšnega širokega posvetovanja bo strateško načrtovanje opredelilo skupne cilje in skupna področja za dejavnosti, kot so partnerska področja (predlagana pravna podlaga določa samo instrumente in merila, ki bodo usmerjali njihovo uporabo) in območja, na katerih se izvajajo naloge. | |
| Strateško načrtovanje bo prispevalo k razvoju in izvajanju politik za zadevna področja, na ravni EU in dopolnilnih politik in pristopov politike v državah članicah. Prioritete politike EU bodo upoštevane med strateškim načrtovanjem za povečanje prispevka raziskav in inovacij k uresničevanju politike. Poleg tega bodo v njej upoštevane predvidene dejavnosti, študije in drugi znanstveni dokazi ter ustrezne obstoječe pobude na ravni EU in nacionalni ravni. | |
| Strateško načrtovanje
  bo
  spodbujalo sinergije
  med programom Obzorje Evropa in drugimi programi Unije
  , vključno s programom Euratom
  ,
  s čimer
  bo
  postalo
  referenčna točka za raziskave in inovacije
  na
  vseh povezanih v okviru proračuna
  EU in nefinančnih instrumentov. To bo spodbudilo tudi hitrejše razširjanje in uporabo rezultatov raziskav in inovacij ter se izognilo podvajanju
  in
  prekrivanju možnosti financiranja
  .
  Zagotovilo
  bo okvir za povezovanje neposrednih raziskovalnih dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča in drugih ukrepov, ki so podprti v okviru programa, vključno z uporabo rezultatov za podporo politike. | Proces strateškega načrtovanja
  bo
  opredelil obstoječe povezave
  med programom Obzorje Evropa in drugimi programi Unije
  in ponudil možnosti za sinergije med skladi Unije
  ,
  regionalnimi in nacionalnimi skladi. Program Obzorje Evropa
  bo
  postal
  referenčna točka za raziskave in inovacije
  v
  vseh povezanih programih v okviru proračuna
  Unije, da bi pripomogel k izpolnjevanju političnih prednostnih nalog
  in
  ciljev EU
  .
  Zagotovil
  bo okvir za povezovanje neposrednih raziskovalnih dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča in drugih ukrepov, ki so podprti v okviru programa, vključno z uporabo rezultatov za podporo politike. |
| V strateškem načrtu bo določena večletna strategija za uresničevanje vsebin programa dela (kakor določa člen 11), hkrati pa bo ohranjena zadostna prožnost za hitro odzivanje na nepričakovane priložnosti in krize. Ker je Obzorje Evropa sedemletni program, se lahko gospodarski, družbeni in politični okvir, v katerem deluje, med njegovim trajanjem bistveno spremeni. Omogočeno mora biti, da se Obzorje Evropa na te spremembe hitro prilagodi. Zato bo mogoče podpreti dejavnosti, ki presegajo opredelitve v nadaljevanju, če je to upravičeno, odzvati se na večje spremembe ali nepredvidene dogodke, potrebe politike ali krizne razmere, na primer za odzivanje na resne nevarnosti za zdravje, ki nastanejo zaradi epidemij. | |
| Pri izvajanju programa Obzorje Evropa bo posebna pozornost namenjena zagotavljanju uravnoteženega in širokega pristopa do raziskav in inovacij, ki ni omejen zgolj na razvoj novih proizvodov in storitev, ki temeljijo na znanstvenih in tehnoloških prebojih, ampak vključuje tudi uporabo obstoječih tehnologij v novih aplikacijah, nenehno izboljševanje ter netehnološke in družbene inovacije. Sistemski, meddisciplinarni in medsektorski pristop, ki zajema številne politike, do inovacij v raziskavah bo zagotovil, da se izzivi lahko obravnavajo, obenem pa omogoča tudi nastanek novih konkurenčnih podjetij in panog, spodbuja konkurenčnost, zasebne naložbe in ohranjanje enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu. | |
| V okviru stebrov „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“ ter „Odprte inovacije“ bodo raziskave in inovacije dopolnjene z dejavnostmi, ki potekajo blizu končnih uporabnikov in trga, kot so predstavitve, pilotni projekti ali dokaz izvedljivosti, pri čemer je seveda treba izključiti dejavnosti komercializacije, ki presegajo fazo raziskav in inovacij. To bo vključevalo podporo dejavnostim na strani povpraševanja, da bi prispevalo k pospeševanju uvajanja in širjenja najrazličnejših inovacij. Poudarek bo na neobvezujočih razpisih za zbiranje predlogov. | |
| V okviru stebra „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“, ki bo gradil na izkušnjah iz programa Obzorje 2020, bodo družbene znanosti in humanistične vede v celoti vključene v vse sklope, vključno s posebnimi in namenskimi dejavnostmi. Podobno bodo na strateški in povezovalni način vključene tudi dejavnosti, ki zajemajo morske in pomorske raziskave in inovacije, v skladu s celostno pomorsko politiko EU, skupno ribiško politiko in drugimi mednarodnimi zavezami. | |
| „Vodilne pobude FET“, podprte v okviru programa Obzorje 2020, bodo še naprej financirane v okviru tega programa. Ker so pobude zelo podobne nalogam, bodo druge „pobude FET“, če sploh obstajajo, podprte v okviru tega okvirnega programa, saj so naloge usmerjene v prihodnje in nastajajoče tehnologije. | |
| Dialogi na področju znanstvenega in tehnološkega sodelovanja z mednarodnimi partnerji EU in politični dialogi z glavnimi svetovnimi regijami bodo pomembno prispevali k sistematičnemu prepoznavanju priložnosti za sodelovanje, kar bo skupaj z razlikovanjem po državah/regijah podpiralo določanje prioritet. | |
| Čeprav bi Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) zaradi osredotočenosti na inovacijske ekosisteme naravno sodil v steber Odprte inovacije programa Obzorje Evropa, bo načrtovanje skupnosti znanja in inovacij EIT med strateškim načrtovanjem usklajeno s stebrom Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost. | |
| | Hitra pot do raziskav in inovacij |
| | Program Obzorje Evropa bo upravičencem omogočil, da hitreje zaprosijo za financiranje, če to določajo delovni programi vseh sklopov, EIC in „širjenje odličnosti“, zajemajoč raziskovalne in inovacijske dejavnosti. Na podlagi uspešnosti obstoječega instrumenta Hitra pot do inovacij v okviru programa Obzorje 2020 bo ta pristop deloval po logiki od spodaj navzgor na podlagi stalno odprtih razpisov in največ šestmesečnega roka za podelitev. V delu „širjenje odličnosti“ bo ta pristop podpiral tudi manj razvite države članice EU pri dostopanju do sredstev hitreje in po načelu od spodaj navzgor. Ta način se bo uporabljal za vsaj 15 % proračuna programa. |
| Razširjanje rezultatov in komuniciranje | Razširjanje rezultatov in komuniciranje |
| Program Obzorje Evropa bo zagotovil namensko podporo za prosti dostop do znanstvenih publikacij, repozitorijev znanja in drugih virov podatkov. Ukrepi razširjanja rezultatov in znanja bodo podprti, tudi s sodelovanjem drugih programov EU, vključno s povezovanjem in pakiranjem rezultatov in podatkov v jezike in oblike za ciljne skupine in mreže za državljane, industrijo, javne uprave,
  akademske kroge
  , organizacije civilne družbe in oblikovalce politik. V ta namen lahko program Obzorje Evropa uporablja napredne tehnologije in obveščevalna orodja. | Program Obzorje Evropa bo zagotovil namensko podporo za prosti dostop do znanstvenih publikacij, repozitorijev znanja in drugih virov podatkov. Ukrepi razširjanja rezultatov in znanja bodo podprti, tudi s sodelovanjem drugih programov EU, vključno s povezovanjem in pakiranjem rezultatov in podatkov v jezike in oblike za ciljne skupine in mreže za državljane, industrijo, javne uprave,
  znanstveno skupnost
  , organizacije civilne družbe in oblikovalce politik. V ta namen lahko program Obzorje Evropa uporablja napredne tehnologije in obveščevalna orodja. |
| Za obveščanje morebitnih prosilcev o programu (npr. nacionalne kontaktne točke) bo na voljo ustrezna podpora. | Za obveščanje morebitnih prosilcev o programu (npr. nacionalne kontaktne točke) bo na voljo ustrezna podpora. |
| Komisija bo izvajala tudi informacijske in komunikacijske dejavnosti, povezane s programom Obzorje Evropa, za promocijo dejstva, da so bili rezultati pridobljeni s finančno podporo EU. Prizadevala si bo povečati tudi ozaveščenost javnosti o pomembnosti raziskav in inovacij ter širšega učinka in pomena raziskav in inovacij, ki jih financira EU, na primer s publikacijami, odnosi z mediji, dogodki, repozitoriji znanja, zbirkami podatkov, večkanalnimi platformami, spletnimi mesti ali ciljno uporabo družbenih medijev. Program Obzorje Evropa bo zagotavljal tudi podporo upravičencem pri poročanju o njihovem delu in njihovem vplivu na širšo družbo. | Komisija bo izvajala tudi informacijske in komunikacijske dejavnosti, povezane s programom Obzorje Evropa, za promocijo dejstva, da so bili rezultati pridobljeni s finančno podporo EU. Prizadevala si bo povečati tudi ozaveščenost javnosti o pomembnosti raziskav in inovacij ter širšega učinka in pomena raziskav in inovacij, ki jih financira EU, na primer s publikacijami, odnosi z mediji, dogodki, repozitoriji znanja, zbirkami podatkov, večkanalnimi platformami, spletnimi mesti ali ciljno uporabo družbenih medijev. Program Obzorje Evropa bo zagotavljal tudi podporo upravičencem pri poročanju o njihovem delu in njihovem vplivu na širšo družbo. |
| Izkoriščanje in uvajanje rezultatov na trg | Izkoriščanje in uvajanje rezultatov na trg |
| Komisija bo oblikovala celovite ukrepe za izkoriščanje rezultatov programa Obzorje Evropa in razvitega znanja. To bo pospešilo izkoriščanje znanja z uvajanjem na trg in povečalo učinek programa. | Komisija bo oblikovala celovite ukrepe za izkoriščanje rezultatov programa Obzorje Evropa in razvitega znanja
  , kar bo vključevalo tudi spodbujanje standardizacije
  . To bo pospešilo izkoriščanje znanja z uvajanjem na trg in povečalo učinek programa. |
| Komisija bo sistematično ugotavljala in evidentirala rezultate raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti v okviru programa ter te rezultate in razvito znanje prenašala ali razširjala na nediskriminatorni način na industrijo in podjetja vseh velikosti, javne organe,
  akademske kroge
  , organizacije civilne družbe in oblikovalce politik, da bi čim bolj povečala evropsko dodano vrednost programa. | Komisija bo sistematično ugotavljala in evidentirala rezultate raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti v okviru programa ter te rezultate in razvito znanje prenašala ali razširjala na nediskriminatorni način na industrijo in podjetja vseh velikosti, javne organe,
  znanstveno skupnost
  , organizacije civilne družbe in oblikovalce politik, da bi čim bolj povečala evropsko dodano vrednost programa.
  Za novi Evropski svet za inovacije se bo izvajal poseben postopek spremljanja. |
| Mednarodno sodelovanje | Mednarodno sodelovanje |
| Večji učinek bo zagotovljen z usklajevanjem ukrepov z drugimi državami in regijami sveta v prizadevanju za mednarodno sodelovanje v obsegu, kakršnega še ni bilo. Partnerji z vsega sveta bodo na podlagi vzajemnih koristi povabljeni, da se pridružijo prizadevanjem EU kot sestavni del pobud za podporo ukrepanju EU za trajnost, okrepitev raziskovalne in inovacijske odličnosti ter konkurenčnosti. | Večji učinek bo zagotovljen z usklajevanjem ukrepov z drugimi državami in regijami sveta v prizadevanju za mednarodno sodelovanje v obsegu, kakršnega še ni bilo. Partnerji z vsega sveta
  , vključno z znanstveno skupnostjo, industrijo, organizacijami civilne družbe, vladami in nevladnimi organizacijami,
  bodo na podlagi vzajemnih koristi povabljeni, da se pridružijo prizadevanjem EU kot sestavni del pobud za podporo ukrepanju EU za trajnost, okrepitev raziskovalne in inovacijske odličnosti ter konkurenčnosti.
  Mednarodni prenos znanja ter porazdelitev zmogljivosti in infrastrukture med partnerji bo spodbujal oblikovanje skupnih pristopov in ureditve, ki bodo prinesli komercialne izmenjave s sinergijami za vse. |
| Skupno mednarodno ukrepanje bo zagotovilo učinkovito obravnavo svetovnih
  družbenih
  izzivov in uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, dostop do najbolj nadarjenih ljudi na svetu, strokovnega znanja in virov ter večjo ponudbo in povpraševanje po inovativnih rešitvah. | Skupno mednarodno ukrepanje bo zagotovilo učinkovito obravnavo svetovnih izzivov in uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, dostop do najbolj nadarjenih ljudi na svetu, strokovnega znanja in virov ter večjo ponudbo in povpraševanje po inovativnih rešitvah.
  Mednarodno sodelovanje bo zasnovano na podlagi skupnih ciljev. To bo evropskim raziskovalcem olajšalo sodelovanje z najboljšimi raziskovalci na njihovem področju. |
| Delovne metodologije za ocenjevanje | Delovne metodologije za ocenjevanje |
| Uporaba visokokakovostnega neodvisnega strokovnega znanja v procesu ocenjevanja podpira vključevanje vseh deležnikov, skupnosti in interesov v program in je predpogoj za ohranjanje odličnosti in ustreznosti financiranih dejavnosti. | Uporaba zelo kakovostnega neodvisnega strokovnega znanja v procesu ocenjevanja podpira vključevanje vseh deležnikov, skupnosti in interesov v program in je pogoj za ohranjanje odličnosti in ustreznosti financiranih dejavnosti. |
| Komisija ali organ financiranja bo zagotovil nepristranskost postopka in preprečil navzkrižje interesov v skladu s členom 61 finančne uredbe. | Komisija ali organ financiranja bo zagotovil nepristranskost postopka in preprečil navzkrižje interesov v skladu s členom 61 finančne uredbe. |
| Izjemoma,
  če to upravičuje zahteva po imenovanju najboljših razpoložljivih strokovnjakov in/ali omejene velikosti skupine kvalificiranih strokovnjakov, lahko neodvisni strokovnjaki, ki pomagajo odboru za ocenjevanje ali so njegovi člani, ocenjujejo določene predloge, za katere prijavijo potencialni interes. V tem primeru Komisija ali organ financiranja sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi integriteto postopka ocenjevanja. Postopek ocenjevanja se upravlja ustrezno s tem in zajema tudi fazo, ki vključuje sodelovanje med različnimi strokovnjaki. Odbor za ocenjevanje bo pri določanju predlogov za financiranje upošteval posebne okoliščine. | Če to upravičuje zahteva po imenovanju najboljših razpoložljivih strokovnjakov in/ali omejene velikosti skupine kvalificiranih strokovnjakov, lahko neodvisni strokovnjaki, ki pomagajo odboru za ocenjevanje ali so njegovi člani, ocenjujejo določene predloge, za katere prijavijo potencialni interes. V tem primeru Komisija ali organ financiranja sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi integriteto postopka ocenjevanja
  , tudi zadevajoč navzkrižja interesov
  . Postopek ocenjevanja se upravlja ustrezno s tem in zajema tudi fazo, ki vključuje sodelovanje med različnimi strokovnjaki.
  Uporaba tega postopka bo predmet letnega poročila o spremljanju programa.
  Odbor za ocenjevanje bo pri določanju predlogov za financiranje upošteval posebne okoliščine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

DEJAVNOSTI V OKVIRU PROGRAMA

DEJAVNOSTI V OKVIRU PROGRAMA

Pri izvajanju programa se bo uporabljalo naslednje.

Pri izvajanju programa se bo uporabljalo naslednje.

Strateško načrtovanje

Strateško načrtovanje

Izvajanje
  ciljev
  programa Obzorje na
  celosten način bo zagotovljeno z večletnim strateškim načrtovanjem
  .
  Tako načrtovanje bo osredotočeno
  na vpliv na program
  v celoti
  in skladnost med različnimi stebri, kot tudi na sinergije z drugimi programi EU in podporo drugim politikam EU in od njih.

ciljev

celosten način bo zagotovljeno z večletnim strateškim načrtovanjem

Tako načrtovanje bo osredotočeno

v celoti

Izvajanje programa Obzorje
  Evropa temelji
  na
  vključujočem in preglednem postopku strateškega načrtovanja raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, ki se bodo financirale iz programa
  .
  V procesu strateškega načrtovanja se izvajajo cilji programa Obzorje z opredelitvijo prednostnih nalog financiranja. Osredotočen bo
  na vpliv na program in skladnost med različnimi stebri, kot tudi na sinergije z drugimi programi EU in podporo drugim politikam EU in od njih.

Evropa temelji

vključujočem in preglednem postopku strateškega načrtovanja raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, ki se bodo financirale iz programa

V procesu strateškega načrtovanja se izvajajo cilji programa Obzorje z opredelitvijo prednostnih nalog financiranja. Osredotočen bo

Proces strateškega načrtovanja in sprejetje strateškega načrta za raziskave in inovacije z delegiranim aktom bosta povečala prevzemanje odgovornosti za program in njegovo razumevanje v širši javnosti ter sozakonodajalcema, deležnikom in državam članicam omogočila, da so v celoti obveščeni o predvidenih pobudah. Strateško načrtovanje bo prispevalo k razvoju in izvajanju politik za zadevna področja na ravni Unije in dopolnilnih politik v državah članicah, hkrati pa bo zagotavljalo, da se bodo glavni cilji evropske politike odražali in podprli s zadostnimi sredstvi iz programa Obzorje Evropa. To bo omogočilo poenostavitev okolja financiranja, preprečilo podvajanje in prekrivanja med možnostmi financiranja, obenem pa pritegnilo dodatno zasebno in javno financiranje in spodbudilo hitrejše širjenje in uporabo rezultatov raziskav in inovacij.

Proces strateškega načrtovanja in sprejetje strateškega načrta za raziskave in inovacije z delegiranim aktom bosta povečala prevzemanje odgovornosti za program in njegovo razumevanje v širši javnosti ter sozakonodajalcema, deležnikom in državam članicam omogočila, da so v celoti obveščeni o predvidenih pobudah. Strateško načrtovanje bo prispevalo k razvoju in izvajanju politik za zadevna področja na ravni Unije in dopolnilnih politik v državah članicah, hkrati pa bo zagotavljalo, da se bodo glavni cilji evropske politike odražali in podprli s zadostnimi sredstvi iz programa Obzorje Evropa. To bo omogočilo poenostavitev okolja financiranja, preprečilo podvajanje in prekrivanja med možnostmi financiranja, obenem pa pritegnilo dodatno zasebno in javno financiranje in spodbudilo hitrejše širjenje in uporabo rezultatov raziskav in inovacij.

Sistemski, meddisciplinarni in medsektorski pristop, ki bo zajemal številne politike do raziskav in inovacij, bo zagotovil, da se bodo lahko reševali družbeni in gospodarski izzivi in ustvarjalo novo znanje, kjer je to mogoče, pa tudi nastanek novih konkurenčnih in trajnostnih podjetij in panog, socialnih in tehnoloških inovacij, ter spodbujal konkurenčnost, zasebne naložbe in ohranjanje enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu.

Sistemski, meddisciplinarni in medsektorski pristop, ki bo zajemal številne politike do raziskav in inovacij, bo zagotovil, da se bodo lahko reševali družbeni in gospodarski izzivi in ustvarjalo novo znanje, kjer je to mogoče, pa tudi nastanek novih konkurenčnih in trajnostnih podjetij in panog, socialnih in tehnoloških inovacij, ter spodbujal konkurenčnost, zasebne naložbe in ohranjanje enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu.

Strateško načrtovanje bo spodbujalo močno udeležbo državljanov in organizacij civilne družbe v 
  vseh fazah raziskav
  in
  inovacij
  ,
  soustvarjanja
  znanja,
  učinkovitega spodbujanja
  enakosti spolov, vključno z vključevanjem načela enakosti spolov v 
  vsebine raziskav
  in
  inovacij
  , ter bo
  zagotovilo in
  spodbujalo skladnost z najvišjimi standardi etike in poštenosti.

vseh fazah raziskav

inovacij

soustvarjanja

učinkovitega spodbujanja

vsebine raziskav

inovacij

zagotovilo in

Strateško načrtovanje bo spodbujalo močno udeležbo državljanov in organizacij civilne družbe v 
  raziskavah
  in
  inovacijah
  ,
  soustvarjanju
  znanja,
  učinkovitemu spodbujanju
  enakosti spolov, vključno z vključevanjem načela enakosti spolov v 
  raziskave
  in
  inovacije
  , ter bo spodbujalo skladnost z najvišjimi standardi etike in poštenosti.

raziskavah

inovacijah

soustvarjanju

učinkovitemu spodbujanju

raziskave

inovacije

Vključevalo
  bo
  obsežna posvetovanja in izmenjave
  z državami članicami, Evropskim parlamentom
  , kot je ustrezno,
  ter različnimi deležniki
  o prioritetah
  , vključno z nalogami, v okviru stebra „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“, in ustreznimi vrstami
  ukrepov za uporabo
  , zlasti evropskih partnerstev.

Vključevalo

obsežna posvetovanja in izmenjave

, kot je ustrezno,

o prioritetah

ukrepov za uporabo

Kot odgovor na te cilje
  bo
  Komisija začela s fazo javnega posvetovanja
  z državami članicami, Evropskim parlamentom ter različnimi deležniki,
  vključno z znanstveno skupnostjo
  ,
  raziskovalnimi in tehnološkimi organizacijami, industrijo in organizacijami civilne družbe. Posvetovanje bo zajemalo strateške prednostne naloge
  , vključno z nalogami v okviru stebra „Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost“, in ustreznimi vrstami
  instrumentov
  , zlasti evropskih partnerstev.
  Rezultati posvetovanja bodo objavljeni na posebni spletni strani, ki bo vsebovala tudi podrobnosti o vsebini in postopku, ki opredeljuje strateško načrtovanje.

Kot odgovor na te cilje

Komisija začela s fazo javnega posvetovanja

vključno z znanstveno skupnostjo

raziskovalnimi in tehnološkimi organizacijami, industrijo in organizacijami civilne družbe. Posvetovanje bo zajemalo strateške prednostne naloge

evropska

instrumentov

Rezultati posvetovanja bodo objavljeni na posebni spletni strani, ki bo vsebovala tudi podrobnosti o vsebini in postopku, ki opredeljuje strateško načrtovanje.

Kar zadeva evropska partnerstva, bo v strateškem načrtu za raziskave in inovacije začrtano in pojasnjeno oblikovanje, združevanje in postopno opuščanje evropskih partnerstev. Pozitivno ocenjene skupne tehnološke pobude in pogodbena javno-zasebna partnerstva bi bilo treba obravnavati za nadaljevanje po letu 2020 zaradi njihove dodane vrednosti pri doseganju družbenih in ekonomskih učinkov ter pritegnitvi zasebnih naložb in njihovega prispevka k sinergijam med skladi.

Kar zadeva evropska partnerstva, bo v strateškem načrtu za raziskave in inovacije začrtano in pojasnjeno oblikovanje, združevanje in postopno opuščanje evropskih partnerstev. Pozitivno ocenjene skupne tehnološke pobude in pogodbena javno-zasebna partnerstva bi bilo treba obravnavati za nadaljevanje po letu 2020 zaradi njihove dodane vrednosti pri doseganju družbenih in ekonomskih učinkov ter pritegnitvi zasebnih naložb in njihovega prispevka k sinergijam med skladi.

Obstoječe in morebitne nove skupnosti znanja in inovacij bodo opredeljene v zakonodajnem predlogu za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu EIT, v skladu s strateškim načrtom za raziskave in inovacije. Kljub temu bi bilo treba za vzpostavitev vsake nove skupnosti znanja in inovacij zagotoviti ustrezna finančna sredstva, kar bi obstoječim skupnostim znanja in inovacij omogočilo razvoj ekosistemov, oblikovanje partnerstev ter doseganje in učinkovito izvajanje njihovih ambicioznih ciljev.

Obstoječe in morebitne nove skupnosti znanja in inovacij bodo opredeljene v zakonodajnem predlogu za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu EIT, v skladu s strateškim načrtom za raziskave in inovacije. Kljub temu bi bilo treba za vzpostavitev vsake nove skupnosti znanja in inovacij zagotoviti ustrezna finančna sredstva, kar bi obstoječim skupnostim znanja in inovacij omogočilo razvoj ekosistemov, oblikovanje partnerstev ter doseganje in učinkovito izvajanje njihovih ambicioznih ciljev.

„Vodilne pobude FET“, podprte v okviru programa Obzorje 2020, bodo še naprej financirane v okviru tega programa. Ker so zelo podobne nalogam, so lahko druge „vodilne pobude FET“ podprte v okviru tega okvirnega programa kot naloge, usmerjene v prihodnje in nastajajoče tehnologije. Naloge bi morale krepiti sodelovalne vidike programa in dopolniti obstoječa evropska partnerstva, ki bi lahko delovala kot podporni stebri za izvajanje nalog. Naloge bodo imele tehnološke in družbene elemente in bodo opredeljene v tesnem sodelovanju z vsemi zadevnimi generalnimi direktorati. V postopku strateškega načrtovanja bodo opredeljene naloge v skladu s členom 7 uredbe in členom 5 tega sklepa.

„Vodilne pobude FET“, podprte v okviru programa Obzorje 2020, bodo še naprej financirane v okviru tega programa. Ker so zelo podobne nalogam, so lahko druge „vodilne pobude FET“ podprte v okviru tega okvirnega programa kot naloge, usmerjene v prihodnje in nastajajoče tehnologije. Naloge bi morale krepiti sodelovalne vidike programa in dopolniti obstoječa evropska partnerstva, ki bi lahko delovala kot podporni stebri za izvajanje nalog. Naloge bodo imele tehnološke in družbene elemente in bodo opredeljene v tesnem sodelovanju z vsemi zadevnimi generalnimi direktorati. V postopku strateškega načrtovanja bodo opredeljene naloge v skladu s členom 7 uredbe in členom 5 tega sklepa.

Na podlagi takšnega širokega posvetovanja bo strateško načrtovanje opredelilo skupne cilje in skupna področja za dejavnosti, kot so partnerska področja (predlagana pravna podlaga določa samo instrumente in merila, ki bodo usmerjali njihovo uporabo) in območja, na katerih se izvajajo naloge.

Na podlagi takšnega širokega posvetovanja bo strateško načrtovanje opredelilo skupne cilje in skupna področja za dejavnosti, kot so partnerska področja (predlagana pravna podlaga določa samo instrumente in merila, ki bodo usmerjali njihovo uporabo) in območja, na katerih se izvajajo naloge.

Strateško načrtovanje bo prispevalo k razvoju in izvajanju politik za zadevna področja, na ravni EU in dopolnilnih politik in pristopov politike v državah članicah. Prioritete politike EU bodo upoštevane med strateškim načrtovanjem za povečanje prispevka raziskav in inovacij k uresničevanju politike. Poleg tega bodo v njej upoštevane predvidene dejavnosti, študije in drugi znanstveni dokazi ter ustrezne obstoječe pobude na ravni EU in nacionalni ravni.

Strateško načrtovanje bo prispevalo k razvoju in izvajanju politik za zadevna področja, na ravni EU in dopolnilnih politik in pristopov politike v državah članicah. Prioritete politike EU bodo upoštevane med strateškim načrtovanjem za povečanje prispevka raziskav in inovacij k uresničevanju politike. Poleg tega bodo v njej upoštevane predvidene dejavnosti, študije in drugi znanstveni dokazi ter ustrezne obstoječe pobude na ravni EU in nacionalni ravni.

Strateško načrtovanje
  bo
  spodbujalo sinergije
  med programom Obzorje Evropa in drugimi programi Unije
  , vključno s programom Euratom
  ,
  s čimer
  bo
  postalo
  referenčna točka za raziskave in inovacije
  na
  vseh povezanih v okviru proračuna
  EU in nefinančnih instrumentov. To bo spodbudilo tudi hitrejše razširjanje in uporabo rezultatov raziskav in inovacij ter se izognilo podvajanju
  in
  prekrivanju možnosti financiranja
  .
  Zagotovilo
  bo okvir za povezovanje neposrednih raziskovalnih dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča in drugih ukrepov, ki so podprti v okviru programa, vključno z uporabo rezultatov za podporo politike.

Strateško načrtovanje

spodbujalo sinergije

, vključno s programom Euratom

s čimer

postalo

na

EU in nefinančnih instrumentov. To bo spodbudilo tudi hitrejše razširjanje in uporabo rezultatov raziskav in inovacij ter se izognilo podvajanju

prekrivanju možnosti financiranja

Zagotovilo

Proces strateškega načrtovanja
  bo
  opredelil obstoječe povezave
  med programom Obzorje Evropa in drugimi programi Unije
  in ponudil možnosti za sinergije med skladi Unije
  ,
  regionalnimi in nacionalnimi skladi. Program Obzorje Evropa
  bo
  postal
  referenčna točka za raziskave in inovacije
  v
  vseh povezanih programih v okviru proračuna
  Unije, da bi pripomogel k izpolnjevanju političnih prednostnih nalog
  in
  ciljev EU
  .
  Zagotovil
  bo okvir za povezovanje neposrednih raziskovalnih dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča in drugih ukrepov, ki so podprti v okviru programa, vključno z uporabo rezultatov za podporo politike.

Proces strateškega načrtovanja

opredelil obstoječe povezave

in ponudil možnosti za sinergije med skladi Unije

regionalnimi in nacionalnimi skladi. Program Obzorje Evropa

postal

v

Unije, da bi pripomogel k izpolnjevanju političnih prednostnih nalog

ciljev EU

Zagotovil

V strateškem načrtu bo določena večletna strategija za uresničevanje vsebin programa dela (kakor določa člen 11), hkrati pa bo ohranjena zadostna prožnost za hitro odzivanje na nepričakovane priložnosti in krize. Ker je Obzorje Evropa sedemletni program, se lahko gospodarski, družbeni in politični okvir, v katerem deluje, med njegovim trajanjem bistveno spremeni. Omogočeno mora biti, da se Obzorje Evropa na te spremembe hitro prilagodi. Zato bo mogoče podpreti dejavnosti, ki presegajo opredelitve v nadaljevanju, če je to upravičeno, odzvati se na večje spremembe ali nepredvidene dogodke, potrebe politike ali krizne razmere, na primer za odzivanje na resne nevarnosti za zdravje, ki nastanejo zaradi epidemij.

V strateškem načrtu bo določena večletna strategija za uresničevanje vsebin programa dela (kakor določa člen 11), hkrati pa bo ohranjena zadostna prožnost za hitro odzivanje na nepričakovane priložnosti in krize. Ker je Obzorje Evropa sedemletni program, se lahko gospodarski, družbeni in politični okvir, v katerem deluje, med njegovim trajanjem bistveno spremeni. Omogočeno mora biti, da se Obzorje Evropa na te spremembe hitro prilagodi. Zato bo mogoče podpreti dejavnosti, ki presegajo opredelitve v nadaljevanju, če je to upravičeno, odzvati se na večje spremembe ali nepredvidene dogodke, potrebe politike ali krizne razmere, na primer za odzivanje na resne nevarnosti za zdravje, ki nastanejo zaradi epidemij.

Pri izvajanju programa Obzorje Evropa bo posebna pozornost namenjena zagotavljanju uravnoteženega in širokega pristopa do raziskav in inovacij, ki ni omejen zgolj na razvoj novih proizvodov in storitev, ki temeljijo na znanstvenih in tehnoloških prebojih, ampak vključuje tudi uporabo obstoječih tehnologij v novih aplikacijah, nenehno izboljševanje ter netehnološke in družbene inovacije. Sistemski, meddisciplinarni in medsektorski pristop, ki zajema številne politike, do inovacij v raziskavah bo zagotovil, da se izzivi lahko obravnavajo, obenem pa omogoča tudi nastanek novih konkurenčnih podjetij in panog, spodbuja konkurenčnost, zasebne naložbe in ohranjanje enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu.

Pri izvajanju programa Obzorje Evropa bo posebna pozornost namenjena zagotavljanju uravnoteženega in širokega pristopa do raziskav in inovacij, ki ni omejen zgolj na razvoj novih proizvodov in storitev, ki temeljijo na znanstvenih in tehnoloških prebojih, ampak vključuje tudi uporabo obstoječih tehnologij v novih aplikacijah, nenehno izboljševanje ter netehnološke in družbene inovacije. Sistemski, meddisciplinarni in medsektorski pristop, ki zajema številne politike, do inovacij v raziskavah bo zagotovil, da se izzivi lahko obravnavajo, obenem pa omogoča tudi nastanek novih konkurenčnih podjetij in panog, spodbuja konkurenčnost, zasebne naložbe in ohranjanje enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu.

V okviru stebrov „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“ ter „Odprte inovacije“ bodo raziskave in inovacije dopolnjene z dejavnostmi, ki potekajo blizu končnih uporabnikov in trga, kot so predstavitve, pilotni projekti ali dokaz izvedljivosti, pri čemer je seveda treba izključiti dejavnosti komercializacije, ki presegajo fazo raziskav in inovacij. To bo vključevalo podporo dejavnostim na strani povpraševanja, da bi prispevalo k pospeševanju uvajanja in širjenja najrazličnejših inovacij. Poudarek bo na neobvezujočih razpisih za zbiranje predlogov.

V okviru stebrov „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“ ter „Odprte inovacije“ bodo raziskave in inovacije dopolnjene z dejavnostmi, ki potekajo blizu končnih uporabnikov in trga, kot so predstavitve, pilotni projekti ali dokaz izvedljivosti, pri čemer je seveda treba izključiti dejavnosti komercializacije, ki presegajo fazo raziskav in inovacij. To bo vključevalo podporo dejavnostim na strani povpraševanja, da bi prispevalo k pospeševanju uvajanja in širjenja najrazličnejših inovacij. Poudarek bo na neobvezujočih razpisih za zbiranje predlogov.

V okviru stebra „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“, ki bo gradil na izkušnjah iz programa Obzorje 2020, bodo družbene znanosti in humanistične vede v celoti vključene v vse sklope, vključno s posebnimi in namenskimi dejavnostmi. Podobno bodo na strateški in povezovalni način vključene tudi dejavnosti, ki zajemajo morske in pomorske raziskave in inovacije, v skladu s celostno pomorsko politiko EU, skupno ribiško politiko in drugimi mednarodnimi zavezami.

V okviru stebra „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“, ki bo gradil na izkušnjah iz programa Obzorje 2020, bodo družbene znanosti in humanistične vede v celoti vključene v vse sklope, vključno s posebnimi in namenskimi dejavnostmi. Podobno bodo na strateški in povezovalni način vključene tudi dejavnosti, ki zajemajo morske in pomorske raziskave in inovacije, v skladu s celostno pomorsko politiko EU, skupno ribiško politiko in drugimi mednarodnimi zavezami.

„Vodilne pobude FET“, podprte v okviru programa Obzorje 2020, bodo še naprej financirane v okviru tega programa. Ker so pobude zelo podobne nalogam, bodo druge „pobude FET“, če sploh obstajajo, podprte v okviru tega okvirnega programa, saj so naloge usmerjene v prihodnje in nastajajoče tehnologije.

„Vodilne pobude FET“, podprte v okviru programa Obzorje 2020, bodo še naprej financirane v okviru tega programa. Ker so pobude zelo podobne nalogam, bodo druge „pobude FET“, če sploh obstajajo, podprte v okviru tega okvirnega programa, saj so naloge usmerjene v prihodnje in nastajajoče tehnologije.

Dialogi na področju znanstvenega in tehnološkega sodelovanja z mednarodnimi partnerji EU in politični dialogi z glavnimi svetovnimi regijami bodo pomembno prispevali k sistematičnemu prepoznavanju priložnosti za sodelovanje, kar bo skupaj z razlikovanjem po državah/regijah podpiralo določanje prioritet.

Dialogi na področju znanstvenega in tehnološkega sodelovanja z mednarodnimi partnerji EU in politični dialogi z glavnimi svetovnimi regijami bodo pomembno prispevali k sistematičnemu prepoznavanju priložnosti za sodelovanje, kar bo skupaj z razlikovanjem po državah/regijah podpiralo določanje prioritet.

Čeprav bi Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) zaradi osredotočenosti na inovacijske ekosisteme naravno sodil v steber Odprte inovacije programa Obzorje Evropa, bo načrtovanje skupnosti znanja in inovacij EIT med strateškim načrtovanjem usklajeno s stebrom Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost.

Čeprav bi Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) zaradi osredotočenosti na inovacijske ekosisteme naravno sodil v steber Odprte inovacije programa Obzorje Evropa, bo načrtovanje skupnosti znanja in inovacij EIT med strateškim načrtovanjem usklajeno s stebrom Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost.

Hitra pot do raziskav in inovacij

Hitra pot do raziskav in inovacij

Program Obzorje Evropa bo upravičencem omogočil, da hitreje zaprosijo za financiranje, če to določajo delovni programi vseh sklopov, EIC in „širjenje odličnosti“, zajemajoč raziskovalne in inovacijske dejavnosti. Na podlagi uspešnosti obstoječega instrumenta Hitra pot do inovacij v okviru programa Obzorje 2020 bo ta pristop deloval po logiki od spodaj navzgor na podlagi stalno odprtih razpisov in največ šestmesečnega roka za podelitev. V delu „širjenje odličnosti“ bo ta pristop podpiral tudi manj razvite države članice EU pri dostopanju do sredstev hitreje in po načelu od spodaj navzgor. Ta način se bo uporabljal za vsaj 15 % proračuna programa.

Program Obzorje Evropa bo upravičencem omogočil, da hitreje zaprosijo za financiranje, če to določajo delovni programi vseh sklopov, EIC in „širjenje odličnosti“, zajemajoč raziskovalne in inovacijske dejavnosti. Na podlagi uspešnosti obstoječega instrumenta Hitra pot do inovacij v okviru programa Obzorje 2020 bo ta pristop deloval po logiki od spodaj navzgor na podlagi stalno odprtih razpisov in največ šestmesečnega roka za podelitev. V delu „širjenje odličnosti“ bo ta pristop podpiral tudi manj razvite države članice EU pri dostopanju do sredstev hitreje in po načelu od spodaj navzgor. Ta način se bo uporabljal za vsaj 15 % proračuna programa.

Razširjanje rezultatov in komuniciranje

Razširjanje rezultatov in komuniciranje

Program Obzorje Evropa bo zagotovil namensko podporo za prosti dostop do znanstvenih publikacij, repozitorijev znanja in drugih virov podatkov. Ukrepi razširjanja rezultatov in znanja bodo podprti, tudi s sodelovanjem drugih programov EU, vključno s povezovanjem in pakiranjem rezultatov in podatkov v jezike in oblike za ciljne skupine in mreže za državljane, industrijo, javne uprave,
  akademske kroge
  , organizacije civilne družbe in oblikovalce politik. V ta namen lahko program Obzorje Evropa uporablja napredne tehnologije in obveščevalna orodja.

akademske kroge

Program Obzorje Evropa bo zagotovil namensko podporo za prosti dostop do znanstvenih publikacij, repozitorijev znanja in drugih virov podatkov. Ukrepi razširjanja rezultatov in znanja bodo podprti, tudi s sodelovanjem drugih programov EU, vključno s povezovanjem in pakiranjem rezultatov in podatkov v jezike in oblike za ciljne skupine in mreže za državljane, industrijo, javne uprave,
  znanstveno skupnost
  , organizacije civilne družbe in oblikovalce politik. V ta namen lahko program Obzorje Evropa uporablja napredne tehnologije in obveščevalna orodja.

znanstveno skupnost

Za obveščanje morebitnih prosilcev o programu (npr. nacionalne kontaktne točke) bo na voljo ustrezna podpora.

Za obveščanje morebitnih prosilcev o programu (npr. nacionalne kontaktne točke) bo na voljo ustrezna podpora.

Komisija bo izvajala tudi informacijske in komunikacijske dejavnosti, povezane s programom Obzorje Evropa, za promocijo dejstva, da so bili rezultati pridobljeni s finančno podporo EU. Prizadevala si bo povečati tudi ozaveščenost javnosti o pomembnosti raziskav in inovacij ter širšega učinka in pomena raziskav in inovacij, ki jih financira EU, na primer s publikacijami, odnosi z mediji, dogodki, repozitoriji znanja, zbirkami podatkov, večkanalnimi platformami, spletnimi mesti ali ciljno uporabo družbenih medijev. Program Obzorje Evropa bo zagotavljal tudi podporo upravičencem pri poročanju o njihovem delu in njihovem vplivu na širšo družbo.

Komisija bo izvajala tudi informacijske in komunikacijske dejavnosti, povezane s programom Obzorje Evropa, za promocijo dejstva, da so bili rezultati pridobljeni s finančno podporo EU. Prizadevala si bo povečati tudi ozaveščenost javnosti o pomembnosti raziskav in inovacij ter širšega učinka in pomena raziskav in inovacij, ki jih financira EU, na primer s publikacijami, odnosi z mediji, dogodki, repozitoriji znanja, zbirkami podatkov, večkanalnimi platformami, spletnimi mesti ali ciljno uporabo družbenih medijev. Program Obzorje Evropa bo zagotavljal tudi podporo upravičencem pri poročanju o njihovem delu in njihovem vplivu na širšo družbo.

Izkoriščanje in uvajanje rezultatov na trg

Izkoriščanje in uvajanje rezultatov na trg

Komisija bo oblikovala celovite ukrepe za izkoriščanje rezultatov programa Obzorje Evropa in razvitega znanja. To bo pospešilo izkoriščanje znanja z uvajanjem na trg in povečalo učinek programa.

Komisija bo oblikovala celovite ukrepe za izkoriščanje rezultatov programa Obzorje Evropa in razvitega znanja
  , kar bo vključevalo tudi spodbujanje standardizacije
  . To bo pospešilo izkoriščanje znanja z uvajanjem na trg in povečalo učinek programa.

, kar bo vključevalo tudi spodbujanje standardizacije

Komisija bo sistematično ugotavljala in evidentirala rezultate raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti v okviru programa ter te rezultate in razvito znanje prenašala ali razširjala na nediskriminatorni način na industrijo in podjetja vseh velikosti, javne organe,
  akademske kroge
  , organizacije civilne družbe in oblikovalce politik, da bi čim bolj povečala evropsko dodano vrednost programa.

akademske kroge

Komisija bo sistematično ugotavljala in evidentirala rezultate raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti v okviru programa ter te rezultate in razvito znanje prenašala ali razširjala na nediskriminatorni način na industrijo in podjetja vseh velikosti, javne organe,
  znanstveno skupnost
  , organizacije civilne družbe in oblikovalce politik, da bi čim bolj povečala evropsko dodano vrednost programa.
  Za novi Evropski svet za inovacije se bo izvajal poseben postopek spremljanja.

znanstveno skupnost

Za novi Evropski svet za inovacije se bo izvajal poseben postopek spremljanja.

Mednarodno sodelovanje

Mednarodno sodelovanje

Večji učinek bo zagotovljen z usklajevanjem ukrepov z drugimi državami in regijami sveta v prizadevanju za mednarodno sodelovanje v obsegu, kakršnega še ni bilo. Partnerji z vsega sveta bodo na podlagi vzajemnih koristi povabljeni, da se pridružijo prizadevanjem EU kot sestavni del pobud za podporo ukrepanju EU za trajnost, okrepitev raziskovalne in inovacijske odličnosti ter konkurenčnosti.

Večji učinek bo zagotovljen z usklajevanjem ukrepov z drugimi državami in regijami sveta v prizadevanju za mednarodno sodelovanje v obsegu, kakršnega še ni bilo. Partnerji z vsega sveta
  , vključno z znanstveno skupnostjo, industrijo, organizacijami civilne družbe, vladami in nevladnimi organizacijami,
  bodo na podlagi vzajemnih koristi povabljeni, da se pridružijo prizadevanjem EU kot sestavni del pobud za podporo ukrepanju EU za trajnost, okrepitev raziskovalne in inovacijske odličnosti ter konkurenčnosti.
  Mednarodni prenos znanja ter porazdelitev zmogljivosti in infrastrukture med partnerji bo spodbujal oblikovanje skupnih pristopov in ureditve, ki bodo prinesli komercialne izmenjave s sinergijami za vse.

, vključno z znanstveno skupnostjo, industrijo, organizacijami civilne družbe, vladami in nevladnimi organizacijami,

Mednarodni prenos znanja ter porazdelitev zmogljivosti in infrastrukture med partnerji bo spodbujal oblikovanje skupnih pristopov in ureditve, ki bodo prinesli komercialne izmenjave s sinergijami za vse.

Skupno mednarodno ukrepanje bo zagotovilo učinkovito obravnavo svetovnih
  družbenih
  izzivov in uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, dostop do najbolj nadarjenih ljudi na svetu, strokovnega znanja in virov ter večjo ponudbo in povpraševanje po inovativnih rešitvah.

družbenih

Skupno mednarodno ukrepanje bo zagotovilo učinkovito obravnavo svetovnih izzivov in uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, dostop do najbolj nadarjenih ljudi na svetu, strokovnega znanja in virov ter večjo ponudbo in povpraševanje po inovativnih rešitvah.
  Mednarodno sodelovanje bo zasnovano na podlagi skupnih ciljev. To bo evropskim raziskovalcem olajšalo sodelovanje z najboljšimi raziskovalci na njihovem področju.

Mednarodno sodelovanje bo zasnovano na podlagi skupnih ciljev. To bo evropskim raziskovalcem olajšalo sodelovanje z najboljšimi raziskovalci na njihovem področju.

Delovne metodologije za ocenjevanje

Delovne metodologije za ocenjevanje

Uporaba visokokakovostnega neodvisnega strokovnega znanja v procesu ocenjevanja podpira vključevanje vseh deležnikov, skupnosti in interesov v program in je predpogoj za ohranjanje odličnosti in ustreznosti financiranih dejavnosti.

Uporaba zelo kakovostnega neodvisnega strokovnega znanja v procesu ocenjevanja podpira vključevanje vseh deležnikov, skupnosti in interesov v program in je pogoj za ohranjanje odličnosti in ustreznosti financiranih dejavnosti.

Komisija ali organ financiranja bo zagotovil nepristranskost postopka in preprečil navzkrižje interesov v skladu s členom 61 finančne uredbe.

Komisija ali organ financiranja bo zagotovil nepristranskost postopka in preprečil navzkrižje interesov v skladu s členom 61 finančne uredbe.

Izjemoma,
  če to upravičuje zahteva po imenovanju najboljših razpoložljivih strokovnjakov in/ali omejene velikosti skupine kvalificiranih strokovnjakov, lahko neodvisni strokovnjaki, ki pomagajo odboru za ocenjevanje ali so njegovi člani, ocenjujejo določene predloge, za katere prijavijo potencialni interes. V tem primeru Komisija ali organ financiranja sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi integriteto postopka ocenjevanja. Postopek ocenjevanja se upravlja ustrezno s tem in zajema tudi fazo, ki vključuje sodelovanje med različnimi strokovnjaki. Odbor za ocenjevanje bo pri določanju predlogov za financiranje upošteval posebne okoliščine.

Izjemoma,

Če to upravičuje zahteva po imenovanju najboljših razpoložljivih strokovnjakov in/ali omejene velikosti skupine kvalificiranih strokovnjakov, lahko neodvisni strokovnjaki, ki pomagajo odboru za ocenjevanje ali so njegovi člani, ocenjujejo določene predloge, za katere prijavijo potencialni interes. V tem primeru Komisija ali organ financiranja sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi integriteto postopka ocenjevanja
  , tudi zadevajoč navzkrižja interesov
  . Postopek ocenjevanja se upravlja ustrezno s tem in zajema tudi fazo, ki vključuje sodelovanje med različnimi strokovnjaki.
  Uporaba tega postopka bo predmet letnega poročila o spremljanju programa.
  Odbor za ocenjevanje bo pri določanju predlogov za financiranje upošteval posebne okoliščine.

, tudi zadevajoč navzkrižja interesov

Uporaba tega postopka bo predmet letnega poročila o spremljanju programa.

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del I

Priloga I – del I

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| I | ODPRTA
  ZNANOST |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

I

ODPRTA
  ZNANOST

ODPRTA

| I | ODLIČNA IN ODPRTA
  ZNANOST |
| --- | --- |

I

ODLIČNA IN ODPRTA
  ZNANOST

ODLIČNA IN ODPRTA

Prizadevanje za preboj pri razumevanju in pridobivanja znanja; vrhunske zmogljivosti, potrebne za uresničevanje tega cilja, vključno s fizičnimi infrastrukturami in
  infrastrukturami znanja
  za raziskave in inovacije, pa tudi sredstva za javno razširjanje in izmenjavo znanja; ter ustrezna ponudba odličnih raziskovalcev so v središču gospodarskega, družbenega in kulturnega napredka v vseh njegovih oblikah.

infrastrukturami znanja

Prizadevanje za preboj pri razumevanju in pridobivanja znanja; vrhunske zmogljivosti, potrebne za uresničevanje tega cilja, vključno s fizičnimi infrastrukturami in
  e-infrastrukturami
  za raziskave in inovacije, pa tudi sredstva za javno razširjanje in izmenjavo znanja; ter ustrezna ponudba odličnih raziskovalcev
  in inovatorjev
  so v središču gospodarskega, družbenega in kulturnega napredka v vseh njegovih oblikah.

e-infrastrukturami

in inovatorjev

Odprta in odlična znanost je neločljivo povezana z doseganjem vodilnih inovacij na svetovni ravni. Spremembe znanstvenih in tehnoloških paradigm so bile opredeljene kot ključni dejavniki za rast
  produktivnosti, konkurenčnosti
  ,
  bogastva
  ,
  trajnostnega razvoja
  in
  družbenega napredka
  . Takšne spremembe paradigm so v preteklosti običajno izvirale iz znanstvene baze javnega sektorja, preden so ustvarile podlage za popolnoma nove industrijske dejavnosti in panoge.

produktivnosti, konkurenčnosti

bogastva

trajnostnega razvoja

družbenega napredka

Odprta in odlična znanost je neločljivo povezana z doseganjem vodilnih inovacij na svetovni ravni. Spremembe znanstvenih in tehnoloških paradigm so bile opredeljene kot ključni dejavniki za
  produktivnost, trajnostno in vključujočo
  rast
  in razvoj
  ,
  konkurenčnost
  ,
  bogastvo
  in
  družbeni napredek
  . Takšne spremembe paradigm so v preteklosti običajno izvirale iz znanstvene baze javnega sektorja, preden so ustvarile podlage za popolnoma nove industrijske dejavnosti in panoge.

produktivnost, trajnostno in vključujočo

in razvoj

konkurenčnost

bogastvo

družbeni napredek

Javne naložbe v raziskave, zlasti v univerzah in javnih raziskovalnih institucijah (JRI) ter raziskovalnih zmogljivostih, so pogosto namenjene dolgoročnejšim, bolj tveganim raziskavam in dopolnjujejo dejavnosti zasebnega sektorja. Poleg tega ustvarjajo
  spretnosti
  , znanja in izkušnje, nove znanstvene instrumente in metodologije ter vzpostavljajo mreže, ki prenašajo najnovejše znanje.

spretnosti

Javne naložbe v raziskave, zlasti v univerzah in javnih raziskovalnih institucijah (JRI) ter raziskovalnih zmogljivostih, so pogosto namenjene dolgoročnejšim, bolj tveganim raziskavam in dopolnjujejo dejavnosti zasebnega sektorja. Poleg tega ustvarjajo
  visoko usposobljene človeške vire
  , znanja in izkušnje, nove znanstvene instrumente in metodologije ter vzpostavljajo mreže, ki prenašajo najnovejše znanje.

visoko usposobljene človeške vire

Evropska znanost in raziskovalci so bili in bodo tudi v prihodnje na čelu na številnih področjih. Vendar tega položaja ni mogoče šteti za samoumevnega. Obstaja veliko dokazov, ki kažejo, da ob nadaljnjem naraščanju hitrosti raziskav raste tudi število držav, ki tekmujejo za najboljše. Tradicionalnemu izzivu iz držav, kot so Združene države Amerike, se zdaj pridružujejo gospodarski velikani, kot sta Kitajska in Indija, zlasti iz nedavno industrializiranih predelov sveta in iz vseh držav, kjer vlade priznavajo številne in obsežne donose, ki izhajajo iz naložb v raziskave.

Evropska znanost in raziskovalci so bili in bodo tudi v prihodnje na čelu na številnih področjih. Vendar tega položaja ni mogoče šteti za samoumevnega. Obstaja veliko dokazov, ki kažejo, da ob nadaljnjem naraščanju hitrosti raziskav raste tudi število držav, ki tekmujejo za najboljše. Tradicionalnemu izzivu iz držav, kot so Združene države Amerike, se zdaj pridružujejo gospodarski velikani, kot sta Kitajska in Indija, zlasti iz nedavno industrializiranih predelov sveta in iz vseh držav, kjer vlade priznavajo številne in obsežne donose, ki izhajajo iz naložb v raziskave.

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del I – točka 1 – točka 1.1

Priloga I – del I – točka 1 – točka 1.1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.1. | Utemeljitev |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.1.

Utemeljitev

| 1.1. | Utemeljitev |
| --- | --- |

1.1.

Utemeljitev

Čeprav
  Unija še vedno objavi največ znanstvenih člankov na svetu
  , je v bistvu „množični proizvajalec“ znanja s sorazmerno, glede na svojo velikost, majhnim številom izstopajočih centrov odličnosti na svetovni ravni in velikimi področji povprečne in slabe učinkovitosti
  . V primerjavi z ZDA in zdaj do neke mere tudi s Kitajsko EU
  še vedno
  sledi „modelu decentralizirane odličnosti“, v katerem so sredstva razpršena na večje število raziskovalcev in raziskovalnih institucij. Dodatni izziv je dejstvo, da v mnogih državah EU javni sektor
  še vedno
  ne nudi dovolj privlačnih pogojev za najboljše raziskovalce. Ti dejavniki prispevajo k temu, da je Evropa v svetovni konkurenci za nadarjene znanstvenike precej nezanimiva.

Čeprav

, je v bistvu „množični proizvajalec“ znanja s sorazmerno, glede na svojo velikost, majhnim številom izstopajočih centrov odličnosti na svetovni ravni in velikimi področji povprečne in slabe učinkovitosti

še vedno

še vedno

Unija še vedno objavi največ znanstvenih člankov na svetu. V primerjavi z ZDA in zdaj do neke mere tudi s Kitajsko EU sledi „modelu decentralizirane odličnosti“, v katerem so sredstva razpršena na večje število raziskovalcev in raziskovalnih institucij. Dodatni izziv je dejstvo, da v mnogih državah EU javni sektor
  v raziskave vlaga manj, kot je sprejemljivo, zato
  ne nudi dovolj privlačnih pogojev za najboljše raziskovalce. Ti dejavniki prispevajo k temu, da je Evropa v svetovni konkurenci za nadarjene znanstvenike precej nezanimiva.

v raziskave vlaga manj, kot je sprejemljivo, zato

Svetovno raziskovalno prizorišče se dramatično spreminja in postaja vse bolj večpolarno zaradi vse večjega števila držav v gospodarskem vzponu, zlasti Kitajske, ki širijo svojo znanstveno produkcijo. Medtem kot sta EU in ZDA leta 2000 predstavljali skoraj dve tretjini svetovnih odhodkov za raziskave in razvoj, se je ta delež do leta 2013 zmanjšal na manj kot polovico.

Svetovno raziskovalno prizorišče se dramatično spreminja in postaja vse bolj večpolarno zaradi vse večjega števila držav v gospodarskem vzponu, zlasti Kitajske, ki širijo svojo znanstveno produkcijo. Medtem kot sta EU in ZDA leta 2000 predstavljali skoraj dve tretjini svetovnih odhodkov za raziskave in razvoj, se je ta delež do leta 2013 zmanjšal na manj kot polovico.
  Poleg tega je evropski sistem inovacijskih kazalnikov za leto 2018 potrdil, da so javni in zasebni izdatki za raziskave in razvoj povsod v EU pod ravnjo iz leta 2010 in ni izpolnjen dolgoročni cilj, da se 3 % BDP nameni za raziskave in razvoj.

Poleg tega je evropski sistem inovacijskih kazalnikov za leto 2018 potrdil, da so javni in zasebni izdatki za raziskave in razvoj povsod v EU pod ravnjo iz leta 2010 in ni izpolnjen dolgoročni cilj, da se 3 % BDP nameni za raziskave in razvoj.

Evropski raziskovalni svet podpira najboljše raziskovalce s prožnim dolgoročnim financiranjem za opravljanje prelomnih raziskav, ki prinašajo velike koristi/velika tveganja. Deluje samostojno pod vodstvom neodvisnega Znanstvenega sveta, ki ga sestavljajo znanstveniki, inženirji in akademiki z največjim ugledom ter ustreznimi izkušnjami in raznolikostjo. Evropski raziskovalni svet lahko črpa iz širše skupine nadarjenih ljudi in zamisli kot kateri koli nacionalni program ter krepi
  odličnost
  na tak način, da najboljši raziskovalci in najboljše zamisli tekmujejo drug z drugim.

odličnost

Evropski raziskovalni svet podpira najboljše raziskovalce
  , vključno z mladimi raziskovalci,
  s prožnim dolgoročnim financiranjem za opravljanje prelomnih raziskav, ki prinašajo velike koristi/velika tveganja. Deluje samostojno pod vodstvom neodvisnega Znanstvenega sveta
  z uravnoteženo zastopanostjo spolov in disciplin
  , ki ga sestavljajo znanstveniki, inženirji in akademiki z največjim ugledom ter ustreznimi izkušnjami in raznolikostjo. Evropski raziskovalni svet lahko črpa iz širše skupine nadarjenih ljudi in zamisli kot kateri koli nacionalni program ter krepi
  odlično raziskovanje na vseh področjih znanosti
  na tak način, da najboljši raziskovalci in najboljše zamisli tekmujejo drug z drugim.

, vključno z mladimi raziskovalci,

z uravnoteženo zastopanostjo spolov in disciplin

odlično raziskovanje na vseh področjih znanosti

Raziskave na pionirskih področjih, ki jih financira Evropski raziskovalni svet, imajo znaten neposredni vpliv v obliki napredka na pionirskih področjih znanja, s čimer odpirajo pot novim in pogosto nepričakovanim znanstvenim in
  tehnološkim
  dosežkom ter novim raziskovalnim področjem. To ustvarja povsem nove zamisli, ki spodbujajo inovacije in podjetniško iznajdljivost ter obravnavajo družbene izzive. ERC ima tudi pomemben strukturni vpliv, saj povečuje kakovost evropskega raziskovalnega sistema, ki presega neposredno financirane raziskovalce in ukrepe. Ukrepi in raziskovalci, ki jih financira ERC, postavljajo navdihujoč cilj za pionirska raziskovalna področja v Evropi, ki povečujejo njen ugled in privlačnost za najboljše raziskovalce na svetu kot kraj za delo in sodelovanje. Prestiž gostovanja dobitnikov nepovratnih sredstev ERC ustvarja konkurenco med evropskimi univerzami in drugimi raziskovalnimi organizacijami, ki tekmujejo v ponujanju najprivlačnejših pogojev za vrhunske raziskovalce, ter jim lahko posredno pomaga oceniti prednosti in slabosti ter poskrbeti za reforme.

tehnološkim

Raziskave na pionirskih področjih, ki jih financira Evropski raziskovalni svet, imajo znaten neposredni vpliv v obliki napredka na pionirskih področjih znanja, s čimer odpirajo pot novim in pogosto nepričakovanim znanstvenim
  , tehnološkim
  in
  socialnim
  dosežkom ter novim raziskovalnim področjem. To ustvarja povsem nove zamisli, ki spodbujajo inovacije in podjetniško iznajdljivost ter obravnavajo družbene izzive. ERC ima tudi pomemben strukturni vpliv, saj povečuje kakovost evropskega raziskovalnega sistema, ki presega neposredno financirane raziskovalce in ukrepe. Ukrepi in raziskovalci, ki jih financira ERC, postavljajo navdihujoč cilj za pionirska raziskovalna področja v Evropi, ki povečujejo njen ugled in privlačnost za najboljše raziskovalce na svetu kot kraj za delo in sodelovanje. Prestiž gostovanja dobitnikov nepovratnih sredstev ERC ustvarja konkurenco med evropskimi univerzami in drugimi raziskovalnimi organizacijami, ki tekmujejo v ponujanju najprivlačnejših pogojev za vrhunske raziskovalce, ter jim lahko posredno pomaga oceniti prednosti in slabosti ter poskrbeti za reforme.

, tehnološkim

socialnim

Razkorak v uspešnosti raziskav med ZDA in državami EU se je zmanjšal v 10 letih, odkar je bil ustanovljen Evropski raziskovalni svet. ERC financira sorazmerno majhen odstotek vseh evropskih raziskav, vendar z njimi dosega nesorazmerno velik znanstveni učinek. Povprečni faktor vpliva na podlagi citatov je za raziskave, ki jih podpira ERC, primerljiv s položajem vrhunskih elitnih raziskovalnih univerz. Učinkovitost raziskav v ERC je izjemno visoka v primerjavi z največjimi svetovnimi vlagatelji v raziskave. ERC financira veliko raziskav na številnih pionirskih raziskovalnih področjih, ki so prejela najvišje število citatov, vključno s področji, ki so v naglem vzponu. Čeprav je financiranje ERC osredotočeno na raziskave na pionirskih področjih, je privedlo do precejšnjega števila patentov.

Razkorak v uspešnosti raziskav med ZDA in državami EU se je zmanjšal v 10 letih, odkar je bil ustanovljen Evropski raziskovalni svet. ERC financira sorazmerno majhen odstotek vseh evropskih raziskav, vendar z njimi dosega nesorazmerno velik znanstveni učinek. Povprečni faktor vpliva na podlagi citatov je za raziskave, ki jih podpira ERC, primerljiv s položajem vrhunskih elitnih raziskovalnih univerz. Učinkovitost raziskav v ERC je izjemno visoka v primerjavi z največjimi svetovnimi vlagatelji v raziskave. ERC financira veliko raziskav na številnih pionirskih raziskovalnih področjih, ki so prejela najvišje število citatov, vključno s področji, ki so v naglem vzponu. Čeprav je financiranje ERC osredotočeno na raziskave na pionirskih področjih, je privedlo do precejšnjega števila patentov.

Tako obstajajo jasni dokazi, da ERC na podlagi svojih razpisov privablja in financira odlične raziskovalce ter da ukrepi ERC proizvajajo številne najpomembnejše in najbolj vplivne rezultate raziskav v svetovnem merilu na novih področjih, ki zagotavljajo preboje in velik napredek. Delo prejemnikov nepovratnih sredstev ERC
  je tudi zelo
  interdisciplinarno, sodelujejo na mednarodni ravni in javno objavljajo svoje rezultate na vseh raziskovalnih področjih, vključno z družbenimi znanostmi in humanističnimi vedami.

je tudi zelo

Tako obstajajo jasni dokazi, da ERC na podlagi svojih razpisov privablja in financira odlične raziskovalce ter da ukrepi ERC proizvajajo številne najpomembnejše in najbolj vplivne rezultate raziskav v svetovnem merilu na novih področjih, ki zagotavljajo preboje in velik napredek. Delo prejemnikov nepovratnih sredstev ERC
  bo predvidoma vse bolj
  interdisciplinarno,
  ti
  sodelujejo na mednarodni ravni in javno objavljajo svoje rezultate na vseh raziskovalnih področjih, vključno z družbenimi znanostmi in humanističnimi vedami.

bo predvidoma vse bolj

ti

Obstajajo tudi že dokazi o dolgoročnejših učinkih nepovratnih sredstev ERC na poklicne poti, na usposabljanje visoko usposobljenih oseb
  v postdoktorskih doktorskih programih
  , na povečanje svetovne prepoznavnosti in ugleda evropskih raziskav in nacionalnih raziskovalnih sistemov na podlagi močnega primerjalnega učinka. Ta učinek je zlasti pomemben v modelu decentralizirane odličnosti EU, saj lahko položaj prejemnika sredstev ERC nadomesti kazalnik kakovosti raziskav in se uporablja kot
  natančnejši
  kazalnik od prepoznavnosti na podlagi položaja institucij. To omogoča ambicioznim posameznikom, institucijam, regijam in državam, da prevzamejo pobudo ter izboljšajo raziskovalne profile, pri katerih so še posebno močne.

v postdoktorskih doktorskih programih

natančnejši

Obstajajo tudi že dokazi o dolgoročnejših učinkih nepovratnih sredstev ERC na poklicne poti, na usposabljanje visoko usposobljenih
  raziskovalcev ter
  oseb
  z doktorsko ali postdoktorsko diplomo
  , na povečanje svetovne prepoznavnosti in ugleda evropskih raziskav in nacionalnih raziskovalnih sistemov na podlagi močnega primerjalnega učinka. Ta učinek je zlasti pomemben v modelu decentralizirane odličnosti EU, saj lahko položaj prejemnika sredstev ERC nadomesti kazalnik kakovosti raziskav in se uporablja kot
  zanesljiv
  kazalnik od prepoznavnosti na podlagi položaja institucij. To omogoča ambicioznim posameznikom, institucijam, regijam in državam, da prevzamejo pobudo ter izboljšajo raziskovalne profile, pri katerih so še posebno močne.

raziskovalcev ter

z doktorsko ali postdoktorsko diplomo

zanesljiv

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del I – točka 1.2 – točka 1.2.1

Priloga I – del I – točka 1.2 – točka 1.2.1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.2. | Področja ukrepanja |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.2.

Področja ukrepanja

| 1.2. | Področja ukrepanja |
| --- | --- |

1.2.

Področja ukrepanja

| 1.2.1. | Pionirska področja znanosti |
| --- | --- |

1.2.1.

Pionirska področja znanosti

| 1.2.1. | Pionirska področja znanosti |
| --- | --- |

1.2.1.

Pionirska področja znanosti

Raziskave, ki
  jo
  financira ERC, naj bi prinesle napredek na pionirskih področjih znanja, z znanstvenimi publikacijami najvišje kakovosti, raziskovalnimi rezultati z velikim
  potencialnim družbenim
  in
  gospodarskim
  vplivom, pri čemer ERC določa jasen in navdihujoč cilj za raziskave na pionirskih področjih v celotni EU in na mednarodni ravni. ERC se bo s ciljem, da EU postane privlačnejše okolje za najboljše znanstvenike na svetu, usmeril na merljivo povečanje deleža EU v 1 % najpogosteje citiranih objav na svetu in znatno povečanje števila odličnih raziskovalcev iz držav zunaj Evrope, ki jih ERC financira. Sredstva ERC se dodelijo v skladu z naslednjimi uveljavljenimi načeli. Edino merilo, na podlagi katerega se dodeljujejo nepovratna sredstva ERC, je znanstvena odličnost. ERC deluje po načelu „od spodaj navzgor“, brez vnaprej določenih prioritet.

jo

potencialnim družbenim

gospodarskim

Raziskave, ki
  jih
  financira ERC, naj bi prinesle napredek na pionirskih področjih znanja, z znanstvenimi publikacijami najvišje kakovosti, raziskovalnimi rezultati z 
  morebiti
  velikim
  družbenim, gospodarskim
  in
  okoljskim
  vplivom, pri čemer ERC določa jasen in navdihujoč cilj za raziskave na pionirskih področjih v celotni EU in na mednarodni ravni. ERC se bo s ciljem, da EU postane privlačnejše okolje za najboljše znanstvenike na svetu, usmeril na merljivo povečanje deleža EU v 1 % najpogosteje citiranih objav na svetu in znatno povečanje števila odličnih raziskovalcev iz držav zunaj Evrope, ki jih ERC financira. Sredstva ERC se dodelijo v skladu z naslednjimi uveljavljenimi načeli. Edino merilo, na podlagi katerega se dodeljujejo nepovratna sredstva ERC, je znanstvena odličnost. ERC deluje po načelu „od spodaj navzgor“, brez vnaprej določenih prioritet.

jih

morebiti

družbenim, gospodarskim

okoljskim

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | dolgoročno financiranje za podporo odličnih raziskovalcev in njihovih raziskovalnih skupin pri izvajanju prelomnih raziskav, ki prinašajo velike koristi/velika tveganja; |
| --- | --- |

—

dolgoročno financiranje za podporo odličnih raziskovalcev in njihovih raziskovalnih skupin pri izvajanju prelomnih raziskav, ki prinašajo velike koristi/velika tveganja;

| — | dolgoročno financiranje za podporo odličnih raziskovalcev in njihovih raziskovalnih skupin pri izvajanju prelomnih raziskav, ki prinašajo velike koristi/velika tveganja; |
| --- | --- |

—

dolgoročno financiranje za podporo odličnih raziskovalcev in njihovih raziskovalnih skupin pri izvajanju prelomnih raziskav, ki prinašajo velike koristi/velika tveganja;

| — | podpora raziskovalcem z odličnimi zamislimi pri prehodu v samostojnost in obenem krepitev njihove raziskovalne skupine ali programa; |
| --- | --- |

—

podpora raziskovalcem z odličnimi zamislimi pri prehodu v samostojnost in obenem krepitev njihove raziskovalne skupine ali programa;

| — | podpora raziskovalcem z odličnimi zamislimi pri prehodu v samostojnost in obenem krepitev njihove raziskovalne skupine ali programa; |
| --- | --- |

—

podpora raziskovalcem z odličnimi zamislimi pri prehodu v samostojnost in obenem krepitev njihove raziskovalne skupine ali programa;

| — | novi načini dela v znanstvenem svetu, pri katerih obstaja možnost za ustvarjanje prelomnih rezultatov, ter spodbujanje potenciala za komercialne in družbene inovacije financiranih raziskav; |
| --- | --- |

—

novi načini dela v znanstvenem svetu, pri katerih obstaja možnost za ustvarjanje prelomnih rezultatov, ter spodbujanje potenciala za komercialne in družbene inovacije financiranih raziskav;

| — | novi načini dela v znanstvenem svetu, pri katerih obstaja možnost za ustvarjanje prelomnih rezultatov, ter spodbujanje potenciala za komercialne in družbene inovacije financiranih raziskav; |
| --- | --- |

—

novi načini dela v znanstvenem svetu, pri katerih obstaja možnost za ustvarjanje prelomnih rezultatov, ter spodbujanje potenciala za komercialne in družbene inovacije financiranih raziskav;

| — | izmenjava izkušenj in najboljših praks z regionalnimi in nacionalnimi agencijami za financiranje raziskav za spodbujanje podpore odličnim raziskovalcem; |
| --- | --- |

—

izmenjava izkušenj in najboljših praks z regionalnimi in nacionalnimi agencijami za financiranje raziskav za spodbujanje podpore odličnim raziskovalcem;

| — | izmenjava izkušenj in najboljših praks z regionalnimi in nacionalnimi agencijami za financiranje raziskav
  ter drugimi organi Unije
  za spodbujanje podpore odličnim raziskovalcem; |
| --- | --- |

—

izmenjava izkušenj in najboljših praks z regionalnimi in nacionalnimi agencijami za financiranje raziskav
  ter drugimi organi Unije
  za spodbujanje podpore odličnim raziskovalcem;

ter drugimi organi Unije

| — | Povečanje prepoznavnosti programov ERC. |
| --- | --- |

—

Povečanje prepoznavnosti programov ERC.

| — | Povečanje prepoznavnosti programov ERC. |
| --- | --- |

—

Povečanje prepoznavnosti programov ERC.

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del I – točka 1 – točka 1.3 –točka 1.3.1 – odstavek 2 – točka 2 – alinea 4

Priloga I – del I – točka 1 – točka 1.3 –točka 1.3.1 – odstavek 2 – točka 2 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | pregledal in ocenil
  dosežke ERC, kakovost in vpliv raziskav, ki jih financira ERC, ter pripravil
  priporočila
  za popravke ukrepov ali prihodnje ukrepe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

pregledal in ocenil
  dosežke ERC, kakovost in vpliv raziskav, ki jih financira ERC, ter pripravil
  priporočila
  za popravke ukrepov ali prihodnje ukrepe;

pregledal in ocenil

priporočila

| — | redno predlagal
  dosežke ERC, kakovost in vpliv raziskav, ki jih financira ERC,
  za zunanji pregled in oceno
  ter
  skladno sprejel priporočila in
  pripravil
  smernice
  za popravke ukrepov ali prihodnje ukrepe; |
| --- | --- |

—

redno predlagal
  dosežke ERC, kakovost in vpliv raziskav, ki jih financira ERC,
  za zunanji pregled in oceno
  ter
  skladno sprejel priporočila in
  pripravil
  smernice
  za popravke ukrepov ali prihodnje ukrepe;

redno predlagal

za zunanji pregled in oceno

skladno sprejel priporočila in

smernice

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del I – točka 2 – točka 2.1

Priloga I – del I – točka 2 – točka 2.1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.1. | Utemeljitev |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.1.

Utemeljitev

| 2.1. | Utemeljitev |
| --- | --- |

2.1.

Utemeljitev

Evropa potrebuje visoko
  usposobljeno
  in
  prožno bazo
  človeškega kapitala na področju raziskav in inovacij, ki se lahko brez težav
  prilagodi
  in
  najde
  trajnostne rešitve za prihodnje izzive, kot so velike demografske spremembe v Evropi. Da bi raziskovalci zagotavljali odličnost, morajo biti mobilni, sodelovati in širiti znanje med državami, sektorji in disciplinami, s pravo kombinacijo znanja in spretnosti za obravnavo družbenih izzivov in podpiranje inovacij.

usposobljeno

prožno bazo

prilagodi

najde

Evropa potrebuje visoko
  usposobljene
  in
  prožne vire
  človeškega kapitala na področju raziskav in inovacij, ki se lahko brez težav
  prilagodijo
  in
  najdejo
  trajnostne rešitve za
  sedanje in
  prihodnje izzive, kot so velike demografske spremembe v Evropi. Da bi raziskovalci zagotavljali odličnost, morajo biti mobilni
  , imeti dostop so najbolj kakovostne infrastrukture na številnih področjih
  , sodelovati in širiti znanje med državami, sektorji in disciplinami, s pravo kombinacijo znanja in spretnosti za obravnavo družbenih izzivov in podpiranje inovacij.

usposobljene

prožne vire

prilagodijo

najdejo

sedanje in

, imeti dostop so najbolj kakovostne infrastrukture na številnih področjih

Evropa je vir znanosti s približno 1,8  milijona raziskovalcev, ki delajo v več tisoč univerzah, raziskovalnih centrih in vodilnih podjetjih v svetovnem merilu. Vendar se ocenjuje, da bo morala EU do leta 2027 usposobiti in zaposliti najmanj en milijon novih raziskovalcev, da bi uresničila cilje, določene za večje naložbe v raziskave in inovacije. Ta potreba je zlasti velika v neakademskem sektorju.
  EU mora okrepiti prizadevanja za privabljanje več mladih žensk in moških na poklicno pot na področju raziskav, privabljanje raziskovalcev iz tretjih držav, ohranitev lastnih raziskovalcev in ponovnem vključevanju evropskih raziskovalcev, ki delajo drugje, nazaj v Evropo. Poleg tega bi bilo treba za obsežnejše razširjanje odličnosti dodatno izboljšati pogoje dela raziskovalcev v celotnem Evropskem raziskovalnem prostoru (ERP). V zvezi s tem so potrebne tesnejše povezave zlasti z Evropskim izobraževalnim prostorom (EEdA), Evropskim skladom za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskim socialnim skladom (ESS+).

EU mora okrepiti prizadevanja za privabljanje več mladih žensk in moških na poklicno pot na področju raziskav, privabljanje raziskovalcev iz tretjih držav, ohranitev lastnih raziskovalcev in ponovnem vključevanju evropskih raziskovalcev, ki delajo drugje, nazaj v Evropo. Poleg tega bi bilo treba za obsežnejše razširjanje odličnosti dodatno izboljšati pogoje dela raziskovalcev v celotnem Evropskem raziskovalnem prostoru (ERP). V zvezi s tem so potrebne tesnejše povezave zlasti z Evropskim izobraževalnim prostorom (EEdA), Evropskim skladom za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskim socialnim skladom (ESS+).

Evropa je vir znanosti s približno 1,8  milijona raziskovalcev, ki delajo v več tisoč univerzah, raziskovalnih centrih in vodilnih podjetjih v svetovnem merilu. Vendar se ocenjuje, da bo morala EU do leta 2027 usposobiti in zaposliti najmanj en milijon novih raziskovalcev, da bi uresničila cilje, določene za večje naložbe v raziskave in inovacije. Ta potreba je zlasti velika v neakademskem sektorju.

EU mora okrepiti prizadevanja za privabljanje več mladih žensk in moških na poklicno pot na področju raziskav, privabljanje raziskovalcev iz tretjih držav, ohranitev lastnih raziskovalcev in ponovnem vključevanju evropskih raziskovalcev, ki delajo drugje, nazaj v Evropo.

EU mora okrepiti prizadevanja za privabljanje več mladih žensk in moških na poklicno pot na področju raziskav, privabljanje raziskovalcev iz tretjih držav, ohranitev lastnih raziskovalcev in ponovnem vključevanju evropskih raziskovalcev, ki delajo drugje, nazaj v Evropo.

Da bi dosegli te cilje, je treba pozornost nameniti tudi shemam, ki raziskovalcem obeh spolov zagotavljajo večjo prožnost, da se zagotovi ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem.

Da bi dosegli te cilje, je treba pozornost nameniti tudi shemam, ki raziskovalcem obeh spolov zagotavljajo večjo prožnost, da se zagotovi ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem.

Programi mobilnosti morajo tudi zagotovili resnično enake možnosti ter vključevali posebne ukrepe za odpravo ovir za mobilnost raziskovalcev, zlasti žensk.

Programi mobilnosti morajo tudi zagotovili resnično enake možnosti ter vključevali posebne ukrepe za odpravo ovir za mobilnost raziskovalcev, zlasti žensk.

Poleg tega bi bilo treba za zagotovitev sinergije in obsežnejše razširjanje odličnosti še naprej uporabljati pečat odličnosti za razpise v okviru MSCA in dodatno izboljšati pogoje dela raziskovalcev v celotnem Evropskem raziskovalnem prostoru (ERP). V zvezi s tem so potrebne tesnejše povezave zlasti z Evropskim izobraževalnim prostorom (EEdA), Evropskim skladom za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskim socialnim skladom (ESS+).

Poleg tega bi bilo treba za zagotovitev sinergije in obsežnejše razširjanje odličnosti še naprej uporabljati pečat odličnosti za razpise v okviru MSCA in dodatno izboljšati pogoje dela raziskovalcev v celotnem Evropskem raziskovalnem prostoru (ERP). V zvezi s tem so potrebne tesnejše povezave zlasti z Evropskim izobraževalnim prostorom (EEdA), Evropskim skladom za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskim socialnim skladom (ESS+).

Zaradi sistemske narave teh izzivov in čezmejnih prizadevanj, potrebnih za njihovo reševanje, je te izzive najbolje obravnavati na ravni EU.

Zaradi sistemske narave teh izzivov in čezmejnih prizadevanj, potrebnih za njihovo reševanje, je te izzive najbolje obravnavati na ravni EU.

Ukrepi Marie Skłodowske-Curie (MSCA) se osredotočajo na odlične raziskave, ki v celoti temeljijo na pristopu od spodaj navzgor, so odprte za vsa področja raziskav in inovacij, od temeljnih raziskav do uvedbe na trg in storitev na področju inovacij. To vključuje raziskovalna področja, ki jih zajemata Pogodba o delovanju Evropske unije in Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom). Če se pojavijo posebne potrebe in so na voljo dodatni viri financiranja, bi se lahko ukrepi MSCA usmerili na nekatere dejavnosti v okviru posebnih izzivov (npr. opredeljene naloge), vrste raziskovalnih in inovacijskih institucij ali lokacije, da bi se odzvali na razvoj zahtev Evrope na področju znanja in spretnosti, raziskovalnega usposabljanja, razvoja poklicnih poti in izmenjave znanja.

Ukrepi Marie Skłodowske-Curie (MSCA) se osredotočajo na odlične raziskave, ki v celoti temeljijo na pristopu od spodaj navzgor, so odprte za vsa področja raziskav in inovacij, od temeljnih raziskav do uvedbe na trg in storitev na področju inovacij. To vključuje raziskovalna področja, ki jih zajemata Pogodba o delovanju Evropske unije in Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom). Če se pojavijo posebne potrebe in so na voljo dodatni viri financiranja, bi se lahko ukrepi MSCA usmerili na nekatere
  vrste
  dejavnosti v okviru posebnih izzivov (npr. opredeljene naloge)
  in nekatere
  vrste raziskovalnih in inovacijskih institucij ali lokacije, da bi se odzvali na razvoj zahtev Evrope na področju znanja in spretnosti, raziskovalnega usposabljanja, razvoja poklicnih poti in izmenjave znanja.

vrste

in nekatere

Ukrepi MSCA so najpomembnejši
  instrument
  na ravni EU za privabljanje raziskovalcev iz tretjih držav v Evropo, s čimer pomembno prispevajo k sodelovanju na svetovni ravni na področju raziskav in inovacij. Dokazi kažejo, da ukrepi MSCA nimajo le pozitivnega učinka na posameznike, organizacije in na ravni sistema, temveč zagotavljajo tudi velik vpliv in prebojne rezultate raziskav ter hkrati pomembno prispevajo k družbenim in strateškim izzivom. Dolgoročne naložbe v ljudi se obrestujejo, kar kažejo številne Nobelove nagrade, ki so jih prejeli nekdanji štipendisti ali nadzorniki ukrepov MSCA.

instrument

Ukrepi MSCA so
  ,skupaj z ERC,
  najpomembnejši
  instrumenti
  na ravni EU za privabljanje raziskovalcev iz tretjih držav v Evropo, s čimer pomembno prispevajo k sodelovanju na svetovni ravni na področju raziskav in inovacij. Dokazi kažejo, da ukrepi MSCA nimajo le pozitivnega učinka na posameznike, organizacije in na ravni sistema, temveč zagotavljajo tudi velik vpliv in prebojne rezultate raziskav ter hkrati pomembno prispevajo k družbenim in strateškim izzivom. Dolgoročne naložbe v ljudi se obrestujejo, kar kažejo številne Nobelove nagrade, ki so jih prejeli nekdanji štipendisti ali nadzorniki ukrepov MSCA.

,skupaj z ERC,

instrumenti

S svetovno konkurenco na področju raziskav med znanstveniki ter med gostiteljskimi organizacijami iz akademskega in neakademskega sektorja, z ustvarjanjem in izmenjavo visokokakovostnega znanja med državami, sektorji in disciplinami, ukrepi MSCA prispevajo zlasti k ciljem agende „Delovna mesta, rast in naložbe“, globalni strategiji EU in ciljem Združenih narodov za trajnostni razvoj.

S svetovno konkurenco na področju raziskav med znanstveniki ter med gostiteljskimi organizacijami iz akademskega in neakademskega sektorja, z ustvarjanjem in izmenjavo visokokakovostnega znanja med državami, sektorji in disciplinami, ukrepi MSCA prispevajo zlasti k ciljem agende „Delovna mesta, rast in naložbe“, globalni strategiji EU in ciljem Združenih narodov za trajnostni razvoj.

Ukrepi MSCA prispevajo k večji učinkovitosti, konkurenčnosti in privlačnosti Evropskega raziskovalnega prostora v svetovnem merilu To je mogoče doseči z osredotočenjem na novo generacijo visokokvalificiranih raziskovalcev ter zagotavljanjem podpore novim nadarjenim iz celotne EU in širše; s spodbujanjem širjenja in uporabe novega znanja in zamisli v evropskih politikah, gospodarstvu in družbi, med drugim tudi z izboljšanjem znanstvene komunikacije in ukrepov za obveščanje javnosti; s spodbujanjem sodelovanja med organizacijami, ki se ukvarjajo z raziskavami; ter z doseganjem znatnega strukturnega vpliva na ERP, z zavzemanjem za odprt trg dela in postavljanjem standardov za kakovostno usposabljanje, privlačne pogoje zaposlovanja in odprto zaposlovanje za vse raziskovalce.

Ukrepi MSCA prispevajo k večji učinkovitosti, konkurenčnosti in privlačnosti Evropskega raziskovalnega prostora v svetovnem merilu To je mogoče doseči z osredotočenjem na novo generacijo visokokvalificiranih raziskovalcev ter zagotavljanjem podpore novim nadarjenim iz celotne EU in širše; s spodbujanjem širjenja in uporabe novega znanja in zamisli v evropskih politikah, gospodarstvu in družbi, med drugim tudi z izboljšanjem znanstvene komunikacije in ukrepov za obveščanje javnosti; s spodbujanjem sodelovanja med organizacijami, ki se ukvarjajo z raziskavami; ter z doseganjem znatnega strukturnega vpliva na ERP, z zavzemanjem za odprt trg dela in postavljanjem standardov za kakovostno usposabljanje, privlačne pogoje zaposlovanja in odprto
  ter pregledno
  zaposlovanje za vse raziskovalce.

ter pregledno

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del I – točka 2 – točka 2.2 – točka 2.2.2 – odstavek 1

Priloga I – del I – točka 2 – točka 2.2 – točka 2.2.2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| EU potrebuje trdno, prožno in ustvarjalno bazo človeških virov, s pravo kombinacijo znanja in spretnosti, ki bodo ustrezale prihodnjim potrebam trga dela, omogočale ustvarjanje inovacij ter prenos znanja in idej v proizvode in storitve v korist gospodarstva in družbe. To se lahko doseže z usposabljanjem raziskovalcev za nadaljnji razvoj njihovih ključnih raziskovalnih kompetenc ter izboljšanje prenosljivih znanj spretnosti, kot so ustvarjalna in podjetniška miselnost. To jim bo omogočilo, da soočijo s sedanjimi in prihodnjimi svetovnimi izzivi ter izboljšajo svoje poklicne možnosti in potencial za inovacije. | EU potrebuje trdno, prožno in ustvarjalno bazo človeških virov, s pravo kombinacijo znanja in spretnosti, ki bodo ustrezale prihodnjim potrebam trga dela, omogočale ustvarjanje inovacij ter prenos znanja in idej v proizvode in storitve v korist
  znanosti,
  gospodarstva in družbe. To se lahko doseže z usposabljanjem raziskovalcev za nadaljnji razvoj njihovih ključnih raziskovalnih kompetenc ter izboljšanje prenosljivih znanj
  in
  spretnosti, kot so ustvarjalna in podjetniška miselnost
  , vključno z razumevanjem koristi, ki jih imajo standardi za trženje novih izdelkov in storitev
  . To jim bo omogočilo, da soočijo s sedanjimi in prihodnjimi svetovnimi izzivi ter izboljšajo svoje poklicne možnosti in potencial za inovacije.
  To je mogoče doseči, kadar je to ustrezno, v dopolnjevanju z izobraževalnimi dejavnostmi EIT. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

EU potrebuje trdno, prožno in ustvarjalno bazo človeških virov, s pravo kombinacijo znanja in spretnosti, ki bodo ustrezale prihodnjim potrebam trga dela, omogočale ustvarjanje inovacij ter prenos znanja in idej v proizvode in storitve v korist gospodarstva in družbe. To se lahko doseže z usposabljanjem raziskovalcev za nadaljnji razvoj njihovih ključnih raziskovalnih kompetenc ter izboljšanje prenosljivih znanj spretnosti, kot so ustvarjalna in podjetniška miselnost. To jim bo omogočilo, da soočijo s sedanjimi in prihodnjimi svetovnimi izzivi ter izboljšajo svoje poklicne možnosti in potencial za inovacije.

EU potrebuje trdno, prožno in ustvarjalno bazo človeških virov, s pravo kombinacijo znanja in spretnosti, ki bodo ustrezale prihodnjim potrebam trga dela, omogočale ustvarjanje inovacij ter prenos znanja in idej v proizvode in storitve v korist
  znanosti,
  gospodarstva in družbe. To se lahko doseže z usposabljanjem raziskovalcev za nadaljnji razvoj njihovih ključnih raziskovalnih kompetenc ter izboljšanje prenosljivih znanj
  in
  spretnosti, kot so ustvarjalna in podjetniška miselnost
  , vključno z razumevanjem koristi, ki jih imajo standardi za trženje novih izdelkov in storitev
  . To jim bo omogočilo, da soočijo s sedanjimi in prihodnjimi svetovnimi izzivi ter izboljšajo svoje poklicne možnosti in potencial za inovacije.
  To je mogoče doseči, kadar je to ustrezno, v dopolnjevanju z izobraževalnimi dejavnostmi EIT.

znanosti,

in

, vključno z razumevanjem koristi, ki jih imajo standardi za trženje novih izdelkov in storitev

To je mogoče doseči, kadar je to ustrezno, v dopolnjevanju z izobraževalnimi dejavnostmi EIT.

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del I – točka 2 – točka 2.2 – točka 2.2.3

Priloga I – del I – točka 2 – točka 2.2 – točka 2.2.3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Krepitev
  človeškega kapitala
  ter razvoj znanj in spretnosti v celotnem Evropskem raziskovalnem prostoru |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.2.3.

Krepitev
  človeškega kapitala
  ter razvoj znanj in spretnosti v celotnem Evropskem raziskovalnem prostoru

človeškega kapitala

| 2.2.3. | Krepitev
  človeških virov
  ter razvoj znanj in spretnosti v celotnem Evropskem raziskovalnem prostoru |
| --- | --- |

2.2.3.

Krepitev
  človeških virov
  ter razvoj znanj in spretnosti v celotnem Evropskem raziskovalnem prostoru

človeških virov

Za spodbujanje odličnosti, sodelovanja med organizacijami, ki se ukvarjajo z raziskavami, ter zagotavljanje pozitivnega strukturnega učinka morajo biti standardi za visokokakovostno usposabljanje, dobri delovni pogoji in uspešen poklicni razvoj raziskovalcev bolj razširjeni po celotnem Evropskem raziskovalnem prostoru. To bo prispevalo k posodobitvi ali izboljšanju programov in sistemov usposabljanja za raziskave ter povečalo privlačnosti institucij v svetovnem merilu.

Za spodbujanje odličnosti, sodelovanja med organizacijami, ki se ukvarjajo z raziskavami, ter zagotavljanje pozitivnega strukturnega učinka morajo biti standardi za visokokakovostno usposabljanje, dobri delovni pogoji in uspešen poklicni razvoj raziskovalcev bolj razširjeni po celotnem Evropskem raziskovalnem prostoru. To bo prispevalo k posodobitvi ali izboljšanju programov in sistemov usposabljanja za raziskave ter povečalo privlačnosti institucij v svetovnem merilu
  , razvite v sodelovanju z drugimi deli programa Obzorje Evropa
  .

, razvite v sodelovanju z drugimi deli programa Obzorje Evropa

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Programi usposabljanja za spodbujanje odličnosti in širjenje najboljših praks med institucijami ter raziskovalnimi in inovacijskimi sistemi; |
| --- | --- |

—

Programi usposabljanja za spodbujanje odličnosti in širjenje najboljših praks med institucijami ter raziskovalnimi in inovacijskimi sistemi;

| — | Programi usposabljanja za spodbujanje odličnosti in širjenje najboljših praks med institucijami ter raziskovalnimi in inovacijskimi sistemi; |
| --- | --- |

—

Programi usposabljanja za spodbujanje odličnosti in širjenje najboljših praks med institucijami ter raziskovalnimi in inovacijskimi sistemi;

| — | sodelovanje, razvoj in razširjanje znanja v EU in s tretjimi državami. |
| --- | --- |

—

sodelovanje, razvoj in razširjanje znanja v EU in s tretjimi državami.

| — | sodelovanje, razvoj in razširjanje znanja v EU in s tretjimi državami. |
| --- | --- |

—

sodelovanje, razvoj in razširjanje znanja v EU in s tretjimi državami.

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del I – točka 2 – točka 2.2 – točka 2.2.5

Priloga I – del I – točka 2 – točka 2.2 – točka 2.2.5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.2.5. | Spodbujanje obveščanja javnosti |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.2.5.

Spodbujanje obveščanja javnosti

| 2.2.5. | Spodbujanje obveščanja javnosti |
| --- | --- |

2.2.5.

Spodbujanje obveščanja javnosti

V vsej EU in izven nje je treba okrepiti prepoznavnost dejavnosti programa in prepoznavnost raziskovalcev v javnosti, da se izboljša globalno poznavanje ukrepov MSCA in zagotovi boljše razumevanje vpliva dela raziskovalcev na vsakdanje življenje državljanov, in spodbudi mlade k odločitvi za poklic raziskovalca. To se lahko doseže z boljšim razširjanjem, izkoriščanjem in večjo razširjenostjo znanja in prakse.

V vsej EU in izven nje je treba okrepiti prepoznavnost dejavnosti programa in prepoznavnost raziskovalcev v javnosti, da se izboljša globalno poznavanje ukrepov MSCA in zagotovi boljše razumevanje vpliva dela raziskovalcev na vsakdanje življenje državljanov, in spodbudi mlade
  , zlasti ženske,
  k odločitvi za poklic raziskovalca. To se lahko doseže z boljšim razširjanjem, izkoriščanjem in večjo razširjenostjo znanja in prakse.

, zlasti ženske,

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Pobude za obveščanje javnosti za spodbujanje zanimanja za raziskovalne poklice, zlasti med mladimi; |
| --- | --- |

—

Pobude za obveščanje javnosti za spodbujanje zanimanja za raziskovalne poklice, zlasti med mladimi;

| — | Pobude za obveščanje javnosti za spodbujanje zanimanja za raziskovalne poklice, zlasti med mladimi; |
| --- | --- |

—

Pobude za obveščanje javnosti za spodbujanje zanimanja za raziskovalne poklice, zlasti med mladimi;

| — | promocijske dejavnosti za izboljšanje globalnega poznavanja, prepoznavnosti in ozaveščenosti o ukrepih MSCA; |
| --- | --- |

—

promocijske dejavnosti za izboljšanje globalnega poznavanja, prepoznavnosti in ozaveščenosti o ukrepih MSCA;

| — | promocijske dejavnosti za izboljšanje globalnega poznavanja, prepoznavnosti in ozaveščenosti o ukrepih MSCA; |
| --- | --- |

—

promocijske dejavnosti za izboljšanje globalnega poznavanja, prepoznavnosti in ozaveščenosti o ukrepih MSCA;

| — | širjenje in povezovanje znanja s sodelovanjem med projekti ter druge dejavnosti mreženja, kot so storitve za diplomante. |
| --- | --- |

—

širjenje in povezovanje znanja s sodelovanjem med projekti ter druge dejavnosti mreženja, kot so storitve za diplomante.

| — | širjenje in povezovanje znanja s sodelovanjem med projekti ter druge dejavnosti mreženja, kot so storitve za diplomante
  in nacionalne kontaktne točke
  . |
| --- | --- |

—

širjenje in povezovanje znanja s sodelovanjem med projekti ter druge dejavnosti mreženja, kot so storitve za diplomante
  in nacionalne kontaktne točke
  .

in nacionalne kontaktne točke

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del I – točka 3 – točka 3.1

Priloga I – del I – točka 3 – točka 3.1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.1. | Utemeljitev |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.1.

Utemeljitev

| 3.1. | Utemeljitev |
| --- | --- |

3.1.

Utemeljitev

Najsodobnejše raziskovalne infrastrukture zagotavljajo ključne storitve raziskovalnim in inovacijskim skupnostim ter imajo pomembno vlogo pri širitvi meja znanja. Podpiranje raziskovalnih infrastruktur na ravni EU pomaga omiliti razpršenost nacionalnih raziskovalnih infrastruktur in žepov znanstvene odličnosti, ki so v mnogih primerih realnost, obenem pa
  rešuje tudi problem šibkega kroženja
  znanja prek izoliranih sistemov.

rešuje tudi problem šibkega kroženja

Najsodobnejše raziskovalne infrastrukture zagotavljajo ključne storitve raziskovalnim in inovacijskim skupnostim ter imajo pomembno vlogo pri širitvi meja znanja. Podpiranje
  vseh vrst
  raziskovalnih infrastruktur
  , vključno z malimi in srednje velikimi ter tistimi, ki jih financira ESRR,
  na ravni EU pomaga omiliti razpršenost nacionalnih
  in regionalnih
  raziskovalnih infrastruktur
  z dopolnjevanjem
  in
  nadgrajevanjem
  žepov znanstvene odličnosti, ki so v mnogih primerih realnost, obenem pa
  povečuje kroženje
  znanja prek izoliranih sistemov.

vseh vrst

, vključno z malimi in srednje velikimi ter tistimi, ki jih financira ESRR,

in regionalnih

z dopolnjevanjem

nadgrajevanjem

povečuje kroženje

Splošni cilj je Evropo oskrbeti z vrhunskimi raziskovalnimi infrastrukturami v svetovnem merilu, ki bodo prosto dostopne vsem raziskovalcem v Evropi in zunaj nje, kar bo v celoti izkoristilo njihov potencial za znanstveni napredek in inovacije. Ključni cilji so zmanjšati razdrobljenost raziskovalnih in inovacijskih ekosistemov, s čimer bi preprečili podvajanje prizadevanj in bolje uskladili razvoj in
  uporabo
  raziskovalnih infrastruktur. Ključnega pomena je podpreti prosti dostop do raziskovalne infrastrukture vsem evropskim raziskovalcem ter prek evropskega oblaka odprte znanosti (v nadaljnjem besedilu: EOSC) povečati dostop do digitalnih raziskovalnih virov, s čimer bi zlasti reševali problem podoptimalnega sprejemanja odprte znanosti in praks prosto dostopnih podatkov. EU mora obravnavati tudi hitro povečevanje svetovne tekme za nadarjene ljudi s privabljanjem raziskovalcev iz tretjih držav k delu z vrhunskimi evropskimi raziskovalnimi infrastrukturami. Glavni cilj je tudi povečanje konkurenčnosti evropske industrije, podpiranje ključnih tehnologij in storitev, pomembnih za raziskovalne infrastrukture in njihove uporabnike, s čimer bi se izboljšali pogoji za zagotavljanje inovativnih rešitev.

uporabo

Splošni cilj je Evropo oskrbeti z vrhunskimi raziskovalnimi infrastrukturami v svetovnem merilu, ki bodo prosto dostopne vsem raziskovalcem
  in inovatorjem
  v Evropi in zunaj nje, kar bo v celoti izkoristilo njihov potencial za znanstveni napredek in inovacije. Ključni cilji so zmanjšati razdrobljenost raziskovalnih in inovacijskih ekosistemov
  in zagotoviti nenehno modernizacijo
  , s čimer bi preprečili podvajanje prizadevanj in bolje uskladili razvoj
  , uporabo
  in
  dostopnost
  raziskovalnih infrastruktur.

in inovatorjem

in zagotoviti nenehno modernizacijo

, uporabo

dostopnost

Ključnega pomena je
  tudi
  podpreti prosti dostop do raziskovalne infrastrukture vsem evropskim raziskovalcem ter prek evropskega oblaka odprte znanosti (v nadaljnjem besedilu: EOSC) povečati dostop do digitalnih raziskovalnih virov, s čimer bi zlasti reševali problem podoptimalnega sprejemanja odprte znanosti in praks prosto dostopnih podatkov. EU mora obravnavati tudi hitro povečevanje svetovne tekme za nadarjene ljudi s privabljanjem raziskovalcev iz tretjih držav k delu z vrhunskimi evropskimi raziskovalnimi infrastrukturami. Glavni cilj je tudi povečanje konkurenčnosti evropske industrije, podpiranje ključnih tehnologij in storitev, pomembnih za raziskovalne infrastrukture in njihove uporabnike, s čimer bi se izboljšali pogoji za zagotavljanje
  in uporabo
  inovativnih rešitev.

tudi

in uporabo

Prejšnji okvirni programi so znatno prispevali k uspešnejši in učinkovitejši uporabi nacionalnih infrastruktur, z Evropskim strateškim forumom za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI) pa so razvili tudi usklajen pristop na strateški podlagi k oblikovanju politik o vseevropskih raziskovalnih infrastrukturah. Ta strateški pristop je prinesel jasne koristi, tudi zmanjšanje podvajanja prizadevanj z učinkovitejšo uporabo virov in standardizacijo procesov in postopkov.

Prejšnji okvirni programi so znatno prispevali k uspešnejši in učinkovitejši uporabi nacionalnih infrastruktur
  in k odpravi ovir za nadnacionalni dostop
  , z Evropskim strateškim forumom za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI) pa so razvili tudi usklajen pristop na strateški podlagi k oblikovanju politik o vseevropskih raziskovalnih infrastrukturah. Ta strateški pristop je prinesel jasne koristi, tudi zmanjšanje podvajanja prizadevanj z učinkovitejšo uporabo virov in standardizacijo
  ter usklajevanje
  procesov in postopkov.
  Prednostna naloga v tem razdelku bo tudi krepitev in odpiranje obstoječih odličnih omrežij za raziskave in inovacije ter po potrebi ustvarjanje novih.

in k odpravi ovir za nadnacionalni dostop

ter usklajevanje

Prednostna naloga v tem razdelku bo tudi krepitev in odpiranje obstoječih odličnih omrežij za raziskave in inovacije ter po potrebi ustvarjanje novih.

Dejavnost, ki jo podpira EU, bo zagotovila dodano vrednost, in sicer z: utrditvijo in optimizacijo obstoječih raziskovalnih infrastruktur, skupaj s prizadevanji za razvoj novih infrastruktur; vzpostavitvijo evropskega oblaka odprte znanosti kot učinkovitega, nadgradljivega in trajnostnega okolja za raziskave, ki temeljijo na podatkih; medsebojno povezavo med nacionalnimi in regionalnimi raziskovalnimi in izobraževalnimi omrežji, ki povečuje in zagotavlja infrastrukturo omrežja visoke zmogljivosti za velike količine podatkov in dostop do digitalnih virov prek meja in področij; premagovanjem ovir, ki najboljšim raziskovalnim skupinam preprečujejo dostop do storitev najboljših raziskovalnih infrastruktur v EU; spodbujanjem inovacijskega potenciala raziskovalnih infrastruktur, ki so osredotočene na razvoj tehnologij in skupno ustvarjanje inovacij, pa tudi povečanje uporabe raziskovalnih infrastruktur s strani industrije.

Dejavnost, ki jo podpira EU, bo zagotovila dodano vrednost, in sicer z: utrditvijo in optimizacijo obstoječih raziskovalnih infrastruktur,
  vključno z e-infrastrukturami,
  skupaj s prizadevanji za razvoj novih infrastruktur; vzpostavitvijo evropskega oblaka odprte znanosti kot učinkovitega, nadgradljivega in trajnostnega okolja za raziskave, ki temeljijo na podatkih, medsebojno povezavo med nacionalnimi in regionalnimi raziskovalnimi in izobraževalnimi omrežji, ki povečuje in zagotavlja infrastrukturo omrežja visoke zmogljivosti za velike količine podatkov in dostop do digitalnih virov prek meja in področij; premagovanjem ovir, ki najboljšim raziskovalnim skupinam preprečujejo dostop do storitev najboljših raziskovalnih infrastruktur v EU; spodbujanjem inovacijskega potenciala raziskovalnih infrastruktur, ki so osredotočene na razvoj tehnologij in skupno ustvarjanje inovacij, pa tudi povečanje uporabe raziskovalnih infrastruktur s strani industrije.

vključno z e-infrastrukturami,

Okrepiti je treba tudi mednarodno razsežnost raziskovalnih infrastruktur EU, ki spodbuja tesnejše sodelovanje z mednarodnimi partnerji ter mednarodno sodelovanje v evropskih raziskovalnih infrastrukturah v medsebojno korist.

Okrepiti je treba tudi mednarodno razsežnost raziskovalnih infrastruktur EU, ki spodbuja tesnejše sodelovanje
  , dostop in povezljivost
  z mednarodnimi partnerji ter mednarodno sodelovanje v evropskih raziskovalnih infrastrukturah v medsebojno korist.

, dostop in povezljivost

Dejavnosti bodo prispevale k uresničevanju različnih ciljev trajnostnega razvoja (SDG), kot so: cilj SDG 3 – zdravje in dobro počutje ljudi; cilj SDG 7 – cenovno dostopna in čista energija; cilj SDG 9 – industrijske inovacije in infrastruktura; cilj SDG 13 – podnebni ukrepi.

Dejavnosti bodo prispevale k uresničevanju različnih ciljev trajnostnega razvoja (SDG), kot so: cilj SDG 3 – zdravje in dobro počutje ljudi; cilj SDG 7 – cenovno dostopna in čista energija; cilj SDG 9 – industrijske inovacije in infrastruktura; cilj SDG 13 – podnebni ukrepi.

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del I – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.1

Priloga I – del I – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Utrjevanje področja evropskih raziskovalnih infrastruktur |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.2.1.

Utrjevanje področja evropskih raziskovalnih infrastruktur

| 3.2.1. | Utrjevanje področja evropskih raziskovalnih infrastruktur |
| --- | --- |

3.2.1.

Utrjevanje področja evropskih raziskovalnih infrastruktur

Vzpostavitev, delovanje in dolgoročna trajnostna naravnanost raziskovalnih infrastruktur, ki jih je opredelil ESFRI, je bistvenega pomena, da si EU zagotovi vodilno vlogo v raziskavah na novih področjih, ustvarjanje in uporabo znanja ter konkurenčnost svoje industrije.

Vzpostavitev, delovanje in dolgoročna trajnostna naravnanost raziskovalnih infrastruktur,
  vključno s tistimi,
  ki jih je opredelil ESFRI
  , kot tudi njihovo čim večje vključevanje v odlične programe Obzorje Evropa
  , je bistvenega pomena, da si EU zagotovi vodilno vlogo v raziskavah na novih področjih, ustvarjanje in uporabo znanja ter konkurenčnost svoje industrije.

vključno s tistimi,

, kot tudi njihovo čim večje vključevanje v odlične programe Obzorje Evropa

Evropski oblak odprte znanosti (EOSC) bi moral postati učinkovit in celovit distribucijski kanal za storitve raziskovalnih infrastruktur in
  zagotoviti
  evropskim raziskovalnim skupnostim naslednjo generacijo podatkovnih storitev za pridobivanje, shranjevanje, obdelavo (npr. analitika, simulacija, vizualizacija storitev) in izmenjave znanstvenih velepodatkov. Evropski oblak odprte znanosti bi moral raziskovalcem v Evropi zagotoviti
  dostop do
  večine podatkov, ki so jih
  ustvarile
  in
  zbrale raziskovalne infrastrukture
  , ter do visokozmogljivostnega računalništva in virov na eksaravni, ki se uporabljajo v okviru Evropske podatkovne infrastrukture (EDI) (13).

zagotoviti

dostop do

ustvarile

zbrale raziskovalne infrastrukture

13

Evropski oblak odprte znanosti (EOSC) bi moral postati učinkovit in celovit distribucijski kanal za storitve raziskovalnih infrastruktur in
  omogočiti
  evropskim raziskovalnim skupnostim
  , da razvijejo
  naslednjo generacijo podatkovnih storitev za pridobivanje, shranjevanje, obdelavo (npr. analitika, simulacija, vizualizacija storitev) in izmenjave znanstvenih velepodatkov. Evropski oblak odprte znanosti bi moral raziskovalcem v Evropi zagotoviti
  storitve, ki spodbujajo skladiščenje in obdelavo
  večine podatkov, ki so jih
  ustvarili
  in
  zbrali raziskovalci znotraj in zunaj raziskovalnih infrastruktur
  , ter
  omogočiti dostop
  do visokozmogljivostnega računalništva in virov na eksaravni, ki se uporabljajo v okviru Evropske podatkovne infrastrukture (EDI) (13).

omogočiti

, da razvijejo

storitve, ki spodbujajo skladiščenje in obdelavo

ustvarili

zbrali raziskovalci znotraj in zunaj raziskovalnih infrastruktur

omogočiti dostop

13

Vseevropska raziskovalna in izobraževalna mreža bo povezala in omogočila oddaljeni dostop do raziskovalnih infrastruktur in raziskovalnih virov, z zagotavljanjem medsebojne povezljivosti med univerzami, raziskovalnimi inštituti ter raziskovalnimi in inovacijskimi skupnosti na ravni EU, pa tudi mednarodne povezave z drugimi partnerskimi mrežami po vsem svetu.

Vseevropska raziskovalna in izobraževalna mreža bo povezala in omogočila oddaljeni dostop do raziskovalnih infrastruktur in raziskovalnih virov, z zagotavljanjem medsebojne povezljivosti med univerzami, raziskovalnimi inštituti ter raziskovalnimi in inovacijskimi skupnosti na ravni EU, pa tudi mednarodne povezave z drugimi partnerskimi mrežami po vsem svetu.

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Življenjski cikel vseevropskih raziskovalnih infrastruktur z oblikovanjem novih raziskovalnih infrastruktur; pripravljalna in izvedbena faza, zgodnja faza delovanja, ki se dopolnjuje z drugimi viri financiranja, utrditev in optimizacija ekosistema raziskovalne infrastrukture s spremljanjem mejnikov ESFRI in spodbujanjem sporazumov o opravljanju storitev, razvoj, združitve ali razgradnja vseevropskih raziskovalnih infrastruktur; |
| --- | --- |

—

Življenjski cikel vseevropskih raziskovalnih infrastruktur z oblikovanjem novih raziskovalnih infrastruktur; pripravljalna in izvedbena faza, zgodnja faza delovanja, ki se dopolnjuje z drugimi viri financiranja, utrditev in optimizacija ekosistema raziskovalne infrastrukture s spremljanjem mejnikov ESFRI in spodbujanjem sporazumov o opravljanju storitev, razvoj, združitve ali razgradnja vseevropskih raziskovalnih infrastruktur;

| — | Življenjski cikel vseevropskih raziskovalnih infrastruktur z oblikovanjem novih raziskovalnih infrastruktur; pripravljalna in izvedbena faza, zgodnja faza delovanja, ki se dopolnjuje z drugimi viri financiranja, utrditev in optimizacija ekosistema raziskovalne infrastrukture s spremljanjem mejnikov ESFRI in spodbujanjem sporazumov o opravljanju storitev, razvoj, združitve ali razgradnja vseevropskih raziskovalnih infrastruktur; |
| --- | --- |

—

Življenjski cikel vseevropskih raziskovalnih infrastruktur z oblikovanjem novih raziskovalnih infrastruktur; pripravljalna in izvedbena faza, zgodnja faza delovanja, ki se dopolnjuje z drugimi viri financiranja, utrditev in optimizacija ekosistema raziskovalne infrastrukture s spremljanjem mejnikov ESFRI in spodbujanjem sporazumov o opravljanju storitev, razvoj, združitve ali razgradnja vseevropskih raziskovalnih infrastruktur;

| — | Evropski oblak odprte znanosti, vključno z: nadgradljivostjo in trajnostno naravnanostjo kanala za dostop; učinkovita zveza evropskih, nacionalnih, regionalnih in institucionalnih virov; njegovim tehničnim razvojem in razvojem njegove politike, da lahko obvladuje nove raziskovalne potrebe in zahteve (npr. uporaba sklopov občutljivih podatkov, vgrajena zasebnost); interoperabilnost podatkov in skladnost z načeli FAIR (podatke je mogoče najti, so dostopni, interoperabilni in se lahko ponovno uporabijo); in široka baza uporabnikov; |
| --- | --- |

—

Evropski oblak odprte znanosti, vključno z: nadgradljivostjo in trajnostno naravnanostjo kanala za dostop; učinkovita zveza evropskih, nacionalnih, regionalnih in institucionalnih virov; njegovim tehničnim razvojem in razvojem njegove politike, da lahko obvladuje nove raziskovalne potrebe in zahteve (npr. uporaba sklopov občutljivih podatkov, vgrajena zasebnost); interoperabilnost podatkov in skladnost z načeli FAIR (podatke je mogoče najti, so dostopni, interoperabilni in se lahko ponovno uporabijo); in široka baza uporabnikov;

| — | Evropski oblak odprte znanosti, vključno z: nadgradljivostjo in trajnostno naravnanostjo kanala za dostop; učinkovita zveza evropskih, nacionalnih, regionalnih in institucionalnih virov; njegovim tehničnim razvojem in razvojem njegove politike, da lahko obvladuje nove raziskovalne potrebe in zahteve (npr. uporaba sklopov občutljivih podatkov, vgrajena zasebnost); interoperabilnost podatkov in skladnost z načeli FAIR (podatke je mogoče najti, so dostopni, interoperabilni in se lahko ponovno uporabijo); in široka baza uporabnikov; |
| --- | --- |

—

Evropski oblak odprte znanosti, vključno z: nadgradljivostjo in trajnostno naravnanostjo kanala za dostop; učinkovita zveza evropskih, nacionalnih, regionalnih in institucionalnih virov; njegovim tehničnim razvojem in razvojem njegove politike, da lahko obvladuje nove raziskovalne potrebe in zahteve (npr. uporaba sklopov občutljivih podatkov, vgrajena zasebnost); interoperabilnost podatkov in skladnost z načeli FAIR (podatke je mogoče najti, so dostopni, interoperabilni in se lahko ponovno uporabijo); in široka baza uporabnikov;

| — | Vseevropska raziskovalna in izobraževalna mreža, ki podpira Evropski oblak za odprto znanost in Evropsko podatkovno infrastrukturo ter omogoča zagotavljanje visokozmogljivostnega računalništva/podatkovnih storitev v okolju, ki temelji na oblaku, in bo sposobna obvladovati izjemno velike podatkovne sklope in računalniške procese. |
| --- | --- |

—

Vseevropska raziskovalna in izobraževalna mreža, ki podpira Evropski oblak za odprto znanost in Evropsko podatkovno infrastrukturo ter omogoča zagotavljanje visokozmogljivostnega računalništva/podatkovnih storitev v okolju, ki temelji na oblaku, in bo sposobna obvladovati izjemno velike podatkovne sklope in računalniške procese.

| — | Vseevropska raziskovalna in izobraževalna mreža, ki podpira Evropski oblak za odprto znanost in Evropsko podatkovno infrastrukturo ter omogoča zagotavljanje visokozmogljivostnega računalništva/podatkovnih storitev v okolju, ki temelji na oblaku, in bo sposobna obvladovati izjemno velike podatkovne sklope in računalniške procese. |
| --- | --- |

—

Vseevropska raziskovalna in izobraževalna mreža, ki podpira Evropski oblak za odprto znanost in Evropsko podatkovno infrastrukturo ter omogoča zagotavljanje visokozmogljivostnega računalništva/podatkovnih storitev v okolju, ki temelji na oblaku, in bo sposobna obvladovati izjemno velike podatkovne sklope in računalniške procese.

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del I – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.2

Priloga I – del I – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.2.2. | Odpiranje, vključevanje in medsebojno povezovanje raziskovalnih infrastruktur |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.2.2.

Odpiranje, vključevanje in medsebojno povezovanje raziskovalnih infrastruktur

| 3.2.2. | Odpiranje, vključevanje in medsebojno povezovanje raziskovalnih infrastruktur |
| --- | --- |

3.2.2.

Odpiranje, vključevanje in medsebojno povezovanje raziskovalnih infrastruktur

Raziskovalno področje se bo bistveno okrepilo z zagotavljanjem odprtosti do ključnih mednarodnih, nacionalnih in regionalnih raziskovalnih infrastruktur za vse raziskovalce EU ter po potrebi povezovanjem njihovih storitev, da se uskladijo pogoji dostopa, izboljša in razširi zagotavljanje storitev ter spodbudijo skupne strategije razvoja visokotehnoloških komponent in naprednih storitev prek ukrepov na področju inovacij.

Raziskovalno področje se bo bistveno okrepilo z zagotavljanjem odprtosti do ključnih mednarodnih, nacionalnih in regionalnih raziskovalnih infrastruktur za vse raziskovalce
  in inovatorje
  EU ter po potrebi povezovanjem njihovih storitev, da se uskladijo pogoji dostopa, izboljša in razširi zagotavljanje storitev ter spodbudijo skupne strategije razvoja visokotehnoloških komponent in naprednih storitev prek ukrepov na področju inovacij.

in inovatorje

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Omrežja, ki združujejo nacionalne in regionalne financerje raziskovalnih infrastruktur za skupno financiranje nadnacionalnega dostopa raziskovalcev; |
| --- | --- |

—

Omrežja, ki združujejo nacionalne in regionalne financerje raziskovalnih infrastruktur za skupno financiranje nadnacionalnega dostopa raziskovalcev;

| — | Omrežja, ki združujejo nacionalne in regionalne financerje raziskovalnih infrastruktur za skupno financiranje nadnacionalnega dostopa raziskovalcev; |
| --- | --- |

—

Omrežja, ki združujejo nacionalne in regionalne financerje raziskovalnih infrastruktur za skupno financiranje nadnacionalnega dostopa raziskovalcev;

| — | omrežja vseevropskih, nacionalnih in regionalnih raziskovalnih infrastruktur
  za obravnavanje svetovnih izzivov
  glede zagotavljanja dostopa do raziskovalcev in tudi za uskladitev in izboljšanje storitev infrastruktur; |
| --- | --- |

—

omrežja vseevropskih, nacionalnih in regionalnih raziskovalnih infrastruktur
  za obravnavanje svetovnih izzivov
  glede zagotavljanja dostopa do raziskovalcev in tudi za uskladitev in izboljšanje storitev infrastruktur;

za obravnavanje svetovnih izzivov

| — | omrežja vseevropskih, nacionalnih in regionalnih raziskovalnih infrastruktur
  , vključno z malimi in srednje velikimi,
  glede zagotavljanja dostopa do raziskovalcev in tudi za uskladitev in izboljšanje storitev infrastruktur; |
| --- | --- |

—

omrežja vseevropskih, nacionalnih in regionalnih raziskovalnih infrastruktur
  , vključno z malimi in srednje velikimi,
  glede zagotavljanja dostopa do raziskovalcev in tudi za uskladitev in izboljšanje storitev infrastruktur;

, vključno z malimi in srednje velikimi,

| — | povezana omrežja raziskovalnih infrastruktur za razvoj in izvajanje skupne strategije/načrta za tehnološki razvoj, ki je potreben za izboljšanje njihovih storitev v partnerstvu z industrijo; ter visokotehnološke komponente na področjih, kot so znanstveni instrumenti; in za spodbujanje uporabe raziskovalnih infrastruktur s strani industrije, npr. s testnimi centri. |
| --- | --- |

—

povezana omrežja raziskovalnih infrastruktur za razvoj in izvajanje skupne strategije/načrta za tehnološki razvoj, ki je potreben za izboljšanje njihovih storitev v partnerstvu z industrijo; ter visokotehnološke komponente na področjih, kot so znanstveni instrumenti; in za spodbujanje uporabe raziskovalnih infrastruktur s strani industrije, npr. s testnimi centri.

| — | povezana omrežja raziskovalnih infrastruktur za razvoj in izvajanje skupne strategije/načrta za tehnološki razvoj, ki je potreben za izboljšanje njihovih storitev v partnerstvu z industrijo; ter visokotehnološke komponente na področjih, kot so znanstveni instrumenti; in za spodbujanje uporabe raziskovalnih infrastruktur s strani industrije, npr. s testnimi centri. |
| --- | --- |

—

povezana omrežja raziskovalnih infrastruktur za razvoj in izvajanje skupne strategije/načrta za tehnološki razvoj, ki je potreben za izboljšanje njihovih storitev v partnerstvu z industrijo; ter visokotehnološke komponente na področjih, kot so znanstveni instrumenti; in za spodbujanje uporabe raziskovalnih infrastruktur s strani industrije, npr. s testnimi centri.

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II

Priloga I – del II

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| II GLOBALNI IZZIVI IN INDUSTRIJSKA KONKURENČNOST | II GLOBALNI IZZIVI IN
  EVROPSKA
  INDUSTRIJSKA KONKURENČNOST |
| Številni izzivi, s katerimi se sooča EU,
  so
  tudi svetovni izzivi. Problemi so obsežni in zapleteni, za njihovo obvladovanje so potrebna ustrezna
  denarna
  sredstva, viri in prizadevanja, da se najdejo rešitve. To pa so natančno tista področja, na katerih mora EU sodelovati; pametno, prilagodljivo in združeno v korist in blaginjo naših državljanov. | V povezanem svetu so
  številni izzivi, s katerimi se sooča EU, tudi svetovni izzivi. Problemi so obsežni in zapleteni, za njihovo obvladovanje so potrebna ustrezna
  finančna
  sredstva
  ter človeški
  viri in prizadevanja, da se najdejo rešitve. To pa so natančno tista področja, na katerih mora EU sodelovati; pametno, prilagodljivo in združeno v korist in blaginjo naših državljanov. |
| Večji učinek se lahko zagotovi z usklajevanjem ukrepov z drugimi državami in regijami sveta v okviru mednarodnega sodelovanja, kakršnega še ni bilo, v smereh,
  ki so navedene
  v ciljih trajnostnega razvoja in pariškem podnebnem sporazumu. Partnerji z vsega sveta bodo na podlagi vzajemnih koristi povabljeni, da se pridružijo prizadevanjem EU kot sestavnemu delu raziskav in inovacij za trajnostni razvoj. | Večji učinek se lahko zagotovi z usklajevanjem ukrepov z drugimi državami in regijami sveta v okviru mednarodnega sodelovanja, kakršnega še ni bilo, v smereh,
  kot je navedeno
  v ciljih trajnostnega razvoja in pariškem podnebnem sporazumu. Partnerji z vsega sveta bodo na podlagi vzajemnih koristi povabljeni, da se pridružijo prizadevanjem EU kot sestavnemu delu raziskav in inovacij za trajnostni razvoj. |
| Raziskave in inovacije so ključni dejavniki
  trajnostne rasti
  in
  konkurenčnosti
  industrije in bodo prispevale k zagotavljanju rešitev za današnje probleme, da se negativni
  in nevaren
  trend, ki trenutno povezuje gospodarski razvoj, uporabo naravnih virov in socialne probleme, čim hitreje obrne in spremeni v nove poslovne priložnosti. | Raziskave in inovacije so ključni dejavniki
  trajnostnega razvoja, vključno z rastjo
  in
  konkurenčnostjo
  industrije, in bodo prispevale k zagotavljanju rešitev za današnje probleme, da se
  nevarni
  negativni trend, ki trenutno povezuje gospodarski razvoj, uporabo naravnih virov in socialne probleme, čim hitreje obrne in spremeni v 
  zaposlovanje in
  nove poslovne priložnosti
  ter gospodarski, družbeni in okoljski razvoj
  . |
| EU bo imela koristi kot uporabnik in proizvajalec tehnologij in industrijskih dejavnosti
  , ki
  na primerih
  kažejo
  , kako lahko delujeta in se razvijata sodobna industrializirana, trajnostna in vključujoča, odprta in demokratična družba in gospodarstvo. Razvijajoči se gospodarsko – okoljski in socialni primeri trajnostnega industrijskega gospodarstva prihodnosti se bodo spodbudili in okrepili, naj gre za: zdravje in dobro počutje za vse; ali
  prožne,
  vključujoče in varne družbe; ali razpoložljivo čisto energijo in mobilnost; ali digitalizirano gospodarstvo in družbo; ali naddisciplinarno in
  ustvarjalno
  industrijo; ali vesoljske, morske ali kopenske rešitve; ali rešitve na področju hrane in prehrane; trajnostna raba naravnih virov, varovanje in
  prilagajanje okolja
  , ki vsi ustvarjajo blaginjo v Evropi in nudijo bolj kakovostna delovna mesta. Preoblikovanje industrije bo ključnega pomena. | EU bo imela koristi kot uporabnik in proizvajalec
  znanja,
  tehnologij in industrijskih dejavnosti. Na primerih
  se lahko pokaže
  , kako lahko delujeta in se razvijata sodobna industrializirana, trajnostna in vključujoča, odprta in demokratična družba in gospodarstvo. Razvijajoči se gospodarsko – okoljski in socialni primeri trajnostnega industrijskega gospodarstva prihodnosti se bodo spodbudili in okrepili, naj gre za: zdravje in dobro počutje za vse; ali vključujoče in
  ustvarjalne družbe; ali
  varne družbe; ali razpoložljivo čisto energijo in mobilnost; ali digitalizirano gospodarstvo in družbo; ali naddisciplinarno in
  učinkovito
  industrijo; ali vesoljske, morske ali kopenske rešitve; ali rešitve na področju hrane in prehrane; trajnostna raba naravnih virov, varovanje
  okolja
  in
  blažitev podnebnih sprememb
  , ki vsi ustvarjajo blaginjo v Evropi in nudijo bolj kakovostna delovna mesta. Preoblikovanje industrije bo ključnega pomena. |
| Raziskave in inovacije v okviru tega stebra programa Obzorje Evropa so razdeljene v povezane sklope dejavnosti. Naložbe so namesto obravnave sektorjev namenjene sistemskim spremembam naše družbe in gospodarstva, skupaj z nosilcem trajnostnega razvoja. Ti cilji bodo doseženi le, če se bodo v sooblikovanje in soustvarjanje raziskav in inovacij vključili vsi akterji, zasebni in javni; ki bodo združili končne uporabnike, znanstvenike, tehnologe, proizvajalce, inovatorje, podjetja, učitelje, državljane in organizacije civilne družbe. Zato noben tematski sklop ni namenjen samo enemu nizu akterjev. | Raziskave in inovacije v okviru tega stebra programa Obzorje Evropa so razdeljene v povezane sklope dejavnosti. Naložbe so namesto obravnave sektorjev namenjene sistemskim spremembam naše družbe in gospodarstva, skupaj z 
  vključenostjo in
  nosilcem trajnostnega razvoja. Ti cilji bodo doseženi le, če se bodo v sooblikovanje in soustvarjanje raziskav in inovacij vključili vsi akterji, zasebni in javni; ki bodo združili končne uporabnike,
  raziskovalce,
  znanstvenike, tehnologe
  , oblikovalce
  , proizvajalce, inovatorje, podjetja, učitelje, državljane in organizacije civilne družbe. Zato noben tematski sklop ni namenjen samo enemu nizu akterjev. |
| | Sklopi bodo podpirali ustvarjanje znanja v vseh fazah razvoja, vključno z raziskovalnimi dejavnostmi v zgodnji fazi, ki jih dopolnjuje medsektorska podpora ambicioznim, dolgoročnim in obsežnim raziskovalnim pobudam, usmerjenim v prihodnje in nastajajoče tehnologije (vodilne pobude FET), začete v okviru prejšnjega okvirnega programa: projekt o človeških možganih, grafen, kvantne tehnologije in tehnologije za baterije v prihodnosti. |
| Sklopi bodo razvijali in uporabljali digitalne, ključne spodbujevalne in nastajajoče tehnologije kot del skupne strategije za spodbujanje vodilnega položaja EU. Po potrebi bodo uporabljali podatke in storitve, ki jih omogoča vesoljska tehnologija EU. | Sklopi bodo
  prav tako
  razvijali in uporabljali digitalne, ključne spodbujevalne in
  prihodnje
  nastajajoče tehnologije kot del skupne strategije za spodbujanje vodilnega položaja EU. Po potrebi bodo uporabljali podatke in storitve, ki jih omogoča vesoljska tehnologija EU. |
| Na voljo bo podpora za prenos tehnologije od laboratorija do trga in za razvoj uporab, vključno s pilotskimi linijami in demonstratorji, ukrepi za spodbujanje uveljavljanja na trgu in povečanje zavezanosti zasebnega sektorja. Sinergije z drugimi programi bodo čim bolj okrepljene. | Na voljo bo podpora za prenos tehnologije od laboratorija do trga in za razvoj uporab, vključno s pilotskimi linijami in demonstratorji, ukrepi za spodbujanje uveljavljanja na trgu in povečanje zavezanosti zasebnega sektorja. Sinergije z drugimi
  deli programa Obzorje Evropa, zlasti EIT, ter drugimi
  programi bodo čim bolj okrepljene. |
| Sklopi bodo spodbudili hitro uvajanje izvirnih inovacij v EU z različnimi vrstami vgrajenih dejavnosti, vključno s komuniciranjem, razširjanjem in izkoriščanjem rezultatov, standardizacijo, pa tudi s podporo netehnološkim inovacijam ter inovativnim izvedbenim mehanizmom, s čimer bodo prispevali k ustvarjanju inovacijam prijaznih družbenih, regulativnih in tržnih pogojev, kot so dogovori o inovacijah. Skupine inovativnih rešitev, ki izvirajo iz ukrepov na področju raziskav in inovacij, se bodo določile in ciljno usmerjale k 
  javnim
  in
  zasebnim vlagateljem
  ter v druge ustrezne programe EU in nacionalne programe. | Sklopi bodo spodbudili hitro uvajanje izvirnih inovacij v EU
  in hkrati preučevali njihov vpliv na družbo
  z različnimi vrstami vgrajenih dejavnosti, vključno s komuniciranjem, razširjanjem in izkoriščanjem rezultatov, standardizacijo, pa tudi s podporo netehnološkim inovacijam ter inovativnim izvedbenim mehanizmom, s čimer bodo prispevali k ustvarjanju inovacijam prijaznih družbenih, regulativnih in tržnih pogojev, kot so dogovori o inovacijah. Skupine inovativnih rešitev, ki izvirajo iz ukrepov na področju raziskav in inovacij, se bodo določile in ciljno usmerjale k 
  spodbujanju dodatnih javnih
  in
  zasebnih vlagateljev
  ter v druge ustrezne programe EU in nacionalne programe. |
| | Posebna pozornost bo namenjena podpori MSP v okviru drugega stebra v skupnih delih in prek posebnega instrumenta za MSP, ki bo temeljil na nepovratnih sredstvih, namenjenih enemu samemu upravičencu. Vsi sklopi namenijo ustrezen znesek instrumentu za MSP, ki bo v celoti temeljil na pristopu od spodaj navzgor in ima nenehno odprte razpise z več presečnimi datumi, namenjene izključno postopnim inovacijam. Za financiranje, tudi prek sodelovanja ali oddajanja naročil podizvajalcem, lahko zaprosijo le MSP. Projekti morajo imeti jasno evropsko razsežnost in prispevati k dodani vrednosti EU. |
| | Podpora prek instrumenta za MSP bo zagotovljena v treh fazah na podlagi modela programa Obzorje Evropa: |
| | — | Faza 1: Ocena koncepta in izvedljivosti:




  MSP bodo prejemala sredstva, da bi raziskala znanstveno ali tehnično izvedljivost in tržni potencial nove zamisli (dokaz koncepta) ter tako razvila inovacijski projekt. Pozitivni rezultat te ocene, pri kateri je pomembna povezava med temo projekta in morebitnimi potrebami uporabnikov/kupcev, bo omogočil dodelitev sredstev v okviru naslednjih(-e) faz(e); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

II GLOBALNI IZZIVI IN INDUSTRIJSKA KONKURENČNOST

II GLOBALNI IZZIVI IN
  EVROPSKA
  INDUSTRIJSKA KONKURENČNOST

EVROPSKA

Številni izzivi, s katerimi se sooča EU,
  so
  tudi svetovni izzivi. Problemi so obsežni in zapleteni, za njihovo obvladovanje so potrebna ustrezna
  denarna
  sredstva, viri in prizadevanja, da se najdejo rešitve. To pa so natančno tista področja, na katerih mora EU sodelovati; pametno, prilagodljivo in združeno v korist in blaginjo naših državljanov.

so

denarna

V povezanem svetu so
  številni izzivi, s katerimi se sooča EU, tudi svetovni izzivi. Problemi so obsežni in zapleteni, za njihovo obvladovanje so potrebna ustrezna
  finančna
  sredstva
  ter človeški
  viri in prizadevanja, da se najdejo rešitve. To pa so natančno tista področja, na katerih mora EU sodelovati; pametno, prilagodljivo in združeno v korist in blaginjo naših državljanov.

V povezanem svetu so

finančna

ter človeški

Večji učinek se lahko zagotovi z usklajevanjem ukrepov z drugimi državami in regijami sveta v okviru mednarodnega sodelovanja, kakršnega še ni bilo, v smereh,
  ki so navedene
  v ciljih trajnostnega razvoja in pariškem podnebnem sporazumu. Partnerji z vsega sveta bodo na podlagi vzajemnih koristi povabljeni, da se pridružijo prizadevanjem EU kot sestavnemu delu raziskav in inovacij za trajnostni razvoj.

ki so navedene

Večji učinek se lahko zagotovi z usklajevanjem ukrepov z drugimi državami in regijami sveta v okviru mednarodnega sodelovanja, kakršnega še ni bilo, v smereh,
  kot je navedeno
  v ciljih trajnostnega razvoja in pariškem podnebnem sporazumu. Partnerji z vsega sveta bodo na podlagi vzajemnih koristi povabljeni, da se pridružijo prizadevanjem EU kot sestavnemu delu raziskav in inovacij za trajnostni razvoj.

kot je navedeno

Raziskave in inovacije so ključni dejavniki
  trajnostne rasti
  in
  konkurenčnosti
  industrije in bodo prispevale k zagotavljanju rešitev za današnje probleme, da se negativni
  in nevaren
  trend, ki trenutno povezuje gospodarski razvoj, uporabo naravnih virov in socialne probleme, čim hitreje obrne in spremeni v nove poslovne priložnosti.

trajnostne rasti

konkurenčnosti

in nevaren

Raziskave in inovacije so ključni dejavniki
  trajnostnega razvoja, vključno z rastjo
  in
  konkurenčnostjo
  industrije, in bodo prispevale k zagotavljanju rešitev za današnje probleme, da se
  nevarni
  negativni trend, ki trenutno povezuje gospodarski razvoj, uporabo naravnih virov in socialne probleme, čim hitreje obrne in spremeni v 
  zaposlovanje in
  nove poslovne priložnosti
  ter gospodarski, družbeni in okoljski razvoj
  .

trajnostnega razvoja, vključno z rastjo

konkurenčnostjo

nevarni

zaposlovanje in

ter gospodarski, družbeni in okoljski razvoj

EU bo imela koristi kot uporabnik in proizvajalec tehnologij in industrijskih dejavnosti
  , ki
  na primerih
  kažejo
  , kako lahko delujeta in se razvijata sodobna industrializirana, trajnostna in vključujoča, odprta in demokratična družba in gospodarstvo. Razvijajoči se gospodarsko – okoljski in socialni primeri trajnostnega industrijskega gospodarstva prihodnosti se bodo spodbudili in okrepili, naj gre za: zdravje in dobro počutje za vse; ali
  prožne,
  vključujoče in varne družbe; ali razpoložljivo čisto energijo in mobilnost; ali digitalizirano gospodarstvo in družbo; ali naddisciplinarno in
  ustvarjalno
  industrijo; ali vesoljske, morske ali kopenske rešitve; ali rešitve na področju hrane in prehrane; trajnostna raba naravnih virov, varovanje in
  prilagajanje okolja
  , ki vsi ustvarjajo blaginjo v Evropi in nudijo bolj kakovostna delovna mesta. Preoblikovanje industrije bo ključnega pomena.

, ki

kažejo

prožne,

ustvarjalno

prilagajanje okolja

EU bo imela koristi kot uporabnik in proizvajalec
  znanja,
  tehnologij in industrijskih dejavnosti. Na primerih
  se lahko pokaže
  , kako lahko delujeta in se razvijata sodobna industrializirana, trajnostna in vključujoča, odprta in demokratična družba in gospodarstvo. Razvijajoči se gospodarsko – okoljski in socialni primeri trajnostnega industrijskega gospodarstva prihodnosti se bodo spodbudili in okrepili, naj gre za: zdravje in dobro počutje za vse; ali vključujoče in
  ustvarjalne družbe; ali
  varne družbe; ali razpoložljivo čisto energijo in mobilnost; ali digitalizirano gospodarstvo in družbo; ali naddisciplinarno in
  učinkovito
  industrijo; ali vesoljske, morske ali kopenske rešitve; ali rešitve na področju hrane in prehrane; trajnostna raba naravnih virov, varovanje
  okolja
  in
  blažitev podnebnih sprememb
  , ki vsi ustvarjajo blaginjo v Evropi in nudijo bolj kakovostna delovna mesta. Preoblikovanje industrije bo ključnega pomena.

znanja,

se lahko pokaže

ustvarjalne družbe; ali

učinkovito

okolja

blažitev podnebnih sprememb

Raziskave in inovacije v okviru tega stebra programa Obzorje Evropa so razdeljene v povezane sklope dejavnosti. Naložbe so namesto obravnave sektorjev namenjene sistemskim spremembam naše družbe in gospodarstva, skupaj z nosilcem trajnostnega razvoja. Ti cilji bodo doseženi le, če se bodo v sooblikovanje in soustvarjanje raziskav in inovacij vključili vsi akterji, zasebni in javni; ki bodo združili končne uporabnike, znanstvenike, tehnologe, proizvajalce, inovatorje, podjetja, učitelje, državljane in organizacije civilne družbe. Zato noben tematski sklop ni namenjen samo enemu nizu akterjev.

Raziskave in inovacije v okviru tega stebra programa Obzorje Evropa so razdeljene v povezane sklope dejavnosti. Naložbe so namesto obravnave sektorjev namenjene sistemskim spremembam naše družbe in gospodarstva, skupaj z 
  vključenostjo in
  nosilcem trajnostnega razvoja. Ti cilji bodo doseženi le, če se bodo v sooblikovanje in soustvarjanje raziskav in inovacij vključili vsi akterji, zasebni in javni; ki bodo združili končne uporabnike,
  raziskovalce,
  znanstvenike, tehnologe
  , oblikovalce
  , proizvajalce, inovatorje, podjetja, učitelje, državljane in organizacije civilne družbe. Zato noben tematski sklop ni namenjen samo enemu nizu akterjev.

vključenostjo in

raziskovalce,

, oblikovalce

Sklopi bodo podpirali ustvarjanje znanja v vseh fazah razvoja, vključno z raziskovalnimi dejavnostmi v zgodnji fazi, ki jih dopolnjuje medsektorska podpora ambicioznim, dolgoročnim in obsežnim raziskovalnim pobudam, usmerjenim v prihodnje in nastajajoče tehnologije (vodilne pobude FET), začete v okviru prejšnjega okvirnega programa: projekt o človeških možganih, grafen, kvantne tehnologije in tehnologije za baterije v prihodnosti.

Sklopi bodo podpirali ustvarjanje znanja v vseh fazah razvoja, vključno z raziskovalnimi dejavnostmi v zgodnji fazi, ki jih dopolnjuje medsektorska podpora ambicioznim, dolgoročnim in obsežnim raziskovalnim pobudam, usmerjenim v prihodnje in nastajajoče tehnologije (vodilne pobude FET), začete v okviru prejšnjega okvirnega programa: projekt o človeških možganih, grafen, kvantne tehnologije in tehnologije za baterije v prihodnosti.

Sklopi bodo razvijali in uporabljali digitalne, ključne spodbujevalne in nastajajoče tehnologije kot del skupne strategije za spodbujanje vodilnega položaja EU. Po potrebi bodo uporabljali podatke in storitve, ki jih omogoča vesoljska tehnologija EU.

Sklopi bodo
  prav tako
  razvijali in uporabljali digitalne, ključne spodbujevalne in
  prihodnje
  nastajajoče tehnologije kot del skupne strategije za spodbujanje vodilnega položaja EU. Po potrebi bodo uporabljali podatke in storitve, ki jih omogoča vesoljska tehnologija EU.

prav tako

prihodnje

Na voljo bo podpora za prenos tehnologije od laboratorija do trga in za razvoj uporab, vključno s pilotskimi linijami in demonstratorji, ukrepi za spodbujanje uveljavljanja na trgu in povečanje zavezanosti zasebnega sektorja. Sinergije z drugimi programi bodo čim bolj okrepljene.

Na voljo bo podpora za prenos tehnologije od laboratorija do trga in za razvoj uporab, vključno s pilotskimi linijami in demonstratorji, ukrepi za spodbujanje uveljavljanja na trgu in povečanje zavezanosti zasebnega sektorja. Sinergije z drugimi
  deli programa Obzorje Evropa, zlasti EIT, ter drugimi
  programi bodo čim bolj okrepljene.

deli programa Obzorje Evropa, zlasti EIT, ter drugimi

Sklopi bodo spodbudili hitro uvajanje izvirnih inovacij v EU z različnimi vrstami vgrajenih dejavnosti, vključno s komuniciranjem, razširjanjem in izkoriščanjem rezultatov, standardizacijo, pa tudi s podporo netehnološkim inovacijam ter inovativnim izvedbenim mehanizmom, s čimer bodo prispevali k ustvarjanju inovacijam prijaznih družbenih, regulativnih in tržnih pogojev, kot so dogovori o inovacijah. Skupine inovativnih rešitev, ki izvirajo iz ukrepov na področju raziskav in inovacij, se bodo določile in ciljno usmerjale k 
  javnim
  in
  zasebnim vlagateljem
  ter v druge ustrezne programe EU in nacionalne programe.

javnim

zasebnim vlagateljem

Sklopi bodo spodbudili hitro uvajanje izvirnih inovacij v EU
  in hkrati preučevali njihov vpliv na družbo
  z različnimi vrstami vgrajenih dejavnosti, vključno s komuniciranjem, razširjanjem in izkoriščanjem rezultatov, standardizacijo, pa tudi s podporo netehnološkim inovacijam ter inovativnim izvedbenim mehanizmom, s čimer bodo prispevali k ustvarjanju inovacijam prijaznih družbenih, regulativnih in tržnih pogojev, kot so dogovori o inovacijah. Skupine inovativnih rešitev, ki izvirajo iz ukrepov na področju raziskav in inovacij, se bodo določile in ciljno usmerjale k 
  spodbujanju dodatnih javnih
  in
  zasebnih vlagateljev
  ter v druge ustrezne programe EU in nacionalne programe.

in hkrati preučevali njihov vpliv na družbo

spodbujanju dodatnih javnih

zasebnih vlagateljev

Posebna pozornost bo namenjena podpori MSP v okviru drugega stebra v skupnih delih in prek posebnega instrumenta za MSP, ki bo temeljil na nepovratnih sredstvih, namenjenih enemu samemu upravičencu. Vsi sklopi namenijo ustrezen znesek instrumentu za MSP, ki bo v celoti temeljil na pristopu od spodaj navzgor in ima nenehno odprte razpise z več presečnimi datumi, namenjene izključno postopnim inovacijam. Za financiranje, tudi prek sodelovanja ali oddajanja naročil podizvajalcem, lahko zaprosijo le MSP. Projekti morajo imeti jasno evropsko razsežnost in prispevati k dodani vrednosti EU.

Posebna pozornost bo namenjena podpori MSP v okviru drugega stebra v skupnih delih in prek posebnega instrumenta za MSP, ki bo temeljil na nepovratnih sredstvih, namenjenih enemu samemu upravičencu. Vsi sklopi namenijo ustrezen znesek instrumentu za MSP, ki bo v celoti temeljil na pristopu od spodaj navzgor in ima nenehno odprte razpise z več presečnimi datumi, namenjene izključno postopnim inovacijam. Za financiranje, tudi prek sodelovanja ali oddajanja naročil podizvajalcem, lahko zaprosijo le MSP. Projekti morajo imeti jasno evropsko razsežnost in prispevati k dodani vrednosti EU.

Podpora prek instrumenta za MSP bo zagotovljena v treh fazah na podlagi modela programa Obzorje Evropa:

Podpora prek instrumenta za MSP bo zagotovljena v treh fazah na podlagi modela programa Obzorje Evropa:

—

Faza 1: Ocena koncepta in izvedljivosti:

Faza 1: Ocena koncepta in izvedljivosti:

MSP bodo prejemala sredstva, da bi raziskala znanstveno ali tehnično izvedljivost in tržni potencial nove zamisli (dokaz koncepta) ter tako razvila inovacijski projekt. Pozitivni rezultat te ocene, pri kateri je pomembna povezava med temo projekta in morebitnimi potrebami uporabnikov/kupcev, bo omogočil dodelitev sredstev v okviru naslednjih(-e) faz(e);

MSP bodo prejemala sredstva, da bi raziskala znanstveno ali tehnično izvedljivost in tržni potencial nove zamisli (dokaz koncepta) ter tako razvila inovacijski projekt. Pozitivni rezultat te ocene, pri kateri je pomembna povezava med temo projekta in morebitnimi potrebami uporabnikov/kupcev, bo omogočil dodelitev sredstev v okviru naslednjih(-e) faz(e);

| — | Faza 2: Raziskave in razvoj, predstavitev, tržna replikacija:




  Ob upoštevanju koncepta inovacijskega bona bodo podpirane raziskave in razvoj s posebnim poudarkom na predstavitvenih dejavnostih (preskušanju, razvoju prototipov, študijah razširitve, snovanju, pilotnih projektih za inovativne postopke, proizvode in storitve, potrjevanju ter preverjanju učinkovitosti itd.) in tržni replikaciji, s čimer se spodbuja vključevanje končnih uporabnikov in potencialnih strank. Inovacijski boni bodo spodbujali sodelovanje mladih podjetnikov; |
| --- | --- |

—

Faza 2: Raziskave in razvoj, predstavitev, tržna replikacija:

Faza 2: Raziskave in razvoj, predstavitev, tržna replikacija:

Ob upoštevanju koncepta inovacijskega bona bodo podpirane raziskave in razvoj s posebnim poudarkom na predstavitvenih dejavnostih (preskušanju, razvoju prototipov, študijah razširitve, snovanju, pilotnih projektih za inovativne postopke, proizvode in storitve, potrjevanju ter preverjanju učinkovitosti itd.) in tržni replikaciji, s čimer se spodbuja vključevanje končnih uporabnikov in potencialnih strank. Inovacijski boni bodo spodbujali sodelovanje mladih podjetnikov;

Ob upoštevanju koncepta inovacijskega bona bodo podpirane raziskave in razvoj s posebnim poudarkom na predstavitvenih dejavnostih (preskušanju, razvoju prototipov, študijah razširitve, snovanju, pilotnih projektih za inovativne postopke, proizvode in storitve, potrjevanju ter preverjanju učinkovitosti itd.) in tržni replikaciji, s čimer se spodbuja vključevanje končnih uporabnikov in potencialnih strank. Inovacijski boni bodo spodbujali sodelovanje mladih podjetnikov;

| — | Faza 3: Trženje:




  V tej fazi ne bo zagotovljeno neposredno financiranje, razen za podporne dejavnosti, ampak olajšan dostop do zasebnega kapitala in okolij, ki spodbujajo inovacije. Predvidene bodo povezave z EIC in InvestEU. MSP bodo deležna tudi podpornih ukrepov, kot so povezovanje v mreže, usposabljanje, uvajanje in svetovanje. Poleg tega se lahko ta faza poveže z ukrepi, ki spodbujajo predtržno oddajanje javnih naročil in naročil inovativnih rešitev. |
| --- | --- |

—

Faza 3: Trženje:

Faza 3: Trženje:

V tej fazi ne bo zagotovljeno neposredno financiranje, razen za podporne dejavnosti, ampak olajšan dostop do zasebnega kapitala in okolij, ki spodbujajo inovacije. Predvidene bodo povezave z EIC in InvestEU. MSP bodo deležna tudi podpornih ukrepov, kot so povezovanje v mreže, usposabljanje, uvajanje in svetovanje. Poleg tega se lahko ta faza poveže z ukrepi, ki spodbujajo predtržno oddajanje javnih naročil in naročil inovativnih rešitev.

V tej fazi ne bo zagotovljeno neposredno financiranje, razen za podporne dejavnosti, ampak olajšan dostop do zasebnega kapitala in okolij, ki spodbujajo inovacije. Predvidene bodo povezave z EIC in InvestEU. MSP bodo deležna tudi podpornih ukrepov, kot so povezovanje v mreže, usposabljanje, uvajanje in svetovanje. Poleg tega se lahko ta faza poveže z ukrepi, ki spodbujajo predtržno oddajanje javnih naročil in naročil inovativnih rešitev.

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 1 – točka 1.1

Priloga I – del II – točka 1 – točka 1.1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.1. | Utemeljitev |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.1.

Utemeljitev

| 1.1. | Utemeljitev |
| --- | --- |

1.1.

Utemeljitev

V okviru stebra Socialnih pravic EU je zapisano, da ima vsakdo pravico do pravočasnega, cenovno dostopnega in kakovostnega preventivnega in kurativnega zdravstvenega varstva. To poudarja zavezo EU k ciljem ZN za trajnostni razvoj in se zavzema za splošno zdravstveno varstvo za vse ne glede na starost do leta 2030, da ne bo nihče zapostavljen in ne bo več smrti, ki jih je mogoče preprečiti.

V okviru stebra Socialnih pravic EU je zapisano, da ima vsakdo pravico do pravočasnega, cenovno dostopnega in kakovostnega preventivnega in kurativnega zdravstvenega varstva. To poudarja zavezo EU k ciljem ZN za trajnostni razvoj in se zavzema za splošno zdravstveno varstvo za vse ne glede na starost do leta 2030, da ne bo nihče zapostavljen in ne bo več smrti, ki jih je mogoče preprečiti.

Zdravo prebivalstvo je bistvenega pomena za stabilno, trajnostno in vključujočo družbo, izboljšanje zdravja pa je ključnega pomena za zmanjševanje revščine, spodbujanje družbenega napredka in blaginje ter večjo gospodarsko rast. Po podatkih OECD je 10-odstotno izboljšanje pričakovane življenjske dobe povezano tudi s povečanjem gospodarske rasti za 0,3 –0,4  % letno. Pričakovana življenjska doba se je v EU, odkar se meri, podaljšala za 12 let zaradi izjemnih izboljšav kakovosti življenja,
  izobrazbe, zdravja
  in
  oskrbe ljudi
  . V letu 2015 je skupna pričakovana življenjska doba ob rojstvu znašala 80,6  leta v EU v primerjavi z 71,4 leta v svetovnem merilu. V zadnjih letih se je v EU povečala v povprečju za 3 meseca na leto.

izobrazbe, zdravja

oskrbe ljudi

Zdravo prebivalstvo je bistvenega pomena za stabilno, trajnostno in vključujočo družbo, izboljšanje zdravja pa je ključnega pomena za zmanjševanje revščine, spodbujanje družbenega napredka in blaginje ter večjo gospodarsko rast. Po podatkih OECD je 10-odstotno izboljšanje pričakovane življenjske dobe povezano tudi s povečanjem gospodarske rasti za 0,3 –0,4  % letno. Pričakovana življenjska doba se je v EU, odkar se meri, podaljšala za 12 let zaradi izjemnih izboljšav kakovosti življenja,
  vključno z izobrazbo
  in
  zdravjem
  . V letu 2015 je skupna pričakovana življenjska doba ob rojstvu znašala 80,6  leta v EU v primerjavi z 71,4 leta v svetovnem merilu. V zadnjih letih se je v EU povečala v povprečju za 3 meseca na leto.

vključno z izobrazbo

zdravjem

Raziskave in inovacije v zdravstvu so imele pomembno vlogo pri tem dosežku, vendar tudi pri izboljšanju produktivnosti in kakovosti v sektorju zdravstvenega varstva in oskrbe. Vendar se EU še naprej sooča z novimi, na novo nastalimi ali vztrajnimi izzivi, ki ogrožajo državljane in javno zdravje, vzdržnost sistemov zdravstvenega in socialnega varstva ter konkurenčnost v dejavnosti zdravstvenega varstva in oskrbe. Glavni izzivi na področju zdravja v EU so: pomanjkanje učinkovitega spodbujanja zdravja in preprečevanja bolezni; porast nenalezljivih bolezni; širjenje antimikrobične odpornosti in pojav epidemij nalezljivih bolezni; večje onesnaževanje okolja; trdovratna neenakost na področju zdravja med državami in znotraj njih, ki nesorazmerno vplivajo na ljudi, ki so prikrajšani ali v občutljivih obdobjih življenja; zaznavanje, razumevanje, obvladovanje, preprečevanje in blažitev tveganj za zdravje v hitro spreminjajočem se družbenem, mestnem in naravnem okolju; povečevanje stroškov v evropskih sistemih zdravstvenega varstva in postopno uvajanje
  poosebljenih medicinskih
  pristopov ter digitalizacija na področju zdravstva in oskrbe; in vse večji pritisk na evropski sektor zdravstvenega varstva in oskrbe, da ostane konkurenčen na področju razvoja inovacij in s pomočjo inovacij v zdravstvu v 
  primerjav
  z novimi nastajajočimi svetovnimi akterji.

poosebljenih medicinskih

primerjav

Raziskave in inovacije v zdravstvu so imele pomembno vlogo pri tem dosežku, vendar tudi pri izboljšanju produktivnosti in kakovosti v sektorju zdravstvenega varstva in oskrbe
  ter zagotavljanju temeljnega znanja za bolj zdrave ljudi
  in
  boljšo oskrbo pacientov
  .
  Raziskave v zdravstvu imajo edinstvene značilnosti, saj so tesno povezane z inovacijami, oskrbo pacientov in zdravjem prebivalstva ter se izvajajo v multidisciplinarnem okolju s kompleksnimi predpisi.

ter zagotavljanju temeljnega znanja za bolj zdrave ljudi

boljšo oskrbo pacientov

Raziskave v zdravstvu imajo edinstvene značilnosti, saj so tesno povezane z inovacijami, oskrbo pacientov in zdravjem prebivalstva ter se izvajajo v multidisciplinarnem okolju s kompleksnimi predpisi.

Vendar se EU še naprej sooča z novimi, na novo nastalimi ali vztrajnimi izzivi, ki ogrožajo državljane in javno zdravje, vzdržnost sistemov zdravstvenega in socialnega varstva ter konkurenčnost v dejavnosti zdravstvenega varstva in oskrbe. Glavni izzivi na področju zdravja v EU so:
  vse več primerov raka;
  pomanjkanje učinkovitega spodbujanja zdravja in preprečevanja bolezni; porast nenalezljivih bolezni; širjenje antimikrobične odpornosti in pojav epidemij nalezljivih bolezni; večje onesnaževanje okolja; trdovratna neenakost na področju zdravja med državami in znotraj njih, ki nesorazmerno vplivajo na ljudi, ki so prikrajšani ali v občutljivih obdobjih življenja
  ; zgodnje
  zaznavanje, razumevanje, obvladovanje, preprečevanje in blažitev tveganj za zdravje v hitro spreminjajočem se družbenem, mestnem in naravnem okolju;
  povečanje števila let zdravega življenja; visoki stroški nekaterih inovativnih zdravstvenih orodij in tehnologij za končne uporabnike;
  povečevanje stroškov v evropskih sistemih zdravstvenega varstva in postopno uvajanje pristopov
  precizne medicine, vključno z ustreznimi raziskavami,
  ter digitalizacija na področju zdravstva in oskrbe; in vse večji pritisk na evropski sektor zdravstvenega varstva in oskrbe, da ostane konkurenčen na področju razvoja inovacij in s pomočjo inovacij v zdravstvu v 
  primerjavi
  z novimi nastajajočimi svetovnimi akterji.

vse več primerov raka;

; zgodnje

povečanje števila let zdravega življenja; visoki stroški nekaterih inovativnih zdravstvenih orodij in tehnologij za končne uporabnike;

precizne medicine, vključno z ustreznimi raziskavami,

primerjavi

Digitalne zdravstvene rešitve so ustvarile številne priložnosti za reševanje težav v zvezi s storitvami oskrbe in obravnavanje drugih novih vprašanj v zvezi s staranjem družbe. Izzivi vključujejo tudi izkoriščanje vseh prednosti postopnega uvajanja priložnosti, ki jih prinaša digitalizacija na področju zdravstva in oskrbe, brez ogrožanja pravice do zasebnosti in varstva podatkov. Razvite so bile digitalne naprave in programska oprema za diagnosticiranje, zdravljenje in lajšanje samonadzora bolezni, vključno s kroničnimi boleznimi. Digitalne tehnologije se vse pogosteje uporabljajo tudi pri medicinskem usposabljanju in izobraževanju, pacientom in drugim uporabnikom zdravstvene oskrbe pa omogočajo dostop do zdravstvenih informacij, njihovo izmenjavo in ustvarjanje.

Digitalne zdravstvene rešitve so ustvarile številne priložnosti za reševanje težav v zvezi s storitvami oskrbe in obravnavanje drugih novih vprašanj v zvezi s staranjem družbe. Izzivi vključujejo tudi izkoriščanje vseh prednosti postopnega uvajanja priložnosti, ki jih prinaša digitalizacija na področju zdravstva in oskrbe, brez ogrožanja pravice do zasebnosti in varstva podatkov. Razvite so bile digitalne naprave in programska oprema za diagnosticiranje, zdravljenje in lajšanje samonadzora bolezni, vključno s kroničnimi boleznimi. Digitalne tehnologije se vse pogosteje uporabljajo tudi pri medicinskem usposabljanju in izobraževanju, pacientom in drugim uporabnikom zdravstvene oskrbe pa omogočajo dostop do zdravstvenih informacij, njihovo izmenjavo in ustvarjanje.

Ti
  izzivi v zdravstvu so zapleteni, medsebojno povezani, imajo svetovni značaj in zahtevajo multidisciplinarno, medsektorsko in nadnacionalno sodelovanje. Dejavnosti na področju raziskav in inovacij bodo gradile tesne povezave med
  odkrivanjem,
  kliničnimi, epidemiološkimi, okoljskimi in družbenogospodarskimi raziskavami ter z regulativnimi vedami. Izkoriščale bodo združeno znanje in spretnosti akademskih krogov in industrije ter pospeševale njuno sodelovanje z zdravstvenimi storitvami, pacienti, oblikovalci politik in državljani, da bi se okrepil učinek javnega financiranja ter zagotovilo uvajanje rezultatov v klinično prakso in sisteme zdravstvenega varstva. Spodbujale bodo strateško sodelovanje na ravni EU in mednarodni ravni, da bi združile strokovno znanje, zmogljivosti in vire, ki so potrebni za ustvarjanje ekonomije obsega, področje delovanja in hitrost ter delitev pričakovanih koristi in vključenih finančnih tveganj.

Ti

odkrivanjem,

Današnji
  izzivi v zdravstvu so zapleteni, medsebojno povezani, imajo svetovni značaj in zahtevajo multidisciplinarno, medsektorsko
  , translacijsko
  in nadnacionalno sodelovanje
  , med drugim tudi z državami z nizkimi in srednjimi dohodki
  . Dejavnosti na področju raziskav in inovacij bodo gradile tesne povezave med kliničnimi, epidemiološkimi
  , etičnimi
  , okoljskimi in družbenogospodarskimi raziskavami ter z regulativnimi vedami. Izkoriščale bodo združeno znanje in spretnosti akademskih krogov in industrije ter pospeševale njuno sodelovanje z zdravstvenimi storitvami, pacienti, oblikovalci politik
  , organizacijami civilne družbe
  in državljani, da bi se okrepil učinek javnega financiranja ter zagotovilo uvajanje rezultatov v klinično prakso in sisteme zdravstvenega varstva. Spodbujale bodo strateško sodelovanje na ravni EU in mednarodni ravni, da bi združile strokovno znanje, zmogljivosti in vire, ki so potrebni za ustvarjanje ekonomije obsega, področje delovanja in hitrost ter delitev pričakovanih koristi in vključenih finančnih tveganj.
  Študije in raziskave v okviru tega sklopa upoštevajo vidik spola in razlike med spoloma.

Današnji

, translacijsko

, med drugim tudi z državami z nizkimi in srednjimi dohodki

, etičnimi

, organizacijami civilne družbe

Študije in raziskave v okviru tega sklopa upoštevajo vidik spola in razlike med spoloma.

Dejavnosti na področju raziskav in inovacij tega svetovnega izziva bodo razvijale bazo znanja, krepile raziskovalne in inovacijske zmogljivosti ter razvijale rešitve, ki so potrebne za učinkovitejšo promocijo zdravja ter preprečevanje in zdravljenje bolezni. Izboljšanje rezultatov na področju zdravja se bo odrazilo v podaljšanju pričakovane življenjske dobe,
  zdravega aktivnega življenja
  in produktivnosti
  prebivalstva v aktivni starosti
  ter vzdržnosti zdravstvenih sistemov in sistemov oskrbe.

zdravega aktivnega življenja

prebivalstva v aktivni starosti

Dejavnosti na področju raziskav in inovacij tega svetovnega izziva bodo razvijale bazo
  človeških virov in
  znanja, krepile raziskovalne in inovacijske zmogljivosti ter razvijale rešitve, ki so potrebne za učinkovitejšo promocijo zdravja ter preprečevanje in zdravljenje bolezni. Izboljšanje rezultatov na področju zdravja se bo odrazilo v podaljšanju pričakovane življenjske dobe,
  splošnem zdravem in aktivnem življenju
  in produktivnosti
  delovno aktivnih ljudi
  ter vzdržnosti zdravstvenih sistemov in sistemov oskrbe.
  Inovacije na področju hitrih diagnostičnih tehnik in novih antibiotikov lahko preprečijo razvoj protimikrobne odpornosti in se bodo spodbujale.

človeških virov in

splošnem zdravem in aktivnem življenju

delovno aktivnih ljudi

Inovacije na področju hitrih diagnostičnih tehnik in novih antibiotikov lahko preprečijo razvoj protimikrobne odpornosti in se bodo spodbujale.

Obravnava glavnih zdravstvenih izzivov bo prispevala k ciljem in strategijam politik EU, zlasti k stebru Socialnih pravic EU, Enotnemu digitalnemu trgu EU, direktivi EU o čezmejnem zdravstvenem varstvu ter evropskemu akcijskemu načrtu Eno zdravje za boj proti antimikrobični odpornosti (AMR) ter k izvajanju ustreznih regulativnih okvirov EU. Podpirala bo zavezo EU agendi Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in zavezam v okviru drugih organizacij ZN in mednarodnih pobud, vključno z globalnimi strategijami in načrti ukrepov Svetovne zdravstvene organizacije (SZO).

Obravnava glavnih zdravstvenih izzivov bo prispevala k ciljem in strategijam politik EU, zlasti k stebru Socialnih pravic EU, Enotnemu digitalnemu trgu EU, direktivi EU o čezmejnem zdravstvenem varstvu ter evropskemu akcijskemu načrtu Eno zdravje za boj proti antimikrobični odpornosti (AMR) ter k izvajanju ustreznih regulativnih okvirov EU. Podpirala bo zavezo EU agendi Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in zavezam v okviru drugih organizacij ZN in mednarodnih pobud, vključno z globalnimi strategijami in načrti ukrepov Svetovne zdravstvene organizacije (SZO).

Doseganje teh ciljev bo podpirala skupina na visoki ravni, in sicer usmerjevalni odbor za zdravje. Ta zagotavlja usklajevanje z drugimi evropskimi in nacionalnimi raziskovalnimi programi ter sinergije med sklopom zdravja in drugimi deli programa Obzorje Evropa, vključno z misijami in partnerstvi. Odbor bodo vodili znanstveniki in bo vključeval vse ustrezne deležnike z močnim sodelovanjem družbe, državljanov ter pacientov. Njegova naloga bo usmerjanje in svetovanje pri pripravi programa dela ter nalog, povezanih z zdravjem.

Doseganje teh ciljev bo podpirala skupina na visoki ravni, in sicer usmerjevalni odbor za zdravje. Ta zagotavlja usklajevanje z drugimi evropskimi in nacionalnimi raziskovalnimi programi ter sinergije med sklopom zdravja in drugimi deli programa Obzorje Evropa, vključno z misijami in partnerstvi. Odbor bodo vodili znanstveniki in bo vključeval vse ustrezne deležnike z močnim sodelovanjem družbe, državljanov ter pacientov. Njegova naloga bo usmerjanje in svetovanje pri pripravi programa dela ter nalog, povezanih z zdravjem.

Dejavnosti bodo neposredno prispevale k naslednjim ciljem trajnostnega razvoja (SDG), zlasti: cilj SDG 3 – zdravje in dobro počutje ljudi; cilj SDG 13 – podnebni ukrepi.

Dejavnosti bodo neposredno prispevale k naslednjim ciljem trajnostnega razvoja (SDG), zlasti: cilj SDG 3 – zdravje in dobro počutje ljudi; cilj SDG 13 – podnebni ukrepi
  in posredno k SDG 1 – brez revščine; cilj SDG 5 – enakost spolov; cilj SDG 6 – čista voda in sanitarna ureditev; cilj SDG 10 – zmanjšanje neenakosti
  .

in posredno k SDG 1 – brez revščine; cilj SDG 5 – enakost spolov; cilj SDG 6 – čista voda in sanitarna ureditev; cilj SDG 10 – zmanjšanje neenakosti

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 1 – točka 1.2 – točka 1.2.1

Priloga I – del II – točka 1 – točka 1.2 – točka 1.2.1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.2.1. | Zdravje v celotnem življenjskem obdobju |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.2.1.

Zdravje v celotnem življenjskem obdobju

| 1.2.1. | Zdravje v celotnem življenjskem obdobju |
| --- | --- |

1.2.1.

Zdravje v celotnem življenjskem obdobju

Ljudje v občutljivih obdobjih življenja (rojstvo, zgodnje otroštvo, otroštvo, puberteta, nosečnost, dozorelost in pozna leta odraslosti), vključno z invalidi
  ali
  ljudmi s poškodbami, imajo posebne zdravstvene potrebe, ki zahtevajo boljše razumevanje in prilagojene rešitve. To bo omogočilo zmanjšanje povezanih neenakosti na področju zdravja in izboljšanje zdravstvenega stanja v korist aktivnega in zdravega staranja v celotnem življenjskem obdobju, zlasti prek zdravega začetka življenja z zmanjšanjem tveganja za duševne in telesne bolezni pozneje v življenju.

ali

Ljudje v občutljivih obdobjih življenja (rojstvo, zgodnje otroštvo, otroštvo, puberteta, nosečnost, dozorelost in pozna leta odraslosti), vključno z invalidi, ljudmi s 
  posebnimi potrebami ali
  poškodbami, imajo posebne zdravstvene potrebe, ki zahtevajo boljše razumevanje in prilagojene rešitve. To bo omogočilo zmanjšanje povezanih neenakosti na področju zdravja in izboljšanje zdravstvenega stanja v korist aktivnega in zdravega staranja v celotnem življenjskem obdobju, zlasti prek zdravega začetka življenja z zmanjšanjem tveganja za duševne in telesne bolezni pozneje v življenju.

posebnimi potrebami ali

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Zgodnja faza razvoja
  in proces staranja v celotnem življenjskem obdobju; |
| --- | --- |

—

Zgodnja faza razvoja
  in proces staranja v celotnem življenjskem obdobju;

Zgodnja faza razvoja

| — | S starostjo povezane bolezni
  in proces staranja v celotnem življenjskem obdobju; |
| --- | --- |

—

S starostjo povezane bolezni
  in proces staranja v celotnem življenjskem obdobju;

S starostjo povezane bolezni

| — | zdravje matere, očeta, dojenčka otroka ter vloga staršev; |
| --- | --- |

—

zdravje matere, očeta, dojenčka otroka ter vloga staršev;

| — | zdravje matere, očeta, dojenčka
  in
  otroka
  , vključno s preživetjem otroka in matere,
  ter vloga staršev; |
| --- | --- |

—

zdravje matere, očeta, dojenčka
  in
  otroka
  , vključno s preživetjem otroka in matere,
  ter vloga staršev;

in

, vključno s preživetjem otroka in matere,

| — | zdravstvene potrebe in dolgoročne posledice, povezane z visoko umrljivostjo in dolgoročno obolevnostjo, zlasti v zvezi z otroškimi težavami; |
| --- | --- |

—

zdravstvene potrebe in dolgoročne posledice, povezane z visoko umrljivostjo in dolgoročno obolevnostjo, zlasti v zvezi z otroškimi težavami;

zdravstvene potrebe in dolgoročne posledice, povezane z visoko umrljivostjo in dolgoročno obolevnostjo, zlasti v zvezi z otroškimi težavami;

| — | zdravstvene potrebe mladostnikov; |
| --- | --- |

—

zdravstvene potrebe mladostnikov;

| — | zdravstvene potrebe mladostnikov
  , vključno s psihološkim dobrim počutjem
  ; |
| --- | --- |

—

zdravstvene potrebe mladostnikov
  , vključno s psihološkim dobrim počutjem
  ;

, vključno s psihološkim dobrim počutjem

| — | zdravstvene
  posledice invalidnosti in poškodb; |
| --- | --- |

—

zdravstvene
  posledice invalidnosti in poškodb;

zdravstvene

| — | etiologija invalidnosti in zdravstvene
  posledice invalidnosti in poškodb; |
| --- | --- |

—

etiologija invalidnosti in zdravstvene
  posledice invalidnosti in poškodb;

etiologija invalidnosti in zdravstvene

| — | neodvisno in aktivno življenje starejših in/ali invalidov; |
| --- | --- |

—

neodvisno in aktivno življenje starejših in/ali invalidov;

| — | neodvisno in aktivno življenje starejših in/ali invalidov; |
| --- | --- |

—

neodvisno in aktivno življenje starejših in/ali invalidov;

| — | zdravstveno izobraževanje in digitalna pismenost na področju zdravja. |
| --- | --- |

—

zdravstveno izobraževanje in digitalna pismenost na področju zdravja.

| — | zdravstveno izobraževanje in digitalna pismenost na področju zdravja; |
| --- | --- |

—

zdravstveno izobraževanje in digitalna pismenost na področju zdravja;

| — | regeneracija starih ali poškodovanih organov in tkiv; |
| --- | --- |

—

regeneracija starih ali poškodovanih organov in tkiv;

regeneracija starih ali poškodovanih organov in tkiv;

| — | angiogeneza, patologija arterij, ishemija miokarda in strukturna patologija srca ter biološki označevalci in genetika srčno-žilnih bolezni; |
| --- | --- |

—

angiogeneza, patologija arterij, ishemija miokarda in strukturna patologija srca ter biološki označevalci in genetika srčno-žilnih bolezni;

angiogeneza, patologija arterij, ishemija miokarda in strukturna patologija srca ter biološki označevalci in genetika srčno-žilnih bolezni;

| — | zdravljenje kroničnih bolezni. |
| --- | --- |

—

zdravljenje kroničnih bolezni.

zdravljenje kroničnih bolezni.

Spremembe 37, 276 in 277

Spremembe 37, 276 in 277

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 1 – točka 1.2 – točka 1.2.2

Priloga I – del II – točka 1 – točka 1.2 – točka 1.2.2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.2.2. | Okoljski in družbeni zdravstveni dejavniki |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.2.2.

Okoljski in družbeni zdravstveni dejavniki

| 1.2.2. | Okoljski in družbeni zdravstveni dejavniki |
| --- | --- |

1.2.2.

Okoljski in družbeni zdravstveni dejavniki

Boljše razumevanje dejavnikov zdravja in dejavnikov tveganja, ki jih določajo socialno, gospodarsko in fizično okolje v vsakdanjem življenju ljudi in na delovnem mestu, vključno z učinkom digitalizacije, onesnaževanja, podnebnih sprememb in drugih okoljskih vprašanj na zdravje, bo prispevalo k odkrivanju in zmanjševanju tveganj in nevarnosti za zdravje; k zmanjšanju smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti kemikalijam in onesnaženju okolja; k podpiranju okolju prijaznega, zdravega, odpornega in trajnostnega življenjskega in delovnega okolja; k spodbujanju zdravega načina življenja in vzorcev potrošnje; in k razvoju pravične, vključujoče in zanesljive družbe.

Boljše razumevanje dejavnikov zdravja in dejavnikov tveganja, ki jih določajo socialno, gospodarsko in fizično okolje v vsakdanjem življenju ljudi in na delovnem mestu, vključno z učinkom digitalizacije, onesnaževanja,
  hitre urbanizacije,
  podnebnih sprememb in drugih
  nacionalnih in nadnacionalnih
  okoljskih vprašanj na zdravje, bo prispevalo k odkrivanju
  , preprečevanju
  in zmanjševanju tveganj in nevarnosti za zdravje; k 
  opredelitvi in
  zmanjšanju smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti kemikalijam in onesnaženju okolja; k podpiranju
  varnega
  okolju prijaznega, zdravega, odpornega in trajnostnega življenjskega in delovnega okolja; k spodbujanju zdravega načina življenja in vzorcev potrošnje; in k razvoju pravične, vključujoče in zanesljive družbe.

hitre urbanizacije,

nacionalnih in nadnacionalnih

, preprečevanju

opredelitvi in

varnega

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Tehnologije
  za ocenjevanje nevarnosti, izpostavljenosti in vpliva kemikalij, onesnaževal in drugih obremenilnih dejavnikov na zdravje, vključno s podnebnimi in okoljskimi stresorji, ter skupnim učinkom več obremenilnih dejavnikov; |
| --- | --- |

—

Tehnologije
  za ocenjevanje nevarnosti, izpostavljenosti in vpliva kemikalij, onesnaževal in drugih obremenilnih dejavnikov na zdravje, vključno s podnebnimi in okoljskimi stresorji, ter skupnim učinkom več obremenilnih dejavnikov;

Tehnologije

| — | Varne in učinkovite tehnologije in metodologije
  za ocenjevanje nevarnosti, izpostavljenosti in vpliva kemikalij, onesnaževal in drugih obremenilnih dejavnikov na zdravje, vključno s podnebnimi in okoljskimi stresorji, ter skupnim učinkom več obremenilnih dejavnikov; |
| --- | --- |

—

Varne in učinkovite tehnologije in metodologije
  za ocenjevanje nevarnosti, izpostavljenosti in vpliva kemikalij, onesnaževal in drugih obremenilnih dejavnikov na zdravje, vključno s podnebnimi in okoljskimi stresorji, ter skupnim učinkom več obremenilnih dejavnikov;

Varne in učinkovite tehnologije in metodologije

| — | okoljski, zaposlitveni, družbeni in vedenjski dejavniki, ki vplivajo na fizično in duševno zdravje in dobro počutje ljudi ter njihov medsebojni vpliv, s posebnim poudarkom na ranljivih in prikrajšanih ljudeh; |
| --- | --- |

—

okoljski, zaposlitveni, družbeni in vedenjski dejavniki, ki vplivajo na fizično in duševno zdravje in dobro počutje ljudi ter njihov medsebojni vpliv, s posebnim poudarkom na ranljivih in prikrajšanih ljudeh;

| — | okoljski
  dejavniki, vključno z dejavniki grajenega okolja (oblikovanje in gradnja)
  , zaposlitveni
  , gospodarski, politični
  , družbeni in vedenjski dejavniki, ki vplivajo na fizično in duševno zdravje in dobro počutje ljudi ter njihov medsebojni vpliv, s posebnim poudarkom na ranljivih in prikrajšanih ljudeh
  ter invalidih ali ljudeh, katerih zdravstveno stanje se slabša
  ; |
| --- | --- |

—

okoljski
  dejavniki, vključno z dejavniki grajenega okolja (oblikovanje in gradnja)
  , zaposlitveni
  , gospodarski, politični
  , družbeni in vedenjski dejavniki, ki vplivajo na fizično in duševno zdravje in dobro počutje ljudi ter njihov medsebojni vpliv, s posebnim poudarkom na ranljivih in prikrajšanih ljudeh
  ter invalidih ali ljudeh, katerih zdravstveno stanje se slabša
  ;

dejavniki, vključno z dejavniki grajenega okolja (oblikovanje in gradnja)

, gospodarski, politični

ter invalidih ali ljudeh, katerih zdravstveno stanje se slabša

| — | ocena tveganja, obvladovanje in komuniciranje, ki jih podpirajo izboljšana orodja za odločanje na podlagi dokazov, vključno z alternativami za preskuse na živalih; |
| --- | --- |

—

ocena tveganja, obvladovanje in komuniciranje, ki jih podpirajo izboljšana orodja za odločanje na podlagi dokazov, vključno z alternativami za preskuse na živalih;

| — | ocena tveganja, obvladovanje in komuniciranje,
  vključno z izmenjavo informacij,
  ki jih podpirajo izboljšana orodja za odločanje na podlagi dokazov, vključno z alternativami za preskuse na živalih; |
| --- | --- |

—

ocena tveganja, obvladovanje in komuniciranje,
  vključno z izmenjavo informacij,
  ki jih podpirajo izboljšana orodja za odločanje na podlagi dokazov, vključno z alternativami za preskuse na živalih;

vključno z izmenjavo informacij,

| — | zmogljivosti in infrastrukture za zbiranje, izmenjavo in združevanje podatkov o vseh dejavnikih zdravja, vključno z izpostavljenostjo, zdravjem in boleznimi na ravni EU in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

—

zmogljivosti in infrastrukture za zbiranje, izmenjavo in združevanje podatkov o vseh dejavnikih zdravja, vključno z izpostavljenostjo, zdravjem in boleznimi na ravni EU in mednarodni ravni;

| — | zmogljivosti in infrastrukture za zbiranje, izmenjavo in združevanje podatkov o vseh dejavnikih zdravja, vključno z izpostavljenostjo, zdravjem in boleznimi na ravni EU in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

—

zmogljivosti in infrastrukture za zbiranje, izmenjavo in združevanje podatkov o vseh dejavnikih zdravja, vključno z izpostavljenostjo, zdravjem in boleznimi na ravni EU in mednarodni ravni;

| — | promocija zdravja in primarni preventivni ukrepi. |
| --- | --- |

—

promocija zdravja in primarni preventivni ukrepi.

| — | promocija zdravja in primarni preventivni ukrepi; |
| --- | --- |

—

promocija zdravja in primarni preventivni ukrepi;

| — | raziskave v zvezi z ukrepi načrtovanja, izvajanja in spremljanja rehabilitacije v celotnem življenjskem obdobju; |
| --- | --- |

—

raziskave v zvezi z ukrepi načrtovanja, izvajanja in spremljanja rehabilitacije v celotnem življenjskem obdobju;

raziskave v zvezi z ukrepi načrtovanja, izvajanja in spremljanja rehabilitacije v celotnem življenjskem obdobju;

| — | raziskave v zvezi z ukrepi za načrtovanje in izvajanje zgodnjih individualnih programov rehabilitacije (EIRP) za otroke s patologijami, ki povzročajo invalidnost. |
| --- | --- |

—

raziskave v zvezi z ukrepi za načrtovanje in izvajanje zgodnjih individualnih programov rehabilitacije (EIRP) za otroke s patologijami, ki povzročajo invalidnost.

raziskave v zvezi z ukrepi za načrtovanje in izvajanje zgodnjih individualnih programov rehabilitacije (EIRP) za otroke s patologijami, ki povzročajo invalidnost.

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 1 – točka 1.2 – točka 1.2.3

Priloga I – del II – točka 1 – točka 1.2 – točka 1.2.3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.2.3. | Nenalezljive in redke bolezni |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.2.3.

Nenalezljive in redke bolezni

| 1.2.3. | Nenalezljive in redke bolezni |
| --- | --- |

1.2.3.

Nenalezljive in redke bolezni

Nenalezljive bolezni (NCD), vključno z redkimi boleznimi, pomenijo velik zdravstveni in družbeni izziv ter zahtevajo učinkovitejše pristope v preprečevanju in zdravljenju, vključno s 
  poosebljenimi medicinskimi pristopi
  .

poosebljenimi medicinskimi pristopi

Nenalezljive bolezni (NCD), vključno z redkimi boleznimi, pomenijo velik zdravstveni in družbeni izziv ter zahtevajo učinkovitejše pristope v preprečevanju
  , diagnostiki
  in zdravljenju, vključno s 
  pristopi precizne medicine
  .

, diagnostiki

pristopi precizne medicine

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Diagnostika za zgodnejšo in natančnejšo diagnozo ter pacientu prilagojeno zdravljenje; |
| --- | --- |

—

Diagnostika za zgodnejšo in natančnejšo diagnozo ter pacientu prilagojeno zdravljenje;

| — | Diagnostika za zgodnejšo in natančnejšo diagnozo ter
  pravočasno
  pacientu prilagojeno zdravljenje; |
| --- | --- |

—

Diagnostika za zgodnejšo in natančnejšo diagnozo ter
  pravočasno
  pacientu prilagojeno zdravljenje;

pravočasno

| — | infrastruktura in zmogljivosti za izkoriščanje potenciala napredka genomske medicine v standardnih kliničnih praksah; |
| --- | --- |

—

infrastruktura in zmogljivosti za izkoriščanje potenciala napredka genomske medicine v standardnih kliničnih praksah;

infrastruktura in zmogljivosti za izkoriščanje potenciala napredka genomske medicine v standardnih kliničnih praksah;

| — | preventivni in presejalni programi; |
| --- | --- |

—

preventivni in presejalni programi;

| — | preventivni in presejalni programi; |
| --- | --- |

—

preventivni in presejalni programi;

| — | celostne rešitve za samoopazovanje, promocijo zdravja, preprečevanje bolezni ter obvladovanje kroničnih stanj in multimorbidnosti; |
| --- | --- |

—

celostne rešitve za samoopazovanje, promocijo zdravja, preprečevanje bolezni ter obvladovanje kroničnih stanj in multimorbidnosti;

| — | celostne rešitve za samoopazovanje, promocijo zdravja, preprečevanje bolezni ter obvladovanje kroničnih stanj in multimorbidnosti; |
| --- | --- |

—

celostne rešitve za samoopazovanje, promocijo zdravja, preprečevanje bolezni ter obvladovanje kroničnih stanj in multimorbidnosti;

| — | zdravljenja
  , vključno s farmakološkimi in nefarmakološkimi zdravljenji; |
| --- | --- |

—

zdravljenja
  , vključno s farmakološkimi in nefarmakološkimi zdravljenji;

zdravljenja

| — | varna, učinkovita in dostopna zdravljenja ali druge terapevtske strategije
  , vključno s farmakološkimi in nefarmakološkimi zdravljenji; |
| --- | --- |

—

varna, učinkovita in dostopna zdravljenja ali druge terapevtske strategije
  , vključno s farmakološkimi in nefarmakološkimi zdravljenji;

varna, učinkovita in dostopna zdravljenja ali druge terapevtske strategije

| — | paliativna oskrba; |
| --- | --- |

—

paliativna oskrba;

| — | paliativna oskrba; |
| --- | --- |

—

paliativna oskrba;

| — | skupne raziskave o molekularni, strukturni in celični biologiji, eksperimentalnem zdravljenju, genetiki, genomiki in okoljskih podlagah za rak pri ljudeh; |
| --- | --- |

—

skupne raziskave o molekularni, strukturni in celični biologiji, eksperimentalnem zdravljenju, genetiki, genomiki in okoljskih podlagah za rak pri ljudeh;

skupne raziskave o molekularni, strukturni in celični biologiji, eksperimentalnem zdravljenju, genetiki, genomiki in okoljskih podlagah za rak pri ljudeh;

| — | genomika, epidemiologija, bioinformatika, patologija in izzivi precizne medicine na področju redkih bolezni, nevrodegenerativnih bolezni in onkologije; |
| --- | --- |

—

genomika, epidemiologija, bioinformatika, patologija in izzivi precizne medicine na področju redkih bolezni, nevrodegenerativnih bolezni in onkologije;

genomika, epidemiologija, bioinformatika, patologija in izzivi precizne medicine na področju redkih bolezni, nevrodegenerativnih bolezni in onkologije;

| — | področja visoke stopnje neizpolnjenih kliničnih potreb, kot so redke oblike raka, vključno z oblikami raka pri otrocih; |
| --- | --- |

—

področja visoke stopnje neizpolnjenih kliničnih potreb, kot so redke oblike raka, vključno z oblikami raka pri otrocih;

področja visoke stopnje neizpolnjenih kliničnih potreb, kot so redke oblike raka, vključno z oblikami raka pri otrocih;

| — | ocena primerjalne učinkovitosti posegov in rešitev; |
| --- | --- |

—

ocena primerjalne učinkovitosti posegov in rešitev;

| — | ocena primerjalne učinkovitosti posegov in rešitev; |
| --- | --- |

—

ocena primerjalne učinkovitosti posegov in rešitev;

| — | izvajanje raziskav za nadgradnjo zdravstvenih ukrepov in podpora njihovi uporabi v zdravstvenih politikah in sistemih. |
| --- | --- |

—

izvajanje raziskav za nadgradnjo zdravstvenih ukrepov in podpora njihovi uporabi v zdravstvenih politikah in sistemih.

| — | izvajanje raziskav za nadgradnjo zdravstvenih ukrepov in podpora njihovi uporabi v zdravstvenih politikah in sistemih. |
| --- | --- |

—

izvajanje raziskav za nadgradnjo zdravstvenih ukrepov in podpora njihovi uporabi v zdravstvenih politikah in sistemih.

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 1 – točka 1.2 – točka 1.2.4

Priloga I – del II – točka 1 – točka 1.2 – točka 1.2.4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.2.4. | Nalezljive bolezni |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.2.4.

Nalezljive bolezni

| 1.2.4. | Nalezljive bolezni |
| --- | --- |

1.2.4.

Nalezljive bolezni

Zaščita ljudi pred čezmejnimi nevarnostmi za zdravje je velik izziv za javno zdravje, ki zahteva učinkovito mednarodno sodelovanje na ravni EU in na svetovni ravni. To vključuje preprečevanje, pripravljenost, zgodnje odkrivanje in zdravljenje nalezljivih bolezni ter tudi obravnavo antimikrobične odpornosti (AMR) na podlagi pristopa „Eno zdravje“.

Zaščita ljudi pred
  nalezljivimi boleznimi in
  čezmejnimi nevarnostmi za zdravje je velik izziv za javno zdravje, ki zahteva učinkovito mednarodno sodelovanje na ravni EU in na svetovni ravni. To vključuje preprečevanje, pripravljenost, zgodnje odkrivanje in zdravljenje nalezljivih bolezni ter tudi obravnavo antimikrobične odpornosti (AMR) na podlagi pristopa „Eno zdravje“.
  Nadaljnje širjenje protimikrobno odpornih bakterij, vključno s superbakterijami, bo prav tako znatno škodljivo vplivalo na gospodarstvo in okolje. Ena od prednostnih nalog v tem razdelku bo tudi preprečevanje njihovega razvoja in širjenja. Poleg tega je Svetovna zdravstvena organizacija sestavila seznam zapostavljenih bolezni, ki zaradi omejenih poslovnih spodbud ne prejmejo dovolj naložb za raziskave in razvoj iz zasebnega sektorja. Za spoprijemanje z bremenom teh zapostavljenih bolezni, povezanih z revščino, so potrebne ambicioznejše javne naložbe.

nalezljivimi boleznimi in

Nadaljnje širjenje protimikrobno odpornih bakterij, vključno s superbakterijami, bo prav tako znatno škodljivo vplivalo na gospodarstvo in okolje. Ena od prednostnih nalog v tem razdelku bo tudi preprečevanje njihovega razvoja in širjenja. Poleg tega je Svetovna zdravstvena organizacija sestavila seznam zapostavljenih bolezni, ki zaradi omejenih poslovnih spodbud ne prejmejo dovolj naložb za raziskave in razvoj iz zasebnega sektorja. Za spoprijemanje z bremenom teh zapostavljenih bolezni, povezanih z revščino, so potrebne ambicioznejše javne naložbe.

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Dejavniki za pojav ali ponovni pojav nalezljivih bolezni in njihovega širjenja, vključno s prenosom z živali na ljudi (zoonoza) ali drugih delov okolja (voda, tla, rastline, živila) na ljudi; |
| --- | --- |

—

Dejavniki za pojav ali ponovni pojav nalezljivih bolezni in njihovega širjenja, vključno s prenosom z živali na ljudi (zoonoza) ali drugih delov okolja (voda, tla, rastline, živila) na ljudi;

| — | Dejavniki za pojav ali ponovni pojav nalezljivih bolezni in njihovega širjenja, vključno s prenosom z živali na ljudi (zoonoza) ali drugih delov okolja (voda, tla, rastline, živila) na ljudi
  ter izvajanjem empiričnih preventivnih rešitev za zmanjšanje prenosa
  ; |
| --- | --- |

—

Dejavniki za pojav ali ponovni pojav nalezljivih bolezni in njihovega širjenja, vključno s prenosom z živali na ljudi (zoonoza) ali drugih delov okolja (voda, tla, rastline, živila) na ljudi
  ter izvajanjem empiričnih preventivnih rešitev za zmanjšanje prenosa
  ;

ter izvajanjem empiričnih preventivnih rešitev za zmanjšanje prenosa

| — | napovedovanje, zgodnje odkrivanje in spremljanje nalezljivih bolezni, vključno z antimikrobično odpornimi patogeni, okužbami, povezanimi z zdravstveno oskrbo, in okoljskimi dejavniki; |
| --- | --- |

—

napovedovanje, zgodnje odkrivanje in spremljanje nalezljivih bolezni, vključno z antimikrobično odpornimi patogeni, okužbami, povezanimi z zdravstveno oskrbo, in okoljskimi dejavniki;

| — | napovedovanje, zgodnje odkrivanje in spremljanje nalezljivih bolezni, vključno z antimikrobično odpornimi patogeni, okužbami, povezanimi z zdravstveno oskrbo, in okoljskimi dejavniki; |
| --- | --- |

—

napovedovanje, zgodnje odkrivanje in spremljanje nalezljivih bolezni, vključno z antimikrobično odpornimi patogeni, okužbami, povezanimi z zdravstveno oskrbo, in okoljskimi dejavniki;

| — | cepiva
  , diagnosticiranje, zdravljenja in
  zdravila
  za
  nalezljive bolezni in
  bolezni, vključno
  s pridruženimi motnjami
  in
  hkratnimi okužbami
  ; |
| --- | --- |

—

cepiva
  , diagnosticiranje, zdravljenja in
  zdravila
  za
  nalezljive bolezni in
  bolezni, vključno
  s pridruženimi motnjami
  in
  hkratnimi okužbami
  ;

cepiva

zdravila

nalezljive bolezni in

s pridruženimi motnjami

hkratnimi okužbami

| — | Primerno
  ,
  varno in učinkovito
  diagnosticiranje,
  medicinske tehnologije,
  zdravljenja in
  cepiva
  za
  preprečevanje in profilakso nalezljivih
  bolezni, vključno
  z raziskovanjem in odkrivanjem novih cepiv, naprednimi tehnologijami imunizacije
  in
  regulativnimi znanostmi
  ; |
| --- | --- |

—

Primerno
  ,
  varno in učinkovito
  diagnosticiranje,
  medicinske tehnologije,
  zdravljenja in
  cepiva
  za
  preprečevanje in profilakso nalezljivih
  bolezni, vključno
  z raziskovanjem in odkrivanjem novih cepiv, naprednimi tehnologijami imunizacije
  in
  regulativnimi znanostmi
  ;

Primerno

varno in učinkovito

medicinske tehnologije,

cepiva

preprečevanje in profilakso nalezljivih

z raziskovanjem in odkrivanjem novih cepiv, naprednimi tehnologijami imunizacije

regulativnimi znanostmi

| — | učinkovita pripravljenost na izredne zdravstvene dogodke, odzivanje ter ukrepi in strategije za okrevanje, ki vključujejo skupnosti; |
| --- | --- |

—

učinkovita pripravljenost na izredne zdravstvene dogodke, odzivanje ter ukrepi in strategije za okrevanje, ki vključujejo skupnosti;

| — | učinkovita pripravljenost na izredne zdravstvene dogodke, odzivanje ter ukrepi in strategije za okrevanje, ki vključujejo skupnosti; |
| --- | --- |

—

učinkovita pripravljenost na izredne zdravstvene dogodke, odzivanje ter ukrepi in strategije za okrevanje, ki vključujejo skupnosti;

| — | ovire za izvajanje in uvajanje zdravstvenih ukrepov v klinično prakso in zdravstveni sistem; |
| --- | --- |

—

ovire za izvajanje in uvajanje zdravstvenih ukrepov v klinično prakso in zdravstveni sistem;

| — | ovire za izvajanje in uvajanje zdravstvenih ukrepov v klinično prakso in zdravstveni sistem; |
| --- | --- |

—

ovire za izvajanje in uvajanje zdravstvenih ukrepov v klinično prakso in zdravstveni sistem;

| — | čezmejni vidiki nalezljivih bolezni in posebni izzivi v državah z nizkimi in srednjimi dohodki, kot so tropske bolezni. |
| --- | --- |

—

čezmejni vidiki nalezljivih bolezni in posebni izzivi v državah z nizkimi in srednjimi dohodki, kot so tropske bolezni.

| — | čezmejni vidiki nalezljivih bolezni in posebni izzivi v državah z nizkimi in srednjimi dohodki, kot so
  zapostavljene
  tropske bolezni
  , AIDS, tuberkuloza in malarija. Razvoj novih metod zdravljenja nalezljivih bolezni za preprečevanje protimikrobne odpornosti. |
| --- | --- |

—

čezmejni vidiki nalezljivih bolezni in posebni izzivi v državah z nizkimi in srednjimi dohodki, kot so
  zapostavljene
  tropske bolezni
  , AIDS, tuberkuloza in malarija. Razvoj novih metod zdravljenja nalezljivih bolezni za preprečevanje protimikrobne odpornosti.

zapostavljene

, AIDS, tuberkuloza in malarija. Razvoj novih metod zdravljenja nalezljivih bolezni za preprečevanje protimikrobne odpornosti.

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 1 – točka 1.2 – točka 1.2.5

Priloga I – del II – točka 1 – točka 1.2 – točka 1.2.5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.2.5. | Orodja, tehnologije in digitalne rešitve za zdravje in oskrbo |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.2.5.

Orodja, tehnologije in digitalne rešitve za zdravje in oskrbo

| 1.2.5. | Orodja, tehnologije in digitalne rešitve za zdravje in oskrbo |
| --- | --- |

1.2.5.

Orodja, tehnologije in digitalne rešitve za zdravje in oskrbo

Zdravstvene tehnologije in orodja so bistvenega pomena za javno zdravje in so v veliki meri prispevali k pomembnim dosežkom na področju kakovosti življenja, zdravja in oskrbe ljudi v EU. Zato je ključen strateški izziv oblikovati, razviti, zagotoviti in izvesti primerna, zanesljiva, varna in stroškovno učinkovita orodja in tehnologije za zdravje in oskrbo, pri čemer se ustrezno upoštevajo potrebe invalidov in starajoče se družbe. To vključuje umetno inteligenco in
  druge digitalne
  tehnologije, ki zagotavljajo pomembne izboljšave obstoječih sistemov, kot tudi spodbujanje konkurenčnega in trajnostnega zdravstvenega sektorja, ki ustvarja visokokakovostna delovna mesta. Evropski zdravstveni sektor je eden od ključnih gospodarskih sektorjev v EU, saj predstavlja 3 % BDP in 1,5 milijona zaposlenih.

druge digitalne

Zdravstvene tehnologije in orodja so bistvenega pomena za javno zdravje in so v veliki meri prispevali k pomembnim dosežkom na področju kakovosti življenja, zdravja in oskrbe ljudi v EU. Zato je ključen strateški izziv oblikovati, razviti, zagotoviti in izvesti primerna, zanesljiva, varna in stroškovno učinkovita orodja in tehnologije za zdravje in oskrbo, pri čemer se ustrezno upoštevajo potrebe invalidov in starajoče se družbe. To vključuje
  ključne omogočitvene tehnologije,
  umetno inteligenco
  , robotiko, velepodatke, kvantno tehnologijo
  in
  druga digitalna orodja in
  tehnologije, ki zagotavljajo pomembne izboljšave obstoječih sistemov, kot tudi spodbujanje konkurenčnega in trajnostnega zdravstvenega sektorja, ki ustvarja visokokakovostna delovna mesta. Evropski zdravstveni sektor je eden od ključnih gospodarskih sektorjev v EU, saj predstavlja 3 % BDP in 1,5 milijona zaposlenih.

ključne omogočitvene tehnologije,

, robotiko, velepodatke, kvantno tehnologijo

druga digitalna orodja in

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Orodja in tehnologije za uporabo v celotnem zdravstvenem spektru in za vse ustrezne medicinske indikacije, vključno s funkcionalno okvaro; |
| --- | --- |

—

Orodja in tehnologije za uporabo v celotnem zdravstvenem spektru in za vse ustrezne medicinske indikacije, vključno s funkcionalno okvaro;

| — | Orodja in tehnologije za uporabo v celotnem zdravstvenem spektru
  , vključno s proizvodnjo zdravstvenih tehnologij,
  in za vse ustrezne medicinske indikacije, vključno s funkcionalno okvaro; |
| --- | --- |

—

Orodja in tehnologije za uporabo v celotnem zdravstvenem spektru
  , vključno s proizvodnjo zdravstvenih tehnologij,
  in za vse ustrezne medicinske indikacije, vključno s funkcionalno okvaro;

, vključno s proizvodnjo zdravstvenih tehnologij,

| — | umetna inteligenca in robotika za zdravstvene tehnologije in orodja; |
| --- | --- |

—

umetna inteligenca in robotika za zdravstvene tehnologije in orodja;

umetna inteligenca in robotika za zdravstvene tehnologije in orodja;

| — | integrirana orodja, tehnologije in digitalne rešitve za človekovo zdravje, vključno z mobilnimi in zdravstvenimi storitvami na daljavo; |
| --- | --- |

—

integrirana orodja, tehnologije in digitalne rešitve za človekovo zdravje, vključno z mobilnimi in zdravstvenimi storitvami na daljavo;

| — | integrirana orodja, tehnologije in digitalne rešitve za človekovo zdravje, vključno z mobilnimi in zdravstvenimi storitvami na daljavo; |
| --- | --- |

—

integrirana orodja, tehnologije in digitalne rešitve za človekovo zdravje, vključno z mobilnimi in zdravstvenimi storitvami na daljavo;

| — | personalizirani digitalni zdravstveni pristopi, ki temeljijo na digitalnih dvojčkih, točni podatkovno vodeni računalniški modeli ključnih bioloških procesov človeškega telesa, ki omogočajo opredelitev najboljše terapije s posameznimi ukrepi za varovanje in ohranjanje zdravja; |
| --- | --- |

—

personalizirani digitalni zdravstveni pristopi, ki temeljijo na digitalnih dvojčkih, točni podatkovno vodeni računalniški modeli ključnih bioloških procesov človeškega telesa, ki omogočajo opredelitev najboljše terapije s posameznimi ukrepi za varovanje in ohranjanje zdravja;

personalizirani digitalni zdravstveni pristopi, ki temeljijo na digitalnih dvojčkih, točni podatkovno vodeni računalniški modeli ključnih bioloških procesov človeškega telesa, ki omogočajo opredelitev najboljše terapije s posameznimi ukrepi za varovanje in ohranjanje zdravja;

| — | poskusno izvajanje, obsežno uvajanje, optimizacije in javno naročanje inovativnih tehnologij in orodij na področju zdravstva in oskrbe v dejanskih okoliščinah, vključno s kliničnimi poskusi in izvajanjem raziskav; |
| --- | --- |

—

poskusno izvajanje, obsežno uvajanje, optimizacije in javno naročanje inovativnih tehnologij in orodij na področju zdravstva in oskrbe v dejanskih okoliščinah, vključno s kliničnimi poskusi in izvajanjem raziskav;

| — | poskusno izvajanje, obsežno uvajanje, optimizacije in javno naročanje inovativnih tehnologij in orodij na področju zdravstva in oskrbe v dejanskih okoliščinah, vključno s kliničnimi poskusi in izvajanjem raziskav; |
| --- | --- |

—

poskusno izvajanje, obsežno uvajanje, optimizacije in javno naročanje inovativnih tehnologij in orodij na področju zdravstva in oskrbe v dejanskih okoliščinah, vključno s kliničnimi poskusi in izvajanjem raziskav;

| — | inovativni procesi in storitve za razvoj, proizvodnjo in hitro zagotavljanje orodij
  in tehnologij za zdravje
  in
  oskrbo
  ; |
| --- | --- |

—

inovativni procesi in storitve za razvoj, proizvodnjo in hitro zagotavljanje orodij
  in tehnologij za zdravje
  in
  oskrbo
  ;

in tehnologij za zdravje

oskrbo

| — | inovativni procesi in storitve za razvoj, proizvodnjo in hitro zagotavljanje orodij
  na področju oskrbe, tehnologij, zdravil
  in
  cepiv
  ; |
| --- | --- |

—

inovativni procesi in storitve za razvoj, proizvodnjo in hitro zagotavljanje orodij
  na področju oskrbe, tehnologij, zdravil
  in
  cepiv
  ;

na področju oskrbe, tehnologij, zdravil

cepiv

| — | varnost, učinkovitost in kakovost orodij in tehnologij za zdravje in oskrbo ter njihov etični, pravni in družbeni vpliv; |
| --- | --- |

—

varnost, učinkovitost in kakovost orodij in tehnologij za zdravje in oskrbo ter njihov etični, pravni in družbeni vpliv;

| — | varnost, učinkovitost in kakovost orodij in tehnologij za zdravje in oskrbo ter njihov etični, pravni in družbeni vpliv; |
| --- | --- |

—

varnost, učinkovitost in kakovost orodij in tehnologij za zdravje in oskrbo ter njihov etični, pravni in družbeni vpliv;

| — | regulativne vede za zdravstvene tehnologije in orodja. |
| --- | --- |

—

regulativne vede za zdravstvene tehnologije in orodja.

| — | regulativne vede za zdravstvene tehnologije in orodja; |
| --- | --- |

—

regulativne vede za zdravstvene tehnologije in orodja;

| — | orodja, tehnologije in digitalne rešitve za povečanje varnosti zdravniških odločitev. |
| --- | --- |

—

orodja, tehnologije in digitalne rešitve za povečanje varnosti zdravniških odločitev.

orodja, tehnologije in digitalne rešitve za povečanje varnosti zdravniških odločitev.

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 1 – točka 1.2 – točka 1.2.6

Priloga I – del II – točka 1 – točka 1.2 – točka 1.2.6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.2.6. | Sistemi zdravstvenega varstva |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.2.6.

Sistemi zdravstvenega varstva

| 1.2.6. | Sistemi zdravstvenega varstva |
| --- | --- |

1.2.6.

Sistemi zdravstvenega varstva

Zdravstveni sistemi so glavno sredstvo socialnih sistemov EU, ki v letu 2017 vključujejo 24 milijonov zaposlenih v sektorju zdravstva in socialnega varstva. Glavna prioriteta je zagotoviti zdravstvene sisteme, ki so dostopni, stroškovno učinkoviti, prilagodljivi, trajnostni in zanesljivi, ter zmanjšati neenakosti, tudi s sprostitvijo potenciala inovacij na podlagi podatkov in digitalnih inovacij, za boljše zdravje in na osebo osredotočeno nego na podlagi prosto dostopnih evropskih podatkovnih infrastruktur. To bo pospešilo digitalno preobrazbo na področju zdravstva in oskrbe.

Zdravstveni sistemi so glavno sredstvo socialnih sistemov EU, ki v letu 2017 vključujejo 24 milijonov zaposlenih v sektorju zdravstva in socialnega varstva. Glavna prioriteta je zagotoviti zdravstvene sisteme, ki so dostopni, stroškovno učinkoviti, prilagodljivi, trajnostni in zanesljivi, ter zmanjšati neenakosti, tudi s sprostitvijo potenciala inovacij na podlagi podatkov in digitalnih inovacij, za boljše zdravje in na osebo osredotočeno nego na podlagi prosto dostopnih evropskih podatkovnih infrastruktur. To bo pospešilo digitalno preobrazbo na področju zdravstva in oskrbe.
  Prihodnja infrastruktura bi morala temeljiti na varnem shranjevanju, na primer uporabi 5G, pogojih za razvoj interneta stvari in visokozmogljivih računalniških centrih.

Prihodnja infrastruktura bi morala temeljiti na varnem shranjevanju, na primer uporabi 5G, pogojih za razvoj interneta stvari in visokozmogljivih računalniških centrih.

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Reforme javnih zdravstvenih sistemov in politik v Evropi in zunaj nje; |
| --- | --- |

—

Reforme javnih zdravstvenih sistemov in politik v Evropi in zunaj nje;

| — | Reforme javnih zdravstvenih sistemov in politik v Evropi in zunaj nje; |
| --- | --- |

—

Reforme javnih zdravstvenih sistemov in politik v Evropi in zunaj nje;

| — | novi modeli in pristopi za zdravje in oskrbo in njihova prenosljivost ali prilagoditev iz ene države/regije v drugo; |
| --- | --- |

—

novi modeli in pristopi za zdravje in oskrbo in njihova prenosljivost ali prilagoditev iz ene države/regije v drugo;

| — | novi modeli in pristopi za zdravje in oskrbo in njihova prenosljivost ali prilagoditev iz ene države/regije v drugo; |
| --- | --- |

—

novi modeli in pristopi za zdravje in oskrbo in njihova prenosljivost ali prilagoditev iz ene države/regije v drugo;

| — | izboljšati vrednotenje zdravstvene tehnologije; |
| --- | --- |

—

izboljšati vrednotenje zdravstvene tehnologije;

| — | izboljšati vrednotenje zdravstvene tehnologije; |
| --- | --- |

—

izboljšati vrednotenje zdravstvene tehnologije;

| — | razvoj neenakosti na področju zdravja in učinkovit odziv politike; |
| --- | --- |

—

razvoj neenakosti na področju zdravja in učinkovit odziv politike;

| — | razvoj neenakosti na področju zdravja in učinkovit odziv politike; |
| --- | --- |

—

razvoj neenakosti na področju zdravja in učinkovit odziv politike;

| — | prihodnja delovna sila v zdravstvu in njene potrebe; |
| --- | --- |

—

prihodnja delovna sila v zdravstvu in njene potrebe;

| — | prihodnja delovna sila v zdravstvu in njene potrebe; |
| --- | --- |

—

prihodnja delovna sila v zdravstvu in njene potrebe;

| — | razvoj shem za specializirano usposabljanje zdravstvenih delavcev, usposabljanje in razvoj tehničnega znanja in izkušenj in novih načinov dela na poti k inovacijam na področju e-zdravja; |
| --- | --- |

—

razvoj shem za specializirano usposabljanje zdravstvenih delavcev, usposabljanje in razvoj tehničnega znanja in izkušenj in novih načinov dela na poti k inovacijam na področju e-zdravja;

razvoj shem za specializirano usposabljanje zdravstvenih delavcev, usposabljanje in razvoj tehničnega znanja in izkušenj in novih načinov dela na poti k inovacijam na področju e-zdravja;

| — | izboljšanje
  pravočasnih
  informacij o zdravju in
  uporabe
  zdravstvenih podatkov, vključno z elektronskimi zdravstvenimi zapisi z ustrezno pozornostjo glede varnosti, zasebnosti, interoperabilnosti, standardov, primerljivosti in celovitosti; |
| --- | --- |

—

izboljšanje
  pravočasnih
  informacij o zdravju in
  uporabe
  zdravstvenih podatkov, vključno z elektronskimi zdravstvenimi zapisi z ustrezno pozornostjo glede varnosti, zasebnosti, interoperabilnosti, standardov, primerljivosti in celovitosti;

pravočasnih

uporabe

| — | izboljšanje
  pravočasnosti in kakovosti
  informacij o zdravju
  , pa tudi infrastrukture za učinkovito zbiranje
  in
  uporabo zdravstvenih podatkov, vključno z elektronskimi zdravstvenimi zapisi z ustrezno pozornostjo glede varnosti, zasebnosti, interoperabilnosti, standardov, primerljivosti in celovitosti; informacije o zdravju in uporaba zdravstvenih podatkov, vključno z elektronskimi zdravstvenimi zapisi z ustrezno pozornostjo glede varnosti, zasebnosti, interoperabilnosti, standardov, primerljivosti in celovitosti; |
| --- | --- |

—

izboljšanje
  pravočasnosti in kakovosti
  informacij o zdravju
  , pa tudi infrastrukture za učinkovito zbiranje
  in
  uporabo zdravstvenih podatkov, vključno z elektronskimi zdravstvenimi zapisi z ustrezno pozornostjo glede varnosti, zasebnosti, interoperabilnosti, standardov, primerljivosti in celovitosti; informacije o zdravju in uporaba zdravstvenih podatkov, vključno z elektronskimi zdravstvenimi zapisi z ustrezno pozornostjo glede varnosti, zasebnosti, interoperabilnosti, standardov, primerljivosti in celovitosti;

pravočasnosti in kakovosti

, pa tudi infrastrukture za učinkovito zbiranje

uporabo zdravstvenih podatkov, vključno z elektronskimi zdravstvenimi zapisi z ustrezno pozornostjo glede varnosti, zasebnosti, interoperabilnosti, standardov, primerljivosti in celovitosti; informacije o zdravju in uporaba zdravstvenih podatkov, vključno z elektronskimi zdravstvenimi zapisi z ustrezno pozornostjo glede varnosti, zasebnosti, interoperabilnosti, standardov, primerljivosti in celovitosti;

| — | prožnost zdravstvenih sistemov pri odpravljanju posledic kriz in za vključitev prelomnih inovacij; |
| --- | --- |

—

prožnost zdravstvenih sistemov pri odpravljanju posledic kriz in za vključitev prelomnih inovacij;

| — | prožnost zdravstvenih sistemov pri odpravljanju posledic kriz in za vključitev prelomnih inovacij; |
| --- | --- |

—

prožnost zdravstvenih sistemov pri odpravljanju posledic kriz in za vključitev prelomnih inovacij;

| — | rešitve za krepitev vloge državljanov in bolnikov, samoopazovanje ter sodelovanje z zdravstvenimi in socialnimi delavci, za bolj celostne pristope v oskrbi in pristope, usmerjene na uporabnika; |
| --- | --- |

—

rešitve za krepitev vloge državljanov in bolnikov, samoopazovanje ter sodelovanje z zdravstvenimi in socialnimi delavci, za bolj celostne pristope v oskrbi in pristope, usmerjene na uporabnika;

| — | rešitve za krepitev vloge državljanov in bolnikov, samoopazovanje ter sodelovanje z zdravstvenimi in socialnimi delavci, za bolj celostne pristope v oskrbi in pristope, usmerjene na uporabnika; |
| --- | --- |

—

rešitve za krepitev vloge državljanov in bolnikov, samoopazovanje ter sodelovanje z zdravstvenimi in socialnimi delavci, za bolj celostne pristope v oskrbi in pristope, usmerjene na uporabnika;

| — | podatki, informacije, znanje in primeri najboljše prakse iz raziskav zdravstvenih sistemov na ravni EU in na svetovni ravni. |
| --- | --- |

—

podatki, informacije, znanje in primeri najboljše prakse iz raziskav zdravstvenih sistemov na ravni EU in na svetovni ravni.

| — | podatki, informacije, znanje in primeri najboljše prakse iz raziskav zdravstvenih sistemov na ravni EU in na svetovni ravni. |
| --- | --- |

—

podatki, informacije, znanje in primeri najboljše prakse iz raziskav zdravstvenih sistemov na ravni EU in na svetovni ravni.

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 2 – uvodni del

Priloga I – del II – točka 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2. | SKLOP „VKLJUČUJOČA IN
  VARNA
  DRUŽBA“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.

SKLOP „VKLJUČUJOČA IN
  VARNA
  DRUŽBA“

VARNA

| 2. | SKLOP „VKLJUČUJOČA IN
  USTVARJALNA
  DRUŽBA“ |
| --- | --- |

2.

SKLOP „VKLJUČUJOČA IN
  USTVARJALNA
  DRUŽBA“

USTVARJALNA

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 2 – točka 2.1

Priloga I – del II – točka 2 – točka 2.1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.1. | Utemeljitev |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.1.

Utemeljitev

| 2.1. | Utemeljitev |
| --- | --- |

2.1.

Utemeljitev

EU se zavzema za edinstveno kombinacijo gospodarske rasti s socialnimi politikami, z visokimi stopnjami socialne vključenosti, skupnimi vrednotami, ki sprejemajo demokracijo, spoštovanje človekovih pravic, enakost spolov in bogastvo raznolikosti. Ta model se stalno razvija in se mora med drugim spoprijemati tudi z izzivi
  globalizacije in tehnoloških sprememb. Evropa se mora odzvati tudi na izzive, ki izvirajo iz neprestanih varnostnih groženj. Teroristični napadi in radikalizacija ter kibernetski napadi in hibridne grožnje vzbujajo pomembna varnostna vprašanja in obremenjujejo družbe.

globalizacije in tehnoloških sprememb. Evropa se mora odzvati tudi na izzive, ki izvirajo iz neprestanih varnostnih groženj. Teroristični napadi in radikalizacija ter kibernetski napadi in hibridne grožnje vzbujajo pomembna varnostna vprašanja in obremenjujejo družbe.

EU se zavzema za edinstveno kombinacijo
  blaginje,
  gospodarske rasti
  in trajnosti
  s socialnimi politikami, z visokimi stopnjami socialne vključenosti, skupnimi vrednotami, ki sprejemajo demokracijo, spoštovanje človekovih pravic, enakost spolov in bogastvo raznolikosti. Ta model se stalno razvija in se mora med drugim spoprijemati tudi z izzivi
  digitalizacije
  ,
  globalizacije
  in
  tehnološkega razvoja
  .

blaginje,

in trajnosti

digitalizacije

globalizacije

tehnološkega razvoja

EU mora spodbujati model vključujoče in trajnostne rasti ter pri tem izkoristiti ugodnosti tehnološkega napredka, krepiti zaupanje in spodbujati inovacije na področju demokratičnega upravljanja, boja proti neenakosti, brezposelnosti marginalizaciji, diskriminaciji in radikalizaciji, zagotavljati spoštovanje človekovih pravic, spodbujati kulturno raznolikost in evropsko kulturno dediščino ter krepiti vlogo državljanov prek socialnih inovacij. Tudi obvladovanje migracij in vključevanje migrantov bosta še naprej ostali prednostni vprašanji. Vloga raziskav in inovacij na področju družbenih ved in humanistike za odziv na te izzive in uresničevanje ciljev EU je ključnega pomena.

EU mora spodbujati model vključujoče in trajnostne rasti ter pri tem izkoristiti ugodnosti tehnološkega napredka, krepiti zaupanje in spodbujati inovacije na področju demokratičnega upravljanja, boja proti neenakosti, brezposelnosti marginalizaciji, diskriminaciji in radikalizaciji, zagotavljati spoštovanje človekovih pravic, spodbujati kulturno raznolikost in evropsko kulturno dediščino ter krepiti vlogo državljanov prek socialnih inovacij. Tudi obvladovanje migracij in vključevanje migrantov bosta še naprej ostali prednostni vprašanji.

Vloga raziskav in inovacij na področju družbenih ved in humanistike
  ter v kulturnem in ustvarjalnem sektorju
  je za odziv na te izzive in uresničevanje ciljev EU ključnega pomena.
  Zaradi širokega spektra, velikosti in učinka današnje digitalne preobrazbe ti sektorji pomembno prispevajo k našemu gospodarstvu. Ker je medsebojna povezanost med socialnimi in tehnološkimi inovacijami zapletena in redkokdaj linearna, so potrebne nadaljnje raziskave razvoja vseh vrst inovacij in dejavnosti, vključno z medsektorskimi in večdisciplinskimi raziskavami. Te raziskave se financirajo, da se spodbudi njihov učinkovit razvoj v prihodnosti.

ter v kulturnem in ustvarjalnem sektorju

Zaradi širokega spektra, velikosti in učinka današnje digitalne preobrazbe ti sektorji pomembno prispevajo k našemu gospodarstvu. Ker je medsebojna povezanost med socialnimi in tehnološkimi inovacijami zapletena in redkokdaj linearna, so potrebne nadaljnje raziskave razvoja vseh vrst inovacij in dejavnosti, vključno z medsektorskimi in večdisciplinskimi raziskavami. Te raziskave se financirajo, da se spodbudi njihov učinkovit razvoj v prihodnosti.

Evropske državljane, državne institucije in gospodarstvo je treba zaščititi pred nenehnimi grožnjami organiziranega kriminala, ki vključujejo tudi trgovino z orožjem, mamili in ljudmi. Ključnega pomena je tudi krepitev zaščite in varnosti z boljšim upravljanjem meja. Z digitalizacijo gospodarstva in družbe se povečuje kibernetska kriminaliteta, z njo povezana tveganja pa postajajo vse bolj raznolika. Evropa mora nadaljevati s prizadevanji za izboljšanje kibernetske varnosti, digitalne zasebnosti, varstva osebnih podatkov ter boja proti širjenju neresničnih in škodljivih informacij, da bi zaščitila demokratično in gospodarsko stabilnost. In nazadnje, potrebna so dodatna prizadevanja za omejitev učinkov skrajnih vremenskih pojavov na življenje in preživetje, ki se zaostrujejo zaradi podnebnih sprememb, kot so poplave, nevihte ali suše, ki povzročajo gozdne požare, degradacijo tal in druge naravne nesreče, npr. potresi. Nesreče, bodisi naravne bodisi take, ki jih povzroči človek, lahko ogrozijo pomembne družbene funkcije, kot so zdravje, oskrba z energijo in vlada.

Evropske državljane, državne institucije in gospodarstvo je treba zaščititi pred nenehnimi grožnjami organiziranega kriminala, ki vključujejo tudi trgovino z orožjem, mamili in ljudmi. Ključnega pomena je tudi krepitev zaščite in varnosti z boljšim upravljanjem meja. Z digitalizacijo gospodarstva in družbe se povečuje kibernetska kriminaliteta, z njo povezana tveganja pa postajajo vse bolj raznolika. Evropa mora nadaljevati s prizadevanji za izboljšanje kibernetske varnosti, digitalne zasebnosti, varstva osebnih podatkov ter boja proti širjenju neresničnih in škodljivih informacij, da bi zaščitila demokratično in gospodarsko stabilnost. In nazadnje, potrebna so dodatna prizadevanja za omejitev učinkov skrajnih vremenskih pojavov na življenje in preživetje, ki se zaostrujejo zaradi podnebnih sprememb, kot so poplave, nevihte ali suše, ki povzročajo gozdne požare, degradacijo tal in druge naravne nesreče, npr. potresi. Nesreče, bodisi naravne bodisi take, ki jih povzroči človek, lahko ogrozijo pomembne družbene funkcije, kot so zdravje, oskrba z energijo in vlada.

Obsežnost, zapletenost in nadnacionalni značaj izzivov zahtevajo večplastne ukrepe EU. Obravnava takšnih ključnih družbenih, političnih, kulturnih in gospodarskih vprašanj in tudi varnostnih izzivov samo na nacionalni ravni bi pomenila nevarnost neučinkovite rabe virov, razdrobljene pristope in različne standarde znanja in zmogljivosti.

Obsežnost, zapletenost in nadnacionalni značaj izzivov zahtevajo večplastne ukrepe EU. Obravnava takšnih ključnih družbenih, političnih, kulturnih in gospodarskih vprašanj in tudi varnostnih izzivov samo na nacionalni ravni bi pomenila nevarnost neučinkovite rabe virov, razdrobljene pristope in različne standarde znanja in zmogljivosti.

Raziskave na področju varnosti so del širšega celovitega odziva EU na varnostne grožnje. Prispevajo k procesu razvoja zmogljivosti, da se omogoči razpoložljivost tehnologij in aplikacij v prihodnosti za zapolnjevanje vrzeli v zmogljivostih, ki so jih opredelili oblikovalci politik in strokovni delavci. Financiranje raziskav prek okvirnega programa EU je že predstavljalo okoli 50 % celotnega javnega financiranja za raziskave na področju varnosti v EU. V celoti se bodo izkoristili razpoložljivi instrumenti, vključno z evropskim vesoljskim program (Galileo, EGNOS, Copernicus, seznanjenost z razmerami v vesolju in vladne satelitske komunikacije). Potekajo prizadevanja za sinergije z dejavnostmi, podprtimi z obrambnimi raziskavami, ki jih financira EU, in za preprečevanje podvajanja. Čezmejno sodelovanje prispeva k razvoju enotnega evropskega varnostnega trga in izboljšanju uspešnosti industrije ter podpira samostojnost EU.

Raziskave na področju varnosti so del širšega celovitega odziva EU na varnostne grožnje. Prispevajo k procesu razvoja zmogljivosti, da se omogoči razpoložljivost tehnologij in aplikacij v prihodnosti za zapolnjevanje vrzeli v zmogljivostih, ki so jih opredelili oblikovalci politik in strokovni delavci. Financiranje raziskav prek okvirnega programa EU je že predstavljalo okoli 50 % celotnega javnega financiranja za raziskave na področju varnosti v EU. V celoti se bodo izkoristili razpoložljivi instrumenti, vključno z evropskim vesoljskim program (Galileo, EGNOS, Copernicus, seznanjenost z razmerami v vesolju in vladne satelitske komunikacije). Potekajo prizadevanja za sinergije z dejavnostmi, podprtimi z obrambnimi raziskavami, ki jih financira EU, in za preprečevanje podvajanja. Čezmejno sodelovanje prispeva k razvoju enotnega evropskega varnostnega trga in izboljšanju uspešnosti industrije ter podpira samostojnost EU.

Dejavnosti s področja raziskav in inovacij v tem svetovnem izzivu bodo na splošno usklajene s prioritetami Komisije na področju demokratičnih sprememb; delovnih mest, rasti in naložb; pravosodja in temeljnih pravic; migracij; bolj povezane in pravičnejše evropske monetarne unije; enotnega digitalnega trga. Te bodo odziv na zavezo o uresničevanju rimske agende in prizadevanja za: „socialno Evropo“ in „Unijo, ki ohranja našo kulturno dediščino in spodbuja kulturno raznolikost.“ Podpirala bo tudi evropski steber socialnih pravic
  , in globalni dogovor o varnih, urejenih in zakonitih migracijah. Raziskave na področju varnosti so odziv na zavezo o uresničevanju rimske agende za „varno Evropo“, ki prispeva k vzpostavitvi prave in učinkovite Varnostne unije. Izkoriščene bodo sinergije s programom za pravosodje in programom za pravice in vrednote, ki podpirata dejavnosti na področju dostopa do sodnega varstva, pravic žrtev, enakosti spolov, nediskriminacije, varstva podatkov in promocije evropskega državljanstva.

, in globalni dogovor o varnih, urejenih in zakonitih migracijah. Raziskave na področju varnosti so odziv na zavezo o uresničevanju rimske agende za „varno Evropo“, ki prispeva k vzpostavitvi prave in učinkovite Varnostne unije. Izkoriščene bodo sinergije s programom za pravosodje in programom za pravice in vrednote, ki podpirata dejavnosti na področju dostopa do sodnega varstva, pravic žrtev, enakosti spolov, nediskriminacije, varstva podatkov in promocije evropskega državljanstva.

Dejavnosti s področja raziskav in inovacij v tem svetovnem izzivu bodo na splošno usklajene s prioritetami Komisije na področju demokratičnih sprememb; delovnih mest, rasti in naložb; pravosodja in temeljnih pravic; migracij; bolj povezane in pravičnejše evropske monetarne unije; enotnega digitalnega trga. Te bodo odziv na zavezo o uresničevanju rimske agende in prizadevanja za: „socialno Evropo“ in „Unijo, ki ohranja našo kulturno dediščino in spodbuja kulturno raznolikost.“ Podpirala bo tudi evropski steber socialnih pravic.

Dejavnosti bodo neposredno prispevale k uresničevanju naslednjih ciljev trajnostnega razvoja (SDG), zlasti: cilj SDG 1 – brez revščine; cilj SDG 4 – kakovostno izobraževanje; cilj SDG – dostojno delo in gospodarska rast; cilj SDG 9 – industrija, inovacije in infrastruktura; cilj SDG 10 – zmanjšanje neenakosti; cilj SDG 11 – trajnostna mesta in skupnosti; cilj SDG 16 – mir, pravičnost in močne institucije.

Dejavnosti bodo neposredno prispevale k uresničevanju naslednjih ciljev trajnostnega razvoja (SDG), zlasti: cilj SDG 1 – brez revščine; cilj SDG 4 – kakovostno izobraževanje;
  cilj SDG 5 – enakost spolov; cilj SDG 8
   – dostojno delo in gospodarska rast; cilj SDG 9 – industrija, inovacije in infrastruktura; cilj SDG 10 – zmanjšanje neenakosti; cilj SDG 11 – trajnostna mesta in skupnosti; cilj SDG
  12 – odgovorna poraba in proizvodnja; cilj SDG
  16 – mir, pravičnost in močne institucije
  ; cilj SDG 17 – partnerstvo za cilje
  .

cilj SDG 5 – enakost spolov; cilj SDG 8

12 – odgovorna poraba in proizvodnja; cilj SDG

; cilj SDG 17 – partnerstvo za cilje

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 2 – točka 2.2 – točka 2.2.1 – odstavek 2

Priloga I – del II – točka 2 – točka 2.2 – točka 2.2.1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Splošne smernice | Splošne smernice |
| — | Zgodovina, razvoj in učinkovitost demokracij na različnih ravneh in v različnih oblikah; vidiki digitalizacije in učinki komuniciranja v družbenih omrežjih ter vloga izobraževanja in
  mladinske politike
  kot temelji demokratičnega državljanstva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Splošne smernice

Splošne smernice

—

Zgodovina, razvoj in učinkovitost demokracij na različnih ravneh in v različnih oblikah; vidiki digitalizacije in učinki komuniciranja v družbenih omrežjih ter vloga izobraževanja in
  mladinske politike
  kot temelji demokratičnega državljanstva;

mladinske politike

| — | Zgodovina, razvoj in učinkovitost demokracij na različnih ravneh in v različnih oblikah
  , kot so gibanja za dialog med kulturami, sodelovanje med narodi in mir med veroizpovedmi
  ; vidiki digitalizacije
  , vključno z mediji in digitalno pismenostjo,
  in učinki komuniciranja v družbenih omrežjih ter vloga izobraževanja
  , mladinske politike
  in
  kulturne udeležbe
  kot temelji demokratičnega državljanstva; |
| --- | --- |

—

Zgodovina, razvoj in učinkovitost demokracij na različnih ravneh in v različnih oblikah
  , kot so gibanja za dialog med kulturami, sodelovanje med narodi in mir med veroizpovedmi
  ; vidiki digitalizacije
  , vključno z mediji in digitalno pismenostjo,
  in učinki komuniciranja v družbenih omrežjih ter vloga izobraževanja
  , mladinske politike
  in
  kulturne udeležbe
  kot temelji demokratičnega državljanstva;

, kot so gibanja za dialog med kulturami, sodelovanje med narodi in mir med veroizpovedmi

, vključno z mediji in digitalno pismenostjo,

, mladinske politike

kulturne udeležbe

| — | inovativni pristopi, ki podpirajo večjo preglednost, odzivnost, učinkovitost, odgovornost in legitimnost demokratičnega upravljanja, ob polnem spoštovanju temeljnih pravic
  in
  pravne države; |
| --- | --- |

—

inovativni pristopi, ki podpirajo večjo preglednost, odzivnost, učinkovitost, odgovornost in legitimnost demokratičnega upravljanja, ob polnem spoštovanju temeljnih pravic
  in
  pravne države;

in

| — | inovativni pristopi, ki podpirajo večjo preglednost, odzivnost, učinkovitost, odgovornost in legitimnost demokratičnega upravljanja,
  vključno z bojem proti korupciji,
  ob polnem spoštovanju temeljnih
  in človekovih
  pravic
  ter
  pravne države; |
| --- | --- |

—

inovativni pristopi, ki podpirajo večjo preglednost, odzivnost, učinkovitost, odgovornost in legitimnost demokratičnega upravljanja,
  vključno z bojem proti korupciji,
  ob polnem spoštovanju temeljnih
  in človekovih
  pravic
  ter
  pravne države;

vključno z bojem proti korupciji,

in človekovih

ter

| — | vpliv tehnologij na način življenja in vedenje posameznika; |
| --- | --- |

—

vpliv tehnologij na način življenja in vedenje posameznika;

vpliv tehnologij na način življenja in vedenje posameznika;

| — | strategije za obravnavo populizma, ekstremizma, radikalizacije, terorizma ter za vključevanje in sodelovanje nezadovoljnih in marginaliziranih državljanov; |
| --- | --- |

—

strategije za obravnavo populizma, ekstremizma, radikalizacije, terorizma ter za vključevanje in sodelovanje nezadovoljnih in marginaliziranih državljanov;

| — | strategije za obravnavo populizma, ekstremizma, radikalizacije,
  diskriminacije in sovražnega govora,
  terorizma ter za
  dejavno
  vključevanje
  , opolnomočenje
  in sodelovanje nezadovoljnih
  , ranljivih
  in marginaliziranih državljanov; |
| --- | --- |

—

strategije za obravnavo populizma, ekstremizma, radikalizacije,
  diskriminacije in sovražnega govora,
  terorizma ter za
  dejavno
  vključevanje
  , opolnomočenje
  in sodelovanje nezadovoljnih
  , ranljivih
  in marginaliziranih državljanov;

diskriminacije in sovražnega govora,

dejavno

, opolnomočenje

, ranljivih

| — | novi pristopi k obravnavanju povezave med priseljevanjem in ksenofobijo ter vzrokov za migracije; |
| --- | --- |

—

novi pristopi k obravnavanju povezave med priseljevanjem in ksenofobijo ter vzrokov za migracije;

novi pristopi k obravnavanju povezave med priseljevanjem in ksenofobijo ter vzrokov za migracije;

| — | boljše razumevanje vloge novinarskih standardov in vsebin, ki jih ustvarjajo uporabniki, v hiperpovezani družbi ter razvoj orodij za boj proti dezinformacijam; |
| --- | --- |

—

boljše razumevanje vloge novinarskih standardov in vsebin, ki jih ustvarjajo uporabniki, v hiperpovezani družbi ter razvoj orodij za boj proti dezinformacijam;

| — | boljše razumevanje vloge novinarskih standardov in vsebin, ki jih ustvarjajo uporabniki, v hiperpovezani družbi ter razvoj orodij za boj proti dezinformacijam; |
| --- | --- |

—

boljše razumevanje vloge novinarskih standardov in vsebin, ki jih ustvarjajo uporabniki, v hiperpovezani družbi ter razvoj orodij za boj proti dezinformacijam;

| — | vloga večkulturnega državljanstva in identitet v povezavi z demokratičnim državljanstvom in političnim udejstvovanjem; |
| --- | --- |

—

vloga večkulturnega državljanstva in identitet v povezavi z demokratičnim državljanstvom in političnim udejstvovanjem;

| — | vloga večkulturnega državljanstva in identitet v povezavi z demokratičnim državljanstvom in političnim udejstvovanjem; |
| --- | --- |

—

vloga večkulturnega državljanstva in identitet v povezavi z demokratičnim državljanstvom in političnim udejstvovanjem;

| — | vpliv tehnološkega in znanstvenega napredka, vključno z velepodatki in umetno inteligenco, na demokracijo; |
| --- | --- |

—

vpliv tehnološkega in znanstvenega napredka, vključno z velepodatki in umetno inteligenco, na demokracijo;

| — | vpliv tehnološkega in znanstvenega napredka, vključno z velepodatki in umetno inteligenco, na demokracijo; |
| --- | --- |

—

vpliv tehnološkega in znanstvenega napredka, vključno z velepodatki in umetno inteligenco, na demokracijo;

| — | posvetovalna in participativna demokracija ter aktivno in vključujoče državljanstvo, vključno z digitalno razsežnostjo; |
| --- | --- |

—

posvetovalna in participativna demokracija ter aktivno in vključujoče državljanstvo, vključno z digitalno razsežnostjo;

| — | posvetovalna in participativna demokracija ter aktivno in vključujoče državljanstvo, vključno z digitalno razsežnostjo; |
| --- | --- |

—

posvetovalna in participativna demokracija ter aktivno in vključujoče državljanstvo, vključno z digitalno razsežnostjo;

| — | vpliv gospodarskih in socialnih neenakosti na politično udeležbo in demokracijo
  , ki dokazujejo
  , kako lahko odprava neenakosti boj proti vsem oblikam diskriminacije, vključno zaradi spola, podpira demokracijo. |
| --- | --- |

—

vpliv gospodarskih in socialnih neenakosti na politično udeležbo in demokracijo
  , ki dokazujejo
  , kako lahko odprava neenakosti boj proti vsem oblikam diskriminacije, vključno zaradi spola, podpira demokracijo.

, ki dokazujejo

| — | vpliv gospodarskih in socialnih neenakosti na politično udeležbo in demokracijo
  z dokazovanjem
  , kako lahko odprava neenakosti
  in
  boj proti vsem oblikam diskriminacije, vključno zaradi spola, podpira demokracijo; |
| --- | --- |

—

vpliv gospodarskih in socialnih neenakosti na politično udeležbo in demokracijo
  z dokazovanjem
  , kako lahko odprava neenakosti
  in
  boj proti vsem oblikam diskriminacije, vključno zaradi spola, podpira demokracijo;

z dokazovanjem

in

| — | novi pristopi k znanstveni diplomaciji. |
| --- | --- |

—

novi pristopi k znanstveni diplomaciji.

novi pristopi k znanstveni diplomaciji.

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 2 – točka 2.2 – točka 2.2.2 – uvodni del

Priloga I – del II – točka 2 – točka 2.2 – točka 2.2.2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.2.2. | Kulturna dediščina |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.2.2.

Kulturna dediščina

| 2.2.2. | Kultura in ustvarjalnost |
| --- | --- |

2.2.2.

Kultura in ustvarjalnost

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 2 – točka 2.2 – točka 2.2.2

Priloga I – del II – točka 2 – točka 2.2 – točka 2.2.2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.2.2. | Kulturna dediščina |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.2.2.

Kulturna dediščina

| 2.2.2. | Kulturna dediščina |
| --- | --- |

2.2.2.

Kulturna dediščina

Evropski kulturni in ustvarjalni sektor gradi mostove med umetnostjo, kulturo, poslovnim svetom in tehnologijo. Kulturni in ustvarjalni sektor ima zlasti na področju digitalizacije tudi ključno vlogo pri ponovni industrializaciji Evrope, spodbuja rast in ima strateški položaj za ustvarjanje inovativnih učinkov prelivanja na druge industrijske sektorje, kot so turizem, trgovina na drobno, medijske in digitalne tehnologije ter inženirstvo. V programu Obzorje Evropa bosta ustvarjalnost in oblikovanje medsektorsko vprašanje, ki bo vključeno v projekte celotnega programa za podporo novih tehnologij, poslovnih modelov in kompetenc ter pretvarjanje ustvarjalnih in interdisciplinarnih rešitev v gospodarsko in družbeno vrednost.

Evropski kulturni in ustvarjalni sektor gradi mostove med umetnostjo, kulturo, poslovnim svetom in tehnologijo. Kulturni in ustvarjalni sektor ima zlasti na področju digitalizacije tudi ključno vlogo pri ponovni industrializaciji Evrope, spodbuja rast in ima strateški položaj za ustvarjanje inovativnih učinkov prelivanja na druge industrijske sektorje, kot so turizem, trgovina na drobno, medijske in digitalne tehnologije ter inženirstvo. V programu Obzorje Evropa bosta ustvarjalnost in oblikovanje medsektorsko vprašanje, ki bo vključeno v projekte celotnega programa za podporo novih tehnologij, poslovnih modelov in kompetenc ter pretvarjanje ustvarjalnih in interdisciplinarnih rešitev v gospodarsko in družbeno vrednost.

Kulturna dediščina
  prežema naša življenja
  in
  je pomembna za
  skupnosti, skupine in družbe,
  ker
  krepi občutek pripadnosti. Je most med preteklostjo in prihodnostjo naših družb. Je gonilna sila lokalnega gospodarstva in močan vir navdiha za
  ustvarjalne
  in
  kulturne dejavnosti
  . Zagotavljanje, ohranjanje, varovanje, obnova, tolmačenje in izkoriščanje celotnega potenciala kulturne dediščine so ključni izzivi za sedanje in prihodnje generacije. Kulturna dediščina je pomemben prispevek in navdih za umetnost, tradicionalne obrti ter
  kulturne
  ,
  podjetniške
  in
  ustvarjalne sektorje
  , ki so gonilna sila za trajnostno gospodarsko rast, ustvarjanje novih delovnih mest in zunanjo trgovino.

prežema naša življenja

je pomembna za

ker

ustvarjalne

kulturne dejavnosti

kulturne

podjetniške

ustvarjalne sektorje

Kulturna dediščina
  je sestavni del kulturnega
  in
  ustvarjalnega sektorja. Kulturna dediščina predstavlja sledove in izraze iz preteklosti, ki jim
  skupnosti, skupine in družbe
  pripišejo pomen in jih uporabljajo
  ,
  kar
  krepi občutek pripadnosti. Je most med preteklostjo in prihodnostjo naših družb. Je gonilna sila lokalnega gospodarstva in močan vir navdiha za
  ustvarjalni
  in
  kulturni sektor
  . Zagotavljanje, ohranjanje, varovanje, obnova, tolmačenje in izkoriščanje celotnega potenciala kulturne dediščine so ključni izzivi za sedanje in prihodnje generacije. Kulturna dediščina je pomemben prispevek in navdih za umetnost, tradicionalne obrti ter
  kulturni
  ,
  ustvarjalni
  in
  podjetniški sektor
  , ki so gonilna sila za trajnostno gospodarsko rast, ustvarjanje novih delovnih mest in zunanjo trgovino.

je sestavni del kulturnega

ustvarjalnega sektorja. Kulturna dediščina predstavlja sledove in izraze iz preteklosti, ki jim

pripišejo pomen in jih uporabljajo

kar

ustvarjalni

kulturni sektor

kulturni

ustvarjalni

podjetniški sektor

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Študije in vede o dediščini, z vrhunskimi tehnologijami, vključno z digitalnimi; |
| --- | --- |

—

Študije in vede o dediščini, z vrhunskimi tehnologijami, vključno z digitalnimi;

| — | Študije in vede o dediščini, z vrhunskimi tehnologijami, vključno z digitalnimi; |
| --- | --- |

—

Študije in vede o dediščini, z vrhunskimi tehnologijami, vključno z digitalnimi;

| — | dostop do kulturne dediščine in
  njena
  souporaba, z inovativnimi vzorci in uporabo ter modeli participativnega upravljanja; |
| --- | --- |

—

dostop do kulturne dediščine in
  njena
  souporaba, z inovativnimi vzorci in uporabo ter modeli participativnega upravljanja;

njena

| — | dostop do kulturne dediščine
  ter z njo povezanih informacij
  in
  njihova
  souporaba, z inovativnimi vzorci in uporabo ter modeli participativnega upravljanja; |
| --- | --- |

—

dostop do kulturne dediščine
  ter z njo povezanih informacij
  in
  njihova
  souporaba, z inovativnimi vzorci in uporabo ter modeli participativnega upravljanja;

ter z njo povezanih informacij

njihova

| — | povezovanje kulturne dediščine z nastajajočimi ustvarjalnimi sektorji; |
| --- | --- |

—

povezovanje kulturne dediščine z nastajajočimi ustvarjalnimi sektorji;

| — | povezovanje kulturne dediščine z nastajajočimi ustvarjalnimi sektorji; |
| --- | --- |

—

povezovanje kulturne dediščine z nastajajočimi ustvarjalnimi sektorji;

| — | prispevek kulturne dediščine k trajnostnemu razvoju z ohranjanjem, varovanjem in obnovo kulturne krajine, pri čemer EU deluje kot laboratorij za inovacije in kulturni turizem, ki temeljijo na dediščini; |
| --- | --- |

—

prispevek kulturne dediščine k trajnostnemu razvoju z ohranjanjem, varovanjem in obnovo kulturne krajine, pri čemer EU deluje kot laboratorij za inovacije in kulturni turizem, ki temeljijo na dediščini;

| — | prispevek kulturne dediščine k trajnostnemu razvoju z ohranjanjem, varovanjem
  , razvojem
  in obnovo kulturne krajine, pri čemer EU deluje kot laboratorij za inovacije in kulturni turizem, ki temeljijo na dediščini; |
| --- | --- |

—

prispevek kulturne dediščine k trajnostnemu razvoju z ohranjanjem, varovanjem
  , razvojem
  in obnovo kulturne krajine, pri čemer EU deluje kot laboratorij za inovacije in kulturni turizem, ki temeljijo na dediščini;

, razvojem

| — | varovanje, ohranjanje, krepitev in obnova kulturne dediščine in
  jezikov
  z uporabo vrhunskih tehnologij, vključno z digitalnimi; |
| --- | --- |

—

varovanje, ohranjanje, krepitev in obnova kulturne dediščine in
  jezikov
  z uporabo vrhunskih tehnologij, vključno z digitalnimi;

jezikov

| — | varovanje, ohranjanje, krepitev in obnova kulturne dediščine
  , jezikov
  in
  tradicionalnih veščin in obrti
  z uporabo vrhunskih tehnologij, vključno z digitalnimi; |
| --- | --- |

—

varovanje, ohranjanje, krepitev in obnova kulturne dediščine
  , jezikov
  in
  tradicionalnih veščin in obrti
  z uporabo vrhunskih tehnologij, vključno z digitalnimi;

, jezikov

tradicionalnih veščin in obrti

| — | vpliv običajev, vedenjskih vzorcev
  , predstav in prepričanj o vrednotah
  ter občutek pripadnosti. |
| --- | --- |

—

vpliv običajev, vedenjskih vzorcev
  , predstav in prepričanj o vrednotah
  ter občutek pripadnosti.

vpliv običajev, vedenjskih vzorcev

ter občutek pripadnosti.

| — | pomen pluralnih in raznolikih tradicij, običajev
  , predstav in prepričanj o vrednotah
  v razvoju skupnosti; |
| --- | --- |

—

pomen pluralnih in raznolikih tradicij, običajev
  , predstav in prepričanj o vrednotah
  v razvoju skupnosti;

pomen pluralnih in raznolikih tradicij, običajev

v razvoju skupnosti;

| — | oblikovanje „evropskega oblaka za kulturno dediščino“, prostora za sodelovanje na področju raziskav in inovacij, ki bo zagotavljal dostopnost kulturne dediščine z novimi tehnologijami ter spodbujal in olajševal prenos znanja in spretnosti, omogočal vzpostavitev posameznih delovnih skupin in projektnih struktur ter vzpostavil evropski kulturni ekvivalent storitvam v oblaku, ki so tržno usmerjene. Pred tem bo opravljena ocena učinka. |
| --- | --- |

—

oblikovanje „evropskega oblaka za kulturno dediščino“, prostora za sodelovanje na področju raziskav in inovacij, ki bo zagotavljal dostopnost kulturne dediščine z novimi tehnologijami ter spodbujal in olajševal prenos znanja in spretnosti, omogočal vzpostavitev posameznih delovnih skupin in projektnih struktur ter vzpostavil evropski kulturni ekvivalent storitvam v oblaku, ki so tržno usmerjene. Pred tem bo opravljena ocena učinka.

oblikovanje „evropskega oblaka za kulturno dediščino“, prostora za sodelovanje na področju raziskav in inovacij, ki bo zagotavljal dostopnost kulturne dediščine z novimi tehnologijami ter spodbujal in olajševal prenos znanja in spretnosti, omogočal vzpostavitev posameznih delovnih skupin in projektnih struktur ter vzpostavil evropski kulturni ekvivalent storitvam v oblaku, ki so tržno usmerjene. Pred tem bo opravljena ocena učinka.

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 2 – točka 2.2 – točka 2.2.3

Priloga I – del II – točka 2 – točka 2.2 – točka 2.2.3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Družbenoekonomske
  spremembe |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.2.3.

Družbenoekonomske
  spremembe

Družbenoekonomske

| 2.2.3. | Družbene, kulturne in ekonomske
  spremembe |
| --- | --- |

2.2.3.

Družbene, kulturne in ekonomske
  spremembe

Družbene, kulturne in ekonomske

Evropske družbe doživljajo globoke
  družbenoekonomske
  spremembe, zlasti zaradi globalizacije in tehnoloških inovacij. Hkrati se v večini evropskih držav povečuje dohodkovna neenakost (14). Potrebne so politike, usmerjene v prihodnost, zlasti za spodbujanje vključujoče rasti in odpravo neenakosti, krepitev produktivnosti (vključno z napredkom pri merjenju produktivnosti) in človeškega kapitala, odziv na migracije in izzive integracije ter podpore medgeneracijski solidarnosti in
  socialno
  mobilnosti. Potrebni so sistemi izobraževanja in usposabljanja za pravičnejšo in uspešnejšo prihodnost.

družbenoekonomske

14

socialno

Evropske družbe doživljajo globoke
  družbene, kulturne in ekonomske
  spremembe, zlasti zaradi globalizacije in tehnoloških inovacij. Hkrati se v večini evropskih držav povečuje dohodkovna neenakost (14). Potrebne so politike, usmerjene v prihodnost, zlasti za spodbujanje vključujoče rasti in odpravo neenakosti, krepitev produktivnosti (vključno z napredkom pri merjenju produktivnosti) in človeškega kapitala,
  izboljšanje življenjskih in delovnih pogojev državljanov,
  odziv na migracije in izzive integracije ter podpore medgeneracijski solidarnosti in
  socialni
  mobilnosti
  ter za kulturno integracijo
  . Potrebni so
  dostopni, vključujoči, inovativni in visokokakovostni
  sistemi izobraževanja in usposabljanja za pravičnejšo in uspešnejšo prihodnost.

družbene, kulturne in ekonomske

14

izboljšanje življenjskih in delovnih pogojev državljanov,

socialni

ter za kulturno integracijo

dostopni, vključujoči, inovativni in visokokakovostni

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Baza znanja za svetovanje o naložbah in politikah, zlasti na področjih izobraževanja in usposabljanja, za znanje in spretnosti z visoko dodano vrednostjo, produktivnost, socialno mobilnost, rast, družbene inovacije in ustvarjanje delovnih mest. vloga izobraževanja in usposabljanja za obravnavo neenakosti; |
| --- | --- |

—

Baza znanja za svetovanje o naložbah in politikah, zlasti na področjih izobraževanja in usposabljanja, za znanje in spretnosti z visoko dodano vrednostjo, produktivnost, socialno mobilnost, rast, družbene inovacije in ustvarjanje delovnih mest. vloga izobraževanja in usposabljanja za obravnavo neenakosti;

| — | Baza znanja za svetovanje o naložbah in politikah, zlasti na področjih izobraževanja in usposabljanja, za znanje in spretnosti z visoko dodano vrednostjo, produktivnost, socialno mobilnost, rast, družbene inovacije in ustvarjanje delovnih mest. vloga izobraževanja in usposabljanja za obravnavo neenakosti; |
| --- | --- |

—

Baza znanja za svetovanje o naložbah in politikah, zlasti na področjih izobraževanja in usposabljanja, za znanje in spretnosti z visoko dodano vrednostjo, produktivnost, socialno mobilnost, rast, družbene inovacije in ustvarjanje delovnih mest. vloga izobraževanja in usposabljanja za obravnavo neenakosti;

| — | medpanožne raziskave, ki združujejo ekonomski, kulturni in družbeni vpliv tehnoloških sprememb; |
| --- | --- |

—

medpanožne raziskave, ki združujejo ekonomski, kulturni in družbeni vpliv tehnoloških sprememb;

medpanožne raziskave, ki združujejo ekonomski, kulturni in družbeni vpliv tehnoloških sprememb;

| — | kazalniki socialne vzdržnosti, ki ne temeljijo le na BDP, zlasti novi gospodarski in poslovni modeli ter nove finančne tehnologije; |
| --- | --- |

—

kazalniki socialne vzdržnosti, ki ne temeljijo le na BDP, zlasti novi gospodarski in poslovni modeli ter nove finančne tehnologije;

| — | kazalniki socialne vzdržnosti, ki ne temeljijo le na BDP, zlasti novi gospodarski in poslovni modeli
  , kot je socialno gospodarstvo,
  ter nove finančne tehnologije; |
| --- | --- |

—

kazalniki socialne vzdržnosti, ki ne temeljijo le na BDP, zlasti novi gospodarski in poslovni modeli
  , kot je socialno gospodarstvo,
  ter nove finančne tehnologije;

, kot je socialno gospodarstvo,

| — | statistična in druga gospodarska orodja za boljše razumevanje rasti in inovacij v razmerah šibke rasti produktivnosti; |
| --- | --- |

—

statistična in druga gospodarska orodja za boljše razumevanje rasti in inovacij v razmerah šibke rasti produktivnosti;

| — | statistična in druga gospodarska
  in količinska
  orodja za boljše razumevanje rasti in inovacij v razmerah šibke rasti produktivnosti; |
| --- | --- |

—

statistična in druga gospodarska
  in količinska
  orodja za boljše razumevanje rasti in inovacij v razmerah šibke rasti produktivnosti;

in količinska

| — | nove oblike dela, vloga dela, trendi in spremembe na trgih dela in dohodka v sodobnih družbah ter njihov vpliv na porazdelitev dohodka, nediskriminacijo, vključno z enakostjo spolov, in socialno vključenost; |
| --- | --- |

—

nove oblike dela, vloga dela, trendi in spremembe na trgih dela in dohodka v sodobnih družbah ter njihov vpliv na porazdelitev dohodka, nediskriminacijo, vključno z enakostjo spolov, in socialno vključenost;

| — | nove oblike dela, vloga dela, trendi in spremembe na trgih dela in dohodka v sodobnih družbah ter njihov vpliv na porazdelitev dohodka, nediskriminacijo, vključno z enakostjo spolov, in socialno vključenost; |
| --- | --- |

—

nove oblike dela, vloga dela, trendi in spremembe na trgih dela in dohodka v sodobnih družbah ter njihov vpliv na porazdelitev dohodka, nediskriminacijo, vključno z enakostjo spolov, in socialno vključenost;

| — | davčni sistemi in sistemi socialnih prejemkov, skupaj s politikami socialne varnosti in socialnih naložb s ciljem odprave neenakosti in obravnave negativnih učinkov tehnologije, demografije in raznolikosti; |
| --- | --- |

—

davčni sistemi in sistemi socialnih prejemkov, skupaj s politikami socialne varnosti in socialnih naložb s ciljem odprave neenakosti in obravnave negativnih učinkov tehnologije, demografije in raznolikosti;

| — | davčni sistemi in sistemi socialnih prejemkov, skupaj s politikami socialne varnosti in socialnih naložb
  , davčnih oaz in davčne pravičnosti
  s ciljem odprave neenakosti in obravnave negativnih učinkov tehnologije, demografije in raznolikosti; |
| --- | --- |

—

davčni sistemi in sistemi socialnih prejemkov, skupaj s politikami socialne varnosti in socialnih naložb
  , davčnih oaz in davčne pravičnosti
  s ciljem odprave neenakosti in obravnave negativnih učinkov tehnologije, demografije in raznolikosti;

, davčnih oaz in davčne pravičnosti

| — | strategije za odgovor na demografske spremembe, urbanizacija v primerjavi z izseljevanjem s podeželskih območij, boj proti socialno-ekonomski izključenosti in izboljšanje kakovosti življenja na podeželskih območjih, vključno z uporabo vrhunske tehnologije in digitalnih rešitev; |
| --- | --- |

—

strategije za odgovor na demografske spremembe, urbanizacija v primerjavi z izseljevanjem s podeželskih območij, boj proti socialno-ekonomski izključenosti in izboljšanje kakovosti življenja na podeželskih območjih, vključno z uporabo vrhunske tehnologije in digitalnih rešitev;

strategije za odgovor na demografske spremembe, urbanizacija v primerjavi z izseljevanjem s podeželskih območij, boj proti socialno-ekonomski izključenosti in izboljšanje kakovosti življenja na podeželskih območjih, vključno z uporabo vrhunske tehnologije in digitalnih rešitev;

| — | mobilnost ljudi v svetovnem in lokalnem okviru za boljše upravljanje migracij, integracijo migrantov, vključno z begunci; spoštovanje mednarodnih zavez in človekovih pravic; večji, boljši dostop do kakovostne izobrazbe, usposabljanja, podpornih storitev, aktivno in vključujoče državljanstvo, predvsem za ranljive skupine; |
| --- | --- |

—

mobilnost ljudi v svetovnem in lokalnem okviru za boljše upravljanje migracij, integracijo migrantov, vključno z begunci; spoštovanje mednarodnih zavez in človekovih pravic; večji, boljši dostop do kakovostne izobrazbe, usposabljanja, podpornih storitev, aktivno in vključujoče državljanstvo, predvsem za ranljive skupine;

| — | mobilnost ljudi v svetovnem in lokalnem okviru za boljše upravljanje migracij, integracijo migrantov, vključno z begunci; spoštovanje mednarodnih zavez in človekovih pravic; večji, boljši dostop do kakovostne izobrazbe, usposabljanja, podpornih storitev, aktivno in vključujoče državljanstvo, predvsem za ranljive skupine; |
| --- | --- |

—

mobilnost ljudi v svetovnem in lokalnem okviru za boljše upravljanje migracij, integracijo migrantov, vključno z begunci; spoštovanje mednarodnih zavez in človekovih pravic; večji, boljši dostop do kakovostne izobrazbe, usposabljanja, podpornih storitev, aktivno in vključujoče državljanstvo, predvsem za ranljive skupine;

| — | sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki bodo spodbujali in čim bolje izkoristili digitalno preobrazbo EU, tudi za obvladovanje tveganj zaradi svetovne povezanosti in tehnoloških inovacij, zlasti nastajajočih spletnih nevarnosti, etičnih pomislekov, družbenoekonomskih neenakosti in korenitih sprememb na trgih; |
| --- | --- |

—

sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki bodo spodbujali in čim bolje izkoristili digitalno preobrazbo EU, tudi za obvladovanje tveganj zaradi svetovne povezanosti in tehnoloških inovacij, zlasti nastajajočih spletnih nevarnosti, etičnih pomislekov, družbenoekonomskih neenakosti in korenitih sprememb na trgih;

| — | sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki bodo spodbujali in čim bolje izkoristili digitalno preobrazbo EU, tudi za obvladovanje tveganj zaradi svetovne povezanosti in tehnoloških inovacij, zlasti nastajajočih spletnih nevarnosti, etičnih pomislekov, družbenoekonomskih neenakosti in korenitih sprememb na trgih; |
| --- | --- |

—

sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki bodo spodbujali in čim bolje izkoristili digitalno preobrazbo EU, tudi za obvladovanje tveganj zaradi svetovne povezanosti in tehnoloških inovacij, zlasti nastajajočih spletnih nevarnosti, etičnih pomislekov, družbenoekonomskih neenakosti in korenitih sprememb na trgih;

| — | posodobitev javnih organov, da bodo izpolnjevali pričakovanja državljanov glede izvajanja storitev, preglednosti, dostopa, odprtosti, odgovornost in osredotočenosti na uporabnika; |
| --- | --- |

—

posodobitev javnih organov, da bodo izpolnjevali pričakovanja državljanov glede izvajanja storitev, preglednosti, dostopa, odprtosti, odgovornost in osredotočenosti na uporabnika;

| — | posodobitev javnih organov, da bodo izpolnjevali pričakovanja
  in potrebe
  državljanov glede izvajanja storitev, preglednosti, dostopa, odprtosti, odgovornost in osredotočenosti na uporabnika; |
| --- | --- |

—

posodobitev javnih organov, da bodo izpolnjevali pričakovanja
  in potrebe
  državljanov glede izvajanja storitev, preglednosti, dostopa, odprtosti, odgovornost in osredotočenosti na uporabnika;

in potrebe

| — | učinkovitost sodnih sistemov in boljši dostop do sodnega varstva na podlagi načel neodvisnosti sodstva in pravne države s pravičnimi, učinkovitimi in preglednimi metodami postopkov v kazenskih in civilnih zadevah. |
| --- | --- |

—

učinkovitost sodnih sistemov in boljši dostop do sodnega varstva na podlagi načel neodvisnosti sodstva in pravne države s pravičnimi, učinkovitimi in preglednimi metodami postopkov v kazenskih in civilnih zadevah.

| — | učinkovitost sodnih sistemov in boljši dostop do sodnega varstva na podlagi načel neodvisnosti sodstva in pravne države s pravičnimi, učinkovitimi
  , dostopnimi
  in preglednimi metodami postopkov v kazenskih in civilnih zadevah; |
| --- | --- |

—

učinkovitost sodnih sistemov in boljši dostop do sodnega varstva na podlagi načel neodvisnosti sodstva in pravne države s pravičnimi, učinkovitimi
  , dostopnimi
  in preglednimi metodami postopkov v kazenskih in civilnih zadevah;

, dostopnimi

| — | opredelitev obstoječih in nastajajočih razlik med spoloma in njihovih potreb, ki so povezane s svetovnimi spremembami, ter razvoj inovativnih metod za obravnavanje spolnih stereotipov in razlikovanj na podlagi spola. |
| --- | --- |

—

opredelitev obstoječih in nastajajočih razlik med spoloma in njihovih potreb, ki so povezane s svetovnimi spremembami, ter razvoj inovativnih metod za obravnavanje spolnih stereotipov in razlikovanj na podlagi spola.

opredelitev obstoječih in nastajajočih razlik med spoloma in njihovih potreb, ki so povezane s svetovnimi spremembami, ter razvoj inovativnih metod za obravnavanje spolnih stereotipov in razlikovanj na podlagi spola.

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 2 – točka 2.2 – točka 2.2.4

Priloga I – del II – točka 2 – točka 2.2 – točka 2.2.4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.2.4. | Na nesreče odporne družbe |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.2.4.

Na nesreče odporne družbe

| 2.2.4. | Družboslovje in humanistika |
| --- | --- |

2.2.4.

Družboslovje in humanistika

Nesreče, ki izhajajo iz več virov, bodisi naravnih bodisi takih, ki jih povzroči človek, vključno s terorističnimi napadi, vremenskimi in drugimi skrajnimi pojavi, ki so posledica podnebnih sprememb (vključno z dviganjem morske gladine), gozdnimi požari, vročinskimi valovi, poplavami, potresi, cunamiji, vulkanskimi pojavi, krizami zaradi vod, vesoljskimi vremenskimi pojavi, industrijskimi in prometnimi nesrečami, dogodki v zvezi s KBRJ in tistimi, ki so posledica kaskadnih učinkov. Cilj je preprečiti in zmanjšati število smrtnih žrtev, škode za zdravje ter okoljske, gospodarske in materialne škode zaradi nesreč, zagotoviti prehransko varnost, izboljšati razumevanje in zmanjšati tveganja za nesreče ter pridobivanje izkušenj po nesrečah.

Nesreče, ki izhajajo iz več virov, bodisi naravnih bodisi takih, ki jih povzroči človek, vključno s terorističnimi napadi, vremenskimi in drugimi skrajnimi pojavi, ki so posledica podnebnih sprememb (vključno z dviganjem morske gladine), gozdnimi požari, vročinskimi valovi, poplavami, potresi, cunamiji, vulkanskimi pojavi, krizami zaradi vod, vesoljskimi vremenskimi pojavi, industrijskimi in prometnimi nesrečami, dogodki v zvezi s KBRJ in tistimi, ki so posledica kaskadnih učinkov. Cilj je preprečiti in zmanjšati število smrtnih žrtev, škode za zdravje ter okoljske, gospodarske in materialne škode zaradi nesreč, zagotoviti prehransko varnost, izboljšati razumevanje in zmanjšati tveganja za nesreče ter pridobivanje izkušenj po nesrečah.

Raziskave na področju družboslovja in humanistike se vključijo v vsako od prioritet programa Obzorje Evropa in prispevajo zlasti k z dokazi podprtemu oblikovanju politik na mednarodni ravni, ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Poleg tega povezovanja se zagotovi posebna podpora za naslednje splošne smernice, tudi za podporo oblikovanju politik.

Raziskave na področju družboslovja in humanistike se vključijo v vsako od prioritet programa Obzorje Evropa in prispevajo zlasti k z dokazi podprtemu oblikovanju politik na mednarodni ravni, ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Poleg tega povezovanja se zagotovi posebna podpora za naslednje splošne smernice, tudi za podporo oblikovanju politik.

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Tehnologije in zmogljivosti za službe, ki se prve odzovejo na izredne razmere, za delovanje v kriznih razmerah in ob naravnih nesrečah; |
| --- | --- |

—

Tehnologije in zmogljivosti za službe, ki se prve odzovejo na izredne razmere, za delovanje v kriznih razmerah in ob naravnih nesrečah;

Tehnologije in zmogljivosti za službe, ki se prve odzovejo na izredne razmere, za delovanje v kriznih razmerah in ob naravnih nesrečah;

| — | zmogljivosti družbe za boljše obvladovanje in zmanjševanje nevarnosti nesreč, vključno z naravnimi rešitvami, s krepitvijo preprečevanja, pripravljenosti in odziva na obstoječe in nove nevarnosti; |
| --- | --- |

—

zmogljivosti družbe za boljše obvladovanje in zmanjševanje nevarnosti nesreč, vključno z naravnimi rešitvami, s krepitvijo preprečevanja, pripravljenosti in odziva na obstoječe in nove nevarnosti;

zmogljivosti družbe za boljše obvladovanje in zmanjševanje nevarnosti nesreč, vključno z naravnimi rešitvami, s krepitvijo preprečevanja, pripravljenosti in odziva na obstoječe in nove nevarnosti;

| — | interoperabilnost opreme in postopkov, da se olajša čezmejno operativno sodelovanje in integriran trg EU. |
| --- | --- |

—

interoperabilnost opreme in postopkov, da se olajša čezmejno operativno sodelovanje in integriran trg EU.

interoperabilnost opreme in postopkov, da se olajša čezmejno operativno sodelovanje in integriran trg EU.

| — | Analiza in razvoj družbenega, gospodarskega in političnega vključevanja ter medkulturne dinamike v Evropi in z mednarodnimi partnerji; |
| --- | --- |

—

Analiza in razvoj družbenega, gospodarskega in političnega vključevanja ter medkulturne dinamike v Evropi in z mednarodnimi partnerji;

Analiza in razvoj družbenega, gospodarskega in političnega vključevanja ter medkulturne dinamike v Evropi in z mednarodnimi partnerji;

| — | boljše razumevanje družbenih sprememb v Evropi in njihovega učinka; |
| --- | --- |

—

boljše razumevanje družbenih sprememb v Evropi in njihovega učinka;

boljše razumevanje družbenih sprememb v Evropi in njihovega učinka;

| — | reševanje glavnih izzivov v zvezi z evropskimi modeli za socialno kohezijo, priseljevanje, vključevanje, demografske spremembe, staranje, invalidnost, izobraževanje, revščino in socialno izključenost; |
| --- | --- |

—

reševanje glavnih izzivov v zvezi z evropskimi modeli za socialno kohezijo, priseljevanje, vključevanje, demografske spremembe, staranje, invalidnost, izobraževanje, revščino in socialno izključenost;

reševanje glavnih izzivov v zvezi z evropskimi modeli za socialno kohezijo, priseljevanje, vključevanje, demografske spremembe, staranje, invalidnost, izobraževanje, revščino in socialno izključenost;

| — | podpora raziskavam za razumevanje identitete in občutka pripadnosti skupnosti, regiji ali narodu. |
| --- | --- |

—

podpora raziskavam za razumevanje identitete in občutka pripadnosti skupnosti, regiji ali narodu.

podpora raziskavam za razumevanje identitete in občutka pripadnosti skupnosti, regiji ali narodu.

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 2 – točka 2.2 – točka 2.2.5

Priloga I – del II – točka 2 – točka 2.2 – točka 2.2.5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.2.5. | Zaščita in varnost |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.2.5.

2.2.5.

Zaščita in varnost

črtano

črtano

Treba je zaščititi državljane pred varnostnimi grožnjami, ki izhajajo iz kaznivih dejanj vključno s terorističnimi dejavnostmi in hibridnimi grožnjami, ter se odzvati nanje; za zaščito ljudi, javnih prostorov in kritične infrastrukture pred fizičnimi napadi (vključno s kemičnimi, biološkimi, radiološkimi, jedrskimi in eksplozivnimi – KBRJ-E) in kibernetskimi napadi; za boj proti terorizmu in radikalizaciji, vključno z razumevanjem in obravnavanjem terorističnih zamisli in prepričanj; za preprečevanje in boj proti hudim kaznivim dejanjem, vključno s kibernetsko kriminaliteto, in organiziranemu kriminalu; za podporo žrtvam; za sledenje nezakonitih finančnih tokov; za podporo uporabi podatkov pri kazenskem pregonu za zagotavljanje varstva osebnih podatkov pri dejavnostih kazenskega pregona; za podporo upravljanju zračnih, kopenskih in morskih meja EU, pretoka ljudi in blaga. Bistvenega pomena je ohraniti prilagodljivost, da se lahko hitro obravnavajo novi varnostni izzivi, ki se lahko pojavijo.

Treba je zaščititi državljane pred varnostnimi grožnjami, ki izhajajo iz kaznivih dejanj vključno s terorističnimi dejavnostmi in hibridnimi grožnjami, ter se odzvati nanje; za zaščito ljudi, javnih prostorov in kritične infrastrukture pred fizičnimi napadi (vključno s kemičnimi, biološkimi, radiološkimi, jedrskimi in eksplozivnimi – KBRJ-E) in kibernetskimi napadi; za boj proti terorizmu in radikalizaciji, vključno z razumevanjem in obravnavanjem terorističnih zamisli in prepričanj; za preprečevanje in boj proti hudim kaznivim dejanjem, vključno s kibernetsko kriminaliteto, in organiziranemu kriminalu; za podporo žrtvam; za sledenje nezakonitih finančnih tokov; za podporo uporabi podatkov pri kazenskem pregonu za zagotavljanje varstva osebnih podatkov pri dejavnostih kazenskega pregona; za podporo upravljanju zračnih, kopenskih in morskih meja EU, pretoka ljudi in blaga. Bistvenega pomena je ohraniti prilagodljivost, da se lahko hitro obravnavajo novi varnostni izzivi, ki se lahko pojavijo.

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Inovativni pristopi in tehnologije za varnostne strokovnjake (kot so policija, mejna in obalna straža, carinski uradi), javni zdravstveni delavci, upravljavci infrastrukture in upravljavci odprtih prostorov; |
| --- | --- |

—

Inovativni pristopi in tehnologije za varnostne strokovnjake (kot so policija, mejna in obalna straža, carinski uradi), javni zdravstveni delavci, upravljavci infrastrukture in upravljavci odprtih prostorov;

Inovativni pristopi in tehnologije za varnostne strokovnjake (kot so policija, mejna in obalna straža, carinski uradi), javni zdravstveni delavci, upravljavci infrastrukture in upravljavci odprtih prostorov;

| — | človekova in družbena razsežnost kriminala in nasilne radikalizacije, v zvezi s tistimi, ki sodelujejo ali bi lahko sodelovali pri takem ravnanju, pa tudi v zvezi s prizadetimi ali potencialno prizadetimi; |
| --- | --- |

—

človekova in družbena razsežnost kriminala in nasilne radikalizacije, v zvezi s tistimi, ki sodelujejo ali bi lahko sodelovali pri takem ravnanju, pa tudi v zvezi s prizadetimi ali potencialno prizadetimi;

človekova in družbena razsežnost kriminala in nasilne radikalizacije, v zvezi s tistimi, ki sodelujejo ali bi lahko sodelovali pri takem ravnanju, pa tudi v zvezi s prizadetimi ali potencialno prizadetimi;

| — | miselnost državljanov, javnih organov in industrije, da se prepreči ustvarjanje novih varnostnih tveganj in zmanjšajo obstoječe nevarnosti, vključno s tistimi, ki izhajajo iz novih tehnologij, kot je umetna inteligenca; |
| --- | --- |

—

miselnost državljanov, javnih organov in industrije, da se prepreči ustvarjanje novih varnostnih tveganj in zmanjšajo obstoječe nevarnosti, vključno s tistimi, ki izhajajo iz novih tehnologij, kot je umetna inteligenca;

miselnost državljanov, javnih organov in industrije, da se prepreči ustvarjanje novih varnostnih tveganj in zmanjšajo obstoječe nevarnosti, vključno s tistimi, ki izhajajo iz novih tehnologij, kot je umetna inteligenca;

| — | boj proti dezinformacijam in lažnim novicam, ki vplivajo na varnost; |
| --- | --- |

—

boj proti dezinformacijam in lažnim novicam, ki vplivajo na varnost;

boj proti dezinformacijam in lažnim novicam, ki vplivajo na varnost;

| — | interoperabilnost opreme in postopkov, da se olajša čezmejno sodelovanje in operativno sodelovanje med agencijami ter razvije integriran trg EU; |
| --- | --- |

—

interoperabilnost opreme in postopkov, da se olajša čezmejno sodelovanje in operativno sodelovanje med agencijami ter razvije integriran trg EU;

interoperabilnost opreme in postopkov, da se olajša čezmejno sodelovanje in operativno sodelovanje med agencijami ter razvije integriran trg EU;

| — | zagotavljanje varstva osebnih podatkov pri dejavnostih kazenskega pregona, zlasti zaradi hitrega tehnološkega razvoja. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje varstva osebnih podatkov pri dejavnostih kazenskega pregona, zlasti zaradi hitrega tehnološkega razvoja.

zagotavljanje varstva osebnih podatkov pri dejavnostih kazenskega pregona, zlasti zaradi hitrega tehnološkega razvoja.

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 2 – točka 2.2 – točka 2.2.6

Priloga I – del II – točka 2 – točka 2.2 – točka 2.2.6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.2.6. | Kibernetska varnost |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.2.6.

2.2.6.

Kibernetska varnost

črtano

črtano

Zlonamerne kibernetske dejavnosti ne ogrožajo le naših gospodarstev, temveč tudi samo delovanje naših demokracij, naše svoboščine in vrednote. Kibernetske grožnje so pogosto kriminalne, ki jih spodbuja ustvarjanje dobička, vendar so lahko tudi politične in strateške. Naša prihodnja varnost in blaginja sta odvisni od izboljšanja sposobnosti za zaščito EU pred kibernetskimi grožnjami. Digitalna preobrazba zahteva znatno izboljšanje kibernetske varnosti, da se zaščiti veliko število naprav interneta stvari, ki bodo predvidoma priključene na internet, vključno z napravami, ki nadzorujejo električna omrežja, vozila in prometna omrežja, bolnišnice, finance, javne ustanove, tovarne in domove. Evropa mora povečati svojo odpornost na kibernetske napade in ustvariti učinkovito odvračanje kibernetskih napadov.

Zlonamerne kibernetske dejavnosti ne ogrožajo le naših gospodarstev, temveč tudi samo delovanje naših demokracij, naše svoboščine in vrednote. Kibernetske grožnje so pogosto kriminalne, ki jih spodbuja ustvarjanje dobička, vendar so lahko tudi politične in strateške. Naša prihodnja varnost in blaginja sta odvisni od izboljšanja sposobnosti za zaščito EU pred kibernetskimi grožnjami. Digitalna preobrazba zahteva znatno izboljšanje kibernetske varnosti, da se zaščiti veliko število naprav interneta stvari, ki bodo predvidoma priključene na internet, vključno z napravami, ki nadzorujejo električna omrežja, vozila in prometna omrežja, bolnišnice, finance, javne ustanove, tovarne in domove. Evropa mora povečati svojo odpornost na kibernetske napade in ustvariti učinkovito odvračanje kibernetskih napadov.

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Tehnologije v celotni digitalni vrednostni verigi (od varnih komponent do kriptografije in samovzdržujoče programske opreme in mreže); |
| --- | --- |

—

Tehnologije v celotni digitalni vrednostni verigi (od varnih komponent do kriptografije in samovzdržujoče programske opreme in mreže);

Tehnologije v celotni digitalni vrednostni verigi (od varnih komponent do kriptografije in samovzdržujoče programske opreme in mreže);

| — | tehnologije za obvladovanje sedanjih groženj kibernetski varnosti, predvidevanje prihodnjih potreb in ohranjanje konkurenčne industrije; |
| --- | --- |

—

tehnologije za obvladovanje sedanjih groženj kibernetski varnosti, predvidevanje prihodnjih potreb in ohranjanje konkurenčne industrije;

tehnologije za obvladovanje sedanjih groženj kibernetski varnosti, predvidevanje prihodnjih potreb in ohranjanje konkurenčne industrije;

| — | Evropska mreža znanja in kompetenčni center za kibernetsko varnost. |
| --- | --- |

—

Evropska mreža znanja in kompetenčni center za kibernetsko varnost.

Evropska mreža znanja in kompetenčni center za kibernetsko varnost.

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 2 a (novo)

Priloga I – del II – točka 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a. | SKLOP „VARNA DRUŽBA“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.

2a.

SKLOP „VARNA DRUŽBA“

| 2a.1 | Utemeljitev |
| --- | --- |

2a.1

2a.1

Utemeljitev

V kontekstu sprememb ter čedalje večje svetovne soodvisnosti in groženj so raziskave in inovacije bistvenega pomena za zagotavljanje varnosti v Evropi.

V kontekstu sprememb ter čedalje večje svetovne soodvisnosti in groženj so raziskave in inovacije bistvenega pomena za zagotavljanje varnosti v Evropi.

Čeprav v Evropi ni velikih vojaških napadov, je danes treba odgovoriti na izzive, ki izhajajo iz novih varnostnih groženj. Različni teroristični napadi, nasilna radikalizacija ter kibernetski napadi in hibridne grožnje vzbujajo pomembna varnostna vprašanja in obremenjujejo družbe. EU se mora spoprijeti s temi izzivi in zagotoviti javno varnost, hkrati pa ohranjati posameznikovo svobodo in temeljne pravice.

Čeprav v Evropi ni velikih vojaških napadov, je danes treba odgovoriti na izzive, ki izhajajo iz novih varnostnih groženj. Različni teroristični napadi, nasilna radikalizacija ter kibernetski napadi in hibridne grožnje vzbujajo pomembna varnostna vprašanja in obremenjujejo družbe. EU se mora spoprijeti s temi izzivi in zagotoviti javno varnost, hkrati pa ohranjati posameznikovo svobodo in temeljne pravice.

Varnostne raziskave so del širših prizadevanj EU pri premagovanju tega in drugih izzivov. Prispevajo k procesu razvoja zmogljivosti, da se omogoči razpoložljivost tehnologij, rešitev in aplikacij v prihodnosti za zapolnjevanje vrzeli, ki so jih opredelili oblikovalci politik in končni uporabniki, zlasti javni organi.

Varnostne raziskave so del širših prizadevanj EU pri premagovanju tega in drugih izzivov. Prispevajo k procesu razvoja zmogljivosti, da se omogoči razpoložljivost tehnologij, rešitev in aplikacij v prihodnosti za zapolnjevanje vrzeli, ki so jih opredelili oblikovalci politik in končni uporabniki, zlasti javni organi.

Takšne raziskave in inovacije so odziv na zavezo o uresničevanju rimske agende za „varno Evropo“, ki prispeva k vzpostavitvi varnostne unije. Izkoriščene bodo sinergije s programom za pravosodje in programom za pravice in vrednote, ki podpirata dejavnosti na področju dostopa do sodnega varstva, pravic žrtev, enakosti spolov, nediskriminacije, varstva podatkov in promocije evropskega državljanstva.

Takšne raziskave in inovacije so odziv na zavezo o uresničevanju rimske agende za „varno Evropo“, ki prispeva k vzpostavitvi varnostne unije. Izkoriščene bodo sinergije s programom za pravosodje in programom za pravice in vrednote, ki podpirata dejavnosti na področju dostopa do sodnega varstva, pravic žrtev, enakosti spolov, nediskriminacije, varstva podatkov in promocije evropskega državljanstva.

V celoti se bodo izkoristili razpoložljivi instrumenti, vključno z evropskim vesoljskim programom (Galileo, EGNOS, Copernicus, spremljanje razmer v vesolju in vladne satelitske komunikacije).

V celoti se bodo izkoristili razpoložljivi instrumenti, vključno z evropskim vesoljskim programom (Galileo, EGNOS, Copernicus, spremljanje razmer v vesolju in vladne satelitske komunikacije).

Evropa mora nadaljevati prizadevanja na področju raziskav in inovacij za izboljšanje kibernetske varnosti, digitalne zasebnosti, varstva osebnih podatkov ter za boj proti širjenju neresničnih in škodljivih informacij, da bi zaščitila blaginjo ter demokratično in gospodarsko stabilnost. Terorizem, nasilna radikalizacija, ideološko motivirano nasilje, trgovina s kulturnimi dobrinami, kibernetski napadi, organizirani kriminal, izogibanje davkom ter okoljski kriminal in nesreče so nekateri primeri področij, ki jih je treba obravnavati v okviru tega sklopa.

Evropa mora nadaljevati prizadevanja na področju raziskav in inovacij za izboljšanje kibernetske varnosti, digitalne zasebnosti, varstva osebnih podatkov ter za boj proti širjenju neresničnih in škodljivih informacij, da bi zaščitila blaginjo ter demokratično in gospodarsko stabilnost. Terorizem, nasilna radikalizacija, ideološko motivirano nasilje, trgovina s kulturnimi dobrinami, kibernetski napadi, organizirani kriminal, izogibanje davkom ter okoljski kriminal in nesreče so nekateri primeri področij, ki jih je treba obravnavati v okviru tega sklopa.

Da bi predvideli, preprečili in upravljali tveganja in grožnje, se je treba posvetiti raziskavam in tudi razvijati in uporabljati inovativne tehnologije, rešitve, prognostična orodja in znanja, spodbujati sodelovanje med ponudniki in javnimi uporabniki, iskati rešitve, preprečevati zlorabo zasebnosti in kršitve človekovih pravic ter se boriti proti njim, pri tem pa zagotavljati individualne pravice in svoboščine evropskim državljanom.

Da bi predvideli, preprečili in upravljali tveganja in grožnje, se je treba posvetiti raziskavam in tudi razvijati in uporabljati inovativne tehnologije, rešitve, prognostična orodja in znanja, spodbujati sodelovanje med ponudniki in javnimi uporabniki, iskati rešitve, preprečevati zlorabo zasebnosti in kršitve človekovih pravic ter se boriti proti njim, pri tem pa zagotavljati individualne pravice in svoboščine evropskim državljanom.

Da bi izboljšali komplementarnost na področju raziskav in inovacij, si organi javne varnosti prizadevajo za večnacionalno in mednarodno izmenjavo in sodelovanje. Organe javne varnosti se spodbuja k sodelovanju v prizadevanjih EU na področju raziskav in inovacij, da razvijejo svoje zmogljivosti za sodelovanje in komuniciranje na vseh ustreznih ravneh, izmenjujejo podatke, imajo korist od skupnih standardov in tehnologij, postopkov, opreme in ažurnih podatkov na področju znanosti v zvezi s kriminalom, usposabljanja in prednosti, ki jo prinašajo strokovna znanja.

Da bi izboljšali komplementarnost na področju raziskav in inovacij, si organi javne varnosti prizadevajo za večnacionalno in mednarodno izmenjavo in sodelovanje. Organe javne varnosti se spodbuja k sodelovanju v prizadevanjih EU na področju raziskav in inovacij, da razvijejo svoje zmogljivosti za sodelovanje in komuniciranje na vseh ustreznih ravneh, izmenjujejo podatke, imajo korist od skupnih standardov in tehnologij, postopkov, opreme in ažurnih podatkov na področju znanosti v zvezi s kriminalom, usposabljanja in prednosti, ki jo prinašajo strokovna znanja.

Poleg tega se razvije javno naročanje, ki podpira prototipe ter javnim subjektom lajša preskušanje in pridobivanje inovativnih rešitev, ki še niso dane na trg.

Poleg tega se razvije javno naročanje, ki podpira prototipe ter javnim subjektom lajša preskušanje in pridobivanje inovativnih rešitev, ki še niso dane na trg.

Dejavnosti bodo neposredno prispevale k uresničevanju naslednjih ciljev trajnostnega razvoja (SDG), zlasti: cilj SDG 1 – brez revščine; cilj SDG 4 – kakovostno izobraževanje; cilj SDG – dostojno delo in gospodarska rast; cilj SDG 9 – industrija, inovacije in infrastruktura; cilj SDG 10 – zmanjšanje neenakosti; cilj SDG 11 – trajnostna mesta in skupnosti; cilj SDG 16 – mir, pravičnost in močne institucije.

Dejavnosti bodo neposredno prispevale k uresničevanju naslednjih ciljev trajnostnega razvoja (SDG), zlasti: cilj SDG 1 – brez revščine; cilj SDG 4 – kakovostno izobraževanje; cilj SDG – dostojno delo in gospodarska rast; cilj SDG 9 – industrija, inovacije in infrastruktura; cilj SDG 10 – zmanjšanje neenakosti; cilj SDG 11 – trajnostna mesta in skupnosti; cilj SDG 16 – mir, pravičnost in močne institucije.

| 2a.2 | Področja ukrepanja |
| --- | --- |

2a.2

2a.2

Področja ukrepanja

| 2a.2.1. | Organizirani kriminal, terorizem, ekstremizem, radikalizacija in ideološko motivirano nasilje |
| --- | --- |

2a.2.1.

2a.2.1.

Organizirani kriminal, terorizem, ekstremizem, radikalizacija in ideološko motivirano nasilje

Organizirani kriminal, terorizem, ekstremizem, nasilna radikalizacija in ideološko motivirano nasilje povzročajo visoko tveganje za državljane in za evropsko družbo, gospodarstvo in demokratično stabilnost. Storilci vključujejo vse od posameznih akterjev do visoko organiziranih kriminalnih struktur, ki tudi poslujejo na mednarodni ravni. Potrebne so raziskave in inovacije, tudi na področju humanističnih ved in tehnologij, za odkrivanje in preprečevanje njihovih dejavnosti in vzrokov zanje ter boj proti njim.

Organizirani kriminal, terorizem, ekstremizem, nasilna radikalizacija in ideološko motivirano nasilje povzročajo visoko tveganje za državljane in za evropsko družbo, gospodarstvo in demokratično stabilnost. Storilci vključujejo vse od posameznih akterjev do visoko organiziranih kriminalnih struktur, ki tudi poslujejo na mednarodni ravni. Potrebne so raziskave in inovacije, tudi na področju humanističnih ved in tehnologij, za odkrivanje in preprečevanje njihovih dejavnosti in vzrokov zanje ter boj proti njim.

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Človekova in družbena razsežnost kriminala in nasilne radikalizacije, v zvezi s tistimi, ki sodelujejo ali bi lahko sodelovali pri takem ravnanju, pa tudi v zvezi s prizadetimi ali potencialno prizadetimi; |
| --- | --- |

—

Človekova in družbena razsežnost kriminala in nasilne radikalizacije, v zvezi s tistimi, ki sodelujejo ali bi lahko sodelovali pri takem ravnanju, pa tudi v zvezi s prizadetimi ali potencialno prizadetimi;

Človekova in družbena razsežnost kriminala in nasilne radikalizacije, v zvezi s tistimi, ki sodelujejo ali bi lahko sodelovali pri takem ravnanju, pa tudi v zvezi s prizadetimi ali potencialno prizadetimi;

| — | inovativni pristopi in tehnologije za končne uporabnike varnosti, zlasti organe javne varnosti; |
| --- | --- |

—

inovativni pristopi in tehnologije za končne uporabnike varnosti, zlasti organe javne varnosti;

inovativni pristopi in tehnologije za končne uporabnike varnosti, zlasti organe javne varnosti;

| — | tehnologije in standardi delovanja za zaščito infrastrukture, odprtih in javnih prostorov; |
| --- | --- |

—

tehnologije in standardi delovanja za zaščito infrastrukture, odprtih in javnih prostorov;

tehnologije in standardi delovanja za zaščito infrastrukture, odprtih in javnih prostorov;

| — | predvidevanje, odkrivanje in preprečevanje v zvezi s poskusi in storilci hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala, ideološko motivirane radikalizacije, nasilja in terorizma ter zaščita pred njimi, vključno s podporo žrtvam; |
| --- | --- |

—

predvidevanje, odkrivanje in preprečevanje v zvezi s poskusi in storilci hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala, ideološko motivirane radikalizacije, nasilja in terorizma ter zaščita pred njimi, vključno s podporo žrtvam;

predvidevanje, odkrivanje in preprečevanje v zvezi s poskusi in storilci hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala, ideološko motivirane radikalizacije, nasilja in terorizma ter zaščita pred njimi, vključno s podporo žrtvam;

| 2a.2.2 | Upravljanje varovanja meja |
| --- | --- |

2a.2.2

2a.2.2

Upravljanje varovanja meja

Za izboljšanje varnosti in zaščite v EU so potrebne raziskave in inovacije, da se okrepijo zmožnosti varovanja in upravljanja meja. To zajema tudi izvidovanje in nadzor območij (v zraku, na tleh, na morju), stabilno sodelovanje in izmenjavo podatkov s tujimi organi, vključno z zmogljivostmi interoperabilnosti z lokalnimi, regionalnimi, nacionalnimi in mednarodnimi poveljniškimi, nadzornimi in komunikacijskimi centri, ter izvajanje rešitev za varovanje meja, odzivanje na incidente, zaznavanje tveganj in preprečevanje kaznivih dejanj. Prav tako je treba vključiti raziskave o nadzoru na podlagi napovedi, algoritmične aplikacije za zgodnje opozarjanje in tehnologije samodejnega nadzora z različnimi vrstami senzorjev, pri čemer je treba upoštevati temeljne pravice. Pri ocenjevanju njihovega učinka in potenciala za okrepitev varnostnih prizadevanj in rešitev naj bi tehnologije in oprema prispevali k integriteti tistih, ki se približujejo zunanjim mejam, zlasti po kopnem in morju.

Za izboljšanje varnosti in zaščite v EU so potrebne raziskave in inovacije, da se okrepijo zmožnosti varovanja in upravljanja meja. To zajema tudi izvidovanje in nadzor območij (v zraku, na tleh, na morju), stabilno sodelovanje in izmenjavo podatkov s tujimi organi, vključno z zmogljivostmi interoperabilnosti z lokalnimi, regionalnimi, nacionalnimi in mednarodnimi poveljniškimi, nadzornimi in komunikacijskimi centri, ter izvajanje rešitev za varovanje meja, odzivanje na incidente, zaznavanje tveganj in preprečevanje kaznivih dejanj. Prav tako je treba vključiti raziskave o nadzoru na podlagi napovedi, algoritmične aplikacije za zgodnje opozarjanje in tehnologije samodejnega nadzora z različnimi vrstami senzorjev, pri čemer je treba upoštevati temeljne pravice. Pri ocenjevanju njihovega učinka in potenciala za okrepitev varnostnih prizadevanj in rešitev naj bi tehnologije in oprema prispevali k integriteti tistih, ki se približujejo zunanjim mejam, zlasti po kopnem in morju.

Raziskave bi morale podpirati izboljšanje integriranega evropskega upravljanja meja, vključno z okrepljenim sodelovanjem z državami kandidatkami, morebitnimi državami kandidatkami in državami sosedske politike EU. Prav tako bodo okrepile prizadevanja EU pri upravljanju migracij.

Raziskave bi morale podpirati izboljšanje integriranega evropskega upravljanja meja, vključno z okrepljenim sodelovanjem z državami kandidatkami, morebitnimi državami kandidatkami in državami sosedske politike EU. Prav tako bodo okrepile prizadevanja EU pri upravljanju migracij.

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Prepoznavanje ponarejenih in drugače manipuliranih dokumentov; |
| --- | --- |

—

Prepoznavanje ponarejenih in drugače manipuliranih dokumentov;

Prepoznavanje ponarejenih in drugače manipuliranih dokumentov;

| — | zaznavanje nezakonitega prevoza ljudi in blaga oziroma trgovanja z njimi; |
| --- | --- |

—

zaznavanje nezakonitega prevoza ljudi in blaga oziroma trgovanja z njimi;

zaznavanje nezakonitega prevoza ljudi in blaga oziroma trgovanja z njimi;

| — | dodatno izboljšanje zmogljivosti odzivanja na incidente na meji; |
| --- | --- |

—

dodatno izboljšanje zmogljivosti odzivanja na incidente na meji;

dodatno izboljšanje zmogljivosti odzivanja na incidente na meji;

| — | posodobitev opreme za zračno izvidovanje in nadzor na obmejnih območjih; |
| --- | --- |

—

posodobitev opreme za zračno izvidovanje in nadzor na obmejnih območjih;

posodobitev opreme za zračno izvidovanje in nadzor na obmejnih območjih;

| — | izboljšanje neposrednega sodelovanja med varnostnimi organi na obeh straneh obmejnega območja za čezmejne ukrepe, da se zagotovi nepretrgan pregon storilcev kaznivih dejanj in osumljencev. |
| --- | --- |

—

izboljšanje neposrednega sodelovanja med varnostnimi organi na obeh straneh obmejnega območja za čezmejne ukrepe, da se zagotovi nepretrgan pregon storilcev kaznivih dejanj in osumljencev.

izboljšanje neposrednega sodelovanja med varnostnimi organi na obeh straneh obmejnega območja za čezmejne ukrepe, da se zagotovi nepretrgan pregon storilcev kaznivih dejanj in osumljencev.

| 2a.2.3 | Kibernetska varnost, zasebnost, varstvo podatkov |
| --- | --- |

2a.2.3

2a.2.3

Kibernetska varnost, zasebnost, varstvo podatkov

Zlonamerne in sovražne kibernetske dejavnosti ogrožajo naše družbe in državljane, stabilno in varno delovanje javnih organov in ustanov, gospodarstev ter samo delovanje demokratičnih ustanov Evrope, naše svoboščine in vrednote. Do incidentov v zvezi z javnimi ustanovami že prihaja, njihovo število pa se bo verjetno povečalo ob nadaljnjem združevanju digitalnih in kibernetskih aplikacij v upravnih in ekonomskih postopkih ter v zasebni in individualni rabi.

Zlonamerne in sovražne kibernetske dejavnosti ogrožajo naše družbe in državljane, stabilno in varno delovanje javnih organov in ustanov, gospodarstev ter samo delovanje demokratičnih ustanov Evrope, naše svoboščine in vrednote. Do incidentov v zvezi z javnimi ustanovami že prihaja, njihovo število pa se bo verjetno povečalo ob nadaljnjem združevanju digitalnih in kibernetskih aplikacij v upravnih in ekonomskih postopkih ter v zasebni in individualni rabi.

Z nadaljnjo digitalizacijo gospodarstva in družbe se povečuje kibernetska kriminaliteta, z njo povezana tveganja pa postajajo vse bolj raznolika. Evropa mora nadaljevati prizadevanja za izboljšanje kibernetske varnosti, digitalne zasebnosti in varstva osebnih podatkov ter boj proti širjenju neresničnih in škodljivih informacij, da bi zaščitila demokratično in gospodarsko stabilnost.

Z nadaljnjo digitalizacijo gospodarstva in družbe se povečuje kibernetska kriminaliteta, z njo povezana tveganja pa postajajo vse bolj raznolika. Evropa mora nadaljevati prizadevanja za izboljšanje kibernetske varnosti, digitalne zasebnosti in varstva osebnih podatkov ter boj proti širjenju neresničnih in škodljivih informacij, da bi zaščitila demokratično in gospodarsko stabilnost.

Prihodnja varnost in blaginja sta odvisni od izboljšanja sposobnosti, da EU zaščitimo pred takšnimi grožnjami, da preprečimo in zaznamo zlonamerne kibernetske dejavnosti in se borimo proti njim, pri čemer slednje pogosto zahtevajo tesno in hitro čezmejno sodelovanje. Digitalna preobrazba zahteva znatno izboljšanje kibernetske varnosti, da se zaščiti veliko število naprav interneta stvari, ki bodo predvidoma priključene na internet. Evropa si mora še naprej na vse načine prizadevati za okrepitev odpornosti na kibernetske napade in spodbujati učinkovito odvračanje.

Prihodnja varnost in blaginja sta odvisni od izboljšanja sposobnosti, da EU zaščitimo pred takšnimi grožnjami, da preprečimo in zaznamo zlonamerne kibernetske dejavnosti in se borimo proti njim, pri čemer slednje pogosto zahtevajo tesno in hitro čezmejno sodelovanje. Digitalna preobrazba zahteva znatno izboljšanje kibernetske varnosti, da se zaščiti veliko število naprav interneta stvari, ki bodo predvidoma priključene na internet. Evropa si mora še naprej na vse načine prizadevati za okrepitev odpornosti na kibernetske napade in spodbujati učinkovito odvračanje.

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Boj proti dezinformacijam in lažnim novicam, ki vplivajo na varnost, vključno z zaščito sistemov za vpis v volilni imenik, oceno volitev in štetje glasov ter obveščanjem (varnost volitev); razvoj zmogljivosti za odkrivanje virov manipulacij ob ohranjanju svobode govora in dostopa do informacij; |
| --- | --- |

—

Boj proti dezinformacijam in lažnim novicam, ki vplivajo na varnost, vključno z zaščito sistemov za vpis v volilni imenik, oceno volitev in štetje glasov ter obveščanjem (varnost volitev); razvoj zmogljivosti za odkrivanje virov manipulacij ob ohranjanju svobode govora in dostopa do informacij;

Boj proti dezinformacijam in lažnim novicam, ki vplivajo na varnost, vključno z zaščito sistemov za vpis v volilni imenik, oceno volitev in štetje glasov ter obveščanjem (varnost volitev); razvoj zmogljivosti za odkrivanje virov manipulacij ob ohranjanju svobode govora in dostopa do informacij;

| — | širjenje tehnologij za zaznavanje, preprečevanje, obrambo in boj; |
| --- | --- |

—

širjenje tehnologij za zaznavanje, preprečevanje, obrambo in boj;

širjenje tehnologij za zaznavanje, preprečevanje, obrambo in boj;

| — | okrepitev zmožnosti javnih organov za dešifriranje in dekodiranje kibernetskih napadov; |
| --- | --- |

—

okrepitev zmožnosti javnih organov za dešifriranje in dekodiranje kibernetskih napadov;

okrepitev zmožnosti javnih organov za dešifriranje in dekodiranje kibernetskih napadov;

| — | tehnologije za zaznavanje in spremljanje nezakonitih elektronskih načinov plačevanja in denarnih tokov; |
| --- | --- |

—

tehnologije za zaznavanje in spremljanje nezakonitih elektronskih načinov plačevanja in denarnih tokov;

tehnologije za zaznavanje in spremljanje nezakonitih elektronskih načinov plačevanja in denarnih tokov;

| — | povečanje znanstvene in tehnološke zmožnosti pristojnih organov, zlasti Evropskega policijskega urada, Evropskega centra za boj proti kibernetski kriminaliteti ter Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij; |
| --- | --- |

—

povečanje znanstvene in tehnološke zmožnosti pristojnih organov, zlasti Evropskega policijskega urada, Evropskega centra za boj proti kibernetski kriminaliteti ter Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij;

povečanje znanstvene in tehnološke zmožnosti pristojnih organov, zlasti Evropskega policijskega urada, Evropskega centra za boj proti kibernetski kriminaliteti ter Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij;

| — | zagotavljanje varstva osebnih podatkov pri dejavnostih kazenskega pregona, zlasti zaradi hitrega tehnološkega razvoja; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje varstva osebnih podatkov pri dejavnostih kazenskega pregona, zlasti zaradi hitrega tehnološkega razvoja;

zagotavljanje varstva osebnih podatkov pri dejavnostih kazenskega pregona, zlasti zaradi hitrega tehnološkega razvoja;

| — | tehnologije v celotni digitalni vrednostni verigi (od varnih komponent do kriptografije, tehnologije razpršene evidence, varnosti na podlagi analize vedenja ter odporne in samovzdržujoče programske opreme in mreže); |
| --- | --- |

—

tehnologije v celotni digitalni vrednostni verigi (od varnih komponent do kriptografije, tehnologije razpršene evidence, varnosti na podlagi analize vedenja ter odporne in samovzdržujoče programske opreme in mreže);

tehnologije v celotni digitalni vrednostni verigi (od varnih komponent do kriptografije, tehnologije razpršene evidence, varnosti na podlagi analize vedenja ter odporne in samovzdržujoče programske opreme in mreže);

| — | tehnologije, metode in najboljše prakse za obravnavo, preprečevanje, blažitev in odpravo posledic kibernetskih groženj, predvidevanje prihodnjih potreb in ohranjanje konkurenčne industrije z visoko razpoložljivostjo, vključno z izboljšanjem znanja in ozaveščenosti v zvezi s tveganji in posledicami za kibernetsko varnost; |
| --- | --- |

—

tehnologije, metode in najboljše prakse za obravnavo, preprečevanje, blažitev in odpravo posledic kibernetskih groženj, predvidevanje prihodnjih potreb in ohranjanje konkurenčne industrije z visoko razpoložljivostjo, vključno z izboljšanjem znanja in ozaveščenosti v zvezi s tveganji in posledicami za kibernetsko varnost;

tehnologije, metode in najboljše prakse za obravnavo, preprečevanje, blažitev in odpravo posledic kibernetskih groženj, predvidevanje prihodnjih potreb in ohranjanje konkurenčne industrije z visoko razpoložljivostjo, vključno z izboljšanjem znanja in ozaveščenosti v zvezi s tveganji in posledicami za kibernetsko varnost;

| — | izboljšanje varstva osebnih podatkov s spodbujanjem enostavnih rešitev za naprave, ki jih uporabljajo državljani in potrošniki; |
| --- | --- |

—

izboljšanje varstva osebnih podatkov s spodbujanjem enostavnih rešitev za naprave, ki jih uporabljajo državljani in potrošniki;

izboljšanje varstva osebnih podatkov s spodbujanjem enostavnih rešitev za naprave, ki jih uporabljajo državljani in potrošniki;

| — | varna programska in strojna oprema ter testni centri za varnostno preskušanje programske in strojne opreme. |
| --- | --- |

—

varna programska in strojna oprema ter testni centri za varnostno preskušanje programske in strojne opreme.

varna programska in strojna oprema ter testni centri za varnostno preskušanje programske in strojne opreme.

| 2a.2.4. | Zaščita kritične infrastrukture in boljše odzivanje na nesreče |
| --- | --- |

2a.2.4.

2a.2.4.

Zaščita kritične infrastrukture in boljše odzivanje na nesreče

Nove tehnologije, procesi, metode in namenske zmogljivosti bodo prispevale k zaščiti kritične infrastrukture (vključno z e-infrastrukturo), sistemov in storitev, ki so bistvenega pomena za dobro delovanje družbe in gospodarstva, vključno s komunikacijami, prometom, financami, zdravstvom, prehrano, vodo, energetiko, logistiko in dobavno verigo ter okoljem.

Nove tehnologije, procesi, metode in namenske zmogljivosti bodo prispevale k zaščiti kritične infrastrukture (vključno z e-infrastrukturo), sistemov in storitev, ki so bistvenega pomena za dobro delovanje družbe in gospodarstva, vključno s komunikacijami, prometom, financami, zdravstvom, prehrano, vodo, energetiko, logistiko in dobavno verigo ter okoljem.

Nesreče izhajajo iz več virov, in sicer naravnih, takih, ki jih povzroči človek, ali takih, ki so posledica kaskadnih učinkov. Potrebna so prizadevanja za omejitev njihovih učinkov na življenje in preživetje. Namen je preprečevanje in zmanjšanje škode za zdravje in okolje, gospodarske in materialne škode ter zagotovitev oskrbe s hrano in zdravili, varnosti in osnovnih sredstev komunikacije.

Nesreče izhajajo iz več virov, in sicer naravnih, takih, ki jih povzroči človek, ali takih, ki so posledica kaskadnih učinkov. Potrebna so prizadevanja za omejitev njihovih učinkov na življenje in preživetje. Namen je preprečevanje in zmanjšanje škode za zdravje in okolje, gospodarske in materialne škode ter zagotovitev oskrbe s hrano in zdravili, varnosti in osnovnih sredstev komunikacije.

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Tehnologije in zmogljivosti za službe, ki se prve odzovejo na izredne razmere, za delovanje v kriznih razmerah in ob naravnih nesrečah, za žrtve in sisteme zgodnjega opozarjanja; |
| --- | --- |

—

Tehnologije in zmogljivosti za službe, ki se prve odzovejo na izredne razmere, za delovanje v kriznih razmerah in ob naravnih nesrečah, za žrtve in sisteme zgodnjega opozarjanja;

Tehnologije in zmogljivosti za službe, ki se prve odzovejo na izredne razmere, za delovanje v kriznih razmerah in ob naravnih nesrečah, za žrtve in sisteme zgodnjega opozarjanja;

| — | zmogljivosti družbe za boljše obvladovanje in zmanjševanje nevarnosti nesreč, vključno z naravnimi rešitvami in rešitvami na podlagi znanja in izkušenj skupnosti, krepitvijo preprečevanja, pripravljenosti in odziva na obstoječe in nove nevarnosti, izboljšanjem odpornosti teh raznolikih infrastruktur, tudi z institucionalnimi, političnimi in upravnimi strukturami, odpornimi na nesreče; |
| --- | --- |

—

zmogljivosti družbe za boljše obvladovanje in zmanjševanje nevarnosti nesreč, vključno z naravnimi rešitvami in rešitvami na podlagi znanja in izkušenj skupnosti, krepitvijo preprečevanja, pripravljenosti in odziva na obstoječe in nove nevarnosti, izboljšanjem odpornosti teh raznolikih infrastruktur, tudi z institucionalnimi, političnimi in upravnimi strukturami, odpornimi na nesreče;

zmogljivosti družbe za boljše obvladovanje in zmanjševanje nevarnosti nesreč, vključno z naravnimi rešitvami in rešitvami na podlagi znanja in izkušenj skupnosti, krepitvijo preprečevanja, pripravljenosti in odziva na obstoječe in nove nevarnosti, izboljšanjem odpornosti teh raznolikih infrastruktur, tudi z institucionalnimi, političnimi in upravnimi strukturami, odpornimi na nesreče;

| — | povečanje premičnosti opreme za iskanje in reševanje, vozil, zalog in sil; |
| --- | --- |

—

povečanje premičnosti opreme za iskanje in reševanje, vozil, zalog in sil;

povečanje premičnosti opreme za iskanje in reševanje, vozil, zalog in sil;

| — | tehnologije, oprema in postopki za preprečitev izbruha ali zajezitev pandemije; |
| --- | --- |

—

tehnologije, oprema in postopki za preprečitev izbruha ali zajezitev pandemije;

tehnologije, oprema in postopki za preprečitev izbruha ali zajezitev pandemije;

| — | izboljšanje večnivojskih sistemov javnega opozarjanja, zlasti ob upoštevanju ranljivih oseb; |
| --- | --- |

—

izboljšanje večnivojskih sistemov javnega opozarjanja, zlasti ob upoštevanju ranljivih oseb;

izboljšanje večnivojskih sistemov javnega opozarjanja, zlasti ob upoštevanju ranljivih oseb;

| — | izboljšanje razpoložljivosti in hitre uporabe posebnih zračnih plovil in zemeljskih vozil za boj proti obsežnim in gozdnim požarom. |
| --- | --- |

—

izboljšanje razpoložljivosti in hitre uporabe posebnih zračnih plovil in zemeljskih vozil za boj proti obsežnim in gozdnim požarom.

izboljšanje razpoložljivosti in hitre uporabe posebnih zračnih plovil in zemeljskih vozil za boj proti obsežnim in gozdnim požarom.

| 2a.2.5 | Piratstvo in ponarejanje izdelkov |
| --- | --- |

2a.2.5

2a.2.5

Piratstvo in ponarejanje izdelkov

Boj proti piratstvu in ponarejanju izdelkov ostaja resen problem za evropsko gospodarstvo, kulturni in ustvarjalni sektor in državljane. Te nezakonite dejavnosti povzročajo velike izgube davkov, prihodkov in osebnih dohodkov ter ogrožajo zaposlenost v Evropi.

Boj proti piratstvu in ponarejanju izdelkov ostaja resen problem za evropsko gospodarstvo, kulturni in ustvarjalni sektor in državljane. Te nezakonite dejavnosti povzročajo velike izgube davkov, prihodkov in osebnih dohodkov ter ogrožajo zaposlenost v Evropi.

Neustrezni izdelki pomenijo tveganje za škodo ljudi in premoženja. Takšne vplive je treba obravnavati in najti rešitve za boj proti piratstvu in ponarejanju izdelkov ter ustrezne javne organe usposobiti za skupno preprečevanje, zaznavanje in preiskovanje teh kaznivih dejanj in z njimi povezanih nezakonitih dejavnosti ter boj proti njim.

Neustrezni izdelki pomenijo tveganje za škodo ljudi in premoženja. Takšne vplive je treba obravnavati in najti rešitve za boj proti piratstvu in ponarejanju izdelkov ter ustrezne javne organe usposobiti za skupno preprečevanje, zaznavanje in preiskovanje teh kaznivih dejanj in z njimi povezanih nezakonitih dejavnosti ter boj proti njim.

Prizadevati si je treba tudi za spodbujanje zaščite intelektualne lastnine.

Prizadevati si je treba tudi za spodbujanje zaščite intelektualne lastnine.

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Spodbujanje tehnik identifikacije izdelkov; |
| --- | --- |

—

Spodbujanje tehnik identifikacije izdelkov;

Spodbujanje tehnik identifikacije izdelkov;

| — | okrepitev zaščite originalnih delov in blaga; |
| --- | --- |

—

okrepitev zaščite originalnih delov in blaga;

okrepitev zaščite originalnih delov in blaga;

| — | tehnologije za nadzor prevoza izdelkov (v realnem času) in izmenjave podatkov med proizvajalci, prevozniki, carinskimi organi in prejemniki. |
| --- | --- |

—

tehnologije za nadzor prevoza izdelkov (v realnem času) in izmenjave podatkov med proizvajalci, prevozniki, carinskimi organi in prejemniki.

tehnologije za nadzor prevoza izdelkov (v realnem času) in izmenjave podatkov med proizvajalci, prevozniki, carinskimi organi in prejemniki.

| 2a.2.6 | Podpora politikam Unije za zunanjo varnost, vključno s preprečevanjem konfliktov in vzpostavljanjem miru |
| --- | --- |

2a.2.6

2a.2.6

Podpora politikam Unije za zunanjo varnost, vključno s preprečevanjem konfliktov in vzpostavljanjem miru

Potrebne so raziskave, nove tehnologije, zmogljivosti in rešitve za podporo politikam Unije za zunanjo varnost pri civilnih nalogah, ki vključujejo civilno zaščito in humanitarno pomoč, upravljanje meja in ohranjanje miru pri stabilizaciji v razmerah po krizi, med drugim tudi s preprečevanjem sporov, vzpostavljanjem miru in mediacijo.

Potrebne so raziskave, nove tehnologije, zmogljivosti in rešitve za podporo politikam Unije za zunanjo varnost pri civilnih nalogah, ki vključujejo civilno zaščito in humanitarno pomoč, upravljanje meja in ohranjanje miru pri stabilizaciji v razmerah po krizi, med drugim tudi s preprečevanjem sporov, vzpostavljanjem miru in mediacijo.

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Raziskave v zvezi s preprečevanjem sporov ter vzpostavljanjem miru in pravice, zgodnjo identifikacijo dejavnikov, ki povzročajo spore, in vplivi postopkov restorativne pravičnosti; |
| --- | --- |

—

Raziskave v zvezi s preprečevanjem sporov ter vzpostavljanjem miru in pravice, zgodnjo identifikacijo dejavnikov, ki povzročajo spore, in vplivi postopkov restorativne pravičnosti;

Raziskave v zvezi s preprečevanjem sporov ter vzpostavljanjem miru in pravice, zgodnjo identifikacijo dejavnikov, ki povzročajo spore, in vplivi postopkov restorativne pravičnosti;

| — | spodbujanje interoperabilnost med civilnimi in vojaškimi zmogljivostmi pri civilnih nalogah, ki zajemajo civilno zaščito, humanitarno pomoč, upravljanje meja ali civilne mirovne operacije; |
| --- | --- |

—

spodbujanje interoperabilnost med civilnimi in vojaškimi zmogljivostmi pri civilnih nalogah, ki zajemajo civilno zaščito, humanitarno pomoč, upravljanje meja ali civilne mirovne operacije;

spodbujanje interoperabilnost med civilnimi in vojaškimi zmogljivostmi pri civilnih nalogah, ki zajemajo civilno zaščito, humanitarno pomoč, upravljanje meja ali civilne mirovne operacije;

| — | tehnološki razvoj, vključen v območje tehnologij z dvojno rabo, da bi se izboljšala interoperabilnost med civilno zaščito in vojaškimi silami ter med silami za civilno zaščito na svetovni ravni, pa tudi zanesljivost, organizacijski, pravni in etični vidiki, trgovinska vprašanja, varovanje zaupnosti in celovitost informacij ter sledljivost vseh transakcij in obdelava informacij; |
| --- | --- |

—

tehnološki razvoj, vključen v območje tehnologij z dvojno rabo, da bi se izboljšala interoperabilnost med civilno zaščito in vojaškimi silami ter med silami za civilno zaščito na svetovni ravni, pa tudi zanesljivost, organizacijski, pravni in etični vidiki, trgovinska vprašanja, varovanje zaupnosti in celovitost informacij ter sledljivost vseh transakcij in obdelava informacij;

tehnološki razvoj, vključen v območje tehnologij z dvojno rabo, da bi se izboljšala interoperabilnost med civilno zaščito in vojaškimi silami ter med silami za civilno zaščito na svetovni ravni, pa tudi zanesljivost, organizacijski, pravni in etični vidiki, trgovinska vprašanja, varovanje zaupnosti in celovitost informacij ter sledljivost vseh transakcij in obdelava informacij;

| — | razvoj zmogljivosti za vodenje in nadzor za civilne misije. |
| --- | --- |

—

razvoj zmogljivosti za vodenje in nadzor za civilne misije.

razvoj zmogljivosti za vodenje in nadzor za civilne misije.

| 2a.2.7 | Spodbujanje koordinacije, sodelovanja in sinergij |
| --- | --- |

2a.2.7

2a.2.7

Spodbujanje koordinacije, sodelovanja in sinergij

Da bi zagotovili zmožnost uvajanja, upravljanja, nadzorovanja in obvladovanja postopkov med organi, potrebujemo napredno tehnologijo in standarde. Cilj bi moral biti opremiti javne organe in druge sile z izmenljivo opremo, integrirati standardne postopke delovanja, odzivanja, poročanja in izmenjave podatkov po vsej EU.

Da bi zagotovili zmožnost uvajanja, upravljanja, nadzorovanja in obvladovanja postopkov med organi, potrebujemo napredno tehnologijo in standarde. Cilj bi moral biti opremiti javne organe in druge sile z izmenljivo opremo, integrirati standardne postopke delovanja, odzivanja, poročanja in izmenjave podatkov po vsej EU.

Agencijam bi bilo treba dodeliti ustrezen proračun za nadaljnjo okrepitev njihove zmožnosti sodelovanja v raziskavah in inovacijah EU in za upravljanje zadevnih projektov, izmenjavo zahtev, rezultatov in ambicij ter za sodelovanje in koordiniranje prizadevanj z drugimi agencijami in določenimi organi, ki niso del EU, kot sta skupina za boj proti terorizmu in Interpol. Kar zadeva raziskave in inovacije, povezane z varnostjo, so te agencije zlasti: Evropska policijska akademija, Evropska agencija za varnost v letalstvu, Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni, Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, Evropska agencija za pomorsko varnost, Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij, Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, Urad Evropske unije za intelektualno lastnino, Evropski policijski urad, Evropska agencija za mejno in obalno stražo ter Satelitski center Evropske unije.

Agencijam bi bilo treba dodeliti ustrezen proračun za nadaljnjo okrepitev njihove zmožnosti sodelovanja v raziskavah in inovacijah EU in za upravljanje zadevnih projektov, izmenjavo zahtev, rezultatov in ambicij ter za sodelovanje in koordiniranje prizadevanj z drugimi agencijami in določenimi organi, ki niso del EU, kot sta skupina za boj proti terorizmu in Interpol. Kar zadeva raziskave in inovacije, povezane z varnostjo, so te agencije zlasti: Evropska policijska akademija, Evropska agencija za varnost v letalstvu, Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni, Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, Evropska agencija za pomorsko varnost, Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij, Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, Urad Evropske unije za intelektualno lastnino, Evropski policijski urad, Evropska agencija za mejno in obalno stražo ter Satelitski center Evropske unije.

Za okrepitev sinergij z obrambnimi raziskavami, ki jih financira EU, bi bilo treba vzpostaviti mehanizme za izmenjavo in posvetovanje z organi za raziskave na področju obrambe za civilne namene.

Za okrepitev sinergij z obrambnimi raziskavami, ki jih financira EU, bi bilo treba vzpostaviti mehanizme za izmenjavo in posvetovanje z organi za raziskave na področju obrambe za civilne namene.

Standardi bodo imeli pomembno vlogo, saj zagotavljajo skupen razvoj, proizvodnjo in izvajanje ter možnosti za izmenjavo, interoperabilnost in združljivost storitev, postopkov, tehnologij in opreme.

Standardi bodo imeli pomembno vlogo, saj zagotavljajo skupen razvoj, proizvodnjo in izvajanje ter možnosti za izmenjavo, interoperabilnost in združljivost storitev, postopkov, tehnologij in opreme.

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Tehnologije in oprema z osnovnimi zahtevami glede delovanja, ki veljajo za vse organe držav članic v isti liniji (policijo, reševalce, obvladovanje nesreč, komuniciranje itd.); |
| --- | --- |

—

Tehnologije in oprema z osnovnimi zahtevami glede delovanja, ki veljajo za vse organe držav članic v isti liniji (policijo, reševalce, obvladovanje nesreč, komuniciranje itd.);

Tehnologije in oprema z osnovnimi zahtevami glede delovanja, ki veljajo za vse organe držav članic v isti liniji (policijo, reševalce, obvladovanje nesreč, komuniciranje itd.);

| — | interoperabilnost opreme in postopkov, da se olajšata čezmejno sodelovanje in operativno sodelovanje med agencijami. |
| --- | --- |

—

interoperabilnost opreme in postopkov, da se olajšata čezmejno sodelovanje in operativno sodelovanje med agencijami.

interoperabilnost opreme in postopkov, da se olajšata čezmejno sodelovanje in operativno sodelovanje med agencijami.

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 3 – uvodni del

Priloga I – del II – točka 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3. | SKLOP „DIGITALNO IN
  INDUSTRIJA“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.

SKLOP „DIGITALNO IN
  INDUSTRIJA“

INDUSTRIJA“

| 3. | SKLOP „DIGITALNO
  , INDUSTRIJA
  IN
  VESOLJE“ |
| --- | --- |

3.

SKLOP „DIGITALNO
  , INDUSTRIJA
  IN
  VESOLJE“

, INDUSTRIJA

VESOLJE“

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.1

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.1. | Utemeljitev |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.1.

Utemeljitev

| 3.1. | Utemeljitev |
| --- | --- |

3.1.

Utemeljitev

Da bi zagotovila konkurenčnost industrije in zmogljivosti za obravnavo svetovnih izzivov v prihodnosti, mora EU okrepiti in ohraniti svoje tehnološke in industrijske zmogljivosti na ključnih področjih, ki podpirajo preoblikovanje našega gospodarstva in družbe.

Da bi zagotovila konkurenčnost industrije in zmogljivosti za obravnavo svetovnih izzivov v prihodnosti, mora EU okrepiti in ohraniti svoje tehnološke in industrijske zmogljivosti na ključnih področjih, ki podpirajo preoblikovanje našega gospodarstva in družbe.

Industrija EU zagotavlja enega od petih delovnih mest in dve tretjini naložb zasebnega sektorja v raziskave in razvoj ter ustvari 80 % izvoza EU. Novi val inovacij, ki se vključujejo združevanje fizičnih in digitalnih tehnologij, bo spodbudil velike priložnosti za industrijo EU in izboljšanje kakovosti življenja državljanov EU.

Industrija EU zagotavlja enega od petih delovnih mest in dve tretjini naložb zasebnega sektorja v raziskave in razvoj ter ustvari 80 % izvoza EU. Novi val inovacij, ki se vključujejo združevanje fizičnih in digitalnih tehnologij, bo spodbudil velike priložnosti za industrijo EU in izboljšanje kakovosti življenja državljanov EU.

Glavni dejavnik je digitalizacija. Ker se digitalizacija nadaljuje s hitrim tempom v vseh sektorjih, postajajo naložbe v prednostna področja, ki segajo od umetne inteligence do interneta naslednje generacije, visokozmogljivostnega računalništva, fotonike
  in
  nanoelektronike, ključnega pomena za moč našega gospodarstva
  ter moč in trajnost naše družbe
  . Naložbe v IKT, proizvodnja in uporaba IKT zagotavljajo močno spodbudo za gospodarsko rast v EU, ki je samo med letoma 2001 in 2011 zagotovila 30-odstotno povečanje.

in

ter moč in trajnost naše družbe

Glavni dejavnik je digitalizacija. Ker se digitalizacija nadaljuje s hitrim tempom v vseh sektorjih, postajajo naložbe v prednostna področja, ki segajo od umetne inteligence do interneta naslednje generacije, visokozmogljivostnega računalništva, fotonike
  , kvantnih tehnologij,
  nanoelektronike,
  pametnih podatkov itd.
  ključnega pomena za moč našega gospodarstva. Naložbe v IKT, proizvodnja in uporaba IKT zagotavljajo močno spodbudo za gospodarsko rast v EU, ki je samo med letoma 2001 in 2011 zagotovila 30-odstotno povečanje.

, kvantnih tehnologij,

pametnih podatkov itd.

Ključne omogočitvene tehnologije (15) podpirajo združevanje digitalnega in fizičnega sveta, ki je osrednji del tega novega svetovnega vala inovacij. Naložbe v razvoj, predstavitev in
  uvajanje
  ključnih omogočitvenih tehnologij ter zagotavljanje
  varne
  ,
  trajnostne
  in cenovno
  dostopne oskrbe s surovinami
  in
  sodobnimi materiali
  bodo zagotavljali strateško avtonomijo EU in pomagali industriji EU, da znatno zmanjša svoj ogljični in okoljski odtis.

15

uvajanje

varne

trajnostne

dostopne oskrbe s surovinami

sodobnimi materiali

Ključne omogočitvene tehnologije (15) podpirajo združevanje digitalnega in fizičnega sveta, ki je osrednji del tega novega svetovnega vala inovacij. Naložbe v razvoj, predstavitev
  , uvajanje
  in
  standardizacijo
  ključnih omogočitvenih tehnologij ter zagotavljanje
  varnega
  ,
  trajnostnega
  in cenovno
  dostopnega pridobivanja, rabe in upravljanja surovin
  in
  sodobnih materialov
  bodo zagotavljali strateško avtonomijo EU in pomagali industriji EU, da znatno zmanjša svoj ogljični in okoljski odtis
  in s tem stroške za družbo v smislu zunanjih učinkov
  .

15

, uvajanje

standardizacijo

varnega

trajnostnega

dostopnega pridobivanja, rabe in upravljanja surovin

sodobnih materialov

in s tem stroške za družbo v smislu zunanjih učinkov

Po potrebi se lahko vključujejo
  tudi prihodnje in nastajajoče tehnologije.

Po potrebi se lahko vključujejo

Vključiti je treba
  tudi prihodnje in nastajajoče tehnologije
  kot temelj za naslednje prodorne inovacije
  .

Vključiti je treba

kot temelj za naslednje prodorne inovacije

Vesolje je strateškega pomena; približno 10 % BDP EU je odvisnih od uporabe vesoljskih storitev. EU ima vrhunski vesoljski sektor z močno industrijo proizvodnje satelitov ter dinamični sektor storitev za uporabnike. Vesolje zagotavlja pomembna orodja za komunikacijo, navigacijo in nadzor ter odpira številne poslovne priložnosti, zlasti v kombinaciji z digitalnimi tehnologijami in drugimi viri podatkov. EU mora čim bolj izkoristiti te priložnosti, in sicer s polnim izkoriščanjem potenciala vesoljskih programov Copernicus, EGNOS in Galileo ter zaščito vesoljskih in zemeljskih infrastruktur pred nevarnostmi iz vesolja.

Vesolje je strateškega pomena; približno 10 % BDP EU je odvisnih od uporabe vesoljskih storitev. EU ima vrhunski vesoljski sektor z močno industrijo proizvodnje satelitov ter dinamični sektor storitev za uporabnike. Vesolje zagotavlja pomembna orodja za komunikacijo, navigacijo in nadzor ter odpira številne
  raziskovalne, inovacijske in
  poslovne priložnosti, zlasti v kombinaciji z digitalnimi tehnologijami in drugimi viri podatkov. EU mora čim bolj izkoristiti te priložnosti, in sicer s polnim izkoriščanjem potenciala vesoljskih programov Copernicus, EGNOS in Galileo
  , spodbujanjem tudi razvoja sektorja nižje v prodajni verigi in aplikacij za končnega uporabnika
  ter zaščito vesoljskih in zemeljskih infrastruktur pred nevarnostmi iz vesolja.

raziskovalne, inovacijske in

, spodbujanjem tudi razvoja sektorja nižje v prodajni verigi in aplikacij za končnega uporabnika

EU ima edinstveno priložnost za vodilni položaj v svetu in povečanje svojega deleža na svetovnih trgih, s prikazom primera, kako
  se
  lahko digitalna preobrazba, vodilni položaj na področju ključnih omogočitvenih tehnologij in vesoljskih tehnologij, prehod na
  nizkoogljično
  ,
  krožno gospodarstvo
  in konkurenčnost
  medsebojno krepijo na podlagi znanstvene
  in
  tehnološke odličnosti
  .

se

nizkoogljično

krožno gospodarstvo

medsebojno krepijo na podlagi znanstvene

tehnološke odličnosti

EU ima edinstveno priložnost za vodilni položaj v svetu in povečanje svojega deleža na svetovnih trgih, s prikazom primera, kako lahko digitalna preobrazba, vodilni položaj na področju ključnih omogočitvenih tehnologij in vesoljskih tehnologij
  ponudijo nove scenarije za
  prehod na
  gospodarstvo z ničelnimi neto emisijami toplogrednih plinov
  ,
  vključno z nizkoogljičnimi tehnologijami in strategijami za razogljičenje, bio-
  in
  krožnim gospodarstvom, kar zagotavlja
  konkurenčnost
  in družbeno razumevanje teh tehnologij
  in
  razvoja
  .

ponudijo nove scenarije za

gospodarstvo z ničelnimi neto emisijami toplogrednih plinov

vključno z nizkoogljičnimi tehnologijami in strategijami za razogljičenje, bio-

krožnim gospodarstvom, kar zagotavlja

in družbeno razumevanje teh tehnologij

razvoja

Da bi uresničili digitalizirano, krožno, nizkoogljično in nizkoemisijsko gospodarstvo, je treba ukrepati na ravni EU zaradi zapletenosti vrednostne verige, sistemskih in večdisciplinarnih značilnosti tehnologij in visokih stroškov njihovega razvoja, ter medsektorsko naravo problemov, ki jih je treba obravnavati. EU mora zagotoviti, da so koristi od naprednih in čistih tehnologij ter digitalizacije lahko na voljo vsem industrijskim akterjem in širši družbi. Samo razvoj tehnologij ne bo zadostoval. Industrijsko usmerjene infrastrukture, vključno s pilotnimi linijami, bodo
  pomagala
  podjetjem EU, zlasti MSP, pri uporabi teh tehnologij in izboljšanju uspešnosti podjetij na področju inovacij.

pomagala

Da bi uresničili digitalizirano, krožno, nizkoogljično in nizkoemisijsko gospodarstvo, je treba ukrepati na ravni EU zaradi zapletenosti vrednostne verige, sistemskih in večdisciplinarnih značilnosti tehnologij in visokih stroškov njihovega razvoja, ter medsektorsko naravo problemov, ki jih je treba obravnavati. EU mora zagotoviti, da so koristi od naprednih in čistih tehnologij ter digitalizacije lahko na voljo vsem industrijskim akterjem in širši družbi. Samo razvoj tehnologij ne bo zadostoval.
  Novi trajnostni poslovni modeli in
  industrijsko usmerjene infrastrukture, vključno s pilotnimi linijami, bodo
  pomagali
  podjetjem EU, zlasti MSP, pri uporabi teh tehnologij in izboljšanju uspešnosti podjetij na področju inovacij.
  V tem okviru imata kulturni in ustvarjalni sektor pomembno vlogo tudi kot gonilna sila digitalne preobrazbe in inovacij na podlagi IKT v Evropi.

Novi trajnostni poslovni modeli in

pomagali

V tem okviru imata kulturni in ustvarjalni sektor pomembno vlogo tudi kot gonilna sila digitalne preobrazbe in inovacij na podlagi IKT v Evropi.

Močna vključenost industrije
  je
  odločilnega pomena pri opredeljevanju prioritet ter razvoju programov raziskav in inovacij, povečevanju finančnega vzvoda javnega financiranja in uvajanja rezultatov. Družbeno razumevanje in sprejemanje sta ključna elementa za uspeh, pa tudi novi program znanja in spretnosti, ki jih potrebuje industrija, ter standardizacijo.

je

Zato je
  močna vključenost industrije odločilnega pomena pri opredeljevanju prioritet ter razvoju programov raziskav in inovacij, povečevanju finančnega vzvoda
  dodatnega
  javnega
  in zasebnega
  financiranja in uvajanja rezultatov. Družbeno razumevanje in sprejemanje sta ključna elementa za uspeh, pa tudi novi program znanja in spretnosti, ki jih potrebuje industrija, ter standardizacijo.

Zato je

dodatnega

in zasebnega

Povezovanje dejavnosti na področju digitalnih, ključnih omogočitvenih in vesoljskih tehnologij ter trajnostne oskrbe s surovinami bo omogočilo bolj sistemski pristop ter hitrejšo in globljo digitalno preobrazbo in preoblikovanje industrije.
  Zagotovilo
  bo, da bodo raziskave in inovacije na teh področjih oskrbovale politike EU za industrijo, digitalizacijo, okolje, energijo in podnebje, krožno gospodarstvo, surovine in sodobne materiale ter vesolje in prispevale k njihovemu izvajanju.

Zagotovilo

Povezovanje dejavnosti na področju digitalnih, ključnih omogočitvenih in vesoljskih tehnologij ter trajnostne oskrbe s surovinami bo omogočilo bolj sistemski pristop ter hitrejšo in globljo digitalno preobrazbo in preoblikovanje industrije.
  To
  bo
  zagotovilo
  , da bodo raziskave in inovacije na teh področjih oskrbovale politike EU za industrijo, digitalizacijo, okolje, energijo in podnebje
  , mobilnost
  , krožno gospodarstvo, surovine in sodobne materiale ter vesolje in prispevale k njihovemu izvajanju.

To

zagotovilo

, mobilnost

Za dopolnjevanje bo poskrbljeno z dejavnostmi v okviru programa za digitalno Evropo, da bo spoštovana razmejitev med programoma in preprečeno kakršno koli prekrivanje.

Za dopolnjevanje bo poskrbljeno z dejavnostmi v okviru programa za digitalno Evropo, da bo spoštovana razmejitev med programoma in preprečeno kakršno koli prekrivanje.

Dejavnosti bodo neposredno prispevale k uresničevanju naslednjih ciljev trajnostnega razvoja (SDG), zlasti: cilj SDG 8 – dostojno delo in gospodarska rast; cilj SDG 9 – industrija, inovacije in infrastruktura; cilj SDG 12 – odgovorna poraba in proizvodnja; cilj SDG 13 – podnebni ukrepi.

Dejavnosti bodo neposredno prispevale k uresničevanju naslednjih ciljev trajnostnega razvoja (SDG), zlasti: cilj SDG 8 – dostojno delo in gospodarska rast; cilj SDG 9 – industrija, inovacije in infrastruktura; cilj SDG 12 – odgovorna poraba in proizvodnja; cilj SDG 13 – podnebni ukrepi.

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.1

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Proizvodne tehnologije |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.2.1.

Proizvodne tehnologije

| 3.2.1. | Proizvodne tehnologije |
| --- | --- |

3.2.1.

Proizvodne tehnologije

Proizvodnja je ključna gonilna sila za delovna mesta in blaginjo v EU, saj zagotavlja več kot tri četrtine svetovnega izvoza EU in več kot 100 milijonov neposrednih in posrednih delovnih mest. Ključni izziv za proizvodnjo EU je ostati konkurenčna na svetovni ravni s pametnejšimi in bolj prilagojenimi izdelki z visoko dodano vrednostjo,
  proizvedenimi s precej nižjimi stroški energije
  . Ustvarjalni in kulturni prispevki
  bodo bistveno prispevali k ustvarjanju dodane vrednosti
  .

proizvedenimi s precej nižjimi stroški energije

bodo bistveno prispevali k ustvarjanju dodane vrednosti

Proizvodnja je ključna gonilna sila za delovna mesta in blaginjo v EU, saj zagotavlja več kot tri četrtine svetovnega izvoza EU in več kot 100 milijonov neposrednih in posrednih delovnih mest. Ključni izziv za proizvodnjo EU je ostati konkurenčna na svetovni ravni s pametnejšimi in bolj prilagojenimi izdelki
  , gospodarnimi z energijo in viri,
  z visoko dodano vrednostjo
  in zmanjšanim ogljičnim odtisom
  ,
  vključno z manj odpadki in onesnaženja
  .
  Za dosego teh ciljev bodo ključnega pomena tudi
  ustvarjalni in kulturni prispevki
  ter perspektive družbenih in humanističnih ved o odnosu med tehnologijo in ljudmi
  .

, gospodarnimi z energijo in viri,

in zmanjšanim ogljičnim odtisom

vključno z manj odpadki in onesnaženja

Za dosego teh ciljev bodo ključnega pomena tudi

ter perspektive družbenih in humanističnih ved o odnosu med tehnologijo in ljudmi

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Prodorne proizvodne tehnologije, kakršne so aditivna proizvodnja, industrijska robotika, proizvodni sistemi človek-stroj, ki se spodbujajo tudi prek mreže EU za industrijsko usmerjene infrastrukture; |
| --- | --- |

—

Prodorne proizvodne tehnologije, kakršne so aditivna proizvodnja, industrijska robotika, proizvodni sistemi človek-stroj, ki se spodbujajo tudi prek mreže EU za industrijsko usmerjene infrastrukture;

| — | Prodorne proizvodne tehnologije, kakršne so aditivna proizvodnja,
  modeliranje, simulacija,
  industrijska
  avtomatizacija in
  robotika, proizvodni sistemi človek-stroj, ki se spodbujajo tudi prek mreže EU za industrijsko usmerjene infrastrukture; |
| --- | --- |

—

Prodorne proizvodne tehnologije, kakršne so aditivna proizvodnja,
  modeliranje, simulacija,
  industrijska
  avtomatizacija in
  robotika, proizvodni sistemi človek-stroj, ki se spodbujajo tudi prek mreže EU za industrijsko usmerjene infrastrukture;

modeliranje, simulacija,

avtomatizacija in

| — | prodorne inovacije z uporabo različnih omogočitvenih tehnologij (npr. konvergenčne tehnologije, umetna inteligenca, podatkovna analitika, industrijska robotika, bioproizvodnja, tehnologije za napredne baterije) v celotni vrednostni verigi; |
| --- | --- |

—

prodorne inovacije z uporabo različnih omogočitvenih tehnologij (npr. konvergenčne tehnologije, umetna inteligenca, podatkovna analitika, industrijska robotika, bioproizvodnja, tehnologije za napredne baterije) v celotni vrednostni verigi;

| — | prodorne inovacije z uporabo različnih omogočitvenih tehnologij (npr. konvergenčne tehnologije, umetna inteligenca, podatkovna analitika, industrijska robotika,
  trajnostna
  bioproizvodnja, tehnologije za napredne baterije) v celotni vrednostni verigi; |
| --- | --- |

—

prodorne inovacije z uporabo različnih omogočitvenih tehnologij (npr. konvergenčne tehnologije, umetna inteligenca, podatkovna analitika, industrijska robotika,
  trajnostna
  bioproizvodnja, tehnologije za napredne baterije) v celotni vrednostni verigi;

trajnostna

| — | znanja in spretnosti ter delovna mesta, v celoti prilagojena novim tehnologijam, v skladu z evropskimi družbenimi vrednotami; |
| --- | --- |

—

znanja in spretnosti ter delovna mesta, v celoti prilagojena novim tehnologijam, v skladu z evropskimi družbenimi vrednotami;

| — | znanja in spretnosti ter delovna mesta, v celoti prilagojena novim tehnologijam,
  vključno z ergonomijo, in ki so
  v skladu z evropskimi družbenimi vrednotami
  in potrebami
  ; |
| --- | --- |

—

znanja in spretnosti ter delovna mesta, v celoti prilagojena novim tehnologijam,
  vključno z ergonomijo, in ki so
  v skladu z evropskimi družbenimi vrednotami
  in potrebami
  ;

vključno z ergonomijo, in ki so

in potrebami

| — | prožni in zelo natančni proizvodni obrati s sposobnostjo prepoznavanja, pri katerih ni okvar, ter pametni proizvodni sistemi, ki izpolnjujejo potrebe uporabnikov; |
| --- | --- |

—

prožni in zelo natančni proizvodni obrati s sposobnostjo prepoznavanja, pri katerih ni okvar, ter pametni proizvodni sistemi, ki izpolnjujejo potrebe uporabnikov;

| — | prožni in zelo natančni proizvodni obrati s sposobnostjo prepoznavanja, pri katerih ni okvar
  in odpadkov
  , ter pametni
  in energetsko učinkoviti
  proizvodni sistemi, ki izpolnjujejo potrebe uporabnikov; |
| --- | --- |

—

prožni in zelo natančni proizvodni obrati s sposobnostjo prepoznavanja, pri katerih ni okvar
  in odpadkov
  , ter pametni
  in energetsko učinkoviti
  proizvodni sistemi, ki izpolnjujejo potrebe uporabnikov;

in odpadkov

in energetsko učinkoviti

| — | prodorne inovacije v tehnikah za preiskovanje gradbišč, za popolno avtomatizacijo montaže na kraju samem in montažni sestavni deli. |
| --- | --- |

—

prodorne inovacije v tehnikah za preiskovanje gradbišč, za popolno avtomatizacijo montaže na kraju samem in montažni sestavni deli.

| — | prodorne inovacije v tehnikah za preiskovanje gradbišč, za popolno avtomatizacijo montaže na kraju samem in montažni sestavni deli. |
| --- | --- |

—

prodorne inovacije v tehnikah za preiskovanje gradbišč, za popolno avtomatizacijo montaže na kraju samem in montažni sestavni deli.

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.2 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za konkurenčno EU bodo ključnega pomena ohranjanje in samostojni razvoj močnih projektivnih in proizvodnih zmogljivosti na področju bistvenih digitalnih tehnologij, kot so mikro- in nanoelektronika, fotonika, programska oprema in sistemi ter njihovo povezovanje, pa tudi sodobni materiali za te aplikacije. | Za konkurenčno EU bodo ključnega pomena ohranjanje in samostojni razvoj močnih projektivnih in proizvodnih zmogljivosti na področju bistvenih digitalnih tehnologij, kot so mikro- in nanoelektronika, fotonika, programska oprema in sistemi ter njihovo povezovanje
  in standardizacija
  , pa tudi sodobni materiali za te aplikacije.
  Ključne omogočitvene digitalne tehnologije so bistvene za zapolnitev vrzeli med vrhunskimi raziskavami in inovacijami, ki oblikujejo trg. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za konkurenčno EU bodo ključnega pomena ohranjanje in samostojni razvoj močnih projektivnih in proizvodnih zmogljivosti na področju bistvenih digitalnih tehnologij, kot so mikro- in nanoelektronika, fotonika, programska oprema in sistemi ter njihovo povezovanje, pa tudi sodobni materiali za te aplikacije.

Za konkurenčno EU bodo ključnega pomena ohranjanje in samostojni razvoj močnih projektivnih in proizvodnih zmogljivosti na področju bistvenih digitalnih tehnologij, kot so mikro- in nanoelektronika, fotonika, programska oprema in sistemi ter njihovo povezovanje
  in standardizacija
  , pa tudi sodobni materiali za te aplikacije.
  Ključne omogočitvene digitalne tehnologije so bistvene za zapolnitev vrzeli med vrhunskimi raziskavami in inovacijami, ki oblikujejo trg.

in standardizacija

Ključne omogočitvene digitalne tehnologije so bistvene za zapolnitev vrzeli med vrhunskimi raziskavami in inovacijami, ki oblikujejo trg.

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.2 – odstavek 2

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.2 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Koncepti načrtovanja in obdelave nanoelektronike, ki se odzivajo na posebne zahteve digitalne preobrazbe in svetovne izzive v smislu funkcionalnosti, porabe energije in povezovanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Koncepti načrtovanja in obdelave nanoelektronike, ki se odzivajo na posebne zahteve digitalne preobrazbe in svetovne izzive v smislu funkcionalnosti, porabe energije in povezovanja;

| — | Koncepti načrtovanja in obdelave nanoelektronike, ki se odzivajo na posebne zahteve digitalne preobrazbe in svetovne izzive v smislu
  zmogljivosti,
  funkcionalnosti,
  delitve in
  porabe energije
  , učinkovitosti
  in povezovanja; |
| --- | --- |

—

Koncepti načrtovanja in obdelave nanoelektronike, ki se odzivajo na posebne zahteve digitalne preobrazbe in svetovne izzive v smislu
  zmogljivosti,
  funkcionalnosti,
  delitve in
  porabe energije
  , učinkovitosti
  in povezovanja;

zmogljivosti,

delitve in

, učinkovitosti

| — | senzorske tehnologije in njihovo vzajemno povezovanje z računalniškimi enotami kot dejavnik interneta stvari, vključno z inovativnimi rešitvami na področju prožnih in podobnih materialov za človeku prijazne vzajemno delujoče predmete; |
| --- | --- |

—

senzorske tehnologije in njihovo vzajemno povezovanje z računalniškimi enotami kot dejavnik interneta stvari, vključno z inovativnimi rešitvami na področju prožnih in podobnih materialov za človeku prijazne vzajemno delujoče predmete;

| — | senzorske tehnologije in njihovo vzajemno povezovanje z računalniškimi enotami kot dejavnik interneta stvari, vključno z inovativnimi rešitvami na področju prožnih in podobnih materialov za
  varne
  človeku
  in okolju
  prijazne vzajemno delujoče predmete; |
| --- | --- |

—

senzorske tehnologije in njihovo vzajemno povezovanje z računalniškimi enotami kot dejavnik interneta stvari, vključno z inovativnimi rešitvami na področju prožnih in podobnih materialov za
  varne
  človeku
  in okolju
  prijazne vzajemno delujoče predmete;

varne

in okolju

| — | tehnologije, ki dopolnjujejo ali nadomeščajo nanoelektroniko, kot so nevromorfne računalniške aplikacije z umetno inteligenco ali integrirano kvantno računalništvo; |
| --- | --- |

—

tehnologije, ki dopolnjujejo ali nadomeščajo nanoelektroniko, kot so nevromorfne računalniške aplikacije z umetno inteligenco ali integrirano kvantno računalništvo;

| — | tehnologije, ki dopolnjujejo ali nadomeščajo nanoelektroniko, kot so nevromorfne računalniške aplikacije z umetno inteligenco ali integrirano kvantno računalništvo; |
| --- | --- |

—

tehnologije, ki dopolnjujejo ali nadomeščajo nanoelektroniko, kot so nevromorfne računalniške aplikacije z umetno inteligenco ali integrirano kvantno računalništvo;

| — | računalniške arhitekture in nizkomočnostni procesorji za široko območje uporabe, vključno z računalništvom na robu omrežja, digitalizacijo industrije, velepodatki in oblakom, pametna energija ter povezana in avtomatizirana vožnja; |
| --- | --- |

—

računalniške arhitekture in nizkomočnostni procesorji za široko območje uporabe, vključno z računalništvom na robu omrežja, digitalizacijo industrije, velepodatki in oblakom, pametna energija ter povezana in avtomatizirana vožnja;

| — | računalniške arhitekture in nizkomočnostni procesorji za široko območje uporabe, vključno z računalništvom na robu omrežja, digitalizacijo industrije,
  avtomatizacijo in robotiko,
  velepodatki in oblakom, pametna energija ter povezana in avtomatizirana vožnja; |
| --- | --- |

—

računalniške arhitekture in nizkomočnostni procesorji za široko območje uporabe, vključno z računalništvom na robu omrežja, digitalizacijo industrije,
  avtomatizacijo in robotiko,
  velepodatki in oblakom, pametna energija ter povezana in avtomatizirana vožnja;

avtomatizacijo in robotiko,

| — | tako zasnovana računalniška strojna oprema, da bo trdno zagotavljala zanesljivo izvedbo, z vgrajenimi ukrepi za varovanje zasebnosti in varnosti za vhodne/izhodne podatke, in navodila za obdelavo; |
| --- | --- |

—

tako zasnovana računalniška strojna oprema, da bo trdno zagotavljala zanesljivo izvedbo, z vgrajenimi ukrepi za varovanje zasebnosti in varnosti za vhodne/izhodne podatke, in navodila za obdelavo;

| — | tako zasnovana računalniška strojna oprema, da bo trdno zagotavljala zanesljivo izvedbo, z vgrajenimi ukrepi za varovanje zasebnosti in varnosti za vhodne/izhodne podatke, in navodila za obdelavo; |
| --- | --- |

—

tako zasnovana računalniška strojna oprema, da bo trdno zagotavljala zanesljivo izvedbo, z vgrajenimi ukrepi za varovanje zasebnosti in varnosti za vhodne/izhodne podatke, in navodila za obdelavo;

| — | fotonske tehnologije, ki omogočajo aplikacije s prebojnimi prednostmi v funkcionalnosti in učinkovitosti delovanja; |
| --- | --- |

—

fotonske tehnologije, ki omogočajo aplikacije s prebojnimi prednostmi v funkcionalnosti in učinkovitosti delovanja;

| — | fotonske tehnologije, ki omogočajo aplikacije s prebojnimi prednostmi v funkcionalnosti
  , povezovanju
  in učinkovitosti delovanja; |
| --- | --- |

—

fotonske tehnologije, ki omogočajo aplikacije s prebojnimi prednostmi v funkcionalnosti
  , povezovanju
  in učinkovitosti delovanja;

, povezovanju

| — | sistemske inženirske tehnologije za podporo popolnoma avtonomnim sistemom za zanesljive aplikacije, ki vzajemno delujejo s fizičnim svetom, vključno s kritičnimi industrijskimi in varnostnimi področji; |
| --- | --- |

—

sistemske inženirske tehnologije za podporo popolnoma avtonomnim sistemom za zanesljive aplikacije, ki vzajemno delujejo s fizičnim svetom, vključno s kritičnimi industrijskimi in varnostnimi področji;

| — | sistemske inženirske tehnologije za podporo popolnoma avtonomnim sistemom za zanesljive aplikacije, ki vzajemno delujejo s fizičnim svetom, vključno s kritičnimi industrijskimi in varnostnimi področji; |
| --- | --- |

—

sistemske inženirske tehnologije za podporo popolnoma avtonomnim sistemom za zanesljive aplikacije, ki vzajemno delujejo s fizičnim svetom, vključno s kritičnimi industrijskimi in varnostnimi področji;

| — | tehnologije za programsko opremo, ki izboljšujejo kakovost, varnost in zanesljivost
  programske opreme
  z izboljšano življenjsko dobo, povečujejo produktivnost razvoja ter uvajajo v programsko opremo vgrajeno umetno inteligenco in prožnost; |
| --- | --- |

—

tehnologije za programsko opremo, ki izboljšujejo kakovost, varnost in zanesljivost
  programske opreme
  z izboljšano življenjsko dobo, povečujejo produktivnost razvoja ter uvajajo v programsko opremo vgrajeno umetno inteligenco in prožnost;

programske opreme

| — | tehnologije za programsko
  in strojno
  opremo, ki izboljšujejo kakovost, varnost in zanesljivost z izboljšano življenjsko dobo, povečujejo produktivnost
  in interoperabilnost
  razvoja ter uvajajo v programsko opremo vgrajeno umetno inteligenco in prožnost; |
| --- | --- |

—

tehnologije za programsko
  in strojno
  opremo, ki izboljšujejo kakovost, varnost in zanesljivost z izboljšano življenjsko dobo, povečujejo produktivnost
  in interoperabilnost
  razvoja ter uvajajo v programsko opremo vgrajeno umetno inteligenco in prožnost;

in strojno

in interoperabilnost

| — | tehnologije v vzponu, ki širijo digitalne tehnologije in premoščajo vrzel med dokazom izvedljivosti v raziskavah in izvedljivostjo v industriji za ustrezne trge. |
| --- | --- |

—

tehnologije v vzponu, ki širijo digitalne tehnologije in premoščajo vrzel med dokazom izvedljivosti v raziskavah in izvedljivostjo v industriji za ustrezne trge.

| — | tehnologije v vzponu, ki širijo digitalne tehnologije in premoščajo vrzel med dokazom izvedljivosti v raziskavah in izvedljivostjo v industriji za ustrezne trge; |
| --- | --- |

—

tehnologije v vzponu, ki širijo digitalne tehnologije in premoščajo vrzel med dokazom izvedljivosti v raziskavah in izvedljivostjo v industriji za ustrezne trge;

| — | digitalne tehnologije za kulturni in ustvarjalni sektor, vključno z avdiovizualnim sektorjem, arhivi, knjižnicami in založništvom, da se razvijejo nova orodja za dostop do digitalnih vsebin, njihovo izkoriščanje in ohranjanje; |
| --- | --- |

—

digitalne tehnologije za kulturni in ustvarjalni sektor, vključno z avdiovizualnim sektorjem, arhivi, knjižnicami in založništvom, da se razvijejo nova orodja za dostop do digitalnih vsebin, njihovo izkoriščanje in ohranjanje;

digitalne tehnologije za kulturni in ustvarjalni sektor, vključno z avdiovizualnim sektorjem, arhivi, knjižnicami in založništvom, da se razvijejo nova orodja za dostop do digitalnih vsebin, njihovo izkoriščanje in ohranjanje;

| — | razvoj popolnoma novih ekološko inovativnih poslovnih modelov in alternativnih pristopov, ki temeljijo na gospodarnosti z viri in energijski učinkovitosti. |
| --- | --- |

—

razvoj popolnoma novih ekološko inovativnih poslovnih modelov in alternativnih pristopov, ki temeljijo na gospodarnosti z viri in energijski učinkovitosti.

razvoj popolnoma novih ekološko inovativnih poslovnih modelov in alternativnih pristopov, ki temeljijo na gospodarnosti z viri in energijski učinkovitosti.

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.3 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| EU ima v svetu vodilni položaj na področju sodobnih materialov in povezanih postopkov, ki predstavljajo 20 % industrijske baze EU in zagotavljajo podlago za skoraj vse vrednostne verige s predelavo surovin. Da bi EU ohranila konkurenčnost in izpolnjevala potrebe državljanov po trajnostnih, varnih in sodobnih materialih, mora izboljšati možnost recikliranja materialov, zmanjšati ogljični in okoljski odtis ter spodbujati medsektorske industrijske inovacije s podpiranjem novih aplikacij v vseh industrijskih sektorjih. | EU ima v svetu vodilni položaj na področju sodobnih materialov in povezanih postopkov, ki predstavljajo 20 % industrijske baze EU in zagotavljajo podlago za skoraj vse vrednostne verige s predelavo surovin. Da bi EU ohranila konkurenčnost in izpolnjevala potrebe državljanov po trajnostnih, varnih in sodobnih materialih,
  vključno z okolju prijaznimi alternativami,
  mora izboljšati
  trajnost,
  možnost
  ponovne uporabe in
  recikliranja materialov, zmanjšati ogljični in okoljski odtis ter spodbujati medsektorske industrijske inovacije s podpiranjem novih aplikacij
  in standardizacije
  v vseh industrijskih sektorjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

EU ima v svetu vodilni položaj na področju sodobnih materialov in povezanih postopkov, ki predstavljajo 20 % industrijske baze EU in zagotavljajo podlago za skoraj vse vrednostne verige s predelavo surovin. Da bi EU ohranila konkurenčnost in izpolnjevala potrebe državljanov po trajnostnih, varnih in sodobnih materialih, mora izboljšati možnost recikliranja materialov, zmanjšati ogljični in okoljski odtis ter spodbujati medsektorske industrijske inovacije s podpiranjem novih aplikacij v vseh industrijskih sektorjih.

EU ima v svetu vodilni položaj na področju sodobnih materialov in povezanih postopkov, ki predstavljajo 20 % industrijske baze EU in zagotavljajo podlago za skoraj vse vrednostne verige s predelavo surovin. Da bi EU ohranila konkurenčnost in izpolnjevala potrebe državljanov po trajnostnih, varnih in sodobnih materialih,
  vključno z okolju prijaznimi alternativami,
  mora izboljšati
  trajnost,
  možnost
  ponovne uporabe in
  recikliranja materialov, zmanjšati ogljični in okoljski odtis ter spodbujati medsektorske industrijske inovacije s podpiranjem novih aplikacij
  in standardizacije
  v vseh industrijskih sektorjih.

vključno z okolju prijaznimi alternativami,

trajnost,

ponovne uporabe in

in standardizacije

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.3 – odstavek 2

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Splošne smernice | Splošne smernice |
| — | Materiali (vključno s plastičnimi materiali, biomateriali, nanomateriali, dvodimenzionalnimi, pametnimi in večplastnimi materiali), ki so zasnovani z novimi lastnostmi in funkcionalizacijo ter ustrezajo regulativnim zahtevam (pri čemer ne povzročajo večjih okoljskih obremenitev med proizvodnjo, uporabo in koncem življenjske dobe); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Splošne smernice

Splošne smernice

—

Materiali (vključno s plastičnimi materiali, biomateriali, nanomateriali, dvodimenzionalnimi, pametnimi in večplastnimi materiali), ki so zasnovani z novimi lastnostmi in funkcionalizacijo ter ustrezajo regulativnim zahtevam (pri čemer ne povzročajo večjih okoljskih obremenitev med proizvodnjo, uporabo in koncem življenjske dobe);

| — | Materiali (vključno s plastičnimi
  in bioplastičnimi
  materiali, biomateriali, nanomateriali, dvodimenzionalnimi, pametnimi in večplastnimi materiali), ki so zasnovani z novimi lastnostmi in funkcionalizacijo ter ustrezajo regulativnim zahtevam (pri čemer ne povzročajo večjih okoljskih obremenitev
  in negativnih zunanjih učinkov
  med proizvodnjo, uporabo in koncem življenjske dobe); |
| --- | --- |

—

Materiali (vključno s plastičnimi
  in bioplastičnimi
  materiali, biomateriali, nanomateriali, dvodimenzionalnimi, pametnimi in večplastnimi materiali), ki so zasnovani z novimi lastnostmi in funkcionalizacijo ter ustrezajo regulativnim zahtevam (pri čemer ne povzročajo večjih okoljskih obremenitev
  in negativnih zunanjih učinkov
  med proizvodnjo, uporabo in koncem življenjske dobe);

in bioplastičnimi

in negativnih zunanjih učinkov

| — | procesi in proizvodnja integriranih materialov na podlagi usmeritve k uporabnikom in etičnega pristopa, vključno s prednormativnimi dejavnostmi in oceno v življenjskem ciklu, nabava in upravljanje surovin, trajnost, ponovna uporaba in možnost recikliranja, varnost, ocena tveganja in upravljanje; |
| --- | --- |

—

procesi in proizvodnja integriranih materialov na podlagi usmeritve k uporabnikom in etičnega pristopa, vključno s prednormativnimi dejavnostmi in oceno v življenjskem ciklu, nabava in upravljanje surovin, trajnost, ponovna uporaba in možnost recikliranja, varnost, ocena tveganja in upravljanje;

| — | procesi in proizvodnja integriranih materialov na podlagi usmeritve k uporabnikom in etičnega pristopa, vključno s prednormativnimi dejavnostmi in oceno v življenjskem ciklu,
  trajnostna
  nabava in upravljanje surovin, trajnost, ponovna uporaba in možnost recikliranja, varnost, ocena tveganja in upravljanje; |
| --- | --- |

—

procesi in proizvodnja integriranih materialov na podlagi usmeritve k uporabnikom in etičnega pristopa, vključno s prednormativnimi dejavnostmi in oceno v življenjskem ciklu,
  trajnostna
  nabava in upravljanje surovin, trajnost, ponovna uporaba in možnost recikliranja, varnost, ocena tveganja in upravljanje;

trajnostna

| — | spodbujevalne dejavnike za materiale, kot so karakterizacija (npr. za zagotavljanje kakovosti), modeliranje, poskusno izvajanje in nadaljnji razvoj; |
| --- | --- |

—

spodbujevalne dejavnike za materiale, kot so karakterizacija (npr. za zagotavljanje kakovosti), modeliranje, poskusno izvajanje in nadaljnji razvoj;

| — | spodbujevalne dejavnike za materiale, kot so karakterizacija (npr. za zagotavljanje kakovosti), modeliranje, poskusno izvajanje in nadaljnji razvoj; |
| --- | --- |

—

spodbujevalne dejavnike za materiale, kot so karakterizacija (npr. za zagotavljanje kakovosti), modeliranje, poskusno izvajanje in nadaljnji razvoj;

| — | inovacijski ekosistem
  EU za tehnološke infrastrukture (16), opredeljene in prednostno razvrščene v soglasju z državami članicami, ki zagotavljajo storitve za pospešitev tehnološke preobrazbe in sprejetja s strani industrije EU, zlasti MSP;
  to bo zajemalo vse ključne tehnologije, ki so potrebne za spodbujanje inovacij na področju materialov; |
| --- | --- |

—

inovacijski ekosistem
  EU za tehnološke infrastrukture (16), opredeljene in prednostno razvrščene v soglasju z državami članicami, ki zagotavljajo storitve za pospešitev tehnološke preobrazbe in sprejetja s strani industrije EU, zlasti MSP;
  to bo zajemalo vse ključne tehnologije, ki so potrebne za spodbujanje inovacij na področju materialov;

inovacijski ekosistem

16

to bo zajemalo vse ključne tehnologije, ki so potrebne za spodbujanje inovacij na področju materialov;

| — | inovacijska mreža
  EU za
  raziskovalne in
  tehnološke infrastrukture (16), opredeljene in prednostno razvrščene v soglasju z državami članicami
  in ob upoštevanju načrta ESFRI
  , ki zagotavljajo storitve za pospešitev tehnološke preobrazbe in sprejetja s strani industrije EU, zlasti MSP; |
| --- | --- |

—

inovacijska mreža
  EU za
  raziskovalne in
  tehnološke infrastrukture (16), opredeljene in prednostno razvrščene v soglasju z državami članicami
  in ob upoštevanju načrta ESFRI
  , ki zagotavljajo storitve za pospešitev tehnološke preobrazbe in sprejetja s strani industrije EU, zlasti MSP;

inovacijska mreža

raziskovalne in

16

in ob upoštevanju načrta ESFRI

| — | analiza prihodnjih in nastajajočih trendov na področju sodobnih materialov in drugih ključnih omogočitvenih tehnologij; |
| --- | --- |

—

analiza prihodnjih in nastajajočih trendov na področju sodobnih materialov in drugih ključnih omogočitvenih tehnologij;

| — | analiza prihodnjih in nastajajočih trendov na področju sodobnih materialov in drugih ključnih omogočitvenih tehnologij; |
| --- | --- |

—

analiza prihodnjih in nastajajočih trendov na področju sodobnih materialov in drugih ključnih omogočitvenih tehnologij;

| — | rešitve, ki temeljijo na oblikovanju, arhitekturi in splošni ustvarjalnosti, močno usmerjene k uporabniku, za dodajanje vrednosti v industrijskih sektorjih ter
  kreativne industrije
  . |
| --- | --- |

—

rešitve, ki temeljijo na oblikovanju, arhitekturi in splošni ustvarjalnosti, močno usmerjene k uporabniku, za dodajanje vrednosti v industrijskih sektorjih ter
  kreativne industrije
  .

kreativne industrije

| — | rešitve, ki temeljijo na oblikovanju, arhitekturi in splošni ustvarjalnosti, močno usmerjene k uporabniku, za dodajanje vrednosti v industrijskih sektorjih ter
  kreativni industriji, vključno z modno industrijo
  . |
| --- | --- |

—

rešitve, ki temeljijo na oblikovanju, arhitekturi in splošni ustvarjalnosti, močno usmerjene k uporabniku, za dodajanje vrednosti v industrijskih sektorjih ter
  kreativni industriji, vključno z modno industrijo
  .

kreativni industriji, vključno z modno industrijo

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.4 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Zagotovitev inteligentnosti vsake naprave je eden od množičnih trendov. Raziskovalci in inovatorji, ki razvijajo umetno inteligenco in ponujajo aplikacije na področju robotike in na drugih področjih, bodo ključni dejavniki prihodnje gospodarske rasti in rasti produktivnosti. Te ključne omogočitvene tehnologije bodo v drugih delih okvirnega programa uporabljali in nadalje razvijali številni sektorji, vključno z zdravstvom, proizvodnjo, gradbeništvom in kmetijstvom. Razvoj mora zagotoviti varnost aplikacij, ki temeljijo na umetni inteligenci, oceniti tveganja in zmanjšati možnosti za zlorabo in nenamerno diskriminacijo zaradi spola ali rase. Zagotoviti mora tudi, da se umetna inteligenca razvija v okviru, ki spoštuje vrednote EU in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. | Zagotovitev inteligentnosti vsake naprave je eden od množičnih trendov. Raziskovalci in inovatorji, ki razvijajo umetno inteligenco in ponujajo aplikacije na področju robotike in na drugih področjih, bodo ključni dejavniki prihodnje gospodarske rasti in rasti produktivnosti. Te ključne omogočitvene tehnologije bodo v drugih delih okvirnega programa uporabljali in nadalje razvijali številni sektorji, vključno z zdravstvom,
  prometom,
  proizvodnjo, gradbeništvom in kmetijstvom. Razvoj mora zagotoviti varnost aplikacij, ki temeljijo na umetni inteligenci, oceniti tveganja in zmanjšati možnosti za zlorabo in nenamerno diskriminacijo zaradi spola ali rase. Zagotoviti mora tudi, da se umetna inteligenca razvija v 
  etičnem
  okviru, ki spoštuje vrednote EU in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Zagotovitev inteligentnosti vsake naprave je eden od množičnih trendov. Raziskovalci in inovatorji, ki razvijajo umetno inteligenco in ponujajo aplikacije na področju robotike in na drugih področjih, bodo ključni dejavniki prihodnje gospodarske rasti in rasti produktivnosti. Te ključne omogočitvene tehnologije bodo v drugih delih okvirnega programa uporabljali in nadalje razvijali številni sektorji, vključno z zdravstvom, proizvodnjo, gradbeništvom in kmetijstvom. Razvoj mora zagotoviti varnost aplikacij, ki temeljijo na umetni inteligenci, oceniti tveganja in zmanjšati možnosti za zlorabo in nenamerno diskriminacijo zaradi spola ali rase. Zagotoviti mora tudi, da se umetna inteligenca razvija v okviru, ki spoštuje vrednote EU in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah.

Zagotovitev inteligentnosti vsake naprave je eden od množičnih trendov. Raziskovalci in inovatorji, ki razvijajo umetno inteligenco in ponujajo aplikacije na področju robotike in na drugih področjih, bodo ključni dejavniki prihodnje gospodarske rasti in rasti produktivnosti. Te ključne omogočitvene tehnologije bodo v drugih delih okvirnega programa uporabljali in nadalje razvijali številni sektorji, vključno z zdravstvom,
  prometom,
  proizvodnjo, gradbeništvom in kmetijstvom. Razvoj mora zagotoviti varnost aplikacij, ki temeljijo na umetni inteligenci, oceniti tveganja in zmanjšati možnosti za zlorabo in nenamerno diskriminacijo zaradi spola ali rase. Zagotoviti mora tudi, da se umetna inteligenca razvija v 
  etičnem
  okviru, ki spoštuje vrednote EU in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah.

prometom,

etičnem

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.3 – odstavek 2 – alinea 4

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.3 – odstavek 2 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | razvoj in mreženje raziskovalnih kompetenc med centri kompetenc umetne inteligence po vsej Evropi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

razvoj in mreženje raziskovalnih kompetenc med centri kompetenc umetne inteligence po vsej Evropi;

| — | razvoj in mreženje raziskovalnih kompetenc
  in kompetenc za inovacije
  med centri kompetenc umetne inteligence po vsej Evropi; |
| --- | --- |

—

razvoj in mreženje raziskovalnih kompetenc
  in kompetenc za inovacije
  med centri kompetenc umetne inteligence po vsej Evropi;

in kompetenc za inovacije

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.1 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Internet je postal ključni dejavnik, ki omogoča digitalno preobrazbo vseh sektorjev našega gospodarstva in družbe. EU mora prevzeti vodilno vlogo pri spodbujanju interneta naslednje generacije proti h človeku usmerjenemu ekosistemu v skladu z našimi družbenimi in etičnimi vrednotami. Naložbe v tehnologije in programsko opremo za internet naslednje generacije bodo izboljšale konkurenčnost
  industrije
  EU v svetovnem gospodarstvu. Optimizacija uvedbe na ravni EU bo zahtevala širše sodelovanje vseh deležnikov. | Internet je postal ključni dejavnik, ki omogoča digitalno preobrazbo vseh sektorjev našega gospodarstva in družbe. EU mora prevzeti vodilno vlogo pri spodbujanju interneta naslednje generacije proti h človeku usmerjenemu ekosistemu
  in tehničnega razvoja v smeri dostopnih, varnih in zanesljivih omrežnih storitev
  v skladu z našimi družbenimi in etičnimi vrednotami. Naložbe v tehnologije in programsko opremo za internet naslednje generacije bodo izboljšale konkurenčnost EU v svetovnem gospodarstvu. Optimizacija uvedbe na ravni EU bo zahtevala širše sodelovanje vseh deležnikov
  in razvoj evropske in mednarodne standardizacije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Internet je postal ključni dejavnik, ki omogoča digitalno preobrazbo vseh sektorjev našega gospodarstva in družbe. EU mora prevzeti vodilno vlogo pri spodbujanju interneta naslednje generacije proti h človeku usmerjenemu ekosistemu v skladu z našimi družbenimi in etičnimi vrednotami. Naložbe v tehnologije in programsko opremo za internet naslednje generacije bodo izboljšale konkurenčnost
  industrije
  EU v svetovnem gospodarstvu. Optimizacija uvedbe na ravni EU bo zahtevala širše sodelovanje vseh deležnikov.

industrije

Internet je postal ključni dejavnik, ki omogoča digitalno preobrazbo vseh sektorjev našega gospodarstva in družbe. EU mora prevzeti vodilno vlogo pri spodbujanju interneta naslednje generacije proti h človeku usmerjenemu ekosistemu
  in tehničnega razvoja v smeri dostopnih, varnih in zanesljivih omrežnih storitev
  v skladu z našimi družbenimi in etičnimi vrednotami. Naložbe v tehnologije in programsko opremo za internet naslednje generacije bodo izboljšale konkurenčnost EU v svetovnem gospodarstvu. Optimizacija uvedbe na ravni EU bo zahtevala širše sodelovanje vseh deležnikov
  in razvoj evropske in mednarodne standardizacije
  .

in tehničnega razvoja v smeri dostopnih, varnih in zanesljivih omrežnih storitev

in razvoj evropske in mednarodne standardizacije

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.5 – odstavek 2

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Splošne smernice | Splošne smernice |
| — | Tehnologije in sistemi za zanesljivo in energetsko učinkovito pametno omrežje in infrastrukture za storitve (povezljivost nad 5G, infrastrukture, ki jih opredeljuje programska oprema, internet stvari, infrastrukture na oblaku, oblaki s sposobnostjo prepoznavanja), ki omogočajo zmogljivosti v realnem času, virtualizacijo in decentralizirano upravljanje (ultrahiter in prožen radio, računalništvo na robu, blokovne
  verig
  , skupni okviri in znanja); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Splošne smernice

Splošne smernice

—

Tehnologije in sistemi za zanesljivo in energetsko učinkovito pametno omrežje in infrastrukture za storitve (povezljivost nad 5G, infrastrukture, ki jih opredeljuje programska oprema, internet stvari, infrastrukture na oblaku, oblaki s sposobnostjo prepoznavanja), ki omogočajo zmogljivosti v realnem času, virtualizacijo in decentralizirano upravljanje (ultrahiter in prožen radio, računalništvo na robu, blokovne
  verig
  , skupni okviri in znanja);

verig

| — | Tehnologije in sistemi za zanesljivo in energetsko učinkovito pametno omrežje in infrastrukture za storitve (povezljivost nad 5G, infrastrukture, ki jih opredeljuje programska oprema, internet stvari, infrastrukture na oblaku, oblaki s sposobnostjo prepoznavanja), ki omogočajo zmogljivosti v realnem času, virtualizacijo in decentralizirano upravljanje (ultrahiter in prožen radio, računalništvo na robu,
  tehnologije na podlagi kriptografije, razpršene evidence,
  blokovne
  verige
  , skupni okviri in znanja); |
| --- | --- |

—

Tehnologije in sistemi za zanesljivo in energetsko učinkovito pametno omrežje in infrastrukture za storitve (povezljivost nad 5G, infrastrukture, ki jih opredeljuje programska oprema, internet stvari, infrastrukture na oblaku, oblaki s sposobnostjo prepoznavanja), ki omogočajo zmogljivosti v realnem času, virtualizacijo in decentralizirano upravljanje (ultrahiter in prožen radio, računalništvo na robu,
  tehnologije na podlagi kriptografije, razpršene evidence,
  blokovne
  verige
  , skupni okviri in znanja);

tehnologije na podlagi kriptografije, razpršene evidence,

verige

| — | aplikacije in storitve interneta naslednje generacije za potrošnike, industrijo in družbo, ki temeljijo na zaupanju, interoperabilnosti, boljšem nadzoru podatkov s strani uporabnikov, preglednem jezikovnem dostopu, novih večmodalnih konceptih interakcije, vključujočem in močno poosebljenem dostopu do predmetov, podatkov in vsebin, vključno s poglobljenimi in zanesljivimi mediji, družbenimi mediji in družbenim mreženjem; |
| --- | --- |

—

aplikacije in storitve interneta naslednje generacije za potrošnike, industrijo in družbo, ki temeljijo na zaupanju, interoperabilnosti, boljšem nadzoru podatkov s strani uporabnikov, preglednem jezikovnem dostopu, novih večmodalnih konceptih interakcije, vključujočem in močno poosebljenem dostopu do predmetov, podatkov in vsebin, vključno s poglobljenimi in zanesljivimi mediji, družbenimi mediji in družbenim mreženjem;

| — | aplikacije in storitve interneta naslednje generacije za potrošnike, industrijo in družbo, ki temeljijo na zaupanju, interoperabilnosti,
  medsebojni povezljivosti,
  boljšem nadzoru podatkov s strani uporabnikov, preglednem jezikovnem dostopu, novih večmodalnih konceptih interakcije, vključujočem in močno poosebljenem dostopu do predmetov, podatkov in vsebin, vključno s poglobljenimi in zanesljivimi mediji, družbenimi mediji in družbenim mreženjem
  , pa tudi rešitvami za varne transakcije in storitve prek skupne infrastrukture
  ; |
| --- | --- |

—

aplikacije in storitve interneta naslednje generacije za potrošnike, industrijo in družbo, ki temeljijo na zaupanju, interoperabilnosti,
  medsebojni povezljivosti,
  boljšem nadzoru podatkov s strani uporabnikov, preglednem jezikovnem dostopu, novih večmodalnih konceptih interakcije, vključujočem in močno poosebljenem dostopu do predmetov, podatkov in vsebin, vključno s poglobljenimi in zanesljivimi mediji, družbenimi mediji in družbenim mreženjem
  , pa tudi rešitvami za varne transakcije in storitve prek skupne infrastrukture
  ;

medsebojni povezljivosti,

, pa tudi rešitvami za varne transakcije in storitve prek skupne infrastrukture

| — | vmesna programska oprema, vključno s tehnologijo razpršene evidence, ki dela v izjemno razpršenih okoljih za lažje kartiranje in prenos podatkov prek hibridnih infrastruktur z lastnim varovanjem podatkov in vključuje umetno inteligenco, podatkovno analitiko, varnost in nadzor internetnih aplikacij in storitev, ki temeljijo na prostem pretoku podatkov in znanja. |
| --- | --- |

—

vmesna programska oprema, vključno s tehnologijo razpršene evidence, ki dela v izjemno razpršenih okoljih za lažje kartiranje in prenos podatkov prek hibridnih infrastruktur z lastnim varovanjem podatkov in vključuje umetno inteligenco, podatkovno analitiko, varnost in nadzor internetnih aplikacij in storitev, ki temeljijo na prostem pretoku podatkov in znanja.

| — | vmesna programska oprema, vključno s tehnologijo razpršene evidence, ki dela v izjemno razpršenih okoljih za lažje kartiranje in prenos podatkov prek hibridnih infrastruktur z lastnim varovanjem podatkov in vključuje umetno inteligenco, podatkovno analitiko, varnost in nadzor internetnih aplikacij in storitev, ki temeljijo na prostem pretoku podatkov in znanja; |
| --- | --- |

—

vmesna programska oprema, vključno s tehnologijo razpršene evidence, ki dela v izjemno razpršenih okoljih za lažje kartiranje in prenos podatkov prek hibridnih infrastruktur z lastnim varovanjem podatkov in vključuje umetno inteligenco, podatkovno analitiko, varnost in nadzor internetnih aplikacij in storitev, ki temeljijo na prostem pretoku podatkov in znanja;

| — | tehnologije in orodja za sistem povezovanja sistemov za družbene in industrijske aplikacije, da se zagotovi nadgradljivo, učinkovito in zanesljivo delovanje omrežja, ki ustreza obsežnemu zagotavljanju storitev. |
| --- | --- |

—

tehnologije in orodja za sistem povezovanja sistemov za družbene in industrijske aplikacije, da se zagotovi nadgradljivo, učinkovito in zanesljivo delovanje omrežja, ki ustreza obsežnemu zagotavljanju storitev.

tehnologije in orodja za sistem povezovanja sistemov za družbene in industrijske aplikacije, da se zagotovi nadgradljivo, učinkovito in zanesljivo delovanje omrežja, ki ustreza obsežnemu zagotavljanju storitev.

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.6 – odstavek 2

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Splošne smernice | Splošne smernice |
| — | Visokozmogljivostno računalništvo (HPC):
  naslednja generacija
  ključnih tehnologij in sistemov na eksaravni in posteksaravni (nizkomočnostni mikroprocesorji, programska oprema, integracija sistemov); algoritmi, oznake in aplikacije ter analitična orodja in preskusne naprave; industrijske pilotne preskusne naprave in storitve; podpiranje raziskav in inovacij za vrhunsko infrastrukturo HPC v svetovnem merilu, vključno s prvo hibridno računalniško infrastrukturo HPC/Quantum v EU; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Splošne smernice

Splošne smernice

—

Visokozmogljivostno računalništvo (HPC):
  naslednja generacija
  ključnih tehnologij in sistemov na eksaravni in posteksaravni (nizkomočnostni mikroprocesorji, programska oprema, integracija sistemov); algoritmi, oznake in aplikacije ter analitična orodja in preskusne naprave; industrijske pilotne preskusne naprave in storitve; podpiranje raziskav in inovacij za vrhunsko infrastrukturo HPC v svetovnem merilu, vključno s prvo hibridno računalniško infrastrukturo HPC/Quantum v EU;

naslednja generacija

| — | Visokozmogljivostno računalništvo (HPC):
  razvoj naslednje generacije
  ključnih tehnologij in sistemov na eksaravni in posteksaravni (nizkomočnostni mikroprocesorji, programska oprema, integracija sistemov);
  namenska strojna oprema,
  algoritmi, oznake in aplikacije ter analitična orodja in preskusne naprave; industrijske pilotne preskusne naprave in storitve; podpiranje raziskav in inovacij za vrhunsko infrastrukturo HPC v svetovnem merilu, vključno s prvo hibridno računalniško infrastrukturo HPC/Quantum v EU; |
| --- | --- |

—

Visokozmogljivostno računalništvo (HPC):
  razvoj naslednje generacije
  ključnih tehnologij in sistemov na eksaravni in posteksaravni (nizkomočnostni mikroprocesorji, programska oprema, integracija sistemov);
  namenska strojna oprema,
  algoritmi, oznake in aplikacije ter analitična orodja in preskusne naprave; industrijske pilotne preskusne naprave in storitve; podpiranje raziskav in inovacij za vrhunsko infrastrukturo HPC v svetovnem merilu, vključno s prvo hibridno računalniško infrastrukturo HPC/Quantum v EU;

razvoj naslednje generacije

namenska strojna oprema,

| — | velepodatki: podatkovna analitika izjemne učinkovitosti; „vgrajena zasebnost“ v analizi osebnih in zaupnih velepodatkov; tehnologije za celovite podatkovne platforme za ponovno uporabo industrijskih, osebnih in prosto dostopnih podatkov; orodja za upravljanje podatkov, interoperabilnost in povezovalna orodja; podatkovne aplikacije za svetovne izzive; |
| --- | --- |

—

velepodatki: podatkovna analitika izjemne učinkovitosti; „vgrajena zasebnost“ v analizi osebnih in zaupnih velepodatkov; tehnologije za celovite podatkovne platforme za ponovno uporabo industrijskih, osebnih in prosto dostopnih podatkov; orodja za upravljanje podatkov, interoperabilnost in povezovalna orodja; podatkovne aplikacije za svetovne izzive;

| — | velepodatki: podatkovna analitika izjemne učinkovitosti; „vgrajena zasebnost“ v analizi osebnih in zaupnih velepodatkov
  , ki je zanesljiva in ohranja integriteto
  ; tehnologije za celovite podatkovne platforme za ponovno uporabo industrijskih, osebnih in prosto dostopnih podatkov; orodja za upravljanje podatkov, interoperabilnost in povezovalna orodja; podatkovne aplikacije za svetovne izzive; |
| --- | --- |

—

velepodatki: podatkovna analitika izjemne učinkovitosti; „vgrajena zasebnost“ v analizi osebnih in zaupnih velepodatkov
  , ki je zanesljiva in ohranja integriteto
  ; tehnologije za celovite podatkovne platforme za ponovno uporabo industrijskih, osebnih in prosto dostopnih podatkov; orodja za upravljanje podatkov, interoperabilnost in povezovalna orodja; podatkovne aplikacije za svetovne izzive;

, ki je zanesljiva in ohranja integriteto

| — | zmanjšati ogljični odtis procesov IKT, vključno z ogljičnim odtisom strojne opreme, programske opreme, senzorjev, omrežij, centrov za skladiščenje in podatkovnih centrov in vključno s standardiziranimi ocenami. |
| --- | --- |

—

zmanjšati ogljični odtis procesov IKT, vključno z ogljičnim odtisom strojne opreme, programske opreme, senzorjev, omrežij, centrov za skladiščenje in podatkovnih centrov in vključno s standardiziranimi ocenami.

| — | zmanjšati ogljični odtis procesov IKT, vključno z ogljičnim odtisom strojne opreme, programske opreme, senzorjev, omrežij, centrov za skladiščenje in podatkovnih centrov in vključno s standardiziranimi ocenami. |
| --- | --- |

—

zmanjšati ogljični odtis procesov IKT, vključno z ogljičnim odtisom strojne opreme, programske opreme, senzorjev, omrežij, centrov za skladiščenje in podatkovnih centrov in vključno s standardiziranimi ocenami.

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.6 a (novo)

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3.2.6 | a. Kvantne tehnologije |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.2.6

3.2.6

a. Kvantne tehnologije

Kvantne tehnologije izkoriščajo ogromen napredek v naših zmožnostih odkrivanja in upravljanja posameznih kvantov (atomov, fotonov, elektronov). To bi lahko korenito spremenilo celotno informacijsko vrednostno verigo od programske do strojne opreme ter od komunikacij do podatkovnega rudarjenja in umetne inteligence. Vodilni svetovni raziskovalci na tem področju prihajajo iz Evrope, trenutno pa na globalni ravni poteka tekma za prenos znanstvenega napredka v aplikacije, pripravljene za trg. Te ključne omogočitvene tehnologije bodo imele močan medsektorski vpliv in bodo evropskim državljanom ter industriji prinesle na primer bistveno zmogljivejše računalništvo (ki bo med drugim omogočilo zanesljivejše zdravstvo, izboljšane kemikalije in materiale, optimizirano in s tem bolj trajnostno rabo virov, učinkovitejše inženirstvo), varnejše telekomunikacije in številne druge revolucionarne aplikacije.

Kvantne tehnologije izkoriščajo ogromen napredek v naših zmožnostih odkrivanja in upravljanja posameznih kvantov (atomov, fotonov, elektronov). To bi lahko korenito spremenilo celotno informacijsko vrednostno verigo od programske do strojne opreme ter od komunikacij do podatkovnega rudarjenja in umetne inteligence. Vodilni svetovni raziskovalci na tem področju prihajajo iz Evrope, trenutno pa na globalni ravni poteka tekma za prenos znanstvenega napredka v aplikacije, pripravljene za trg. Te ključne omogočitvene tehnologije bodo imele močan medsektorski vpliv in bodo evropskim državljanom ter industriji prinesle na primer bistveno zmogljivejše računalništvo (ki bo med drugim omogočilo zanesljivejše zdravstvo, izboljšane kemikalije in materiale, optimizirano in s tem bolj trajnostno rabo virov, učinkovitejše inženirstvo), varnejše telekomunikacije in številne druge revolucionarne aplikacije.

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Kvantno računalništvo in simulacija, vključno z razvojem strojne opreme različnih arhitektur in fizičnih platform, ter razvoj algoritmov in programske opreme; |
| --- | --- |

—

Kvantno računalništvo in simulacija, vključno z razvojem strojne opreme različnih arhitektur in fizičnih platform, ter razvoj algoritmov in programske opreme;

Kvantno računalništvo in simulacija, vključno z razvojem strojne opreme različnih arhitektur in fizičnih platform, ter razvoj algoritmov in programske opreme;

| — | kvantno omrežje za varen prenos podatkov in souporabo prizemnih in vesoljskih kvantnih virov; |
| --- | --- |

—

kvantno omrežje za varen prenos podatkov in souporabo prizemnih in vesoljskih kvantnih virov;

kvantno omrežje za varen prenos podatkov in souporabo prizemnih in vesoljskih kvantnih virov;

| — | kvantni senzorji, sistemi zajemanja slik in meteorološki standardi, ki izkoriščajo usklajene kvantne sisteme in prepletenost; |
| --- | --- |

—

kvantni senzorji, sistemi zajemanja slik in meteorološki standardi, ki izkoriščajo usklajene kvantne sisteme in prepletenost;

kvantni senzorji, sistemi zajemanja slik in meteorološki standardi, ki izkoriščajo usklajene kvantne sisteme in prepletenost;

| — | preskusne naprave in uporabniški pripomočki za zgoraj omenjene tehnologije. |
| --- | --- |

—

preskusne naprave in uporabniški pripomočki za zgoraj omenjene tehnologije.

preskusne naprave in uporabniški pripomočki za zgoraj omenjene tehnologije.

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.7 – odstavek 2

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Primarne surovine bodo še naprej imele pomembno vlogo v krožnem gospodarstvu in upoštevati je treba njihovo trajnostno proizvodnjo. Poleg tega bi bilo treba za kroženje zasnovati popolnoma nove materiale, izdelke in postopke. Razvoj krožne industrije bo Evropi zagotavljal več prednosti: privedel bo do varne, trajnostne in cenovno dostopne oskrbe s surovinami, kar bi obvarovalo industrijo pred redkostjo virov in nestanovitnimi cenami. Ustvarjal bo tudi nove poslovne priložnosti in inovativne, učinkovitejše načine proizvodnje. | Primarne surovine bodo še naprej imele pomembno vlogo v krožnem gospodarstvu in upoštevati je treba njihovo trajnostno
  nabavo, uporabo in
  proizvodnjo. Poleg tega bi bilo treba za kroženje zasnovati popolnoma nove materiale, izdelke in postopke. Razvoj krožne industrije bo Evropi zagotavljal več prednosti: privedel bo do varne, trajnostne in cenovno dostopne oskrbe s surovinami, kar bi obvarovalo industrijo pred redkostjo virov in nestanovitnimi cenami. Ustvarjal bo tudi nove poslovne priložnosti in inovativne, učinkovitejše načine proizvodnje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Primarne surovine bodo še naprej imele pomembno vlogo v krožnem gospodarstvu in upoštevati je treba njihovo trajnostno proizvodnjo. Poleg tega bi bilo treba za kroženje zasnovati popolnoma nove materiale, izdelke in postopke. Razvoj krožne industrije bo Evropi zagotavljal več prednosti: privedel bo do varne, trajnostne in cenovno dostopne oskrbe s surovinami, kar bi obvarovalo industrijo pred redkostjo virov in nestanovitnimi cenami. Ustvarjal bo tudi nove poslovne priložnosti in inovativne, učinkovitejše načine proizvodnje.

Primarne surovine bodo še naprej imele pomembno vlogo v krožnem gospodarstvu in upoštevati je treba njihovo trajnostno
  nabavo, uporabo in
  proizvodnjo. Poleg tega bi bilo treba za kroženje zasnovati popolnoma nove materiale, izdelke in postopke. Razvoj krožne industrije bo Evropi zagotavljal več prednosti: privedel bo do varne, trajnostne in cenovno dostopne oskrbe s surovinami, kar bi obvarovalo industrijo pred redkostjo virov in nestanovitnimi cenami. Ustvarjal bo tudi nove poslovne priložnosti in inovativne, učinkovitejše načine proizvodnje.

nabavo, uporabo in

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.7 – odstavek 3

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.7 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Cilj je razviti cenovno dostopne prodorne inovacije in uporabiti kombinacijo naprednih tehnologij in procesov, da se iz vseh virov izvleče največja vrednost. | Cilj je razviti cenovno dostopne prodorne inovacije in uporabiti kombinacijo naprednih
  in digitalnih
  tehnologij in procesov, da se iz vseh virov izvleče največja vrednost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Cilj je razviti cenovno dostopne prodorne inovacije in uporabiti kombinacijo naprednih tehnologij in procesov, da se iz vseh virov izvleče največja vrednost.

Cilj je razviti cenovno dostopne prodorne inovacije in uporabiti kombinacijo naprednih
  in digitalnih
  tehnologij in procesov, da se iz vseh virov izvleče največja vrednost.

in digitalnih

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.7 – odstavek 4

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.7 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Splošne smernice | Splošne smernice |
| — | Industrijska simbioza s pretokom virov med proizvodnimi obrati iz raznih sektorjev in mestnih skupnosti; procesi in materiali za prevoz, preoblikovanje, ponovno uporabo in shranjevanje virov na podlagi kombinacije valorizacije odpadkov, stranskih proizvodov in zajemanja CO2; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Splošne smernice

Splošne smernice

—

Industrijska simbioza s pretokom virov med proizvodnimi obrati iz raznih sektorjev in mestnih skupnosti; procesi in materiali za prevoz, preoblikovanje, ponovno uporabo in shranjevanje virov na podlagi kombinacije valorizacije odpadkov, stranskih proizvodov in zajemanja CO2;

| — | Industrijska simbioza s pretokom virov med proizvodnimi obrati iz raznih sektorjev in mestnih skupnosti; procesi in materiali za prevoz, preoblikovanje, ponovno uporabo in shranjevanje virov na podlagi kombinacije valorizacije odpadkov, stranskih proizvodov in zajemanja CO2; |
| --- | --- |

—

Industrijska simbioza s pretokom virov med proizvodnimi obrati iz raznih sektorjev in mestnih skupnosti; procesi in materiali za prevoz, preoblikovanje, ponovno uporabo in shranjevanje virov na podlagi kombinacije valorizacije odpadkov, stranskih proizvodov in zajemanja CO2;

| — | valorizacija in vseživljenjska ocena materialov in tokov izdelkov z uporabo novih alternativnih surovin, nadzorom virov,
  spremljanjem
  in
  razvrščanjem
  materialov; |
| --- | --- |

—

valorizacija in vseživljenjska ocena materialov in tokov izdelkov z uporabo novih alternativnih surovin, nadzorom virov,
  spremljanjem
  in
  razvrščanjem
  materialov;

spremljanjem

razvrščanjem

| — | valorizacija in vseživljenjska ocena materialov in tokov izdelkov z uporabo novih alternativnih surovin, nadzorom virov,
  vključno z novimi poslovnimi modeli, avtomatizacijo in digitalnimi tehnologijami za spremljanje
  in
  razvrščanje
  materialov; |
| --- | --- |

—

valorizacija in vseživljenjska ocena materialov in tokov izdelkov z uporabo novih alternativnih surovin, nadzorom virov,
  vključno z novimi poslovnimi modeli, avtomatizacijo in digitalnimi tehnologijami za spremljanje
  in
  razvrščanje
  materialov;

vključno z novimi poslovnimi modeli, avtomatizacijo in digitalnimi tehnologijami za spremljanje

razvrščanje

| — | izdelki
  za izboljšano učinkovitost, trajnost in nadgradljivost ter
  se lahko enostavno popravijo
  ,
  razgradijo
  in
  reciklirajo
  ; |
| --- | --- |

—

izdelki
  za izboljšano učinkovitost, trajnost in nadgradljivost ter
  se lahko enostavno popravijo
  ,
  razgradijo
  in
  reciklirajo
  ;

izdelki

se lahko enostavno popravijo

razgradijo

reciklirajo

| — | razvoj izdelkov, vključno z njihovo zasnovo,
  za izboljšano učinkovitost, trajnost
  , možnost njihove ponovne uporabe
  in
  popravila,
  nadgradljivost ter
  enostavno ponovno izdelavo, popravilo
  ,
  razgradnjo
  in
  recikliranje
  ; |
| --- | --- |

—

razvoj izdelkov, vključno z njihovo zasnovo,
  za izboljšano učinkovitost, trajnost
  , možnost njihove ponovne uporabe
  in
  popravila,
  nadgradljivost ter
  enostavno ponovno izdelavo, popravilo
  ,
  razgradnjo
  in
  recikliranje
  ;

razvoj izdelkov, vključno z njihovo zasnovo,

, možnost njihove ponovne uporabe

popravila,

enostavno ponovno izdelavo, popravilo

razgradnjo

recikliranje

| — | industrija recikliranja, ki čim bolj izkorišča potencial in varnost sekundarnih materialov ter zmanjšuje onesnaževanje, poslabšanje kakovosti in zmanjšanje količine po obdelavi; |
| --- | --- |

—

industrija recikliranja, ki čim bolj izkorišča potencial in varnost sekundarnih materialov ter zmanjšuje onesnaževanje, poslabšanje kakovosti in zmanjšanje količine po obdelavi;

| — | industrija recikliranja, ki čim bolj izkorišča potencial in varnost sekundarnih materialov ter zmanjšuje onesnaževanje, poslabšanje kakovosti in zmanjšanje količine po obdelavi; |
| --- | --- |

—

industrija recikliranja, ki čim bolj izkorišča potencial in varnost sekundarnih materialov ter zmanjšuje onesnaževanje, poslabšanje kakovosti in zmanjšanje količine po obdelavi;

| — | odprava
  snovi, ki vzbujajo zaskrbljenost, v fazah proizvodnje in na koncu življenjske dobe; varni nadomestki, ter varne in stroškovno učinkovite proizvodne tehnologije; |
| --- | --- |

—

odprava
  snovi, ki vzbujajo zaskrbljenost, v fazah proizvodnje in na koncu življenjske dobe; varni nadomestki, ter varne in stroškovno učinkovite proizvodne tehnologije;

odprava

| — | varno upravljanje in odprava
  snovi, ki vzbujajo zaskrbljenost, v fazah proizvodnje in na koncu življenjske dobe; varni nadomestki, ter varne in stroškovno učinkovite proizvodne tehnologije; |
| --- | --- |

—

varno upravljanje in odprava
  snovi, ki vzbujajo zaskrbljenost, v fazah proizvodnje in na koncu življenjske dobe; varni nadomestki, ter varne in stroškovno učinkovite proizvodne tehnologije;

varno upravljanje in odprava

| — | trajnostna oskrba s surovinami ali
  nadomeščanje
  surovin, vključno s kritičnimi surovinami, ki zadevajo celotno vrednostno verigo. |
| --- | --- |

—

trajnostna oskrba s surovinami ali
  nadomeščanje
  surovin, vključno s kritičnimi surovinami, ki zadevajo celotno vrednostno verigo.

nadomeščanje

| — | trajnostna oskrba s surovinami
  in/
  ali
  nadomestne možnosti
  surovin, vključno s kritičnimi surovinami, ki zadevajo celotno vrednostno verigo. |
| --- | --- |

—

trajnostna oskrba s surovinami
  in/
  ali
  nadomestne možnosti
  surovin, vključno s kritičnimi surovinami, ki zadevajo celotno vrednostno verigo.

in/

nadomestne možnosti

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.1 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Industrijski sektorji, vključno z energetsko intenzivnimi panogami, prispevajo na milijone delovnih mest in njihova konkurenčnost je ključnega pomena za blaginjo naših družb. Vendar pa so odgovorni za 20 % svetovnih emisij toplogrednih plinov in imajo velik vpliv na okolje (zlasti
  z onesnaževali
  zraka, vode in tal). | Industrijski sektorji, vključno z energetsko intenzivnimi panogami, prispevajo na milijone delovnih mest in njihova konkurenčnost je ključnega pomena za blaginjo naših družb. Vendar pa so odgovorni za 20 % svetovnih emisij toplogrednih plinov in imajo velik vpliv na okolje (zlasti
  v smislu onesnaževanja
  zraka, vode in tal).
  Zato bi morala industrija, zlasti energetsko intenzivne industrijske panoge, še povečati energetsko učinkovitost, da bi se povečala konkurenčnost in zmanjšalo povpraševanje po energiji v EU. Za industrijsko preobrazbo je zelo pomembno, da se z razvojem novih industrijskih tehnik in postopkov, pri katerih se rabi električna energija, v večji meri vključijo obnovljivi viri energije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Industrijski sektorji, vključno z energetsko intenzivnimi panogami, prispevajo na milijone delovnih mest in njihova konkurenčnost je ključnega pomena za blaginjo naših družb. Vendar pa so odgovorni za 20 % svetovnih emisij toplogrednih plinov in imajo velik vpliv na okolje (zlasti
  z onesnaževali
  zraka, vode in tal).

z onesnaževali

Industrijski sektorji, vključno z energetsko intenzivnimi panogami, prispevajo na milijone delovnih mest in njihova konkurenčnost je ključnega pomena za blaginjo naših družb. Vendar pa so odgovorni za 20 % svetovnih emisij toplogrednih plinov in imajo velik vpliv na okolje (zlasti
  v smislu onesnaževanja
  zraka, vode in tal).
  Zato bi morala industrija, zlasti energetsko intenzivne industrijske panoge, še povečati energetsko učinkovitost, da bi se povečala konkurenčnost in zmanjšalo povpraševanje po energiji v EU. Za industrijsko preobrazbo je zelo pomembno, da se z razvojem novih industrijskih tehnik in postopkov, pri katerih se rabi električna energija, v večji meri vključijo obnovljivi viri energije.

v smislu onesnaževanja

Zato bi morala industrija, zlasti energetsko intenzivne industrijske panoge, še povečati energetsko učinkovitost, da bi se povečala konkurenčnost in zmanjšalo povpraševanje po energiji v EU. Za industrijsko preobrazbo je zelo pomembno, da se z razvojem novih industrijskih tehnik in postopkov, pri katerih se rabi električna energija, v večji meri vključijo obnovljivi viri energije.

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.8 – odstavek 2

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Prodorne
  tehnologije
  za doseganje znatnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in onesnaževal,
  pogosto skupaj
  s tehnologijami za
  krožne industrije, navedenimi zgoraj, bodo
  privedle do močnih industrijskih vrednostnih verig, korenitih sprememb proizvodnih zmogljivosti in
  izboljšanja svetovne konkurenčnosti industrije;
  hkrati
  bodo
  pomembno prispevale k uresničevanju naših ciljev za podnebne ukrepe in kakovost okolja. | Obsežne
  prodorne
  znanstvene in tehnološke raziskave
  za doseganje znatnega zmanjšanja
  energetskih
  emisij toplogrednih plinov in onesnaževal,
  bodo na primer v kombinaciji
  s tehnologijami za
  krožno gospodarstvo in digitalnimi tehnologijami
  privedle do močnih industrijskih vrednostnih verig, korenitih sprememb proizvodnih zmogljivosti in
  bodo
  hkrati pomembno prispevale k uresničevanju naših ciljev za podnebne ukrepe in kakovost okolja, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Prodorne
  tehnologije
  za doseganje znatnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in onesnaževal,
  pogosto skupaj
  s tehnologijami za
  krožne industrije, navedenimi zgoraj, bodo
  privedle do močnih industrijskih vrednostnih verig, korenitih sprememb proizvodnih zmogljivosti in
  izboljšanja svetovne konkurenčnosti industrije;
  hkrati
  bodo
  pomembno prispevale k uresničevanju naših ciljev za podnebne ukrepe in kakovost okolja.

tehnologije

pogosto skupaj

krožne industrije, navedenimi zgoraj, bodo

izboljšanja svetovne konkurenčnosti industrije;

bodo

Obsežne
  prodorne
  znanstvene in tehnološke raziskave
  za doseganje znatnega zmanjšanja
  energetskih
  emisij toplogrednih plinov in onesnaževal,
  bodo na primer v kombinaciji
  s tehnologijami za
  krožno gospodarstvo in digitalnimi tehnologijami
  privedle do močnih industrijskih vrednostnih verig, korenitih sprememb proizvodnih zmogljivosti in
  bodo
  hkrati pomembno prispevale k uresničevanju naših ciljev za podnebne ukrepe in kakovost okolja,

Obsežne

znanstvene in tehnološke raziskave

energetskih

bodo na primer v kombinaciji

krožno gospodarstvo in digitalnimi tehnologijami

bodo

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.8 – odstavek 3

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.8 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Procesne tehnologije, vključno s tehnologijami ogrevanja in hlajenja, digitalna orodja
  in
  obsežne predstavitve za zmogljivost in učinkovitost postopkov; znatno zmanjšanje ali izogibanje industrijskih emisij toplogrednih plinov in onesnaževal, vključno z delci; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Procesne tehnologije, vključno s tehnologijami ogrevanja in hlajenja, digitalna orodja
  in
  obsežne predstavitve za zmogljivost in učinkovitost postopkov; znatno zmanjšanje ali izogibanje industrijskih emisij toplogrednih plinov in onesnaževal, vključno z delci;

in

| — | Procesne tehnologije, vključno s tehnologijami ogrevanja in hlajenja,
  predelovalna sredstva in
  digitalna orodja
  , zlasti v obliki
  obsežne predstavitve za zmogljivost in učinkovitost postopkov; znatno zmanjšanje ali izogibanje industrijskih emisij toplogrednih plinov in onesnaževal, vključno z delci; |
| --- | --- |

—

Procesne tehnologije, vključno s tehnologijami ogrevanja in hlajenja,
  predelovalna sredstva in
  digitalna orodja
  , zlasti v obliki
  obsežne predstavitve za zmogljivost in učinkovitost postopkov; znatno zmanjšanje ali izogibanje industrijskih emisij toplogrednih plinov in onesnaževal, vključno z delci;

predelovalna sredstva in

, zlasti v obliki

| — | valorizacija industrijskega izločanja CO2; |
| --- | --- |

—

valorizacija industrijskega izločanja CO2;

| — | valorizacija industrijskega izločanja CO2

  , vključno s tehnologijami in rešitvami za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov zaradi proizvodnje energije iz fosilnih goriv, s pomočjo zajemanja in uporabe CO2

  ; |
| --- | --- |

—

valorizacija industrijskega izločanja CO2

  , vključno s tehnologijami in rešitvami za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov zaradi proizvodnje energije iz fosilnih goriv, s pomočjo zajemanja in uporabe CO2

  ;

2

, vključno s tehnologijami in rešitvami za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov zaradi proizvodnje energije iz fosilnih goriv, s pomočjo zajemanja in uporabe CO2

| — | neposredno izogibanje ogljiku z uporabo elektroliznega vodika na osnovi obnovljivih virov in električne energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

—

neposredno izogibanje ogljiku z uporabo elektroliznega vodika na osnovi obnovljivih virov in električne energije iz obnovljivih virov;

neposredno izogibanje ogljiku z uporabo elektroliznega vodika na osnovi obnovljivih virov in električne energije iz obnovljivih virov;

| — | elektrifikacija in uporaba
  nekonvencionalnih
  virov energije v industrijskih obratih,
  izmenjave energije in
  virov
  med industrijskimi obrati (na primer prek
  industrijske
  simbioze)
  ; |
| --- | --- |

—

elektrifikacija in uporaba
  nekonvencionalnih
  virov energije v industrijskih obratih,
  izmenjave energije in
  virov
  med industrijskimi obrati (na primer prek
  industrijske
  simbioze)
  ;

nekonvencionalnih

izmenjave energije in

med industrijskimi obrati (na primer prek

simbioze)

| — | elektrifikacija in uporaba
  čistih
  virov energije v industrijskih obratih,
  da se zmanjša uporaba fosilnih
  virov
  energije, zlasti za energetsko intenzivne
  industrijske
  procese
  ; |
| --- | --- |

—

elektrifikacija in uporaba
  čistih
  virov energije v industrijskih obratih,
  da se zmanjša uporaba fosilnih
  virov
  energije, zlasti za energetsko intenzivne
  industrijske
  procese
  ;

čistih

da se zmanjša uporaba fosilnih

energije, zlasti za energetsko intenzivne

procese

| — | industrijski izdelki
  , ki med življenjskim ciklom
  zahtevajo proizvodne procese z nizkimi ali ničnimi emisijami ogljika. |
| --- | --- |

—

industrijski izdelki
  , ki med življenjskim ciklom
  zahtevajo proizvodne procese z nizkimi ali ničnimi emisijami ogljika.

, ki med življenjskim ciklom

| — | industrijski izdelki
  in materiali, ki
  zahtevajo proizvodne procese z nizkimi ali ničnimi emisijami ogljika. |
| --- | --- |

—

industrijski izdelki
  in materiali, ki
  zahtevajo proizvodne procese z nizkimi ali ničnimi emisijami ogljika.

in materiali, ki

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.9 – odstavek 2

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.9 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| EU bo podpirala sinergije med vesoljskimi tehnologijami in ključnimi omogočitvenimi tehnologijami (kot so velepodatki, napredna proizvodnja, robotika in umetna inteligenca); spodbujala uspešen, podjetniški in konkurenčen vesoljski sektor; in pomagala zagotoviti neodvisnost pri dostopu do vesolja ter varno in zanesljivo uporabo vesolja. Dejavnosti bodo temeljile na načrtih, ob upoštevanju postopka usklajevanja ESA in ustreznih pobud držav članic, in se bodo izvajale z ESA, kot je ustrezno. | EU bo podpirala sinergije med vesoljskimi tehnologijami in ključnimi omogočitvenimi tehnologijami (kot so velepodatki, napredna proizvodnja,
  kvantne tehnologije,
  robotika in umetna inteligenca); spodbujala uspešen, podjetniški in konkurenčen vesoljski sektor; in pomagala zagotoviti neodvisnost pri dostopu do vesolja ter varno in zanesljivo uporabo vesolja.
  Predhodne
  dejavnosti bodo temeljile na načrtih, ob upoštevanju postopka usklajevanja ESA in ustreznih pobud držav članic, in se bodo izvajale z ESA, kot je ustrezno.
  Nadaljnje dejavnosti bodo tržno naravnane in se bodo odzivale na potrebe uporabnikov ter se izvajale z Agencijo za vesoljski program. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

EU bo podpirala sinergije med vesoljskimi tehnologijami in ključnimi omogočitvenimi tehnologijami (kot so velepodatki, napredna proizvodnja, robotika in umetna inteligenca); spodbujala uspešen, podjetniški in konkurenčen vesoljski sektor; in pomagala zagotoviti neodvisnost pri dostopu do vesolja ter varno in zanesljivo uporabo vesolja. Dejavnosti bodo temeljile na načrtih, ob upoštevanju postopka usklajevanja ESA in ustreznih pobud držav članic, in se bodo izvajale z ESA, kot je ustrezno.

EU bo podpirala sinergije med vesoljskimi tehnologijami in ključnimi omogočitvenimi tehnologijami (kot so velepodatki, napredna proizvodnja,
  kvantne tehnologije,
  robotika in umetna inteligenca); spodbujala uspešen, podjetniški in konkurenčen vesoljski sektor; in pomagala zagotoviti neodvisnost pri dostopu do vesolja ter varno in zanesljivo uporabo vesolja.
  Predhodne
  dejavnosti bodo temeljile na načrtih, ob upoštevanju postopka usklajevanja ESA in ustreznih pobud držav članic, in se bodo izvajale z ESA, kot je ustrezno.
  Nadaljnje dejavnosti bodo tržno naravnane in se bodo odzivale na potrebe uporabnikov ter se izvajale z Agencijo za vesoljski program.

kvantne tehnologije,

Predhodne

Nadaljnje dejavnosti bodo tržno naravnane in se bodo odzivale na potrebe uporabnikov ter se izvajale z Agencijo za vesoljski program.

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.9 – odstavek 3 – alinea 1

Priloga I – del II – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.9 – odstavek 3 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Evropski globalni satelitski navigacijski sistemi (Galileo in EGNOS): inovativne aplikacije, uvajanje na svetovni ravni, vključno z mednarodnimi partnerji, rešitve za izboljšanje zanesljivosti, avtentifikacije, integritete storitev, razvijanje bistvenih elementov, kot so sklopi čipov, sprejemniki in antene, vzdržnost dobavnih verig, nove tehnologije (npr. kvantne tehnologije, optične povezave, koristne vsebine, ki jih je mogoče reprogramirati), v smeri trajnostnega izkoriščanja storitev za vpliv na družbene izzive. Razvoj sistemov naslednje generacije za nove izzive, kot
  sta
  varnost ali avtonomna vožnja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Evropski globalni satelitski navigacijski sistemi (Galileo in EGNOS): inovativne aplikacije, uvajanje na svetovni ravni, vključno z mednarodnimi partnerji, rešitve za izboljšanje zanesljivosti, avtentifikacije, integritete storitev, razvijanje bistvenih elementov, kot so sklopi čipov, sprejemniki in antene, vzdržnost dobavnih verig, nove tehnologije (npr. kvantne tehnologije, optične povezave, koristne vsebine, ki jih je mogoče reprogramirati), v smeri trajnostnega izkoriščanja storitev za vpliv na družbene izzive. Razvoj sistemov naslednje generacije za nove izzive, kot
  sta
  varnost ali avtonomna vožnja;

sta

| — | Evropski globalni satelitski navigacijski sistemi (Galileo in EGNOS): inovativne aplikacije, uvajanje na svetovni ravni, vključno z mednarodnimi partnerji, rešitve za izboljšanje zanesljivosti, avtentifikacije, integritete storitev, razvijanje bistvenih elementov, kot so sklopi čipov, sprejemniki in antene, vzdržnost dobavnih verig, nove tehnologije (npr. kvantne tehnologije, optične povezave, koristne vsebine, ki jih je mogoče reprogramirati),
  večja dostopnost in raznolikost aplikacij
  v smeri trajnostnega izkoriščanja storitev za vpliv na družbene izzive. Razvoj sistemov naslednje generacije za nove izzive, kot
  so zmanjšanje nevarnosti naravnih nesreč,
  varnost ali avtonomna vožnja; |
| --- | --- |

—

Evropski globalni satelitski navigacijski sistemi (Galileo in EGNOS): inovativne aplikacije, uvajanje na svetovni ravni, vključno z mednarodnimi partnerji, rešitve za izboljšanje zanesljivosti, avtentifikacije, integritete storitev, razvijanje bistvenih elementov, kot so sklopi čipov, sprejemniki in antene, vzdržnost dobavnih verig, nove tehnologije (npr. kvantne tehnologije, optične povezave, koristne vsebine, ki jih je mogoče reprogramirati),
  večja dostopnost in raznolikost aplikacij
  v smeri trajnostnega izkoriščanja storitev za vpliv na družbene izzive. Razvoj sistemov naslednje generacije za nove izzive, kot
  so zmanjšanje nevarnosti naravnih nesreč,
  varnost ali avtonomna vožnja;

večja dostopnost in raznolikost aplikacij

so zmanjšanje nevarnosti naravnih nesreč,

| — | program Copernicus: inovativne aplikacije, uvajanje v svetovnem merilu in mednarodni partnerji, zanesljivost in razvoj storitev, vzdržnost dobavnih verig, senzorji, sistemi in koncepti nalog (npr. ploščadna postaja na veliki višini, brezpilotni letalniki, lahki sateliti); kalibracija in potrjevanje; trajnostno izkoriščanje storitev in vpliva na družbene izzive; podatkovne tehnike iz opazovanja Zemlje, velepodatki, računalništvo in algoritemska orodja. Razvoj sistemov naslednje generacije za nove izzive, kot so podnebne spremembe in varnost; |
| --- | --- |

—

program Copernicus: inovativne aplikacije, uvajanje v svetovnem merilu in mednarodni partnerji, zanesljivost in razvoj storitev, vzdržnost dobavnih verig, senzorji, sistemi in koncepti nalog (npr. ploščadna postaja na veliki višini, brezpilotni letalniki, lahki sateliti); kalibracija in potrjevanje; trajnostno izkoriščanje storitev in vpliva na družbene izzive; podatkovne tehnike iz opazovanja Zemlje, velepodatki, računalništvo in algoritemska orodja. Razvoj sistemov naslednje generacije za nove izzive, kot so podnebne spremembe in varnost;

| — | program Copernicus: inovativne aplikacije, uvajanje v svetovnem merilu in mednarodni partnerji, zanesljivost in razvoj storitev, vzdržnost dobavnih verig, senzorji, sistemi in koncepti nalog (npr. ploščadna postaja na veliki višini, brezpilotni letalniki, lahki sateliti); kalibracija in potrjevanje; trajnostno izkoriščanje storitev in vpliva na družbene izzive; podatkovne tehnike iz opazovanja Zemlje, velepodatki, računalništvo in algoritemska orodja. Razvoj sistemov naslednje generacije za nove izzive, kot so
  zmanjšanje nevarnosti nesreč,
  podnebne spremembe in varnost; |
| --- | --- |

—

program Copernicus: inovativne aplikacije, uvajanje v svetovnem merilu in mednarodni partnerji, zanesljivost in razvoj storitev, vzdržnost dobavnih verig, senzorji, sistemi in koncepti nalog (npr. ploščadna postaja na veliki višini, brezpilotni letalniki, lahki sateliti); kalibracija in potrjevanje; trajnostno izkoriščanje storitev in vpliva na družbene izzive; podatkovne tehnike iz opazovanja Zemlje, velepodatki, računalništvo in algoritemska orodja. Razvoj sistemov naslednje generacije za nove izzive, kot so
  zmanjšanje nevarnosti nesreč,
  podnebne spremembe in varnost;

zmanjšanje nevarnosti nesreč,

| — | seznanjenost z razmerami v vesolju: zanesljive zmogljivosti EU za spremljanje in napovedovanje razmer v vesolju, npr. vesoljskega vremena, vesoljskih razbitim in predmetov v bližini Zemlje, ter novi koncepti storitev, kot so aplikacije in storitve za upravljanje prometa v vesolju, aplikacije in storitve za zaščito kritične infrastrukture v vesolju in na Zemlji; |
| --- | --- |

—

seznanjenost z razmerami v vesolju: zanesljive zmogljivosti EU za spremljanje in napovedovanje razmer v vesolju, npr. vesoljskega vremena, vesoljskih razbitim in predmetov v bližini Zemlje, ter novi koncepti storitev, kot so aplikacije in storitve za upravljanje prometa v vesolju, aplikacije in storitve za zaščito kritične infrastrukture v vesolju in na Zemlji;

| — | seznanjenost z razmerami v vesolju: zanesljive zmogljivosti EU za spremljanje in napovedovanje razmer v vesolju, npr. vesoljskega vremena, vesoljskih razbitim in predmetov v bližini Zemlje,
  senzorji
  ter novi koncepti storitev, kot so aplikacije in storitve za upravljanje prometa v vesolju, aplikacije in storitve za zaščito kritične infrastrukture v vesolju in na Zemlji; |
| --- | --- |

—

seznanjenost z razmerami v vesolju: zanesljive zmogljivosti EU za spremljanje in napovedovanje razmer v vesolju, npr. vesoljskega vremena, vesoljskih razbitim in predmetov v bližini Zemlje,
  senzorji
  ter novi koncepti storitev, kot so aplikacije in storitve za upravljanje prometa v vesolju, aplikacije in storitve za zaščito kritične infrastrukture v vesolju in na Zemlji;

senzorji

| — | varne satelitske
  komunikacija
  za vladne akterje EU: rešitve za čim večji obseg vladnih uporabnikov in povezana uporabniška oprema ter arhitekturne, tehnološke in sistemske rešitve za vesoljsko infrastrukturo, ki podpira avtonomijo EU; |
| --- | --- |

—

varne satelitske
  komunikacija
  za vladne akterje EU: rešitve za čim večji obseg vladnih uporabnikov in povezana uporabniška oprema ter arhitekturne, tehnološke in sistemske rešitve za vesoljsko infrastrukturo, ki podpira avtonomijo EU;

komunikacija

| — | zanesljive, kvantno
  varne satelitske
  komunikacije
  za vladne akterje EU: rešitve za čim večji obseg vladnih uporabnikov in povezana uporabniška oprema ter arhitekturne, tehnološke in sistemske rešitve za vesoljsko infrastrukturo, ki podpira avtonomijo EU; |
| --- | --- |

—

zanesljive, kvantno
  varne satelitske
  komunikacije
  za vladne akterje EU: rešitve za čim večji obseg vladnih uporabnikov in povezana uporabniška oprema ter arhitekturne, tehnološke in sistemske rešitve za vesoljsko infrastrukturo, ki podpira avtonomijo EU;

zanesljive, kvantno

komunikacije

| — | satelitske komunikacije od konca do konca za državljane in podjetja: stroškovno učinkovite, napredne satelitske komunikacije za povezovanje sredstev in ljudi na manj pokritih območjih v okviru povsod pristne povezljivosti na podlagi 5G, razvoj interneta stvari (IoT), prispevanje k infrastrukturi interneta naslednje generacije. Okrepljen zemeljski segment in uporabniška oprema, standardizacija in interoperabilnosti za zagotovitev vodilne vloge industrije EU; |
| --- | --- |

—

satelitske komunikacije od konca do konca za državljane in podjetja: stroškovno učinkovite, napredne satelitske komunikacije za povezovanje sredstev in ljudi na manj pokritih območjih v okviru povsod pristne povezljivosti na podlagi 5G, razvoj interneta stvari (IoT), prispevanje k infrastrukturi interneta naslednje generacije. Okrepljen zemeljski segment in uporabniška oprema, standardizacija in interoperabilnosti za zagotovitev vodilne vloge industrije EU;

| — | satelitske komunikacije od konca do konca za državljane in podjetja: stroškovno učinkovite, napredne satelitske komunikacije za povezovanje sredstev in ljudi na manj pokritih območjih v okviru povsod pristne povezljivosti na podlagi 5G, razvoj interneta stvari (IoT), prispevanje k infrastrukturi interneta naslednje generacije. Okrepljen zemeljski segment in uporabniška oprema, standardizacija in interoperabilnosti za zagotovitev vodilne vloge industrije EU; |
| --- | --- |

—

satelitske komunikacije od konca do konca za državljane in podjetja: stroškovno učinkovite, napredne satelitske komunikacije za povezovanje sredstev in ljudi na manj pokritih območjih v okviru povsod pristne povezljivosti na podlagi 5G, razvoj interneta stvari (IoT), prispevanje k infrastrukturi interneta naslednje generacije. Okrepljen zemeljski segment in uporabniška oprema, standardizacija in interoperabilnosti za zagotovitev vodilne vloge industrije EU;

| — | Neodvisnost in trajnost v dobavni verigi: povečane ravni tehnološke pripravljenosti na področju satelitov in nosilnih raket; povezani vesoljski in zemeljski segmenti ter proizvodni in preskuševalni objekti; Za zagotovitev vodilnega položaja in avtonomije EU na področju tehnologije, izboljšanje trajnosti dobavnih verig in zmanjšanje odvisnosti od kritičnih vesoljskih tehnologij tretjih držav ter izboljšanje znanja o tem, kako vesoljske tehnologije ponudijo rešitve za ostale industrijske sektorje; |
| --- | --- |

—

Neodvisnost in trajnost v dobavni verigi: povečane ravni tehnološke pripravljenosti na področju satelitov in nosilnih raket; povezani vesoljski in zemeljski segmenti ter proizvodni in preskuševalni objekti; Za zagotovitev vodilnega položaja in avtonomije EU na področju tehnologije, izboljšanje trajnosti dobavnih verig in zmanjšanje odvisnosti od kritičnih vesoljskih tehnologij tretjih držav ter izboljšanje znanja o tem, kako vesoljske tehnologije ponudijo rešitve za ostale industrijske sektorje;

| — | Neodvisnost in trajnost v dobavni verigi: povečane ravni tehnološke pripravljenosti na področju satelitov in nosilnih raket; povezani vesoljski in zemeljski segmenti ter proizvodni in preskuševalni objekti; Za zagotovitev vodilnega položaja in avtonomije EU na področju tehnologije, izboljšanje trajnosti dobavnih verig in zmanjšanje odvisnosti od kritičnih vesoljskih tehnologij tretjih držav ter izboljšanje znanja o tem, kako vesoljske tehnologije ponudijo rešitve za ostale industrijske sektorje; |
| --- | --- |

—

Neodvisnost in trajnost v dobavni verigi: povečane ravni tehnološke pripravljenosti na področju satelitov in nosilnih raket; povezani vesoljski in zemeljski segmenti ter proizvodni in preskuševalni objekti; Za zagotovitev vodilnega položaja in avtonomije EU na področju tehnologije, izboljšanje trajnosti dobavnih verig in zmanjšanje odvisnosti od kritičnih vesoljskih tehnologij tretjih držav ter izboljšanje znanja o tem, kako vesoljske tehnologije ponudijo rešitve za ostale industrijske sektorje;

| — | vesoljski ekosistem: storitve validacije in predstavitev v orbiti, vključno s storitvami skupnih voženj za lahke satelite; vesoljski demonstratorji na področjih, kot so hibridni ali pametni sateliti ali pametni sateliti z možnostjo preoblikovanja, proizvodnja in montaža v orbiti, ponovna uporaba nosilnih raket, servisiranje v orbiti in mikro nosilne rakete; prodorne inovacije in prenos tehnologije na področjih, kot so recikliranje, zeleni prostor, umetna inteligenca, robotika, digitalizacija, stroškovna učinkovitost, miniaturizacija; |
| --- | --- |

—

vesoljski ekosistem: storitve validacije in predstavitev v orbiti, vključno s storitvami skupnih voženj za lahke satelite; vesoljski demonstratorji na področjih, kot so hibridni ali pametni sateliti ali pametni sateliti z možnostjo preoblikovanja, proizvodnja in montaža v orbiti, ponovna uporaba nosilnih raket, servisiranje v orbiti in mikro nosilne rakete; prodorne inovacije in prenos tehnologije na področjih, kot so recikliranje, zeleni prostor, umetna inteligenca, robotika, digitalizacija, stroškovna učinkovitost, miniaturizacija;

| — | vesoljski ekosistem: storitve validacije in predstavitev v orbiti, vključno s storitvami skupnih voženj za lahke satelite; vesoljski demonstratorji na področjih, kot so hibridni ali pametni sateliti ali pametni sateliti z možnostjo preoblikovanja, proizvodnja in montaža v orbiti, ponovna uporaba nosilnih raket, servisiranje v orbiti in mikro nosilne rakete; prodorne inovacije in prenos tehnologije na področjih, kot so recikliranje,
  čisti prostor,
  zeleni prostor, umetna inteligenca, robotika, digitalizacija, stroškovna učinkovitost, miniaturizacija; |
| --- | --- |

—

vesoljski ekosistem: storitve validacije in predstavitev v orbiti, vključno s storitvami skupnih voženj za lahke satelite; vesoljski demonstratorji na področjih, kot so hibridni ali pametni sateliti ali pametni sateliti z možnostjo preoblikovanja, proizvodnja in montaža v orbiti, ponovna uporaba nosilnih raket, servisiranje v orbiti in mikro nosilne rakete; prodorne inovacije in prenos tehnologije na področjih, kot so recikliranje,
  čisti prostor,
  zeleni prostor, umetna inteligenca, robotika, digitalizacija, stroškovna učinkovitost, miniaturizacija;

čisti prostor,

| — | znanost o vesolju: izkoriščanje znanstvenih podatkov, ki jih posredujejo znanstvene in raziskovalne misije v povezavi z razvojem inovativnih instrumentov v mednarodnem okolju; prispevek k predhodnim znanstvenim misijam za razvoj vesoljskega programa. |
| --- | --- |

—

znanost o vesolju: izkoriščanje znanstvenih podatkov, ki jih posredujejo znanstvene in raziskovalne misije v povezavi z razvojem inovativnih instrumentov v mednarodnem okolju; prispevek k predhodnim znanstvenim misijam za razvoj vesoljskega programa.

| — | znanost o vesolju: izkoriščanje znanstvenih podatkov, ki jih posredujejo znanstvene in raziskovalne misije v povezavi z razvojem inovativnih instrumentov v mednarodnem okolju; prispevek k predhodnim znanstvenim misijam za razvoj vesoljskega programa; |
| --- | --- |

—

znanost o vesolju: izkoriščanje znanstvenih podatkov, ki jih posredujejo znanstvene in raziskovalne misije v povezavi z razvojem inovativnih instrumentov v mednarodnem okolju; prispevek k predhodnim znanstvenim misijam za razvoj vesoljskega programa;

| — | vesoljska umetna inteligenca in robotika: nove rešitve za vesoljske misije, na primer montaža v vesolju, vesoljska manipulacija, kognitivni vesoljski sistemi, sodelovanje robot-človek v vesolju. |
| --- | --- |

—

vesoljska umetna inteligenca in robotika: nove rešitve za vesoljske misije, na primer montaža v vesolju, vesoljska manipulacija, kognitivni vesoljski sistemi, sodelovanje robot-človek v vesolju.

vesoljska umetna inteligenca in robotika: nove rešitve za vesoljske misije, na primer montaža v vesolju, vesoljska manipulacija, kognitivni vesoljski sistemi, sodelovanje robot-človek v vesolju.

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.1

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Presečišče raziskav in inovacij na področju podnebja, energije in mobilnosti bo na močno integriran in učinkovit način obravnavalo enega od najpomembnejših svetovnih izzivov za trajnostni razvoj in prihodnost našega okolja in načina življenja. | Presečišče raziskav in inovacij na področju podnebja, energije in mobilnosti bo na močno integriran in učinkovit način obravnavalo enega od najpomembnejših svetovnih izzivov za trajnostni razvoj in prihodnost našega okolja
  , gospodarstva
  in načina življenja. |
| Za uresničevanje ciljev Pariškega sporazuma bo
  EU
  morala
  opraviti
  prehod
  na nizkoogljična
  , z 
  viri gospodarna in odporna gospodarstva in družbe
  . To bo
  temeljilo na temeljitih spremembah
  tehnologije in storitev,
  načinov
  obnašanja podjetij in potrošnikov ter
  bo vključevalo tudi nove oblike
  upravljanja.
  Omejevanje povečanja povprečne svetovne temperature na precej pod 2 oC in prizadevanja za omejitev povečanja temperature na 1,5  oC zahtevata hiter napredek pri dekarbonizaciji energetskega sistema in znatno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (TGP) prometnega sektorja

   (17)

  . Prav tako bodo potrebne nove spodbude za pospeševanje razvoja naslednje generacije prebojev ter dokazovanje in uporabo inovativnih tehnologij in rešitev, ob izkoriščanju priložnosti, ki jih zagotavljajo digitalne tehnologije. Ta cilj bo dosežen s celostnim pristopom, ki bo zajemal dekarbonizacijo, gospodarno rabo virov, zmanjšanje onesnaženosti zraka, dostop do surovin in krožno gospodarstvo. | Za uresničevanje ciljev Pariškega sporazuma bo morala
  Unija podati scenarije za
  prehod
  v gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami toplogrednih plinov
  ,
  vključno
  z 
  nizkoogljičnimi tehnologijami in strategijami za dekarbonizacijo
  . To bo
  vključevalo temeljite spremembe
  tehnologije in storitev,
  na katerih bodo temeljili načini industrijske proizvodnje in
  obnašanja podjetij in potrošnikov
  . Energetski trg se bo preoblikoval z medsebojnim delovanjem tehnologije, infrastrukture, trga
  ter
  političnih in regulativnih okvirov, vključno z novimi oblikami
  upravljanja.
  Zato so potrebne sistematične inovacije v energetskem, gradbenem, industrijskem in prometnem sektorju. |
| | Omejevanje povečanja povprečne svetovne temperature na precej pod 2 oC in prizadevanja za omejitev povečanja temperature na 1,5  oC zahtevata zmanjšanje emisij toplogrednih plinov z dekarbonizacijo, prihrankom energije in uporabi obnovljivih virov energije ter elektrifikacijo industrijskih procesov, kar zajema tako energetski kot prometni sektor

   (17)

  . Trenutno je prometni sektor povzročitelj skoraj četrtine emisij toplogrednih plinov v Uniji. |
| | Potrebne so nove spodbude za pospeševanje razvoja naslednje generacije prebojev ter dokazovanje in uporabo inovativnih tehnologij in rešitev, ob izkoriščanju priložnosti, ki jih zagotavljajo ključne omogočitvene, digitalne in vesoljske tehnologije. Ta cilj bo dosežen s celostnim pristopom, ki bo zajemal dekarbonizacijo, energijo iz obnovljivih virov, gospodarno rabo virov in energetsko učinkovitost, zmanjšanje onesnaženosti zraka, dostop do surovin, tudi do kritičnih surovin, in krožno gospodarstvo. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti povezovanju (na primer elektroenergetskega sektorja, sektorja ogrevanja in hlajenja, industrijskega in prometnega sektorja) na vseh področjih ukrepov, saj je to pomembno za uspešen prehod energetskega in prometnega sektorja. |
| | V ta namen bo Unija spodbujala tudi participativne pristope v raziskavah in inovacijah, vključno s sodelovanjem več akterjev ter razvojem sistemov znanja in inovacij na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni. Vpogledi iz družbenih in humanističnih ved, družbene inovacije z udeležbo državljanov bodo ključnega pomena za spodbujanje novih vzorcev upravljanja, proizvodnje in potrošnje. |
| Napredek v 
  teh sektorjih
   – pa tudi v celotnem spektru industrije EU, vključno s kmetijstvom, stavbami, industrijskimi procesi in uporabo izdelkov ter ravnanjem z odpadki – bo zahtevalo nenehna prizadevanja za boljše razumevanje mehanizmov podnebnih sprememb in s tem povezanih vplivov na celotno gospodarstvo in družbo, ob izkoriščanju sinergij z nacionalnimi dejavnostmi, drugimi vrstami ukrepov
  EU
  in mednarodnim sodelovanjem. | Napredek v 
  energetskem in prometnem sektorju
   – pa tudi v celotnem spektru industrije EU, vključno s kmetijstvom, stavbami, industrijskimi procesi in uporabo izdelkov ter ravnanjem z odpadki
  in recikliranjem
   – bo zahtevalo nenehna
  in vse večja
  prizadevanja za boljše razumevanje mehanizmov podnebnih sprememb in s tem povezanih vplivov na celotno gospodarstvo in družbo, ob izkoriščanju sinergij z nacionalnimi dejavnostmi, drugimi vrstami ukrepov
  Unije
  in mednarodnim sodelovanjem. |
| V zadnjem desetletju so bili v znanosti o podnebju doseženi pomembni napredki, zlasti na področju opazovanj, asimilacije podatkov in podnebnega modeliranja. Vendar pa zapletenost podnebnega sistema in potreba po podpori izvajanju Pariškega sporazuma, ciljev trajnostnega razvoja in politik EU zahtevata okrepljena prizadevanja za premostitev preostalih vrzeli v znanju. | V zadnjem desetletju so bili v znanosti o podnebju doseženi pomembni napredki, zlasti na področju opazovanj, asimilacije podatkov in podnebnega modeliranja. Vendar pa zapletenost podnebnega sistema in potreba po podpori izvajanju Pariškega sporazuma, ciljev trajnostnega razvoja in politik EU zahtevata okrepljena prizadevanja za premostitev preostalih vrzeli v znanju. |
| EU je vzpostavila celovit okvir politike v okviru strategije za energetsko unijo, z zavezujočimi cilji, zakonodajnimi akti ter dejavnostmi na področju raziskav in inovacij, katerih cilj je doseči vodilni položaj na področju
  razvoja in uvajanja učinkovitih sistemov za proizvodnjo energije, ki temeljijo
  na obnovljivih virih energije. | EU je vzpostavila celovit okvir politike v okviru strategije za energetsko unijo, z zavezujočimi cilji, zakonodajnimi akti ter dejavnostmi na področju raziskav in inovacij, katerih cilj je doseči vodilni položaj na področju
  učinkovitega energetskega sistema, temelječega
  na obnovljivih virih energije. |
| Promet zagotavlja mobilnost ljudi in blaga, ki je potrebna za povezan evropski enotni trg, teritorialno kohezijo ter odprto in vključujočo družbo. Hkrati pa promet zelo negativno vpliva na zdravje ljudi, zastoje, kakovost tal in zraka ter hrup, pa tudi na varnost in ima za posledico številne smrti in večje družbenogospodarske stroške. Zato morajo
  trajnostna
  mobilnost in prometna omrežja postati čista, varna, pametna, tiha, zanesljiva in na voljo po dostopnih cenah, vključno z nemotenimi integriranimi storitvami od vrat do vrat. | Promet zagotavlja mobilnost ljudi in blaga, ki je potrebna za povezan evropski enotni trg, teritorialno kohezijo ter odprto in vključujočo družbo. Hkrati pa promet zelo negativno vpliva na zdravje ljudi, zastoje, kakovost tal in zraka ter hrup, pa tudi na varnost in ima za posledico številne smrti in večje družbenogospodarske stroške. Zato morajo mobilnost in prometna omrežja
  , zlasti na mestnih območjih,
  postati čista,
  učinkovita, okoljsko trajnostna in gospodarsko vzdržna,
  varna, pametna,
  inovativna,
  tiha, zanesljiva in na voljo po dostopnih cenah, vključno z nemotenimi integriranimi storitvami od vrat do vrat. |
| Problemi, s katerimi se soočata prometni in energetski sektor, seveda presegajo zgolj potrebo po zmanjšanju emisij. Obravnavati je treba številne izzive, vključno
  s
  prodiranjem digitalne in vesoljske tehnologije, spremembami vedenja in vzorcev mobilnosti uporabnikov, novimi vstopi na trg in prelomnimi poslovnimi modeli, globalizacijo, povečevanjem mednarodne konkurence ter starejšim, bolj mestnim in čedalje bolj raznolikim prebivalstvom. | Problemi, s katerimi se soočata prometni in energetski sektor, seveda presegajo zgolj potrebo po zmanjšanju emisij. Obravnavati je treba številne izzive, vključno
  z energijo iz obnovljivih virov, trajnostnimi gorivi, shranjevanjem energije in zanesljivo oskrbo,
  prodiranjem digitalne
  , avtomatizirane
  in vesoljske tehnologije, spremembami vedenja in vzorcev mobilnosti uporabnikov, novimi vstopi na trg in prelomnimi poslovnimi modeli, globalizacijo, povečevanjem mednarodne konkurence ter starejšim, bolj mestnim in čedalje bolj raznolikim prebivalstvom. |
| Oba sektorja sta pomembna dejavnika konkurenčnosti in rasti evropskega gospodarstva. V EU več kot 1,6 milijona ljudi dale na področju obnovljivih virov energije in energijske učinkovitosti. Sektorja transporta in skladiščenja zaposlujeta več kot 11 milijonov ljudi v EU in predstavljata približno 5 % BDP in 20 % izvoza. EU je na vodilnem položaju v svetu na področjih projektiranja in proizvodnje vozil, zrakoplovov in plovil, na podlagi patentiranja inovativnih tehnologij za čisto energijo pa se uvršča na drugo mesto na svetu. | Oba sektorja
  , energetski in prometni,
  sta pomembna dejavnika konkurenčnosti in rasti evropskega gospodarstva. V EU več kot 1,6 milijona ljudi dale na področju obnovljivih virov energije in energijske učinkovitosti. Sektorja transporta in skladiščenja zaposlujeta več kot 11 milijonov ljudi v EU in predstavljata približno 5 % BDP in 20 % izvoza. EU je na vodilnem položaju v svetu na področjih projektiranja in proizvodnje vozil, zrakoplovov in plovil, na podlagi patentiranja inovativnih tehnologij za čisto energijo
  , vključno s tehnologijami na področju energije iz obnovljivih virov,
  pa se uvršča na drugo mesto na svetu. |
| Iskanje novih načinov za pospešitev uvajanja
  čistih
  tehnologij in rešitev za dekarbonizacijo evropskega gospodarstva zahteva tudi vse večje povpraševanje po inovacijah. To se lahko spodbudi s krepitvijo vloge državljanov ter družbenoekonomskimi inovacijami in inovacijami v javnem sektorju ter bo vodilo k pristopom, ki so širši od pristopa k inovacijam, ki temeljijo na tehnologiji. Družbenoekonomske raziskave, ki vključujejo med drugim potrebe in vzorce uporabnikov, predvidene dejavnosti, okoljske, gospodarske, družbene in vedenjske vidike, poslovne primere in modele ter prednormativne raziskave za določanje standardov, bodo olajšale tudi ukrepe za spodbujanje regulativnih, finančnih in družbenih inovacij, znanj in spretnosti, pa tudi vključevanje in krepitev vloge akterjev na trgu in potrošnikov. | Iskanje novih načinov za pospešitev uvajanja tehnologij
  , ki temeljijo na obnovljivih virih energije
  in
  so energetsko učinkovite, in netehnoloških
  rešitev za dekarbonizacijo evropskega gospodarstva zahteva tudi vse večje povpraševanje po inovacijah. To se lahko spodbudi s krepitvijo vloge državljanov ter družbenoekonomskimi inovacijami in inovacijami v javnem sektorju
  in javnimi naročili
  ter bo vodilo k pristopom, ki so širši od pristopa k inovacijam, ki temeljijo na tehnologiji. Družbenoekonomske raziskave, ki vključujejo med drugim potrebe in vzorce uporabnikov, predvidene dejavnosti, okoljske, gospodarske, družbene in vedenjske vidike, poslovne primere in modele ter prednormativne raziskave za določanje standardov, bodo olajšale tudi ukrepe za spodbujanje regulativnih, finančnih in družbenih inovacij, znanj in spretnosti, pa tudi vključevanje in krepitev vloge
  vseh
  akterjev na trgu in potrošnikov.
  Tehnologije, ki pospešujejo povezovanje sektorjev, lahko tudi okrepijo domačo proizvodno industrijo. V prometnem sektorju je vloga uporabnih raziskav in poskusov, katerih cilj je uvajanje inovacij na trg, ključnega pomena. |
| Dejavnosti v okviru tega sklopa prispevajo zlasti k ciljem energetske unije, pa tudi ciljem enotnega digitalnega trga, agende za delovna mesta, rast in naložbe, krepitvi
  EU
  kot svetovnega akterja, novi strategiji
  EU
  o industrijski politiki,
  krožnemu gospodarstvu
  , pobudi za surovine, varnostni uniji in agendi za mesta,
  pa tudi k
  skupni kmetijski politiki
  EU
  ter pravnim določbam
  EU
  za zmanjšanje hrupa in onesnaževanja zraka. | Dejavnosti v okviru tega sklopa prispevajo zlasti k ciljem energetske unije,
  zavezam pariškega sporazuma,
  pa tudi ciljem enotnega digitalnega trga, agende za delovna mesta, rast in naložbe, krepitvi
  Unije
  kot svetovnega akterja, novi strategiji
  Unije
  o industrijski politiki,
  akcijskemu načrtu za krožno gospodarstvo
  , pobudi
  evropskega zavezništva
  za
  baterije, pobudi za
  surovine,
  strategiji EU za biogospodarstvo,
  varnostni uniji in agendi za mesta, skupni kmetijski politiki
  Unije
  ter pravnim določbam
  Unije
  za zmanjšanje hrupa in onesnaževanja zraka.
  Poleg tega državam članicam pomagajo pri doseganju nacionalnih ciljev za zmanjšanje emisij. Zagotoviti bi bilo komplementarnost in sinergije z dejavnostmi v okviru drugih programov Unije. |
| | Glede na število evropskih tehnoloških in inovacijskih platform bi bilo treba v tem sklopu upoštevati njihova priporočila. |
| Dejavnosti bodo neposredno prispevale k uresničevanju naslednjih ciljev trajnostnega razvoja (SDG), zlasti: cilj SGD 7 – cenovno dostopna in čista energija; cilj SDG 9 – industrija, inovacije in infrastruktura; cilj SGD 11 – trajnostna mesta in skupnosti; cilj SGD 13 – podnebni ukrepi. | Dejavnosti bodo neposredno prispevale k uresničevanju naslednjih ciljev trajnostnega razvoja (SDG), zlasti: cilj SGD 7 – cenovno dostopna in čista energija; cilj SDG 9 – industrija, inovacije in infrastruktura; cilj SGD 11 – trajnostna mesta in skupnosti; cilj SGD 13 – podnebni ukrepi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Presečišče raziskav in inovacij na področju podnebja, energije in mobilnosti bo na močno integriran in učinkovit način obravnavalo enega od najpomembnejših svetovnih izzivov za trajnostni razvoj in prihodnost našega okolja in načina življenja.

Presečišče raziskav in inovacij na področju podnebja, energije in mobilnosti bo na močno integriran in učinkovit način obravnavalo enega od najpomembnejših svetovnih izzivov za trajnostni razvoj in prihodnost našega okolja
  , gospodarstva
  in načina življenja.

, gospodarstva

Za uresničevanje ciljev Pariškega sporazuma bo
  EU
  morala
  opraviti
  prehod
  na nizkoogljična
  , z 
  viri gospodarna in odporna gospodarstva in družbe
  . To bo
  temeljilo na temeljitih spremembah
  tehnologije in storitev,
  načinov
  obnašanja podjetij in potrošnikov ter
  bo vključevalo tudi nove oblike
  upravljanja.
  Omejevanje povečanja povprečne svetovne temperature na precej pod 2 oC in prizadevanja za omejitev povečanja temperature na 1,5  oC zahtevata hiter napredek pri dekarbonizaciji energetskega sistema in znatno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (TGP) prometnega sektorja

   (17)

  . Prav tako bodo potrebne nove spodbude za pospeševanje razvoja naslednje generacije prebojev ter dokazovanje in uporabo inovativnih tehnologij in rešitev, ob izkoriščanju priložnosti, ki jih zagotavljajo digitalne tehnologije. Ta cilj bo dosežen s celostnim pristopom, ki bo zajemal dekarbonizacijo, gospodarno rabo virov, zmanjšanje onesnaženosti zraka, dostop do surovin in krožno gospodarstvo.

EU

opraviti

na nizkoogljična

viri gospodarna in odporna gospodarstva in družbe

temeljilo na temeljitih spremembah

načinov

bo vključevalo tudi nove oblike

Omejevanje povečanja povprečne svetovne temperature na precej pod 2 o

o

17

. Prav tako bodo potrebne nove spodbude za pospeševanje razvoja naslednje generacije prebojev ter dokazovanje in uporabo inovativnih tehnologij in rešitev, ob izkoriščanju priložnosti, ki jih zagotavljajo digitalne tehnologije. Ta cilj bo dosežen s celostnim pristopom, ki bo zajemal dekarbonizacijo, gospodarno rabo virov, zmanjšanje onesnaženosti zraka, dostop do surovin in krožno gospodarstvo.

Za uresničevanje ciljev Pariškega sporazuma bo morala
  Unija podati scenarije za
  prehod
  v gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami toplogrednih plinov
  ,
  vključno
  z 
  nizkoogljičnimi tehnologijami in strategijami za dekarbonizacijo
  . To bo
  vključevalo temeljite spremembe
  tehnologije in storitev,
  na katerih bodo temeljili načini industrijske proizvodnje in
  obnašanja podjetij in potrošnikov
  . Energetski trg se bo preoblikoval z medsebojnim delovanjem tehnologije, infrastrukture, trga
  ter
  političnih in regulativnih okvirov, vključno z novimi oblikami
  upravljanja.
  Zato so potrebne sistematične inovacije v energetskem, gradbenem, industrijskem in prometnem sektorju.

Unija podati scenarije za

v gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami toplogrednih plinov

vključno

nizkoogljičnimi tehnologijami in strategijami za dekarbonizacijo

vključevalo temeljite spremembe

na katerih bodo temeljili načini industrijske proizvodnje in

. Energetski trg se bo preoblikoval z medsebojnim delovanjem tehnologije, infrastrukture, trga

političnih in regulativnih okvirov, vključno z novimi oblikami

Zato so potrebne sistematične inovacije v energetskem, gradbenem, industrijskem in prometnem sektorju.

Omejevanje povečanja povprečne svetovne temperature na precej pod 2 oC in prizadevanja za omejitev povečanja temperature na 1,5  oC zahtevata zmanjšanje emisij toplogrednih plinov z dekarbonizacijo, prihrankom energije in uporabi obnovljivih virov energije ter elektrifikacijo industrijskih procesov, kar zajema tako energetski kot prometni sektor

   (17)

  . Trenutno je prometni sektor povzročitelj skoraj četrtine emisij toplogrednih plinov v Uniji.

Omejevanje povečanja povprečne svetovne temperature na precej pod 2 o

o

17

. Trenutno je prometni sektor povzročitelj skoraj četrtine emisij toplogrednih plinov v Uniji.

Potrebne so nove spodbude za pospeševanje razvoja naslednje generacije prebojev ter dokazovanje in uporabo inovativnih tehnologij in rešitev, ob izkoriščanju priložnosti, ki jih zagotavljajo ključne omogočitvene, digitalne in vesoljske tehnologije. Ta cilj bo dosežen s celostnim pristopom, ki bo zajemal dekarbonizacijo, energijo iz obnovljivih virov, gospodarno rabo virov in energetsko učinkovitost, zmanjšanje onesnaženosti zraka, dostop do surovin, tudi do kritičnih surovin, in krožno gospodarstvo. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti povezovanju (na primer elektroenergetskega sektorja, sektorja ogrevanja in hlajenja, industrijskega in prometnega sektorja) na vseh področjih ukrepov, saj je to pomembno za uspešen prehod energetskega in prometnega sektorja.

Potrebne so nove spodbude za pospeševanje razvoja naslednje generacije prebojev ter dokazovanje in uporabo inovativnih tehnologij in rešitev, ob izkoriščanju priložnosti, ki jih zagotavljajo ključne omogočitvene, digitalne in vesoljske tehnologije. Ta cilj bo dosežen s celostnim pristopom, ki bo zajemal dekarbonizacijo, energijo iz obnovljivih virov, gospodarno rabo virov in energetsko učinkovitost, zmanjšanje onesnaženosti zraka, dostop do surovin, tudi do kritičnih surovin, in krožno gospodarstvo. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti povezovanju (na primer elektroenergetskega sektorja, sektorja ogrevanja in hlajenja, industrijskega in prometnega sektorja) na vseh področjih ukrepov, saj je to pomembno za uspešen prehod energetskega in prometnega sektorja.

V ta namen bo Unija spodbujala tudi participativne pristope v raziskavah in inovacijah, vključno s sodelovanjem več akterjev ter razvojem sistemov znanja in inovacij na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni. Vpogledi iz družbenih in humanističnih ved, družbene inovacije z udeležbo državljanov bodo ključnega pomena za spodbujanje novih vzorcev upravljanja, proizvodnje in potrošnje.

V ta namen bo Unija spodbujala tudi participativne pristope v raziskavah in inovacijah, vključno s sodelovanjem več akterjev ter razvojem sistemov znanja in inovacij na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni. Vpogledi iz družbenih in humanističnih ved, družbene inovacije z udeležbo državljanov bodo ključnega pomena za spodbujanje novih vzorcev upravljanja, proizvodnje in potrošnje.

Napredek v 
  teh sektorjih
   – pa tudi v celotnem spektru industrije EU, vključno s kmetijstvom, stavbami, industrijskimi procesi in uporabo izdelkov ter ravnanjem z odpadki – bo zahtevalo nenehna prizadevanja za boljše razumevanje mehanizmov podnebnih sprememb in s tem povezanih vplivov na celotno gospodarstvo in družbo, ob izkoriščanju sinergij z nacionalnimi dejavnostmi, drugimi vrstami ukrepov
  EU
  in mednarodnim sodelovanjem.

teh sektorjih

EU

Napredek v 
  energetskem in prometnem sektorju
   – pa tudi v celotnem spektru industrije EU, vključno s kmetijstvom, stavbami, industrijskimi procesi in uporabo izdelkov ter ravnanjem z odpadki
  in recikliranjem
   – bo zahtevalo nenehna
  in vse večja
  prizadevanja za boljše razumevanje mehanizmov podnebnih sprememb in s tem povezanih vplivov na celotno gospodarstvo in družbo, ob izkoriščanju sinergij z nacionalnimi dejavnostmi, drugimi vrstami ukrepov
  Unije
  in mednarodnim sodelovanjem.

energetskem in prometnem sektorju

in recikliranjem

in vse večja

Unije

V zadnjem desetletju so bili v znanosti o podnebju doseženi pomembni napredki, zlasti na področju opazovanj, asimilacije podatkov in podnebnega modeliranja. Vendar pa zapletenost podnebnega sistema in potreba po podpori izvajanju Pariškega sporazuma, ciljev trajnostnega razvoja in politik EU zahtevata okrepljena prizadevanja za premostitev preostalih vrzeli v znanju.

V zadnjem desetletju so bili v znanosti o podnebju doseženi pomembni napredki, zlasti na področju opazovanj, asimilacije podatkov in podnebnega modeliranja. Vendar pa zapletenost podnebnega sistema in potreba po podpori izvajanju Pariškega sporazuma, ciljev trajnostnega razvoja in politik EU zahtevata okrepljena prizadevanja za premostitev preostalih vrzeli v znanju.

EU je vzpostavila celovit okvir politike v okviru strategije za energetsko unijo, z zavezujočimi cilji, zakonodajnimi akti ter dejavnostmi na področju raziskav in inovacij, katerih cilj je doseči vodilni položaj na področju
  razvoja in uvajanja učinkovitih sistemov za proizvodnjo energije, ki temeljijo
  na obnovljivih virih energije.

razvoja in uvajanja učinkovitih sistemov za proizvodnjo energije, ki temeljijo

EU je vzpostavila celovit okvir politike v okviru strategije za energetsko unijo, z zavezujočimi cilji, zakonodajnimi akti ter dejavnostmi na področju raziskav in inovacij, katerih cilj je doseči vodilni položaj na področju
  učinkovitega energetskega sistema, temelječega
  na obnovljivih virih energije.

učinkovitega energetskega sistema, temelječega

Promet zagotavlja mobilnost ljudi in blaga, ki je potrebna za povezan evropski enotni trg, teritorialno kohezijo ter odprto in vključujočo družbo. Hkrati pa promet zelo negativno vpliva na zdravje ljudi, zastoje, kakovost tal in zraka ter hrup, pa tudi na varnost in ima za posledico številne smrti in večje družbenogospodarske stroške. Zato morajo
  trajnostna
  mobilnost in prometna omrežja postati čista, varna, pametna, tiha, zanesljiva in na voljo po dostopnih cenah, vključno z nemotenimi integriranimi storitvami od vrat do vrat.

trajnostna

Promet zagotavlja mobilnost ljudi in blaga, ki je potrebna za povezan evropski enotni trg, teritorialno kohezijo ter odprto in vključujočo družbo. Hkrati pa promet zelo negativno vpliva na zdravje ljudi, zastoje, kakovost tal in zraka ter hrup, pa tudi na varnost in ima za posledico številne smrti in večje družbenogospodarske stroške. Zato morajo mobilnost in prometna omrežja
  , zlasti na mestnih območjih,
  postati čista,
  učinkovita, okoljsko trajnostna in gospodarsko vzdržna,
  varna, pametna,
  inovativna,
  tiha, zanesljiva in na voljo po dostopnih cenah, vključno z nemotenimi integriranimi storitvami od vrat do vrat.

, zlasti na mestnih območjih,

učinkovita, okoljsko trajnostna in gospodarsko vzdržna,

inovativna,

Problemi, s katerimi se soočata prometni in energetski sektor, seveda presegajo zgolj potrebo po zmanjšanju emisij. Obravnavati je treba številne izzive, vključno
  s
  prodiranjem digitalne in vesoljske tehnologije, spremembami vedenja in vzorcev mobilnosti uporabnikov, novimi vstopi na trg in prelomnimi poslovnimi modeli, globalizacijo, povečevanjem mednarodne konkurence ter starejšim, bolj mestnim in čedalje bolj raznolikim prebivalstvom.

s

Problemi, s katerimi se soočata prometni in energetski sektor, seveda presegajo zgolj potrebo po zmanjšanju emisij. Obravnavati je treba številne izzive, vključno
  z energijo iz obnovljivih virov, trajnostnimi gorivi, shranjevanjem energije in zanesljivo oskrbo,
  prodiranjem digitalne
  , avtomatizirane
  in vesoljske tehnologije, spremembami vedenja in vzorcev mobilnosti uporabnikov, novimi vstopi na trg in prelomnimi poslovnimi modeli, globalizacijo, povečevanjem mednarodne konkurence ter starejšim, bolj mestnim in čedalje bolj raznolikim prebivalstvom.

z energijo iz obnovljivih virov, trajnostnimi gorivi, shranjevanjem energije in zanesljivo oskrbo,

, avtomatizirane

Oba sektorja sta pomembna dejavnika konkurenčnosti in rasti evropskega gospodarstva. V EU več kot 1,6 milijona ljudi dale na področju obnovljivih virov energije in energijske učinkovitosti. Sektorja transporta in skladiščenja zaposlujeta več kot 11 milijonov ljudi v EU in predstavljata približno 5 % BDP in 20 % izvoza. EU je na vodilnem položaju v svetu na področjih projektiranja in proizvodnje vozil, zrakoplovov in plovil, na podlagi patentiranja inovativnih tehnologij za čisto energijo pa se uvršča na drugo mesto na svetu.

Oba sektorja
  , energetski in prometni,
  sta pomembna dejavnika konkurenčnosti in rasti evropskega gospodarstva. V EU več kot 1,6 milijona ljudi dale na področju obnovljivih virov energije in energijske učinkovitosti. Sektorja transporta in skladiščenja zaposlujeta več kot 11 milijonov ljudi v EU in predstavljata približno 5 % BDP in 20 % izvoza. EU je na vodilnem položaju v svetu na področjih projektiranja in proizvodnje vozil, zrakoplovov in plovil, na podlagi patentiranja inovativnih tehnologij za čisto energijo
  , vključno s tehnologijami na področju energije iz obnovljivih virov,
  pa se uvršča na drugo mesto na svetu.

, energetski in prometni,

, vključno s tehnologijami na področju energije iz obnovljivih virov,

Iskanje novih načinov za pospešitev uvajanja
  čistih
  tehnologij in rešitev za dekarbonizacijo evropskega gospodarstva zahteva tudi vse večje povpraševanje po inovacijah. To se lahko spodbudi s krepitvijo vloge državljanov ter družbenoekonomskimi inovacijami in inovacijami v javnem sektorju ter bo vodilo k pristopom, ki so širši od pristopa k inovacijam, ki temeljijo na tehnologiji. Družbenoekonomske raziskave, ki vključujejo med drugim potrebe in vzorce uporabnikov, predvidene dejavnosti, okoljske, gospodarske, družbene in vedenjske vidike, poslovne primere in modele ter prednormativne raziskave za določanje standardov, bodo olajšale tudi ukrepe za spodbujanje regulativnih, finančnih in družbenih inovacij, znanj in spretnosti, pa tudi vključevanje in krepitev vloge akterjev na trgu in potrošnikov.

čistih

Iskanje novih načinov za pospešitev uvajanja tehnologij
  , ki temeljijo na obnovljivih virih energije
  in
  so energetsko učinkovite, in netehnoloških
  rešitev za dekarbonizacijo evropskega gospodarstva zahteva tudi vse večje povpraševanje po inovacijah. To se lahko spodbudi s krepitvijo vloge državljanov ter družbenoekonomskimi inovacijami in inovacijami v javnem sektorju
  in javnimi naročili
  ter bo vodilo k pristopom, ki so širši od pristopa k inovacijam, ki temeljijo na tehnologiji. Družbenoekonomske raziskave, ki vključujejo med drugim potrebe in vzorce uporabnikov, predvidene dejavnosti, okoljske, gospodarske, družbene in vedenjske vidike, poslovne primere in modele ter prednormativne raziskave za določanje standardov, bodo olajšale tudi ukrepe za spodbujanje regulativnih, finančnih in družbenih inovacij, znanj in spretnosti, pa tudi vključevanje in krepitev vloge
  vseh
  akterjev na trgu in potrošnikov.
  Tehnologije, ki pospešujejo povezovanje sektorjev, lahko tudi okrepijo domačo proizvodno industrijo. V prometnem sektorju je vloga uporabnih raziskav in poskusov, katerih cilj je uvajanje inovacij na trg, ključnega pomena.

, ki temeljijo na obnovljivih virih energije

so energetsko učinkovite, in netehnoloških

in javnimi naročili

vseh

Tehnologije, ki pospešujejo povezovanje sektorjev, lahko tudi okrepijo domačo proizvodno industrijo. V prometnem sektorju je vloga uporabnih raziskav in poskusov, katerih cilj je uvajanje inovacij na trg, ključnega pomena.

Dejavnosti v okviru tega sklopa prispevajo zlasti k ciljem energetske unije, pa tudi ciljem enotnega digitalnega trga, agende za delovna mesta, rast in naložbe, krepitvi
  EU
  kot svetovnega akterja, novi strategiji
  EU
  o industrijski politiki,
  krožnemu gospodarstvu
  , pobudi za surovine, varnostni uniji in agendi za mesta,
  pa tudi k
  skupni kmetijski politiki
  EU
  ter pravnim določbam
  EU
  za zmanjšanje hrupa in onesnaževanja zraka.

EU

EU

krožnemu gospodarstvu

pa tudi k

EU

EU

Dejavnosti v okviru tega sklopa prispevajo zlasti k ciljem energetske unije,
  zavezam pariškega sporazuma,
  pa tudi ciljem enotnega digitalnega trga, agende za delovna mesta, rast in naložbe, krepitvi
  Unije
  kot svetovnega akterja, novi strategiji
  Unije
  o industrijski politiki,
  akcijskemu načrtu za krožno gospodarstvo
  , pobudi
  evropskega zavezništva
  za
  baterije, pobudi za
  surovine,
  strategiji EU za biogospodarstvo,
  varnostni uniji in agendi za mesta, skupni kmetijski politiki
  Unije
  ter pravnim določbam
  Unije
  za zmanjšanje hrupa in onesnaževanja zraka.
  Poleg tega državam članicam pomagajo pri doseganju nacionalnih ciljev za zmanjšanje emisij. Zagotoviti bi bilo komplementarnost in sinergije z dejavnostmi v okviru drugih programov Unije.

zavezam pariškega sporazuma,

Unije

Unije

akcijskemu načrtu za krožno gospodarstvo

evropskega zavezništva

baterije, pobudi za

strategiji EU za biogospodarstvo,

Unije

Unije

Poleg tega državam članicam pomagajo pri doseganju nacionalnih ciljev za zmanjšanje emisij. Zagotoviti bi bilo komplementarnost in sinergije z dejavnostmi v okviru drugih programov Unije.

Glede na število evropskih tehnoloških in inovacijskih platform bi bilo treba v tem sklopu upoštevati njihova priporočila.

Glede na število evropskih tehnoloških in inovacijskih platform bi bilo treba v tem sklopu upoštevati njihova priporočila.

Dejavnosti bodo neposredno prispevale k uresničevanju naslednjih ciljev trajnostnega razvoja (SDG), zlasti: cilj SGD 7 – cenovno dostopna in čista energija; cilj SDG 9 – industrija, inovacije in infrastruktura; cilj SGD 11 – trajnostna mesta in skupnosti; cilj SGD 13 – podnebni ukrepi.

Dejavnosti bodo neposredno prispevale k uresničevanju naslednjih ciljev trajnostnega razvoja (SDG), zlasti: cilj SGD 7 – cenovno dostopna in čista energija; cilj SDG 9 – industrija, inovacije in infrastruktura; cilj SGD 11 – trajnostna mesta in skupnosti; cilj SGD 13 – podnebni ukrepi.

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.1 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Učinkovito izvajanje Pariškega sporazuma mora temeljiti na znanosti, kar zahteva stalno posodabljanje znanja o sistemu podnebje – zemlja ter razpoložljive možnosti za blažitev in prilagoditve, ki omogočajo sistematično in celovito sliko izzivov in priložnostih za gospodarstvo
  EU
  . Na tej podlagi se bodo razvile znanstveno utemeljene rešitve za stroškovno učinkovit prehod na nizkoogljično gospodarstvo
  ter družbo, odporno proti podnebnim spremembam in gospodarno z viri. | Učinkovito izvajanje Pariškega sporazuma mora temeljiti na znanosti, kar zahteva stalno posodabljanje znanja o sistemu podnebje – zemlja ter razpoložljive možnosti za blažitev in prilagoditve, ki omogočajo sistematično in celovito sliko izzivov in priložnostih za gospodarstvo
  Unije
  . Na tej podlagi se bodo razvile znanstveno utemeljene rešitve za stroškovno učinkovit prehod na nizkoogljično gospodarstvo
  ali gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Učinkovito izvajanje Pariškega sporazuma mora temeljiti na znanosti, kar zahteva stalno posodabljanje znanja o sistemu podnebje – zemlja ter razpoložljive možnosti za blažitev in prilagoditve, ki omogočajo sistematično in celovito sliko izzivov in priložnostih za gospodarstvo
  EU
  . Na tej podlagi se bodo razvile znanstveno utemeljene rešitve za stroškovno učinkovit prehod na nizkoogljično gospodarstvo
  ter družbo, odporno proti podnebnim spremembam in gospodarno z viri.

EU

ter družbo, odporno proti podnebnim spremembam in gospodarno z viri.

Učinkovito izvajanje Pariškega sporazuma mora temeljiti na znanosti, kar zahteva stalno posodabljanje znanja o sistemu podnebje – zemlja ter razpoložljive možnosti za blažitev in prilagoditve, ki omogočajo sistematično in celovito sliko izzivov in priložnostih za gospodarstvo
  Unije
  . Na tej podlagi se bodo razvile znanstveno utemeljene rešitve za stroškovno učinkovit prehod na nizkoogljično gospodarstvo
  ali gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami

Unije

ali gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.1 – odstavek 2 – alinea - 1 (novo)

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.1 – odstavek 2 – alinea - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | odkrivanje ključnih procesov v polarnih regijah za boljši razvoj možnosti upravljanja, ki bodo čim bolj zmanjšale negativne učinke na ekosisteme in izboljšale poznavanje globalnega podnebja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

odkrivanje ključnih procesov v polarnih regijah za boljši razvoj možnosti upravljanja, ki bodo čim bolj zmanjšale negativne učinke na ekosisteme in izboljšale poznavanje globalnega podnebja;

odkrivanje ključnih procesov v polarnih regijah za boljši razvoj možnosti upravljanja, ki bodo čim bolj zmanjšale negativne učinke na ekosisteme in izboljšale poznavanje globalnega podnebja;

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.1 – odstavek 2 – alinea 2

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.1 – odstavek 2 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | načini
  dekarbonizacije
  , blažilni ukrepi in politike, ki zajemajo vse sektorje gospodarstva, združljive s Pariškim sporazumom in cilji Združenih narodov za trajnostni razvoj; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

načini
  dekarbonizacije
  , blažilni ukrepi in politike, ki zajemajo vse sektorje gospodarstva, združljive s Pariškim sporazumom in cilji Združenih narodov za trajnostni razvoj;

dekarbonizacije

| — | načini
  zmanjšanja emisij toplogrednih plinov
  , blažilni ukrepi in politike, ki zajemajo vse sektorje gospodarstva, združljive s Pariškim sporazumom in cilji Združenih narodov za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

—

načini
  zmanjšanja emisij toplogrednih plinov
  , blažilni ukrepi in politike, ki zajemajo vse sektorje gospodarstva, združljive s Pariškim sporazumom in cilji Združenih narodov za trajnostni razvoj;

zmanjšanja emisij toplogrednih plinov

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.1 – odstavek 2 – alinea 4

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.1 – odstavek 2 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | prilagoditev poti in politik za občutljive ekosisteme, kritične gospodarske sektorje in
  infrastrukture v EU (lokalne/regionalne/nacionalne)
  ,
  vključno z izboljšanjem orodij za oceno tveganja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

prilagoditev poti in politik za občutljive ekosisteme, kritične gospodarske sektorje in
  infrastrukture v EU (lokalne/regionalne/nacionalne)
  ,
  vključno z izboljšanjem orodij za oceno tveganja.

infrastrukture v EU (lokalne/regionalne/nacionalne)

vključno z izboljšanjem orodij za oceno tveganja.

| — | prilagoditev poti in politik
  , vključno z izboljšanimi orodji za oceno in zmanjšanje tveganja,
  za občutljive ekosisteme, kritične gospodarske sektorje
  , kritično infrastrukturo
  in
  urbano okolje na lokalni
  ,
  regionalni, nacionalni ravni in ravni Unije; |
| --- | --- |

—

prilagoditev poti in politik
  , vključno z izboljšanimi orodji za oceno in zmanjšanje tveganja,
  za občutljive ekosisteme, kritične gospodarske sektorje
  , kritično infrastrukturo
  in
  urbano okolje na lokalni
  ,
  regionalni, nacionalni ravni in ravni Unije;

, vključno z izboljšanimi orodji za oceno in zmanjšanje tveganja,

, kritično infrastrukturo

urbano okolje na lokalni

regionalni, nacionalni ravni in ravni Unije;

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.1 – odstavek 2 – alinea 4 a (novo)

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.1 – odstavek 2 – alinea 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | modeli za krepitev podnebne diplomacije kot gonila za mednarodno sodelovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

modeli za krepitev podnebne diplomacije kot gonila za mednarodno sodelovanje.

modeli za krepitev podnebne diplomacije kot gonila za mednarodno sodelovanje.

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.2 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Cilj EU je zagotoviti si vodilni položaj v svetu na področju tehnologij za cenovno dostopno, zanesljivo in
  trajnostno energijo, izboljšanje konkurenčnosti
  v svetovnih vrednostnih verigah in
  položaja
  na hitro rastočih trgih. Raznolike geografske, podnebne, okoljske in družbenoekonomske razmere v EU ter potreba po zagotavljanju energetske
  varnosti
  in dostopa do surovin narekujejo obsežni portfelj energetskih rešitev, vključno s tistimi, ki niso tehnične narave. Na področju tehnologij za obnovljive vire energije je treba dodatno zmanjšati stroške, izboljšati učinkovitost in
  vključevanje v energetski sistem ter
  razviti napredne tehnologije. Na področju fosilnih goriv bo
  dekarbonizacija porabe fosilnih goriv
  ključnega pomena
  za uresničevanje podnebnih ciljev
  . | Cilj EU je zagotoviti si vodilni položaj v svetu na področju tehnologij za cenovno dostopno, zanesljivo
  , trajnostno energijo iz obnovljivih virov
  in
  s tem izboljšati svojo konkurenčnost
  v svetovnih vrednostnih verigah in
  položaj
  na hitro rastočih trgih. Raznolike geografske, podnebne, okoljske in družbenoekonomske razmere v EU ter potreba po zagotavljanju
  manjše porabe energije,
  energetske
  učinkovitosti, zanesljive oskrbe z energijo
  in dostopa do surovin
  , zlasti do kritičnih surovin,
  narekujejo obsežni portfelj energetskih rešitev, vključno s tistimi, ki niso tehnične narave.
  EU bo morala zaradi energetskega prehoda prevzeti vodilno vlogo pri razvoju rešitev za posodobljeno tržno zasnovo, pri čemer bo treba bistveno izboljšati povezovanje sistemov.
  Na področju tehnologij za obnovljive vire energije je treba dodatno zmanjšati stroške
  in
  izboljšati učinkovitost
  . Zato je treba podpreti dodatne in prebojne raziskave naprednih tehnologij. Poleg tega je treba
  razviti
  in uvesti
  napredne tehnologije
  , uveljavljene pa izboljšati
  . Na področju fosilnih goriv
  in surovin
  bo
  za uresničevanje podnebnih ciljev
  ključnega pomena
  , da se zmanjša njihova raba
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Cilj EU je zagotoviti si vodilni položaj v svetu na področju tehnologij za cenovno dostopno, zanesljivo in
  trajnostno energijo, izboljšanje konkurenčnosti
  v svetovnih vrednostnih verigah in
  položaja
  na hitro rastočih trgih. Raznolike geografske, podnebne, okoljske in družbenoekonomske razmere v EU ter potreba po zagotavljanju energetske
  varnosti
  in dostopa do surovin narekujejo obsežni portfelj energetskih rešitev, vključno s tistimi, ki niso tehnične narave. Na področju tehnologij za obnovljive vire energije je treba dodatno zmanjšati stroške, izboljšati učinkovitost in
  vključevanje v energetski sistem ter
  razviti napredne tehnologije. Na področju fosilnih goriv bo
  dekarbonizacija porabe fosilnih goriv
  ključnega pomena
  za uresničevanje podnebnih ciljev
  .

trajnostno energijo, izboljšanje konkurenčnosti

položaja

varnosti

vključevanje v energetski sistem ter

dekarbonizacija porabe fosilnih goriv

za uresničevanje podnebnih ciljev

Cilj EU je zagotoviti si vodilni položaj v svetu na področju tehnologij za cenovno dostopno, zanesljivo
  , trajnostno energijo iz obnovljivih virov
  in
  s tem izboljšati svojo konkurenčnost
  v svetovnih vrednostnih verigah in
  položaj
  na hitro rastočih trgih. Raznolike geografske, podnebne, okoljske in družbenoekonomske razmere v EU ter potreba po zagotavljanju
  manjše porabe energije,
  energetske
  učinkovitosti, zanesljive oskrbe z energijo
  in dostopa do surovin
  , zlasti do kritičnih surovin,
  narekujejo obsežni portfelj energetskih rešitev, vključno s tistimi, ki niso tehnične narave.
  EU bo morala zaradi energetskega prehoda prevzeti vodilno vlogo pri razvoju rešitev za posodobljeno tržno zasnovo, pri čemer bo treba bistveno izboljšati povezovanje sistemov.
  Na področju tehnologij za obnovljive vire energije je treba dodatno zmanjšati stroške
  in
  izboljšati učinkovitost
  . Zato je treba podpreti dodatne in prebojne raziskave naprednih tehnologij. Poleg tega je treba
  razviti
  in uvesti
  napredne tehnologije
  , uveljavljene pa izboljšati
  . Na področju fosilnih goriv
  in surovin
  bo
  za uresničevanje podnebnih ciljev
  ključnega pomena
  , da se zmanjša njihova raba
  .

, trajnostno energijo iz obnovljivih virov

s tem izboljšati svojo konkurenčnost

položaj

manjše porabe energije,

učinkovitosti, zanesljive oskrbe z energijo

, zlasti do kritičnih surovin,

EU bo morala zaradi energetskega prehoda prevzeti vodilno vlogo pri razvoju rešitev za posodobljeno tržno zasnovo, pri čemer bo treba bistveno izboljšati povezovanje sistemov.

in

. Zato je treba podpreti dodatne in prebojne raziskave naprednih tehnologij. Poleg tega je treba

in uvesti

, uveljavljene pa izboljšati

in surovin

za uresničevanje podnebnih ciljev

, da se zmanjša njihova raba

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.2 – odstavek 2 – alinea 1

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.2 – odstavek 2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Tehnologije za obnovljive vire energije
  in rešitve za
  proizvodnjo
  električne
  energije,
  ogrevanje in hlajenje
  ,
  trajnostna goriva za promet
  in vmesni nosilci v različnih obsegih in razvojnih fazah, prilagojeni geografskim pogojem in trgom, tako v 
  EU
  kot na svetovni ravni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Tehnologije za obnovljive vire energije
  in rešitve za
  proizvodnjo
  električne
  energije,
  ogrevanje in hlajenje
  ,
  trajnostna goriva za promet
  in vmesni nosilci v različnih obsegih in razvojnih fazah, prilagojeni geografskim pogojem in trgom, tako v 
  EU
  kot na svetovni ravni;

in rešitve za

električne

ogrevanje in hlajenje

trajnostna goriva za promet

EU

| — | Tehnologije za obnovljive vire energije
  , vključno s
  proizvodnjo
  morske
  energije
  in njenimi različnimi podsektorji
  ,
  kot so vetrna energija
  ,
  energija tokov in valov, ogrevanje
  in
  hlajenje ter
  vmesni nosilci
  , na primer iz elektrike v plin in vodik,
  v različnih obsegih in razvojnih fazah, prilagojeni geografskim pogojem in trgom, tako v 
  Uniji
  kot na svetovni ravni; |
| --- | --- |

—

Tehnologije za obnovljive vire energije
  , vključno s
  proizvodnjo
  morske
  energije
  in njenimi različnimi podsektorji
  ,
  kot so vetrna energija
  ,
  energija tokov in valov, ogrevanje
  in
  hlajenje ter
  vmesni nosilci
  , na primer iz elektrike v plin in vodik,
  v različnih obsegih in razvojnih fazah, prilagojeni geografskim pogojem in trgom, tako v 
  Uniji
  kot na svetovni ravni;

, vključno s

morske

in njenimi različnimi podsektorji

kot so vetrna energija

energija tokov in valov, ogrevanje

hlajenje ter

, na primer iz elektrike v plin in vodik,

Uniji

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.2 – odstavek 2 – alinea 1 a (novo)

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.2 – odstavek 2 – alinea 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | zelo učinkovite nizkoogljične ali dekarbonizirane rešitve za proizvodnjo električne energije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

zelo učinkovite nizkoogljične ali dekarbonizirane rešitve za proizvodnjo električne energije;

zelo učinkovite nizkoogljične ali dekarbonizirane rešitve za proizvodnjo električne energije;

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.2 – odstavek 2 – alinea 2

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.2 – odstavek 2 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | prelomne tehnologije za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov za nove aplikacije in prodorne rešitve; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

prelomne tehnologije za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov za nove aplikacije in prodorne rešitve;

| — | prelomne tehnologije za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov za nove
  , uveljavljene ali precej izboljšane
  aplikacije in prodorne rešitve; |
| --- | --- |

—

prelomne tehnologije za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov za nove
  , uveljavljene ali precej izboljšane
  aplikacije in prodorne rešitve;

, uveljavljene ali precej izboljšane

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.2 – odstavek 2 – alinea 2 a (novo)

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.2 – odstavek 2 – alinea 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | tehnološke rešitve naslednje generacije, vključno z razvojem novih materialov, proizvodnih procesov in načinov delovanja, za povečanje konkurenčnosti industrije na področju tehnologije za proizvodnjo čiste energije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

tehnološke rešitve naslednje generacije, vključno z razvojem novih materialov, proizvodnih procesov in načinov delovanja, za povečanje konkurenčnosti industrije na področju tehnologije za proizvodnjo čiste energije;

tehnološke rešitve naslednje generacije, vključno z razvojem novih materialov, proizvodnih procesov in načinov delovanja, za povečanje konkurenčnosti industrije na področju tehnologije za proizvodnjo čiste energije;

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.2 – odstavek 2 – alinea 4 b (novo)

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.2 – odstavek 2 – alinea 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | raziskave in razvoj novih poslovnih modelov, rešitev in storitev, da se na regulativni, upravni in finančni ravni ustvarijo ugodni tržni pogoji za obnovljive vire energije, energetsko učinkovite tehnologije in rešitve na strani končnega uporabnika. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

raziskave in razvoj novih poslovnih modelov, rešitev in storitev, da se na regulativni, upravni in finančni ravni ustvarijo ugodni tržni pogoji za obnovljive vire energije, energetsko učinkovite tehnologije in rešitve na strani končnega uporabnika.

raziskave in razvoj novih poslovnih modelov, rešitev in storitev, da se na regulativni, upravni in finančni ravni ustvarijo ugodni tržni pogoji za obnovljive vire energije, energetsko učinkovite tehnologije in rešitve na strani končnega uporabnika.

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.3 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pričakovano povečanje
  različnih oblik proizvodnje električne energije in
  prehod
  na večjo uporabo električne energije za ogrevanje, hlajenje in promet
  narekujejo potrebo po novih pristopih
  k upravljanju energetskih omrežij
  . Poleg dekarbonizacije je cilj zagotoviti cenovno dostopnost energije, zanesljivost
  in
  stabilnost dobave, ki bodo dosežene z naložbami v inovativne omrežne infrastrukture, tehnologije in inovativne sisteme upravljanja
  .
  Skladiščenje energije v različnih oblikah bo imelo ključno vlogo pri zagotavljanju storitev za omrežje, izboljšalo in okrepilo pa bo
  tudi
  zmogljivosti omrežja. Izkoriščanje sinergij med različnimi omrežji (npr. električna omrežja, omrežja za ogrevanje in hlajenje,
  plinska
  omrežja,
  infrastruktura
  za polnjenje in dovod goriva v prometu, vodikova in telekomunikacijska omrežja)
  in
  akterji (npr. industrijska območja, podatkovni centri, proizvajalci za lastne potrebe) bo ključnega pomena za pametno, povezano delovanje ustreznih infrastruktur
  . | Zaradi pričakovanega povečanja
  različnih oblik proizvodnje električne energije in
  prehoda
  na večjo uporabo električne energije za ogrevanje, hlajenje in promet
  so potrebni novi pristopi
  k upravljanju energetskih omrežij in
  uvajanju decentraliziranih energetskih rešitev
  .
  Tudi plinska infrastruktura ima pomembno vlogo pri vključevanju obnovljivih in nizkoogljičnih plinov. |
| | Poleg zmanjšanja emisij toplogrednih plinov je cilj tudi zagotoviti cenovno sprejemljivost energije, prihranke energije ter zanesljivo in stabilno oskrbo. To je mogoče doseči z naložbami v povezovanje sektorjev in s tem povezane inovativne omrežne infrastrukture in tehnologij, bolj prožno priklopljivo proizvodnjo energije, in sicer iz prožnih obnovljivih virov, inovativne sisteme upravljanja, pa tudi z olajševalnimi ukrepi za spodbujanje regulativnih in socialnih inovacij in spretnosti ter vključevanje in krepitev vloge udeležencev na trgu, potrošnikov in skupnosti. Skladiščenje energije v različnih oblikah bo imelo ključno vlogo pri zagotavljanju storitev za omrežje ter izboljšanju in krepitvi zmogljivosti omrežja. Izkoriščanje sinergij med različnimi omrežji (npr. električna omrežja, omrežja za ogrevanje in hlajenje, plinska omrežja in skladišča, infrastruktura za polnjenje in dovod goriva v prometu, vodikova infrastruktura in telekomunikacijska omrežja) in akterji (npr. industrijska območja, omrežni operaterji, podatkovni centri, proizvajalci za lastne potrebe in potrošniki, skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov), pa tudi krepitev prilagajanja odjema ter razvoj in vključevanje evropskih in mednarodnih standardov bodo ključnega pomena za to, da se omogoči pametno, povezano delovanje ustrezne infrastrukture. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pričakovano povečanje
  različnih oblik proizvodnje električne energije in
  prehod
  na večjo uporabo električne energije za ogrevanje, hlajenje in promet
  narekujejo potrebo po novih pristopih
  k upravljanju energetskih omrežij
  . Poleg dekarbonizacije je cilj zagotoviti cenovno dostopnost energije, zanesljivost
  in
  stabilnost dobave, ki bodo dosežene z naložbami v inovativne omrežne infrastrukture, tehnologije in inovativne sisteme upravljanja
  .
  Skladiščenje energije v različnih oblikah bo imelo ključno vlogo pri zagotavljanju storitev za omrežje, izboljšalo in okrepilo pa bo
  tudi
  zmogljivosti omrežja. Izkoriščanje sinergij med različnimi omrežji (npr. električna omrežja, omrežja za ogrevanje in hlajenje,
  plinska
  omrežja,
  infrastruktura
  za polnjenje in dovod goriva v prometu, vodikova in telekomunikacijska omrežja)
  in
  akterji (npr. industrijska območja, podatkovni centri, proizvajalci za lastne potrebe) bo ključnega pomena za pametno, povezano delovanje ustreznih infrastruktur
  .

Pričakovano povečanje

prehod

narekujejo potrebo po novih pristopih

. Poleg dekarbonizacije je cilj zagotoviti cenovno dostopnost energije, zanesljivost

stabilnost dobave, ki bodo dosežene z naložbami v inovativne omrežne infrastrukture, tehnologije in inovativne sisteme upravljanja

Skladiščenje energije v različnih oblikah bo imelo ključno vlogo pri zagotavljanju storitev za omrežje, izboljšalo in okrepilo pa bo

zmogljivosti omrežja. Izkoriščanje sinergij med različnimi omrežji (npr. električna omrežja, omrežja za ogrevanje in hlajenje,

omrežja,

za polnjenje in dovod goriva v prometu, vodikova in telekomunikacijska omrežja)

akterji (npr. industrijska območja, podatkovni centri, proizvajalci za lastne potrebe) bo ključnega pomena za pametno, povezano delovanje ustreznih infrastruktur

Zaradi pričakovanega povečanja
  različnih oblik proizvodnje električne energije in
  prehoda
  na večjo uporabo električne energije za ogrevanje, hlajenje in promet
  so potrebni novi pristopi
  k upravljanju energetskih omrežij in
  uvajanju decentraliziranih energetskih rešitev
  .
  Tudi plinska infrastruktura ima pomembno vlogo pri vključevanju obnovljivih in nizkoogljičnih plinov.

Zaradi pričakovanega povečanja

prehoda

so potrebni novi pristopi

uvajanju decentraliziranih energetskih rešitev

Tudi plinska infrastruktura ima pomembno vlogo pri vključevanju obnovljivih in nizkoogljičnih plinov.

Poleg zmanjšanja emisij toplogrednih plinov je cilj tudi zagotoviti cenovno sprejemljivost energije, prihranke energije ter zanesljivo in stabilno oskrbo. To je mogoče doseči z naložbami v povezovanje sektorjev in s tem povezane inovativne omrežne infrastrukture in tehnologij, bolj prožno priklopljivo proizvodnjo energije, in sicer iz prožnih obnovljivih virov, inovativne sisteme upravljanja, pa tudi z olajševalnimi ukrepi za spodbujanje regulativnih in socialnih inovacij in spretnosti ter vključevanje in krepitev vloge udeležencev na trgu, potrošnikov in skupnosti. Skladiščenje energije v različnih oblikah bo imelo ključno vlogo pri zagotavljanju storitev za omrežje ter izboljšanju in krepitvi zmogljivosti omrežja. Izkoriščanje sinergij med različnimi omrežji (npr. električna omrežja, omrežja za ogrevanje in hlajenje, plinska omrežja in skladišča, infrastruktura za polnjenje in dovod goriva v prometu, vodikova infrastruktura in telekomunikacijska omrežja) in akterji (npr. industrijska območja, omrežni operaterji, podatkovni centri, proizvajalci za lastne potrebe in potrošniki, skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov), pa tudi krepitev prilagajanja odjema ter razvoj in vključevanje evropskih in mednarodnih standardov bodo ključnega pomena za to, da se omogoči pametno, povezano delovanje ustrezne infrastrukture.

Poleg zmanjšanja emisij toplogrednih plinov je cilj tudi zagotoviti cenovno sprejemljivost energije, prihranke energije ter zanesljivo in stabilno oskrbo. To je mogoče doseči z naložbami v povezovanje sektorjev in s tem povezane inovativne omrežne infrastrukture in tehnologij, bolj prožno priklopljivo proizvodnjo energije, in sicer iz prožnih obnovljivih virov, inovativne sisteme upravljanja, pa tudi z olajševalnimi ukrepi za spodbujanje regulativnih in socialnih inovacij in spretnosti ter vključevanje in krepitev vloge udeležencev na trgu, potrošnikov in skupnosti. Skladiščenje energije v različnih oblikah bo imelo ključno vlogo pri zagotavljanju storitev za omrežje ter izboljšanju in krepitvi zmogljivosti omrežja. Izkoriščanje sinergij med različnimi omrežji (npr. električna omrežja, omrežja za ogrevanje in hlajenje, plinska omrežja in skladišča, infrastruktura za polnjenje in dovod goriva v prometu, vodikova infrastruktura in telekomunikacijska omrežja) in akterji (npr. industrijska območja, omrežni operaterji, podatkovni centri, proizvajalci za lastne potrebe in potrošniki, skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov), pa tudi krepitev prilagajanja odjema ter razvoj in vključevanje evropskih in mednarodnih standardov bodo ključnega pomena za to, da se omogoči pametno, povezano delovanje ustrezne infrastrukture.

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.3 – odstavek 2 – alinea 1

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.3 – odstavek 2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Tehnologije in orodja za
  elektroenergetska omrežja,
  vključevanje obnovljivih virov energije in novih obremenitev, kot so električna mobilnost
  in
  toplotne črpalke; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Tehnologije in orodja za
  elektroenergetska omrežja,
  vključevanje obnovljivih virov energije in novih obremenitev, kot so električna mobilnost
  in
  toplotne črpalke;

elektroenergetska omrežja,

in

| — | Tehnologije in orodja za vključevanje obnovljivih virov energije in novih obremenitev
  v obstoječa omrežja
  , kot so električna mobilnost
  , elektrolizatorji, gorivne celice,
  toplotne črpalke
  , skladiščenje električne energije in decentralizirana energija iz obnovljivih virov, kot ključni elementi za stroškovno učinkovit, zanesljiv, zelo energetsko učinkovit in na obnovljivih virih energije temelječ energetski sistem
  ; |
| --- | --- |

—

Tehnologije in orodja za vključevanje obnovljivih virov energije in novih obremenitev
  v obstoječa omrežja
  , kot so električna mobilnost
  , elektrolizatorji, gorivne celice,
  toplotne črpalke
  , skladiščenje električne energije in decentralizirana energija iz obnovljivih virov, kot ključni elementi za stroškovno učinkovit, zanesljiv, zelo energetsko učinkovit in na obnovljivih virih energije temelječ energetski sistem
  ;

v obstoječa omrežja

, elektrolizatorji, gorivne celice,

, skladiščenje električne energije in decentralizirana energija iz obnovljivih virov, kot ključni elementi za stroškovno učinkovit, zanesljiv, zelo energetsko učinkovit in na obnovljivih virih energije temelječ energetski sistem

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.3 – odstavek 2 – alinea 2 a (novo)

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.3 – odstavek 2 – alinea 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | predstavitev stabilnih in zanesljivih energetskih sistemov in omrežij, ki temeljijo na sprejemljivi in prožni energiji iz obnovljivih virov, na lokalni in regionalni ravni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

predstavitev stabilnih in zanesljivih energetskih sistemov in omrežij, ki temeljijo na sprejemljivi in prožni energiji iz obnovljivih virov, na lokalni in regionalni ravni;

predstavitev stabilnih in zanesljivih energetskih sistemov in omrežij, ki temeljijo na sprejemljivi in prožni energiji iz obnovljivih virov, na lokalni in regionalni ravni;

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.3 – odstavek 2 – alinea 3

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.3 – odstavek 2 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | integrirani pristopi za zagotovitev ujemanja med proizvodnjo in porabo energije iz obnovljivih virov na lokalni ravni, tudi na otokih, na podlagi novih storitev in
  pobud
  skupnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

integrirani pristopi za zagotovitev ujemanja med proizvodnjo in porabo energije iz obnovljivih virov na lokalni ravni, tudi na otokih, na podlagi novih storitev in
  pobud
  skupnosti;

pobud

| — | integrirani pristopi za
  povečanje, izboljšanje in
  zagotovitev ujemanja med proizvodnjo in porabo energije iz obnovljivih virov na lokalni ravni, tudi na otokih, na podlagi novih storitev in
  tehnologij (vključno s tehnologijami medsebojnega povezovanja in razpršene evidence, virtualnimi neto števci), pa tudi pobude skupnosti (vključno z aktivnimi odjemalci in samoodjemalci energije iz obnovljivih virov, ki delujejo posamično ali skupaj,
  skupnosti
  na področju energije iz obnovljivih virov in lokalne energetske skupnosti)
  ; |
| --- | --- |

—

integrirani pristopi za
  povečanje, izboljšanje in
  zagotovitev ujemanja med proizvodnjo in porabo energije iz obnovljivih virov na lokalni ravni, tudi na otokih, na podlagi novih storitev in
  tehnologij (vključno s tehnologijami medsebojnega povezovanja in razpršene evidence, virtualnimi neto števci), pa tudi pobude skupnosti (vključno z aktivnimi odjemalci in samoodjemalci energije iz obnovljivih virov, ki delujejo posamično ali skupaj,
  skupnosti
  na področju energije iz obnovljivih virov in lokalne energetske skupnosti)
  ;

povečanje, izboljšanje in

tehnologij (vključno s tehnologijami medsebojnega povezovanja in razpršene evidence, virtualnimi neto števci), pa tudi pobude skupnosti (vključno z aktivnimi odjemalci in samoodjemalci energije iz obnovljivih virov, ki delujejo posamično ali skupaj,

na področju energije iz obnovljivih virov in lokalne energetske skupnosti)

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.3 – odstavek 2 – alinea 3 a (novo)

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.3 – odstavek 2 – alinea 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | analiza sistemskega učinka novih energetskih tehnologij, kot so prožna proizvodnja energije iz obnovljivih virov, obnovljivi viri energije na podlagi vodika in sintetični plin za shranjevanje energije; raziskave in celostni pristopi za pretvorbo omrežij zemeljskega plina v zelena vodikova omrežja ali omrežja za transport biometana ali sintetičnega metana; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

analiza sistemskega učinka novih energetskih tehnologij, kot so prožna proizvodnja energije iz obnovljivih virov, obnovljivi viri energije na podlagi vodika in sintetični plin za shranjevanje energije; raziskave in celostni pristopi za pretvorbo omrežij zemeljskega plina v zelena vodikova omrežja ali omrežja za transport biometana ali sintetičnega metana;

analiza sistemskega učinka novih energetskih tehnologij, kot so prožna proizvodnja energije iz obnovljivih virov, obnovljivi viri energije na podlagi vodika in sintetični plin za shranjevanje energije; raziskave in celostni pristopi za pretvorbo omrežij zemeljskega plina v zelena vodikova omrežja ali omrežja za transport biometana ali sintetičnega metana;

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.3 – odstavek 2 – alinea 4

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.3 – odstavek 2 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | prilagodljivost omrežja in sinergije med različnimi viri energije, omrežji, infrastrukturami in akterji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

prilagodljivost omrežja in sinergije med različnimi viri energije, omrežji, infrastrukturami in akterji.

| — | Prilagodljivost omrežja in
  proizvodnje energije ter zanesljivost oskrbe, vključno s prilagajanjem odjema, ter
  sinergije med različnimi viri energije, omrežji, infrastrukturami
  (vključno z obstoječimi)
  in akterji
  ; tehnologije za povezovanje sektorjev, da se olajša shranjevanje energije in izkoristi potencial za transport energije; |
| --- | --- |

—

Prilagodljivost omrežja in
  proizvodnje energije ter zanesljivost oskrbe, vključno s prilagajanjem odjema, ter
  sinergije med različnimi viri energije, omrežji, infrastrukturami
  (vključno z obstoječimi)
  in akterji
  ; tehnologije za povezovanje sektorjev, da se olajša shranjevanje energije in izkoristi potencial za transport energije;

proizvodnje energije ter zanesljivost oskrbe, vključno s prilagajanjem odjema, ter

(vključno z obstoječimi)

; tehnologije za povezovanje sektorjev, da se olajša shranjevanje energije in izkoristi potencial za transport energije;

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.3 – odstavek 2 – alinea 4 a (novo)

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.3 – odstavek 2 – alinea 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | čiste rešitve, ki lahko zagotovijo zanesljivost sistema ter dopolnijo in presežejo obnovljive vire energije in shranjevanje na podlagi elektrifikacije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

čiste rešitve, ki lahko zagotovijo zanesljivost sistema ter dopolnijo in presežejo obnovljive vire energije in shranjevanje na podlagi elektrifikacije;

čiste rešitve, ki lahko zagotovijo zanesljivost sistema ter dopolnijo in presežejo obnovljive vire energije in shranjevanje na podlagi elektrifikacije;

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – uvodni del

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.2.4. | Stavbe
  in industrijski objekti
  v energetskem prehodu |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.2.4.

Stavbe
  in industrijski objekti
  v energetskem prehodu

in industrijski objekti

| 4.2.4. | Stavbe v energetskem prehodu |
| --- | --- |

4.2.4.

Stavbe v energetskem prehodu

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Stavbe
  in industrijski obrati
  imajo vse aktivnejšo vlogo pri interakciji z energetskim sistemom. Zato so ključni elementi pri prehodu na energijo iz obnovljivih virov. | Stavbe imajo vse aktivnejšo vlogo pri interakciji z energetskim sistemom. Zato so ključni elementi pri prehodu na energijo iz obnovljivih virov
  in večjo energetsko učinkovitost
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Stavbe
  in industrijski obrati
  imajo vse aktivnejšo vlogo pri interakciji z energetskim sistemom. Zato so ključni elementi pri prehodu na energijo iz obnovljivih virov.

in industrijski obrati

Stavbe imajo vse aktivnejšo vlogo pri interakciji z energetskim sistemom. Zato so ključni elementi pri prehodu na energijo iz obnovljivih virov
  in večjo energetsko učinkovitost
  .

in večjo energetsko učinkovitost

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 2

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Stavbe so pomemben dejavnik za kakovost življenja državljanov. Z vključevanjem različnih tehnologij, naprav in
  sistemov
  ter povezovanjem različnih vrst rabe energije zgradbe ter njihovi prebivalci in uporabniki predstavljajo zelo velik potencial za proizvodnjo in skladiščenje energije ter izboljšanje učinkovitosti. | Stavbe so pomemben dejavnik za kakovost življenja državljanov. Z vključevanjem različnih tehnologij, naprav
  , sistemov
  in
  standardov
  ter povezovanjem različnih vrst rabe energije zgradbe ter njihovi prebivalci in uporabniki predstavljajo zelo velik potencial za
  blaženje podnebnih sprememb,
  proizvodnjo
  , prihranke
  in skladiščenje energije ter izboljšanje učinkovitosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Stavbe so pomemben dejavnik za kakovost življenja državljanov. Z vključevanjem različnih tehnologij, naprav in
  sistemov
  ter povezovanjem različnih vrst rabe energije zgradbe ter njihovi prebivalci in uporabniki predstavljajo zelo velik potencial za proizvodnjo in skladiščenje energije ter izboljšanje učinkovitosti.

sistemov

Stavbe so pomemben dejavnik za kakovost življenja državljanov. Z vključevanjem različnih tehnologij, naprav
  , sistemov
  in
  standardov
  ter povezovanjem različnih vrst rabe energije zgradbe ter njihovi prebivalci in uporabniki predstavljajo zelo velik potencial za
  blaženje podnebnih sprememb,
  proizvodnjo
  , prihranke
  in skladiščenje energije ter izboljšanje učinkovitosti.

, sistemov

standardov

blaženje podnebnih sprememb,

, prihranke

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 3

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Industrijske panoge, zlasti energetsko intenzivne, bi lahko še dodatno izboljšale energetsko učinkovitost in dale prednost vključevanju obnovljivih virov energije. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Industrijske panoge, zlasti energetsko intenzivne, bi lahko še dodatno izboljšale energetsko učinkovitost in dale prednost vključevanju obnovljivih virov energije.

Industrijske panoge, zlasti energetsko intenzivne, bi lahko še dodatno izboljšale energetsko učinkovitost in dale prednost vključevanju obnovljivih virov energije.

črtano

črtano

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 4 – alinea 1

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 4 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Električna energija
  in
  toplota
  med industrijskim obratom in upravljavcem energetskega sistema; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Električna energija
  in
  toplota
  med industrijskim obratom in upravljavcem energetskega sistema;

Električna energija

toplota

| — | Izmenjave električne energije
  in
  toplote
  med
  stavbami,
  industrijskim obratom in upravljavcem energetskega sistema; |
| --- | --- |

—

Izmenjave električne energije
  in
  toplote
  med
  stavbami,
  industrijskim obratom in upravljavcem energetskega sistema;

Izmenjave električne energije

toplote

stavbami,

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 4 – alinea 3

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 4 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | ustrezni procesi
  ,
  oblika
  in
  materiali
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

ustrezni procesi
  ,
  oblika
  in
  materiali
  ;

ustrezni procesi

oblika

materiali

| — | optimizacija in trajnost ustreznih procesov
  ,
  oblike
  in
  materialov
  ; |
| --- | --- |

—

optimizacija in trajnost ustreznih procesov
  ,
  oblike
  in
  materialov
  ;

optimizacija in trajnost ustreznih procesov

oblike

materialov

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 4 – alinea 4

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 4 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | pametne stavbe in velika
  vozliča
  mobilnosti (pristanišča, letališča, logistični centri) kot aktivni elementi širših energetskih omrežij in inovativnih rešitev za
  mobilnosti
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

pametne stavbe in velika
  vozliča
  mobilnosti (pristanišča, letališča, logistični centri) kot aktivni elementi širših energetskih omrežij in inovativnih rešitev za
  mobilnosti
  ;

vozliča

mobilnosti

| — | pametne stavbe in velika
  vozlišča
  mobilnosti (pristanišča, letališča,
  železniške postaje in
  logistični centri) kot aktivni elementi širših energetskih omrežij in inovativnih rešitev za
  mobilnost
  ; |
| --- | --- |

—

pametne stavbe in velika
  vozlišča
  mobilnosti (pristanišča, letališča,
  železniške postaje in
  logistični centri) kot aktivni elementi širših energetskih omrežij in inovativnih rešitev za
  mobilnost
  ;

vozlišča

železniške postaje in

mobilnost

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 4 – alinea 5

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 4 – alinea 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | življenjski
  cikel
  stavb, gradnja
  , delovanje in
  razgradnja
  ob upoštevanju krožnega modela in
  okoljske
  učinkovitosti, za energijsko učinkovitost in učinkovito rabo virov, odpornost proti podnebnim spremembam in recikliranje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

življenjski
  cikel
  stavb, gradnja
  , delovanje in
  razgradnja
  ob upoštevanju krožnega modela in
  okoljske
  učinkovitosti, za energijsko učinkovitost in učinkovito rabo virov, odpornost proti podnebnim spremembam in recikliranje;

življenjski

stavb, gradnja

razgradnja

okoljske

| — | novi načini, vključno s pametnimi orodji in napravami, za življenjski
  cikel
  , gradnjo (tudi z uporabo lahkih in obnovljivih materialov)
  , delovanje in
  razgradnjo stavb
  ob upoštevanju krožnega modela
  , okoljske učinkovitosti, trajnosti
  in
  ekonomske
  učinkovitosti za energijsko učinkovitost in učinkovito rabo virov, odpornost proti podnebnim spremembam
  , vpliv v smislu emisij toplogrednih plinov
  in recikliranje; |
| --- | --- |

—

novi načini, vključno s pametnimi orodji in napravami, za življenjski
  cikel
  , gradnjo (tudi z uporabo lahkih in obnovljivih materialov)
  , delovanje in
  razgradnjo stavb
  ob upoštevanju krožnega modela
  , okoljske učinkovitosti, trajnosti
  in
  ekonomske
  učinkovitosti za energijsko učinkovitost in učinkovito rabo virov, odpornost proti podnebnim spremembam
  , vpliv v smislu emisij toplogrednih plinov
  in recikliranje;

novi načini, vključno s pametnimi orodji in napravami, za življenjski

, gradnjo (tudi z uporabo lahkih in obnovljivih materialov)

razgradnjo stavb

, okoljske učinkovitosti, trajnosti

ekonomske

, vpliv v smislu emisij toplogrednih plinov

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 4 – alinea 6

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 4 – alinea 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | novi poslovni modeli, pristopi in storitve za financiranje prenove, gradbene spretnosti, vključevanje uporabnikov stavb in drugih udeležencev na trgu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

novi poslovni modeli, pristopi in storitve za financiranje prenove, gradbene spretnosti, vključevanje uporabnikov stavb in drugih udeležencev na trgu;

| — | novi poslovni modeli, pristopi in storitve za financiranje prenove,
  kot so sheme predfinanciranja s povračilom na podlagi računa,
  gradbene spretnosti, vključevanje uporabnikov stavb in drugih udeležencev na trgu
  , kot so lokalni organi ali skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov
  ; |
| --- | --- |

—

novi poslovni modeli, pristopi in storitve za financiranje prenove,
  kot so sheme predfinanciranja s povračilom na podlagi računa,
  gradbene spretnosti, vključevanje uporabnikov stavb in drugih udeležencev na trgu
  , kot so lokalni organi ali skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov
  ;

kot so sheme predfinanciranja s povračilom na podlagi računa,

, kot so lokalni organi ali skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 4 – alinea 7

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 4 – alinea 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | spremljanje in optimizacija
  energijske
  učinkovitosti stavb; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

spremljanje in optimizacija
  energijske
  učinkovitosti stavb;

energijske

| — | spremljanje in optimizacija
  energetske
  učinkovitosti stavb
  v skladu s cilji iz direktive o energetski učinkovitosti stavb (Direktiva (EU) 2018/844), vključno z uporabo naprednih sistemov upravljanja z energijo v stavbah
  ; |
| --- | --- |

—

spremljanje in optimizacija
  energetske
  učinkovitosti stavb
  v skladu s cilji iz direktive o energetski učinkovitosti stavb (Direktiva (EU) 2018/844), vključno z uporabo naprednih sistemov upravljanja z energijo v stavbah
  ;

energetske

v skladu s cilji iz direktive o energetski učinkovitosti stavb (Direktiva (EU) 2018/844), vključno z uporabo naprednih sistemov upravljanja z energijo v stavbah

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 4 – alinea 8

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 4 – alinea 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | orodja in pametna naprave za izboljšanje energijske učinkovitosti stavb; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

orodja in pametna naprave za izboljšanje energijske učinkovitosti stavb;

orodja in pametna naprave za izboljšanje energijske učinkovitosti stavb;

črtano

črtano

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 4 – alinea 9

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 4 – alinea 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | postopki prenove obstoječih stavb v smeri „stavb s skoraj ničelno porabo energije“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

postopki prenove obstoječih stavb v smeri „stavb s skoraj ničelno porabo energije“.

| — | postopki prenove obstoječih stavb v smeri „stavb s skoraj ničelno porabo energije“
  in inovativnih tehnologij
  . |
| --- | --- |

—

postopki prenove obstoječih stavb v smeri „stavb s skoraj ničelno porabo energije“
  in inovativnih tehnologij
  .

in inovativnih tehnologij

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 4 – alinea 9 a (novo)

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 – odstavek 4 – alinea 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | prožna proizvodnja energije, prilagajanje odjema, optimizacija shranjevanja energije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

prožna proizvodnja energije, prilagajanje odjema, optimizacija shranjevanja energije.

prožna proizvodnja energije, prilagajanje odjema, optimizacija shranjevanja energije.

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 a (novo)

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4.2.4 | a. Industrijski objekti v energetskem prehodu |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.2.4

4.2.4

a. Industrijski objekti v energetskem prehodu

Industrijske panoge, zlasti energetsko intenzivne, bi morale še dodatno izboljšati energetsko učinkovitost in zmanjšati porabo energije in dati prednost vključevanju obnovljivih virov energije.
  Vloga industrijskih objektov v energetskem sistemu se spreminja zaradi potrebe po zmanjšanju emisij na podlagi neposredne ali posredne elektrifikacije, ki je tudi vir materialov za proizvodne procese (npr. vodik). Industrijski in proizvodni kompleksi, v katerih številni različni procesi potekajo drug ob drugem, lahko optimizirajo izmenjavo tokov energije in drugih virov (surovin) med njimi.

Vloga industrijskih objektov v energetskem sistemu se spreminja zaradi potrebe po zmanjšanju emisij na podlagi neposredne ali posredne elektrifikacije, ki je tudi vir materialov za proizvodne procese (npr. vodik). Industrijski in proizvodni kompleksi, v katerih številni različni procesi potekajo drug ob drugem, lahko optimizirajo izmenjavo tokov energije in drugih virov (surovin) med njimi.

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Tehnologije pretvorbe za trajnostno rabo virov ogljika za večjo učinkovitost virov in zmanjšanje emisij, vključno s hibridnimi energijskimi sistemi za industrijo in energetski sektor z možnostjo za dekarbonizacijo; |
| --- | --- |

—

Tehnologije pretvorbe za trajnostno rabo virov ogljika za večjo učinkovitost virov in zmanjšanje emisij, vključno s hibridnimi energijskimi sistemi za industrijo in energetski sektor z možnostjo za dekarbonizacijo;

Tehnologije pretvorbe za trajnostno rabo virov ogljika za večjo učinkovitost virov in zmanjšanje emisij, vključno s hibridnimi energijskimi sistemi za industrijo in energetski sektor z možnostjo za dekarbonizacijo;

| — | predstavitev neposredne in posredne elektrifikacije energetsko intenzivnih industrijskih procesov; |
| --- | --- |

—

predstavitev neposredne in posredne elektrifikacije energetsko intenzivnih industrijskih procesov;

predstavitev neposredne in posredne elektrifikacije energetsko intenzivnih industrijskih procesov;

| — | orodja in infrastruktura za nadzor procesov proizvodnih obratov za optimizacijo pretokov energije in materialov v interakciji z drugimi proizvodnimi obrati in energetskim sistemom; |
| --- | --- |

—

orodja in infrastruktura za nadzor procesov proizvodnih obratov za optimizacijo pretokov energije in materialov v interakciji z drugimi proizvodnimi obrati in energetskim sistemom;

orodja in infrastruktura za nadzor procesov proizvodnih obratov za optimizacijo pretokov energije in materialov v interakciji z drugimi proizvodnimi obrati in energetskim sistemom;

| — | prožnost in učinkovitost pri porabi elektrike, surovin in toplote v industrijskih obratih in energetskem sistemu; |
| --- | --- |

—

prožnost in učinkovitost pri porabi elektrike, surovin in toplote v industrijskih obratih in energetskem sistemu;

prožnost in učinkovitost pri porabi elektrike, surovin in toplote v industrijskih obratih in energetskem sistemu;

| — | izboljšani ali novi procesi, zasnova in materiali za učinkovito rabo ali proizvodnjo toplote, hlajenje in shranjevanje energije; |
| --- | --- |

—

izboljšani ali novi procesi, zasnova in materiali za učinkovito rabo ali proizvodnjo toplote, hlajenje in shranjevanje energije;

izboljšani ali novi procesi, zasnova in materiali za učinkovito rabo ali proizvodnjo toplote, hlajenje in shranjevanje energije;

| — | učinkovitejši materiali, zaradi katerih je manj povpraševanja po energetsko intenzivnih zajetnih materialih. |
| --- | --- |

—

učinkovitejši materiali, zaradi katerih je manj povpraševanja po energetsko intenzivnih zajetnih materialih.

učinkovitejši materiali, zaradi katerih je manj povpraševanja po energetsko intenzivnih zajetnih materialih.

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 b (novo)

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4.2.4 | b. Premogovniške regije v prehodu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.2.4

4.2.4

b. Premogovniške regije v prehodu;

Skoraj polovica držav članic se sooča z izzivom priprave jasnih strategij s poudarkom na regijah, ki se soočajo z izzivom postopne odprave proizvodnje energije iz lignita, premoga in drugih fosilnih goriv. V okviru te prednostne naloge se bo skušalo doseči dopolnjevanje z drugimi instrumenti in programi EU.

Skoraj polovica držav članic se sooča z izzivom priprave jasnih strategij s poudarkom na regijah, ki se soočajo z izzivom postopne odprave proizvodnje energije iz lignita, premoga in drugih fosilnih goriv. V okviru te prednostne naloge se bo skušalo doseči dopolnjevanje z drugimi instrumenti in programi EU.

Splošne smernice

Splošne smernice

| — | Podpiranje oblikovanja vključujočih in pravičnih strategij prehoda; obravnavanje družbenih, socialno-ekonomskih in okoljskih posledic, skupaj s spremembo namembnosti območij; |
| --- | --- |

—

Podpiranje oblikovanja vključujočih in pravičnih strategij prehoda; obravnavanje družbenih, socialno-ekonomskih in okoljskih posledic, skupaj s spremembo namembnosti območij;

Podpiranje oblikovanja vključujočih in pravičnih strategij prehoda; obravnavanje družbenih, socialno-ekonomskih in okoljskih posledic, skupaj s spremembo namembnosti območij;

| — | tehnologije in modeli za sprostitev potenciala teh regij; vključno z najboljšimi načini za privabljanje alternativnih inovativnih podjetij; |
| --- | --- |

—

tehnologije in modeli za sprostitev potenciala teh regij; vključno z najboljšimi načini za privabljanje alternativnih inovativnih podjetij;

tehnologije in modeli za sprostitev potenciala teh regij; vključno z najboljšimi načini za privabljanje alternativnih inovativnih podjetij;

| — | raziskave o tem, kako oživiti te regije v smislu trajnostnih obetov za zaposlovanje in rast, vključno z raziskavami o prekvalifikaciji delavcev. |
| --- | --- |

—

raziskave o tem, kako oživiti te regije v smislu trajnostnih obetov za zaposlovanje in rast, vključno z raziskavami o prekvalifikaciji delavcev.

raziskave o tem, kako oživiti te regije v smislu trajnostnih obetov za zaposlovanje in rast, vključno z raziskavami o prekvalifikaciji delavcev.

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.5 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ocenjuje se, da bo leta 2050 več kot 80 % prebivalstva EU živelo na mestnih območjih in porabilo levji delež razpoložljivih virov, vključno z energijo, na področjih, ki so še posebno občutljiva na negativne vplive sprememb vremena, pa se razmere zaradi podnebnih sprememb in naravnih nesreč poslabšujejo že zdaj in se bodo čedalje bolj v prihodnosti. Ključni izziv je znatno povečanje celotne energijske učinkovitosti in gospodarne rabe virov ter odpornosti evropskih mest na podnebne spremembe na celosten način, z usmeritvijo na stavbni fond, energijske sisteme, mobilnost,
  podnebne spremembe
  , pa tudi na kakovost vode, tal in zraka ter odpadke in hrup. Preučiti in izkoristiti bi bilo treba sinergije z mestno politiko in ukrepi, ki se financirajo iz ESRR. | Ocenjuje se, da bo leta 2050 več kot 80 % prebivalstva EU živelo na mestnih območjih in porabilo levji delež razpoložljivih virov, vključno z energijo, na področjih, ki so še posebno občutljiva na negativne vplive sprememb vremena, pa se razmere zaradi podnebnih sprememb in naravnih nesreč poslabšujejo že zdaj in se bodo čedalje bolj v prihodnosti. Ključni izziv je znatno povečanje celotne energijske učinkovitosti in gospodarne rabe virov ter odpornosti evropskih
  skupnosti in
  mest na podnebne spremembe na celosten način, z usmeritvijo na stavbni fond, energijske sisteme,
  promet in
  mobilnost,
  blaženje podnebnih sprememb
  , pa tudi na kakovost vode, tal in zraka ter odpadke in hrup. Preučiti in izkoristiti bi bilo treba sinergije z mestno politiko in ukrepi, ki se financirajo iz ESRR. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ocenjuje se, da bo leta 2050 več kot 80 % prebivalstva EU živelo na mestnih območjih in porabilo levji delež razpoložljivih virov, vključno z energijo, na področjih, ki so še posebno občutljiva na negativne vplive sprememb vremena, pa se razmere zaradi podnebnih sprememb in naravnih nesreč poslabšujejo že zdaj in se bodo čedalje bolj v prihodnosti. Ključni izziv je znatno povečanje celotne energijske učinkovitosti in gospodarne rabe virov ter odpornosti evropskih mest na podnebne spremembe na celosten način, z usmeritvijo na stavbni fond, energijske sisteme, mobilnost,
  podnebne spremembe
  , pa tudi na kakovost vode, tal in zraka ter odpadke in hrup. Preučiti in izkoristiti bi bilo treba sinergije z mestno politiko in ukrepi, ki se financirajo iz ESRR.

podnebne spremembe

Ocenjuje se, da bo leta 2050 več kot 80 % prebivalstva EU živelo na mestnih območjih in porabilo levji delež razpoložljivih virov, vključno z energijo, na področjih, ki so še posebno občutljiva na negativne vplive sprememb vremena, pa se razmere zaradi podnebnih sprememb in naravnih nesreč poslabšujejo že zdaj in se bodo čedalje bolj v prihodnosti. Ključni izziv je znatno povečanje celotne energijske učinkovitosti in gospodarne rabe virov ter odpornosti evropskih
  skupnosti in
  mest na podnebne spremembe na celosten način, z usmeritvijo na stavbni fond, energijske sisteme,
  promet in
  mobilnost,
  blaženje podnebnih sprememb
  , pa tudi na kakovost vode, tal in zraka ter odpadke in hrup. Preučiti in izkoristiti bi bilo treba sinergije z mestno politiko in ukrepi, ki se financirajo iz ESRR.

skupnosti in

promet in

blaženje podnebnih sprememb

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.5 – odstavek 2 – alinea 1

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.5 – odstavek 2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Energijski sistemi in sistemi mobilnosti v mestih/četrtih v smeri uvajanja nizkoogljičnih četrti z viškom energije ter mobilnosti in logistike brez emisij do leta 2050 po vsej
  EU
  , kar bo okrepilo svetovno konkurenčnost celostnih rešitev EU; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Energijski sistemi in sistemi mobilnosti v mestih/četrtih v smeri uvajanja nizkoogljičnih četrti z viškom energije ter mobilnosti in logistike brez emisij do leta 2050 po vsej
  EU
  , kar bo okrepilo svetovno konkurenčnost celostnih rešitev EU;

EU

| — | Energijski sistemi in sistemi mobilnosti v mestih/četrtih
  /na podeželju
  v smeri uvajanja nizkoogljičnih četrti z viškom energije ter mobilnosti in logistike brez emisij do leta 2050 po vsej
  Uniji
  , kar bo okrepilo svetovno konkurenčnost celostnih rešitev EU; |
| --- | --- |

—

Energijski sistemi in sistemi mobilnosti v mestih/četrtih
  /na podeželju
  v smeri uvajanja nizkoogljičnih četrti z viškom energije ter mobilnosti in logistike brez emisij do leta 2050 po vsej
  Uniji
  , kar bo okrepilo svetovno konkurenčnost celostnih rešitev EU;

/na podeželju

Uniji

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.5 – odstavek 2 – alinea 2

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.5 – odstavek 2 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | urbanistično načrtovanje, infrastrukture in sistemi, vključno z vzajemnimi vmesniki in interoperabilnostjo, naravnimi rešitvami ter uporabo digitalnih tehnologij ter storitev in podatkov, pridobljenih iz vesolja, pri čemer se upoštevajo vplivi predvidenih podnebnih sprememb in vključujejo
  prilagajanja podnebnim spremembam
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

urbanistično načrtovanje, infrastrukture in sistemi, vključno z vzajemnimi vmesniki in interoperabilnostjo, naravnimi rešitvami ter uporabo digitalnih tehnologij ter storitev in podatkov, pridobljenih iz vesolja, pri čemer se upoštevajo vplivi predvidenih podnebnih sprememb in vključujejo
  prilagajanja podnebnim spremembam
  ;

prilagajanja podnebnim spremembam

| — | urbanistično načrtovanje
  in načrtovanje na podeželju
  , infrastrukture in sistemi, vključno z vzajemnimi vmesniki in interoperabilnostjo,
  standardizacijo,
  naravnimi rešitvami ter uporabo
  zanesljivih
  digitalnih tehnologij ter storitev in podatkov, pridobljenih iz vesolja, pri čemer se upoštevajo vplivi predvidenih podnebnih sprememb in vključujejo
  blaženje podnebnih sprememb
  ; |
| --- | --- |

—

urbanistično načrtovanje
  in načrtovanje na podeželju
  , infrastrukture in sistemi, vključno z vzajemnimi vmesniki in interoperabilnostjo,
  standardizacijo,
  naravnimi rešitvami ter uporabo
  zanesljivih
  digitalnih tehnologij ter storitev in podatkov, pridobljenih iz vesolja, pri čemer se upoštevajo vplivi predvidenih podnebnih sprememb in vključujejo
  blaženje podnebnih sprememb
  ;

in načrtovanje na podeželju

standardizacijo,

zanesljivih

blaženje podnebnih sprememb

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.5 – odstavek 2 – alinea 3

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.5 – odstavek 2 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | kakovost življenja za državljane, varna mobilnost, mestne družbene inovacije, krožne in regenerativne zmogljivosti mest, zmanjšan okoljski
  odtis
  in onesnaževanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

kakovost življenja za državljane, varna mobilnost, mestne družbene inovacije, krožne in regenerativne zmogljivosti mest, zmanjšan okoljski
  odtis
  in onesnaževanje;

odtis

| — | kakovost življenja za državljane, varna
  in večmodalna
  mobilnost,
  vključno s hojo in kolesarjenjem,
  mestne
  in podeželske
  družbene inovacije, krožne in regenerativne zmogljivosti mest, zmanjšan okoljski
  vpliv
  in onesnaževanje; |
| --- | --- |

—

kakovost življenja za državljane, varna
  in večmodalna
  mobilnost,
  vključno s hojo in kolesarjenjem,
  mestne
  in podeželske
  družbene inovacije, krožne in regenerativne zmogljivosti mest, zmanjšan okoljski
  vpliv
  in onesnaževanje;

in večmodalna

vključno s hojo in kolesarjenjem,

in podeželske

vpliv

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.6 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Prehod na čiste tehnologije, povezljivost in avtomatizacijo bo odvisen od pravočasnega načrtovanja in izdelave zrakoplovov, vozil in plovil, različnih povezovalnih tehnologij in pospeševanja njihove uvedbe. Cilji ključnega pomena bodo še naprej povečanje udobja, učinkovitosti, cenovne dostopnosti ob čim večjem zmanjšanju vpliva na okolje in zdravje ljudi v življenjskem ciklu ter na porabo energije. Inovativna, visokozmogljiva prometna infrastruktura je bistvenega pomena za pravilno delovanje vseh načinov prevoza zaradi vse večjega povpraševanja po mobilnosti in hitro spreminjajočih se tehnoloških ureditev. Posebno pozornost je treba nameniti celovitemu pristopu k razvoju infrastrukture in vozil/plovil/zrakoplovov, tudi za zmanjšanje porabe energije in vpliva na okolje. | Prehod na čiste tehnologije, povezljivost in avtomatizacijo bo odvisen od pravočasnega načrtovanja in izdelave zrakoplovov, vozil in plovil, različnih povezovalnih tehnologij in pospeševanja njihove uvedbe. Cilji ključnega pomena bodo še naprej povečanje udobja, učinkovitosti, cenovne dostopnosti ob čim večjem zmanjšanju vpliva na
  podnebje,
  okolje in zdravje ljudi v življenjskem ciklu ter na porabo energije. Inovativna, visokozmogljiva prometna infrastruktura je bistvenega pomena za pravilno delovanje vseh načinov prevoza zaradi vse večjega povpraševanja po mobilnosti in hitro spreminjajočih se tehnoloških ureditev. Posebno pozornost je treba nameniti celovitemu pristopu k razvoju infrastrukture in vozil/plovil/zrakoplovov, tudi za zmanjšanje porabe energije in vpliva na okolje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Prehod na čiste tehnologije, povezljivost in avtomatizacijo bo odvisen od pravočasnega načrtovanja in izdelave zrakoplovov, vozil in plovil, različnih povezovalnih tehnologij in pospeševanja njihove uvedbe. Cilji ključnega pomena bodo še naprej povečanje udobja, učinkovitosti, cenovne dostopnosti ob čim večjem zmanjšanju vpliva na okolje in zdravje ljudi v življenjskem ciklu ter na porabo energije. Inovativna, visokozmogljiva prometna infrastruktura je bistvenega pomena za pravilno delovanje vseh načinov prevoza zaradi vse večjega povpraševanja po mobilnosti in hitro spreminjajočih se tehnoloških ureditev. Posebno pozornost je treba nameniti celovitemu pristopu k razvoju infrastrukture in vozil/plovil/zrakoplovov, tudi za zmanjšanje porabe energije in vpliva na okolje.

Prehod na čiste tehnologije, povezljivost in avtomatizacijo bo odvisen od pravočasnega načrtovanja in izdelave zrakoplovov, vozil in plovil, različnih povezovalnih tehnologij in pospeševanja njihove uvedbe. Cilji ključnega pomena bodo še naprej povečanje udobja, učinkovitosti, cenovne dostopnosti ob čim večjem zmanjšanju vpliva na
  podnebje,
  okolje in zdravje ljudi v življenjskem ciklu ter na porabo energije. Inovativna, visokozmogljiva prometna infrastruktura je bistvenega pomena za pravilno delovanje vseh načinov prevoza zaradi vse večjega povpraševanja po mobilnosti in hitro spreminjajočih se tehnoloških ureditev. Posebno pozornost je treba nameniti celovitemu pristopu k razvoju infrastrukture in vozil/plovil/zrakoplovov, tudi za zmanjšanje porabe energije in vpliva na okolje.

podnebje,

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.6 – odstavek 2 – alinea 2

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.6 – odstavek 2 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | koncepti in zasnove vozil/plovil/zrakoplovov, vključno z njihovimi nadomestnimi deli, z uporabo izboljšanih materialov in konstrukcij, učinkovitosti, shranjevanja energije in energijske predelave, elementov varnosti in zanesljivosti ter manjšega vpliva na okolje in zdravje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

koncepti in zasnove vozil/plovil/zrakoplovov, vključno z njihovimi nadomestnimi deli, z uporabo izboljšanih materialov in konstrukcij, učinkovitosti, shranjevanja energije in energijske predelave, elementov varnosti in zanesljivosti ter manjšega vpliva na okolje in zdravje.

| — | koncepti in zasnove vozil/plovil/zrakoplovov, vključno z njihovimi nadomestnimi deli
  in modulnimi elementi
  , z uporabo izboljšanih
  naprednih
  materialov in konstrukcij,
  rešitvami in posodobitvami programske opreme, naprednimi varnostnimi sistemi proti piratstvu,
  učinkovitosti, shranjevanja energije in energijske predelave, elementov varnosti in zanesljivosti ter
  čim
  manjšega vpliva na okolje in zdravje. |
| --- | --- |

—

koncepti in zasnove vozil/plovil/zrakoplovov, vključno z njihovimi nadomestnimi deli
  in modulnimi elementi
  , z uporabo izboljšanih
  naprednih
  materialov in konstrukcij,
  rešitvami in posodobitvami programske opreme, naprednimi varnostnimi sistemi proti piratstvu,
  učinkovitosti, shranjevanja energije in energijske predelave, elementov varnosti in zanesljivosti ter
  čim
  manjšega vpliva na okolje in zdravje.

in modulnimi elementi

naprednih

rešitvami in posodobitvami programske opreme, naprednimi varnostnimi sistemi proti piratstvu,

čim

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.7 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Da
  bi EU uresničila svoje
  cilje glede kakovosti zraka, podnebnih in energijskih ciljev,
  vključno s 60-odstotnim zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov do leta 2050
  ,
  ter zmanjšanja hrupa
  ,
  bo treba ponovno preučiti celoten sistem mobilnosti
  ,
  vključno z uporabniki
  ,
  gorivi, vozili in infrastrukturami.
  Uvesti bo
  treba
  alternativne oblike
  energij
  z nizkimi emisijami in na trgu uveljaviti brezemisijska vozila/plovila/zrakoplove. Promet poleg škodljivih učinkov emisij toplogrednih plinov precej prispeva tudi k slabi kakovosti zraka in hrupu v Evropi, kar ima negativne posledice za zdravje državljanov (18). Na podlagi napredka, doseženega
  z
  elektrifikacijo in uporabo gorivnih celic za avtomobile, avtobuse in lahka tovorna vozila, je ključnega pomena pospešiti rešitve s področja raziskav in inovacij za druge sektorje, kot so letalstvo,
  pomorski promet
  ,
  celinska plovba
  in
  tovorna vozila
  . | Da
  bo Unija dosegla
  cilje glede kakovosti zraka, podnebnih in energijskih ciljev,
  bo morala ponovno preučiti celoten sistem mobilnosti
  ,
  vključno z uporabniki
  ,
  vozili, gorivi, sistemu ukrepov za zmanjšanje CO2

  ,
  infrastrukturo, uporabo prostora
  ,
  pa tudi nove prometne rešitve;
  Uvesti bo
  morala tudi
  alternativne oblike
  energije
  z nizkimi emisijami in na trgu uveljaviti brezemisijska vozila/plovila/zrakoplove. Promet poleg škodljivih učinkov emisij toplogrednih plinov precej prispeva tudi k slabi kakovosti zraka in hrupu v Evropi, kar ima negativne posledice za zdravje državljanov (18). Na podlagi
  sedanjega
  napredka, doseženega
  s proizvodnjo in uporabo alternativnih goriv,
  elektrifikacijo
  , vodikovimi tehnologijami, biogorivi
  in
  bioplinom,
  uporabo gorivnih celic
  , izboljšanjem motorjev z notranjim zgorevanjem in njihovo prilagoditvijo obnovljivim gorivom in drugimi trajnostnimi tehnologijami
  za avtomobile, avtobuse
  , tovornjake
  in lahka tovorna vozila, je ključnega pomena pospešiti rešitve s področja raziskav in inovacij za druge sektorje, kot so letalstvo,
  železniški sektor
  ,
  pomorski promet
  in
  celinska plovba
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Da
  bi EU uresničila svoje
  cilje glede kakovosti zraka, podnebnih in energijskih ciljev,
  vključno s 60-odstotnim zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov do leta 2050
  ,
  ter zmanjšanja hrupa
  ,
  bo treba ponovno preučiti celoten sistem mobilnosti
  ,
  vključno z uporabniki
  ,
  gorivi, vozili in infrastrukturami.
  Uvesti bo
  treba
  alternativne oblike
  energij
  z nizkimi emisijami in na trgu uveljaviti brezemisijska vozila/plovila/zrakoplove. Promet poleg škodljivih učinkov emisij toplogrednih plinov precej prispeva tudi k slabi kakovosti zraka in hrupu v Evropi, kar ima negativne posledice za zdravje državljanov (18). Na podlagi napredka, doseženega
  z
  elektrifikacijo in uporabo gorivnih celic za avtomobile, avtobuse in lahka tovorna vozila, je ključnega pomena pospešiti rešitve s področja raziskav in inovacij za druge sektorje, kot so letalstvo,
  pomorski promet
  ,
  celinska plovba
  in
  tovorna vozila
  .

bi EU uresničila svoje

vključno s 60-odstotnim zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov do leta 2050

ter zmanjšanja hrupa

bo treba ponovno preučiti celoten sistem mobilnosti

vključno z uporabniki

gorivi, vozili in infrastrukturami.

treba

energij

18

z

pomorski promet

celinska plovba

tovorna vozila

Da
  bo Unija dosegla
  cilje glede kakovosti zraka, podnebnih in energijskih ciljev,
  bo morala ponovno preučiti celoten sistem mobilnosti
  ,
  vključno z uporabniki
  ,
  vozili, gorivi, sistemu ukrepov za zmanjšanje CO2

  ,
  infrastrukturo, uporabo prostora
  ,
  pa tudi nove prometne rešitve;
  Uvesti bo
  morala tudi
  alternativne oblike
  energije
  z nizkimi emisijami in na trgu uveljaviti brezemisijska vozila/plovila/zrakoplove. Promet poleg škodljivih učinkov emisij toplogrednih plinov precej prispeva tudi k slabi kakovosti zraka in hrupu v Evropi, kar ima negativne posledice za zdravje državljanov (18). Na podlagi
  sedanjega
  napredka, doseženega
  s proizvodnjo in uporabo alternativnih goriv,
  elektrifikacijo
  , vodikovimi tehnologijami, biogorivi
  in
  bioplinom,
  uporabo gorivnih celic
  , izboljšanjem motorjev z notranjim zgorevanjem in njihovo prilagoditvijo obnovljivim gorivom in drugimi trajnostnimi tehnologijami
  za avtomobile, avtobuse
  , tovornjake
  in lahka tovorna vozila, je ključnega pomena pospešiti rešitve s področja raziskav in inovacij za druge sektorje, kot so letalstvo,
  železniški sektor
  ,
  pomorski promet
  in
  celinska plovba
  .

bo Unija dosegla

bo morala ponovno preučiti celoten sistem mobilnosti

vključno z uporabniki

vozili, gorivi, sistemu ukrepov za zmanjšanje CO2

infrastrukturo, uporabo prostora

pa tudi nove prometne rešitve;

morala tudi

energije

18

sedanjega

s proizvodnjo in uporabo alternativnih goriv,

, vodikovimi tehnologijami, biogorivi

bioplinom,

, izboljšanjem motorjev z notranjim zgorevanjem in njihovo prilagoditvijo obnovljivim gorivom in drugimi trajnostnimi tehnologijami

, tovornjake

železniški sektor

pomorski promet

celinska plovba

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.7 – odstavek 2 – alinea 1

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.7 – odstavek 2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Elektrifikacija
  vseh načinov prevoza (npr. baterije, gorivne celice, hibridizacija itd.), vključno z novimi tehnologijami za pogonske sisteme za vozila/plovila/zrakoplove, hitrim polnjenjem/oskrbo z gorivom, zbiranjem energije ter uporabniku prijaznimi in dostopnimi vmesniki do polnilne infrastrukture, zagotovitev interoperabilnosti in
  nemoteno zagotavljanje
  storitev; razvoj in uvedba
  konkurečnih
  , varnih, visokozmogljivih in trajnostnih baterij za nizkoemisijska in brezemisijska vozila; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Elektrifikacija
  vseh načinov prevoza (npr. baterije, gorivne celice, hibridizacija itd.), vključno z novimi tehnologijami za pogonske sisteme za vozila/plovila/zrakoplove, hitrim polnjenjem/oskrbo z gorivom, zbiranjem energije ter uporabniku prijaznimi in dostopnimi vmesniki do polnilne infrastrukture, zagotovitev interoperabilnosti in
  nemoteno zagotavljanje
  storitev; razvoj in uvedba
  konkurečnih
  , varnih, visokozmogljivih in trajnostnih baterij za nizkoemisijska in brezemisijska vozila;

Elektrifikacija

nemoteno zagotavljanje

konkurečnih

| — | Razogljičenje
  vseh načinov prevoza
  , tudi z elektromobilnostjo
  (npr. baterije,
  ki jih je mogoče reciklirati,
  gorivne celice,
  vsakršna
  hibridizacija itd.), vključno z novimi tehnologijami za pogonske sisteme za vozila/plovila/zrakoplove, hitrim polnjenjem/oskrbo z gorivom, zbiranjem energije ter uporabniku prijaznimi in dostopnimi vmesniki do
  infrastrukture za oskrbo z gorivom in
  polnilne infrastrukture, zagotovitev interoperabilnosti in
  nemotenega opravljanja
  storitev; razvoj in uvedba
  konkurenčnih
  , varnih, visokozmogljivih in trajnostnih baterij
  , ki se lahko reciklirajo,
  za nizkoemisijska in brezemisijska vozila; |
| --- | --- |

—

Razogljičenje
  vseh načinov prevoza
  , tudi z elektromobilnostjo
  (npr. baterije,
  ki jih je mogoče reciklirati,
  gorivne celice,
  vsakršna
  hibridizacija itd.), vključno z novimi tehnologijami za pogonske sisteme za vozila/plovila/zrakoplove, hitrim polnjenjem/oskrbo z gorivom, zbiranjem energije ter uporabniku prijaznimi in dostopnimi vmesniki do
  infrastrukture za oskrbo z gorivom in
  polnilne infrastrukture, zagotovitev interoperabilnosti in
  nemotenega opravljanja
  storitev; razvoj in uvedba
  konkurenčnih
  , varnih, visokozmogljivih in trajnostnih baterij
  , ki se lahko reciklirajo,
  za nizkoemisijska in brezemisijska vozila;

Razogljičenje

, tudi z elektromobilnostjo

ki jih je mogoče reciklirati,

vsakršna

infrastrukture za oskrbo z gorivom in

nemotenega opravljanja

konkurenčnih

, ki se lahko reciklirajo,

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.7 – odstavek 2 – alinea 2

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.7 – odstavek 2 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | trajnostna nova goriva in nova pametna vozila/plovila/zrakoplovi za obstoječe vzorce mobilnosti in podporne infrastrukture; tehnologije in uporabnikom prijazne rešitve za interoperabilnost in nemoteno zagotavljanje storitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

trajnostna nova goriva in nova pametna vozila/plovila/zrakoplovi za obstoječe vzorce mobilnosti in podporne infrastrukture; tehnologije in uporabnikom prijazne rešitve za interoperabilnost in nemoteno zagotavljanje storitev;

| — | trajnostna nova goriva in nova pametna vozila/plovila/zrakoplovi za obstoječe vzorce mobilnosti in podporne infrastrukture; tehnologije in uporabnikom prijazne rešitve za interoperabilnost in nemoteno zagotavljanje storitev;
  tišji in okolju prijaznejši zrakoplovi; |
| --- | --- |

—

trajnostna nova goriva in nova pametna vozila/plovila/zrakoplovi za obstoječe vzorce mobilnosti in podporne infrastrukture; tehnologije in uporabnikom prijazne rešitve za interoperabilnost in nemoteno zagotavljanje storitev;
  tišji in okolju prijaznejši zrakoplovi;

tišji in okolju prijaznejši zrakoplovi;

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.7 – odstavek 2 – alinea 3

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.7 – odstavek 2 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | zmanjšanje
  vpliva mobilnosti na okolje in zdravje ljudi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

zmanjšanje
  vpliva mobilnosti na okolje in zdravje ljudi.

zmanjšanje

| — | minimiziranje
  vpliva mobilnosti na okolje in zdravje ljudi
  , tudi s preučitvijo potenciala nove generacije daljinskih senzorjev za merjenje onesnaženja v sektorju mobilnosti; |
| --- | --- |

—

minimiziranje
  vpliva mobilnosti na okolje in zdravje ljudi
  , tudi s preučitvijo potenciala nove generacije daljinskih senzorjev za merjenje onesnaženja v sektorju mobilnosti;

minimiziranje

, tudi s preučitvijo potenciala nove generacije daljinskih senzorjev za merjenje onesnaženja v sektorju mobilnosti;

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.8 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pametna mobilnost bo pomagala zagotoviti učinkovitost, varnost in prilagodljivost mobilnosti od vrat do vrat in vseh njenih sestavnih delov, zlasti z uporabo digitalnih tehnologij, napredne satelitske navigacije (EGNOS/Galileo) in umetne inteligence. Nove tehnologije bodo prispevale k optimizaciji uporabe in učinkovitosti prometne infrastrukture in omrežij, izboljšanju večmodalnosti in povezljivosti, optimizaciji
  upravljanja
  prometa, omogočanju inovativnih rešitev in storitev v prometu, kar bo zmanjšalo zastoje in negativne vplive na okolje ter zagotovilo boljše mobilnostne in logistične storitve za državljane in podjetja. Povezana in avtomatizirana mobilnost bo skupaj z omogočitveno infrastrukturo izboljšala učinkovitost in varnost vseh načinov prevoza. | Pametna mobilnost bo pomagala zagotoviti učinkovitost, varnost in prilagodljivost mobilnosti od vrat do vrat in vseh njenih sestavnih delov, zlasti z uporabo
  novih
  digitalnih tehnologij, napredne satelitske navigacije (EGNOS/Galileo) in umetne inteligence. Nove tehnologije
  , vključno s sistemom za opazovanje sistemov,
  bodo prispevale k optimizaciji uporabe in učinkovitosti prometne infrastrukture in omrežij, izboljšanju večmodalnosti in povezljivosti, optimizaciji
  , upravljanju
  prometa, omogočanju inovativnih rešitev
  , standardov
  in storitev v prometu, kar bo zmanjšalo zastoje in negativne vplive na okolje ter zagotovilo boljše mobilnostne in logistične storitve za državljane in podjetja. Povezana in avtomatizirana mobilnost bo skupaj z omogočitveno infrastrukturo izboljšala učinkovitost in varnost vseh načinov prevoza. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pametna mobilnost bo pomagala zagotoviti učinkovitost, varnost in prilagodljivost mobilnosti od vrat do vrat in vseh njenih sestavnih delov, zlasti z uporabo digitalnih tehnologij, napredne satelitske navigacije (EGNOS/Galileo) in umetne inteligence. Nove tehnologije bodo prispevale k optimizaciji uporabe in učinkovitosti prometne infrastrukture in omrežij, izboljšanju večmodalnosti in povezljivosti, optimizaciji
  upravljanja
  prometa, omogočanju inovativnih rešitev in storitev v prometu, kar bo zmanjšalo zastoje in negativne vplive na okolje ter zagotovilo boljše mobilnostne in logistične storitve za državljane in podjetja. Povezana in avtomatizirana mobilnost bo skupaj z omogočitveno infrastrukturo izboljšala učinkovitost in varnost vseh načinov prevoza.

upravljanja

Pametna mobilnost bo pomagala zagotoviti učinkovitost, varnost in prilagodljivost mobilnosti od vrat do vrat in vseh njenih sestavnih delov, zlasti z uporabo
  novih
  digitalnih tehnologij, napredne satelitske navigacije (EGNOS/Galileo) in umetne inteligence. Nove tehnologije
  , vključno s sistemom za opazovanje sistemov,
  bodo prispevale k optimizaciji uporabe in učinkovitosti prometne infrastrukture in omrežij, izboljšanju večmodalnosti in povezljivosti, optimizaciji
  , upravljanju
  prometa, omogočanju inovativnih rešitev
  , standardov
  in storitev v prometu, kar bo zmanjšalo zastoje in negativne vplive na okolje ter zagotovilo boljše mobilnostne in logistične storitve za državljane in podjetja. Povezana in avtomatizirana mobilnost bo skupaj z omogočitveno infrastrukturo izboljšala učinkovitost in varnost vseh načinov prevoza.

novih

, vključno s sistemom za opazovanje sistemov,

, upravljanju

, standardov

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.8 – odstavek 2 – alinea 1

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.8 – odstavek 2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Digitalno upravljanje omrežij
  in
  prometa
  : napredni sistemi za podporo pri odločanju; naslednja generacija upravljanja prometa (vključno z upravljanjem večmodalnih omrežij in prometa); prispevek k nemoteni, večmodalni in medsebojno povezani mobilnosti za potnike in tovor; uporaba in omejitve velepodatkov; uporaba inovativnega satelitskega določanja položaja/navigacije (EGNOS/Galileo); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Digitalno upravljanje omrežij
  in
  prometa
  : napredni sistemi za podporo pri odločanju; naslednja generacija upravljanja prometa (vključno z upravljanjem večmodalnih omrežij in prometa); prispevek k nemoteni, večmodalni in medsebojno povezani mobilnosti za potnike in tovor; uporaba in omejitve velepodatkov; uporaba inovativnega satelitskega določanja položaja/navigacije (EGNOS/Galileo);

Digitalno upravljanje omrežij

prometa

| — | Digitalna omrežja, promet, uporaba prostora
  in
  upravljanje
  : napredni sistemi za podporo pri odločanju; naslednja generacija upravljanja prometa (vključno z upravljanjem večmodalnih omrežij in prometa); prispevek k nemoteni, večmodalni in medsebojno povezani mobilnosti za potnike in tovor; uporaba in omejitve velepodatkov; uporaba inovativnega satelitskega določanja položaja/navigacije (EGNOS/Galileo)
  ob razumevanju novega vedenja, povezanega s spreminjajočo se mobilnostjo
  ; |
| --- | --- |

—

Digitalna omrežja, promet, uporaba prostora
  in
  upravljanje
  : napredni sistemi za podporo pri odločanju; naslednja generacija upravljanja prometa (vključno z upravljanjem večmodalnih omrežij in prometa); prispevek k nemoteni, večmodalni in medsebojno povezani mobilnosti za potnike in tovor; uporaba in omejitve velepodatkov; uporaba inovativnega satelitskega določanja položaja/navigacije (EGNOS/Galileo)
  ob razumevanju novega vedenja, povezanega s spreminjajočo se mobilnostjo
  ;

Digitalna omrežja, promet, uporaba prostora

upravljanje

ob razumevanju novega vedenja, povezanega s spreminjajočo se mobilnostjo

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.8 – odstavek 2 – alinea 3

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.8 – odstavek 2 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | železniške tehnologije in postopki za visokozmogljiv, tih, interoperabilen in avtomatiziran železniški sistem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

železniške tehnologije in postopki za visokozmogljiv, tih, interoperabilen in avtomatiziran železniški sistem;

| — | železniške tehnologije in postopki za visokozmogljiv,
  privlačen,
  tih,
  popolnoma povezan,
  interoperabilen
  , čezmejen
  in avtomatiziran železniški sistem
  za zahteve potniškega in tovornega prometa
  ; |
| --- | --- |

—

železniške tehnologije in postopki za visokozmogljiv,
  privlačen,
  tih,
  popolnoma povezan,
  interoperabilen
  , čezmejen
  in avtomatiziran železniški sistem
  za zahteve potniškega in tovornega prometa
  ;

privlačen,

popolnoma povezan,

, čezmejen

za zahteve potniškega in tovornega prometa

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.8 – odstavek 2 – alinea 4

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.8 – odstavek 2 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | povezani, kooperativni in avtomatizirani sistemi in storitve mobilnosti, vključno s tehnološkimi rešitvami in netehnološkimi vprašanji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

povezani, kooperativni in avtomatizirani sistemi in storitve mobilnosti, vključno s tehnološkimi rešitvami in netehnološkimi vprašanji.

| — | povezani, kooperativni
  , interoperabilni
  in avtomatizirani sistemi in storitve mobilnosti, vključno s tehnološkimi rešitvami in netehnološkimi vprašanji
  , kot so spremembe vedenja in vzorcev mobilnosti uporabnikov; |
| --- | --- |

—

povezani, kooperativni
  , interoperabilni
  in avtomatizirani sistemi in storitve mobilnosti, vključno s tehnološkimi rešitvami in netehnološkimi vprašanji
  , kot so spremembe vedenja in vzorcev mobilnosti uporabnikov;

, interoperabilni

, kot so spremembe vedenja in vzorcev mobilnosti uporabnikov;

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.8 – odstavek 2 – alinea 4 a (novo)

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.8 – odstavek 2 – alinea 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | nove ali izboljšane storitve in poslovni modeli, prek katerih uporabniki sodelujejo z različnimi pametnimi modalnostmi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

nove ali izboljšane storitve in poslovni modeli, prek katerih uporabniki sodelujejo z različnimi pametnimi modalnostmi;

nove ali izboljšane storitve in poslovni modeli, prek katerih uporabniki sodelujejo z različnimi pametnimi modalnostmi;

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.8 – odstavek 2 – alinea 4 b (novo)

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.8 – odstavek 2 – alinea 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | zasnova, razvoj, posledice, oblikovanje, raziskovanje, potrjevanje in metode kot del varnega samodejnega vozila, ki vozi v mešanem prometu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

zasnova, razvoj, posledice, oblikovanje, raziskovanje, potrjevanje in metode kot del varnega samodejnega vozila, ki vozi v mešanem prometu;

zasnova, razvoj, posledice, oblikovanje, raziskovanje, potrjevanje in metode kot del varnega samodejnega vozila, ki vozi v mešanem prometu;

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.8 – odstavek 2 – alinea 4 c (novo)

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.8 – odstavek 2 – alinea 4 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | pametne rešitve na področju prometa po vodi za varnejše in učinkovitejše vodnoprometne dejavnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

pametne rešitve na področju prometa po vodi za varnejše in učinkovitejše vodnoprometne dejavnosti;

pametne rešitve na področju prometa po vodi za varnejše in učinkovitejše vodnoprometne dejavnosti;

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.8 – odstavek 2 – alinea 4 d(novo)

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.8 – odstavek 2 – alinea 4 d(novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | novi sistemi in tehnologije za upravljanje in povezovanje pristanišč. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

novi sistemi in tehnologije za upravljanje in povezovanje pristanišč.

novi sistemi in tehnologije za upravljanje in povezovanje pristanišč.

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.9 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Rešitve za masovno, koncentrirano in decentralizirano skladiščenje (ki zajema kemično, elektrokemično, električno, mehansko in toplotno skladiščenje) za energijski sistem bodo povečale učinkovitost, prilagodljivost, tehnološko neodvisnost in zanesljivost oskrbe.
  Dekarbonizirani
  promet z nizkimi emisijami bo zahteval naraščajoč delež električnih vozil in/ali vozil na druga alternativna goriva, z bolje delujočimi in cenejšimi baterijami, ki se
  lahko
  reciklirajo in ponovno uporabijo, ter lokalno zagotavljanje
  sintetičnih
  goriv
  /goriv iz obnovljivih virov
  , kot je vodik, in inovativnih rešitev za skladiščenje na kraju samem. | Rešitve za masovno, koncentrirano in decentralizirano skladiščenje (ki zajema kemično, elektrokemično, električno, mehansko in toplotno skladiščenje) za energijski sistem bodo povečale učinkovitost, prilagodljivost, tehnološko neodvisnost in zanesljivost oskrbe.
  Razogljičeni
  promet z nizkimi emisijami bo zahteval naraščajoč delež električnih vozil in/ali vozil na druga alternativna goriva, z bolje delujočimi in cenejšimi baterijami
  z majhnim vplivom na okolje
  , ki se
  zlahka
  reciklirajo in ponovno uporabijo, ter lokalno zagotavljanje
  nizkoogljičnih
  goriv, kot je
  nizkoogljični
  vodik
  ali vodik iz obnovljivih virov
  , in inovativnih rešitev za skladiščenje na kraju samem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Rešitve za masovno, koncentrirano in decentralizirano skladiščenje (ki zajema kemično, elektrokemično, električno, mehansko in toplotno skladiščenje) za energijski sistem bodo povečale učinkovitost, prilagodljivost, tehnološko neodvisnost in zanesljivost oskrbe.
  Dekarbonizirani
  promet z nizkimi emisijami bo zahteval naraščajoč delež električnih vozil in/ali vozil na druga alternativna goriva, z bolje delujočimi in cenejšimi baterijami, ki se
  lahko
  reciklirajo in ponovno uporabijo, ter lokalno zagotavljanje
  sintetičnih
  goriv
  /goriv iz obnovljivih virov
  , kot je vodik, in inovativnih rešitev za skladiščenje na kraju samem.

Dekarbonizirani

lahko

sintetičnih

/goriv iz obnovljivih virov

Rešitve za masovno, koncentrirano in decentralizirano skladiščenje (ki zajema kemično, elektrokemično, električno, mehansko in toplotno skladiščenje) za energijski sistem bodo povečale učinkovitost, prilagodljivost, tehnološko neodvisnost in zanesljivost oskrbe.
  Razogljičeni
  promet z nizkimi emisijami bo zahteval naraščajoč delež električnih vozil in/ali vozil na druga alternativna goriva, z bolje delujočimi in cenejšimi baterijami
  z majhnim vplivom na okolje
  , ki se
  zlahka
  reciklirajo in ponovno uporabijo, ter lokalno zagotavljanje
  nizkoogljičnih
  goriv, kot je
  nizkoogljični
  vodik
  ali vodik iz obnovljivih virov
  , in inovativnih rešitev za skladiščenje na kraju samem.

Razogljičeni

z majhnim vplivom na okolje

zlahka

nizkoogljičnih

nizkoogljični

ali vodik iz obnovljivih virov

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.9 – odstavek 2 – alinea 1

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.9 – odstavek 2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Tehnologije, vključno s tistimi za tekoča in plinasta
  goriva iz obnovljivih virov
  ter z njimi povezane vrednostne verige, za dnevne do sezonske potrebe po skladiščenju energije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Tehnologije, vključno s tistimi za tekoča in plinasta
  goriva iz obnovljivih virov
  ter z njimi povezane vrednostne verige, za dnevne do sezonske potrebe po skladiščenju energije;

goriva iz obnovljivih virov

| — | Tehnologije, vključno s tistimi za tekoča in plinasta
  nizkoogljična goriva
  ter z njimi povezane vrednostne verige, za dnevne do sezonske potrebe po skladiščenju energije
  , vključno z njihovimi vplivi na okolje in podnebje
  ; |
| --- | --- |

—

Tehnologije, vključno s tistimi za tekoča in plinasta
  nizkoogljična goriva
  ter z njimi povezane vrednostne verige, za dnevne do sezonske potrebe po skladiščenju energije
  , vključno z njihovimi vplivi na okolje in podnebje
  ;

nizkoogljična goriva

, vključno z njihovimi vplivi na okolje in podnebje

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.9 – odstavek 2 – alinea 2

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.9 – odstavek 2 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | baterije in vrednostna veriga EU, vključno z zasnovo, tehnologijami obsežne proizvodnje baterijskih celic
  ter
  metodami za ponovno uporabo in
  recikliranje
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

baterije in vrednostna veriga EU, vključno z zasnovo, tehnologijami obsežne proizvodnje baterijskih celic
  ter
  metodami za ponovno uporabo in
  recikliranje
  ;

ter

recikliranje

| — | baterije in vrednostna veriga EU, vključno z zasnovo, tehnologijami obsežne proizvodnje baterijskih celic
  , visoko gostoto moči in energije, hitrim polnjenjem, nizkim okoljskim vplivom,
  metodami za ponovno uporabo in
  velikimi možnostmi recikliranja, naprednimi rešitvami za shranjevanje energije in za potrebe standardizacije
  ; |
| --- | --- |

—

baterije in vrednostna veriga EU, vključno z zasnovo, tehnologijami obsežne proizvodnje baterijskih celic
  , visoko gostoto moči in energije, hitrim polnjenjem, nizkim okoljskim vplivom,
  metodami za ponovno uporabo in
  velikimi možnostmi recikliranja, naprednimi rešitvami za shranjevanje energije in za potrebe standardizacije
  ;

, visoko gostoto moči in energije, hitrim polnjenjem, nizkim okoljskim vplivom,

velikimi možnostmi recikliranja, naprednimi rešitvami za shranjevanje energije in za potrebe standardizacije

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.9 – odstavek 2 – alinea 3

Priloga I – del II – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.9 – odstavek 2 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | vodikove
  celice
  z nizkimi ali ničelnimi emisijami ogljika, vključno z gorivnimi celicami, ter vrednostna veriga
  EU od zasnove do končne uporabe v različnih vrstah uporabe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

vodikove
  celice
  z nizkimi ali ničelnimi emisijami ogljika, vključno z gorivnimi celicami, ter vrednostna veriga
  EU od zasnove do končne uporabe v različnih vrstah uporabe.

vodikove

z nizkimi ali ničelnimi emisijami ogljika, vključno z gorivnimi celicami, ter vrednostna veriga

| — | celice
  , ki temeljijo na obnovljivih virih energije in elektrolizi, ter gorivne celice po vsej vrednostni verigi
  EU od zasnove do končne uporabe v različnih vrstah uporabe. |
| --- | --- |

—

celice
  , ki temeljijo na obnovljivih virih energije in elektrolizi, ter gorivne celice po vsej vrednostni verigi
  EU od zasnove do končne uporabe v različnih vrstah uporabe.

, ki temeljijo na obnovljivih virih energije in elektrolizi, ter gorivne celice po vsej vrednostni verigi

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga II – del II – točka 5 – uvodni del

Priloga II – del II – točka 5 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5. | SKLOP „HRANA IN
  NARAVNI VIRI“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.

SKLOP „HRANA IN
  NARAVNI VIRI“

NARAVNI VIRI“

| 5. | SKLOP „HRANA
  , NARAVNI VIRI
  IN
  KMETIJSTVO
  “ |
| --- | --- |

5.

SKLOP „HRANA
  , NARAVNI VIRI
  IN
  KMETIJSTVO
  “

, NARAVNI VIRI

KMETIJSTVO

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.1 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Človekove dejavnosti čedalje bolj pritiskajo na tla, morja in oceane, vodo, zrak, biotsko raznovrstnost in druge naravne vire. Prehranjevanje naraščajočega števila prebivalcev planeta je neposredno odvisno od zdravja naravnih sistemov in virov. Vendar pa skupaj s podnebnimi spremembami naraščajoče povpraševanje človeštva po naravnih virih ustvarja pritiske na okolje, ki znatno presegajo trajnostne ravni, kar vpliva na ekosisteme in njihovo zmogljivost zagotavljanja storitev za
  blaginjo
  ljudi. Koncepti krožnega gospodarstva, biogospodarstva in modrega gospodarstva ponujajo priložnost za uskladitev okoljskih, socialnih in gospodarskih ciljev ter za postavitev človekovih dejavnosti na pot k zdržnosti. | Človekove dejavnosti čedalje bolj pritiskajo na tla, morja in oceane, vodo, zrak, biotsko raznovrstnost in druge naravne vire. Prehranjevanje naraščajočega števila prebivalcev planeta je neposredno odvisno od zdravja naravnih sistemov in virov. Vendar pa skupaj s podnebnimi spremembami naraščajoče povpraševanje človeštva po naravnih virih ustvarja pritiske na okolje, ki znatno presegajo trajnostne ravni, kar vpliva na ekosisteme in njihovo zmogljivost zagotavljanja storitev za
  dolgoročno ohranjanje blaginje
  ljudi.
  Rast proizvodnje hrane ne ustreza rasti svetovnega prebivalstva, zato potrebujemo preboje na področju trajnostne proizvodnje hrane. Hkrati moramo zagotoviti, da so prehrana in zdravje v središču naših sistemov proizvodnje hrane. |
| | Koncepti krožnega gospodarstva,
  agroekologije, trajnostnega kmetijstva,
  biogospodarstva in modrega gospodarstva ponujajo priložnost za uskladitev okoljskih, socialnih in gospodarskih ciljev ter za postavitev človekovih dejavnosti na pot k zdržnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Človekove dejavnosti čedalje bolj pritiskajo na tla, morja in oceane, vodo, zrak, biotsko raznovrstnost in druge naravne vire. Prehranjevanje naraščajočega števila prebivalcev planeta je neposredno odvisno od zdravja naravnih sistemov in virov. Vendar pa skupaj s podnebnimi spremembami naraščajoče povpraševanje človeštva po naravnih virih ustvarja pritiske na okolje, ki znatno presegajo trajnostne ravni, kar vpliva na ekosisteme in njihovo zmogljivost zagotavljanja storitev za
  blaginjo
  ljudi. Koncepti krožnega gospodarstva, biogospodarstva in modrega gospodarstva ponujajo priložnost za uskladitev okoljskih, socialnih in gospodarskih ciljev ter za postavitev človekovih dejavnosti na pot k zdržnosti.

blaginjo

Človekove dejavnosti čedalje bolj pritiskajo na tla, morja in oceane, vodo, zrak, biotsko raznovrstnost in druge naravne vire. Prehranjevanje naraščajočega števila prebivalcev planeta je neposredno odvisno od zdravja naravnih sistemov in virov. Vendar pa skupaj s podnebnimi spremembami naraščajoče povpraševanje človeštva po naravnih virih ustvarja pritiske na okolje, ki znatno presegajo trajnostne ravni, kar vpliva na ekosisteme in njihovo zmogljivost zagotavljanja storitev za
  dolgoročno ohranjanje blaginje
  ljudi.
  Rast proizvodnje hrane ne ustreza rasti svetovnega prebivalstva, zato potrebujemo preboje na področju trajnostne proizvodnje hrane. Hkrati moramo zagotoviti, da so prehrana in zdravje v središču naših sistemov proizvodnje hrane.

dolgoročno ohranjanje blaginje

Rast proizvodnje hrane ne ustreza rasti svetovnega prebivalstva, zato potrebujemo preboje na področju trajnostne proizvodnje hrane. Hkrati moramo zagotoviti, da so prehrana in zdravje v središču naših sistemov proizvodnje hrane.

Koncepti krožnega gospodarstva,
  agroekologije, trajnostnega kmetijstva,
  biogospodarstva in modrega gospodarstva ponujajo priložnost za uskladitev okoljskih, socialnih in gospodarskih ciljev ter za postavitev človekovih dejavnosti na pot k zdržnosti.

agroekologije, trajnostnega kmetijstva,

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.1 – odstavek 2

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, zagotavljanje proizvodnje in porabe varne in zdrave hrane, spodbujanje trajnostnih praks v kmetijstvu, akvakulturi, ribištvu in gozdarstvu, zagotavljanje dostopa do čiste vode, tal in zraka za vse, čiščenje morij in
  oceanov
  , ohranjanje in ponovno vzpostavitev ključnih naravnih sistemov planeta in okolja je treba izkoristiti potencial raziskav in inovacij. Vendar poti prehoda na trajnost in načini, kako odpraviti trdovratne ovire,
  so
  slabo razumljeni. Prehod na trajnostno
  porabo
  in
  proizvodnjo
  ter ponovna vzpostavitev
  zdravja planeta
  zahtevajo
  vlaganje
  v 
  tehnologije
  , nove poslovne modele
  ter
  družbene in okoljske inovacije. To ustvarja nove priložnosti za trajnostno, odporno, inovativno in odgovorno evropsko gospodarstvo, ki povečuje učinkovitost virov, produktivnost in konkurenčnost, ter
  ustvarjanje delovnih mest
  in rast. | Za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja
  in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov
  , zagotavljanje proizvodnje in porabe varne in zdrave hrane, spodbujanje trajnostnih praks v kmetijstvu
  , živinoreji
  , akvakulturi, ribištvu in gozdarstvu, zagotavljanje dostopa do čiste vode, tal in zraka za vse, čiščenje morij
  , oceanov
  in
  celinskih voda
  , ohranjanje in ponovno vzpostavitev ključnih naravnih sistemov planeta in okolja je treba izkoristiti potencial raziskav in inovacij. Vendar
  so
  poti prehoda na trajnost in načini, kako odpraviti trdovratne ovire, slabo razumljeni. Prehod na trajnostno
  proizvodnjo
  in
  porabo
  ter ponovna vzpostavitev
  ekosistemov in naravnih virov ter krepitev in ohranjanje naravnih virov, od katerih je kmetijstvo odvisno,
  zahtevajo
  naložbe
  v 
  znanstvene in tehnološke raziskave
  ,
  standardizacijo in
  nove poslovne modele
  , ki podpirajo
  družbene in okoljske inovacije
  , vključno z internaliziranjem okoljskih stroškov v naših gospodarstvih ter zbiranjem več in boljših podatkov o vplivu različnih politik
  . To ustvarja nove priložnosti za trajnostno, odporno, inovativno in odgovorno evropsko gospodarstvo, ki povečuje učinkovitost virov,
  zmogljivost in stanje naravnih virov, dolgoročno
  produktivnost in konkurenčnost,
  možnost preživetja podeželja
  ter
  trajnostno gospodarsko
  in
  socialno
  rast. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, zagotavljanje proizvodnje in porabe varne in zdrave hrane, spodbujanje trajnostnih praks v kmetijstvu, akvakulturi, ribištvu in gozdarstvu, zagotavljanje dostopa do čiste vode, tal in zraka za vse, čiščenje morij in
  oceanov
  , ohranjanje in ponovno vzpostavitev ključnih naravnih sistemov planeta in okolja je treba izkoristiti potencial raziskav in inovacij. Vendar poti prehoda na trajnost in načini, kako odpraviti trdovratne ovire,
  so
  slabo razumljeni. Prehod na trajnostno
  porabo
  in
  proizvodnjo
  ter ponovna vzpostavitev
  zdravja planeta
  zahtevajo
  vlaganje
  v 
  tehnologije
  , nove poslovne modele
  ter
  družbene in okoljske inovacije. To ustvarja nove priložnosti za trajnostno, odporno, inovativno in odgovorno evropsko gospodarstvo, ki povečuje učinkovitost virov, produktivnost in konkurenčnost, ter
  ustvarjanje delovnih mest
  in rast.

oceanov

so

porabo

proizvodnjo

zdravja planeta

vlaganje

tehnologije

ter

ustvarjanje delovnih mest

Za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja
  in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov
  , zagotavljanje proizvodnje in porabe varne in zdrave hrane, spodbujanje trajnostnih praks v kmetijstvu
  , živinoreji
  , akvakulturi, ribištvu in gozdarstvu, zagotavljanje dostopa do čiste vode, tal in zraka za vse, čiščenje morij
  , oceanov
  in
  celinskih voda
  , ohranjanje in ponovno vzpostavitev ključnih naravnih sistemov planeta in okolja je treba izkoristiti potencial raziskav in inovacij. Vendar
  so
  poti prehoda na trajnost in načini, kako odpraviti trdovratne ovire, slabo razumljeni. Prehod na trajnostno
  proizvodnjo
  in
  porabo
  ter ponovna vzpostavitev
  ekosistemov in naravnih virov ter krepitev in ohranjanje naravnih virov, od katerih je kmetijstvo odvisno,
  zahtevajo
  naložbe
  v 
  znanstvene in tehnološke raziskave
  ,
  standardizacijo in
  nove poslovne modele
  , ki podpirajo
  družbene in okoljske inovacije
  , vključno z internaliziranjem okoljskih stroškov v naših gospodarstvih ter zbiranjem več in boljših podatkov o vplivu različnih politik
  . To ustvarja nove priložnosti za trajnostno, odporno, inovativno in odgovorno evropsko gospodarstvo, ki povečuje učinkovitost virov,
  zmogljivost in stanje naravnih virov, dolgoročno
  produktivnost in konkurenčnost,
  možnost preživetja podeželja
  ter
  trajnostno gospodarsko
  in
  socialno
  rast.

in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov

, živinoreji

, oceanov

celinskih voda

so

proizvodnjo

porabo

ekosistemov in naravnih virov ter krepitev in ohranjanje naravnih virov, od katerih je kmetijstvo odvisno,

naložbe

znanstvene in tehnološke raziskave

standardizacijo in

, ki podpirajo

, vključno z internaliziranjem okoljskih stroškov v naših gospodarstvih ter zbiranjem več in boljših podatkov o vplivu različnih politik

zmogljivost in stanje naravnih virov, dolgoročno

možnost preživetja podeželja

trajnostno gospodarsko

socialno

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.1 – odstavek 3

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.1 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Dejavnosti bodo vzpostavile
  bazo znanja in
  zagotavljale
  rešitve za: trajnostno upravljanje in uporabo naravnih virov s kopnega in iz
  morja – in okrepile vlogo
  kopenskih in vodnih sistemov
  kot ponorov
  ogljika;
  zanesljivo
  prehransko in hranilno varnost
  z
  zagotavljanjem varne, zdrave in hranljive prehrane; pospešitev prehoda z linearnega gospodarstva, ki temelji na fosilnih gorivih, na z viri gospodarno in odporno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika, nizkoogljično krožno gospodarstvo, za podpiranje razvoja trajnostnega biogospodarstva in modrega gospodarstva; ter za razvoj odpornih in dinamičnih podeželskih, obalnih in mestnih območij. | Z več- in naddisciplinarnimi pristopi, pri katerih se uporabljajo strokovno znanje in izkušnje akterjev vzdolž vrednostnih verig, bo mogoče vzpostaviti
  bazo znanja in
  zagotoviti
  rešitve za:
  varstvo,
  trajnostno upravljanje in uporabo naravnih virov s kopnega in iz
  vode; okrepitev trajnostne rasti
  kopenskih in vodnih sistemov
  ; povečanje sekvestracije
  ogljika;
  zadostno
  prehransko in hranilno varnost
  s preprečevanjem nastajanja odpadkov in prekomerne proizvodnje ter
  zagotavljanjem varne, zdrave in hranljive prehrane
  ; pospešitev prehoda na trajnostne pristope v vseh oblikah kmetijstva, vključno s konvencionalnim in ekološkim kmetijstvom
  ; pospešitev prehoda z linearnega gospodarstva, ki temelji na fosilnih gorivih, na z viri gospodarno in odporno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika, nizkoogljično krožno gospodarstvo, za podpiranje razvoja trajnostnega biogospodarstva in modrega gospodarstva; ter za razvoj odpornih in dinamičnih podeželskih, obalnih in mestnih območij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Dejavnosti bodo vzpostavile
  bazo znanja in
  zagotavljale
  rešitve za: trajnostno upravljanje in uporabo naravnih virov s kopnega in iz
  morja – in okrepile vlogo
  kopenskih in vodnih sistemov
  kot ponorov
  ogljika;
  zanesljivo
  prehransko in hranilno varnost
  z
  zagotavljanjem varne, zdrave in hranljive prehrane; pospešitev prehoda z linearnega gospodarstva, ki temelji na fosilnih gorivih, na z viri gospodarno in odporno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika, nizkoogljično krožno gospodarstvo, za podpiranje razvoja trajnostnega biogospodarstva in modrega gospodarstva; ter za razvoj odpornih in dinamičnih podeželskih, obalnih in mestnih območij.

Dejavnosti bodo vzpostavile

zagotavljale

morja – in okrepile vlogo

kot ponorov

zanesljivo

z

Z več- in naddisciplinarnimi pristopi, pri katerih se uporabljajo strokovno znanje in izkušnje akterjev vzdolž vrednostnih verig, bo mogoče vzpostaviti
  bazo znanja in
  zagotoviti
  rešitve za:
  varstvo,
  trajnostno upravljanje in uporabo naravnih virov s kopnega in iz
  vode; okrepitev trajnostne rasti
  kopenskih in vodnih sistemov
  ; povečanje sekvestracije
  ogljika;
  zadostno
  prehransko in hranilno varnost
  s preprečevanjem nastajanja odpadkov in prekomerne proizvodnje ter
  zagotavljanjem varne, zdrave in hranljive prehrane
  ; pospešitev prehoda na trajnostne pristope v vseh oblikah kmetijstva, vključno s konvencionalnim in ekološkim kmetijstvom
  ; pospešitev prehoda z linearnega gospodarstva, ki temelji na fosilnih gorivih, na z viri gospodarno in odporno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika, nizkoogljično krožno gospodarstvo, za podpiranje razvoja trajnostnega biogospodarstva in modrega gospodarstva; ter za razvoj odpornih in dinamičnih podeželskih, obalnih in mestnih območij.

Z več- in naddisciplinarnimi pristopi, pri katerih se uporabljajo strokovno znanje in izkušnje akterjev vzdolž vrednostnih verig, bo mogoče vzpostaviti

zagotoviti

varstvo,

vode; okrepitev trajnostne rasti

; povečanje sekvestracije

zadostno

s preprečevanjem nastajanja odpadkov in prekomerne proizvodnje ter

; pospešitev prehoda na trajnostne pristope v vseh oblikah kmetijstva, vključno s konvencionalnim in ekološkim kmetijstvom

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.1 – odstavek 4

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.1 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Prispevale bodo
  k ohranjanju in izboljšanju zagotavljanja biotske raznovrstnosti ter
  zagotovile dolgotrajno ponudbo
  storitev ekosistemov,
  prilagajanje
  podnebnim spremembam in
  sekvestraciji
  ogljika (na kopnem in na
  morju
  ).
  Prispevale
  bodo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in drugih emisij, odpadkov in onesnaženja iz primarne proizvodnje (kopenske in vodne), predelave, potrošnje in drugih človekovih dejavnosti. Spodbudile bodo naložbe, ki podpirajo prehod na krožno gospodarstvo, biogospodarstvo in modro gospodarstvo, hkrati pa varujejo zdravje in neokrnjenost okolja. | Poleg tega bo izpolnitev teh ciljev prispevala
  k ohranjanju in izboljšanju zagotavljanja biotske raznovrstnosti
  prostoživečih in gojenih vrst
  ter
  k dolgoročnemu zagotavljanju
  storitev ekosistemov,
  prilagajanja
  podnebnim spremembam in
  sekvestracije
  ogljika (na kopnem in na
  vodi
  ).
  Prispevali
  bodo k 
  ohranjanju biotske raznovrstnosti in k dolgoročnemu zagotavljanju storitev ekosistemov ter
  zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in drugih emisij, odpadkov in onesnaženja iz primarne proizvodnje (kopenske in vodne), predelave, potrošnje in drugih človekovih dejavnosti. Spodbudile bodo naložbe, ki podpirajo prehod na krožno gospodarstvo,
  trajnostno kmetijstvo,
  biogospodarstvo in modro gospodarstvo, hkrati pa varujejo zdravje
  , trajnost
  in neokrnjenost okolja.
  Cilj te prednostne naloge bo tudi izboljšanje baze znanja o stanju biotske raznovrstnosti z razvojem, potrjevanjem in standardizacijo primerljivih metodologij po celotni Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Prispevale bodo
  k ohranjanju in izboljšanju zagotavljanja biotske raznovrstnosti ter
  zagotovile dolgotrajno ponudbo
  storitev ekosistemov,
  prilagajanje
  podnebnim spremembam in
  sekvestraciji
  ogljika (na kopnem in na
  morju
  ).
  Prispevale
  bodo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in drugih emisij, odpadkov in onesnaženja iz primarne proizvodnje (kopenske in vodne), predelave, potrošnje in drugih človekovih dejavnosti. Spodbudile bodo naložbe, ki podpirajo prehod na krožno gospodarstvo, biogospodarstvo in modro gospodarstvo, hkrati pa varujejo zdravje in neokrnjenost okolja.

Prispevale bodo

zagotovile dolgotrajno ponudbo

prilagajanje

sekvestraciji

morju

Prispevale

Poleg tega bo izpolnitev teh ciljev prispevala
  k ohranjanju in izboljšanju zagotavljanja biotske raznovrstnosti
  prostoživečih in gojenih vrst
  ter
  k dolgoročnemu zagotavljanju
  storitev ekosistemov,
  prilagajanja
  podnebnim spremembam in
  sekvestracije
  ogljika (na kopnem in na
  vodi
  ).
  Prispevali
  bodo k 
  ohranjanju biotske raznovrstnosti in k dolgoročnemu zagotavljanju storitev ekosistemov ter
  zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in drugih emisij, odpadkov in onesnaženja iz primarne proizvodnje (kopenske in vodne), predelave, potrošnje in drugih človekovih dejavnosti. Spodbudile bodo naložbe, ki podpirajo prehod na krožno gospodarstvo,
  trajnostno kmetijstvo,
  biogospodarstvo in modro gospodarstvo, hkrati pa varujejo zdravje
  , trajnost
  in neokrnjenost okolja.
  Cilj te prednostne naloge bo tudi izboljšanje baze znanja o stanju biotske raznovrstnosti z razvojem, potrjevanjem in standardizacijo primerljivih metodologij po celotni Uniji.

Poleg tega bo izpolnitev teh ciljev prispevala

prostoživečih in gojenih vrst

k dolgoročnemu zagotavljanju

prilagajanja

sekvestracije

vodi

Prispevali

ohranjanju biotske raznovrstnosti in k dolgoročnemu zagotavljanju storitev ekosistemov ter

trajnostno kmetijstvo,

, trajnost

Cilj te prednostne naloge bo tudi izboljšanje baze znanja o stanju biotske raznovrstnosti z razvojem, potrjevanjem in standardizacijo primerljivih metodologij po celotni Uniji.

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.1 – odstavek 5

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.1 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Spodbujale bodo tudi participativne pristope v raziskavah in inovacijah, vključno s sodelovanjem več akterjev ter razvojem sistemov znanja in inovacij na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni. Družbene inovacije z vključevanjem državljanov in zaupanje v inovacije bo ključnega pomena za spodbujanje novih vzorcev upravljanja, proizvodnje in potrošnje. | Spodbujale bodo tudi participativne pristope v raziskavah in inovacijah, vključno s sodelovanjem več akterjev ter razvojem sistemov znanja in inovacij na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni.
  Vključitev vseh akterjev vzdolž agroživilske preskrbovalne verige pri soustvarjanju in izmenjavi znanja bi podprla razvoj in izvajanje inovacij v trajnostnem kmetijstvu, ki se nanašajo na izzive prehranskega sistema, vključno s prilagajanjem na podnebne spremembe in blaženjem njihovih posledic.
  Družbene inovacije z vključevanjem državljanov in zaupanje v inovacije bo ključnega pomena za spodbujanje novih vzorcev upravljanja, proizvodnje in potrošnje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Spodbujale bodo tudi participativne pristope v raziskavah in inovacijah, vključno s sodelovanjem več akterjev ter razvojem sistemov znanja in inovacij na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni. Družbene inovacije z vključevanjem državljanov in zaupanje v inovacije bo ključnega pomena za spodbujanje novih vzorcev upravljanja, proizvodnje in potrošnje.

Spodbujale bodo tudi participativne pristope v raziskavah in inovacijah, vključno s sodelovanjem več akterjev ter razvojem sistemov znanja in inovacij na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni.
  Vključitev vseh akterjev vzdolž agroživilske preskrbovalne verige pri soustvarjanju in izmenjavi znanja bi podprla razvoj in izvajanje inovacij v trajnostnem kmetijstvu, ki se nanašajo na izzive prehranskega sistema, vključno s prilagajanjem na podnebne spremembe in blaženjem njihovih posledic.
  Družbene inovacije z vključevanjem državljanov in zaupanje v inovacije bo ključnega pomena za spodbujanje novih vzorcev upravljanja, proizvodnje in potrošnje.

Vključitev vseh akterjev vzdolž agroživilske preskrbovalne verige pri soustvarjanju in izmenjavi znanja bi podprla razvoj in izvajanje inovacij v trajnostnem kmetijstvu, ki se nanašajo na izzive prehranskega sistema, vključno s prilagajanjem na podnebne spremembe in blaženjem njihovih posledic.

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.1 – odstavek 6

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.1 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ker so ti izzivi zapleteni, medsebojno povezani in imajo globalni značaj, bodo dejavnosti temeljile na sistemskem pristopu, sodelovanju z državami članicami in mednarodnimi partnerji, drugimi viri financiranja ter pobudami drugih politik. To bo vključevalo izkoriščanje virov okoljskih velepodatkov, ki temelji na potrebah uporabnikov, kot so tisti iz programov Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE EOSC, GEOSS, CEOS, EMODnet. | Ker so ti izzivi zapleteni, medsebojno povezani in imajo globalni značaj, bodo dejavnosti temeljile
  tudi
  na sistemskem pristopu, sodelovanju z državami članicami in mednarodnimi partnerji, drugimi viri financiranja ter pobudami drugih politik. To bo vključevalo izkoriščanje virov okoljskih velepodatkov, ki temelji na potrebah uporabnikov, kot so tisti iz programov Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE EOSC, GEOSS, CEOS, EMODnet. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ker so ti izzivi zapleteni, medsebojno povezani in imajo globalni značaj, bodo dejavnosti temeljile na sistemskem pristopu, sodelovanju z državami članicami in mednarodnimi partnerji, drugimi viri financiranja ter pobudami drugih politik. To bo vključevalo izkoriščanje virov okoljskih velepodatkov, ki temelji na potrebah uporabnikov, kot so tisti iz programov Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE EOSC, GEOSS, CEOS, EMODnet.

Ker so ti izzivi zapleteni, medsebojno povezani in imajo globalni značaj, bodo dejavnosti temeljile
  tudi
  na sistemskem pristopu, sodelovanju z državami članicami in mednarodnimi partnerji, drugimi viri financiranja ter pobudami drugih politik. To bo vključevalo izkoriščanje virov okoljskih velepodatkov, ki temelji na potrebah uporabnikov, kot so tisti iz programov Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE EOSC, GEOSS, CEOS, EMODnet.

tudi

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.1 – odstavek 7

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.1 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Raziskovalne in inovacijske dejavnosti iz tega sklopa bodo zlasti prispevale k izvajanju ciljev: okoljskega akcijskega programa, skupne kmetijske politike, skupne ribiške politike, živilske zakonodaje, pomorske politike, akcijskega načrta EU za krožno gospodarstvo, strategije EU za biogospodarstvo, okvira podnebne in energetske politike
  do leta 2030
  ter pravnih določb EU za zmanjšanje onesnaževanja zraka. | Raziskovalne in inovacijske dejavnosti iz tega sklopa bodo zlasti prispevale k izvajanju ciljev: okoljskega akcijskega programa, skupne kmetijske politike, skupne ribiške politike, živilske zakonodaje, pomorske politike, akcijskega načrta EU za krožno gospodarstvo, strategije EU za biogospodarstvo,
  strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020, strategije EU za zeleno infrastrukturo, strategije EU za gozdove,
  okvira podnebne in energetske politike
  EU v skladu s Pariškim sporazumom
  ter pravnih določb EU za zmanjšanje onesnaževanja zraka.
  Ukrepi bodo tesno povezani z obstoječimi partnerstvi Unije, zlasti s partnerstvom na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), tudi z vidika prispevka k znanstveni diplomaciji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Raziskovalne in inovacijske dejavnosti iz tega sklopa bodo zlasti prispevale k izvajanju ciljev: okoljskega akcijskega programa, skupne kmetijske politike, skupne ribiške politike, živilske zakonodaje, pomorske politike, akcijskega načrta EU za krožno gospodarstvo, strategije EU za biogospodarstvo, okvira podnebne in energetske politike
  do leta 2030
  ter pravnih določb EU za zmanjšanje onesnaževanja zraka.

do leta 2030

Raziskovalne in inovacijske dejavnosti iz tega sklopa bodo zlasti prispevale k izvajanju ciljev: okoljskega akcijskega programa, skupne kmetijske politike, skupne ribiške politike, živilske zakonodaje, pomorske politike, akcijskega načrta EU za krožno gospodarstvo, strategije EU za biogospodarstvo,
  strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020, strategije EU za zeleno infrastrukturo, strategije EU za gozdove,
  okvira podnebne in energetske politike
  EU v skladu s Pariškim sporazumom
  ter pravnih določb EU za zmanjšanje onesnaževanja zraka.
  Ukrepi bodo tesno povezani z obstoječimi partnerstvi Unije, zlasti s partnerstvom na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), tudi z vidika prispevka k znanstveni diplomaciji.

strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020, strategije EU za zeleno infrastrukturo, strategije EU za gozdove,

EU v skladu s Pariškim sporazumom

Ukrepi bodo tesno povezani z obstoječimi partnerstvi Unije, zlasti s partnerstvom na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), tudi z vidika prispevka k znanstveni diplomaciji.

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.1 – odstavek 8

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.1 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Dejavnosti bodo neposredno prispevale k uresničevanju naslednjih ciljev trajnostnega razvoja (SDG), zlasti: cilj SDG 2 – odprava lakote; cilj SDG 6 – čista voda in sanitarna ureditev; cilj SDG 11 – trajnostna mesta in skupnosti; cilj SDG 12 – odgovorna poraba in proizvodnja; cilj SDG 13 – podnebni ukrepi; cilj SDG 14 – življenje v vodi; cilj SDG 15 – življenje na kopnem. | Dejavnosti bodo neposredno prispevale k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja (SDG), zlasti: cilj SDG 2 – odprava lakote;
  cilj SDG 3 – zdravje in dobro počutje;
  cilj SDG 6 – čista voda in sanitarna ureditev; cilj SDG 11 – trajnostna mesta in skupnosti; cilj SDG 12 – odgovorna poraba in proizvodnja; cilj SDG 13 – podnebni ukrepi; cilj SDG 14 – življenje v vodi; cilj SDG 15 – življenje na kopnem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Dejavnosti bodo neposredno prispevale k uresničevanju naslednjih ciljev trajnostnega razvoja (SDG), zlasti: cilj SDG 2 – odprava lakote; cilj SDG 6 – čista voda in sanitarna ureditev; cilj SDG 11 – trajnostna mesta in skupnosti; cilj SDG 12 – odgovorna poraba in proizvodnja; cilj SDG 13 – podnebni ukrepi; cilj SDG 14 – življenje v vodi; cilj SDG 15 – življenje na kopnem.

Dejavnosti bodo neposredno prispevale k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja (SDG), zlasti: cilj SDG 2 – odprava lakote;
  cilj SDG 3 – zdravje in dobro počutje;
  cilj SDG 6 – čista voda in sanitarna ureditev; cilj SDG 11 – trajnostna mesta in skupnosti; cilj SDG 12 – odgovorna poraba in proizvodnja; cilj SDG 13 – podnebni ukrepi; cilj SDG 14 – življenje v vodi; cilj SDG 15 – življenje na kopnem.

cilj SDG 3 – zdravje in dobro počutje;

Sprememba 138

Sprememba 138

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.1 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Zmogljivost za opazovanje okolja podpira raziskave in inovacije (19) za trajnostno uporabo in spremljanje hrane in naravnih virov. Boljše prostorsko in časovno zajetje ter razmiki vzorčenja po znižani ceni, pa tudi dostop do velepodatkov in vključevanje podatkov iz različnih virov zagotavljajo nove načine za spremljanje, razumevanje in napovedovanje zemeljskega sistema. Obstaja potreba po obsežnejšem uvajanju, izkoriščanju in posodabljanju novih tehnologij in nadaljnjih raziskavah in inovacijah za premostitev vrzeli v opazovanju Zemlje na kopnem in
  morju
  ter v zraku, sodelovanju zlasti v okviru globalnega sistema za opazovanje sistemov zemlje (GEOSS) in njegovega evropskega dela EuroGEOSS. | Zmogljivost za opazovanje okolja podpira raziskave in inovacije (19) za trajnostno uporabo in spremljanje hrane in naravnih virov. Boljše prostorsko in časovno zajetje ter razmiki vzorčenja po znižani ceni, pa tudi dostop do velepodatkov in vključevanje podatkov iz različnih virov zagotavljajo nove načine za spremljanje, razumevanje in napovedovanje zemeljskega sistema. Obstaja potreba po obsežnejšem uvajanju, izkoriščanju in posodabljanju novih tehnologij in nadaljnjih raziskavah in inovacijah za premostitev vrzeli v opazovanju Zemlje na kopnem in
  vodi
  ter v zraku, sodelovanju zlasti v okviru globalnega sistema za opazovanje sistemov zemlje (GEOSS) in njegovega evropskega dela EuroGEOSS. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Zmogljivost za opazovanje okolja podpira raziskave in inovacije (19) za trajnostno uporabo in spremljanje hrane in naravnih virov. Boljše prostorsko in časovno zajetje ter razmiki vzorčenja po znižani ceni, pa tudi dostop do velepodatkov in vključevanje podatkov iz različnih virov zagotavljajo nove načine za spremljanje, razumevanje in napovedovanje zemeljskega sistema. Obstaja potreba po obsežnejšem uvajanju, izkoriščanju in posodabljanju novih tehnologij in nadaljnjih raziskavah in inovacijah za premostitev vrzeli v opazovanju Zemlje na kopnem in
  morju
  ter v zraku, sodelovanju zlasti v okviru globalnega sistema za opazovanje sistemov zemlje (GEOSS) in njegovega evropskega dela EuroGEOSS.

19

morju

Zmogljivost za opazovanje okolja podpira raziskave in inovacije (19) za trajnostno uporabo in spremljanje hrane in naravnih virov. Boljše prostorsko in časovno zajetje ter razmiki vzorčenja po znižani ceni, pa tudi dostop do velepodatkov in vključevanje podatkov iz različnih virov zagotavljajo nove načine za spremljanje, razumevanje in napovedovanje zemeljskega sistema. Obstaja potreba po obsežnejšem uvajanju, izkoriščanju in posodabljanju novih tehnologij in nadaljnjih raziskavah in inovacijah za premostitev vrzeli v opazovanju Zemlje na kopnem in
  vodi
  ter v zraku, sodelovanju zlasti v okviru globalnega sistema za opazovanje sistemov zemlje (GEOSS) in njegovega evropskega dela EuroGEOSS.

19

vodi

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.1 – odstavek 2 – alinea 3

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.1 – odstavek 2 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | stanje biotske raznovrstnosti, zaščite ekosistemov, blažitev podnebnih sprememb in
  prilagajanje nanje
  , prehranska varnost, kmetijstvo in gozdarstvo, raba zemljišč in sprememba rabe zemljišč, mestni in primestni razvoj, upravljanje
  naravnih
  virov,
  izkoriščanje
  in
  ohranjanje
  oceanov, pomorska varnost
  , in
  druga ustrezna področja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

stanje biotske raznovrstnosti, zaščite ekosistemov, blažitev podnebnih sprememb in
  prilagajanje nanje
  , prehranska varnost, kmetijstvo in gozdarstvo, raba zemljišč in sprememba rabe zemljišč, mestni in primestni razvoj, upravljanje
  naravnih
  virov,
  izkoriščanje
  in
  ohranjanje
  oceanov, pomorska varnost
  , in
  druga ustrezna področja;

prilagajanje nanje

naravnih

izkoriščanje

ohranjanje

, in

| — | stanje biotske raznovrstnosti,
  ocena storitev na področju ekosistema in njihove vrednosti,
  zaščite ekosistemov, blažitev podnebnih sprememb
  , prilagajanje vrst
  in
  ekosistemov
  , prehranska varnost, kmetijstvo
  , rodovitnost tal
  in gozdarstvo, raba zemljišč in sprememba rabe zemljišč,
  podeželski,
  mestni in primestni razvoj,
  varstvo narave, obnavljanje in
  upravljanje virov,
  ohranjanje
  in
  izkoriščanje
  oceanov,
  morja in celinskih voda,
  pomorska varnost
  ter
  druga ustrezna področja; |
| --- | --- |

—

stanje biotske raznovrstnosti,
  ocena storitev na področju ekosistema in njihove vrednosti,
  zaščite ekosistemov, blažitev podnebnih sprememb
  , prilagajanje vrst
  in
  ekosistemov
  , prehranska varnost, kmetijstvo
  , rodovitnost tal
  in gozdarstvo, raba zemljišč in sprememba rabe zemljišč,
  podeželski,
  mestni in primestni razvoj,
  varstvo narave, obnavljanje in
  upravljanje virov,
  ohranjanje
  in
  izkoriščanje
  oceanov,
  morja in celinskih voda,
  pomorska varnost
  ter
  druga ustrezna področja;

ocena storitev na področju ekosistema in njihove vrednosti,

, prilagajanje vrst

ekosistemov

, rodovitnost tal

podeželski,

varstvo narave, obnavljanje in

ohranjanje

izkoriščanje

morja in celinskih voda,

ter

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.1 – odstavek 2 – alinea 4

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.1 – odstavek 2 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | uporabniško naravnane aplikacije, vključno z nadgradnjo, da se prispeva k upravljanju evropskih naravnih virov ter ekosistemske storitve in z njimi povezana vrednostna veriga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

uporabniško naravnane aplikacije, vključno z nadgradnjo, da se prispeva k upravljanju evropskih naravnih virov ter ekosistemske storitve in z njimi povezana vrednostna veriga.

| — | uporabniško naravnane aplikacije, vključno z nadgradnjo, da se prispeva k 
  ohranjanju, obnavljanju in
  upravljanju evropskih naravnih virov ter ekosistemske storitve in z njimi povezana vrednostna veriga. |
| --- | --- |

—

uporabniško naravnane aplikacije, vključno z nadgradnjo, da se prispeva k 
  ohranjanju, obnavljanju in
  upravljanju evropskih naravnih virov ter ekosistemske storitve in z njimi povezana vrednostna veriga.

ohranjanju, obnavljanju in

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 1 – točka 5.2 – točka 5.2.1 – odstavek 2 – alinea 4 a (novo)

Priloga I – del II – točka 1 – točka 5.2 – točka 5.2.1 – odstavek 2 – alinea 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | celovit in trajnosten globalni sistem za opazovanje in obveščanje o okolju, med drugim s spodbujanjem sodelovanja med skupnostmi na področju podnebnega modeliranja ter skupnostmi na področju podnebnega opazovanja in upravljanja podatkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

celovit in trajnosten globalni sistem za opazovanje in obveščanje o okolju, med drugim s spodbujanjem sodelovanja med skupnostmi na področju podnebnega modeliranja ter skupnostmi na področju podnebnega opazovanja in upravljanja podatkov;

celovit in trajnosten globalni sistem za opazovanje in obveščanje o okolju, med drugim s spodbujanjem sodelovanja med skupnostmi na področju podnebnega modeliranja ter skupnostmi na področju podnebnega opazovanja in upravljanja podatkov;

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 4 – točka 5.2 – točka 5.2.1 – odstavek 2 – alinea 4 b (novo)

Priloga I – del II – točka 4 – točka 5.2 – točka 5.2.1 – odstavek 2 – alinea 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | učinki invazivnih tujerodnih vrst na biotsko raznovrstnost, ekosistemske storitve in produktivnost, vključno z novimi orodji za njihovo preprečevanje in boj proti njim; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

učinki invazivnih tujerodnih vrst na biotsko raznovrstnost, ekosistemske storitve in produktivnost, vključno z novimi orodji za njihovo preprečevanje in boj proti njim;

učinki invazivnih tujerodnih vrst na biotsko raznovrstnost, ekosistemske storitve in produktivnost, vključno z novimi orodji za njihovo preprečevanje in boj proti njim;

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.1 – odstavek 2 – alinea 4 c (novo)

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.1 – odstavek 2 – alinea 4 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | izboljšanje celovitih napovedi, ocen tveganj in ranljivosti v zvezi z nesrečami, povezanimi z naravnimi motnjami ali motnjami, ki jih povzroči človek, vključno z razvojem sistemov zgodnjega obveščanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

izboljšanje celovitih napovedi, ocen tveganj in ranljivosti v zvezi z nesrečami, povezanimi z naravnimi motnjami ali motnjami, ki jih povzroči človek, vključno z razvojem sistemov zgodnjega obveščanja;

izboljšanje celovitih napovedi, ocen tveganj in ranljivosti v zvezi z nesrečami, povezanimi z naravnimi motnjami ali motnjami, ki jih povzroči človek, vključno z razvojem sistemov zgodnjega obveščanja;

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.1 – odstavek 2 – alinea 4 d (novo)

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.1 – odstavek 2 – alinea 4 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | ekološka in družbeno-kulturna skladnost teritorialnih modelov s posebnim poudarkom na medsebojnem delovanju narave in družbe, ki izhaja iz politik in strategij s teritorialnim vplivom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

ekološka in družbeno-kulturna skladnost teritorialnih modelov s posebnim poudarkom na medsebojnem delovanju narave in družbe, ki izhaja iz politik in strategij s teritorialnim vplivom;

ekološka in družbeno-kulturna skladnost teritorialnih modelov s posebnim poudarkom na medsebojnem delovanju narave in družbe, ki izhaja iz politik in strategij s teritorialnim vplivom;

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.2 – odstavek 2 – alinea 1

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.2 – odstavek 2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Stanje in vrednost biotske raznovrstnosti, kopenskih in
  morskih
  ekosistemov, naravnega kapitala ter ekosistemskih storitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Stanje in vrednost biotske raznovrstnosti, kopenskih in
  morskih
  ekosistemov, naravnega kapitala ter ekosistemskih storitev;

morskih

| — | Stanje in vrednost
  svetovne in lokalne
  biotske raznovrstnosti, kopenskih
  , morskih
  in
  vodnih
  ekosistemov, naravnega kapitala ter ekosistemskih storitev;
  analiza vzrokov in mogočih rešitev za zmanjšanje biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

—

Stanje in vrednost
  svetovne in lokalne
  biotske raznovrstnosti, kopenskih
  , morskih
  in
  vodnih
  ekosistemov, naravnega kapitala ter ekosistemskih storitev;
  analiza vzrokov in mogočih rešitev za zmanjšanje biotske raznovrstnosti;

svetovne in lokalne

, morskih

vodnih

analiza vzrokov in mogočih rešitev za zmanjšanje biotske raznovrstnosti;

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.2 – odstavek 2 – alinea 4

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.2 – odstavek 2 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | ekotoksikologija spojin in novih onesnaževal, njihovo medsebojno delovanje in obnašanje v okolju ter spremenjene biokemijske zanke v okviru podnebnih sprememb; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

ekotoksikologija spojin in novih onesnaževal, njihovo medsebojno delovanje in obnašanje v okolju ter spremenjene biokemijske zanke v okviru podnebnih sprememb;

| — | ekotoksikologija spojin in novih onesnaževal,
  kemične snovi in
  njihovo medsebojno delovanje in obnašanje v okolju ter spremenjene biokemijske zanke v okviru podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

—

ekotoksikologija spojin in novih onesnaževal,
  kemične snovi in
  njihovo medsebojno delovanje in obnašanje v okolju ter spremenjene biokemijske zanke v okviru podnebnih sprememb;

kemične snovi in

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Prilagodljivi in trajnostni sistemi kmetovanja in gozdarjenja zagotavljajo gospodarske, okoljske in družbene koristi v spreminjajočem se okviru za primarno proizvodnjo. Poleg zagotavljanja zanesljive preskrbe s hrano in varnosti prehrane prispevajo tudi k dinamičnim vrednostnim verigam, upravljanju zemlje in naravnih virov ter zagotavljajo celo vrsto pomembnih javnih dobrin, vključno s sekvestracijo ogljika, ohranjanjem biotske raznovrstnosti, opraševanjem
  in
  javnim zdravjem. Za spodbujanje več funkcij kmetijskih in gozdnih (eko)sistemov so potrebni celostni pristopi, ob upoštevanju spreminjajočega se okvira za primarno proizvodnjo, zlasti v povezavi s podnebjem in okoljem, razpoložljivostjo sredstev, demografijo in vzorci potrošnje. Obravnavati je treba tudi prostorske in družbenoekonomske razsežnosti kmetijskih in gozdarskih dejavnosti ter
  mobilizacijo potenciala
  podeželskih območij. | Prilagodljivi in trajnostni sistemi kmetovanja in gozdarjenja zagotavljajo gospodarske, okoljske in družbene koristi v spreminjajočem se okviru za primarno proizvodnjo. Poleg zagotavljanja zanesljive preskrbe s hrano in varnosti prehrane prispevajo tudi k dinamičnim vrednostnim verigam, upravljanju zemlje in naravnih virov ter zagotavljajo celo vrsto pomembnih javnih dobrin, vključno s sekvestracijo ogljika, ohranjanjem biotske raznovrstnosti, opraševanjem
  , pa tudi
  javnim zdravjem
  in dobrim počutjem
  . Za spodbujanje več funkcij kmetijskih in gozdnih (eko)sistemov so potrebni celostni pristopi, ob upoštevanju spreminjajočega se okvira za primarno proizvodnjo, zlasti v povezavi s podnebjem in okoljem, razpoložljivostjo sredstev, demografijo in vzorci potrošnje. Obravnavati je treba tudi
  vpliv ter
  prostorske in družbenoekonomske razsežnosti kmetijskih in gozdarskih dejavnosti ter
  prebuditi potencial
  podeželskih območij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Prilagodljivi in trajnostni sistemi kmetovanja in gozdarjenja zagotavljajo gospodarske, okoljske in družbene koristi v spreminjajočem se okviru za primarno proizvodnjo. Poleg zagotavljanja zanesljive preskrbe s hrano in varnosti prehrane prispevajo tudi k dinamičnim vrednostnim verigam, upravljanju zemlje in naravnih virov ter zagotavljajo celo vrsto pomembnih javnih dobrin, vključno s sekvestracijo ogljika, ohranjanjem biotske raznovrstnosti, opraševanjem
  in
  javnim zdravjem. Za spodbujanje več funkcij kmetijskih in gozdnih (eko)sistemov so potrebni celostni pristopi, ob upoštevanju spreminjajočega se okvira za primarno proizvodnjo, zlasti v povezavi s podnebjem in okoljem, razpoložljivostjo sredstev, demografijo in vzorci potrošnje. Obravnavati je treba tudi prostorske in družbenoekonomske razsežnosti kmetijskih in gozdarskih dejavnosti ter
  mobilizacijo potenciala
  podeželskih območij.

in

mobilizacijo potenciala

Prilagodljivi in trajnostni sistemi kmetovanja in gozdarjenja zagotavljajo gospodarske, okoljske in družbene koristi v spreminjajočem se okviru za primarno proizvodnjo. Poleg zagotavljanja zanesljive preskrbe s hrano in varnosti prehrane prispevajo tudi k dinamičnim vrednostnim verigam, upravljanju zemlje in naravnih virov ter zagotavljajo celo vrsto pomembnih javnih dobrin, vključno s sekvestracijo ogljika, ohranjanjem biotske raznovrstnosti, opraševanjem
  , pa tudi
  javnim zdravjem
  in dobrim počutjem
  . Za spodbujanje več funkcij kmetijskih in gozdnih (eko)sistemov so potrebni celostni pristopi, ob upoštevanju spreminjajočega se okvira za primarno proizvodnjo, zlasti v povezavi s podnebjem in okoljem, razpoložljivostjo sredstev, demografijo in vzorci potrošnje. Obravnavati je treba tudi
  vpliv ter
  prostorske in družbenoekonomske razsežnosti kmetijskih in gozdarskih dejavnosti ter
  prebuditi potencial
  podeželskih območij.

, pa tudi

in dobrim počutjem

vpliv ter

prebuditi potencial

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea - 1 (novo)

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | izboljšanje spremljanja in kazalnikov biotske raznovrstnosti, delovanja ekosistemov in ekosistemskih storitev na podeželskih območjih in v agroekoloških sistemih ter podpora sodelovanju javnosti pri skupnem učenju in izboljšanju stanja kmetijskih ekosistemov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

izboljšanje spremljanja in kazalnikov biotske raznovrstnosti, delovanja ekosistemov in ekosistemskih storitev na podeželskih območjih in v agroekoloških sistemih ter podpora sodelovanju javnosti pri skupnem učenju in izboljšanju stanja kmetijskih ekosistemov;

izboljšanje spremljanja in kazalnikov biotske raznovrstnosti, delovanja ekosistemov in ekosistemskih storitev na podeželskih območjih in v agroekoloških sistemih ter podpora sodelovanju javnosti pri skupnem učenju in izboljšanju stanja kmetijskih ekosistemov;

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 1

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Metode, tehnologije in orodja za trajnostno in prilagodljivo proizvodnjo v kmetijstvu in gozdarstvu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Metode, tehnologije in orodja za trajnostno in prilagodljivo proizvodnjo v kmetijstvu in gozdarstvu;

| — | Metode, tehnologije in
  inovativna
  orodja za trajnostno in prilagodljivo proizvodnjo v kmetijstvu
  , morski akvakulturi
  in gozdarstvu
  ter za najučinkovitejšo rabo vodnih virov
  ; |
| --- | --- |

—

Metode, tehnologije in
  inovativna
  orodja za trajnostno in prilagodljivo proizvodnjo v kmetijstvu
  , morski akvakulturi
  in gozdarstvu
  ter za najučinkovitejšo rabo vodnih virov
  ;

inovativna

, morski akvakulturi

ter za najučinkovitejšo rabo vodnih virov

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 3

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | vpliv podnebja in okolja na dejavnosti v primarnem sektorju; potencial kmetijstva in gozdarstva
  kot ponora
  ogljika in za omejevanje emisij toplogrednih plinov, vključno z negativnimi pristopi k emisijam; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

vpliv podnebja in okolja na dejavnosti v primarnem sektorju; potencial kmetijstva in gozdarstva
  kot ponora
  ogljika in za omejevanje emisij toplogrednih plinov, vključno z negativnimi pristopi k emisijam;

kot ponora

| — | vpliv podnebja in okolja na dejavnosti v primarnem sektorju
  in vzdolž vrednostne verige
  ; potencial kmetijstva in gozdarstva
  v vse večjem nadomeščanju in shranjevanju
  ogljika
  , na primer s trajnostno proizvodnjo biomase,
  in za omejevanje emisij toplogrednih plinov, vključno z negativnimi pristopi k emisijam; |
| --- | --- |

—

vpliv podnebja in okolja na dejavnosti v primarnem sektorju
  in vzdolž vrednostne verige
  ; potencial kmetijstva in gozdarstva
  v vse večjem nadomeščanju in shranjevanju
  ogljika
  , na primer s trajnostno proizvodnjo biomase,
  in za omejevanje emisij toplogrednih plinov, vključno z negativnimi pristopi k emisijam;

in vzdolž vrednostne verige

v vse večjem nadomeščanju in shranjevanju

, na primer s trajnostno proizvodnjo biomase,

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 4

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | škodljivi organizmi in bolezni rastlin ter zdravje in dobrobit živali alternative za uporabo spornih pesticidov, antibiotikov in drugih snovi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

škodljivi organizmi in bolezni rastlin ter zdravje in dobrobit živali alternative za uporabo spornih pesticidov, antibiotikov in drugih snovi;

| — | škodljivi organizmi in bolezni rastlin ter zdravje in dobrobit živali alternative za uporabo spornih
  kemičnih
  pesticidov, antibiotikov in drugih snovi
  , pri čemer se upošteva ohranjanje biotske raznovrstnosti in pristope kmetijskega ekosistema z visoko biotsko raznovrstnostjo
  ; |
| --- | --- |

—

škodljivi organizmi in bolezni rastlin ter zdravje in dobrobit živali alternative za uporabo spornih
  kemičnih
  pesticidov, antibiotikov in drugih snovi
  , pri čemer se upošteva ohranjanje biotske raznovrstnosti in pristope kmetijskega ekosistema z visoko biotsko raznovrstnostjo
  ;

kemičnih

, pri čemer se upošteva ohranjanje biotske raznovrstnosti in pristope kmetijskega ekosistema z visoko biotsko raznovrstnostjo

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 4 a (novo)

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | sistemi odprtih podatkov, ki spodbujajo souporabo podatkov in znanja o rastlinah, patogenih in okolju, kar omogoča nadaljnje znanstveno raziskovanje, okoljsko načrtovanje in razvijanje komercialnih proizvodov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

sistemi odprtih podatkov, ki spodbujajo souporabo podatkov in znanja o rastlinah, patogenih in okolju, kar omogoča nadaljnje znanstveno raziskovanje, okoljsko načrtovanje in razvijanje komercialnih proizvodov;

sistemi odprtih podatkov, ki spodbujajo souporabo podatkov in znanja o rastlinah, patogenih in okolju, kar omogoča nadaljnje znanstveno raziskovanje, okoljsko načrtovanje in razvijanje komercialnih proizvodov;

Sprememba 153

Sprememba 153

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 6

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | uporaba in zagotavljanje ekosistemskih storitev v kmetijskih in gozdarskih sistemih z uporabo ekoloških pristopov in testiranja rešitev na podlagi narave od kmetije do krajine za okolju prijazno kmetijstvo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

uporaba in zagotavljanje ekosistemskih storitev v kmetijskih in gozdarskih sistemih z uporabo ekoloških pristopov in testiranja rešitev na podlagi narave od kmetije do krajine za okolju prijazno kmetijstvo;

| — | uporaba in zagotavljanje ekosistemskih storitev v kmetijskih in gozdarskih sistemih z uporabo ekoloških pristopov in testiranja rešitev na podlagi narave od kmetije do krajine za okolju prijazno kmetijstvo
  in spoprijemanje z izzivi, povezanimi s podnebnimi spremembami, izgubo biotske raznovrstnosti, propadanjem ekosistemov, kmetijskim onesnaževanjem ter zdravjem in dobrim počutjem državljanov
  ; |
| --- | --- |

—

uporaba in zagotavljanje ekosistemskih storitev v kmetijskih in gozdarskih sistemih z uporabo ekoloških pristopov in testiranja rešitev na podlagi narave od kmetije do krajine za okolju prijazno kmetijstvo
  in spoprijemanje z izzivi, povezanimi s podnebnimi spremembami, izgubo biotske raznovrstnosti, propadanjem ekosistemov, kmetijskim onesnaževanjem ter zdravjem in dobrim počutjem državljanov
  ;

in spoprijemanje z izzivi, povezanimi s podnebnimi spremembami, izgubo biotske raznovrstnosti, propadanjem ekosistemov, kmetijskim onesnaževanjem ter zdravjem in dobrim počutjem državljanov

Sprememba 154

Sprememba 154

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 7

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | kmetijski
  in gozdarski sistemi od kmetije do krajine; uporaba in zagotavljanje ekosistemskih storitev v primarni proizvodnji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

kmetijski
  in gozdarski sistemi od kmetije do krajine; uporaba in zagotavljanje ekosistemskih storitev v primarni proizvodnji;

kmetijski

| — | inovativni kmetijski
  in gozdarski sistemi od kmetije do krajine; uporaba in zagotavljanje ekosistemskih storitev v primarni proizvodnji; |
| --- | --- |

—

inovativni kmetijski
  in gozdarski sistemi od kmetije do krajine; uporaba in zagotavljanje ekosistemskih storitev v primarni proizvodnji;

inovativni kmetijski

Sprememba 155

Sprememba 155

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 8

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | inovacije v kmetijstvu na vmesnikih med kmetijstvom, akvakulturo in gozdarstvom ter v mestnih območjih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

inovacije v kmetijstvu na vmesnikih med kmetijstvom, akvakulturo in gozdarstvom ter v mestnih območjih;

| — | inovacije v kmetijstvu na vmesnikih med kmetijstvom, akvakulturo in gozdarstvom ter v mestnih
  in podeželskih
  območjih; |
| --- | --- |

—

inovacije v kmetijstvu na vmesnikih med kmetijstvom, akvakulturo in gozdarstvom ter v mestnih
  in podeželskih
  območjih;

in podeželskih

Sprememba 156

Sprememba 156

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 10

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | digitalne inovacije v kmetijstvu, gozdarstvu ter v vrednostnih verigah in na podeželskih območjih z uporabo podatkov, razvojem infrastruktur, tehnologij in modelov upravljanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

digitalne inovacije v kmetijstvu, gozdarstvu ter v vrednostnih verigah in na podeželskih območjih z uporabo podatkov, razvojem infrastruktur, tehnologij in modelov upravljanja;

| — | digitalne inovacije v kmetijstvu
  in
  gozdarstvu
  , vključno s tehnikami preciznega kmetijstva in gozdarstva,
  ter v vrednostnih verigah in na podeželskih območjih z uporabo podatkov
  ter
  razvojem infrastruktur,
  umetne inteligence, algoritmov strojnega učenja, robotskih
  tehnologij in modelov upravljanja
  , vključno z razvojem predstavitvenih kmetij
  ; |
| --- | --- |

—

digitalne inovacije v kmetijstvu
  in
  gozdarstvu
  , vključno s tehnikami preciznega kmetijstva in gozdarstva,
  ter v vrednostnih verigah in na podeželskih območjih z uporabo podatkov
  ter
  razvojem infrastruktur,
  umetne inteligence, algoritmov strojnega učenja, robotskih
  tehnologij in modelov upravljanja
  , vključno z razvojem predstavitvenih kmetij
  ;

in

, vključno s tehnikami preciznega kmetijstva in gozdarstva,

ter

umetne inteligence, algoritmov strojnega učenja, robotskih

, vključno z razvojem predstavitvenih kmetij

Sprememba 157

Sprememba 157

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 11 a (novo)

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | prehod k integriranim in raznovrstnim prehranskim in kmetijskim sistemom in agronomskim praksam, vključno z uporabo preciznih tehnologij in pristopov za agroekološko in ekološko okrepitev v korist vseh kmetijstva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

prehod k integriranim in raznovrstnim prehranskim in kmetijskim sistemom in agronomskim praksam, vključno z uporabo preciznih tehnologij in pristopov za agroekološko in ekološko okrepitev v korist vseh kmetijstva;

prehod k integriranim in raznovrstnim prehranskim in kmetijskim sistemom in agronomskim praksam, vključno z uporabo preciznih tehnologij in pristopov za agroekološko in ekološko okrepitev v korist vseh kmetijstva;

Sprememba 158

Sprememba 158

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 11 b (novo)

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 11 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | nove strategije za gojenje rastlin, katerih cilj je trajnostni večji donos, boljša kakovost ter dodane gospodarske in okoljske koristi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

nove strategije za gojenje rastlin, katerih cilj je trajnostni večji donos, boljša kakovost ter dodane gospodarske in okoljske koristi;

nove strategije za gojenje rastlin, katerih cilj je trajnostni večji donos, boljša kakovost ter dodane gospodarske in okoljske koristi;

Sprememba 159

Sprememba 159

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 11 c (novo)

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.3 – odstavek 2 – alinea 11 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | razvoj proizvodov, orodij in praks za podporo trajnostnih kmetijskih praks, vključno z izboljšanjem znanja o učinku različnih kmetijskih praks na kakovost in regeneracijo tal. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

razvoj proizvodov, orodij in praks za podporo trajnostnih kmetijskih praks, vključno z izboljšanjem znanja o učinku različnih kmetijskih praks na kakovost in regeneracijo tal.

razvoj proizvodov, orodij in praks za podporo trajnostnih kmetijskih praks, vključno z izboljšanjem znanja o učinku različnih kmetijskih praks na kakovost in regeneracijo tal.

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.4 – uvodni del

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.4 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.2.4. | Morje
  in oceani |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.2.4.

Morje
  in oceani

Morje

| 5.2.4. | Morja
  in oceani
  , celinske vode in modro gospodarstvo |
| --- | --- |

5.2.4.

Morja
  in oceani
  , celinske vode in modro gospodarstvo

Morja

, celinske vode in modro gospodarstvo

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.4 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Naravni kapital
  morij
  in
  oceanov in
  ekosistemske storitve ponujajo
  pomembne družbenoekonomske ugodnosti in ugodnosti blaginje. Ta potencial je v nevarnosti zaradi hudih pritiskov človeških in naravnih dejavnikov, kot so onesnaževanje, čezmerni ribolov, podnebne spremembe, dvigovanje morske gladine in ekstremni vremenski pojavi. Da bi preprečili možnost, da se morja in
  oceani
  znajdejo na točki, od koder ni več vrnitve, je treba okrepiti naše poznavanje in razumevanje za trajnostno upravljanje, varstvo in obnavljanje morskih in obalnih ekosistemov ter preprečevanje onesnaževanja morij, v okviru izboljšanega in odgovornega upravljanja oceanov. To bo vključevalo raziskave za trajnostno izkoriščanje ogromnega in neizkoriščenega gospodarskega potenciala morij in
  oceanov
  s ciljem povečanja proizvodnje hrane iz
  morij in oceanov
  brez povečanja pritiska nanje, ob hkratnem prispevku k zmanjšanju pritiska na kopenske
  , sladkovodne
  in
  oceanske
  vire. Obstaja potreba po partnerskih pristopih, vključno s pripravo strategij za morske bazene in makroregije, ki segajo prek meja EU (npr. v Sredozemlju, Baltskem morju, Črnem morju, Atlantskem oceanu, Karibskem morju in Indijskem oceanu) in ki prispevajo k zavezam za mednarodno upravljanje oceanov, pobudam, kot je pobuda Združenih narodov za desetletje oceanskih znanosti za trajnostni razvoj, in obveznostim, ki so povezane z ohranjanjem morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije. | Bogata biotska raznovrstnost
  morij, oceanov in
  celinskih voda zagotavlja
  pomembne družbenoekonomske ugodnosti in ugodnosti blaginje. Ta potencial je v nevarnosti zaradi hudih pritiskov človeških in naravnih dejavnikov, kot so onesnaževanje, čezmerni ribolov, podnebne spremembe, dvigovanje morske gladine
  , netrajnostna poraba vode
  in ekstremni vremenski pojavi. Da bi preprečili možnost, da se morja
  , oceani
  in
  celinske vode
  znajdejo na točki, od koder ni več vrnitve, je treba okrepiti naše poznavanje in razumevanje za trajnostno upravljanje, varstvo in obnavljanje morskih in obalnih ekosistemov ter preprečevanje onesnaževanja morij, v okviru izboljšanega in odgovornega upravljanja oceanov. To bo vključevalo raziskave za trajnostno izkoriščanje ogromnega in neizkoriščenega gospodarskega potenciala morij
  , oceanov
  in
  celinskih voda
  s ciljem povečanja proizvodnje hrane iz
  njih
  brez povečanja pritiska nanje, ob hkratnem prispevku k zmanjšanju pritiska na kopenske in
  vodne
  vire. Obstaja potreba po partnerskih pristopih, vključno s pripravo strategij za morske bazene in makroregije, ki segajo prek meja EU (npr. v Sredozemlju, Baltskem morju, Črnem morju, Atlantskem oceanu, Karibskem morju in Indijskem oceanu) in ki prispevajo k zavezam za mednarodno upravljanje oceanov
  , ciljem trajnostnega razvoja
  , pobudam, kot je pobuda Združenih narodov za desetletje oceanskih znanosti za trajnostni razvoj, in obveznostim, ki so povezane z ohranjanjem morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Naravni kapital
  morij
  in
  oceanov in
  ekosistemske storitve ponujajo
  pomembne družbenoekonomske ugodnosti in ugodnosti blaginje. Ta potencial je v nevarnosti zaradi hudih pritiskov človeških in naravnih dejavnikov, kot so onesnaževanje, čezmerni ribolov, podnebne spremembe, dvigovanje morske gladine in ekstremni vremenski pojavi. Da bi preprečili možnost, da se morja in
  oceani
  znajdejo na točki, od koder ni več vrnitve, je treba okrepiti naše poznavanje in razumevanje za trajnostno upravljanje, varstvo in obnavljanje morskih in obalnih ekosistemov ter preprečevanje onesnaževanja morij, v okviru izboljšanega in odgovornega upravljanja oceanov. To bo vključevalo raziskave za trajnostno izkoriščanje ogromnega in neizkoriščenega gospodarskega potenciala morij in
  oceanov
  s ciljem povečanja proizvodnje hrane iz
  morij in oceanov
  brez povečanja pritiska nanje, ob hkratnem prispevku k zmanjšanju pritiska na kopenske
  , sladkovodne
  in
  oceanske
  vire. Obstaja potreba po partnerskih pristopih, vključno s pripravo strategij za morske bazene in makroregije, ki segajo prek meja EU (npr. v Sredozemlju, Baltskem morju, Črnem morju, Atlantskem oceanu, Karibskem morju in Indijskem oceanu) in ki prispevajo k zavezam za mednarodno upravljanje oceanov, pobudam, kot je pobuda Združenih narodov za desetletje oceanskih znanosti za trajnostni razvoj, in obveznostim, ki so povezane z ohranjanjem morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije.

Naravni kapital

in

ekosistemske storitve ponujajo

oceani

oceanov

morij in oceanov

, sladkovodne

oceanske

Bogata biotska raznovrstnost
  morij, oceanov in
  celinskih voda zagotavlja
  pomembne družbenoekonomske ugodnosti in ugodnosti blaginje. Ta potencial je v nevarnosti zaradi hudih pritiskov človeških in naravnih dejavnikov, kot so onesnaževanje, čezmerni ribolov, podnebne spremembe, dvigovanje morske gladine
  , netrajnostna poraba vode
  in ekstremni vremenski pojavi. Da bi preprečili možnost, da se morja
  , oceani
  in
  celinske vode
  znajdejo na točki, od koder ni več vrnitve, je treba okrepiti naše poznavanje in razumevanje za trajnostno upravljanje, varstvo in obnavljanje morskih in obalnih ekosistemov ter preprečevanje onesnaževanja morij, v okviru izboljšanega in odgovornega upravljanja oceanov. To bo vključevalo raziskave za trajnostno izkoriščanje ogromnega in neizkoriščenega gospodarskega potenciala morij
  , oceanov
  in
  celinskih voda
  s ciljem povečanja proizvodnje hrane iz
  njih
  brez povečanja pritiska nanje, ob hkratnem prispevku k zmanjšanju pritiska na kopenske in
  vodne
  vire. Obstaja potreba po partnerskih pristopih, vključno s pripravo strategij za morske bazene in makroregije, ki segajo prek meja EU (npr. v Sredozemlju, Baltskem morju, Črnem morju, Atlantskem oceanu, Karibskem morju in Indijskem oceanu) in ki prispevajo k zavezam za mednarodno upravljanje oceanov
  , ciljem trajnostnega razvoja
  , pobudam, kot je pobuda Združenih narodov za desetletje oceanskih znanosti za trajnostni razvoj, in obveznostim, ki so povezane z ohranjanjem morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije.

Bogata biotska raznovrstnost

celinskih voda zagotavlja

, netrajnostna poraba vode

, oceani

celinske vode

, oceanov

celinskih voda

njih

vodne

, ciljem trajnostnega razvoja

Sprememba 162

Sprememba 162

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.4 – odstavek 2 – alinea 1

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.4 – odstavek 2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Trajnostno
  kmetijstvo na morjih
  in
  oceanih, ribištvo in marikultura
  za živila, vključno z alternativnimi viri beljakovin z večjo prehransko varnostjo in suverenostjo ter odpornostjo na podnebne spremembe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Trajnostno
  kmetijstvo na morjih
  in
  oceanih, ribištvo in marikultura
  za živila, vključno z alternativnimi viri beljakovin z večjo prehransko varnostjo in suverenostjo ter odpornostjo na podnebne spremembe;

kmetijstvo na morjih

oceanih, ribištvo in marikultura

| — | Trajnostno
  ribištvo
  in
  odgovorna akvakultura
  za živila, vključno z alternativnimi viri beljakovin z večjo prehransko varnostjo in suverenostjo ter odpornostjo na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

—

Trajnostno
  ribištvo
  in
  odgovorna akvakultura
  za živila, vključno z alternativnimi viri beljakovin z večjo prehransko varnostjo in suverenostjo ter odpornostjo na podnebne spremembe;

ribištvo

odgovorna akvakultura

Sprememba 163

Sprememba 163

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.4 – odstavek 2 – alinea 1 a (novo)

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.4 – odstavek 2 – alinea 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | razvoj novih bioproizvodov, ki temeljijo na morskih organizmih, s široko uporabo, kar zagotavlja priložnosti za nove izdelke in storitve; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

razvoj novih bioproizvodov, ki temeljijo na morskih organizmih, s široko uporabo, kar zagotavlja priložnosti za nove izdelke in storitve;

razvoj novih bioproizvodov, ki temeljijo na morskih organizmih, s široko uporabo, kar zagotavlja priložnosti za nove izdelke in storitve;

Sprememba 164

Sprememba 164

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.4 – odstavek 2 – alinea 2

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.4 – odstavek 2 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | okrepljena trajnost morskih ekosistemov, ki tako zagotavljajo zdravje morij in
  oceanov
  ter preprečevanje in blažitev posledic naravnih in človekovih pritiskov, kot so onesnaževanje in plastika, evtrofikacija, zakisljevanje, segrevanje
  morij in oceanov
  , naraščanje gladine morja, ob upoštevanju stika med kopnim in
  morjem
  ter pospeševanje krožnega pristopa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

okrepljena trajnost morskih ekosistemov, ki tako zagotavljajo zdravje morij in
  oceanov
  ter preprečevanje in blažitev posledic naravnih in človekovih pritiskov, kot so onesnaževanje in plastika, evtrofikacija, zakisljevanje, segrevanje
  morij in oceanov
  , naraščanje gladine morja, ob upoštevanju stika med kopnim in
  morjem
  ter pospeševanje krožnega pristopa;

oceanov

morij in oceanov

morjem

| — | okrepljena trajnost morskih ekosistemov, ki tako zagotavljajo zdravje morij
  , oceanov
  in
  celinskih voda
  ter
  onemogočanje,
  preprečevanje in blažitev posledic naravnih in človekovih pritiskov, kot so onesnaževanje
  , kemikalije
  in plastika,
  vključno z mikroplastiko, čezmerni ribolov,
  evtrofikacija, zakisljevanje, segrevanje
  , invazivne vrste
  , naraščanje gladine morja, ob upoštevanju stika med kopnim in
  vodnim okoljem
  ter pospeševanje krožnega pristopa; |
| --- | --- |

—

okrepljena trajnost morskih ekosistemov, ki tako zagotavljajo zdravje morij
  , oceanov
  in
  celinskih voda
  ter
  onemogočanje,
  preprečevanje in blažitev posledic naravnih in človekovih pritiskov, kot so onesnaževanje
  , kemikalije
  in plastika,
  vključno z mikroplastiko, čezmerni ribolov,
  evtrofikacija, zakisljevanje, segrevanje
  , invazivne vrste
  , naraščanje gladine morja, ob upoštevanju stika med kopnim in
  vodnim okoljem
  ter pospeševanje krožnega pristopa;

, oceanov

celinskih voda

onemogočanje,

, kemikalije

vključno z mikroplastiko, čezmerni ribolov,

, invazivne vrste

vodnim okoljem

Sprememba 165

Sprememba 165

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.4 – odstavek 2 – alinea 3

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.4 – odstavek 2 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | upravljanje oceanov na mednarodni in regionalni ravni, da bi zagotovili ohranjanje in trajnostno rabo virov iz morij in
  oceanov
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

upravljanje oceanov na mednarodni in regionalni ravni, da bi zagotovili ohranjanje in trajnostno rabo virov iz morij in
  oceanov
  ;

oceanov

| — | upravljanje oceanov na mednarodni in regionalni ravni, da bi zagotovili ohranjanje in trajnostno rabo virov iz morij
  , oceanov
  in
  celinskih voda ter njihov naravni kapital
  ; |
| --- | --- |

—

upravljanje oceanov na mednarodni in regionalni ravni, da bi zagotovili ohranjanje in trajnostno rabo virov iz morij
  , oceanov
  in
  celinskih voda ter njihov naravni kapital
  ;

, oceanov

celinskih voda ter njihov naravni kapital

Sprememba 166

Sprememba 166

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.4 – odstavek 2 – alinea 6

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.4 – odstavek 2 – alinea 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | modre vrednostne verige, večkratna uporaba
  morskega
  prostora in rast sektorja obnovljivih virov energije iz morij in
  oceanov
  , vključno s 
  trajnostnimi mikroalgami
  in
  makroalgami
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

modre vrednostne verige, večkratna uporaba
  morskega
  prostora in rast sektorja obnovljivih virov energije iz morij in
  oceanov
  , vključno s 
  trajnostnimi mikroalgami
  in
  makroalgami
  ;

morskega

oceanov

trajnostnimi mikroalgami

makroalgami

| — | modre vrednostne verige, večkratna uporaba prostora in rast sektorja obnovljivih virov energije iz morij
  , oceanov
  in
  celinskih voda
  , vključno s 
  trajnostno proizvodnjo mikroalg
  in
  makroalg
  ;
  sodobni sistemi proizvodnje vodnega življa na kopnem, ki podpirajo okoljsko nevtralno proizvodnjo biomase; |
| --- | --- |

—

modre vrednostne verige, večkratna uporaba prostora in rast sektorja obnovljivih virov energije iz morij
  , oceanov
  in
  celinskih voda
  , vključno s 
  trajnostno proizvodnjo mikroalg
  in
  makroalg
  ;
  sodobni sistemi proizvodnje vodnega življa na kopnem, ki podpirajo okoljsko nevtralno proizvodnjo biomase;

, oceanov

celinskih voda

trajnostno proizvodnjo mikroalg

makroalg

sodobni sistemi proizvodnje vodnega življa na kopnem, ki podpirajo okoljsko nevtralno proizvodnjo biomase;

Sprememba 167

Sprememba 167

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.4 – odstavek 2 – alinea 7

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.4 – odstavek 2 – alinea 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | naravne rešitve, ki temeljijo na dinamiki
  morskih
  in obalnih ekosistemov, biotski raznovrstnosti in več ekosistemskih storitvah, ki bodo omogočile sistemske pristope k trajnostni rabi virov iz morij in
  oceanov
  ter prispevale k varovanju okolja
  , upravljanju obalnih območij
  in prilagajanju na podnebne spremembe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

naravne rešitve, ki temeljijo na dinamiki
  morskih
  in obalnih ekosistemov, biotski raznovrstnosti in več ekosistemskih storitvah, ki bodo omogočile sistemske pristope k trajnostni rabi virov iz morij in
  oceanov
  ter prispevale k varovanju okolja
  , upravljanju obalnih območij
  in prilagajanju na podnebne spremembe;

morskih

oceanov

, upravljanju obalnih območij

| — | naravne rešitve, ki temeljijo na dinamiki
  vodnih
  in obalnih ekosistemov, biotski raznovrstnosti in več ekosistemskih storitvah, ki bodo omogočile sistemske pristope k trajnostni rabi virov iz morij
  , oceanov
  in
  celinskih voda
  ter prispevale k varovanju okolja
  (vključno z obalo), obnovi
  in
  upravljanju ter
  prilagajanju na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

—

naravne rešitve, ki temeljijo na dinamiki
  vodnih
  in obalnih ekosistemov, biotski raznovrstnosti in več ekosistemskih storitvah, ki bodo omogočile sistemske pristope k trajnostni rabi virov iz morij
  , oceanov
  in
  celinskih voda
  ter prispevale k varovanju okolja
  (vključno z obalo), obnovi
  in
  upravljanju ter
  prilagajanju na podnebne spremembe;

vodnih

, oceanov

celinskih voda

(vključno z obalo), obnovi

upravljanju ter

Sprememba 168

Sprememba 168

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.4 – odstavek 2 – alinea 8

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.4 – odstavek 2 – alinea 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | modre inovacije, vključno z inovacijami v modrih in digitalnih gospodarstvih, v celotnem obalnem območju, obalnih mestih in pristaniščih za povečanje odpornosti obalnih območjih in tudi koristi državljanov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

modre inovacije, vključno z inovacijami v modrih in digitalnih gospodarstvih, v celotnem obalnem območju, obalnih mestih in pristaniščih za povečanje odpornosti obalnih območjih in tudi koristi državljanov;

| — | modre inovacije, vključno z inovacijami v modrih in digitalnih gospodarstvih, v celotnem obalnem območju, obalnih mestih in pristaniščih za povečanje odpornosti obalnih območjih in tudi koristi državljanov
  in obiskovalcev
  ; |
| --- | --- |

—

modre inovacije, vključno z inovacijami v modrih in digitalnih gospodarstvih, v celotnem obalnem območju, obalnih mestih in pristaniščih za povečanje odpornosti obalnih območjih in tudi koristi državljanov
  in obiskovalcev
  ;

in obiskovalcev

Sprememba 169

Sprememba 169

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.4 – odstavek 2 – alinea 9

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.4 – odstavek 2 – alinea 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | boljše razumevanje vloge oceanov za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

boljše razumevanje vloge oceanov za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje.

| — | boljše razumevanje vloge oceanov
  in drugih vodnih okolij
  za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. |
| --- | --- |

—

boljše razumevanje vloge oceanov
  in drugih vodnih okolij
  za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje.

in drugih vodnih okolij

Sprememba 170

Sprememba 170

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.5 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Skupni učinki naraščanja števila prebivalcev, pomanjkanje in prekomernega izkoriščanja virov, degradacije okolja, podnebnih sprememb in migracij ustvarjajo izzive, kakršnih doslej še ni bilo, in ki zahtevajo preoblikovanje prehranskega sistema (RAZVOJ PREHRANE DO LETA 2030) (20). Sedanja proizvodnja in poraba hrane sta v veliki meri netrajnostni, medtem ko se soočamo z dvojnim bremenom neustrezne prehranjenosti, za katerega sta značilna hkratni obstoj podhranjenosti in debelosti. Prihodnji prehranski sistemi morajo zagotoviti dovolj varne, zdrave in kakovostne hrane za vse, ki bo temeljila na učinkovitosti virov, trajnosti (vključno z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov, onesnaževanja in odpadkov), povezovanju kopna in
  morja
  , zmanjšanju živilskih odpadkov, izboljšanju proizvodnje hrane iz morij in oceanov ter bo zajemala celotno „prehransko vrednostno verigo“ od proizvajalcev do potrošnikov – in nazaj. To mora potekati hkrati z razvojem prihodnjih sistemov za varnost ter zasnovo, razvojem in zagotavljanjem orodij, tehnologij in digitalnih rešitev, ki zagotavljajo znatne koristi za potrošnike ter povečujejo konkurenčnost in trajnost prehranske vrednostne verige. Poleg tega obstaja potreba po spodbujanju sprememb pri vzorcih porabe in proizvodnje hrane ter za vključitev primarnih proizvajalcev, industrije (vključno z MSP), trgovcev na drobno, storitvenih sektorjev na področju prehrane
  , potrošnikov
  in javnih storitev. | Skupni učinki naraščanja števila prebivalcev, pomanjkanje in prekomernega izkoriščanja virov, degradacije okolja, podnebnih sprememb in migracij ustvarjajo izzive, kakršnih doslej še ni bilo, in ki zahtevajo preoblikovanje prehranskega sistema (RAZVOJ PREHRANE DO LETA 2030) (20). Sedanja proizvodnja in poraba hrane sta v veliki meri netrajnostni, medtem ko se soočamo z dvojnim bremenom neustrezne prehranjenosti, za katerega sta značilna hkratni obstoj podhranjenosti in debelosti. Prihodnji prehranski sistemi morajo zagotoviti dovolj varne, zdrave in kakovostne hrane za vse, ki bo temeljila na učinkovitosti virov, trajnosti (vključno z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov, onesnaževanja in odpadkov), povezovanju kopna in
  vodnih okolij
  , zmanjšanju živilskih odpadkov, izboljšanju proizvodnje hrane iz morij in oceanov ter bo zajemala celotno „prehransko vrednostno verigo“ od proizvajalcev do potrošnikov – in nazaj. To mora potekati hkrati z razvojem prihodnjih sistemov za varnost ter zasnovo, razvojem in zagotavljanjem orodij, tehnologij in digitalnih rešitev, ki zagotavljajo znatne koristi za potrošnike ter povečujejo konkurenčnost
  , učinkovitost
  in trajnost prehranske vrednostne verige. Poleg tega obstaja potreba po spodbujanju sprememb pri vzorcih porabe in proizvodnje hrane
  , na primer z označevanjem živil,
  ter za
  boljšo
  vključitev
  vseh akterjev, vključno s potrošniki,
  primarnih proizvajalcev, industrije (vključno z MSP), trgovcev na drobno, storitvenih sektorjev na področju prehrane in javnih storitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Skupni učinki naraščanja števila prebivalcev, pomanjkanje in prekomernega izkoriščanja virov, degradacije okolja, podnebnih sprememb in migracij ustvarjajo izzive, kakršnih doslej še ni bilo, in ki zahtevajo preoblikovanje prehranskega sistema (RAZVOJ PREHRANE DO LETA 2030) (20). Sedanja proizvodnja in poraba hrane sta v veliki meri netrajnostni, medtem ko se soočamo z dvojnim bremenom neustrezne prehranjenosti, za katerega sta značilna hkratni obstoj podhranjenosti in debelosti. Prihodnji prehranski sistemi morajo zagotoviti dovolj varne, zdrave in kakovostne hrane za vse, ki bo temeljila na učinkovitosti virov, trajnosti (vključno z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov, onesnaževanja in odpadkov), povezovanju kopna in
  morja
  , zmanjšanju živilskih odpadkov, izboljšanju proizvodnje hrane iz morij in oceanov ter bo zajemala celotno „prehransko vrednostno verigo“ od proizvajalcev do potrošnikov – in nazaj. To mora potekati hkrati z razvojem prihodnjih sistemov za varnost ter zasnovo, razvojem in zagotavljanjem orodij, tehnologij in digitalnih rešitev, ki zagotavljajo znatne koristi za potrošnike ter povečujejo konkurenčnost in trajnost prehranske vrednostne verige. Poleg tega obstaja potreba po spodbujanju sprememb pri vzorcih porabe in proizvodnje hrane ter za vključitev primarnih proizvajalcev, industrije (vključno z MSP), trgovcev na drobno, storitvenih sektorjev na področju prehrane
  , potrošnikov
  in javnih storitev.

20

morja

, potrošnikov

Skupni učinki naraščanja števila prebivalcev, pomanjkanje in prekomernega izkoriščanja virov, degradacije okolja, podnebnih sprememb in migracij ustvarjajo izzive, kakršnih doslej še ni bilo, in ki zahtevajo preoblikovanje prehranskega sistema (RAZVOJ PREHRANE DO LETA 2030) (20). Sedanja proizvodnja in poraba hrane sta v veliki meri netrajnostni, medtem ko se soočamo z dvojnim bremenom neustrezne prehranjenosti, za katerega sta značilna hkratni obstoj podhranjenosti in debelosti. Prihodnji prehranski sistemi morajo zagotoviti dovolj varne, zdrave in kakovostne hrane za vse, ki bo temeljila na učinkovitosti virov, trajnosti (vključno z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov, onesnaževanja in odpadkov), povezovanju kopna in
  vodnih okolij
  , zmanjšanju živilskih odpadkov, izboljšanju proizvodnje hrane iz morij in oceanov ter bo zajemala celotno „prehransko vrednostno verigo“ od proizvajalcev do potrošnikov – in nazaj. To mora potekati hkrati z razvojem prihodnjih sistemov za varnost ter zasnovo, razvojem in zagotavljanjem orodij, tehnologij in digitalnih rešitev, ki zagotavljajo znatne koristi za potrošnike ter povečujejo konkurenčnost
  , učinkovitost
  in trajnost prehranske vrednostne verige. Poleg tega obstaja potreba po spodbujanju sprememb pri vzorcih porabe in proizvodnje hrane
  , na primer z označevanjem živil,
  ter za
  boljšo
  vključitev
  vseh akterjev, vključno s potrošniki,
  primarnih proizvajalcev, industrije (vključno z MSP), trgovcev na drobno, storitvenih sektorjev na področju prehrane in javnih storitev.

20

vodnih okolij

, učinkovitost

, na primer z označevanjem živil,

boljšo

vseh akterjev, vključno s potrošniki,

Sprememba 171

Sprememba 171

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.5 – odstavek 2 – alinea 1

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.5 – odstavek 2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Trajnostna in zdrava prehrana za dobro počutje ljudi v celotni življenjski dobi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Trajnostna in zdrava prehrana za dobro počutje ljudi v celotni življenjski dobi;

| — | Trajnostna in zdrava prehrana za dobro počutje ljudi v celotni življenjski dobi;
  zagotavljanje, da so sistemi proizvodnje in predelave hrane od temeljev zasnovani tako, da upoštevajo prehranske potrebe; |
| --- | --- |

—

Trajnostna in zdrava prehrana za dobro počutje ljudi v celotni življenjski dobi;
  zagotavljanje, da so sistemi proizvodnje in predelave hrane od temeljev zasnovani tako, da upoštevajo prehranske potrebe;

zagotavljanje, da so sistemi proizvodnje in predelave hrane od temeljev zasnovani tako, da upoštevajo prehranske potrebe;

Sprememba 172

Sprememba 172

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.5 – odstavek 2 – alinea 1 a (novo)

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.5 – odstavek 2 – alinea 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | uporaba novih genomskih in metabolomskih tehnologij za prepoznavanje in zadovoljevanje različnih prehranskih potreb svetovnega prebivalstva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

uporaba novih genomskih in metabolomskih tehnologij za prepoznavanje in zadovoljevanje različnih prehranskih potreb svetovnega prebivalstva;

uporaba novih genomskih in metabolomskih tehnologij za prepoznavanje in zadovoljevanje različnih prehranskih potreb svetovnega prebivalstva;

Sprememba 173

Sprememba 173

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.5 – odstavek 2 – alinea 2

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.5 – odstavek 2 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | poosebljena prehrana
  , zlasti za ranljive skupine, za zmanjšanje dejavnikov tveganja za bolezni, povezane s prehrano in nenalezljive bolezni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

poosebljena prehrana
  , zlasti za ranljive skupine, za zmanjšanje dejavnikov tveganja za bolezni, povezane s prehrano in nenalezljive bolezni;

poosebljena prehrana

| — | novi pristopi glede prehrane
  , zlasti za ranljive skupine, za zmanjšanje dejavnikov tveganja za bolezni, povezane s prehrano in nenalezljive bolezni
  , vključno s prehransko intoleranco
  ; |
| --- | --- |

—

novi pristopi glede prehrane
  , zlasti za ranljive skupine, za zmanjšanje dejavnikov tveganja za bolezni, povezane s prehrano in nenalezljive bolezni
  , vključno s prehransko intoleranco
  ;

novi pristopi glede prehrane

, vključno s prehransko intoleranco

Sprememba 174

Sprememba 174

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.5 – odstavek 2 – alinea 3

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.5 – odstavek 2 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | vedenje potrošnikov, način življenja in motivacije, spodbujanje družbenih inovacij in sodelovanja družbe za boljše zdravje in okoljsko trajnost v celotni prehranski vrednostni verigi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

vedenje potrošnikov, način življenja in motivacije, spodbujanje družbenih inovacij in sodelovanja družbe za boljše zdravje in okoljsko trajnost v celotni prehranski vrednostni verigi;

| — | vedenje potrošnikov, način življenja in motivacije,
  analizirani z večdisciplinarnega vidika (psihološkega in kulturnega),
  spodbujanje družbenih inovacij in sodelovanja družbe za boljše zdravje in okoljsko trajnost v celotni prehranski vrednostni verigi; |
| --- | --- |

—

vedenje potrošnikov, način življenja in motivacije,
  analizirani z večdisciplinarnega vidika (psihološkega in kulturnega),
  spodbujanje družbenih inovacij in sodelovanja družbe za boljše zdravje in okoljsko trajnost v celotni prehranski vrednostni verigi;

analizirani z večdisciplinarnega vidika (psihološkega in kulturnega),

Sprememba 175

Sprememba 175

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.5 – odstavek 2 – alinea 4

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.5 – odstavek 2 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | sodobni sistemi za varnost in avtentičnost hrane, krepitev zaupanja potrošnikov v prehranski sistem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

sodobni sistemi za varnost in avtentičnost hrane, krepitev zaupanja potrošnikov v prehranski sistem;

| — | sodobni sistemi za varnost
  , sledljivost
  in avtentičnost hrane, krepitev zaupanja potrošnikov v prehranski sistem; |
| --- | --- |

—

sodobni sistemi za varnost
  , sledljivost
  in avtentičnost hrane, krepitev zaupanja potrošnikov v prehranski sistem;

, sledljivost

Sprememba 176

Sprememba 176

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.5 – odstavek 2 – alinea 4 a (novo)

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.5 – odstavek 2 – alinea 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | opredelitev virov beljakovin in nadaljnji razvoj beljakovinskih rastlin in njihova predelava za uporabo kot hrana in krma; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

opredelitev virov beljakovin in nadaljnji razvoj beljakovinskih rastlin in njihova predelava za uporabo kot hrana in krma;

opredelitev virov beljakovin in nadaljnji razvoj beljakovinskih rastlin in njihova predelava za uporabo kot hrana in krma;

Sprememba 177

Sprememba 177

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.5 – odstavek 2 – alinea 6

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.5 – odstavek 2 – alinea 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | okoljsko vzdržni, krožni in z viri gospodarni prehranski sistemi s kopnega in iz
  morja
  , zmanjševanje količine živilskih odpadkov v smeri odprave odpadkov v celotnem prehranskem sistemu, s ponovno uporabo hrane in biomaso, recikliranjem odpadkov hrane, nova embalaža za živila, povpraševanje po prilagojenih in lokalnih živilih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

okoljsko vzdržni, krožni in z viri gospodarni prehranski sistemi s kopnega in iz
  morja
  , zmanjševanje količine živilskih odpadkov v smeri odprave odpadkov v celotnem prehranskem sistemu, s ponovno uporabo hrane in biomaso, recikliranjem odpadkov hrane, nova embalaža za živila, povpraševanje po prilagojenih in lokalnih živilih;

morja

| — | okoljsko vzdržni, krožni in z viri gospodarni prehranski sistemi s kopnega in iz
  vodnih okolij
  , zmanjševanje količine živilskih odpadkov v smeri odprave odpadkov v celotnem prehranskem sistemu, s ponovno uporabo hrane in biomaso, recikliranjem odpadkov hrane, nova embalaža za živila, povpraševanje po prilagojenih in lokalnih živilih; |
| --- | --- |

—

okoljsko vzdržni, krožni in z viri gospodarni prehranski sistemi s kopnega in iz
  vodnih okolij
  , zmanjševanje količine živilskih odpadkov v smeri odprave odpadkov v celotnem prehranskem sistemu, s ponovno uporabo hrane in biomaso, recikliranjem odpadkov hrane, nova embalaža za živila, povpraševanje po prilagojenih in lokalnih živilih;

vodnih okolij

Sprememba 178

Sprememba 178

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.5 – odstavek 2 – alinea 7

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.5 – odstavek 2 – alinea 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | inovacije in prehranski sistemi za lokalne inovacije in krepitev vloge skupnosti, spodbujanje pravične trgovine in oblikovanja cen, vključenosti in trajnosti prek partnerstev med
  industrijo
  , lokalnimi organi, raziskovalci in družbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

inovacije in prehranski sistemi za lokalne inovacije in krepitev vloge skupnosti, spodbujanje pravične trgovine in oblikovanja cen, vključenosti in trajnosti prek partnerstev med
  industrijo
  , lokalnimi organi, raziskovalci in družbo.

industrijo

| — | inovacije in prehranski sistemi za lokalne inovacije in krepitev vloge skupnosti, spodbujanje pravične trgovine in oblikovanja cen, vključenosti in trajnosti prek partnerstev med
  industrijami
  , lokalnimi organi, raziskovalci in družbo. |
| --- | --- |

—

inovacije in prehranski sistemi za lokalne inovacije in krepitev vloge skupnosti, spodbujanje pravične trgovine in oblikovanja cen, vključenosti in trajnosti prek partnerstev med
  industrijami
  , lokalnimi organi, raziskovalci in družbo.

industrijami

Sprememba 179

Sprememba 179

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.5 – odstavek 2 – alinea 7 a (novo)

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.5 – odstavek 2 – alinea 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | razvoj krožnega biogospodarstva, maksimiziranje proizvodnje hrane in predelovalnih ciklov, da bi se optimizirala vrednost naših virov in čim bolj zmanjšal vpliv na okolje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

razvoj krožnega biogospodarstva, maksimiziranje proizvodnje hrane in predelovalnih ciklov, da bi se optimizirala vrednost naših virov in čim bolj zmanjšal vpliv na okolje.

razvoj krožnega biogospodarstva, maksimiziranje proizvodnje hrane in predelovalnih ciklov, da bi se optimizirala vrednost naših virov in čim bolj zmanjšal vpliv na okolje.

Sprememba 180

Sprememba 180

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.6 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Biotehnološke inovacije postavljajo temelje za odmik od gospodarstva, ki temelji na fosilnih gorivih, z vključevanjem trajnostnega pridobivanja, industrijske predelave in pretvorbe biomase s kopnega in iz
  morja
  v biološke materiale in izdelke. Izkoriščajo tudi potencial živih virov, znanosti o življenju in industrijske biotehnologije za nova odkritja, izdelke in procese. Biotehnološke inovacije, vključno s tehnologijami, lahko regijam in mestom zagotovijo nove gospodarske dejavnosti in zaposlovanje, prispevajo k oživljanju podeželskih in obalnih gospodarstev ter h krepitvi krožnega modela biogospodarstva. | Biotehnološke inovacije postavljajo temelje za odmik od gospodarstva, ki temelji na fosilnih gorivih, z vključevanjem trajnostnega pridobivanja, industrijske predelave in pretvorbe biomase s kopnega in iz
  vode
  v biološke materiale in izdelke. Izkoriščajo tudi potencial živih virov, znanosti o življenju in industrijske biotehnologije
  , pa tudi tekočih prizadevanj za standardizacijo,
  za nova odkritja, izdelke in procese. Biotehnološke inovacije, vključno s tehnologijami, lahko regijam in mestom zagotovijo nove gospodarske dejavnosti in zaposlovanje, prispevajo k oživljanju podeželskih in obalnih gospodarstev ter h krepitvi krožnega modela biogospodarstva
  ter tako podpirajo prehod na nizkoogljično, z viri gospodarno družbo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Biotehnološke inovacije postavljajo temelje za odmik od gospodarstva, ki temelji na fosilnih gorivih, z vključevanjem trajnostnega pridobivanja, industrijske predelave in pretvorbe biomase s kopnega in iz
  morja
  v biološke materiale in izdelke. Izkoriščajo tudi potencial živih virov, znanosti o življenju in industrijske biotehnologije za nova odkritja, izdelke in procese. Biotehnološke inovacije, vključno s tehnologijami, lahko regijam in mestom zagotovijo nove gospodarske dejavnosti in zaposlovanje, prispevajo k oživljanju podeželskih in obalnih gospodarstev ter h krepitvi krožnega modela biogospodarstva.

morja

Biotehnološke inovacije postavljajo temelje za odmik od gospodarstva, ki temelji na fosilnih gorivih, z vključevanjem trajnostnega pridobivanja, industrijske predelave in pretvorbe biomase s kopnega in iz
  vode
  v biološke materiale in izdelke. Izkoriščajo tudi potencial živih virov, znanosti o življenju in industrijske biotehnologije
  , pa tudi tekočih prizadevanj za standardizacijo,
  za nova odkritja, izdelke in procese. Biotehnološke inovacije, vključno s tehnologijami, lahko regijam in mestom zagotovijo nove gospodarske dejavnosti in zaposlovanje, prispevajo k oživljanju podeželskih in obalnih gospodarstev ter h krepitvi krožnega modela biogospodarstva
  ter tako podpirajo prehod na nizkoogljično, z viri gospodarno družbo
  .

vode

, pa tudi tekočih prizadevanj za standardizacijo,

ter tako podpirajo prehod na nizkoogljično, z viri gospodarno družbo

Sprememba 181

Sprememba 181

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.6 – odstavek 1 a (novo)

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.6 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Sistemi biotehnoloških inovacij zahtevajo sodelovanje med sektorji in znotraj vrednostne verige. Potencial in vpliv različnih virov biomase bi bilo treba skrbno oceniti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sistemi biotehnoloških inovacij zahtevajo sodelovanje med sektorji in znotraj vrednostne verige. Potencial in vpliv različnih virov biomase bi bilo treba skrbno oceniti.

Sistemi biotehnoloških inovacij zahtevajo sodelovanje med sektorji in znotraj vrednostne verige. Potencial in vpliv različnih virov biomase bi bilo treba skrbno oceniti.

Sprememba 182

Sprememba 182

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.6 – odstavek 2 – alinea 1

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.6 – odstavek 2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Sistemi za trajnostno pridobivanje in proizvodnjo biomase, osredotočeni na aplikacije in uporabe višje vrednosti, družbena in okoljska zdržnost, vplivi na cilje zmanjšanja sprememb biotske raznovrstnosti in podnebnih sprememb in splošno učinkovitost virov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Sistemi za trajnostno pridobivanje in proizvodnjo biomase, osredotočeni na aplikacije in uporabe višje vrednosti, družbena in okoljska zdržnost, vplivi na cilje zmanjšanja sprememb biotske raznovrstnosti in podnebnih sprememb in splošno učinkovitost virov;

| — | Sistemi za trajnostno
  in pravično
  pridobivanje in proizvodnjo biomase, osredotočeni na aplikacije in uporabe višje vrednosti, družbena
  , gospodarska
  in okoljska zdržnost, vplivi na cilje zmanjšanja sprememb biotske raznovrstnosti in podnebnih sprememb in splošno učinkovitost virov; |
| --- | --- |

—

Sistemi za trajnostno
  in pravično
  pridobivanje in proizvodnjo biomase, osredotočeni na aplikacije in uporabe višje vrednosti, družbena
  , gospodarska
  in okoljska zdržnost, vplivi na cilje zmanjšanja sprememb biotske raznovrstnosti in podnebnih sprememb in splošno učinkovitost virov;

in pravično

, gospodarska

Sprememba 183

Sprememba 183

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.6 – odstavek 2 – alinea 3

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.6 – odstavek 2 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | vrednostne verige na področju biomase, materiali vključno z materiali, ki so nastali po vzoru naravnih materialov, izdelki in procesi z novimi lastnostmi in funkcijami ter večjo trajnostno naravnanostjo (vključno z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov), spodbujanje razvoja naprednih biorafinerij z uporabo več vrst biomase; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

vrednostne verige na področju biomase, materiali vključno z materiali, ki so nastali po vzoru naravnih materialov, izdelki in procesi z novimi lastnostmi in funkcijami ter večjo trajnostno naravnanostjo (vključno z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov), spodbujanje razvoja naprednih biorafinerij z uporabo več vrst biomase;

| — | vrednostne verige na področju biomase, materiali vključno z materiali, ki so nastali po vzoru naravnih materialov, izdelki in procesi z novimi lastnostmi in funkcijami ter večjo trajnostno naravnanostjo (vključno z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov), spodbujanje razvoja naprednih biorafinerij z uporabo več vrst biomase
  ter nadaljnji razvoj obstoječih in novih biogenih goriv
  ;
  boljša uporaba bioloških odpadkov in stranskih proizvodov; |
| --- | --- |

—

vrednostne verige na področju biomase, materiali vključno z materiali, ki so nastali po vzoru naravnih materialov, izdelki in procesi z novimi lastnostmi in funkcijami ter večjo trajnostno naravnanostjo (vključno z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov), spodbujanje razvoja naprednih biorafinerij z uporabo več vrst biomase
  ter nadaljnji razvoj obstoječih in novih biogenih goriv
  ;
  boljša uporaba bioloških odpadkov in stranskih proizvodov;

ter nadaljnji razvoj obstoječih in novih biogenih goriv

boljša uporaba bioloških odpadkov in stranskih proizvodov;

Sprememba 184

Sprememba 184

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.6 – odstavek 2 – alinea 4

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.6 – odstavek 2 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | biotehnologija, vključno z vrhunsko medsektorsko biotehnologijo, za uporabo v konkurenčnih, trajnostnih in novih industrijskih procesih, okoljskih storitvah in potrošniških izdelkih (21); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

biotehnologija, vključno z vrhunsko medsektorsko biotehnologijo, za uporabo v konkurenčnih, trajnostnih in novih industrijskih procesih, okoljskih storitvah in potrošniških izdelkih (21);

21

| — | biotehnologija, vključno z vrhunsko medsektorsko biotehnologijo, za uporabo v konkurenčnih, trajnostnih in novih
  kmetijskih in
  industrijskih procesih, okoljskih storitvah in potrošniških izdelkih (21); |
| --- | --- |

—

biotehnologija, vključno z vrhunsko medsektorsko biotehnologijo, za uporabo v konkurenčnih, trajnostnih in novih
  kmetijskih in
  industrijskih procesih, okoljskih storitvah in potrošniških izdelkih (21);

kmetijskih in

21

Sprememba 185

Sprememba 185

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.6 – odstavek 2 – alinea 5

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.6 – odstavek 2 – alinea 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Krožni model biogospodarstva s pomočjo tehnoloških, sistemskih, družbenih inovacij in inovativnega poslovnega modela, da se
  korenito
  poveča ustvarjena vrednost na enoto bioloških virov, ohranitev vrednosti takih virov v gospodarstvu za dalj časa ter podpiranje načela kaskadne uporabe trajnostne biomase z raziskavami in inovacijami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Krožni model biogospodarstva s pomočjo tehnoloških, sistemskih, družbenih inovacij in inovativnega poslovnega modela, da se
  korenito
  poveča ustvarjena vrednost na enoto bioloških virov, ohranitev vrednosti takih virov v gospodarstvu za dalj časa ter podpiranje načela kaskadne uporabe trajnostne biomase z raziskavami in inovacijami;

korenito

| — | Krožni model biogospodarstva s pomočjo tehnoloških, sistemskih, družbenih inovacij in inovativnega poslovnega modela, da se poveča ustvarjena vrednost na enoto bioloških virov, ohranitev vrednosti takih virov v gospodarstvu za dalj časa ter podpiranje
  prehoda na trajnostne materiale in
  načela kaskadne uporabe trajnostne biomase z raziskavami in inovacijami; |
| --- | --- |

—

Krožni model biogospodarstva s pomočjo tehnoloških, sistemskih, družbenih inovacij in inovativnega poslovnega modela, da se poveča ustvarjena vrednost na enoto bioloških virov, ohranitev vrednosti takih virov v gospodarstvu za dalj časa ter podpiranje
  prehoda na trajnostne materiale in
  načela kaskadne uporabe trajnostne biomase z raziskavami in inovacijami;

prehoda na trajnostne materiale in

Sprememba 186

Sprememba 186

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.6 – odstavek 2 – alinea 5 a (novo)

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.6 – odstavek 2 – alinea 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | vrednostne verige na področju biomase, ki vključujejo nove inovativne materiale, kombinacije materialov in druge inovativne koncepte in proizvode; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

vrednostne verige na področju biomase, ki vključujejo nove inovativne materiale, kombinacije materialov in druge inovativne koncepte in proizvode;

vrednostne verige na področju biomase, ki vključujejo nove inovativne materiale, kombinacije materialov in druge inovativne koncepte in proizvode;

Sprememba 187

Sprememba 187

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.7 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Krožni sistemi proizvodnje in porabe bodo zagotovili koristi evropskemu gospodarstvu z zmanjšanjem odvisnosti od virov in povečali konkurenčnost podjetij, evropskim državljanom pa bodo koristili z ustvarjanjem novih delovnih mest in zmanjšanjem pritiska na okolje in podnebje. Poleg industrijske preobrazbe bodo tudi za prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo potrebne spremembe širšega sistema, ki zahteva sistemske ekološko inovativne rešitve, nove poslovne modele, trge in naložbe, spodbujevalno infrastrukturo, družbene inovacije, spremembe v vedenju potrošnikov in modele upravljanja, ki spodbujajo sodelovanje med različnimi deležniki, s čimer se zagotovi, da predvidene spremembe sistema dosežejo boljše gospodarske, okoljske in socialne rezultate (22). Odpiranje mednarodnemu sodelovanju
  bo
  pomembno za primerjavo, ustvarjanje in izmenjavo znanja ter preprečevanje podvajanja prizadevanj, npr. prek mednarodnih pobud, kot
  so
  mednarodni forum za vire. | Krožni sistemi proizvodnje in porabe bodo zagotovili koristi evropskemu gospodarstvu
  in družbi
  z zmanjšanjem odvisnosti od virov in povečali konkurenčnost podjetij, evropskim državljanom pa bodo koristili z ustvarjanjem novih delovnih mest in zmanjšanjem pritiska na okolje in podnebje. Poleg industrijske preobrazbe bodo tudi za prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo potrebne spremembe širšega sistema, ki zahteva sistemske ekološko inovativne rešitve, nove poslovne modele, trge in naložbe,
  spremembo ali razvoj novih standardov,
  spodbujevalno infrastrukturo, družbene inovacije, spremembe v vedenju potrošnikov in modele upravljanja, ki spodbujajo sodelovanje med različnimi deležniki, s čimer se zagotovi, da predvidene spremembe sistema dosežejo boljše gospodarske, okoljske in socialne rezultate (22).
  Morebitno
  odpiranje mednarodnemu sodelovanju
  je lahko
  pomembno za primerjavo, ustvarjanje in izmenjavo znanja ter preprečevanje podvajanja prizadevanj, npr. prek mednarodnih pobud, kot
  je
  mednarodni forum za vire. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Krožni sistemi proizvodnje in porabe bodo zagotovili koristi evropskemu gospodarstvu z zmanjšanjem odvisnosti od virov in povečali konkurenčnost podjetij, evropskim državljanom pa bodo koristili z ustvarjanjem novih delovnih mest in zmanjšanjem pritiska na okolje in podnebje. Poleg industrijske preobrazbe bodo tudi za prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo potrebne spremembe širšega sistema, ki zahteva sistemske ekološko inovativne rešitve, nove poslovne modele, trge in naložbe, spodbujevalno infrastrukturo, družbene inovacije, spremembe v vedenju potrošnikov in modele upravljanja, ki spodbujajo sodelovanje med različnimi deležniki, s čimer se zagotovi, da predvidene spremembe sistema dosežejo boljše gospodarske, okoljske in socialne rezultate (22). Odpiranje mednarodnemu sodelovanju
  bo
  pomembno za primerjavo, ustvarjanje in izmenjavo znanja ter preprečevanje podvajanja prizadevanj, npr. prek mednarodnih pobud, kot
  so
  mednarodni forum za vire.

22

bo

so

Krožni sistemi proizvodnje in porabe bodo zagotovili koristi evropskemu gospodarstvu
  in družbi
  z zmanjšanjem odvisnosti od virov in povečali konkurenčnost podjetij, evropskim državljanom pa bodo koristili z ustvarjanjem novih delovnih mest in zmanjšanjem pritiska na okolje in podnebje. Poleg industrijske preobrazbe bodo tudi za prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo potrebne spremembe širšega sistema, ki zahteva sistemske ekološko inovativne rešitve, nove poslovne modele, trge in naložbe,
  spremembo ali razvoj novih standardov,
  spodbujevalno infrastrukturo, družbene inovacije, spremembe v vedenju potrošnikov in modele upravljanja, ki spodbujajo sodelovanje med različnimi deležniki, s čimer se zagotovi, da predvidene spremembe sistema dosežejo boljše gospodarske, okoljske in socialne rezultate (22).
  Morebitno
  odpiranje mednarodnemu sodelovanju
  je lahko
  pomembno za primerjavo, ustvarjanje in izmenjavo znanja ter preprečevanje podvajanja prizadevanj, npr. prek mednarodnih pobud, kot
  je
  mednarodni forum za vire.

in družbi

spremembo ali razvoj novih standardov,

22

Morebitno

je lahko

je

Sprememba 188

Sprememba 188

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.7 – odstavek 2 – alinea 1

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.7 – odstavek 2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Sistemski prehod na z viri gospodarno in krožno gospodarstvo, z novimi paradigmami v potrošniški interakciji, novimi poslovnimi modeli za učinkovito rabo virov in okoljsko učinkovitost; izdelki in storitvami, ki spodbujajo učinkovito rabo virov v celotnem življenjskem ciklu; sistemi za souporabo, ponovno uporabo, popravilo, predelavo, recikliranje in kompostiranje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Sistemski prehod na z viri gospodarno in krožno gospodarstvo, z novimi paradigmami v potrošniški interakciji, novimi poslovnimi modeli za učinkovito rabo virov in okoljsko učinkovitost; izdelki in storitvami, ki spodbujajo učinkovito rabo virov v celotnem življenjskem ciklu; sistemi za souporabo, ponovno uporabo, popravilo, predelavo, recikliranje in kompostiranje;

| — | Sistemski prehod na z viri gospodarno in krožno gospodarstvo, z novimi paradigmami v potrošniški interakciji, novimi poslovnimi modeli za učinkovito rabo virov in
  energije ter
  okoljsko učinkovitost; izdelki in storitvami, ki spodbujajo učinkovito rabo virov v celotnem življenjskem ciklu; sistemi za souporabo, ponovno uporabo, popravilo, predelavo, recikliranje in kompostiranje; |
| --- | --- |

—

Sistemski prehod na z viri gospodarno in krožno gospodarstvo, z novimi paradigmami v potrošniški interakciji, novimi poslovnimi modeli za učinkovito rabo virov in
  energije ter
  okoljsko učinkovitost; izdelki in storitvami, ki spodbujajo učinkovito rabo virov v celotnem življenjskem ciklu; sistemi za souporabo, ponovno uporabo, popravilo, predelavo, recikliranje in kompostiranje;

energije ter

Sprememba 189

Sprememba 189

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.7 – odstavek 2 – alinea 3

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.7 – odstavek 2 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | rešitve za trajnostni in regenerativni razvoj mest, primestnih območij in regij, z vključevanjem preobrazbe v krožno gospodarstvo z rešitvami, ki temeljijo na naravi, tehnološkimi, digitalnimi, družbenimi in kulturnimi inovacijami ter inovacijami na področju teritorialnega upravljanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

rešitve za trajnostni in regenerativni razvoj mest, primestnih območij in regij, z vključevanjem preobrazbe v krožno gospodarstvo z rešitvami, ki temeljijo na naravi, tehnološkimi, digitalnimi, družbenimi in kulturnimi inovacijami ter inovacijami na področju teritorialnega upravljanja;

| — | rešitve za trajnostni in regenerativni razvoj mest, primestnih
  in podeželskih
  območij in regij, z vključevanjem preobrazbe v krožno gospodarstvo z rešitvami, ki temeljijo na naravi, tehnološkimi, digitalnimi, družbenimi in kulturnimi inovacijami ter inovacijami na področju teritorialnega upravljanja; |
| --- | --- |

—

rešitve za trajnostni in regenerativni razvoj mest, primestnih
  in podeželskih
  območij in regij, z vključevanjem preobrazbe v krožno gospodarstvo z rešitvami, ki temeljijo na naravi, tehnološkimi, digitalnimi, družbenimi in kulturnimi inovacijami ter inovacijami na področju teritorialnega upravljanja;

in podeželskih

Sprememba 190

Sprememba 190

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.7 – odstavek 2 – alinea 3 a (novo)

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.7 – odstavek 2 – alinea 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | prilagajanje na popolnoma krožni pristop, ki vključuje inovativne rešitve za ravnanje z odpadki in njihovo obdelavo ter omogoča pridobivanje virov in hranil ter ravnanje z živilskimi odpadki na mestnih območjih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

prilagajanje na popolnoma krožni pristop, ki vključuje inovativne rešitve za ravnanje z odpadki in njihovo obdelavo ter omogoča pridobivanje virov in hranil ter ravnanje z živilskimi odpadki na mestnih območjih;

prilagajanje na popolnoma krožni pristop, ki vključuje inovativne rešitve za ravnanje z odpadki in njihovo obdelavo ter omogoča pridobivanje virov in hranil ter ravnanje z živilskimi odpadki na mestnih območjih;

Sprememba 191

Sprememba 191

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.7 – odstavek 2 – alinea 4

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.7 – odstavek 2 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | ekološke inovacije za preprečevanje in sanacijo okoljskega onesnaževanja z nevarnimi snovmi in kemikalijami, ki vzbujajo vse večjo zaskrbljenost; s pogledom tudi na vmesnik med kemikalijami, izdelki in odpadki; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

ekološke inovacije za preprečevanje in sanacijo okoljskega onesnaževanja z nevarnimi snovmi in kemikalijami, ki vzbujajo vse večjo zaskrbljenost; s pogledom tudi na vmesnik med kemikalijami, izdelki in odpadki;

| — | ekološke inovacije za preprečevanje in sanacijo okoljskega onesnaževanja z nevarnimi snovmi in kemikalijami, ki vzbujajo vse večjo zaskrbljenost; s pogledom tudi na vmesnik med
  ekosistemi,
  kemikalijami, izdelki in odpadki; |
| --- | --- |

—

ekološke inovacije za preprečevanje in sanacijo okoljskega onesnaževanja z nevarnimi snovmi in kemikalijami, ki vzbujajo vse večjo zaskrbljenost; s pogledom tudi na vmesnik med
  ekosistemi,
  kemikalijami, izdelki in odpadki;

ekosistemi,

Sprememba 192

Sprememba 192

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.7 – odstavek 2 – alinea 5 a (novo)

Priloga I – del II – točka 5 – točka 5.2 – točka 5.2.7 – odstavek 2 – alinea 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | boljše razumevanje spodbud in ovir za uporabo proizvodov na biološki osnovi prek raziskav o uporabi znaka za krožno gospodarstvo, označevanja, standardov, shem certificiranja, javnih naročil in regulativnih dejavnosti, med drugim s stališča svetovne konkurence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

boljše razumevanje spodbud in ovir za uporabo proizvodov na biološki osnovi prek raziskav o uporabi znaka za krožno gospodarstvo, označevanja, standardov, shem certificiranja, javnih naročil in regulativnih dejavnosti, med drugim s stališča svetovne konkurence.

boljše razumevanje spodbud in ovir za uporabo proizvodov na biološki osnovi prek raziskav o uporabi znaka za krožno gospodarstvo, označevanja, standardov, shem certificiranja, javnih naročil in regulativnih dejavnosti, med drugim s stališča svetovne konkurence.

Sprememba 193

Sprememba 193

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.1 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Visokokakovostni in zanesljivi znanstveni dokazi so ključnega pomena za dobre javne politike. Nove pobude in predlogi za zakonodajo EU zahtevajo pregledne, celovite in uravnotežene dokaze, izvajanje politik pa potrebuje dokaze
  za merjenje
  in
  spremljanje
  vpliva in napredka politik. | Visokokakovostni in zanesljivi znanstveni dokazi so ključnega pomena za dobre javne politike. Nove pobude in predlogi za zakonodajo EU zahtevajo pregledne, celovite in uravnotežene dokaze, izvajanje politik pa potrebuje dokaze
  in preglednost pri merjenju
  in
  spremljanju
  vpliva in napredka politik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Visokokakovostni in zanesljivi znanstveni dokazi so ključnega pomena za dobre javne politike. Nove pobude in predlogi za zakonodajo EU zahtevajo pregledne, celovite in uravnotežene dokaze, izvajanje politik pa potrebuje dokaze
  za merjenje
  in
  spremljanje
  vpliva in napredka politik.

za merjenje

spremljanje

Visokokakovostni in zanesljivi znanstveni dokazi so ključnega pomena za dobre javne politike. Nove pobude in predlogi za zakonodajo EU zahtevajo pregledne, celovite in uravnotežene dokaze, izvajanje politik pa potrebuje dokaze
  in preglednost pri merjenju
  in
  spremljanju
  vpliva in napredka politik.

in preglednost pri merjenju

spremljanju

Sprememba 194

Sprememba 194

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.1 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Znanje in podatki skokovito naraščajo. Če naj oblikovalci politike zagotovijo razumevanje in uporabo teh podatkov in znanja, ju je treba pregledati in prečistiti. Obstaja tudi potreba po medsektorskih znanstvenih metodah in analitičnih orodjih, ki jih uporabljajo vse službe Komisije, zlasti za predvidevanje prihodnjih družbenih izzivov in podpiranje boljše
  pravno urejanje
  . To vključuje inovativne procese za vključevanje deležnikov in državljanov v vprašanja oblikovanja politik. | Znanje in podatki skokovito naraščajo. Če naj oblikovalci politike zagotovijo razumevanje in uporabo teh podatkov in znanja, ju je treba pregledati in prečistiti. Obstaja tudi potreba po medsektorskih znanstvenih metodah in analitičnih orodjih, ki jih uporabljajo vse službe Komisije, zlasti za predvidevanje prihodnjih družbenih izzivov in
  pravočasno ukrepanje nanje in
  podpiranje boljše
  priprave zakonodaje
  . To vključuje inovativne procese za vključevanje deležnikov in državljanov v vprašanja oblikovanja politik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Znanje in podatki skokovito naraščajo. Če naj oblikovalci politike zagotovijo razumevanje in uporabo teh podatkov in znanja, ju je treba pregledati in prečistiti. Obstaja tudi potreba po medsektorskih znanstvenih metodah in analitičnih orodjih, ki jih uporabljajo vse službe Komisije, zlasti za predvidevanje prihodnjih družbenih izzivov in podpiranje boljše
  pravno urejanje
  . To vključuje inovativne procese za vključevanje deležnikov in državljanov v vprašanja oblikovanja politik.

pravno urejanje

Znanje in podatki skokovito naraščajo. Če naj oblikovalci politike zagotovijo razumevanje in uporabo teh podatkov in znanja, ju je treba pregledati in prečistiti. Obstaja tudi potreba po medsektorskih znanstvenih metodah in analitičnih orodjih, ki jih uporabljajo vse službe Komisije, zlasti za predvidevanje prihodnjih družbenih izzivov in
  pravočasno ukrepanje nanje in
  podpiranje boljše
  priprave zakonodaje
  . To vključuje inovativne procese za vključevanje deležnikov in državljanov v vprašanja oblikovanja politik.

pravočasno ukrepanje nanje in

priprave zakonodaje

Sprememba 195

Sprememba 195

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.1 – odstavek 2 – alinea 4

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.1 – odstavek 2 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | upravljanje podatkov, izmenjava podatkov in skladnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

upravljanje podatkov, izmenjava podatkov in skladnost.

| — | upravljanje podatkov
  FAIR (podatki, ki jih je možno najti, so dostopni, interoperabilni in ponovno uporabni)
  , izmenjava podatkov in skladnost. |
| --- | --- |

—

upravljanje podatkov
  FAIR (podatki, ki jih je možno najti, so dostopni, interoperabilni in ponovno uporabni)
  , izmenjava podatkov in skladnost.

FAIR (podatki, ki jih je možno najti, so dostopni, interoperabilni in ponovno uporabni)

Sprememba 196

Sprememba 196

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – uvodni del

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.2.2. | Globalni izzivi |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.2.2.

Globalni izzivi

| 6.2.2. | Globalni izzivi
  in evropska konkurenčnost |
| --- | --- |

6.2.2.

Globalni izzivi
  in evropska konkurenčnost

in evropska konkurenčnost

Sprememba 197

Sprememba 197

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Skupno raziskovalno središče bo prispevalo k posameznim politikam EU in obveznostim, ki jih obravnava
  pet
  sklopov stebra Globalni izzivi, zlasti zavezanost EU k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja. | Skupno raziskovalno središče bo prispevalo k posameznim politikam EU in obveznostim, ki jih obravnava
  šest
  sklopov stebra Globalni izzivi, zlasti zavezanost EU k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Skupno raziskovalno središče bo prispevalo k posameznim politikam EU in obveznostim, ki jih obravnava
  pet
  sklopov stebra Globalni izzivi, zlasti zavezanost EU k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja.

pet

Skupno raziskovalno središče bo prispevalo k posameznim politikam EU in obveznostim, ki jih obravnava
  šest
  sklopov stebra Globalni izzivi, zlasti zavezanost EU k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja.

šest

Sprememba 198

Sprememba 198

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 2 – uvodni del

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2. | Vključujoča in
  varna
  družba |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.

Vključujoča in
  varna
  družba

varna

| 2. | Vključujoča in
  ustvarjalna
  družba |
| --- | --- |

2.

Vključujoča in
  ustvarjalna
  družba

ustvarjalna

Sprememba 199

Sprememba 199

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 2 – alinea 1

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Raziskave na področju neenakosti, revščine in izključenosti, družbene mobilnosti, kulturne raznolikosti ter znanj in spretnosti; ocena socialnih, demografskih in tehnoloških sprememb na področju gospodarstva in družbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Raziskave na področju neenakosti, revščine in izključenosti, družbene mobilnosti, kulturne raznolikosti ter znanj in spretnosti; ocena socialnih, demografskih in tehnoloških sprememb na področju gospodarstva in družbe;

| — | Raziskave na področju neenakosti, revščine in izključenosti, družbene mobilnosti, kulturne raznolikosti ter znanj in spretnosti; ocena socialnih, demografskih
  , geografskih
  in tehnoloških sprememb na področju gospodarstva in družbe; |
| --- | --- |

—

Raziskave na področju neenakosti, revščine in izključenosti, družbene mobilnosti, kulturne raznolikosti ter znanj in spretnosti; ocena socialnih, demografskih
  , geografskih
  in tehnoloških sprememb na področju gospodarstva in družbe;

, geografskih

Sprememba 200

Sprememba 200

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 2 – alinea 2

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 2 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | podpora
  za ohranjanje kulturne dediščine; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

podpora
  za ohranjanje kulturne dediščine;

podpora

| — | raziskave o gospodarskem in družbenem prispevku kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, vključno z razvojem statistike, in podpora
  za ohranjanje
  materialne in nematerialne
  kulturne dediščine; |
| --- | --- |

—

raziskave o gospodarskem in družbenem prispevku kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, vključno z razvojem statistike, in podpora
  za ohranjanje
  materialne in nematerialne
  kulturne dediščine;

raziskave o gospodarskem in družbenem prispevku kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, vključno z razvojem statistike, in podpora

materialne in nematerialne

Sprememba 201

Sprememba 201

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 2 – alinea 3 a (novo)

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 2 – alinea 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | raziskave o družbenem vplivu znanstvenih in tehnoloških sprememb na države članice in regije, tudi na državljane; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

raziskave o družbenem vplivu znanstvenih in tehnoloških sprememb na države članice in regije, tudi na državljane;

raziskave o družbenem vplivu znanstvenih in tehnoloških sprememb na države članice in regije, tudi na državljane;

Sprememba 202

Sprememba 202

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 2 a (novo)

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a. | Varna družba |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.

2a.

Varna družba

Sprememba 203

Sprememba 203

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 3 – uvodni del

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3. | Digitalno in industrija |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.

Digitalno in industrija

| 3. | Digitalno področje, industrija in vesolje |
| --- | --- |

3.

Digitalno področje, industrija in vesolje

Sprememba 204

Sprememba 204

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 3 – alinea 4

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 3 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | raziskave na področju nanotehnologije in drugih ključnih omogočitvenih tehnologij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

raziskave na področju nanotehnologije in drugih ključnih omogočitvenih tehnologij;

raziskave na področju nanotehnologije in drugih ključnih omogočitvenih tehnologij;

črtano

črtano

Sprememba 205

Sprememba 205

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 4 – alinea 1

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 4 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Podpora izvajanju podnebne, energetske in prometne politike EU, prehod na
  nizkoogljično gospodarstvo in strategije za dekarbonizacijo do leta 2050
  ; analiza celostnih nacionalnih podnebnih in energetskih načrtov; ocena poti k dekarbonizaciji v vseh sektorjih, vključno s kmetijstvom in rabo zemljišč, spremembo namembnosti zemljišč in gozdarstvom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Podpora izvajanju podnebne, energetske in prometne politike EU, prehod na
  nizkoogljično gospodarstvo in strategije za dekarbonizacijo do leta 2050
  ; analiza celostnih nacionalnih podnebnih in energetskih načrtov; ocena poti k dekarbonizaciji v vseh sektorjih, vključno s kmetijstvom in rabo zemljišč, spremembo namembnosti zemljišč in gozdarstvom;

nizkoogljično gospodarstvo in strategije za dekarbonizacijo do leta 2050

| — | Podpora izvajanju podnebne, energetske in prometne politike EU,
  odpiranje scenarijev za
  prehod na
  gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami toplogrednih plinov, vključno z nizkoogljičnimi tehnologijami in strategijami za razogljičenje
  ; analiza celostnih nacionalnih podnebnih in energetskih načrtov; ocena poti k dekarbonizaciji v vseh sektorjih, vključno s kmetijstvom in rabo zemljišč, spremembo namembnosti zemljišč in gozdarstvom; |
| --- | --- |

—

Podpora izvajanju podnebne, energetske in prometne politike EU,
  odpiranje scenarijev za
  prehod na
  gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami toplogrednih plinov, vključno z nizkoogljičnimi tehnologijami in strategijami za razogljičenje
  ; analiza celostnih nacionalnih podnebnih in energetskih načrtov; ocena poti k dekarbonizaciji v vseh sektorjih, vključno s kmetijstvom in rabo zemljišč, spremembo namembnosti zemljišč in gozdarstvom;

odpiranje scenarijev za

gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami toplogrednih plinov, vključno z nizkoogljičnimi tehnologijami in strategijami za razogljičenje

Sprememba 206

Sprememba 206

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 4 – alinea 2

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 4 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | ocena tveganj
  pri občutljivih ekosistemih
  in ključnih gospodarskih panogah in
  infrastrukturi
  s poudarkom na strategijah
  prilagajanja
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

ocena tveganj
  pri občutljivih ekosistemih
  in ključnih gospodarskih panogah in
  infrastrukturi
  s poudarkom na strategijah
  prilagajanja
  ;

pri občutljivih ekosistemih

infrastrukturi

prilagajanja

| — | ocena tveganj
  in potencialnih rešitev za občutljive ekosisteme
  in ključnih gospodarskih panogah in
  infrastruktur,
  s poudarkom na strategijah
  za blaženje in prilagajanje
  ; |
| --- | --- |

—

ocena tveganj
  in potencialnih rešitev za občutljive ekosisteme
  in ključnih gospodarskih panogah in
  infrastruktur,
  s poudarkom na strategijah
  za blaženje in prilagajanje
  ;

in potencialnih rešitev za občutljive ekosisteme

infrastruktur,

za blaženje in prilagajanje

Sprememba 207

Sprememba 207

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 4 – alinea 3

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 4 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | analiza raziskovalne in inovacijske razsežnosti energetske unije; ocena konkurenčnosti EU na svetovnem trgu čiste energije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

analiza raziskovalne in inovacijske razsežnosti energetske unije; ocena konkurenčnosti EU na svetovnem trgu čiste energije;

| — | analiza raziskovalne in inovacijske razsežnosti energetske unije; ocena konkurenčnosti EU na svetovnem trgu čiste energije
  , zlasti iz obnovljivih virov
  ; |
| --- | --- |

—

analiza raziskovalne in inovacijske razsežnosti energetske unije; ocena konkurenčnosti EU na svetovnem trgu čiste energije
  , zlasti iz obnovljivih virov
  ;

, zlasti iz obnovljivih virov

Sprememba 208

Sprememba 208

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 4 – alinea 5

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 4 – alinea 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | analiza energetske porabe v stavbah, pametnih in trajnostnih mestih in industrijskih panogah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

analiza energetske porabe v stavbah, pametnih in trajnostnih mestih in industrijskih panogah;

| — | analiza energetske porabe
  in potenciala za blaženje posledic podnebnih sprememb
  v stavbah, pametnih in trajnostnih mestih in industrijskih panogah; |
| --- | --- |

—

analiza energetske porabe
  in potenciala za blaženje posledic podnebnih sprememb
  v stavbah, pametnih in trajnostnih mestih in industrijskih panogah;

in potenciala za blaženje posledic podnebnih sprememb

Sprememba 209

Sprememba 209

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 4 – alinea 8

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 4 – alinea 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | podpora
  za energetski prehod, vključno s konvencijo županov
  ,
  čisto energijo za otoke EU, občutljive regije in Afriko
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

podpora
  za energetski prehod, vključno s konvencijo županov
  ,
  čisto energijo za otoke EU, občutljive regije in Afriko
  ;

za energetski prehod, vključno s konvencijo županov

čisto energijo za otoke EU, občutljive regije in Afriko

| — | podpora
  prehodu na brezogljične energetske sisteme
  ,
  vključno z zelo učinkovitimi in na obnovljivih virih temelječimi sistemi
  ; |
| --- | --- |

—

podpora
  prehodu na brezogljične energetske sisteme
  ,
  vključno z zelo učinkovitimi in na obnovljivih virih temelječimi sistemi
  ;

prehodu na brezogljične energetske sisteme

vključno z zelo učinkovitimi in na obnovljivih virih temelječimi sistemi

Sprememba 210

Sprememba 210

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 5 – uvodni del

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 5 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5. | Hrana
  in
  naravni viri |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.

Hrana
  in
  naravni viri

in

| 5. | Hrana, naravni viri
  in kmetijstvo |
| --- | --- |

5.

Hrana, naravni viri
  in kmetijstvo

in kmetijstvo

Sprememba 211

Sprememba 211

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 5 – alinea 1

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 5 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Raziskave tal, zemlje, gozdov, zraka, vode, morskih virov, surovin in biotske raznovrstnosti v podporo učinkovitemu ohranjanju, obnovi in trajnostni rabi naravnega kapitala, vključno s trajnostnim upravljanjem virov v Afriki; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Raziskave tal, zemlje, gozdov, zraka, vode, morskih virov, surovin in biotske raznovrstnosti v podporo učinkovitemu ohranjanju, obnovi in trajnostni rabi naravnega kapitala, vključno s trajnostnim upravljanjem virov v Afriki;

| — | Raziskave tal, zemlje, gozdov, zraka, vode, morskih virov, surovin in biotske raznovrstnosti v podporo učinkovitemu ohranjanju, obnovi in trajnostni rabi naravnega kapitala, vključno s 
  pravičnim in
  trajnostnim upravljanjem virov v Afriki; |
| --- | --- |

—

Raziskave tal, zemlje, gozdov, zraka, vode, morskih virov, surovin in biotske raznovrstnosti v podporo učinkovitemu ohranjanju, obnovi in trajnostni rabi naravnega kapitala, vključno s 
  pravičnim in
  trajnostnim upravljanjem virov v Afriki;

pravičnim in

Sprememba 212

Sprememba 212

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 5 – alinea 3

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 5 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | ocenjevanje podnebnih sprememb in možnih ukrepov za ublažitev in prilagajanje politik na področju kmetijstva in
  ribištva
  , vključno z zagotavljanjem prehranske varnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

ocenjevanje podnebnih sprememb in možnih ukrepov za ublažitev in prilagajanje politik na področju kmetijstva in
  ribištva
  , vključno z zagotavljanjem prehranske varnosti;

ribištva

| — | ocenjevanje podnebnih sprememb in možnih ukrepov za ublažitev in prilagajanje politik na področju kmetijstva
  , ribištva
  in
  gozdarstva
  , vključno z zagotavljanjem prehranske varnosti; |
| --- | --- |

—

ocenjevanje podnebnih sprememb in možnih ukrepov za ublažitev in prilagajanje politik na področju kmetijstva
  , ribištva
  in
  gozdarstva
  , vključno z zagotavljanjem prehranske varnosti;

, ribištva

gozdarstva

Sprememba 213

Sprememba 213

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 5 – alinea 4

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.2 – odstavek 2 – točka 5 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | spremljanje in napovedovanje kmetijskih virov v EU in sosednjih državah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

spremljanje in napovedovanje kmetijskih virov v EU in sosednjih državah;

| — | spremljanje in napovedovanje kmetijskih
  in gozdarskih
  virov v EU in sosednjih državah; |
| --- | --- |

—

spremljanje in napovedovanje kmetijskih
  in gozdarskih
  virov v EU in sosednjih državah;

in gozdarskih

Sprememba 214

Sprememba 214

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.3 – odstavek 1

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Skupno raziskovalno središče bo prispevalo k inovacijam in prenosu tehnologije. Podpiralo bo delovanje notranjega trga in gospodarsko upravljanje Unije. Prispevalo bo k razvoju in spremljanju politik, ki so namenjene bolj socialni in trajnostni Evropi. Podpiralo bo zunanje razsežnosti EU in mednarodne cilje in pomagalo pri spodbujanju dobrega upravljanja. Dobro delujoč notranji trg z močnim gospodarskim upravljanjem in pravičnim družbenim sistemom bo spodbudil inovacije in
  konkurenčnost
  . | Skupno raziskovalno središče bo prispevalo k inovacijam in prenosu tehnologije. Podpiralo bo delovanje notranjega trga in gospodarsko upravljanje Unije. Prispevalo bo k razvoju in spremljanju politik, ki so namenjene bolj socialni in trajnostni Evropi. Podpiralo bo zunanje razsežnosti EU in mednarodne cilje in pomagalo pri spodbujanju dobrega upravljanja. Dobro delujoč notranji trg z močnim gospodarskim upravljanjem in pravičnim družbenim sistemom bo spodbudil inovacije
  , konkurenčnost, odpiranje novih delovnih mest, socialno vključevanje
  in
  dobro počutje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Skupno raziskovalno središče bo prispevalo k inovacijam in prenosu tehnologije. Podpiralo bo delovanje notranjega trga in gospodarsko upravljanje Unije. Prispevalo bo k razvoju in spremljanju politik, ki so namenjene bolj socialni in trajnostni Evropi. Podpiralo bo zunanje razsežnosti EU in mednarodne cilje in pomagalo pri spodbujanju dobrega upravljanja. Dobro delujoč notranji trg z močnim gospodarskim upravljanjem in pravičnim družbenim sistemom bo spodbudil inovacije in
  konkurenčnost
  .

konkurenčnost

Skupno raziskovalno središče bo prispevalo k inovacijam in prenosu tehnologije. Podpiralo bo delovanje notranjega trga in gospodarsko upravljanje Unije. Prispevalo bo k razvoju in spremljanju politik, ki so namenjene bolj socialni in trajnostni Evropi. Podpiralo bo zunanje razsežnosti EU in mednarodne cilje in pomagalo pri spodbujanju dobrega upravljanja. Dobro delujoč notranji trg z močnim gospodarskim upravljanjem in pravičnim družbenim sistemom bo spodbudil inovacije
  , konkurenčnost, odpiranje novih delovnih mest, socialno vključevanje
  in
  dobro počutje
  .

, konkurenčnost, odpiranje novih delovnih mest, socialno vključevanje

dobro počutje

Sprememba 215

Sprememba 215

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.4 – odstavek 2 – alinea 5

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.4 – odstavek 2 – alinea 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | odprta znanost in prost dostop do podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

odprta znanost in prost dostop do podatkov.

| — | odprta znanost in prost dostop do podatkov
  FAIR (podatki, ki jih je možno najti, so dostopni, interoperabilni in ponovno uporabni)
  . |
| --- | --- |

—

odprta znanost in prost dostop do podatkov
  FAIR (podatki, ki jih je možno najti, so dostopni, interoperabilni in ponovno uporabni)
  .

FAIR (podatki, ki jih je možno najti, so dostopni, interoperabilni in ponovno uporabni)

Sprememba 216

Sprememba 216

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.5 – odstavek 2 – alinea 1

Priloga I – del II – točka 6 – točka 6.2 – točka 6.2.5 – odstavek 2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Izvajanje regionalnih in mestnih politik, strategij pametne specializacije, strategij za gospodarsko preobrazbo regij v tranziciji,
  celovitih
  strategij in podatkov in razvoj
  mest
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Izvajanje regionalnih in mestnih politik, strategij pametne specializacije, strategij za gospodarsko preobrazbo regij v tranziciji,
  celovitih
  strategij in podatkov in razvoj
  mest
  ;

celovitih

mest

| — | Izvajanje regionalnih in mestnih politik, strategij pametne specializacije, strategij za gospodarsko preobrazbo regij v tranziciji,
  celostnih
  strategij in podatkov
  za urbani
  in
  podeželski
  razvoj; |
| --- | --- |

—

Izvajanje regionalnih in mestnih politik, strategij pametne specializacije, strategij za gospodarsko preobrazbo regij v tranziciji,
  celostnih
  strategij in podatkov
  za urbani
  in
  podeželski
  razvoj;

celostnih

za urbani

podeželski

Sprememba 217

Sprememba 217

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III

Priloga I – del III

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| III
  ODPRTE INOVACIJE | III
  INOVATIVNA EVROPA |
| Odprte inovacije so ključna paradigma za EU, da še naprej zagotavlja blaginjo svojim državljanom ter se sooča z izzivi prihodnosti. Izvajanje ekosistemov zahteva sistemski, medsektorski in večstranski pristop. Gospodarski napredek, socialna blaginja in kakovost življenja Evrope se opirajo na zmožnost povečanja produktivnosti in rasti, kar je močno odvisno od njene sposobnosti za inovacije. Inovacije so tudi ključnega pomena za reševanje glavnih izzivov, ki so pred EU. | Odprte inovacije so ključna paradigma za EU, da še naprej zagotavlja blaginjo svojim državljanom ter se sooča z izzivi prihodnosti. Izvajanje ekosistemov zahteva sistemski, medsektorski in večstranski pristop. Gospodarski napredek, socialna blaginja in kakovost življenja Evrope se opirajo na zmožnost povečanja produktivnosti in rasti, kar je močno odvisno od njene sposobnosti za inovacije. Inovacije so tudi ključnega pomena za reševanje glavnih izzivov, ki so pred EU. |
| Podobno kot v predhodnem programu so inovacije v središču programa Obzorje Evropa. Iskanje novih zamisli, proizvodov in procesov je gonilo za uresničevanje ciljev in načinov izvajanja programa Obzorje Evropa, od strateškega načrtovanja do razpisov, in je prisotno od začetka do konca vsakega podprtega projekta, od pionirskih raziskav do industrijskih ali tehnoloških časovnih načrtov in misij. | Podobno kot v predhodnem programu so inovacije v središču programa Obzorje Evropa. Iskanje novih zamisli, proizvodov in procesov je gonilo za uresničevanje ciljev in načinov izvajanja programa Obzorje Evropa, od strateškega načrtovanja do razpisov, in je prisotno od začetka do konca vsakega podprtega projekta, od pionirskih raziskav do industrijskih ali tehnoloških časovnih načrtov in misij. |
| Vendar si inovacije zaslužijo posebne ukrepe, saj EU mora odločno izboljšati pogoje in okolje, v katerih lahko evropske inovacije cvetijo, da bi se zamisli hitro izmenjevale med akterji v inovacijskem ekosistemu, nove zamisli in tehnologije pa hitro preoblikovale v izdelke in storitve, potrebne za uspeh EU. | Vendar si inovacije zaslužijo posebne ukrepe, saj EU mora odločno izboljšati pogoje in okolje, v katerih lahko evropske inovacije cvetijo, da bi se zamisli hitro izmenjevale med akterji v inovacijskem ekosistemu, nove zamisli in tehnologije pa hitro preoblikovale v izdelke in storitve, potrebne za uspeh EU. |
| V zadnjih desetletjih so se pojavili veliki novi in svetovni trgi na področju razvedrilnih dejavnosti, medijev, zdravstvenega varstva, nastanitve in trgovine na drobno, ki temelji na prodornih inovacijah na področju IKT, biotehnologije, interneta in gospodarstva spletnih platform. Te inovacije, ki oblikujejo trg in vplivajo na celotno gospodarstvo EU, uvajajo hitro rastoča in pogosto nova podjetja. Vendar jih le nekaj izvira iz EU. | V zadnjih desetletjih so se pojavili veliki novi in svetovni trgi na področju razvedrilnih dejavnosti, medijev,
  komunikacije,
  zdravstvenega varstva, nastanitve in trgovine na drobno, ki temelji na prodornih inovacijah na področju IKT, biotehnologije, interneta in gospodarstva spletnih platform. Te inovacije, ki oblikujejo trg in vplivajo na celotno gospodarstvo EU, uvajajo hitro rastoča in pogosto nova podjetja. Vendar jih le nekaj izvira iz EU
  in v njej uspeva
  . |
| Prihaja nov svetovni val prodornih inovacij, ki bo temeljil na bolj „poglobljenih“ (deep-tech) tehnologijah, kot so blokovne verige, umetna inteligenca, genomika in robotika, in drugih tehnologijah, ki lahko izvirajo tudi od posameznih inovatorjev in skupnosti državljanov. Skupno jim je to, da se oblikujejo na stičišču različnih tehnologij, industrijskih panog in znanstvenih disciplin, ponujajo povsem nove kombinacije izdelkov, procesov, storitev in poslovnih modelov ter imajo potencial za odpiranje novih trgov po vsem svetu. Vplivale bodo tudi na dodatne sektorje, kot so proizvodnja, finančne storitve, promet, ali energija. | Prihaja nov svetovni val prodornih
  in prelomnih
  inovacij,
  vključno s socialnimi in tehnološkimi
  , ki bo temeljil na bolj „poglobljenih“ (deep-tech) tehnologijah, kot so blokovne verige, umetna inteligenca, genomika in robotika, in drugih tehnologijah, ki lahko izvirajo
  ne le iz družb ali raziskovalnih organizacij, ampak
  tudi od posameznih inovatorjev in skupnosti državljanov. Skupno jim je to, da se oblikujejo na stičišču različnih tehnologij, industrijskih panog in znanstvenih disciplin, ponujajo povsem nove kombinacije izdelkov, procesov, storitev,
  standardov
  in poslovnih modelov ter imajo potencial za odpiranje novih trgov po vsem svetu. Vplivale bodo tudi na dodatne sektorje, kot so proizvodnja, finančne storitve, promet, ali energija. |
| Evropa mora zajahati ta val. Evropa je v dobrem položaju, saj novi val prihaja na področjih „deep-tech“, kot so umetna inteligenca, kvantne tehnologije, čisti viri energije, na katerih ima Evropa nekaj konkurenčnih prednosti v zvezi z znanostjo in znanjem, in se lahko opre na tesno javno-zasebno sodelovanje (npr. v zdravstvu ali na področju energije). | Evropa mora zajahati ta val. Evropa je v dobrem položaju, saj novi val prihaja na področjih „deep-tech“, kot so umetna inteligenca, kvantne tehnologije, čisti viri energije, na katerih ima Evropa nekaj konkurenčnih prednosti v zvezi z znanostjo in znanjem, in se lahko opre na tesno javno-zasebno sodelovanje (npr. v zdravstvu ali na področju energije). |
| Da bi Evropa lahko vodila naveden novi val prodornih inovacij, se je treba spoprijeti z naslednjimi izzivi: | Da bi Evropa lahko vodila naveden novi val prodornih inovacij, se je treba spoprijeti z naslednjimi izzivi: |
| — | izboljšati prenos znanosti v inovacije, da se pospeši prenos zamisli, tehnologij in nadarjenih ljudi iz raziskovalne baze v zagonska podjetja in industrijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

III
  ODPRTE INOVACIJE

ODPRTE INOVACIJE

III
  INOVATIVNA EVROPA

INOVATIVNA EVROPA

Odprte inovacije so ključna paradigma za EU, da še naprej zagotavlja blaginjo svojim državljanom ter se sooča z izzivi prihodnosti. Izvajanje ekosistemov zahteva sistemski, medsektorski in večstranski pristop. Gospodarski napredek, socialna blaginja in kakovost življenja Evrope se opirajo na zmožnost povečanja produktivnosti in rasti, kar je močno odvisno od njene sposobnosti za inovacije. Inovacije so tudi ključnega pomena za reševanje glavnih izzivov, ki so pred EU.

Odprte inovacije so ključna paradigma za EU, da še naprej zagotavlja blaginjo svojim državljanom ter se sooča z izzivi prihodnosti. Izvajanje ekosistemov zahteva sistemski, medsektorski in večstranski pristop. Gospodarski napredek, socialna blaginja in kakovost življenja Evrope se opirajo na zmožnost povečanja produktivnosti in rasti, kar je močno odvisno od njene sposobnosti za inovacije. Inovacije so tudi ključnega pomena za reševanje glavnih izzivov, ki so pred EU.

Podobno kot v predhodnem programu so inovacije v središču programa Obzorje Evropa. Iskanje novih zamisli, proizvodov in procesov je gonilo za uresničevanje ciljev in načinov izvajanja programa Obzorje Evropa, od strateškega načrtovanja do razpisov, in je prisotno od začetka do konca vsakega podprtega projekta, od pionirskih raziskav do industrijskih ali tehnoloških časovnih načrtov in misij.

Podobno kot v predhodnem programu so inovacije v središču programa Obzorje Evropa. Iskanje novih zamisli, proizvodov in procesov je gonilo za uresničevanje ciljev in načinov izvajanja programa Obzorje Evropa, od strateškega načrtovanja do razpisov, in je prisotno od začetka do konca vsakega podprtega projekta, od pionirskih raziskav do industrijskih ali tehnoloških časovnih načrtov in misij.

Vendar si inovacije zaslužijo posebne ukrepe, saj EU mora odločno izboljšati pogoje in okolje, v katerih lahko evropske inovacije cvetijo, da bi se zamisli hitro izmenjevale med akterji v inovacijskem ekosistemu, nove zamisli in tehnologije pa hitro preoblikovale v izdelke in storitve, potrebne za uspeh EU.

Vendar si inovacije zaslužijo posebne ukrepe, saj EU mora odločno izboljšati pogoje in okolje, v katerih lahko evropske inovacije cvetijo, da bi se zamisli hitro izmenjevale med akterji v inovacijskem ekosistemu, nove zamisli in tehnologije pa hitro preoblikovale v izdelke in storitve, potrebne za uspeh EU.

V zadnjih desetletjih so se pojavili veliki novi in svetovni trgi na področju razvedrilnih dejavnosti, medijev, zdravstvenega varstva, nastanitve in trgovine na drobno, ki temelji na prodornih inovacijah na področju IKT, biotehnologije, interneta in gospodarstva spletnih platform. Te inovacije, ki oblikujejo trg in vplivajo na celotno gospodarstvo EU, uvajajo hitro rastoča in pogosto nova podjetja. Vendar jih le nekaj izvira iz EU.

V zadnjih desetletjih so se pojavili veliki novi in svetovni trgi na področju razvedrilnih dejavnosti, medijev,
  komunikacije,
  zdravstvenega varstva, nastanitve in trgovine na drobno, ki temelji na prodornih inovacijah na področju IKT, biotehnologije, interneta in gospodarstva spletnih platform. Te inovacije, ki oblikujejo trg in vplivajo na celotno gospodarstvo EU, uvajajo hitro rastoča in pogosto nova podjetja. Vendar jih le nekaj izvira iz EU
  in v njej uspeva
  .

komunikacije,

in v njej uspeva

Prihaja nov svetovni val prodornih inovacij, ki bo temeljil na bolj „poglobljenih“ (deep-tech) tehnologijah, kot so blokovne verige, umetna inteligenca, genomika in robotika, in drugih tehnologijah, ki lahko izvirajo tudi od posameznih inovatorjev in skupnosti državljanov. Skupno jim je to, da se oblikujejo na stičišču različnih tehnologij, industrijskih panog in znanstvenih disciplin, ponujajo povsem nove kombinacije izdelkov, procesov, storitev in poslovnih modelov ter imajo potencial za odpiranje novih trgov po vsem svetu. Vplivale bodo tudi na dodatne sektorje, kot so proizvodnja, finančne storitve, promet, ali energija.

Prihaja nov svetovni val prodornih
  in prelomnih
  inovacij,
  vključno s socialnimi in tehnološkimi
  , ki bo temeljil na bolj „poglobljenih“ (deep-tech) tehnologijah, kot so blokovne verige, umetna inteligenca, genomika in robotika, in drugih tehnologijah, ki lahko izvirajo
  ne le iz družb ali raziskovalnih organizacij, ampak
  tudi od posameznih inovatorjev in skupnosti državljanov. Skupno jim je to, da se oblikujejo na stičišču različnih tehnologij, industrijskih panog in znanstvenih disciplin, ponujajo povsem nove kombinacije izdelkov, procesov, storitev,
  standardov
  in poslovnih modelov ter imajo potencial za odpiranje novih trgov po vsem svetu. Vplivale bodo tudi na dodatne sektorje, kot so proizvodnja, finančne storitve, promet, ali energija.

in prelomnih

vključno s socialnimi in tehnološkimi

ne le iz družb ali raziskovalnih organizacij, ampak

standardov

Evropa mora zajahati ta val. Evropa je v dobrem položaju, saj novi val prihaja na področjih „deep-tech“, kot so umetna inteligenca, kvantne tehnologije, čisti viri energije, na katerih ima Evropa nekaj konkurenčnih prednosti v zvezi z znanostjo in znanjem, in se lahko opre na tesno javno-zasebno sodelovanje (npr. v zdravstvu ali na področju energije).

Evropa mora zajahati ta val. Evropa je v dobrem položaju, saj novi val prihaja na področjih „deep-tech“, kot so umetna inteligenca, kvantne tehnologije, čisti viri energije, na katerih ima Evropa nekaj konkurenčnih prednosti v zvezi z znanostjo in znanjem, in se lahko opre na tesno javno-zasebno sodelovanje (npr. v zdravstvu ali na področju energije).

Da bi Evropa lahko vodila naveden novi val prodornih inovacij, se je treba spoprijeti z naslednjimi izzivi:

Da bi Evropa lahko vodila naveden novi val prodornih inovacij, se je treba spoprijeti z naslednjimi izzivi:

—

izboljšati prenos znanosti v inovacije, da se pospeši prenos zamisli, tehnologij in nadarjenih ljudi iz raziskovalne baze v zagonska podjetja in industrijo;

| — | izboljšati prenos znanosti v inovacije, da se pospeši prenos zamisli, tehnologij in nadarjenih ljudi iz raziskovalne baze v zagonska podjetja in industrijo; |
| --- | --- |

—

izboljšati prenos znanosti v inovacije, da se pospeši prenos zamisli, tehnologij in nadarjenih ljudi iz raziskovalne baze v zagonska podjetja in industrijo;

| — | okrepiti sodelovanje med vsemi vrstami inovatorjev, zlasti med zagonskimi, malimi, srednjimi ter večjimi podjetji z izboljšanjem njihovega zagona in ustvarjanjem novih ekosistemov; |
| --- | --- |

—

okrepiti sodelovanje med vsemi vrstami inovatorjev, zlasti med zagonskimi, malimi, srednjimi ter večjimi podjetji z izboljšanjem njihovega zagona in ustvarjanjem novih ekosistemov;

okrepiti sodelovanje med vsemi vrstami inovatorjev, zlasti med zagonskimi, malimi, srednjimi ter večjimi podjetji z izboljšanjem njihovega zagona in ustvarjanjem novih ekosistemov;

| — | pospešitev preoblikovanja industrije: evropska industrija zaostaja pri sprejemanju novih tehnologij in širitvi: 77 % mladih in velikih družb na področju raziskav in inovacij je ustanovljenih v ZDA ali Aziji in le 16 % v Evropi; |
| --- | --- |

—

pospešitev preoblikovanja industrije: evropska industrija zaostaja pri sprejemanju novih tehnologij in širitvi: 77 % mladih in velikih družb na področju raziskav in inovacij je ustanovljenih v ZDA ali Aziji in le 16 % v Evropi;

| — | pospešitev preoblikovanja industrije: evropska industrija zaostaja pri sprejemanju novih tehnologij in širitvi: 77 % mladih in velikih družb na področju raziskav in inovacij je ustanovljenih v ZDA ali Aziji in le 16 % v Evropi; |
| --- | --- |

—

pospešitev preoblikovanja industrije: evropska industrija zaostaja pri sprejemanju novih tehnologij in širitvi: 77 % mladih in velikih družb na področju raziskav in inovacij je ustanovljenih v ZDA ali Aziji in le 16 % v Evropi;

| — | povečanje tveganega financiranja za premostitev finančne vrzeli: evropski inovatorji imajo težave zaradi majhne ponudbe tveganega financiranja. Tvegani kapital je ključnega pomena za preoblikovanje prodornih inovacij v podjetja z vodilnim položajem na svetu, vendar se v Evropi zbere manj kot četrtina sredstev, zbranih v ZDA in Aziji. Evropa mora premostiti imenovani „inovacijski prepad“, kjer zamisli in inovacije ne dosežejo trga zaradi vrzeli med javno podporo in zasebnimi naložbami, zlasti v zvezi z zelo tveganimi prodornimi inovacijami in dolgoročnimi finančnimi naložbami; |
| --- | --- |

—

povečanje tveganega financiranja za premostitev finančne vrzeli: evropski inovatorji imajo težave zaradi majhne ponudbe tveganega financiranja. Tvegani kapital je ključnega pomena za preoblikovanje prodornih inovacij v podjetja z vodilnim položajem na svetu, vendar se v Evropi zbere manj kot četrtina sredstev, zbranih v ZDA in Aziji. Evropa mora premostiti imenovani „inovacijski prepad“, kjer zamisli in inovacije ne dosežejo trga zaradi vrzeli med javno podporo in zasebnimi naložbami, zlasti v zvezi z zelo tveganimi prodornimi inovacijami in dolgoročnimi finančnimi naložbami;

| — | povečanje tveganega financiranja za premostitev finančne vrzeli: evropski inovatorji imajo težave zaradi majhne ponudbe tveganega financiranja. Tvegani kapital je ključnega pomena za preoblikovanje prodornih inovacij v podjetja z vodilnim položajem na svetu, vendar se v Evropi zbere manj kot četrtina sredstev, zbranih v ZDA in Aziji. Evropa mora premostiti imenovani „inovacijski prepad“, kjer zamisli in inovacije ne dosežejo trga zaradi vrzeli med javno podporo in zasebnimi naložbami, zlasti v zvezi z zelo tveganimi prodornimi inovacijami in dolgoročnimi finančnimi naložbami; |
| --- | --- |

—

povečanje tveganega financiranja za premostitev finančne vrzeli: evropski inovatorji imajo težave zaradi majhne ponudbe tveganega financiranja. Tvegani kapital je ključnega pomena za preoblikovanje prodornih inovacij v podjetja z vodilnim položajem na svetu, vendar se v Evropi zbere manj kot četrtina sredstev, zbranih v ZDA in Aziji. Evropa mora premostiti imenovani „inovacijski prepad“, kjer zamisli in inovacije ne dosežejo trga zaradi vrzeli med javno podporo in zasebnimi naložbami, zlasti v zvezi z zelo tveganimi prodornimi inovacijami in dolgoročnimi finančnimi naložbami;

| — | izboljšanje in poenostavitev evropskega področja financiranja in podpore raziskavam in inovacijam: veliko število virov financiranja zagotavlja zapleteno okolje za inovatorje. EU mora pri ukrepanju sodelovati in se usklajevati z drugimi pobudami na evropski, nacionalni in regionalni ravni, tako javnimi kot zasebnimi, da bi bolj pospešili in bolje uskladili podporne zmogljivosti ter ponudili okolje, v katerem se bodo evropski inovatorji lažje znašli; |
| --- | --- |

—

izboljšanje in poenostavitev evropskega področja financiranja in podpore raziskavam in inovacijam: veliko število virov financiranja zagotavlja zapleteno okolje za inovatorje. EU mora pri ukrepanju sodelovati in se usklajevati z drugimi pobudami na evropski, nacionalni in regionalni ravni, tako javnimi kot zasebnimi, da bi bolj pospešili in bolje uskladili podporne zmogljivosti ter ponudili okolje, v katerem se bodo evropski inovatorji lažje znašli;

| — | izboljšanje in poenostavitev evropskega področja financiranja in podpore raziskavam in inovacijam: veliko število virov financiranja zagotavlja zapleteno okolje za inovatorje. EU mora pri ukrepanju sodelovati in se usklajevati z drugimi pobudami na evropski, nacionalni in regionalni ravni, tako javnimi kot zasebnimi, da bi bolj pospešili in bolje uskladili podporne zmogljivosti ter ponudili okolje, v katerem se bodo evropski inovatorji lažje znašli; |
| --- | --- |

—

izboljšanje in poenostavitev evropskega področja financiranja in podpore raziskavam in inovacijam: veliko število virov financiranja zagotavlja zapleteno okolje za inovatorje. EU mora pri ukrepanju sodelovati in se usklajevati z drugimi pobudami na evropski, nacionalni in regionalni ravni, tako javnimi kot zasebnimi, da bi bolj pospešili in bolje uskladili podporne zmogljivosti ter ponudili okolje, v katerem se bodo evropski inovatorji lažje znašli;

| — | odpraviti razdrobljenost inovacijskega ekosistema. Medtem ko je v Evropi vedno več žariščnih točk, pa te niso dobro povezane. Podjetja z mednarodnim potencialom rasti se morajo ubadati z razdrobljenostjo nacionalnih trgov z različnimi jeziki, poslovnimi kulturami in predpisi. |
| --- | --- |

—

odpraviti razdrobljenost inovacijskega ekosistema. Medtem ko je v Evropi vedno več žariščnih točk, pa te niso dobro povezane. Podjetja z mednarodnim potencialom rasti se morajo ubadati z razdrobljenostjo nacionalnih trgov z različnimi jeziki, poslovnimi kulturami in predpisi.

| — | odpraviti razdrobljenost inovacijskega ekosistema. Medtem ko je v Evropi vedno več žariščnih točk, pa te niso dobro povezane. Podjetja z mednarodnim potencialom rasti se morajo ubadati z razdrobljenostjo nacionalnih trgov z različnimi jeziki, poslovnimi kulturami in predpisi. |
| --- | --- |

—

odpraviti razdrobljenost inovacijskega ekosistema. Medtem ko je v Evropi vedno več žariščnih točk, pa te niso dobro povezane. Podjetja z mednarodnim potencialom rasti se morajo ubadati z razdrobljenostjo nacionalnih trgov z različnimi jeziki, poslovnimi kulturami in predpisi.

Za soočenje s tem novim valom prodornih inovacij zahteva evropska podpora prodornim inovatorjem hitro odziven, preprost, tekoč in prilagojen pristop. Politike za razvoj in uvajanje prodornih inovacij in podjetij v fazi širitve morajo biti pogumne in prevzeti tveganja ter morajo upoštevati navedene izzive in dodati vrednost zadevnim inovacijskim dejavnostim, ki jih izvajajo posamezne države članice.

Za soočenje s tem novim valom prodornih inovacij zahteva evropska podpora prodornim inovatorjem hitro odziven, preprost, tekoč in prilagojen pristop. Politike za razvoj in uvajanje prodornih inovacij in podjetij v fazi širitve morajo biti pogumne in prevzeti tveganja ter morajo upoštevati navedene izzive in dodati vrednost zadevnim inovacijskim dejavnostim, ki jih izvajajo posamezne države članice.

Steber programa Obzorje Evropa
  „Odprte inovacije“
  v sodelovanju z drugimi politikami EU in zlasti s programom InvestEU je zasnovan za doseganje otipljivih rezultatov. Opira se na pridobljene izkušnje in izkušnje, pridobljene v okviru prejšnjih okvirnih programov, zlasti dejavnosti, usmerjenih v prihodnje tehnologije in inovacije (kot so Prihodnje in nastajajoče tehnologije (FET), Hitra pot do inovacij (FTI)), in MSP (kot je instrument za MSP), pa tudi v zasebno in podjetniško financiranje (kot so 7. OP, RSFF, Obzorje 2020 InnovFin), ki so vsi del dejavnosti pilotnega projekta EIC za obdobje 2018–2020.

„Odprte inovacije“

Steber programa Obzorje Evropa
  „Inovativna Evropa“
  v sodelovanju z drugimi politikami EU in zlasti s programom InvestEU je zasnovan za doseganje otipljivih rezultatov. Opira se na pridobljene izkušnje in izkušnje, pridobljene v okviru prejšnjih okvirnih programov, zlasti dejavnosti, usmerjenih v prihodnje tehnologije in inovacije (kot so Prihodnje in nastajajoče tehnologije (FET), Hitra pot do inovacij (FTI)), in MSP (kot je instrument za MSP), pa tudi v zasebno in podjetniško financiranje (kot so 7. OP, RSFF, Obzorje 2020 InnovFin), ki so vsi del dejavnosti pilotnega projekta EIC za obdobje 2018–2020.

„Inovativna Evropa“

Na podlagi teh izkušenj ta steber predvideva uvedbo Evropskega sveta za inovacije (EIC), ki bo spodbujal prodorne inovacije s potencialom za hitro širitev na svetovni ravni ter z namenskimi instrumenti in dejavnosti;

Na podlagi teh izkušenj ta steber predvideva uvedbo Evropskega sveta za inovacije (EIC), ki bo spodbujal prodorne
  raziskave in
  inovacije s potencialom za hitro širitev na svetovni ravni ter z namenskimi instrumenti in dejavnosti;

raziskave in

| — | podpora razvoju prihodnjih in nastajajočih prodornih inovacij; |
| --- | --- |

—

podpora razvoju prihodnjih in nastajajočih prodornih inovacij;

| — | podpora razvoju prihodnjih in nastajajočih prodornih inovacij
  , tudi s ciljno usmerjenimi skupnimi raziskavami
  ; |
| --- | --- |

—

podpora razvoju prihodnjih in nastajajočih prodornih inovacij
  , tudi s ciljno usmerjenimi skupnimi raziskavami
  ;

, tudi s ciljno usmerjenimi skupnimi raziskavami

| — | spodbujanje razširjanja in izkoriščanja inovacij v industrijskih in drugih ekonomskih vrednostnih verigah; |
| --- | --- |

—

spodbujanje razširjanja in izkoriščanja inovacij v industrijskih in drugih ekonomskih vrednostnih verigah;

spodbujanje razširjanja in izkoriščanja inovacij v industrijskih in drugih ekonomskih vrednostnih verigah;

| — | za premostitev finančne vrzeli pri razvoju, uvajanju in širjenju inovacij, ki oblikujejo trg; |
| --- | --- |

—

za premostitev finančne vrzeli pri razvoju, uvajanju in širjenju inovacij, ki oblikujejo trg;

| — | za premostitev finančne vrzeli pri razvoju, uvajanju in širjenju inovacij, ki oblikujejo trg; |
| --- | --- |

—

za premostitev finančne vrzeli pri razvoju, uvajanju in širjenju inovacij, ki oblikujejo trg;

| — | povečanje vpliva in prepoznavnosti podpore EU inovacijam. |
| --- | --- |

—

povečanje vpliva in prepoznavnosti podpore EU inovacijam.

| — | povečanje vpliva in prepoznavnosti podpore EU inovacijam; |
| --- | --- |

—

povečanje vpliva in prepoznavnosti podpore EU inovacijam;

| — | ustvarjanje sinergij z dejavnostmi v drugih delih programa. |
| --- | --- |

—

ustvarjanje sinergij z dejavnostmi v drugih delih programa.

ustvarjanje sinergij z dejavnostmi v drugih delih programa.

Medtem ko bo EIC neposredno podpiral prodorne inovacije, je treba celotno okolje, v katerem se evropske inovacije razvijajo in nastajajo, še dodatno razviti in okrepiti: to mora biti skupno evropsko prizadevanje za podporo inovacijam po vsej Evropi ter v vseh razsežnostih in oblikah, vključno z dopolnilnimi politikami EU in nacionalnimi politikami ter viri, vedno, ko je mogoče. Zato ta steber zagotavlja tudi:

Medtem ko bo EIC neposredno podpiral prodorne inovacije, je treba celotno okolje, v katerem se evropske inovacije razvijajo in nastajajo, še dodatno razviti in okrepiti: to mora biti skupno evropsko prizadevanje za podporo inovacijam po vsej Evropi ter v vseh razsežnostih in oblikah, vključno z dopolnilnimi politikami EU in nacionalnimi politikami ter viri, vedno, ko je mogoče. Zato ta steber zagotavlja tudi:

| — | obnovljeni in okrepljeni mehanizmi usklajevanja in sodelovanja z državami članicami in pridruženimi državami, tudi z zasebnimi pobudami, za podporo vsem vrstam evropskih inovacijskih ekosistemov in njihovi akterjem; |
| --- | --- |

—

obnovljeni in okrepljeni mehanizmi usklajevanja in sodelovanja z državami članicami in pridruženimi državami, tudi z zasebnimi pobudami, za podporo vsem vrstam evropskih inovacijskih ekosistemov in njihovi akterjem;

| — | obnovljeni in okrepljeni mehanizmi usklajevanja in sodelovanja z državami članicami in pridruženimi državami, tudi z zasebnimi pobudami, za podporo vsem vrstam evropskih inovacijskih ekosistemov in njihovi akterjem; |
| --- | --- |

—

obnovljeni in okrepljeni mehanizmi usklajevanja in sodelovanja z državami članicami in pridruženimi državami, tudi z zasebnimi pobudami, za podporo vsem vrstam evropskih inovacijskih ekosistemov in njihovi akterjem;

| — | podpora Evropskemu inštitutu za inovacije in tehnologijo (EIT) in skupnostim znanja in inovacij (SZI). |
| --- | --- |

—

podpora Evropskemu inštitutu za inovacije in tehnologijo (EIT) in skupnostim znanja in inovacij (SZI).

podpora Evropskemu inštitutu za inovacije in tehnologijo (EIT) in skupnostim znanja in inovacij (SZI).

| — | okrepljena
  podpora Evropskemu inštitutu za inovacije in tehnologijo (EIT) in skupnostim znanja in inovacij (SZI). |
| --- | --- |

—

okrepljena
  podpora Evropskemu inštitutu za inovacije in tehnologijo (EIT) in skupnostim znanja in inovacij (SZI).

okrepljena

Poleg tega se bo ta steber v smislu stalnega prizadevanja za krepitev zmogljivosti financiranja za raziskave in inovacije v Evropi po potrebi povezal s programom InvestEU. Program InvestEU, ki se bo opiral na dosežke in izkušnje iz programa InnovFin iz programa Obzorje 2020, bo izboljšal dostop do tveganega financiranja za dobičkonosne raziskovalne organizacije, inovatorje in podjetnike, zlasti za MSP ter mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ter za vlagatelje.

Poleg tega se bo ta steber v smislu stalnega prizadevanja za krepitev zmogljivosti financiranja za raziskave in inovacije v Evropi po potrebi povezal s programom InvestEU. Program InvestEU, ki se bo opiral na dosežke in izkušnje iz programa InnovFin iz programa Obzorje 2020, bo izboljšal dostop do tveganega financiranja za dobičkonosne raziskovalne organizacije, inovatorje in podjetnike, zlasti za MSP ter mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ter za vlagatelje.

Sprememba 218

Sprememba 218

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – odstavek 1

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Cilj EIC je opredeliti, razviti in uvesti prodorne in prelomne inovacije (vključno
  s
  tehnologijami) ter podpreti hitro širitev inovativnih podjetij na ravni EU in na mednarodni ravni na poti od zamisli do trga. | Cilj EIC je opredeliti, razviti in uvesti prodorne in prelomne inovacije (vključno
  z radikalno novimi
  tehnologijami) ter podpreti hitro širitev inovativnih podjetij na ravni EU in na mednarodni ravni na poti od zamisli do trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Cilj EIC je opredeliti, razviti in uvesti prodorne in prelomne inovacije (vključno
  s
  tehnologijami) ter podpreti hitro širitev inovativnih podjetij na ravni EU in na mednarodni ravni na poti od zamisli do trga.

s

Cilj EIC je opredeliti, razviti in uvesti prodorne in prelomne inovacije (vključno
  z radikalno novimi
  tehnologijami) ter podpreti hitro širitev inovativnih podjetij na ravni EU in na mednarodni ravni na poti od zamisli do trga.

z radikalno novimi

Sprememba 219

Sprememba 219

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – odstavek 2

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| EIC bo izvajal predvsem dva dopolnjujoča se ukrepa, in sicer Iskalec (Pathfinder) za napredne raziskave in za zgodnje faze razvoja tehnologije ter Pospeševalec (Accelerator) za inovacije in ukrepe uvajanja na trg, vključno s fazami komercializacije pred serijsko proizvodnjo in rastjo podjetij. Z idejo, da se zagotovi enotni sistem „vse na enem mestu“ in en postopek za podporo, bo Pospeševalec dodeljeval
  tudi
  kombinirano financiranje, s povezovanjem nepovratnih sredstev in naložb v kapital. Poleg tega bo omogočal dostop do posojil iz programa InvestEU. | EIC bo izvajal predvsem dva dopolnjujoča se ukrepa, in sicer Iskalec (
  EIC
  Pathfinder) za napredne raziskave in za zgodnje faze
  znanstvenih in tehnoloških raziskav in
  razvoja tehnologije ter Pospeševalec (
  EIC
  Accelerator) za inovacije in ukrepe uvajanja na trg, vključno s fazami komercializacije pred serijsko proizvodnjo in rastjo podjetij. Z idejo, da se zagotovi enotni sistem „vse na enem mestu“ in en postopek za podporo, bo Pospeševalec dodeljeval kombinirano financiranje, s povezovanjem nepovratnih sredstev in naložb v kapital. Poleg tega bo omogočal dostop do posojil
  in jamstev
  iz programa InvestEU.
  Vsaj 70 % proračuna EIC bo namenjenega zagonskim podjetjem in MSP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

EIC bo izvajal predvsem dva dopolnjujoča se ukrepa, in sicer Iskalec (Pathfinder) za napredne raziskave in za zgodnje faze razvoja tehnologije ter Pospeševalec (Accelerator) za inovacije in ukrepe uvajanja na trg, vključno s fazami komercializacije pred serijsko proizvodnjo in rastjo podjetij. Z idejo, da se zagotovi enotni sistem „vse na enem mestu“ in en postopek za podporo, bo Pospeševalec dodeljeval
  tudi
  kombinirano financiranje, s povezovanjem nepovratnih sredstev in naložb v kapital. Poleg tega bo omogočal dostop do posojil iz programa InvestEU.

tudi

EIC bo izvajal predvsem dva dopolnjujoča se ukrepa, in sicer Iskalec (
  EIC
  Pathfinder) za napredne raziskave in za zgodnje faze
  znanstvenih in tehnoloških raziskav in
  razvoja tehnologije ter Pospeševalec (
  EIC
  Accelerator) za inovacije in ukrepe uvajanja na trg, vključno s fazami komercializacije pred serijsko proizvodnjo in rastjo podjetij. Z idejo, da se zagotovi enotni sistem „vse na enem mestu“ in en postopek za podporo, bo Pospeševalec dodeljeval kombinirano financiranje, s povezovanjem nepovratnih sredstev in naložb v kapital. Poleg tega bo omogočal dostop do posojil
  in jamstev
  iz programa InvestEU.
  Vsaj 70 % proračuna EIC bo namenjenega zagonskim podjetjem in MSP.

EIC

znanstvenih in tehnoloških raziskav in

EIC

in jamstev

Vsaj 70 % proračuna EIC bo namenjenega zagonskim podjetjem in MSP.

Sprememba 220

Sprememba 220

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – odstavek 3 – alinea 1

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – odstavek 3 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | osredotočala se bosta na prodorne in prelomne inovacije, tudi družbene, ki imajo potencial za ustvarjanje novih trgov
  , v nasprotju s tistimi, ki uvajajo postopne izboljšave obstoječih izdelkov, storitev ali poslovnih modelov
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

osredotočala se bosta na prodorne in prelomne inovacije, tudi družbene, ki imajo potencial za ustvarjanje novih trgov
  , v nasprotju s tistimi, ki uvajajo postopne izboljšave obstoječih izdelkov, storitev ali poslovnih modelov
  ;

, v nasprotju s tistimi, ki uvajajo postopne izboljšave obstoječih izdelkov, storitev ali poslovnih modelov

| — | osredotočala se bosta na prodorne in prelomne inovacije, tudi družbene, ki imajo potencial za ustvarjanje novih trgov
  ali omogočanje novih rešitev in raziskav o morebitnih radikalno novih tehnologijah
  ; |
| --- | --- |

—

osredotočala se bosta na prodorne in prelomne inovacije, tudi družbene, ki imajo potencial za ustvarjanje novih trgov
  ali omogočanje novih rešitev in raziskav o morebitnih radikalno novih tehnologijah
  ;

ali omogočanje novih rešitev in raziskav o morebitnih radikalno novih tehnologijah

Sprememba 221

Sprememba 221

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – odstavek 3 – alinea 2

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – odstavek 3 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | večinoma bosta delovala od spodaj navzgor, bila odprta za inovacije z vseh področij znanosti, tehnologije in aplikacij iz vseh sektorjev, medtem ko bosta omogoča ciljno podporo nastajajočim prodornim ali prelomnim tehnologijam, ki bi lahko imele strateški pomen; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

večinoma bosta delovala od spodaj navzgor, bila odprta za inovacije z vseh področij znanosti, tehnologije in aplikacij iz vseh sektorjev, medtem ko bosta omogoča ciljno podporo nastajajočim prodornim ali prelomnim tehnologijam, ki bi lahko imele strateški pomen;

| — | večinoma bosta delovala od spodaj navzgor, bila odprta za
  ciljno usmerjene
  inovacije
  in raziskave
  z vseh področij znanosti, tehnologije in aplikacij iz vseh sektorjev, medtem ko bosta omogoča ciljno podporo nastajajočim prodornim ali prelomnim tehnologijam, ki bi lahko imele strateški pomen; |
| --- | --- |

—

večinoma bosta delovala od spodaj navzgor, bila odprta za
  ciljno usmerjene
  inovacije
  in raziskave
  z vseh področij znanosti, tehnologije in aplikacij iz vseh sektorjev, medtem ko bosta omogoča ciljno podporo nastajajočim prodornim ali prelomnim tehnologijam, ki bi lahko imele strateški pomen;

ciljno usmerjene

in raziskave

Sprememba 222

Sprememba 222

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – odstavek 3 – alinea 3

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – odstavek 3 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | spodbujala bosta inovacije, ki pokrivajo različna znanstvena, tehnološka področja (npr. kombinacija fizičnih in digitalnih področij) in sektorje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

spodbujala bosta inovacije, ki pokrivajo različna znanstvena, tehnološka področja (npr. kombinacija fizičnih in digitalnih področij) in sektorje;

| — | spodbujala bosta inovacije
  in raziskave
  , ki pokrivajo različna znanstvena, tehnološka področja (npr. kombinacija fizičnih in digitalnih področij) in sektorje; |
| --- | --- |

—

spodbujala bosta inovacije
  in raziskave
  , ki pokrivajo različna znanstvena, tehnološka področja (npr. kombinacija fizičnih in digitalnih področij) in sektorje;

in raziskave

Sprememba 223

Sprememba 223

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – odstavek 3 – alinea 4

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – odstavek 3 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | osredotočala se bosta na inovatorje, poenostavljanje postopkov in upravnih zahtev, pri čemer bosta pri ocenjevanju prijav uporabljala tudi razgovore in zagotavljala hitro sprejemanje odločitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

osredotočala se bosta na inovatorje, poenostavljanje postopkov in upravnih zahtev, pri čemer bosta pri ocenjevanju prijav uporabljala tudi razgovore in zagotavljala hitro sprejemanje odločitev;

| — | osredotočala se bosta na inovatorje
  in raziskovalce
  , poenostavljanje postopkov in upravnih zahtev, pri čemer bosta pri ocenjevanju prijav uporabljala tudi razgovore in zagotavljala hitro sprejemanje odločitev; |
| --- | --- |

—

osredotočala se bosta na inovatorje
  in raziskovalce
  , poenostavljanje postopkov in upravnih zahtev, pri čemer bosta pri ocenjevanju prijav uporabljala tudi razgovore in zagotavljala hitro sprejemanje odločitev;

in raziskovalce

Sprememba 224

Sprememba 224

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – odstavek 4

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Poleg finančne podpore bodo inovatorji imeli dostop tudi do poslovnih svetovalnih storitev EIC, ki bodo projektom zagotavljale usmerjanje, mentorstvo in tehnično pomoč, ter inovatorje povezovale z vrstniki, industrijskimi partnerji in vlagatelji. Inovatorji bo imeli na voljo tudi lažji dostop do strokovnega znanja, zmogljivosti (vključno z inovacijskimi vozlišči (23)) in partnerjev iz vseh dejavnosti, ki jih podpira EU (vključno s tistimi iz EIT, zlasti prek skupnosti znanja in inovacij). | Poleg finančne podpore bodo inovatorji imeli dostop tudi do poslovnih svetovalnih storitev EIC, ki bodo projektom zagotavljale usmerjanje, mentorstvo in tehnično pomoč, ter inovatorje povezovale z vrstniki, industrijskimi partnerji in vlagatelji. Inovatorji bo imeli na voljo tudi lažji dostop do strokovnega znanja, zmogljivosti (vključno z 
  raziskovalno infrastrukturo in
  inovacijskimi vozlišči (23)) in partnerjev iz vseh dejavnosti, ki jih podpira EU (vključno s tistimi iz EIT, zlasti prek skupnosti znanja in inovacij). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Poleg finančne podpore bodo inovatorji imeli dostop tudi do poslovnih svetovalnih storitev EIC, ki bodo projektom zagotavljale usmerjanje, mentorstvo in tehnično pomoč, ter inovatorje povezovale z vrstniki, industrijskimi partnerji in vlagatelji. Inovatorji bo imeli na voljo tudi lažji dostop do strokovnega znanja, zmogljivosti (vključno z inovacijskimi vozlišči (23)) in partnerjev iz vseh dejavnosti, ki jih podpira EU (vključno s tistimi iz EIT, zlasti prek skupnosti znanja in inovacij).

23

Poleg finančne podpore bodo inovatorji imeli dostop tudi do poslovnih svetovalnih storitev EIC, ki bodo projektom zagotavljale usmerjanje, mentorstvo in tehnično pomoč, ter inovatorje povezovale z vrstniki, industrijskimi partnerji in vlagatelji. Inovatorji bo imeli na voljo tudi lažji dostop do strokovnega znanja, zmogljivosti (vključno z 
  raziskovalno infrastrukturo in
  inovacijskimi vozlišči (23)) in partnerjev iz vseh dejavnosti, ki jih podpira EU (vključno s tistimi iz EIT, zlasti prek skupnosti znanja in inovacij).

raziskovalno infrastrukturo in

23

Sprememba 225

Sprememba 225

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – odstavek 5

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Posebna pozornost bo namenjena zagotavljanju ustreznega in učinkovitega dopolnjevanja s posameznimi ali mrežnimi pobudami držav članic, tudi v obliki
  evropskega partnerstva
  . | Poleg tega bo
  posebna pozornost bo namenjena zagotavljanju ustreznega in učinkovitega dopolnjevanja s posameznimi ali mrežnimi pobudami držav članic, tudi v obliki
  evropskih partnerstev
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Posebna pozornost bo namenjena zagotavljanju ustreznega in učinkovitega dopolnjevanja s posameznimi ali mrežnimi pobudami držav članic, tudi v obliki
  evropskega partnerstva
  .

evropskega partnerstva

Poleg tega bo
  posebna pozornost bo namenjena zagotavljanju ustreznega in učinkovitega dopolnjevanja s posameznimi ali mrežnimi pobudami držav članic, tudi v obliki
  evropskih partnerstev
  .

Poleg tega bo

evropskih partnerstev

Sprememba 226

Sprememba 226

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.1 – uvodni del

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.1.1. | Iskalec za napredne raziskave |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.1.1.

Iskalec za napredne raziskave

| 1.1.1. | Iskalec
  EIC
  za napredne raziskave |
| --- | --- |

1.1.1.

Iskalec
  EIC
  za napredne raziskave

EIC

Sprememba 227

Sprememba 227

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.1 – odstavek 2

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Splošni cilj Iskalca bo negovati inovacije z možnostjo, da oblikujejo trg, iz prodornih tehnoloških zamisli in jih voditi do predstavitvene faze ali razvoja poslovnih modelov ali strategij, kjer jih bo prevzel Pospeševalec ali kateri koli drugi instrument za uvedbo na trg. V ta namen bo Iskalec sprva podpiral najzgodnejše faze znanstvenih in tehnoloških raziskav in razvoja, vključno
  s
  potrditvijo konceptov in prototipov za tehnološko validacijo. | Splošni cilj Iskalca bo negovati inovacije z možnostjo, da oblikujejo trg, iz prodornih
  znanstvenih in
  tehnoloških zamisli in jih voditi do predstavitvene faze ali razvoja poslovnih modelov ali strategij, kjer jih bo prevzel Pospeševalec ali kateri koli drugi instrument za uvedbo na trg. V ta namen bo Iskalec sprva podpiral najzgodnejše faze znanstvenih in tehnoloških raziskav in razvoja, vključno
  z vrhunskimi raziskavami,
  potrditvijo konceptov in prototipov za tehnološko validacijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Splošni cilj Iskalca bo negovati inovacije z možnostjo, da oblikujejo trg, iz prodornih tehnoloških zamisli in jih voditi do predstavitvene faze ali razvoja poslovnih modelov ali strategij, kjer jih bo prevzel Pospeševalec ali kateri koli drugi instrument za uvedbo na trg. V ta namen bo Iskalec sprva podpiral najzgodnejše faze znanstvenih in tehnoloških raziskav in razvoja, vključno
  s
  potrditvijo konceptov in prototipov za tehnološko validacijo.

s

Splošni cilj Iskalca bo negovati inovacije z možnostjo, da oblikujejo trg, iz prodornih
  znanstvenih in
  tehnoloških zamisli in jih voditi do predstavitvene faze ali razvoja poslovnih modelov ali strategij, kjer jih bo prevzel Pospeševalec ali kateri koli drugi instrument za uvedbo na trg. V ta namen bo Iskalec sprva podpiral najzgodnejše faze znanstvenih in tehnoloških raziskav in razvoja, vključno
  z vrhunskimi raziskavami,
  potrditvijo konceptov in prototipov za tehnološko validacijo.

znanstvenih in

z vrhunskimi raziskavami,

Sprememba 228

Sprememba 228

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.1 – odstavek 3

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.1 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Da bi bil v celoti odprt za široka
  raziskovanje
  , priložnosti naključij in nepričakovane zamisli, koncepte in odkritja, se bo Iskalec večinoma izvajal s stalnim razpisom za zbiranje predlogov od spodaj navzgor. Iskalec bo tudi zagotavljal konkurenčne izzive za razvoj ključnih strateških ciljev (24), ki zahtevajo deep-tech in prebojno razmišljanje. Združevanje izbranih projektov v tematsko ali ciljno naravnane portfelje bo omogočilo vzpostavitev kritične mase prizadevanj in strukturiranje novih multidisciplinarnih raziskovalnih skupnosti. | Da bi bil v celoti odprt za široka
  raziskovanja
  , priložnosti
  zaradi srečnih
  naključij in nepričakovane zamisli, koncepte in odkritja, se bo Iskalec večinoma izvajal s stalnim
  , konkurenčnim in odprtim
  razpisom za zbiranje predlogov od spodaj navzgor
  s presečnimi datumi
  . Iskalec bo tudi zagotavljal konkurenčne izzive za razvoj ključnih strateških ciljev (24), ki zahtevajo deep-tech in prebojno razmišljanje. Združevanje izbranih projektov v tematsko ali ciljno naravnane portfelje bo omogočilo vzpostavitev kritične mase prizadevanj in strukturiranje novih multidisciplinarnih raziskovalnih skupnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Da bi bil v celoti odprt za široka
  raziskovanje
  , priložnosti naključij in nepričakovane zamisli, koncepte in odkritja, se bo Iskalec večinoma izvajal s stalnim razpisom za zbiranje predlogov od spodaj navzgor. Iskalec bo tudi zagotavljal konkurenčne izzive za razvoj ključnih strateških ciljev (24), ki zahtevajo deep-tech in prebojno razmišljanje. Združevanje izbranih projektov v tematsko ali ciljno naravnane portfelje bo omogočilo vzpostavitev kritične mase prizadevanj in strukturiranje novih multidisciplinarnih raziskovalnih skupnosti.

raziskovanje

24

Da bi bil v celoti odprt za široka
  raziskovanja
  , priložnosti
  zaradi srečnih
  naključij in nepričakovane zamisli, koncepte in odkritja, se bo Iskalec večinoma izvajal s stalnim
  , konkurenčnim in odprtim
  razpisom za zbiranje predlogov od spodaj navzgor
  s presečnimi datumi
  . Iskalec bo tudi zagotavljal konkurenčne izzive za razvoj ključnih strateških ciljev (24), ki zahtevajo deep-tech in prebojno razmišljanje. Združevanje izbranih projektov v tematsko ali ciljno naravnane portfelje bo omogočilo vzpostavitev kritične mase prizadevanj in strukturiranje novih multidisciplinarnih raziskovalnih skupnosti.

raziskovanja

zaradi srečnih

, konkurenčnim in odprtim

s presečnimi datumi

24

Sprememba 229

Sprememba 229

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.1 – odstavek 5

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.1 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Iskalec bo odprt za vse vrste inovatorjev, od posameznikov do univerz, raziskovalnih organizacij in podjetij, zlasti zagonskih podjetij in MSP, ter od posameznih upravičencev do multidisciplinarnih konzorcijev. V primeru projektov posameznega upravičenca se večja podjetja ne bodo upoštevala.
  Iskalec
  se bo izvajal na podlagi tesnega usklajevanja z drugimi deli programa Obzorje Evropa, zlasti z Evropskim raziskovalnim svetom (ERC), ukrepi Marie Skłodowske-Curie (MSCA) ter
  skupnostmi znanja in inovacij (SZI) Evropskega inštituta
  za inovacije in tehnologijo (EIT). Izvajal se bo tudi v tesnem usklajevanju s programi in dejavnostmi držav članic. | Iskalec bo odprt za vse vrste inovatorjev, od posameznikov do univerz, raziskovalnih
  in tehnoloških
  organizacij in podjetij, zlasti zagonskih podjetij in MSP, ter od posameznih upravičencev do multidisciplinarnih konzorcijev. V primeru projektov posameznega upravičenca se večja podjetja ne bodo upoštevala.
  Da bi zagotovili sinergije in se izognili podvajanju,
  se bo
  Iskalec
  izvajal na podlagi tesnega usklajevanja z drugimi deli programa Obzorje Evropa, zlasti z Evropskim raziskovalnim svetom (ERC), ukrepi Marie Skłodowske-Curie (MSCA) ter
  Evropskim inštitutom
  za inovacije in tehnologijo (EIT). Izvajal se bo tudi v tesnem usklajevanju s programi in dejavnostmi držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Iskalec bo odprt za vse vrste inovatorjev, od posameznikov do univerz, raziskovalnih organizacij in podjetij, zlasti zagonskih podjetij in MSP, ter od posameznih upravičencev do multidisciplinarnih konzorcijev. V primeru projektov posameznega upravičenca se večja podjetja ne bodo upoštevala.
  Iskalec
  se bo izvajal na podlagi tesnega usklajevanja z drugimi deli programa Obzorje Evropa, zlasti z Evropskim raziskovalnim svetom (ERC), ukrepi Marie Skłodowske-Curie (MSCA) ter
  skupnostmi znanja in inovacij (SZI) Evropskega inštituta
  za inovacije in tehnologijo (EIT). Izvajal se bo tudi v tesnem usklajevanju s programi in dejavnostmi držav članic.

Iskalec

skupnostmi znanja in inovacij (SZI) Evropskega inštituta

Iskalec bo odprt za vse vrste inovatorjev, od posameznikov do univerz, raziskovalnih
  in tehnoloških
  organizacij in podjetij, zlasti zagonskih podjetij in MSP, ter od posameznih upravičencev do multidisciplinarnih konzorcijev. V primeru projektov posameznega upravičenca se večja podjetja ne bodo upoštevala.
  Da bi zagotovili sinergije in se izognili podvajanju,
  se bo
  Iskalec
  izvajal na podlagi tesnega usklajevanja z drugimi deli programa Obzorje Evropa, zlasti z Evropskim raziskovalnim svetom (ERC), ukrepi Marie Skłodowske-Curie (MSCA) ter
  Evropskim inštitutom
  za inovacije in tehnologijo (EIT). Izvajal se bo tudi v tesnem usklajevanju s programi in dejavnostmi držav članic.

in tehnoloških

Da bi zagotovili sinergije in se izognili podvajanju,

Iskalec

Evropskim inštitutom

Sprememba 230

Sprememba 230

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.2 – odstavek 2

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.2 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Zato bo Pospeševalec zagotavljal finančno podporo inovatorjem in podjetjem, ki še niso dobičkonosni ali zanimivi za vlagatelje, vendar ki imajo ambicije za razvoj in uvedbo na trg EU in mednarodne trge ter za hitro povečanje obsega. V ta namen bo gradil na izkušnjah iz faze 2 in faze 3 instrumenta MSP programa Obzorje 2020 in programa InnovFin programa Obzorje 2020, zlasti z dodatkom sestavin, ki ne vključujejo nepovratnih sredstev, in sposobnosti podpore večjim in dolgotrajnejšim naložbam. | Zato bo Pospeševalec zagotavljal finančno podporo inovatorjem in podjetjem, ki še niso dobičkonosni ali zanimivi za vlagatelje, vendar ki imajo ambicije za razvoj in uvedbo na trg EU in mednarodne trge ter za hitro povečanje obsega. V ta namen bo gradil na izkušnjah iz faze 2 in faze 3 instrumenta MSP programa Obzorje 2020 in programa InnovFin programa Obzorje 2020, zlasti z dodatkom sestavin, ki ne vključujejo nepovratnih sredstev, in sposobnosti podpore večjim in dolgotrajnejšim naložbam.
  Zagotovljeno bo sodelovanje z EIT in njegovimi skupnostmi znanja in inovacij ter sinergije z dejavnostmi pospeševalcev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Zato bo Pospeševalec zagotavljal finančno podporo inovatorjem in podjetjem, ki še niso dobičkonosni ali zanimivi za vlagatelje, vendar ki imajo ambicije za razvoj in uvedbo na trg EU in mednarodne trge ter za hitro povečanje obsega. V ta namen bo gradil na izkušnjah iz faze 2 in faze 3 instrumenta MSP programa Obzorje 2020 in programa InnovFin programa Obzorje 2020, zlasti z dodatkom sestavin, ki ne vključujejo nepovratnih sredstev, in sposobnosti podpore večjim in dolgotrajnejšim naložbam.

Zato bo Pospeševalec zagotavljal finančno podporo inovatorjem in podjetjem, ki še niso dobičkonosni ali zanimivi za vlagatelje, vendar ki imajo ambicije za razvoj in uvedbo na trg EU in mednarodne trge ter za hitro povečanje obsega. V ta namen bo gradil na izkušnjah iz faze 2 in faze 3 instrumenta MSP programa Obzorje 2020 in programa InnovFin programa Obzorje 2020, zlasti z dodatkom sestavin, ki ne vključujejo nepovratnih sredstev, in sposobnosti podpore večjim in dolgotrajnejšim naložbam.
  Zagotovljeno bo sodelovanje z EIT in njegovimi skupnostmi znanja in inovacij ter sinergije z dejavnostmi pospeševalcev.

Zagotovljeno bo sodelovanje z EIT in njegovimi skupnostmi znanja in inovacij ter sinergije z dejavnostmi pospeševalcev.

Sprememba 231

Sprememba 231

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.2 – odstavek 3 – alinea 2

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.2 – odstavek 3 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | podporo naložbam v obliki lastniškega kapitala (27) ali drugih povratnih oblik podpore za premostitev inovacijskih dejavnosti z učinkovito uvedbo na trg, vključno s širitvijo, na način, ki ne izriva zasebnih naložb ali izkrivlja konkurence na notranjem trgu. Po potrebi
  po
  inovatorjem omogočal dostop do dolžniškega financiranja (npr. s posojili) iz programa InvestEU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

podporo naložbam v obliki lastniškega kapitala (27) ali drugih povratnih oblik podpore za premostitev inovacijskih dejavnosti z učinkovito uvedbo na trg, vključno s širitvijo, na način, ki ne izriva zasebnih naložb ali izkrivlja konkurence na notranjem trgu. Po potrebi
  po
  inovatorjem omogočal dostop do dolžniškega financiranja (npr. s posojili) iz programa InvestEU.

27

po

| — | podporo naložbam v obliki lastniškega kapitala (27) ali drugih povratnih oblik podpore za premostitev inovacijskih dejavnosti z učinkovito uvedbo na trg, vključno s širitvijo, na način, ki ne izriva zasebnih naložb ali izkrivlja konkurence na notranjem trgu. Po potrebi
  bo
  inovatorjem omogočal dostop do dolžniškega financiranja (npr. s posojili
  ali jamstvi
  ) iz programa InvestEU. |
| --- | --- |

—

podporo naložbam v obliki lastniškega kapitala (27) ali drugih povratnih oblik podpore za premostitev inovacijskih dejavnosti z učinkovito uvedbo na trg, vključno s širitvijo, na način, ki ne izriva zasebnih naložb ali izkrivlja konkurence na notranjem trgu. Po potrebi
  bo
  inovatorjem omogočal dostop do dolžniškega financiranja (npr. s posojili
  ali jamstvi
  ) iz programa InvestEU.

27

bo

ali jamstvi

Sprememba 232

Sprememba 232

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.2 – odstavek 4

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.2 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pomoč se dodeli v okviru enega samega postopka in z enim samim sklepom, ki podprtemu inovatorju zagotavlja eno samo obveznost glede finančnih virov za pokrivanje različnih faz inovacij do uvedbe na trg, vključno s komercializacijo pred serijsko proizvodnjo. Celotna izvedba dodeljene podpore bo temeljila na mejnikih in pregledu. Kombinacija in obseg financiranja bodo prilagojeni potrebam
  podjetja
  ,
  velikosti podjetja
  in fazi, naravi tehnologije/inovacije in
  dolžino
  inovacijskega cikla. Instrument bo kril potrebe po financiranju do zamenjave z nadomestnimi viri naložb. | Pomoč se dodeli v okviru enega samega postopka in z enim samim sklepom, ki podprtemu inovatorju zagotavlja eno samo obveznost glede finančnih virov za pokrivanje različnih faz inovacij do uvedbe na trg, vključno s komercializacijo pred serijsko proizvodnjo. Celotna izvedba dodeljene podpore bo temeljila na mejnikih in pregledu. Kombinacija in obseg financiranja bodo prilagojeni potrebam
  upravičenca
  ,
  njegovi velikosti
  in fazi, naravi tehnologije/inovacije in
  dolžini
  inovacijskega cikla. Instrument bo kril potrebe po financiranju do zamenjave z nadomestnimi viri naložb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pomoč se dodeli v okviru enega samega postopka in z enim samim sklepom, ki podprtemu inovatorju zagotavlja eno samo obveznost glede finančnih virov za pokrivanje različnih faz inovacij do uvedbe na trg, vključno s komercializacijo pred serijsko proizvodnjo. Celotna izvedba dodeljene podpore bo temeljila na mejnikih in pregledu. Kombinacija in obseg financiranja bodo prilagojeni potrebam
  podjetja
  ,
  velikosti podjetja
  in fazi, naravi tehnologije/inovacije in
  dolžino
  inovacijskega cikla. Instrument bo kril potrebe po financiranju do zamenjave z nadomestnimi viri naložb.

podjetja

velikosti podjetja

dolžino

Pomoč se dodeli v okviru enega samega postopka in z enim samim sklepom, ki podprtemu inovatorju zagotavlja eno samo obveznost glede finančnih virov za pokrivanje različnih faz inovacij do uvedbe na trg, vključno s komercializacijo pred serijsko proizvodnjo. Celotna izvedba dodeljene podpore bo temeljila na mejnikih in pregledu. Kombinacija in obseg financiranja bodo prilagojeni potrebam
  upravičenca
  ,
  njegovi velikosti
  in fazi, naravi tehnologije/inovacije in
  dolžini
  inovacijskega cikla. Instrument bo kril potrebe po financiranju do zamenjave z nadomestnimi viri naložb.

upravičenca

njegovi velikosti

dolžini

Sprememba 233

Sprememba 233

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.2 – odstavek 5

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.2 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za inovacije z visokim
  tehnološkim
  tveganjem („deep-tech“) bo podpora vedno vključevala nepovratna sredstva za pokrivanje inovacijskih dejavnosti. Če se različna tveganja (tehnološka, tržna, regulativna itd.) zmanjšajo, se pričakuje, da se relativna pomembnost komponente povračljivega predujma poveča. | Za inovacije z visokim tveganjem (
  na primer
  „deep-tech“) bo podpora vedno vključevala nepovratna sredstva za pokrivanje inovacijskih dejavnosti
  , ki se lahko izvajajo v sodelovanju z javnimi raziskovalnimi organizacijami kot partnerji ali prek podizvajalcev
  . Če se različna tveganja (tehnološka, tržna, regulativna itd.) zmanjšajo, se pričakuje, da se relativna pomembnost komponente povračljivega predujma poveča. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za inovacije z visokim
  tehnološkim
  tveganjem („deep-tech“) bo podpora vedno vključevala nepovratna sredstva za pokrivanje inovacijskih dejavnosti. Če se različna tveganja (tehnološka, tržna, regulativna itd.) zmanjšajo, se pričakuje, da se relativna pomembnost komponente povračljivega predujma poveča.

tehnološkim

Za inovacije z visokim tveganjem (
  na primer
  „deep-tech“) bo podpora vedno vključevala nepovratna sredstva za pokrivanje inovacijskih dejavnosti
  , ki se lahko izvajajo v sodelovanju z javnimi raziskovalnimi organizacijami kot partnerji ali prek podizvajalcev
  . Če se različna tveganja (tehnološka, tržna, regulativna itd.) zmanjšajo, se pričakuje, da se relativna pomembnost komponente povračljivega predujma poveča.

na primer

, ki se lahko izvajajo v sodelovanju z javnimi raziskovalnimi organizacijami kot partnerji ali prek podizvajalcev

Sprememba 234

Sprememba 234

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.2 – odstavek 7

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.2 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pospeševalec bo deloval predvsem z odprtim razpisom za zbiranje predlogov od spodaj navzgor in bo usmerjen na posamezne podjetnike (zlasti zagonska podjetja in MSP), pri čemer bo posebna pozornost namenjena mladim inovatorjem in inovatorkam. Ta odprti razpis za zbiranje predlogov od spodaj navzgor bo dopolnjevala ciljna podpora nastajajočim prodornim ali prelomnim tehnologijam, ki bi lahko imele strateški pomen. Predloge lahko predložijo tudi vlagatelji, vključno z javnimi agencijami za inovacije, vendar bo pomoč dodeljena podjetju. | Pospeševalec bo deloval predvsem z odprtim
  , konkurenčnim
  razpisom za zbiranje predlogov od spodaj navzgor
  s presečnimi datumi
  in bo usmerjen na posamezne podjetnike (zlasti zagonska podjetja in MSP), pri čemer bo posebna pozornost namenjena mladim inovatorjem in inovatorkam. Ta odprti razpis za zbiranje predlogov od spodaj navzgor bo dopolnjevala ciljna podpora nastajajočim prodornim ali prelomnim
  inovacijam in
  tehnologijam, ki bi lahko imele strateški pomen. Predloge lahko predložijo tudi vlagatelji, vključno z javnimi agencijami za inovacije, vendar bo pomoč dodeljena podjetju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pospeševalec bo deloval predvsem z odprtim razpisom za zbiranje predlogov od spodaj navzgor in bo usmerjen na posamezne podjetnike (zlasti zagonska podjetja in MSP), pri čemer bo posebna pozornost namenjena mladim inovatorjem in inovatorkam. Ta odprti razpis za zbiranje predlogov od spodaj navzgor bo dopolnjevala ciljna podpora nastajajočim prodornim ali prelomnim tehnologijam, ki bi lahko imele strateški pomen. Predloge lahko predložijo tudi vlagatelji, vključno z javnimi agencijami za inovacije, vendar bo pomoč dodeljena podjetju.

Pospeševalec bo deloval predvsem z odprtim
  , konkurenčnim
  razpisom za zbiranje predlogov od spodaj navzgor
  s presečnimi datumi
  in bo usmerjen na posamezne podjetnike (zlasti zagonska podjetja in MSP), pri čemer bo posebna pozornost namenjena mladim inovatorjem in inovatorkam. Ta odprti razpis za zbiranje predlogov od spodaj navzgor bo dopolnjevala ciljna podpora nastajajočim prodornim ali prelomnim
  inovacijam in
  tehnologijam, ki bi lahko imele strateški pomen. Predloge lahko predložijo tudi vlagatelji, vključno z javnimi agencijami za inovacije, vendar bo pomoč dodeljena podjetju.

, konkurenčnim

s presečnimi datumi

inovacijam in

Sprememba 235

Sprememba 235

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.2 – odstavek 8

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.2 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pospeševalec bo omogočal hitro uporabo inovacij iz projektov
  Iskalca
  , ki jih bo podpiral Iskalec, iz podobnih programov naprednih raziskav držav članic in drugih stebrov
  okvirnih programov
  EU (28), da se jih podpre pri doseganju trga. Identifikacija projektov, podprtih pri drugih stebrih programa Obzorje Evropa in tudi prejšnjih okvirnih programih, bo temeljilo na relevantnih metodologijah, kot je inovacijski radar. | Pospeševalec bo omogočal hitro uporabo inovacij iz projektov, ki jih bo podpiral Iskalec, iz podobnih programov naprednih raziskav držav članic
  , iz EIT
  in
  njegovih skupnosti znanja in inovacij ter
  drugih stebrov
  okvirnega programa
  EU (28), da se jih podpre pri doseganju trga. Identifikacija projektov, podprtih pri drugih stebrih programa Obzorje Evropa in tudi prejšnjih okvirnih programih, bo temeljilo na relevantnih metodologijah, kot je inovacijski radar. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pospeševalec bo omogočal hitro uporabo inovacij iz projektov
  Iskalca
  , ki jih bo podpiral Iskalec, iz podobnih programov naprednih raziskav držav članic in drugih stebrov
  okvirnih programov
  EU (28), da se jih podpre pri doseganju trga. Identifikacija projektov, podprtih pri drugih stebrih programa Obzorje Evropa in tudi prejšnjih okvirnih programih, bo temeljilo na relevantnih metodologijah, kot je inovacijski radar.

Iskalca

okvirnih programov

28

Pospeševalec bo omogočal hitro uporabo inovacij iz projektov, ki jih bo podpiral Iskalec, iz podobnih programov naprednih raziskav držav članic
  , iz EIT
  in
  njegovih skupnosti znanja in inovacij ter
  drugih stebrov
  okvirnega programa
  EU (28), da se jih podpre pri doseganju trga. Identifikacija projektov, podprtih pri drugih stebrih programa Obzorje Evropa in tudi prejšnjih okvirnih programih, bo temeljilo na relevantnih metodologijah, kot je inovacijski radar.

, iz EIT

njegovih skupnosti znanja in inovacij ter

okvirnega programa

28

Sprememba 236

Sprememba 236

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.3 – odstavek 1 – alinea 1

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.3 – odstavek 1 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | poslovne pospeševalne storitve EIC v podporo dejavnostim in ukrepom programov Iskalec in Pospeševalec. Cilj bo povezati Skupnost financiranih inovatorjev EIC, skupaj s financiranimi podjetji v okviru pečata odličnosti, z vlagatelji, partnerji in
  javnimi
  pridobitelji. Ukrepom EIC bo zagotovil vrsto storitev usmerjanja in mentorstva. Inovatorjem bo zagotovil dostop do mednarodnih mrež potencialnih partnerjev, vključno z industrijskimi, za dopolnitev vrednostne verige ali razvoj tržnih priložnosti ter iskanje vlagateljev in drugih virov zasebnega ali podjetniškega financiranja. Dejavnosti bodo vključevale dogodke v živo (npr. posredniške prireditve, predstavitvene dogodke), pa tudi razvoj ali uporabo obstoječih platform za iskanje partnerjev, v tesni povezavi s finančnimi posredniki, ki jih podpira InvestEU, in s skupino EIB. Te dejavnosti bodo prav tako spodbujale izmenjave z vrstniki kot vir učenja v okviru inovacijskega ekosistema, in pri tem posebej dobro uporabo članov Svetovalnega odbora EIC na visoki ravni in EIC Fellows; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

poslovne pospeševalne storitve EIC v podporo dejavnostim in ukrepom programov Iskalec in Pospeševalec. Cilj bo povezati Skupnost financiranih inovatorjev EIC, skupaj s financiranimi podjetji v okviru pečata odličnosti, z vlagatelji, partnerji in
  javnimi
  pridobitelji. Ukrepom EIC bo zagotovil vrsto storitev usmerjanja in mentorstva. Inovatorjem bo zagotovil dostop do mednarodnih mrež potencialnih partnerjev, vključno z industrijskimi, za dopolnitev vrednostne verige ali razvoj tržnih priložnosti ter iskanje vlagateljev in drugih virov zasebnega ali podjetniškega financiranja. Dejavnosti bodo vključevale dogodke v živo (npr. posredniške prireditve, predstavitvene dogodke), pa tudi razvoj ali uporabo obstoječih platform za iskanje partnerjev, v tesni povezavi s finančnimi posredniki, ki jih podpira InvestEU, in s skupino EIB. Te dejavnosti bodo prav tako spodbujale izmenjave z vrstniki kot vir učenja v okviru inovacijskega ekosistema, in pri tem posebej dobro uporabo članov Svetovalnega odbora EIC na visoki ravni in EIC Fellows;

javnimi

| — | poslovne pospeševalne storitve EIC v podporo dejavnostim in ukrepom programov Iskalec in Pospeševalec. Cilj bo povezati skupnost financiranih inovatorjev EIC, skupaj s financiranimi podjetji v okviru pečata odličnosti, z vlagatelji, partnerji
  , javnimi
  in
  zasebnimi
  pridobitelji. Ukrepom EIC bo zagotovil vrsto storitev usmerjanja in mentorstva. Inovatorjem bo zagotovil dostop do mednarodnih mrež potencialnih partnerjev, vključno z industrijskimi, za dopolnitev vrednostne verige ali razvoj tržnih priložnosti ter iskanje vlagateljev in drugih virov zasebnega ali podjetniškega financiranja. Dejavnosti bodo vključevale dogodke v živo (npr. posredniške prireditve, predstavitvene dogodke), pa tudi razvoj ali uporabo obstoječih platform za iskanje partnerjev, v tesni povezavi s finančnimi posredniki, ki jih podpira InvestEU, in s skupino EIB. Te dejavnosti bodo prav tako spodbujale izmenjave z vrstniki kot vir učenja v okviru inovacijskega ekosistema, in pri tem posebej dobro uporabo članov Svetovalnega odbora EIC na visoki ravni in EIC Fellows
  . Te dodatne dejavnosti EIC, osredotočene na prodorne ali zelo tvegane inovacije, bodo dopolnjevale podoben portfelj dejavnosti EIT, namenjenih podjetnikom, inovatorjem in zagonskim podjetjem. EIC se spodbuja k uporabi strokovnega znanja in izkušenj skupnosti znanja in inovacij pri zagotavljanju podpore inovatorjem. |
| --- | --- |

—

poslovne pospeševalne storitve EIC v podporo dejavnostim in ukrepom programov Iskalec in Pospeševalec. Cilj bo povezati skupnost financiranih inovatorjev EIC, skupaj s financiranimi podjetji v okviru pečata odličnosti, z vlagatelji, partnerji
  , javnimi
  in
  zasebnimi
  pridobitelji. Ukrepom EIC bo zagotovil vrsto storitev usmerjanja in mentorstva. Inovatorjem bo zagotovil dostop do mednarodnih mrež potencialnih partnerjev, vključno z industrijskimi, za dopolnitev vrednostne verige ali razvoj tržnih priložnosti ter iskanje vlagateljev in drugih virov zasebnega ali podjetniškega financiranja. Dejavnosti bodo vključevale dogodke v živo (npr. posredniške prireditve, predstavitvene dogodke), pa tudi razvoj ali uporabo obstoječih platform za iskanje partnerjev, v tesni povezavi s finančnimi posredniki, ki jih podpira InvestEU, in s skupino EIB. Te dejavnosti bodo prav tako spodbujale izmenjave z vrstniki kot vir učenja v okviru inovacijskega ekosistema, in pri tem posebej dobro uporabo članov Svetovalnega odbora EIC na visoki ravni in EIC Fellows
  . Te dodatne dejavnosti EIC, osredotočene na prodorne ali zelo tvegane inovacije, bodo dopolnjevale podoben portfelj dejavnosti EIT, namenjenih podjetnikom, inovatorjem in zagonskim podjetjem. EIC se spodbuja k uporabi strokovnega znanja in izkušenj skupnosti znanja in inovacij pri zagotavljanju podpore inovatorjem.

, javnimi

zasebnimi

. Te dodatne dejavnosti EIC, osredotočene na prodorne ali zelo tvegane inovacije, bodo dopolnjevale podoben portfelj dejavnosti EIT, namenjenih podjetnikom, inovatorjem in zagonskim podjetjem. EIC se spodbuja k uporabi strokovnega znanja in izkušenj skupnosti znanja in inovacij pri zagotavljanju podpore inovatorjem.

Sprememba 237

Sprememba 237

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.3 – odstavek 1 – alinea 3

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.1 – točka 1.1.3 – odstavek 1 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | EIC Challenges, to so motivacijske nagrade, kot pomoč pri
  razvoju
  novih
  rešitev za svetovne izzive
  ,
  privabljanju
  novih
  akterjev
  in
  razvoju novih skupnosti
  . Priznanja EIC bodo vključevala nagrado iCapital,
  motivacijska nagrada
  za družbene inovacije in nagrado za inovatorke (29). Zasnova
  nagrade bo povezana z EIC
  z drugimi deli
  okvirnega
  programa, vključno z nalogami in
  drugimi organi financiranja
  . Preučiti bo treba možnosti za sodelovanje z organizacijami (kot so podjetja, univerze, raziskovalne organizacije, podjetniški pospeševalci, dobrodelne organizacije in ustanove). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

EIC Challenges, to so motivacijske nagrade, kot pomoč pri
  razvoju
  novih
  rešitev za svetovne izzive
  ,
  privabljanju
  novih
  akterjev
  in
  razvoju novih skupnosti
  . Priznanja EIC bodo vključevala nagrado iCapital,
  motivacijska nagrada
  za družbene inovacije in nagrado za inovatorke (29). Zasnova
  nagrade bo povezana z EIC
  z drugimi deli
  okvirnega
  programa, vključno z nalogami in
  drugimi organi financiranja
  . Preučiti bo treba možnosti za sodelovanje z organizacijami (kot so podjetja, univerze, raziskovalne organizacije, podjetniški pospeševalci, dobrodelne organizacije in ustanove).

razvoju

rešitev za svetovne izzive

privabljanju

akterjev

razvoju novih skupnosti

motivacijska nagrada

29

nagrade bo povezana z EIC

okvirnega

drugimi organi financiranja

| — | EIC Challenges, to so motivacijske nagrade, kot pomoč pri
  razvijanju
  novih
  prodornih inovacij, pridobivanju novih akterjev
  ,
  razvijanju
  novih
  skupnosti
  in
  omrežij na področju raziskav in inovacij ter pri zagotavljanju prepoznavnosti dosežkov iz financiranja EU
  . Priznanja EIC bodo vključevala nagrado iCapital,
  EIC Challenges, motivacijsko nagrado
  za družbene inovacije in nagrado za inovatorke (29). Zasnova
  in izvajanje teh nagrad bosta povezana
  z drugimi deli programa, vključno z nalogami in
  EIT, da bi se zagotovilo dopolnjevanje in preprečilo podvajanje
  . Preučiti bo treba možnosti za sodelovanje z organizacijami (kot so podjetja, univerze, raziskovalne organizacije, podjetniški pospeševalci, dobrodelne organizacije in ustanove). |
| --- | --- |

—

EIC Challenges, to so motivacijske nagrade, kot pomoč pri
  razvijanju
  novih
  prodornih inovacij, pridobivanju novih akterjev
  ,
  razvijanju
  novih
  skupnosti
  in
  omrežij na področju raziskav in inovacij ter pri zagotavljanju prepoznavnosti dosežkov iz financiranja EU
  . Priznanja EIC bodo vključevala nagrado iCapital,
  EIC Challenges, motivacijsko nagrado
  za družbene inovacije in nagrado za inovatorke (29). Zasnova
  in izvajanje teh nagrad bosta povezana
  z drugimi deli programa, vključno z nalogami in
  EIT, da bi se zagotovilo dopolnjevanje in preprečilo podvajanje
  . Preučiti bo treba možnosti za sodelovanje z organizacijami (kot so podjetja, univerze, raziskovalne organizacije, podjetniški pospeševalci, dobrodelne organizacije in ustanove).

razvijanju

prodornih inovacij, pridobivanju novih akterjev

razvijanju

skupnosti

omrežij na področju raziskav in inovacij ter pri zagotavljanju prepoznavnosti dosežkov iz financiranja EU

EIC Challenges, motivacijsko nagrado

29

in izvajanje teh nagrad bosta povezana

EIT, da bi se zagotovilo dopolnjevanje in preprečilo podvajanje

Sprememba 238

Sprememba 238

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.2 – točka 1.2.1 – odstavek 1

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.2 – točka 1.2.1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Svetovalni odbor EIC na visoki ravni (odbor EIC)
  pomaga
  Komisiji pri izvajanju dejavnosti EIC.
  Poleg svetovanja glede programov dela EIC bo odbor EIC prevzel dejavno vlogo pri svetovanju upravi in spremljanju ukrepov. Opravljal bo funkcijo obveščanja
  ,
  in sicer s člani, ki imajo vlogo ambasadorjev in prispevajo k spodbujanju inovacij v EU. Komunikacijski kanali vključujejo udeležbo
  na
  ključnih dogodkih s področja
  inovacij,
  družbene medije, ustanovitev skupnosti inovatorjev EIC, sodelovanje s ključnimi mediji s poudarkom na inovacijah
  ,
  skupne dogodke z inkubatorji in pospeševalnimi vozlišči
  . | Svetovalni odbor EIC na visoki ravni (odbor EIC)
  bo pomagal
  Komisiji pri izvajanju dejavnosti EIC.
  Na podlagi člena 9 tega sklepa ga bodo sestavljali predstavniki, med njimi akademski strokovnjaki za politiko na področju inovacij, raziskovalne in tehnološke organizacije, podjetniki in vlagatelji tveganega kapitala. |
| | Za izvajanje EIC bo Komisija ob podpori odbora EIC poskrbela za: |
| | — | jasno razlikovanje med obravnavanimi ciljnimi skupinami in njihovimi specifičnimi potrebami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Svetovalni odbor EIC na visoki ravni (odbor EIC)
  pomaga
  Komisiji pri izvajanju dejavnosti EIC.
  Poleg svetovanja glede programov dela EIC bo odbor EIC prevzel dejavno vlogo pri svetovanju upravi in spremljanju ukrepov. Opravljal bo funkcijo obveščanja
  ,
  in sicer s člani, ki imajo vlogo ambasadorjev in prispevajo k spodbujanju inovacij v EU. Komunikacijski kanali vključujejo udeležbo
  na
  ključnih dogodkih s področja
  inovacij,
  družbene medije, ustanovitev skupnosti inovatorjev EIC, sodelovanje s ključnimi mediji s poudarkom na inovacijah
  ,
  skupne dogodke z inkubatorji in pospeševalnimi vozlišči
  .

pomaga

Poleg svetovanja glede programov dela EIC bo odbor EIC prevzel dejavno vlogo pri svetovanju upravi in spremljanju ukrepov. Opravljal bo funkcijo obveščanja

in sicer s člani, ki imajo vlogo ambasadorjev in prispevajo k spodbujanju inovacij v EU. Komunikacijski kanali vključujejo udeležbo

ključnih dogodkih s področja

družbene medije, ustanovitev skupnosti inovatorjev EIC, sodelovanje s ključnimi mediji s poudarkom na inovacijah

skupne dogodke z inkubatorji in pospeševalnimi vozlišči

Svetovalni odbor EIC na visoki ravni (odbor EIC)
  bo pomagal
  Komisiji pri izvajanju dejavnosti EIC.
  Na podlagi člena 9 tega sklepa ga bodo sestavljali predstavniki, med njimi akademski strokovnjaki za politiko na področju inovacij, raziskovalne in tehnološke organizacije, podjetniki in vlagatelji tveganega kapitala.

bo pomagal

Na podlagi člena 9 tega sklepa ga bodo sestavljali predstavniki, med njimi akademski strokovnjaki za politiko na področju inovacij, raziskovalne in tehnološke organizacije, podjetniki in vlagatelji tveganega kapitala.

Za izvajanje EIC bo Komisija ob podpori odbora EIC poskrbela za:

Za izvajanje EIC bo Komisija ob podpori odbora EIC poskrbela za:

—

jasno razlikovanje med obravnavanimi ciljnimi skupinami in njihovimi specifičnimi potrebami;

jasno razlikovanje med obravnavanimi ciljnimi skupinami in njihovimi specifičnimi potrebami;

| — | podrobnosti o načinu izvajanja mešane podpore (nepovratna sredstva, lastniški kapital, posojilo in poroštvo); |
| --- | --- |

—

podrobnosti o načinu izvajanja mešane podpore (nepovratna sredstva, lastniški kapital, posojilo in poroštvo);

podrobnosti o načinu izvajanja mešane podpore (nepovratna sredstva, lastniški kapital, posojilo in poroštvo);

| — | trden mehanizem za sistematično oceno instrumentov v realnem času, da se zagotovi hitro učenje o politiki in razvijejo inovacijski vzorci, vključno z izbiro in izvajanjem kazalnikov; |
| --- | --- |

—

trden mehanizem za sistematično oceno instrumentov v realnem času, da se zagotovi hitro učenje o politiki in razvijejo inovacijski vzorci, vključno z izbiro in izvajanjem kazalnikov;

trden mehanizem za sistematično oceno instrumentov v realnem času, da se zagotovi hitro učenje o politiki in razvijejo inovacijski vzorci, vključno z izbiro in izvajanjem kazalnikov;

| — | sodelovanje med EIC in EIT za zagotavljanje dopolnjevanja in preprečevanje podvajanja; |
| --- | --- |

—

sodelovanje med EIC in EIT za zagotavljanje dopolnjevanja in preprečevanje podvajanja;

sodelovanje med EIC in EIT za zagotavljanje dopolnjevanja in preprečevanje podvajanja;

| — | nadaljnja opredelitev vloge in odgovornosti upraviteljev programa; |
| --- | --- |

—

nadaljnja opredelitev vloge in odgovornosti upraviteljev programa;

nadaljnja opredelitev vloge in odgovornosti upraviteljev programa;

| — | opis orodij za pritegnitev vlagateljev tveganega kapitala v primeru projektov z visokim tveganjem; |
| --- | --- |

—

opis orodij za pritegnitev vlagateljev tveganega kapitala v primeru projektov z visokim tveganjem;

opis orodij za pritegnitev vlagateljev tveganega kapitala v primeru projektov z visokim tveganjem;

| — | opredelitev ciljev inovacije v smislu proizvoda, postopka, trženja in storitev; |
| --- | --- |

—

opredelitev ciljev inovacije v smislu proizvoda, postopka, trženja in storitev;

opredelitev ciljev inovacije v smislu proizvoda, postopka, trženja in storitev;

| — | merjenje gonilne sile upravičencev. |
| --- | --- |

—

merjenje gonilne sile upravičencev.

merjenje gonilne sile upravičencev.

Odbor bo tudi svetoval glede programov dela EIC, upravljanja in nadaljnjih ukrepov. Opravljal bo funkcijo obveščanja, in sicer s člani, ki imajo vlogo ambasadorjev in prispevajo k spodbujanju inovacij v EU. Komunikacijski kanali vključujejo udeležbo na ključnih dogodkih s področja inovacij, družbene medije, ustanovitev skupnosti inovatorjev EIC, sodelovanje s ključnimi mediji s poudarkom na inovacijah, skupne dogodke z inkubatorji in pospeševalnimi vozlišči. Upravni odbor EIT in odbor EIC bosta sodelovala, da se izkoristijo sinergije in poveča dodana vrednost za inovatorje in podjetnike v Uniji.

Odbor bo tudi svetoval glede programov dela EIC, upravljanja in nadaljnjih ukrepov. Opravljal bo funkcijo obveščanja, in sicer s člani, ki imajo vlogo ambasadorjev in prispevajo k spodbujanju inovacij v EU. Komunikacijski kanali vključujejo udeležbo na ključnih dogodkih s področja inovacij, družbene medije, ustanovitev skupnosti inovatorjev EIC, sodelovanje s ključnimi mediji s poudarkom na inovacijah, skupne dogodke z inkubatorji in pospeševalnimi vozlišči. Upravni odbor EIT in odbor EIC bosta sodelovala, da se izkoristijo sinergije in poveča dodana vrednost za inovatorje in podjetnike v Uniji.

Sprememba 239

Sprememba 239

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.2 – točka 1.2.1 – odstavek 2

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.2 – točka 1.2.1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Odbor EIC bo zagotavljal priporočila Komisiji glede inovacijskih trendov ali pobud, ki so potrebne za krepitev in spodbujanje inovacijskega ekosistema EU, tudi glede morebitnih regulativnih ovir. Odbor bi moral v okviru svetovanja opredeliti tudi nova področja inovacij, ki bi jih bilo treba upoštevati pri dejavnostih v okviru stebra in nalog Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost. Na ta način bo odbor predvidoma prispeval k splošni skladnosti programa Obzorje Evropa. | Odbor EIC bo
  skupaj z upravnim odborom EIT
  zagotavljal priporočila Komisiji glede inovacijskih trendov ali pobud, ki so potrebne za krepitev in spodbujanje inovacijskega ekosistema EU, tudi glede morebitnih
  tehničnih in
  regulativnih ovir. Odbor bi moral v okviru svetovanja opredeliti tudi nova področja inovacij, ki bi jih bilo treba upoštevati pri dejavnostih v okviru stebra in nalog Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost. Na ta način bo odbor predvidoma prispeval k splošni skladnosti programa Obzorje Evropa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Odbor EIC bo zagotavljal priporočila Komisiji glede inovacijskih trendov ali pobud, ki so potrebne za krepitev in spodbujanje inovacijskega ekosistema EU, tudi glede morebitnih regulativnih ovir. Odbor bi moral v okviru svetovanja opredeliti tudi nova področja inovacij, ki bi jih bilo treba upoštevati pri dejavnostih v okviru stebra in nalog Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost. Na ta način bo odbor predvidoma prispeval k splošni skladnosti programa Obzorje Evropa.

Odbor EIC bo
  skupaj z upravnim odborom EIT
  zagotavljal priporočila Komisiji glede inovacijskih trendov ali pobud, ki so potrebne za krepitev in spodbujanje inovacijskega ekosistema EU, tudi glede morebitnih
  tehničnih in
  regulativnih ovir. Odbor bi moral v okviru svetovanja opredeliti tudi nova področja inovacij, ki bi jih bilo treba upoštevati pri dejavnostih v okviru stebra in nalog Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost. Na ta način bo odbor predvidoma prispeval k splošni skladnosti programa Obzorje Evropa.

skupaj z upravnim odborom EIT

tehničnih in

evropska

Sprememba 240

Sprememba 240

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.2 – točka 1.2.2 – odstavek 5

Priloga I – del III – točka 1 – točka 1.2 – točka 1.2.2 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vodje programov bodo zlasti nadzorovali izvajanje razpisov Iskalca ter predlagali razvrstitev na podlagi skladnih
  strateških portfeljev
  projektov, ki naj bi bistveno prispevali k nastanku inovacij s potencialom ustvarjanja socialnega ali gospodarskega trga. | Vodje programov bodo zlasti nadzorovali izvajanje razpisov Iskalca ter predlagali razvrstitev na podlagi
  jasnih in preglednih meril, kot so določena v uredbi,
  skladnih
  s strateškimi portfelji
  projektov, ki naj bi bistveno prispevali k nastanku inovacij s potencialom ustvarjanja
  znanstvenega,
  socialnega ali gospodarskega trga
  ali radikalno novih bodočih tehnologij
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vodje programov bodo zlasti nadzorovali izvajanje razpisov Iskalca ter predlagali razvrstitev na podlagi skladnih
  strateških portfeljev
  projektov, ki naj bi bistveno prispevali k nastanku inovacij s potencialom ustvarjanja socialnega ali gospodarskega trga.

strateških portfeljev

Vodje programov bodo zlasti nadzorovali izvajanje razpisov Iskalca ter predlagali razvrstitev na podlagi
  jasnih in preglednih meril, kot so določena v uredbi,
  skladnih
  s strateškimi portfelji
  projektov, ki naj bi bistveno prispevali k nastanku inovacij s potencialom ustvarjanja
  znanstvenega,
  socialnega ali gospodarskega trga
  ali radikalno novih bodočih tehnologij
  .

jasnih in preglednih meril, kot so določena v uredbi,

s strateškimi portfelji

znanstvenega,

ali radikalno novih bodočih tehnologij

Sprememba 241

Sprememba 241

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 2 – točka 2.1 – odstavek 1

Priloga I – del III – točka 2 – točka 2.1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Da bi v celoti izkoristila ves potencial inovacije, ki vključuje raziskovalce, podjetnike, industrijo in širšo družbo, mora EU izboljšati okolje, v katerem lahko inovacije uspevajo na vseh ravneh. To bo pomembno prispevalo k razvoju učinkovitega inovacijskega ekosistema na ravni EU ter spodbujanju sodelovanja, mreženja in izmenjave idej, finančnih sredstev in znanj med nacionalnimi in lokalnimi inovacijskimi ekosistemi. | Da bi v celoti izkoristila ves potencial inovacije, ki vključuje raziskovalce, podjetnike, industrijo in širšo družbo, mora EU izboljšati okolje, v katerem lahko inovacije uspevajo na vseh ravneh. To bo pomembno prispevalo k razvoju učinkovitega inovacijskega ekosistema na ravni EU ter spodbujanju sodelovanja, mreženja in izmenjave idej,
  razvoju odprtih inovativnih procesov,
  finančnih sredstev in znanj med nacionalnimi in lokalnimi inovacijskimi ekosistemi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Da bi v celoti izkoristila ves potencial inovacije, ki vključuje raziskovalce, podjetnike, industrijo in širšo družbo, mora EU izboljšati okolje, v katerem lahko inovacije uspevajo na vseh ravneh. To bo pomembno prispevalo k razvoju učinkovitega inovacijskega ekosistema na ravni EU ter spodbujanju sodelovanja, mreženja in izmenjave idej, finančnih sredstev in znanj med nacionalnimi in lokalnimi inovacijskimi ekosistemi.

Da bi v celoti izkoristila ves potencial inovacije, ki vključuje raziskovalce, podjetnike, industrijo in širšo družbo, mora EU izboljšati okolje, v katerem lahko inovacije uspevajo na vseh ravneh. To bo pomembno prispevalo k razvoju učinkovitega inovacijskega ekosistema na ravni EU ter spodbujanju sodelovanja, mreženja in izmenjave idej,
  razvoju odprtih inovativnih procesov,
  finančnih sredstev in znanj med nacionalnimi in lokalnimi inovacijskimi ekosistemi.

razvoju odprtih inovativnih procesov,

Sprememba 242

Sprememba 242

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 2 – točka 2.1 – odstavek 2

Priloga I – del III – točka 2 – točka 2.1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| EU si mora prizadevati tudi za razvoj ekosistemov, ki podpirajo družbene inovacije in inovacije v javnem sektorju, poleg inovacij v zasebnih podjetjih. Vladni sektor mora inovirati tudi sam in se obnoviti, da bi lahko podprl spremembe predpisov in upravljanje, ki so potrebni za podpiranje obsežnega uvajanja novih tehnologij in naraščajočih zahtev javnosti po uspešnejšem in učinkovitejšem zagotavljanju storitev. Družbene inovacije so ključne za izboljšanje blaginje naših družb. | EU si mora prizadevati tudi za razvoj ekosistemov, ki podpirajo družbene inovacije ter spodbujajo prenos znanja in inovacije v javnem sektorju, poleg inovacij v zasebnih podjetjih. Vladni sektor mora inovirati tudi sam in se obnoviti, da bi lahko podprl spremembe predpisov in upravljanje, ki so potrebni za podpiranje obsežnega uvajanja novih inovacij, vključno s tehnologijami in naraščajočimi zahtevami javnosti po uspešnejšem in učinkovitejšem zagotavljanju storitev. Družbene inovacije so ključne za izboljšanje blaginje naših družb.
  Skupnosti znanja in inovacij EIT bodo kot največja evropska mreža za inovacije imele pomembno vlogo pri razvijanju takšnih ekosistemov in izvajanju te prednostne naloge. Te govorijo v prid želenemu medregijskemu sodelovanju s povezovanjem inovacijskih ekosistemov na vseevropski ravni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

EU si mora prizadevati tudi za razvoj ekosistemov, ki podpirajo družbene inovacije in inovacije v javnem sektorju, poleg inovacij v zasebnih podjetjih. Vladni sektor mora inovirati tudi sam in se obnoviti, da bi lahko podprl spremembe predpisov in upravljanje, ki so potrebni za podpiranje obsežnega uvajanja novih tehnologij in naraščajočih zahtev javnosti po uspešnejšem in učinkovitejšem zagotavljanju storitev. Družbene inovacije so ključne za izboljšanje blaginje naših družb.

EU si mora prizadevati tudi za razvoj ekosistemov, ki podpirajo družbene inovacije ter spodbujajo prenos znanja in inovacije v javnem sektorju, poleg inovacij v zasebnih podjetjih. Vladni sektor mora inovirati tudi sam in se obnoviti, da bi lahko podprl spremembe predpisov in upravljanje, ki so potrebni za podpiranje obsežnega uvajanja novih inovacij, vključno s tehnologijami in naraščajočimi zahtevami javnosti po uspešnejšem in učinkovitejšem zagotavljanju storitev. Družbene inovacije so ključne za izboljšanje blaginje naših družb.
  Skupnosti znanja in inovacij EIT bodo kot največja evropska mreža za inovacije imele pomembno vlogo pri razvijanju takšnih ekosistemov in izvajanju te prednostne naloge. Te govorijo v prid želenemu medregijskemu sodelovanju s povezovanjem inovacijskih ekosistemov na vseevropski ravni.

Skupnosti znanja in inovacij EIT bodo kot največja evropska mreža za inovacije imele pomembno vlogo pri razvijanju takšnih ekosistemov in izvajanju te prednostne naloge. Te govorijo v prid želenemu medregijskemu sodelovanju s povezovanjem inovacijskih ekosistemov na vseevropski ravni.

Sprememba 243

Sprememba 243

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 2 – točka 2.2 – odstavek 1 – uvodni del

Priloga I – del III – točka 2 – točka 2.2 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kot prvi korak bo Komisija
  v okviru EIC
  organizirala forum javnih organov in organov, ki so odgovorni za nacionalne politike in programe na področju inovacij držav članic in pridruženih držav, s ciljem spodbujanja usklajevanja in dialoga o razvoju inovacijskega ekosistema. V tem forumu EIC
  bo Komisija
  : | Kot prvi korak bo Komisija organizirala
  inovacijski
  forum javnih organov in organov, ki so odgovorni za nacionalne politike in programe na področju inovacij držav članic in pridruženih držav, s ciljem spodbujanja usklajevanja in dialoga o razvoju inovacijskega ekosistema. V tem
  inovacijskem
  forumu
  bodo sodelujoči deležniki in organi EU, vključno z EIT, odborom
  EIC
  in Komisijo
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kot prvi korak bo Komisija
  v okviru EIC
  organizirala forum javnih organov in organov, ki so odgovorni za nacionalne politike in programe na področju inovacij držav članic in pridruženih držav, s ciljem spodbujanja usklajevanja in dialoga o razvoju inovacijskega ekosistema. V tem forumu EIC
  bo Komisija
  :

v okviru EIC

bo Komisija

Kot prvi korak bo Komisija organizirala
  inovacijski
  forum javnih organov in organov, ki so odgovorni za nacionalne politike in programe na področju inovacij držav članic in pridruženih držav, s ciljem spodbujanja usklajevanja in dialoga o razvoju inovacijskega ekosistema. V tem
  inovacijskem
  forumu
  bodo sodelujoči deležniki in organi EU, vključno z EIT, odborom
  EIC
  in Komisijo
  :

inovacijski

inovacijskem

bodo sodelujoči deležniki in organi EU, vključno z EIT, odborom

in Komisijo

Sprememba 244

Sprememba 244

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 2 – točka 2.2 – odstavek 1 – alinea 3

Priloga I – del III – točka 2 – točka 2.2 – odstavek 1 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | okrepila usklajevanje med nacionalnimi programi
  inovacij
  in EIC, da bi tako spodbudili sinergije in se izognili prekrivanju, z izmenjavo podatkov o programih in njihovem izvajanju, virov in strokovnega znanja, analize in spremljanja trendov na področju tehnologije in inovacij, in s povezovanjem zadevnih skupnosti inovatorjev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

okrepila usklajevanje med nacionalnimi programi
  inovacij
  in EIC, da bi tako spodbudili sinergije in se izognili prekrivanju, z izmenjavo podatkov o programih in njihovem izvajanju, virov in strokovnega znanja, analize in spremljanja trendov na področju tehnologije in inovacij, in s povezovanjem zadevnih skupnosti inovatorjev;

inovacij

| — | okrepila usklajevanje med nacionalnimi programi
  , EIT
  in EIC, da bi tako spodbudili sinergije in se izognili prekrivanju, z izmenjavo podatkov o programih in njihovem izvajanju, virov in strokovnega znanja, analize in spremljanja trendov na področju tehnologije in inovacij, in s povezovanjem zadevnih skupnosti inovatorjev; |
| --- | --- |

—

okrepila usklajevanje med nacionalnimi programi
  , EIT
  in EIC, da bi tako spodbudili sinergije in se izognili prekrivanju, z izmenjavo podatkov o programih in njihovem izvajanju, virov in strokovnega znanja, analize in spremljanja trendov na področju tehnologije in inovacij, in s povezovanjem zadevnih skupnosti inovatorjev;

, EIT

Sprememba 245

Sprememba 245

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 2 – točka 2.2 – odstavek 2

Priloga I – del III – točka 2 – točka 2.2 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Dejavnosti se bodo izvajale tako, da se zagotovi učinkovito dopolnjevanje med vrstami ukrepov EIC in njihovim posebnim poudarkom na
  prodornih
  inovacijah z dejavnostmi, ki jih izvajajo države članice in pridružene države, pa tudi zasebnimi pobudami, da se podprejo vse vrste inovacij, dosežejo vsi inovatorji po vsej EU, in se jim zagotovi večja in ustrezna podpora. | Dejavnosti se bodo izvajale tako, da se zagotovi učinkovito dopolnjevanje
  in sodelovanje
  med vrstami ukrepov
  EIT in
  EIC in njihovim posebnim poudarkom na inovacijah z dejavnostmi, ki jih izvajajo države članice in pridružene države, pa tudi zasebnimi pobudami, da se podprejo vse vrste inovacij, dosežejo vsi inovatorji po vsej EU, in se jim zagotovi večja in ustrezna podpora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Dejavnosti se bodo izvajale tako, da se zagotovi učinkovito dopolnjevanje med vrstami ukrepov EIC in njihovim posebnim poudarkom na
  prodornih
  inovacijah z dejavnostmi, ki jih izvajajo države članice in pridružene države, pa tudi zasebnimi pobudami, da se podprejo vse vrste inovacij, dosežejo vsi inovatorji po vsej EU, in se jim zagotovi večja in ustrezna podpora.

prodornih

Dejavnosti se bodo izvajale tako, da se zagotovi učinkovito dopolnjevanje
  in sodelovanje
  med vrstami ukrepov
  EIT in
  EIC in njihovim posebnim poudarkom na inovacijah z dejavnostmi, ki jih izvajajo države članice in pridružene države, pa tudi zasebnimi pobudami, da se podprejo vse vrste inovacij, dosežejo vsi inovatorji po vsej EU, in se jim zagotovi večja in ustrezna podpora.

in sodelovanje

EIT in

Sprememba 246

Sprememba 246

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 2 – točka 2.2 – odstavek 3 – uvodni del

Priloga I – del III – točka 2 – točka 2.2 – odstavek 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V ta namen
  bo
  EU: | V ta namen
  bodo sodelujoči organi
  EU: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V ta namen
  bo
  EU:

bo

V ta namen
  bodo sodelujoči organi
  EU:

bodo sodelujoči organi

Sprememba 247

Sprememba 247

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 2 – točka 2.2 – odstavek 3 – alinea 1

Priloga I – del III – točka 2 – točka 2.2 – odstavek 3 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | spodbujala in skupno financirala skupne inovacijske programe, ki jih upravljajo organi, pristojni za javne nacionalne, regionalne ali lokalne politike in programe na področju inovacij, katerim se
  lahko pridružijo
  zasebni subjekti, ki podpirajo inovacije, in inovatorji. Takšni skupni programi, ki temeljijo na povpraševanju, so lahko med drugim usmerjeni v zgodnje faze in podpiranje študij izvedljivosti, sodelovanje med akademskim svetom in podjetji, podporo visokotehnološkim MSP za skupne raziskave, prenos tehnologije in znanja, internacionalizacijo MSP, analizo in razvoj trga, digitalizacijo nizkotehnoloških MSP, finančne instrumente za dejavnosti blizu trga ali uvajanje inovacij na trg, družbene inovacije. Vključujejo lahko tudi pobude za skupno javno naročanje, ki inovacijam omogočajo komercializacijo v javnem sektorju, zlasti za podporo razvoju nove politike. To je lahko zlasti učinkovito za spodbujanje inovacij na področju javnih storitev in ustvarjanje tržnih priložnosti za evropske inovatorje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

spodbujala in skupno financirala skupne inovacijske programe, ki jih upravljajo organi, pristojni za javne nacionalne, regionalne ali lokalne politike in programe na področju inovacij, katerim se
  lahko pridružijo
  zasebni subjekti, ki podpirajo inovacije, in inovatorji. Takšni skupni programi, ki temeljijo na povpraševanju, so lahko med drugim usmerjeni v zgodnje faze in podpiranje študij izvedljivosti, sodelovanje med akademskim svetom in podjetji, podporo visokotehnološkim MSP za skupne raziskave, prenos tehnologije in znanja, internacionalizacijo MSP, analizo in razvoj trga, digitalizacijo nizkotehnoloških MSP, finančne instrumente za dejavnosti blizu trga ali uvajanje inovacij na trg, družbene inovacije. Vključujejo lahko tudi pobude za skupno javno naročanje, ki inovacijam omogočajo komercializacijo v javnem sektorju, zlasti za podporo razvoju nove politike. To je lahko zlasti učinkovito za spodbujanje inovacij na področju javnih storitev in ustvarjanje tržnih priložnosti za evropske inovatorje;

lahko pridružijo

| — | spodbujala in skupno financirala skupne inovacijske programe, ki jih upravljajo organi, pristojni za javne nacionalne, regionalne ali lokalne politike in programe na področju inovacij, katerim
  bi
  se
  morali pridružiti
  zasebni subjekti, ki podpirajo inovacije, in inovatorji. Takšni skupni programi, ki temeljijo na povpraševanju
  in dobavljanju
  , so lahko med drugim usmerjeni v zgodnje faze in podpiranje študij izvedljivosti, sodelovanje med akademskim svetom
  , raziskovalnimi organizacijami
  in podjetji, podporo visokotehnološkim MSP za skupne raziskave, prenos tehnologije in znanja, internacionalizacijo MSP, analizo in razvoj trga, digitalizacijo nizkotehnoloških MSP, finančne instrumente za dejavnosti blizu trga ali uvajanje inovacij na trg, družbene inovacije. Vključujejo lahko tudi pobude za skupno javno naročanje, ki inovacijam omogočajo komercializacijo v javnem sektorju, zlasti za podporo razvoju nove politike. To je lahko zlasti učinkovito za spodbujanje inovacij na področju javnih storitev in ustvarjanje tržnih priložnosti za evropske inovatorje;
  Programi, ki se upravljajo na lokalni ravni, bi morali omogočati nadnacionalna partnerstva in biti skladni s strategijami pametne specializacije ter podpirati sinergije z ESRR v sodelujočih regijah. |
| --- | --- |

—

spodbujala in skupno financirala skupne inovacijske programe, ki jih upravljajo organi, pristojni za javne nacionalne, regionalne ali lokalne politike in programe na področju inovacij, katerim
  bi
  se
  morali pridružiti
  zasebni subjekti, ki podpirajo inovacije, in inovatorji. Takšni skupni programi, ki temeljijo na povpraševanju
  in dobavljanju
  , so lahko med drugim usmerjeni v zgodnje faze in podpiranje študij izvedljivosti, sodelovanje med akademskim svetom
  , raziskovalnimi organizacijami
  in podjetji, podporo visokotehnološkim MSP za skupne raziskave, prenos tehnologije in znanja, internacionalizacijo MSP, analizo in razvoj trga, digitalizacijo nizkotehnoloških MSP, finančne instrumente za dejavnosti blizu trga ali uvajanje inovacij na trg, družbene inovacije. Vključujejo lahko tudi pobude za skupno javno naročanje, ki inovacijam omogočajo komercializacijo v javnem sektorju, zlasti za podporo razvoju nove politike. To je lahko zlasti učinkovito za spodbujanje inovacij na področju javnih storitev in ustvarjanje tržnih priložnosti za evropske inovatorje;
  Programi, ki se upravljajo na lokalni ravni, bi morali omogočati nadnacionalna partnerstva in biti skladni s strategijami pametne specializacije ter podpirati sinergije z ESRR v sodelujočih regijah.

bi

morali pridružiti

in dobavljanju

, raziskovalnimi organizacijami

Programi, ki se upravljajo na lokalni ravni, bi morali omogočati nadnacionalna partnerstva in biti skladni s strategijami pametne specializacije ter podpirati sinergije z ESRR v sodelujočih regijah.

Sprememba 248

Sprememba 248

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 2 – točka 2.2 – odstavek 3 – alinea 2

Priloga I – del III – točka 2 – točka 2.2 – odstavek 3 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | podpirala tudi skupne programe za mentorstvo, usmerjanje, tehnično pomoč in druge storitve, ki se izvajajo blizu inovatorjev, z mrežami, kot je Evropska podjetniška mreža (EEN), grozdi, vseevropskimi platformami, kot je Startup Europe, lokalnimi inovacijskimi akterji, javnimi in zasebnimi, zlasti inkubatorji ter inovacijskimi vozlišči, ki bi se lahko tudi medsebojno povezala, da bi podprla partnerstva med inovatorji. Podpora se
  lahko dodeli
  tudi za spodbujanje mehkih veščin za inovacije, vključno z omrežjem poklicnih ustanov, ter v 
  tesni povezavi
  z 
  Evropskim inštitutom za inovacije in tehnologijo
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

podpirala tudi skupne programe za mentorstvo, usmerjanje, tehnično pomoč in druge storitve, ki se izvajajo blizu inovatorjev, z mrežami, kot je Evropska podjetniška mreža (EEN), grozdi, vseevropskimi platformami, kot je Startup Europe, lokalnimi inovacijskimi akterji, javnimi in zasebnimi, zlasti inkubatorji ter inovacijskimi vozlišči, ki bi se lahko tudi medsebojno povezala, da bi podprla partnerstva med inovatorji. Podpora se
  lahko dodeli
  tudi za spodbujanje mehkih veščin za inovacije, vključno z omrežjem poklicnih ustanov, ter v 
  tesni povezavi
  z 
  Evropskim inštitutom za inovacije in tehnologijo
  ;

lahko dodeli

tesni povezavi

Evropskim inštitutom za inovacije in tehnologijo

| — | podpirala tudi skupne programe za mentorstvo, usmerjanje, tehnično pomoč in druge storitve, ki se izvajajo blizu inovatorjev, z mrežami, kot je Evropska podjetniška mreža (EEN), grozdi, vseevropskimi platformami, kot je Startup Europe, lokalnimi inovacijskimi akterji, javnimi in zasebnimi, zlasti inkubatorji ter inovacijskimi vozlišči, ki bi se lahko tudi medsebojno povezala, da bi podprla partnerstva med inovatorji. Podpora
  bi
  se
  morala dodeliti
  tudi za spodbujanje mehkih veščin za inovacije, vključno z omrežjem poklicnih ustanov, ter v 
  tesnem sodelovanju
  z 
  EIT
  ; |
| --- | --- |

—

podpirala tudi skupne programe za mentorstvo, usmerjanje, tehnično pomoč in druge storitve, ki se izvajajo blizu inovatorjev, z mrežami, kot je Evropska podjetniška mreža (EEN), grozdi, vseevropskimi platformami, kot je Startup Europe, lokalnimi inovacijskimi akterji, javnimi in zasebnimi, zlasti inkubatorji ter inovacijskimi vozlišči, ki bi se lahko tudi medsebojno povezala, da bi podprla partnerstva med inovatorji. Podpora
  bi
  se
  morala dodeliti
  tudi za spodbujanje mehkih veščin za inovacije, vključno z omrežjem poklicnih ustanov, ter v 
  tesnem sodelovanju
  z 
  EIT
  ;

bi

morala dodeliti

tesnem sodelovanju

EIT

Sprememba 249

Sprememba 249

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.1 – odstavek 1

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kot je jasno navedeno v poročilu skupine na visoki o vplivu raziskav in inovacij v EU (Lamyjeva skupina na visoki ravni), je pot naprej „izobraziti se za prihodnost in vlagati v ljudi, ki bodo pomenili razliko.“ Zlasti se pozivajo evropske univerze, naj spodbujajo podjetništvo, odstranijo meje disciplin in institucionalizirajo močno sodelovanje med akademskim svetom in industrijo, ki ne bo temeljilo na disciplinah. Najnovejše raziskave kažejo, da je dostop do nadarjenih ljudi daleč najpomembnejši dejavnik, ki vpliva na izbiro lokacije pri ustanoviteljih zagonskih podjetij. Priložnosti za podjetniško izobraževanje in usposabljanje imajo ključno vlogo pri kultiviranju bodočih inovatorjev in pri razvoju sposobnosti obstoječih inovatorjev za širitev poslovanja na višje ravni uspešnosti. Dostop do podjetniškega talenta, skupaj z dostopom do strokovnih storitev, kapitala in trgov na ravni EU, ter povezovanje ključnih inovacijskih akterjev okrog skupnega cilja so ključni elementi za spodbujanje inovacijskega ekosistema. Zato je treba usklajevati prizadevanja po vsej EU, da se ustvari kritična masa medsebojno povezanih podjetniških grozdov in ekosistemov po vsej EU. | Kot je jasno navedeno v poročilu skupine na visoki o vplivu raziskav in inovacij v EU (Lamyjeva skupina na visoki ravni), je pot naprej „izobraziti se za prihodnost in vlagati v ljudi, ki bodo pomenili razliko.“ Zlasti se pozivajo evropske univerze, naj spodbujajo podjetništvo, odstranijo meje disciplin in institucionalizirajo močno sodelovanje med akademskim svetom in industrijo, ki ne bo temeljilo na disciplinah. Najnovejše raziskave kažejo, da je dostop do nadarjenih ljudi daleč najpomembnejši dejavnik, ki vpliva na izbiro lokacije pri ustanoviteljih zagonskih podjetij. Priložnosti za podjetniško izobraževanje in usposabljanje imajo ključno vlogo pri kultiviranju bodočih inovatorjev in pri razvoju sposobnosti obstoječih inovatorjev za širitev poslovanja na višje ravni uspešnosti. Dostop do podjetniškega talenta, skupaj z dostopom do strokovnih storitev, kapitala in trgov na ravni EU, ter povezovanje ključnih inovacijskih akterjev okrog skupnega cilja so ključni elementi za spodbujanje inovacijskega ekosistema
  in ustvarjanje uspešnih inovativnih modelov in najboljših praks na regionalni, nacionalni in evropski ravni
  . Zato je treba usklajevati prizadevanja po vsej EU, da se ustvari kritična masa medsebojno povezanih podjetniških grozdov in ekosistemov po vsej EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kot je jasno navedeno v poročilu skupine na visoki o vplivu raziskav in inovacij v EU (Lamyjeva skupina na visoki ravni), je pot naprej „izobraziti se za prihodnost in vlagati v ljudi, ki bodo pomenili razliko.“ Zlasti se pozivajo evropske univerze, naj spodbujajo podjetništvo, odstranijo meje disciplin in institucionalizirajo močno sodelovanje med akademskim svetom in industrijo, ki ne bo temeljilo na disciplinah. Najnovejše raziskave kažejo, da je dostop do nadarjenih ljudi daleč najpomembnejši dejavnik, ki vpliva na izbiro lokacije pri ustanoviteljih zagonskih podjetij. Priložnosti za podjetniško izobraževanje in usposabljanje imajo ključno vlogo pri kultiviranju bodočih inovatorjev in pri razvoju sposobnosti obstoječih inovatorjev za širitev poslovanja na višje ravni uspešnosti. Dostop do podjetniškega talenta, skupaj z dostopom do strokovnih storitev, kapitala in trgov na ravni EU, ter povezovanje ključnih inovacijskih akterjev okrog skupnega cilja so ključni elementi za spodbujanje inovacijskega ekosistema. Zato je treba usklajevati prizadevanja po vsej EU, da se ustvari kritična masa medsebojno povezanih podjetniških grozdov in ekosistemov po vsej EU.

Kot je jasno navedeno v poročilu skupine na visoki o vplivu raziskav in inovacij v EU (Lamyjeva skupina na visoki ravni), je pot naprej „izobraziti se za prihodnost in vlagati v ljudi, ki bodo pomenili razliko.“ Zlasti se pozivajo evropske univerze, naj spodbujajo podjetništvo, odstranijo meje disciplin in institucionalizirajo močno sodelovanje med akademskim svetom in industrijo, ki ne bo temeljilo na disciplinah. Najnovejše raziskave kažejo, da je dostop do nadarjenih ljudi daleč najpomembnejši dejavnik, ki vpliva na izbiro lokacije pri ustanoviteljih zagonskih podjetij. Priložnosti za podjetniško izobraževanje in usposabljanje imajo ključno vlogo pri kultiviranju bodočih inovatorjev in pri razvoju sposobnosti obstoječih inovatorjev za širitev poslovanja na višje ravni uspešnosti. Dostop do podjetniškega talenta, skupaj z dostopom do strokovnih storitev, kapitala in trgov na ravni EU, ter povezovanje ključnih inovacijskih akterjev okrog skupnega cilja so ključni elementi za spodbujanje inovacijskega ekosistema
  in ustvarjanje uspešnih inovativnih modelov in najboljših praks na regionalni, nacionalni in evropski ravni
  . Zato je treba usklajevati prizadevanja po vsej EU, da se ustvari kritična masa medsebojno povezanih podjetniških grozdov in ekosistemov po vsej EU.

in ustvarjanje uspešnih inovativnih modelov in najboljših praks na regionalni, nacionalni in evropski ravni

Sprememba 250

Sprememba 250

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.1 – odstavek 1 a (novo)

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.1 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Z več kot 1 000 odličnimi partnerji iz poslovnega, raziskovalnega in izobraževalnega sveta ter drugih področij je danes EIT največji integrirani ekosistem za inovacije v Evropi. Inovacijski model EIT deluje in je zlasti pomemben pri odpravljanju ovir za inovacije na ravni držav članic in na regionalni ravni. EIT bo ta vprašanja obravnaval s spodbujanjem strukturnih sprememb na evropskem področju inovacij. To bo dosegel s spodbujanjem povezovanja izobraževanja, raziskav in inovacij na najvišji ravni, zlasti prek svojih skupnosti znanja in inovacij, s čimer bo ustvaril nova okolja, ugodna za inovacije, ter s spodbujanjem in podpiranjem nove generacije podjetnikov, pa tudi s spodbujanjem ustanavljanja inovativnih odcepljenih in zagonskih podjetij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Z več kot 1 000 odličnimi partnerji iz poslovnega, raziskovalnega in izobraževalnega sveta ter drugih področij je danes EIT največji integrirani ekosistem za inovacije v Evropi. Inovacijski model EIT deluje in je zlasti pomemben pri odpravljanju ovir za inovacije na ravni držav članic in na regionalni ravni. EIT bo ta vprašanja obravnaval s spodbujanjem strukturnih sprememb na evropskem področju inovacij. To bo dosegel s spodbujanjem povezovanja izobraževanja, raziskav in inovacij na najvišji ravni, zlasti prek svojih skupnosti znanja in inovacij, s čimer bo ustvaril nova okolja, ugodna za inovacije, ter s spodbujanjem in podpiranjem nove generacije podjetnikov, pa tudi s spodbujanjem ustanavljanja inovativnih odcepljenih in zagonskih podjetij.

Z več kot 1 000 odličnimi partnerji iz poslovnega, raziskovalnega in izobraževalnega sveta ter drugih področij je danes EIT največji integrirani ekosistem za inovacije v Evropi. Inovacijski model EIT deluje in je zlasti pomemben pri odpravljanju ovir za inovacije na ravni držav članic in na regionalni ravni. EIT bo ta vprašanja obravnaval s spodbujanjem strukturnih sprememb na evropskem področju inovacij. To bo dosegel s spodbujanjem povezovanja izobraževanja, raziskav in inovacij na najvišji ravni, zlasti prek svojih skupnosti znanja in inovacij, s čimer bo ustvaril nova okolja, ugodna za inovacije, ter s spodbujanjem in podpiranjem nove generacije podjetnikov, pa tudi s spodbujanjem ustanavljanja inovativnih odcepljenih in zagonskih podjetij.

Sprememba 251

Sprememba 251

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.1 – odstavek 2 – uvodni del

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.1 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Še vedno so potrebna prizadevanja za razvoj ekosistemov, kjer lahko raziskovalci, inovatorji, industrijska podjetja in vlade sodelujejo na enostaven način. Inovacijski ekosistemi dejansko še vedno ne delujejo optimalno zaradi različnih razlogov, kot so: | Še vedno so potrebna prizadevanja za razvoj
  in spodbujanje
  ekosistemov, kjer lahko raziskovalci, inovatorji, industrijska podjetja in vlade sodelujejo na enostaven način. Inovacijski ekosistemi dejansko še vedno ne delujejo optimalno zaradi različnih razlogov, kot so: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Še vedno so potrebna prizadevanja za razvoj ekosistemov, kjer lahko raziskovalci, inovatorji, industrijska podjetja in vlade sodelujejo na enostaven način. Inovacijski ekosistemi dejansko še vedno ne delujejo optimalno zaradi različnih razlogov, kot so:

Še vedno so potrebna prizadevanja za razvoj
  in spodbujanje
  ekosistemov, kjer lahko raziskovalci, inovatorji, industrijska podjetja in vlade sodelujejo na enostaven način. Inovacijski ekosistemi dejansko še vedno ne delujejo optimalno zaradi različnih razlogov, kot so:

in spodbujanje

Sprememba 252

Sprememba 252

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.1 – odstavek 3

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.1 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za reševanje prihodnjih izzivov, sprejemanje priložnosti novih tehnologij ter prispevanje k trajnostni gospodarski rasti, zaposlovanju, konkurenčnosti in blaginji evropskih državljanov je treba nadalje okrepiti zmogljivost Evrope za inovacije, in sicer s: spodbujanjem ustvarjanja novih okolij, ki bodo ugodna za sodelovanje in inovacije; krepitvijo inovacijskih zmogljivosti v akademskem in raziskovalnem sektorju; podpiranjem nove generacije podjetnikov; spodbujanjem ustanavljanja in
  razvoja
  inovativnih podjetij. | Za reševanje prihodnjih izzivov, sprejemanje priložnosti novih tehnologij ter prispevanje k trajnostni gospodarski rasti, zaposlovanju, konkurenčnosti in blaginji evropskih državljanov je treba nadalje okrepiti zmogljivost Evrope za inovacije, in sicer s: spodbujanjem ustvarjanja novih okolij, ki bodo ugodna za sodelovanje in inovacije; krepitvijo inovacijskih zmogljivosti v akademskem in raziskovalnem sektorju; podpiranjem nove generacije podjetnikov
  in raziskovalcev
  ; spodbujanjem ustanavljanja in
  razvijanja
  inovativnih podjetij
  ter spodbujanjem in zagotavljanjem prepoznavnosti dosežkov na področju raziskav in inovacij iz financiranja EU širši javnosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za reševanje prihodnjih izzivov, sprejemanje priložnosti novih tehnologij ter prispevanje k trajnostni gospodarski rasti, zaposlovanju, konkurenčnosti in blaginji evropskih državljanov je treba nadalje okrepiti zmogljivost Evrope za inovacije, in sicer s: spodbujanjem ustvarjanja novih okolij, ki bodo ugodna za sodelovanje in inovacije; krepitvijo inovacijskih zmogljivosti v akademskem in raziskovalnem sektorju; podpiranjem nove generacije podjetnikov; spodbujanjem ustanavljanja in
  razvoja
  inovativnih podjetij.

razvoja

Za reševanje prihodnjih izzivov, sprejemanje priložnosti novih tehnologij ter prispevanje k trajnostni gospodarski rasti, zaposlovanju, konkurenčnosti in blaginji evropskih državljanov je treba nadalje okrepiti zmogljivost Evrope za inovacije, in sicer s: spodbujanjem ustvarjanja novih okolij, ki bodo ugodna za sodelovanje in inovacije; krepitvijo inovacijskih zmogljivosti v akademskem in raziskovalnem sektorju; podpiranjem nove generacije podjetnikov
  in raziskovalcev
  ; spodbujanjem ustanavljanja in
  razvijanja
  inovativnih podjetij
  ter spodbujanjem in zagotavljanjem prepoznavnosti dosežkov na področju raziskav in inovacij iz financiranja EU širši javnosti
  .

in raziskovalcev

razvijanja

ter spodbujanjem in zagotavljanjem prepoznavnosti dosežkov na področju raziskav in inovacij iz financiranja EU širši javnosti

Sprememba 253

Sprememba 253

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.1 – odstavek 4 a (novo)

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.1 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | EIT se bo teh izzivov lotil v skladu s svojimi strateškimi cilji za obdobje 2021–2027, ki bodo določeni v zakonodajnem predlogu za strateški inovacijski program EIT. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

EIT se bo teh izzivov lotil v skladu s svojimi strateškimi cilji za obdobje 2021–2027, ki bodo določeni v zakonodajnem predlogu za strateški inovacijski program EIT.

EIT se bo teh izzivov lotil v skladu s svojimi strateškimi cilji za obdobje 2021–2027, ki bodo določeni v zakonodajnem predlogu za strateški inovacijski program EIT.

Sprememba 254

Sprememba 254

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.1 – odstavek 1

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| EIT bo imel okrepljeno vlogo na področju krepitve trajnostnih inovacijskih ekosistemov po vsej Evropi. EIT zlasti še naprej deluje predvsem prek svojih skupnosti znanja in inovacij, obsežnih evropskih partnerstev, ki obravnavajo specifične družbene izzive.
  EIT
  si
  bo
  še naprej
  prizadeval
  za krepitev inovacijskih ekosistemov, ki
  ga
  obkrožajo, s spodbujanjem povezovanja raziskav, inovacij in izobraževanja. Poleg tega bo EIT prispeval k premoščanju obstoječih vrzeli v uspešnosti inovacij v Evropi z razširitvijo svojega Regionalnega inovacijskega programa (EIT RIS). EIT bo sodeloval z inovacijskimi ekosistemi, ki imajo visok inovacijski potencial na podlagi strategije, tematske uskladitve in učinka, in sicer v tesni sinergiji s strategijami in platformami pametne specializacije. | EIT bo imel okrepljeno vlogo na področju krepitve trajnostnih inovacijskih ekosistemov po vsej Evropi
  , saj bo zagotavljal rešitve za najbolj pereče globalne izzive, s katerimi se soočajo naše družbe
  . EIT zlasti še naprej deluje predvsem prek svojih skupnosti znanja in inovacij, obsežnih evropskih partnerstev, ki obravnavajo specifične družbene izzive.
  Skupnosti znanja in inovacij
  si
  bodo
  še naprej
  prizadevale
  za krepitev inovacijskih ekosistemov, ki
  jih
  obkrožajo, s spodbujanjem povezovanja raziskav, inovacij in izobraževanja. Poleg tega bo EIT prispeval k premoščanju obstoječih vrzeli v uspešnosti inovacij v Evropi z razširitvijo svojega Regionalnega inovacijskega programa (EIT RIS). EIT bo sodeloval z inovacijskimi ekosistemi, ki imajo visok inovacijski potencial na podlagi strategije, tematske uskladitve in učinka, in sicer v tesni sinergiji s strategijami in platformami pametne specializacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

EIT bo imel okrepljeno vlogo na področju krepitve trajnostnih inovacijskih ekosistemov po vsej Evropi. EIT zlasti še naprej deluje predvsem prek svojih skupnosti znanja in inovacij, obsežnih evropskih partnerstev, ki obravnavajo specifične družbene izzive.
  EIT
  si
  bo
  še naprej
  prizadeval
  za krepitev inovacijskih ekosistemov, ki
  ga
  obkrožajo, s spodbujanjem povezovanja raziskav, inovacij in izobraževanja. Poleg tega bo EIT prispeval k premoščanju obstoječih vrzeli v uspešnosti inovacij v Evropi z razširitvijo svojega Regionalnega inovacijskega programa (EIT RIS). EIT bo sodeloval z inovacijskimi ekosistemi, ki imajo visok inovacijski potencial na podlagi strategije, tematske uskladitve in učinka, in sicer v tesni sinergiji s strategijami in platformami pametne specializacije.

EIT

bo

prizadeval

ga

EIT bo imel okrepljeno vlogo na področju krepitve trajnostnih inovacijskih ekosistemov po vsej Evropi
  , saj bo zagotavljal rešitve za najbolj pereče globalne izzive, s katerimi se soočajo naše družbe
  . EIT zlasti še naprej deluje predvsem prek svojih skupnosti znanja in inovacij, obsežnih evropskih partnerstev, ki obravnavajo specifične družbene izzive.
  Skupnosti znanja in inovacij
  si
  bodo
  še naprej
  prizadevale
  za krepitev inovacijskih ekosistemov, ki
  jih
  obkrožajo, s spodbujanjem povezovanja raziskav, inovacij in izobraževanja. Poleg tega bo EIT prispeval k premoščanju obstoječih vrzeli v uspešnosti inovacij v Evropi z razširitvijo svojega Regionalnega inovacijskega programa (EIT RIS). EIT bo sodeloval z inovacijskimi ekosistemi, ki imajo visok inovacijski potencial na podlagi strategije, tematske uskladitve in učinka, in sicer v tesni sinergiji s strategijami in platformami pametne specializacije.

, saj bo zagotavljal rešitve za najbolj pereče globalne izzive, s katerimi se soočajo naše družbe

Skupnosti znanja in inovacij

bodo

prizadevale

jih

Sprememba 255

Sprememba 255

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.1 – odstavek 2 – alinea 1

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.1 – odstavek 2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Okrepitev učinkovitosti obstoječih skupnosti znanj in inovacij ter ustanavljanje novih
  na omejenem številu tematskih področij
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Okrepitev učinkovitosti obstoječih skupnosti znanj in inovacij ter ustanavljanje novih
  na omejenem številu tematskih področij
  ;

na omejenem številu tematskih področij

| — | Okrepitev učinkovitosti obstoječih skupnosti znanj in inovacij ter ustanavljanje novih
  za reševanje globalnih izzivov
  ; |
| --- | --- |

—

Okrepitev učinkovitosti obstoječih skupnosti znanj in inovacij ter ustanavljanje novih
  za reševanje globalnih izzivov
  ;

za reševanje globalnih izzivov

Sprememba 256

Sprememba 256

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.1 – odstavek 2 – alinea 2

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.1 – odstavek 2 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | pospeševanje odličnosti regij v državah, ki so skromne ali zmerne inovatorke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

pospeševanje odličnosti regij v državah, ki so skromne ali zmerne inovatorke.

| — | pospeševanje odličnosti regij v državah, ki so skromne ali zmerne inovatorke
  , v tesnem sodelovanju z ustreznimi regionalnimi skladi
  . |
| --- | --- |

—

pospeševanje odličnosti regij v državah, ki so skromne ali zmerne inovatorke
  , v tesnem sodelovanju z ustreznimi regionalnimi skladi
  .

, v tesnem sodelovanju z ustreznimi regionalnimi skladi

Sprememba 257

Sprememba 257

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.2 – odstavek 1

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Izobraževalne dejavnosti EIT bodo okrepljene, da se z boljšim izobraževanjem in usposabljanjem spodbudijo inovacije in podjetništvo. Večja osredotočenost na razvoj človeškega kapitala bo temeljila na razširitvi obstoječih izobraževalnih programov skupnosti znanja in inovacij EIT, da bi še naprej študentom in strokovnjakom zagotavljali visokokakovostne učne načrte, ki temeljijo na inovacijah in podjetništvu, v skladu z industrijsko strategijo EU in strategijo EU za znanja in spretnosti. To lahko vključuje raziskovalce in inovatorje, ki jih podpirajo drugi deli programa Obzorje Evropa, zlasti ukrepi MSCA. EIT bo podpiral tudi prenovo evropskih univerz in njihovo vključevanje v inovacijske ekosisteme, in sicer s spodbujanjem in povečevanjem njihovega podjetniškega potenciala in zmogljivosti ter s spodbujanjem, da bolje predvidijo nove zahteve po znanjih in spretnostih. | Izobraževalne dejavnosti EIT bodo okrepljene, da se z boljšim izobraževanjem in usposabljanjem
  , tudi poklicnim,
  spodbudijo inovacije in podjetništvo. Večja osredotočenost na razvoj človeškega kapitala bo temeljila na razširitvi obstoječih izobraževalnih programov skupnosti znanja in inovacij EIT, da bi še naprej študentom in strokovnjakom zagotavljali visokokakovostne učne načrte, ki temeljijo na inovacijah in podjetništvu, v skladu z industrijsko strategijo EU in strategijo EU za znanja in spretnosti. To lahko vključuje raziskovalce in inovatorje, ki jih podpirajo drugi deli programa Obzorje Evropa, zlasti ukrepi MSCA. EIT bo podpiral tudi prenovo evropskih univerz in njihovo vključevanje v inovacijske ekosisteme, in sicer s spodbujanjem in povečevanjem njihovega podjetniškega potenciala in zmogljivosti ter s spodbujanjem, da bolje predvidijo nove zahteve po znanjih in spretnostih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Izobraževalne dejavnosti EIT bodo okrepljene, da se z boljšim izobraževanjem in usposabljanjem spodbudijo inovacije in podjetništvo. Večja osredotočenost na razvoj človeškega kapitala bo temeljila na razširitvi obstoječih izobraževalnih programov skupnosti znanja in inovacij EIT, da bi še naprej študentom in strokovnjakom zagotavljali visokokakovostne učne načrte, ki temeljijo na inovacijah in podjetništvu, v skladu z industrijsko strategijo EU in strategijo EU za znanja in spretnosti. To lahko vključuje raziskovalce in inovatorje, ki jih podpirajo drugi deli programa Obzorje Evropa, zlasti ukrepi MSCA. EIT bo podpiral tudi prenovo evropskih univerz in njihovo vključevanje v inovacijske ekosisteme, in sicer s spodbujanjem in povečevanjem njihovega podjetniškega potenciala in zmogljivosti ter s spodbujanjem, da bolje predvidijo nove zahteve po znanjih in spretnostih.

Izobraževalne dejavnosti EIT bodo okrepljene, da se z boljšim izobraževanjem in usposabljanjem
  , tudi poklicnim,
  spodbudijo inovacije in podjetništvo. Večja osredotočenost na razvoj človeškega kapitala bo temeljila na razširitvi obstoječih izobraževalnih programov skupnosti znanja in inovacij EIT, da bi še naprej študentom in strokovnjakom zagotavljali visokokakovostne učne načrte, ki temeljijo na inovacijah in podjetništvu, v skladu z industrijsko strategijo EU in strategijo EU za znanja in spretnosti. To lahko vključuje raziskovalce in inovatorje, ki jih podpirajo drugi deli programa Obzorje Evropa, zlasti ukrepi MSCA. EIT bo podpiral tudi prenovo evropskih univerz in njihovo vključevanje v inovacijske ekosisteme, in sicer s spodbujanjem in povečevanjem njihovega podjetniškega potenciala in zmogljivosti ter s spodbujanjem, da bolje predvidijo nove zahteve po znanjih in spretnostih.

, tudi poklicnim,

Sprememba 258

Sprememba 258

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.2 – odstavek 2 – alinea 1

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.2 – odstavek 2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Razvoj inovativnih učnih načrtov, ob upoštevanju prihodnjih potreb industrije, in medsektorskih programov, ki bodo ponujeni študentom, podjetnikom in strokovnjakom po vsej Evropi in zunaj nje in v katerih se strokovna in panožna znanja kombinirajo s podjetniškim in na inovacije usmerjenim znanjem in spretnostmi, kot so digitalna znanja in spretnosti ter visokotehnološka znanja in spretnosti ključnih omogočitvenih tehnologij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Razvoj inovativnih učnih načrtov, ob upoštevanju prihodnjih potreb industrije, in medsektorskih programov, ki bodo ponujeni študentom, podjetnikom in strokovnjakom po vsej Evropi in zunaj nje in v katerih se strokovna in panožna znanja kombinirajo s podjetniškim in na inovacije usmerjenim znanjem in spretnostmi, kot so digitalna znanja in spretnosti ter visokotehnološka znanja in spretnosti ključnih omogočitvenih tehnologij;

| — | Razvoj inovativnih učnih načrtov, ob upoštevanju prihodnjih potreb industrije
  in družbe
  , in medsektorskih programov, ki bodo ponujeni študentom, podjetnikom in strokovnjakom po vsej Evropi in zunaj nje in v katerih se strokovna in panožna znanja kombinirajo s podjetniškim in na inovacije usmerjenim znanjem in spretnostmi, kot so digitalna znanja in spretnosti ter visokotehnološka znanja in spretnosti ključnih omogočitvenih tehnologij; |
| --- | --- |

—

Razvoj inovativnih učnih načrtov, ob upoštevanju prihodnjih potreb industrije
  in družbe
  , in medsektorskih programov, ki bodo ponujeni študentom, podjetnikom in strokovnjakom po vsej Evropi in zunaj nje in v katerih se strokovna in panožna znanja kombinirajo s podjetniškim in na inovacije usmerjenim znanjem in spretnostmi, kot so digitalna znanja in spretnosti ter visokotehnološka znanja in spretnosti ključnih omogočitvenih tehnologij;

in družbe

Sprememba 259

Sprememba 259

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.2 – odstavek 2 – alinea 3

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.2 – odstavek 2 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | razvoj zmogljivosti za inovacije in podjetništvo v sektorju visokošolskega izobraževanja z nadgrajevanjem strokovnega znanja skupnosti EIT pri povezovanju izobraževanja, raziskav in podjetja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

razvoj zmogljivosti za inovacije in podjetništvo v sektorju visokošolskega izobraževanja z nadgrajevanjem strokovnega znanja skupnosti EIT pri povezovanju izobraževanja, raziskav in podjetja;

| — | razvoj
  in širjenje
  zmogljivosti za inovacije in podjetništvo v sektorju visokošolskega izobraževanja z nadgrajevanjem
  in spodbujanjem
  strokovnega znanja skupnosti EIT pri povezovanju izobraževanja, raziskav in podjetja; |
| --- | --- |

—

razvoj
  in širjenje
  zmogljivosti za inovacije in podjetništvo v sektorju visokošolskega izobraževanja z nadgrajevanjem
  in spodbujanjem
  strokovnega znanja skupnosti EIT pri povezovanju izobraževanja, raziskav in podjetja;

in širjenje

in spodbujanjem

Sprememba 260

Sprememba 260

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.2 – odstavek 2 – alinea 4 a (novo)

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.2 – odstavek 2 – alinea 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | Nagrade EIT, tj. priznana nagrada EIT za razvoj novih rešitev za globalne izzive ter nagrajevanje mladih talentov in inovatorjev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Nagrade EIT, tj. priznana nagrada EIT za razvoj novih rešitev za globalne izzive ter nagrajevanje mladih talentov in inovatorjev.

Nagrade EIT, tj. priznana nagrada EIT za razvoj novih rešitev za globalne izzive ter nagrajevanje mladih talentov in inovatorjev.

Sprememba 261

Sprememba 261

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.3 – uvodni del

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.2.3. | Nove rešitve
  na trg |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.2.3.

Nove rešitve
  na trg

na trg

| 3.2.3. | Nove rešitve
  za globalne izzive |
| --- | --- |

3.2.3.

Nove rešitve
  za globalne izzive

za globalne izzive

Sprememba 262

Sprememba 262

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.3 – odstavek 1

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| EIT bo spodbudila in okrepila vlogo podjetnikov, inovatorjev, učiteljev, študentov in drugih inovacijskih akterjev za sodelovanje v interdisciplinarnih skupinah, da se oblikujejo ideje in preoblikujejo v postopne in prelomne inovacije. Dejavnosti bodo označevale odprte inovacije in čezmejni pristop, s poudarkom na vključevanju dejavnosti iz trikotnika znanja, ki vplivajo na uspeh (npr. promotorji projektov lahko izboljšajo njihov dostop do: posebej usposobljenih diplomantov, zagonskih podjetij z inovativnimi zamislimi, tujih podjetij z ustreznimi dopolnilnimi sredstvi itd.). | EIT bo spodbudila in okrepila vlogo podjetnikov, inovatorjev,
  oblikovalcev,
  učiteljev, študentov in drugih inovacijskih akterjev za sodelovanje v interdisciplinarnih skupinah, da se oblikujejo ideje in preoblikujejo v postopne in prelomne inovacije. Dejavnosti bodo označevale odprte inovacije in čezmejni pristop, s poudarkom na vključevanju dejavnosti iz trikotnika znanja, ki vplivajo na uspeh (npr. promotorji projektov lahko izboljšajo njihov dostop do: posebej usposobljenih diplomantov, zagonskih podjetij z inovativnimi zamislimi, tujih podjetij z ustreznimi dopolnilnimi sredstvi itd.). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

EIT bo spodbudila in okrepila vlogo podjetnikov, inovatorjev, učiteljev, študentov in drugih inovacijskih akterjev za sodelovanje v interdisciplinarnih skupinah, da se oblikujejo ideje in preoblikujejo v postopne in prelomne inovacije. Dejavnosti bodo označevale odprte inovacije in čezmejni pristop, s poudarkom na vključevanju dejavnosti iz trikotnika znanja, ki vplivajo na uspeh (npr. promotorji projektov lahko izboljšajo njihov dostop do: posebej usposobljenih diplomantov, zagonskih podjetij z inovativnimi zamislimi, tujih podjetij z ustreznimi dopolnilnimi sredstvi itd.).

EIT bo spodbudila in okrepila vlogo podjetnikov, inovatorjev,
  oblikovalcev,
  učiteljev, študentov in drugih inovacijskih akterjev za sodelovanje v interdisciplinarnih skupinah, da se oblikujejo ideje in preoblikujejo v postopne in prelomne inovacije. Dejavnosti bodo označevale odprte inovacije in čezmejni pristop, s poudarkom na vključevanju dejavnosti iz trikotnika znanja, ki vplivajo na uspeh (npr. promotorji projektov lahko izboljšajo njihov dostop do: posebej usposobljenih diplomantov, zagonskih podjetij z inovativnimi zamislimi, tujih podjetij z ustreznimi dopolnilnimi sredstvi itd.).

oblikovalcev,

Sprememba 263

Sprememba 263

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.3 – odstavek 2 – alinea 1

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.3 – odstavek 2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Podpora
  za
  razvoj novih izdelkov in
  storitev
  ,
  v kateri
  bodo sodelovali akterji iz trikotnika znanja
  , da se ustvarijo na trg pripravljene rešitve
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Podpora
  za
  razvoj novih izdelkov in
  storitev
  ,
  v kateri
  bodo sodelovali akterji iz trikotnika znanja
  , da se ustvarijo na trg pripravljene rešitve
  ;

za

storitev

v kateri

, da se ustvarijo na trg pripravljene rešitve

| — | Podpora
  pretvorbi raziskav v
  razvoj novih izdelkov
  , storitev
  in
  trgov
  ,
  kjer
  bodo sodelovali akterji iz trikotnika znanja
  in našli rešitve za globalne izzive
  ; |
| --- | --- |

—

Podpora
  pretvorbi raziskav v
  razvoj novih izdelkov
  , storitev
  in
  trgov
  ,
  kjer
  bodo sodelovali akterji iz trikotnika znanja
  in našli rešitve za globalne izzive
  ;

pretvorbi raziskav v

, storitev

trgov

kjer

in našli rešitve za globalne izzive

Sprememba 264

Sprememba 264

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.4 – odstavek 2 – alinea 2

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.4 – odstavek 2 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | načrtovanje in izvajanje dejavnosti EIT za doseganje največjih možnih sinergij z ukrepi v okviru
  stebra
  Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost in njihovo dopolnjevanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

načrtovanje in izvajanje dejavnosti EIT za doseganje največjih možnih sinergij z ukrepi v okviru
  stebra
  Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost in njihovo dopolnjevanje;

stebra

| — | načrtovanje in izvajanje dejavnosti EIT za doseganje največjih možnih sinergij z ukrepi v okviru
  stebrov Odprta in odlična znanost ter
  Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost in njihovo dopolnjevanje
  ter po potrebi prispevek k tem dejavnostim
  ; |
| --- | --- |

—

načrtovanje in izvajanje dejavnosti EIT za doseganje največjih možnih sinergij z ukrepi v okviru
  stebrov Odprta in odlična znanost ter
  Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost in njihovo dopolnjevanje
  ter po potrebi prispevek k tem dejavnostim
  ;

stebrov Odprta in odlična znanost ter

evropska

ter po potrebi prispevek k tem dejavnostim

Sprememba 265

Sprememba 265

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.4 – odstavek 2 – alinea 3

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.4 – odstavek 2 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | sodelovanje z državami članicami EU na nacionalni in regionalni ravni, z vzpostavljanjem strukturiranega dialoga in usklajevanjem prizadevanj za omogočanje sinergij z obstoječimi nacionalnimi pobudami, da se opredelijo, izmenjujejo in razširjajo dobre prakse in spoznanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

sodelovanje z državami članicami EU na nacionalni in regionalni ravni, z vzpostavljanjem strukturiranega dialoga in usklajevanjem prizadevanj za omogočanje sinergij z obstoječimi nacionalnimi pobudami, da se opredelijo, izmenjujejo in razširjajo dobre prakse in spoznanja;

| — | sodelovanje z državami članicami EU na nacionalni in regionalni ravni, z vzpostavljanjem strukturiranega dialoga in usklajevanjem prizadevanj za omogočanje sinergij z obstoječimi
  in bodočimi
  nacionalnimi pobudami, da se opredelijo, izmenjujejo in razširjajo dobre prakse in spoznanja; |
| --- | --- |

—

sodelovanje z državami članicami EU na nacionalni in regionalni ravni, z vzpostavljanjem strukturiranega dialoga in usklajevanjem prizadevanj za omogočanje sinergij z obstoječimi
  in bodočimi
  nacionalnimi pobudami, da se opredelijo, izmenjujejo in razširjajo dobre prakse in spoznanja;

in bodočimi

Sprememba 266

Sprememba 266

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.4 – odstavek 2 – alinea 3 a (novo)

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.4 – odstavek 2 – alinea 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | izmenjava in razširjanje dobrih praks in spoznanj in prispevek k inovacijski politiki v Evropi, po potrebi v povezavi in tesnem sodelovanju z drugimi deli programa Obzorje Evropa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

izmenjava in razširjanje dobrih praks in spoznanj in prispevek k inovacijski politiki v Evropi, po potrebi v povezavi in tesnem sodelovanju z drugimi deli programa Obzorje Evropa.

izmenjava in razširjanje dobrih praks in spoznanj in prispevek k inovacijski politiki v Evropi, po potrebi v povezavi in tesnem sodelovanju z drugimi deli programa Obzorje Evropa.

Sprememba 267

Sprememba 267

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.4 – odstavek 2 – alinea 4

Priloga I – del III – točka 3 – točka 3.2 – točka 3.2.4 – odstavek 2 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | zagotavljanje prispevka k razpravi o inovacijski politiki in prispevka k izvajanju prioritet politik EU s stalnim sodelovanjem z vsemi ustreznimi službami Evropske komisije, drugimi programi EU in njihovimi deležniki, ter nadaljnje preučevanje priložnosti v pobudah za izvajanje politik; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

zagotavljanje prispevka k razpravi o inovacijski politiki in prispevka k izvajanju prioritet politik EU s stalnim sodelovanjem z vsemi ustreznimi službami Evropske komisije, drugimi programi EU in njihovimi deležniki, ter nadaljnje preučevanje priložnosti v pobudah za izvajanje politik;

| — | zagotavljanje prispevka k razpravi o inovacijski politiki in prispevka k 
  oblikovanju in
  izvajanju prioritet politik EU s stalnim sodelovanjem z vsemi ustreznimi službami Evropske komisije, drugimi programi EU in njihovimi deležniki, ter nadaljnje preučevanje priložnosti v pobudah za izvajanje politik; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje prispevka k razpravi o inovacijski politiki in prispevka k 
  oblikovanju in
  izvajanju prioritet politik EU s stalnim sodelovanjem z vsemi ustreznimi službami Evropske komisije, drugimi programi EU in njihovimi deležniki, ter nadaljnje preučevanje priložnosti v pobudah za izvajanje politik;

oblikovanju in

Sprememba 268

Sprememba 268

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del 4 – odstavek 5

Priloga I – del 4 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| EU mora zdaj povečati steber kakovosti in učinka svojega raziskovalnega in inovacijskega sistema, ki zahteva prenovljen Evropski raziskovalni prostora (ERP) (31), bolje podprt z okvirnim programom EU za raziskave in inovacije. Še zlasti je potreben dobro povezan, vendar prilagojen sveženj ukrepov EU (32), skupaj z reformami in izboljšanjem učinkov na nacionalni ravni (h katerim lahko prispevajo strategije pametne specializacije, ki se podpirajo v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj), ter institucionalne spremembe v organizacijah, ki financirajo in izvajajo raziskave, vključno z univerzami. Z združevanjem prizadevanj na ravni EU je mogoče izkoristiti sinergije in zagotoviti potreben obseg, da se učinkoviteje podprejo reforme nacionalnih politik in se doseže večji vpliv. | EU mora zdaj povečati steber kakovosti in učinka svojega raziskovalnega in inovacijskega sistema, ki zahteva prenovljen Evropski raziskovalni prostora (ERP) (31), bolje podprt z okvirnim programom EU za raziskave in inovacije. Še zlasti je potreben dobro povezan, vendar prilagojen sveženj ukrepov EU (32), skupaj z reformami in izboljšanjem učinkov na nacionalni ravni (h katerim lahko
  znatno
  prispevajo strategije pametne specializacije, ki se podpirajo v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj
  , če so skladne z močnimi nacionalnimi raziskovalnimi strategijami in financiranjem
  ), ter institucionalne spremembe v organizacijah, ki financirajo in izvajajo raziskave, vključno z univerzami. Z združevanjem prizadevanj na ravni EU je mogoče izkoristiti sinergije in zagotoviti potreben obseg, da se učinkoviteje podprejo reforme nacionalnih politik in se doseže večji vpliv. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

EU mora zdaj povečati steber kakovosti in učinka svojega raziskovalnega in inovacijskega sistema, ki zahteva prenovljen Evropski raziskovalni prostora (ERP) (31), bolje podprt z okvirnim programom EU za raziskave in inovacije. Še zlasti je potreben dobro povezan, vendar prilagojen sveženj ukrepov EU (32), skupaj z reformami in izboljšanjem učinkov na nacionalni ravni (h katerim lahko prispevajo strategije pametne specializacije, ki se podpirajo v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj), ter institucionalne spremembe v organizacijah, ki financirajo in izvajajo raziskave, vključno z univerzami. Z združevanjem prizadevanj na ravni EU je mogoče izkoristiti sinergije in zagotoviti potreben obseg, da se učinkoviteje podprejo reforme nacionalnih politik in se doseže večji vpliv.

31

32

EU mora zdaj povečati steber kakovosti in učinka svojega raziskovalnega in inovacijskega sistema, ki zahteva prenovljen Evropski raziskovalni prostora (ERP) (31), bolje podprt z okvirnim programom EU za raziskave in inovacije. Še zlasti je potreben dobro povezan, vendar prilagojen sveženj ukrepov EU (32), skupaj z reformami in izboljšanjem učinkov na nacionalni ravni (h katerim lahko
  znatno
  prispevajo strategije pametne specializacije, ki se podpirajo v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj
  , če so skladne z močnimi nacionalnimi raziskovalnimi strategijami in financiranjem
  ), ter institucionalne spremembe v organizacijah, ki financirajo in izvajajo raziskave, vključno z univerzami. Z združevanjem prizadevanj na ravni EU je mogoče izkoristiti sinergije in zagotoviti potreben obseg, da se učinkoviteje podprejo reforme nacionalnih politik in se doseže večji vpliv.

31

32

znatno

, če so skladne z močnimi nacionalnimi raziskovalnimi strategijami in financiranjem

Sprememba 269

Sprememba 269

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del 4 – točka 1 – uvodni del

Priloga I – del 4 – točka 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1. | IZMENJAVA
  ODLIČNOSTI (33) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.

IZMENJAVA
  ODLIČNOSTI (33)

IZMENJAVA

33

| 1. | ŠIRJENJE
  ODLIČNOSTI
  IN POVEČEVANJE UDELEŽBE |
| --- | --- |

1.

ŠIRJENJE
  ODLIČNOSTI
  IN POVEČEVANJE UDELEŽBE

ŠIRJENJE

IN POVEČEVANJE UDELEŽBE

Sprememba 270

Sprememba 270

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del 4 – točka 1 – odstavek 1

Priloga I – del 4 – točka 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Zmanjševanje razlik v uspešnosti raziskav in inovacij z izmenjavo znanja in strokovnega znanja po vsej EU bo pomagalo državam in regijam, ki zaostajajo v uspešnosti raziskav in inovacij, vključno z najbolj oddaljenimi regijami EU, doseči konkurenčni položaj v svetovnih vrednostnih verigah. Lahko se določijo tudi dejavnosti za spodbujanje kroženja znanja v celotnem evropskem raziskovalnem prostoru in za boljši izkoristek obstoječih (in morebitnih programov EU, ki se upravljajo skupaj) raziskovalnih infrastruktur v ciljnih državah prek mobilnosti raziskovalcev in inovatorjev. | Zmanjševanje razlik v uspešnosti raziskav in inovacij z izmenjavo znanja in strokovnega znanja po vsej EU
  in s širjenje sodelovanja v programu
  bo pomagalo državam in regijam, ki zaostajajo v uspešnosti raziskav in inovacij, vključno z najbolj oddaljenimi
  in manj razvitimi
  regijami EU, doseči konkurenčni položaj v svetovnih vrednostnih verigah
  in Uniji v celoti izkoristiti prednosti potenciala vseh držav članic na področju raziskav in inovacij
  . Lahko se določijo tudi dejavnosti za spodbujanje kroženja znanja v celotnem evropskem raziskovalnem prostoru in za boljši izkoristek obstoječih (in morebitnih programov EU, ki se upravljajo skupaj) raziskovalnih infrastruktur v ciljnih državah prek mobilnosti
  in virtualnega sodelovanja
  raziskovalcev in inovatorjev
  ter krepitve in po potrebi vzpostavljanja novih omrežij in pobud na področju raziskav in inovacij na podlagi omenjenih infrastruktur
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Zmanjševanje razlik v uspešnosti raziskav in inovacij z izmenjavo znanja in strokovnega znanja po vsej EU bo pomagalo državam in regijam, ki zaostajajo v uspešnosti raziskav in inovacij, vključno z najbolj oddaljenimi regijami EU, doseči konkurenčni položaj v svetovnih vrednostnih verigah. Lahko se določijo tudi dejavnosti za spodbujanje kroženja znanja v celotnem evropskem raziskovalnem prostoru in za boljši izkoristek obstoječih (in morebitnih programov EU, ki se upravljajo skupaj) raziskovalnih infrastruktur v ciljnih državah prek mobilnosti raziskovalcev in inovatorjev.

Zmanjševanje razlik v uspešnosti raziskav in inovacij z izmenjavo znanja in strokovnega znanja po vsej EU
  in s širjenje sodelovanja v programu
  bo pomagalo državam in regijam, ki zaostajajo v uspešnosti raziskav in inovacij, vključno z najbolj oddaljenimi
  in manj razvitimi
  regijami EU, doseči konkurenčni položaj v svetovnih vrednostnih verigah
  in Uniji v celoti izkoristiti prednosti potenciala vseh držav članic na področju raziskav in inovacij
  . Lahko se določijo tudi dejavnosti za spodbujanje kroženja znanja v celotnem evropskem raziskovalnem prostoru in za boljši izkoristek obstoječih (in morebitnih programov EU, ki se upravljajo skupaj) raziskovalnih infrastruktur v ciljnih državah prek mobilnosti
  in virtualnega sodelovanja
  raziskovalcev in inovatorjev
  ter krepitve in po potrebi vzpostavljanja novih omrežij in pobud na področju raziskav in inovacij na podlagi omenjenih infrastruktur
  .

in s širjenje sodelovanja v programu

in manj razvitimi

in Uniji v celoti izkoristiti prednosti potenciala vseh držav članic na področju raziskav in inovacij

in virtualnega sodelovanja

ter krepitve in po potrebi vzpostavljanja novih omrežij in pobud na področju raziskav in inovacij na podlagi omenjenih infrastruktur

Sprememba 271

Sprememba 271

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del 4 – točka 1 – odstavek 3

Priloga I – del 4 – točka 1 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Splošne smernice | Splošne smernice |
| — | Povezovanje v skupine za ustvarjanje novih ali nadgradnjo obstoječih centrov odličnosti v državah upravičenkah, in sicer na podlagi partnerstva med vodilnimi znanstvenimi institucijami in partnerskimi institucijami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Splošne smernice

Splošne smernice

—

Povezovanje v skupine za ustvarjanje novih ali nadgradnjo obstoječih centrov odličnosti v državah upravičenkah, in sicer na podlagi partnerstva med vodilnimi znanstvenimi institucijami in partnerskimi institucijami;

| — | Povezovanje v skupine za ustvarjanje novih ali nadgradnjo obstoječih centrov odličnosti v državah upravičenkah, vključno z malimi in srednjimi raziskovalnimi infrastrukturami in tistimi, ki se financirajo iz ESRR, z zagotavljanjem sodelovanja v vseh raziskovalnih fazah med vodilnimi znanstvenimi institucijami in partnerskimi institucijami;
  Da bi lahko zaprosili za financiranje v sklopu teh splošnih smernic, morajo prosilci jasno dokazati, da so projekti povezani z nacionalnimi in/ali regionalnimi strategijami za raziskave in inovacije. |
| --- | --- |

—

Povezovanje v skupine za ustvarjanje novih ali nadgradnjo obstoječih centrov odličnosti v državah upravičenkah, vključno z malimi in srednjimi raziskovalnimi infrastrukturami in tistimi, ki se financirajo iz ESRR, z zagotavljanjem sodelovanja v vseh raziskovalnih fazah med vodilnimi znanstvenimi institucijami in partnerskimi institucijami;
  Da bi lahko zaprosili za financiranje v sklopu teh splošnih smernic, morajo prosilci jasno dokazati, da so projekti povezani z nacionalnimi in/ali regionalnimi strategijami za raziskave in inovacije.

Da bi lahko zaprosili za financiranje v sklopu teh splošnih smernic, morajo prosilci jasno dokazati, da so projekti povezani z nacionalnimi in/ali regionalnimi strategijami za raziskave in inovacije.

| — | tesno medinstitucionalno sodelovanje, da se občutno okrepi univerza ali raziskovalna organizacija iz države upravičenke na določenem področju, tako da se to področje poveže z raziskovalnimi institucijami, ki imajo vodilni položaj v mednarodnem merilu in so iz drugih držav članic ali pridruženih držav; |
| --- | --- |

—

tesno medinstitucionalno sodelovanje, da se občutno okrepi univerza ali raziskovalna organizacija iz države upravičenke na določenem področju, tako da se to področje poveže z raziskovalnimi institucijami, ki imajo vodilni položaj v mednarodnem merilu in so iz drugih držav članic ali pridruženih držav;

| — | tesno medinstitucionalno sodelovanje, da se občutno okrepi univerza ali raziskovalna organizacija iz države upravičenke na vseh raziskovalnih področjih, tako da se področja povežejo z raziskovalnimi institucijami, ki imajo vodilni položaj v mednarodnem merilu in so iz drugih držav članic ali pridruženih držav;
  Da bi lahko zaprosili za financiranje v sklopu teh splošnih smernic, morajo prosilci jasno dokazati, da so projekti povezani z nacionalnimi in/ali regionalnimi strategijami za raziskave in inovacije. |
| --- | --- |

—

tesno medinstitucionalno sodelovanje, da se občutno okrepi univerza ali raziskovalna organizacija iz države upravičenke na vseh raziskovalnih področjih, tako da se področja povežejo z raziskovalnimi institucijami, ki imajo vodilni položaj v mednarodnem merilu in so iz drugih držav članic ali pridruženih držav;
  Da bi lahko zaprosili za financiranje v sklopu teh splošnih smernic, morajo prosilci jasno dokazati, da so projekti povezani z nacionalnimi in/ali regionalnimi strategijami za raziskave in inovacije.

Da bi lahko zaprosili za financiranje v sklopu teh splošnih smernic, morajo prosilci jasno dokazati, da so projekti povezani z nacionalnimi in/ali regionalnimi strategijami za raziskave in inovacije.

| — | predsedniki ERP, da se podprejo univerze ali raziskovalne organizacije pri privabljanju in zadrževanju visokokakovostnih človeških virov pod vodstvom izjemnega raziskovalca in vodje raziskav („vodja katedre ERP“), in izvedejo strukturne spremembe, da se doseže odličnost na trajnostni podlagi; |
| --- | --- |

—

predsedniki ERP, da se podprejo univerze ali raziskovalne organizacije pri privabljanju in zadrževanju visokokakovostnih človeških virov pod vodstvom izjemnega raziskovalca in vodje raziskav („vodja katedre ERP“), in izvedejo strukturne spremembe, da se doseže odličnost na trajnostni podlagi;

| — | predsedniki ERP, da se podprejo univerze ali raziskovalne organizacije pri privabljanju in zadrževanju visokokakovostnih človeških virov pod vodstvom izjemnega raziskovalca in vodje raziskav („vodja katedre ERP“), in izvedejo strukturne spremembe, da se doseže odličnost na trajnostni podlagi; |
| --- | --- |

—

predsedniki ERP, da se podprejo univerze ali raziskovalne organizacije pri privabljanju in zadrževanju visokokakovostnih človeških virov pod vodstvom izjemnega raziskovalca in vodje raziskav („vodja katedre ERP“), in izvedejo strukturne spremembe, da se doseže odličnost na trajnostni podlagi;

| — | evropsko sodelovanje v znanosti in tehnologiji (COST), ki vključuje ambiciozne pogoje v zvezi z vključitvijo držav upravičenk, ter druge ukrepe za zagotavljanje znanstvenega mreženja, podporo raziskovalcem iz teh ciljnih držav za razvoj zmogljivosti in razvoj poklicne poti. 80 % celotnega proračuna COST bo namenjenih za ukrepe, ki so popolnoma usklajeni s cilji tega področja ukrepanja. |
| --- | --- |

—

evropsko sodelovanje v znanosti in tehnologiji (COST), ki vključuje ambiciozne pogoje v zvezi z vključitvijo držav upravičenk, ter druge ukrepe za zagotavljanje znanstvenega mreženja, podporo raziskovalcem iz teh ciljnih držav za razvoj zmogljivosti in razvoj poklicne poti. 80 % celotnega proračuna COST bo namenjenih za ukrepe, ki so popolnoma usklajeni s cilji tega področja ukrepanja.

| — | evropsko sodelovanje v znanosti in tehnologiji (COST), ki vključuje ambiciozne pogoje v zvezi z vključitvijo držav upravičenk, ter druge ukrepe za zagotavljanje znanstvenega mreženja, podporo raziskovalcem iz teh ciljnih držav za razvoj zmogljivosti in razvoj poklicne poti. 80 % celotnega proračuna COST bo namenjenih za ukrepe, ki so popolnoma usklajeni s cilji tega področja ukrepanja. |
| --- | --- |

—

evropsko sodelovanje v znanosti in tehnologiji (COST), ki vključuje ambiciozne pogoje v zvezi z vključitvijo držav upravičenk, ter druge ukrepe za zagotavljanje znanstvenega mreženja, podporo raziskovalcem iz teh ciljnih držav za razvoj zmogljivosti in razvoj poklicne poti. 80 % celotnega proračuna COST bo namenjenih za ukrepe, ki so popolnoma usklajeni s cilji tega področja ukrepanja.

| — | Pobude odličnosti za podporo inovativnim pobudam, namenjenim krepitvi odličnosti v raziskavah in inovacijah v upravičenih državah, vključno s podpiranjem usposabljanja za izboljšanje spretnosti in znanja na področju raziskav in inovacij, privlačnih nagrad, krepitvijo inovacijskih ekosistemov in oblikovanjem mrež za raziskave in inovacije, tudi na podlagi raziskovalnih infrastruktur, ki jih financira EU. Da bi lahko zaprosili za financiranje v sklopu teh splošnih smernic, morajo prosilci jasno dokazati, da so projekti povezani z nacionalnimi in/ali regionalnimi strategijami za raziskave in inovacije. |
| --- | --- |

—

Pobude odličnosti za podporo inovativnim pobudam, namenjenim krepitvi odličnosti v raziskavah in inovacijah v upravičenih državah, vključno s podpiranjem usposabljanja za izboljšanje spretnosti in znanja na področju raziskav in inovacij, privlačnih nagrad, krepitvijo inovacijskih ekosistemov in oblikovanjem mrež za raziskave in inovacije, tudi na podlagi raziskovalnih infrastruktur, ki jih financira EU. Da bi lahko zaprosili za financiranje v sklopu teh splošnih smernic, morajo prosilci jasno dokazati, da so projekti povezani z nacionalnimi in/ali regionalnimi strategijami za raziskave in inovacije.

Pobude odličnosti za podporo inovativnim pobudam, namenjenim krepitvi odličnosti v raziskavah in inovacijah v upravičenih državah, vključno s podpiranjem usposabljanja za izboljšanje spretnosti in znanja na področju raziskav in inovacij, privlačnih nagrad, krepitvijo inovacijskih ekosistemov in oblikovanjem mrež za raziskave in inovacije, tudi na podlagi raziskovalnih infrastruktur, ki jih financira EU. Da bi lahko zaprosili za financiranje v sklopu teh splošnih smernic, morajo prosilci jasno dokazati, da so projekti povezani z nacionalnimi in/ali regionalnimi strategijami za raziskave in inovacije.

| — | povečevanje štipendij in nagrad, da se privabijo odlični raziskovalci iz vseh držav ter se jim omogoči, da pridobijo in prenesejo novo znanje v države s povečano udeležbo. Nagrade se dodelijo zlasti projektom, ki privabljajo znanstvenike, ki se želijo sami naseliti v državah s povečano udeležbo. Ta shema bo dopolnjevala druge dele programa, zlasti v okviru ukrepov Marie Skłodowske-Curie. |
| --- | --- |

—

povečevanje štipendij in nagrad, da se privabijo odlični raziskovalci iz vseh držav ter se jim omogoči, da pridobijo in prenesejo novo znanje v države s povečano udeležbo. Nagrade se dodelijo zlasti projektom, ki privabljajo znanstvenike, ki se želijo sami naseliti v državah s povečano udeležbo. Ta shema bo dopolnjevala druge dele programa, zlasti v okviru ukrepov Marie Skłodowske-Curie.

povečevanje štipendij in nagrad, da se privabijo odlični raziskovalci iz vseh držav ter se jim omogoči, da pridobijo in prenesejo novo znanje v države s povečano udeležbo. Nagrade se dodelijo zlasti projektom, ki privabljajo znanstvenike, ki se želijo sami naseliti v državah s povečano udeležbo. Ta shema bo dopolnjevala druge dele programa, zlasti v okviru ukrepov Marie Skłodowske-Curie.

Sprememba 272

Sprememba 272

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del 4 – točka 1 – odstavek 5

Priloga I – del 4 – točka 1 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| To področje ukrepanja bo podprlo specifične cilje programa Obzorje Evropa: širjenje in povezovanje odličnosti po vsej EU; okrepitev ustvarjanja visokokakovostnega znanja; povečanje medsektorskega, interdisciplinarnega čezmejnega sodelovanja. | Prednostna naloga širjenja odličnosti in sodelovanja bo podprla specifične cilje programa Obzorje Evropa: širjenje in povezovanje odličnosti po vsej EU in širjenje sodelovanja v programu; okrepitev ustvarjanja visokokakovostnega znanja; povečanje medsektorskega, interdisciplinarnega čezmejnega sodelovanja.
  Vsi ukrepi bodo spodbujali sinergije z drugimi nacionalnimi in EU skladi, zlasti z ESRR, skladom za kohezijsko politiko in ESS+, v skladu z regionalnimi strategijami pametne specializacije za raziskave in inovacije ter operativnimi programi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

To področje ukrepanja bo podprlo specifične cilje programa Obzorje Evropa: širjenje in povezovanje odličnosti po vsej EU; okrepitev ustvarjanja visokokakovostnega znanja; povečanje medsektorskega, interdisciplinarnega čezmejnega sodelovanja.

Prednostna naloga širjenja odličnosti in sodelovanja bo podprla specifične cilje programa Obzorje Evropa: širjenje in povezovanje odličnosti po vsej EU in širjenje sodelovanja v programu; okrepitev ustvarjanja visokokakovostnega znanja; povečanje medsektorskega, interdisciplinarnega čezmejnega sodelovanja.
  Vsi ukrepi bodo spodbujali sinergije z drugimi nacionalnimi in EU skladi, zlasti z ESRR, skladom za kohezijsko politiko in ESS+, v skladu z regionalnimi strategijami pametne specializacije za raziskave in inovacije ter operativnimi programi.

Vsi ukrepi bodo spodbujali sinergije z drugimi nacionalnimi in EU skladi, zlasti z ESRR, skladom za kohezijsko politiko in ESS+, v skladu z regionalnimi strategijami pametne specializacije za raziskave in inovacije ter operativnimi programi.

Sprememba 273

Sprememba 273

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del 4 – točka 2 – odstavek 2 – alinea 5

Priloga I – del 4 – točka 2 – odstavek 2 – alinea 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | zagotavljanje privlačnih poklicnih okolij, znanja in spretnosti ter kompetenc, ki so potrebne v modernem gospodarstvu znanja, za raziskovalce (36). Povezovanje Evropskega raziskovalnega prostora in Evropskega visokošolskega prostora s podpiranjem posodobitev univerz in drugih raziskovalnih in inovacijskih organizacij, z mehanizmi za priznavanje in nagrajevanje, da se spodbudijo ukrepi na nacionalni ravni, ter s spodbudami za sprejetje praks odprte znanosti, podjetništva (in povezavami do inovacijskih ekosistemov), transdisciplinarnosti, vključevanja državljanov, mednarodne in
  medsektorske
  mobilnosti, načrti za enakost spolov in celovitimi pristopi za institucionalne spremembe. V tem okviru tudi dopolnjevanje podpore iz programa Erasmus za pobudo o evropskih univerzah, zlasti
  njene raziskovalne razsežnosti
  v okviru razvoja novih skupnih in povezanih dolgoročnih, trajnostnih strategij izobraževanja, raziskav in inovacij na podlagi naddisciplinarnih in medsektorskih pristopov, da bi v praksi uresničili trikotnik znanja in tako spodbudili gospodarsko rast; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

zagotavljanje privlačnih poklicnih okolij, znanja in spretnosti ter kompetenc, ki so potrebne v modernem gospodarstvu znanja, za raziskovalce (36). Povezovanje Evropskega raziskovalnega prostora in Evropskega visokošolskega prostora s podpiranjem posodobitev univerz in drugih raziskovalnih in inovacijskih organizacij, z mehanizmi za priznavanje in nagrajevanje, da se spodbudijo ukrepi na nacionalni ravni, ter s spodbudami za sprejetje praks odprte znanosti, podjetništva (in povezavami do inovacijskih ekosistemov), transdisciplinarnosti, vključevanja državljanov, mednarodne in
  medsektorske
  mobilnosti, načrti za enakost spolov in celovitimi pristopi za institucionalne spremembe. V tem okviru tudi dopolnjevanje podpore iz programa Erasmus za pobudo o evropskih univerzah, zlasti
  njene raziskovalne razsežnosti
  v okviru razvoja novih skupnih in povezanih dolgoročnih, trajnostnih strategij izobraževanja, raziskav in inovacij na podlagi naddisciplinarnih in medsektorskih pristopov, da bi v praksi uresničili trikotnik znanja in tako spodbudili gospodarsko rast;

36

medsektorske

njene raziskovalne razsežnosti

| — | zagotavljanje privlačnih poklicnih okolij, znanja in spretnosti ter kompetenc, ki so potrebne v modernem gospodarstvu znanja, za raziskovalce (36). Povezovanje Evropskega raziskovalnega prostora in Evropskega visokošolskega prostora s podpiranjem posodobitev univerz in drugih raziskovalnih in inovacijskih organizacij, z mehanizmi za priznavanje in nagrajevanje, da se spodbudijo ukrepi na nacionalni ravni, ter s spodbudami za sprejetje praks odprte znanosti, podjetništva (in povezavami do inovacijskih ekosistemov), transdisciplinarnosti, vključevanja državljanov
  in civilne družbe
  , mednarodne in
  čezsektorske
  mobilnosti, načrti za enakost spolov in celovitimi pristopi za institucionalne spremembe. V tem okviru tudi dopolnjevanje podpore iz programa Erasmus za pobudo o evropskih univerzah, zlasti
  s financiranjem projektov na področju raziskav in inovacij v teh mrežah
  v okviru razvoja novih skupnih in povezanih dolgoročnih, trajnostnih strategij izobraževanja, raziskav in inovacij na podlagi naddisciplinarnih in medsektorskih pristopov, da bi v praksi uresničili trikotnik znanja in tako spodbudili gospodarsko rast. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje privlačnih poklicnih okolij, znanja in spretnosti ter kompetenc, ki so potrebne v modernem gospodarstvu znanja, za raziskovalce (36). Povezovanje Evropskega raziskovalnega prostora in Evropskega visokošolskega prostora s podpiranjem posodobitev univerz in drugih raziskovalnih in inovacijskih organizacij, z mehanizmi za priznavanje in nagrajevanje, da se spodbudijo ukrepi na nacionalni ravni, ter s spodbudami za sprejetje praks odprte znanosti, podjetništva (in povezavami do inovacijskih ekosistemov), transdisciplinarnosti, vključevanja državljanov
  in civilne družbe
  , mednarodne in
  čezsektorske
  mobilnosti, načrti za enakost spolov in celovitimi pristopi za institucionalne spremembe. V tem okviru tudi dopolnjevanje podpore iz programa Erasmus za pobudo o evropskih univerzah, zlasti
  s financiranjem projektov na področju raziskav in inovacij v teh mrežah
  v okviru razvoja novih skupnih in povezanih dolgoročnih, trajnostnih strategij izobraževanja, raziskav in inovacij na podlagi naddisciplinarnih in medsektorskih pristopov, da bi v praksi uresničili trikotnik znanja in tako spodbudili gospodarsko rast.

36

in civilne družbe

čezsektorske

s financiranjem projektov na področju raziskav in inovacij v teh mrežah

Sprememba 274

Sprememba 274

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga I – del 4 – točka 2 – odstavek 2 – alinea 6

Priloga I – del 4 – točka 2 – odstavek 2 – alinea 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | znanost za državljane, ki podpira vse vrste formalnega, neformalnega in priložnostnega izobraževanja o znanosti, vključno z udeležbo državljanov pri sooblikovanju okvira programa ter politike na področju raziskav in inovacij, pri soustvarjanju znanstvenih vsebin in inovacij prek meddisciplinarnih dejavnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

znanost za državljane, ki podpira vse vrste formalnega, neformalnega in priložnostnega izobraževanja o znanosti, vključno z udeležbo državljanov pri sooblikovanju okvira programa ter politike na področju raziskav in inovacij, pri soustvarjanju znanstvenih vsebin in inovacij prek meddisciplinarnih dejavnosti;

| — | znanost za državljane, ki podpira vse vrste formalnega, neformalnega in priložnostnega izobraževanja o znanosti, vključno z 
  ocenjevanjem ovir za
  udeležbo
  in spodbujanjem udeležbe
  državljanov pri sooblikovanju okvira programa ter politike na področju raziskav in inovacij, pri soustvarjanju znanstvenih vsebin in inovacij prek meddisciplinarnih dejavnosti. |
| --- | --- |

—

znanost za državljane, ki podpira vse vrste formalnega, neformalnega in priložnostnega izobraževanja o znanosti, vključno z 
  ocenjevanjem ovir za
  udeležbo
  in spodbujanjem udeležbe
  državljanov pri sooblikovanju okvira programa ter politike na področju raziskav in inovacij, pri soustvarjanju znanstvenih vsebin in inovacij prek meddisciplinarnih dejavnosti.

ocenjevanjem ovir za

in spodbujanjem udeležbe

Sprememba 275

Sprememba 275

Predlog sklepa

Predlog sklepa

Priloga II – odstavek 1

Priloga II – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Sestave odbora programa | Sestave odbora programa |
| Seznam sestav odbora programa v skladu s členom 12(2): | Seznam sestav odbora programa v skladu s členom 12(2): |
| 1. | Strateška sestava: strateški pregled izvajanja celotnega programa, skladnost med različnimi deli programa, naloge in krepitev Evropskega raziskovalnega prostora |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sestave odbora programa

Sestave odbora programa

Seznam sestav odbora programa v skladu s členom 12(2):

Seznam sestav odbora programa v skladu s členom 12(2):

1.

Strateška sestava: strateški pregled izvajanja celotnega programa, skladnost med različnimi deli programa, naloge in krepitev Evropskega raziskovalnega prostora

| 1. | Strateška sestava: strateški pregled izvajanja celotnega programa, skladnost med različnimi deli programa, naloge in krepitev Evropskega raziskovalnega prostora |
| --- | --- |

1.

Strateška sestava: strateški pregled izvajanja celotnega programa, skladnost med različnimi deli programa, naloge in krepitev Evropskega raziskovalnega prostora

| 2. | Evropski raziskovalni svet (ERC) in ukrepi Marie Skłodowske-Curie (MSCA) |
| --- | --- |

2.

Evropski raziskovalni svet (ERC) in ukrepi Marie Skłodowske-Curie (MSCA)

| 2. | Evropski raziskovalni svet (ERC) in ukrepi Marie Skłodowske-Curie (MSCA) |
| --- | --- |

2.

Evropski raziskovalni svet (ERC) in ukrepi Marie Skłodowske-Curie (MSCA)

| 3. | Raziskovalne infrastrukture |
| --- | --- |

3.

Raziskovalne infrastrukture

| 3. | Raziskovalne infrastrukture |
| --- | --- |

3.

Raziskovalne infrastrukture

| 4. | Zdravje |
| --- | --- |

4.

Zdravje

| 4. | Zdravje |
| --- | --- |

4.

Zdravje

| 5. | Vključujoča in
  varna
  družba |
| --- | --- |

5.

Vključujoča in
  varna
  družba

varna

| 5. | Vključujoča in
  ustvarjalna
  družba |
| --- | --- |

5.

Vključujoča in
  ustvarjalna
  družba

ustvarjalna

| 5a. | Varna družba |
| --- | --- |

5a.

5a.

Varna družba

| 6. | Digitalno in
  industrija |
| --- | --- |

6.

Digitalno in
  industrija

industrija

| 6. | Digitalno
  področje, industrija
  in
  vesolje |
| --- | --- |

6.

Digitalno
  področje, industrija
  in
  vesolje

področje, industrija

vesolje

| 7. | Podnebje, energija in mobilnost |
| --- | --- |

7.

Podnebje, energija in mobilnost

| 7. | Podnebje, energija in mobilnost |
| --- | --- |

7.

Podnebje, energija in mobilnost

| 8. | Hrana
  in
  naravni viri |
| --- | --- |

8.

Hrana
  in
  naravni viri

in

| 8. | Hrana, naravni viri
  in kmetijstvo |
| --- | --- |

8.

Hrana, naravni viri
  in kmetijstvo

in kmetijstvo

| 9. | Evropski svet za inovacije (EIC) in evropski inovacijski ekosistemi |
| --- | --- |

9.

Evropski svet za inovacije (EIC) in evropski inovacijski ekosistemi

| 9. | Evropski svet za inovacije (EIC) in evropski inovacijski ekosistemi |
| --- | --- |

9.

Evropski svet za inovacije (EIC) in evropski inovacijski ekosistemi

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0410/2018).

1

(4)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

4

(4)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

4

(6)  
  V Sporočilu Komisije „Nov in sodoben večletni finančni okvir, s katerim bo lahko EU učinkovito uresničevala svoje prioritete po letu 2020“ je navedeno, da je bilo za glavne digitalne dejavnosti iz okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje 2020 porabljenih 13 milijard EUR (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/ALL/?uri=CELEX%3A52018DC0098).

6

V Sporočilu Komisije „Nov in sodoben večletni finančni okvir, s katerim bo lahko EU učinkovito uresničevala svoje prioritete po letu 2020“ je navedeno, da je bilo za glavne digitalne dejavnosti iz okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje 2020 porabljenih 13 milijard EUR (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/ALL/?uri=CELEX%3A52018DC0098).

(7)  UL C 373, 20.12.2013, str. 23.

7

(7)  UL C 373, 20.12.2013, str. 23.

7

(13)  Evropska podatkovna infrastruktura bo podpirala Evropski oblak odprte znanosti z zagotavljanjem vrhunskega visokozmogljivostnega računalništva, povezljivosti visoke hitrosti in najsodobnejših podatkovnih storitev in storitev programske opreme.

13

(13)  Evropska podatkovna infrastruktura bo podpirala Evropski oblak odprte znanosti z zagotavljanjem vrhunskega visokozmogljivostnega računalništva, povezljivosti visoke hitrosti in najsodobnejših podatkovnih storitev in storitev programske opreme.

13

(14)  OECD – Understanding The Socio-Economic Divide in Europe, 26. januarja 2017.

14

(14)  OECD – Understanding The Socio-Economic Divide in Europe, 26. januarja 2017.

14

(15)  Ključne omogočitvene tehnologije prihodnosti vključujejo sodobne materiale in nanotehnologijo, fotoniko ter mikro- in nanoelektroniko, tehnologije s področja bioznanosti, napredno proizvodnjo in predelavo, umetno inteligenco ter digitalno varnost in povezljivost.

15

(15)  Ključne omogočitvene tehnologije prihodnosti vključujejo sodobne materiale in nanotehnologijo, fotoniko ter mikro- in nanoelektroniko, tehnologije s področja bioznanosti, napredno proizvodnjo in predelavo, umetno inteligenco ter digitalno varnost in povezljivost.

15

(16)  To so javne ali zasebne ustanove, ki zagotavljajo vire in storitve, zlasti za evropsko industrijo, za testiranje in potrjevanje ključnih omogočitvenih tehnologij in proizvodov. Take infrastrukture so lahko na enem mestu, virtualne ali razpršene in morajo biti registrirane v državi članici ali v tretji državi, pridruženi programu.

16

(16)  To so javne ali zasebne ustanove, ki zagotavljajo vire in storitve, zlasti za evropsko industrijo, za testiranje in potrjevanje ključnih omogočitvenih tehnologij in proizvodov. Take infrastrukture so lahko na enem mestu, virtualne ali razpršene in morajo biti registrirane v državi članici ali v tretji državi, pridruženi programu.

16

(17)  Znatna dekarbonizacija drugih sektorjev je obravnavana na drugih področjih stebra Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost programa Obzorje Evropa.

17

(17)  Znatna dekarbonizacija drugih sektorjev je obravnavana na drugih področjih stebra Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost programa Obzorje Evropa.

17

evropska

(18)  Približno tretjina državljanov EU živi v mestnih območjih, kjer stopnje koncentracije onesnaževal presegajo zakonske meje.

18

(18)  Približno tretjina državljanov EU živi v mestnih območjih, kjer stopnje koncentracije onesnaževal presegajo zakonske meje.

18

(19)  Opazovanje Zemlje bo podpiralo raziskave in inovacije v okviru področij ukrepanja v tem svetovnem izzivu ter v drugih pomembnih delih programa Obzorje Evropa.

19

(19)  Opazovanje Zemlje bo podpiralo raziskave in inovacije v okviru področij ukrepanja v tem svetovnem izzivu ter v drugih pomembnih delih programa Obzorje Evropa.

19

(20)  SWD(2016)0319: European Research and Innovation for Food and Nutrition Security.

20

(20)  SWD(2016)0319: European Research and Innovation for Food and Nutrition Security.

20

(21)  Zdravstvene biotehnološke aplikacije bodo obravnavane v sklopu Zdravje v okviru tega stebra.

21

(21)  Zdravstvene biotehnološke aplikacije bodo obravnavane v sklopu Zdravje v okviru tega stebra.

21

(22)  Dejavnosti na področju ukrepanja v okviru krožnih sistemov dopolnjujejo ukrepe na področju nizkoogljične in čiste industrije v sklopu Digitalno in industrija.

22

(22)  Dejavnosti na področju ukrepanja v okviru krožnih sistemov dopolnjujejo ukrepe na področju nizkoogljične in čiste industrije v sklopu Digitalno in industrija.

22

(23)  To so javne ali zasebne ustanove, ki ponujajo dostop do najnovejšega znanja in izkušenj na področju digitalnih in povezanih omogočitvenih tehnologij, da podjetja lahko postanejo bolj konkurenčna v zvezi s proizvodnjo, storitvami in poslovnimi procesi.

23

(23)  To so javne ali zasebne ustanove, ki ponujajo dostop do najnovejšega znanja in izkušenj na področju digitalnih in povezanih omogočitvenih tehnologij, da podjetja lahko postanejo bolj konkurenčna v zvezi s proizvodnjo, storitvami in poslovnimi procesi.

23

(24)  Ti bi lahko vključevali teme, kot so umetna inteligenca, kvantne tehnologije, biotično zatiranje ali druga generacija digitalnih dvojčkov, ali kakršne koli druge teme, opredeljene v okviru strateškega načrtovanja programa Obzorje Evropa (vključno z mrežnimi programi držav članic).

24

(24)  Ti bi lahko vključevali teme, kot so umetna inteligenca, kvantne tehnologije, biotično zatiranje ali druga generacija digitalnih dvojčkov, ali kakršne koli druge teme, opredeljene v okviru strateškega načrtovanja programa Obzorje Evropa (vključno z mrežnimi programi držav članic).

24

(27)  Običajno ne več kot 25 % glasovalnih pravic. V izjemnih primerih si lahko EU zagotovi pridobitev manjšinskega delež z možnostjo veta, da bi zavarovala evropske interese na ključnih področjih, npr. na področju kibernetske varnosti.

27

(27)  Običajno ne več kot 25 % glasovalnih pravic. V izjemnih primerih si lahko EU zagotovi pridobitev manjšinskega delež z možnostjo veta, da bi zavarovala evropske interese na ključnih področjih, npr. na področju kibernetske varnosti.

27

(28)  Kot je potrditev koncepta ERC, od projektov, podprtih v okviru stebra Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost, zagonskih podjetij, ki nastanejo iz skupnosti znanja in inovacij Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, vključno z dejavnostmi iz programa Obzorje 2020, zlasti projekti, ki so bili izbrani v okviru faze 2 instrumenta za MSP programa Obzorje 2020, in povezani pečat odličnosti, ki ga financirajo države članice (obstoječe in prihodnje), evropska partnerstva.

28

(28)  Kot je potrditev koncepta ERC, od projektov, podprtih v okviru stebra Globalni izzivi in
  evropska
  industrijska konkurenčnost, zagonskih podjetij, ki nastanejo iz skupnosti znanja in inovacij Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, vključno z dejavnostmi iz programa Obzorje 2020, zlasti projekti, ki so bili izbrani v okviru faze 2 instrumenta za MSP programa Obzorje 2020, in povezani pečat odličnosti, ki ga financirajo države članice (obstoječe in prihodnje), evropska partnerstva.

28

evropska

(29)  Priznanja EIC bodo prevzela upravljanje nagrad, ki je bilo uvedeno v okviru programa Obzorje 2020 ter bodo zagotavljala oblikovanje in izvajanje novih motivacijskih nagrad in priznanj.

29

(29)  Priznanja EIC bodo prevzela upravljanje nagrad, ki je bilo uvedeno v okviru programa Obzorje 2020 ter bodo zagotavljala oblikovanje in izvajanje novih motivacijskih nagrad in priznanj.

29

(31)  Sklepi Sveta o načrtu za ERP z dne 19. maja 2015 [Posodobiti po potrebi].

31

(32)  Člen 181(2) PDEU

32

(31)  Sklepi Sveta o načrtu za ERP z dne 19. maja 2015 [Posodobiti po potrebi].

31

(32)  Člen 181(2) PDEU

32

(33)  
  Za opredelitev držav članic in pridruženih držav, v katerih bo treba ustanoviti pravne subjekte, da bodo upravičeni do vložitve predlogov kot koordinatorji v okviru izmenjave odličnosti, bo uporabljeno merilo na podlagi odličnosti raziskav in inovacij. To merilo bo upoštevalo razsežnosti splošne gospodarske uspešnosti (BDP) ter uspešnost raziskav in inovacij na kombiniran način, ki bosta normirani na velikost zadevne države. Države, opredeljene s tem merilo, se imenujejo države upravičenke v okviru izmenjave odličnosti. Na podlagi člena 349 PDEU bodo pravni subjekti iz najbolj oddaljenih regij prav tako v celoti upravičeni kot koordinatorji v okviru izmenjave odličnosti.

33

Za opredelitev držav članic in pridruženih držav, v katerih bo treba ustanoviti pravne subjekte, da bodo upravičeni do vložitve predlogov kot koordinatorji v okviru izmenjave odličnosti, bo uporabljeno merilo na podlagi odličnosti raziskav in inovacij. To merilo bo upoštevalo razsežnosti splošne gospodarske uspešnosti (BDP) ter uspešnost raziskav in inovacij na kombiniran način, ki bosta normirani na velikost zadevne države. Države, opredeljene s tem merilo, se imenujejo države upravičenke v okviru izmenjave odličnosti. Na podlagi člena 349 PDEU bodo pravni subjekti iz najbolj oddaljenih regij prav tako v celoti upravičeni kot koordinatorji v okviru izmenjave odličnosti.

(36)  Vključno zlasti z Evropsko listino za raziskovalce ter kodeksom ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev, EURAXESS in pokojninskim skladom RESAVER.

36

(36)  Vključno zlasti z Evropsko listino za raziskovalce ter kodeksom ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev, EURAXESS in pokojninskim skladom RESAVER.

36

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/623 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/623

---

P8_TA(2018)0516

Ustanovitev Evropskega obrambnega sklada ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 12. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega obrambnega sklada (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

[Sprememba 1, razen kjer je drugače navedeno]

(2020/C 388/41)

PREDLOGI SPREMEMB EVROPSKEGA PARLAMENTA (*1)

k predlogu Komisije

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o ustanovitvi Evropskega obrambnega sklada

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 173(3) in 182(4), člena 183 ter drugega odstavka člena 188 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (-1a) | Obramba se šteje za jasen primer, kako bi lahko dosegli večjo učinkovitost, če bi nekatere pristojnosti in ukrepe, ki jih zdaj izvajajo države članice, ter pripadajoča sredstva prenesli na evropsko raven, da bi se pokazala evropska dodana vrednost in zmanjšalo splošno breme javnih izdatkov v Uniji. |
| --- | --- |

(-1a)

Obramba se šteje za jasen primer, kako bi lahko dosegli večjo učinkovitost, če bi nekatere pristojnosti in ukrepe, ki jih zdaj izvajajo države članice, ter pripadajoča sredstva prenesli na evropsko raven, da bi se pokazala evropska dodana vrednost in zmanjšalo splošno breme javnih izdatkov v Uniji.

| (-1b) | Geopolitični položaj Unije se je v zadnjem desetletju močno spremenil. Razmere v sosedstvu Evrope so nestabilne, Unija se sooča z zapletenim in zahtevnim okoljem, v katerem se porajajo nove grožnje, kot so hibridni in kibernetski napadi, ter vračajo se konvencionalni izzivi. V teh okoliščinah se evropski državljani in njihovi politični voditelji strinjajo, da je treba kolektivno narediti več na področju obrambe. Skupno varnostno in obrambo politiko podpira 75 % Evropejcev. Voditelji 27 držav članic ter Evropski svet, Evropski parlament in Komisija so v rimski izjavi z dne 25. marca 2017 zapisali, da bo Unija okrepila svojo skupno varnost in obrambo ter spodbujala bolj konkurenčno in celovito obrambno industrijo. |
| --- | --- |

(-1b)

Geopolitični položaj Unije se je v zadnjem desetletju močno spremenil. Razmere v sosedstvu Evrope so nestabilne, Unija se sooča z zapletenim in zahtevnim okoljem, v katerem se porajajo nove grožnje, kot so hibridni in kibernetski napadi, ter vračajo se konvencionalni izzivi. V teh okoliščinah se evropski državljani in njihovi politični voditelji strinjajo, da je treba kolektivno narediti več na področju obrambe. Skupno varnostno in obrambo politiko podpira 75 % Evropejcev. Voditelji 27 držav članic ter Evropski svet, Evropski parlament in Komisija so v rimski izjavi z dne 25. marca 2017 zapisali, da bo Unija okrepila svojo skupno varnost in obrambo ter spodbujala bolj konkurenčno in celovito obrambno industrijo.

| (1) | Komisija se je v 
  sporočilu z dne 30. novembra 2016 o
  evropskem obrambnem akcijskem načrtu, ki je bil sprejet 30. novembra 2016, zavezala, da bo dopolnila, okrepila in utrdila skupna prizadevanja držav članic pri razvoju tehnoloških in industrijskih obrambnih zmogljivosti za odzivanje na varnostne izzive ter spodbujala konkurenčno, inovativno in učinkovito evropsko obrambno industrijo
  ter vzpostavila bolj povezan obrambni trg v Uniji
  . Predlagala je zlasti ustanovitev Evropskega obrambnega sklada (v nadaljnjem besedilu: Sklad) za podporo naložbam v skupne raziskave in skupen razvoj obrambnih proizvodov in tehnologij, da bi povečali sinergije in stroškovno učinkovitost ter države članice spodbujali k skupnemu nakupu in vzdrževanju obrambne opreme. Sklad bi dopolnjeval nacionalna finančna sredstva, ki se že uporabljajo v te namene, in naj bi države članice spodbudil k okrepitvi
  čezmejnega
  obrambnega sodelovanja in naložb. Podpiral bi tudi sodelovanje med celotnim ciklom obrambnih proizvodov in tehnologij. |
| --- | --- |

(1)

Komisija se je v 
  sporočilu z dne 30. novembra 2016 o
  evropskem obrambnem akcijskem načrtu, ki je bil sprejet 30. novembra 2016, zavezala, da bo dopolnila, okrepila in utrdila skupna prizadevanja držav članic pri razvoju tehnoloških in industrijskih obrambnih zmogljivosti za odzivanje na varnostne izzive ter spodbujala konkurenčno, inovativno in učinkovito evropsko obrambno industrijo
  ter vzpostavila bolj povezan obrambni trg v Uniji
  . Predlagala je zlasti ustanovitev Evropskega obrambnega sklada (v nadaljnjem besedilu: Sklad) za podporo naložbam v skupne raziskave in skupen razvoj obrambnih proizvodov in tehnologij, da bi povečali sinergije in stroškovno učinkovitost ter države članice spodbujali k skupnemu nakupu in vzdrževanju obrambne opreme. Sklad bi dopolnjeval nacionalna finančna sredstva, ki se že uporabljajo v te namene, in naj bi države članice spodbudil k okrepitvi
  čezmejnega
  obrambnega sodelovanja in naložb. Podpiral bi tudi sodelovanje med celotnim ciklom obrambnih proizvodov in tehnologij.

| (1a) | Komisija je 7. junija 2017 sprejela sporočilo o vzpostavitvi Evropskega obrambnega sklada. Predlagan je bil dvostopenjski pristop: najprej se je za preizkus pristopa v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 s sprejetjem Uredbe (EU) 2018/1092 Evropskega parlamenta in Sveta (2) zagotovilo začetno financiranje za raziskave in razvoj; nato naj bi se v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 vzpostavil namenski sklad, s čimer bi se povečalo financiranje skupnih raziskav za inovativne obrambne proizvode in tehnologije ter za naslednje faze razvojnega cikla, vključno z razvojem prototipov. Pristop pri obeh korakih bi moral biti dosleden in skladen. |
| --- | --- |

(1a)

Komisija je 7. junija 2017 sprejela sporočilo o vzpostavitvi Evropskega obrambnega sklada. Predlagan je bil dvostopenjski pristop: najprej se je za preizkus pristopa v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 s sprejetjem Uredbe (EU) 2018/1092 Evropskega parlamenta in Sveta (2) zagotovilo začetno financiranje za raziskave in razvoj; nato naj bi se v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 vzpostavil namenski sklad, s čimer bi se povečalo financiranje skupnih raziskav za inovativne obrambne proizvode in tehnologije ter za naslednje faze razvojnega cikla, vključno z razvojem prototipov. Pristop pri obeh korakih bi moral biti dosleden in skladen.

| (1b) | Za obrambni sektor so značilni vedno višji stroški obrambne opreme in visoki stroški raziskav in razvoja, kar omejuje uvajanje novih programov ter neposredno vpliva na konkurenčnost in inovativnost industrije Unije. Glede na višanje stroškov, obseg enkratnih izdatkov za raziskave in razvoj ter majhnost serij, ki se lahko naročijo na nacionalni ravni, razvoj nove generacije večjih obrambnih sistemov in novih obrambnih tehnologij vse bolj presega zmogljivosti posameznih držav članic. |
| --- | --- |

(1b)

Za obrambni sektor so značilni vedno višji stroški obrambne opreme in visoki stroški raziskav in razvoja, kar omejuje uvajanje novih programov ter neposredno vpliva na konkurenčnost in inovativnost industrije Unije. Glede na višanje stroškov, obseg enkratnih izdatkov za raziskave in razvoj ter majhnost serij, ki se lahko naročijo na nacionalni ravni, razvoj nove generacije večjih obrambnih sistemov in novih obrambnih tehnologij vse bolj presega zmogljivosti posameznih držav članic.

| (1c) | Evropski parlament je v resoluciji z dne 14. marca 2018 o naslednjem večletnem finančnem okviru: priprava stališča Parlamenta o večletnem finančnem okviru po letu 2020 ponovno podprl ustanovitev evropske obrambne unije ter namenskega programa za raziskave na področju obrambe Unije in programa za razvoj industrije, ki bi ju dopolnjevala vlaganja držav članic, da bi v evropski obrambni industriji odpravili podvajanje ter povečali njeno strateško avtonomijo in učinkovitost. Ponovno je tudi poudaril, da bi bila Unija lahko močnejša in ambicioznejša le, če bi imela več finančnih sredstev, ter zato pozval, naj se v okviru obstoječih politik zagotovi stalna podpora za povečanje sredstev za vodilne programe Unije in dodatna finančna sredstva za dodatne odgovornosti. |
| --- | --- |

(1c)

Evropski parlament je v resoluciji z dne 14. marca 2018 o naslednjem večletnem finančnem okviru: priprava stališča Parlamenta o večletnem finančnem okviru po letu 2020 ponovno podprl ustanovitev evropske obrambne unije ter namenskega programa za raziskave na področju obrambe Unije in programa za razvoj industrije, ki bi ju dopolnjevala vlaganja držav članic, da bi v evropski obrambni industriji odpravili podvajanje ter povečali njeno strateško avtonomijo in učinkovitost. Ponovno je tudi poudaril, da bi bila Unija lahko močnejša in ambicioznejša le, če bi imela več finančnih sredstev, ter zato pozval, naj se v okviru obstoječih politik zagotovi stalna podpora za povečanje sredstev za vodilne programe Unije in dodatna finančna sredstva za dodatne odgovornosti.

| (1d) | Razmere v obrambnem sektorju so se še dodatno poslabšale z znatnim zmanjšanjem proračunskih sredstev za obrambo v Evropi v zadnjem desetletju, ki je vplivalo zlasti na izdatke za raziskave in razvoj ter opremo. Med letoma 2006 in 2013 so se realne ravni izdatkov za obrambo v državah članicah, ki sodelujejo v Evropski obrambni agenciji, zmanjšale za 12 %. Glede na to, da so raziskave in razvoj na področju obrambe temelj prihodnje vrhunske obrambne tehnologije, so taka gibanja še posebej zaskrbljujoča in pomenijo resen izziv za ohranjanje dolgoročne konkurenčnosti obrambne industrije Unije. |
| --- | --- |

(1d)

Razmere v obrambnem sektorju so se še dodatno poslabšale z znatnim zmanjšanjem proračunskih sredstev za obrambo v Evropi v zadnjem desetletju, ki je vplivalo zlasti na izdatke za raziskave in razvoj ter opremo. Med letoma 2006 in 2013 so se realne ravni izdatkov za obrambo v državah članicah, ki sodelujejo v Evropski obrambni agenciji, zmanjšale za 12 %. Glede na to, da so raziskave in razvoj na področju obrambe temelj prihodnje vrhunske obrambne tehnologije, so taka gibanja še posebej zaskrbljujoča in pomenijo resen izziv za ohranjanje dolgoročne konkurenčnosti obrambne industrije Unije.

| (1e) | Kljub vzajemnemu učinkovanju višanja stroškov in nižanja porabe obrambno načrtovanje ter obrambni izdatki za raziskave in razvoj ter naročanje opreme v veliki meri ostajajo na nacionalni ravni, pa tudi sodelovanje med državami članicami pri naložbah v obrambno opremo je zelo omejeno. Poleg tega je le malo programov, ko se izvajajo, povezanih s prednostnimi nalogami Unije glede zmogljivosti: v letu 2015 je bilo prek evropskih skupnih projektov javnega naročanja nabavljenih le 16 % opreme, kar je veliko manj od dogovorjenega skupnega referenčnega merila 35 %. |
| --- | --- |

(1e)

Kljub vzajemnemu učinkovanju višanja stroškov in nižanja porabe obrambno načrtovanje ter obrambni izdatki za raziskave in razvoj ter naročanje opreme v veliki meri ostajajo na nacionalni ravni, pa tudi sodelovanje med državami članicami pri naložbah v obrambno opremo je zelo omejeno. Poleg tega je le malo programov, ko se izvajajo, povezanih s prednostnimi nalogami Unije glede zmogljivosti: v letu 2015 je bilo prek evropskih skupnih projektov javnega naročanja nabavljenih le 16 % opreme, kar je veliko manj od dogovorjenega skupnega referenčnega merila 35 %.

| (2) | Sklad bi prispeval k vzpostavitvi močne, konkurenčne in inovativne obrambne industrijsko-tehnološke baze in bi bil v skladu s pobudami Unije za bolj celosten evropski obrambni trg, zlasti z direktivama (3) o javnem naročanju in prenosih v EU v obrambnem sektorju, sprejetima leta 2009.
  Zato je bistvenega pomena izpolniti ključne regulativne pogoje in zlasti v celoti izvajati navedeni direktivi. Sklad naj bi postal temelj trdne industrijske politike evropske obrambe. |
| --- | --- |

(2)

Sklad bi prispeval k vzpostavitvi močne, konkurenčne in inovativne obrambne industrijsko-tehnološke baze in bi bil v skladu s pobudami Unije za bolj celosten evropski obrambni trg, zlasti z direktivama (3) o javnem naročanju in prenosih v EU v obrambnem sektorju, sprejetima leta 2009.
  Zato je bistvenega pomena izpolniti ključne regulativne pogoje in zlasti v celoti izvajati navedeni direktivi. Sklad naj bi postal temelj trdne industrijske politike evropske obrambe.

| (3) | V skladu s celostnim pristopom bi bilo treba ustanoviti Evropski obrambni sklad, da bi prispevali k večji konkurenčnosti in inovativnosti obrambne industrije v Uniji. Cilj Sklada bi morala biti večja konkurenčnost, inovativnost, učinkovitost
  ter tehnološka
  in
  industrijska
  neodvisnost evropske obrambne industrije, s čimer bi prispeval k strateški neodvisnosti Unije, saj bi podpiral čezmejno sodelovanje med državami članicami in podjetji, raziskovalnimi centri, nacionalnimi upravami, mednarodnimi organizacijami in univerzami
  po vsej Uniji
  v fazi raziskav in v fazi razvoja obrambnih proizvodov in tehnologij. Da bi dosegel bolj inovativne rešitve in odprt notranji trg, bi moral Sklad podpirati čezmejno sodelovanje malih in srednjih podjetij (MSP) ter podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo v obrambni panogi.
  Da bi spodbujal odprt notranji trg, bi moral podpirati širjenje čezmejnega sodelovanja med pravnimi subjekti, zlasti čezmejno udeležbo MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s celostnim pristopom bi bilo treba ustanoviti Evropski obrambni sklad, da bi prispevali k večji konkurenčnosti in inovativnosti obrambne industrije v Uniji. Cilj Sklada bi morala biti večja konkurenčnost, inovativnost, učinkovitost
  ter tehnološka
  in
  industrijska
  neodvisnost evropske obrambne industrije, s čimer bi prispeval k strateški neodvisnosti Unije, saj bi podpiral čezmejno sodelovanje med državami članicami in podjetji, raziskovalnimi centri, nacionalnimi upravami, mednarodnimi organizacijami in univerzami
  po vsej Uniji
  v fazi raziskav in v fazi razvoja obrambnih proizvodov in tehnologij. Da bi dosegel bolj inovativne rešitve in odprt notranji trg, bi moral Sklad podpirati čezmejno sodelovanje malih in srednjih podjetij (MSP) ter podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo v obrambni panogi.
  Da bi spodbujal odprt notranji trg, bi moral podpirati širjenje čezmejnega sodelovanja med pravnimi subjekti, zlasti čezmejno udeležbo MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo.

| (3a) | Evropska varnost je odvisna od tesnih in zanesljivih odnosov s strateškimi partnerji po vsem svetu, program pa bi moral povečati konkurenčnost evropskega obrambnega industrijskega trga z nadaljnjo krepitvijo partnerstev prek raziskav in razvoja ter s tem spodbujati evropske strateške zmogljivosti in zmožnosti. |
| --- | --- |

(3a)

Evropska varnost je odvisna od tesnih in zanesljivih odnosov s strateškimi partnerji po vsem svetu, program pa bi moral povečati konkurenčnost evropskega obrambnega industrijskega trga z nadaljnjo krepitvijo partnerstev prek raziskav in razvoja ter s tem spodbujati evropske strateške zmogljivosti in zmožnosti.

| (4) | Razvojna faza je nepogrešljiv element, saj pogojuje sposobnost evropske industrije, neodvisnost evropske industrije pri razvoju proizvodov ter neodvisnost držav članic kot končnih uporabnikov na področju obrambe. Tveganja v raziskovalni fazi, povezana z razvojem obrambnih zmogljivosti, so lahko precejšnja, zlasti v zvezi z nizko zrelostjo in tehnološkim prelomom. Razvojna faza sledi raziskovalni in tehnološki fazi, zato je povezana z znatnimi tveganji in stroški, ki preprečujejo nadaljnje izkoriščanje rezultatov raziskav in negativno vplivajo na konkurenčnost in inovativnost obrambne industrije Unije.
  Da bi premostili inovacijski prepad, bi moral Sklad utrditi povezavo med fazo raziskav in fazo razvoja obrambnih proizvodov in tehnologij. |
| --- | --- |

(4)

Razvojna faza je nepogrešljiv element, saj pogojuje sposobnost evropske industrije, neodvisnost evropske industrije pri razvoju proizvodov ter neodvisnost držav članic kot končnih uporabnikov na področju obrambe. Tveganja v raziskovalni fazi, povezana z razvojem obrambnih zmogljivosti, so lahko precejšnja, zlasti v zvezi z nizko zrelostjo in tehnološkim prelomom. Razvojna faza sledi raziskovalni in tehnološki fazi, zato je povezana z znatnimi tveganji in stroški, ki preprečujejo nadaljnje izkoriščanje rezultatov raziskav in negativno vplivajo na konkurenčnost in inovativnost obrambne industrije Unije.
  Da bi premostili inovacijski prepad, bi moral Sklad utrditi povezavo med fazo raziskav in fazo razvoja obrambnih proizvodov in tehnologij.

| (5) | Sklad naj ne bi podpiral čistih temeljnih raziskav, ki bi jih bilo treba podpirati z drugimi shemami, lahko pa bi zajemal temeljne raziskave, usmerjene v obrambo, za katere bi bilo verjetno, da bo na njihovi podlagi nastala rešitev za znane ali pričakovane težave in možnosti. |
| --- | --- |

(5)

Sklad naj ne bi podpiral čistih temeljnih raziskav, ki bi jih bilo treba podpirati z drugimi shemami, lahko pa bi zajemal temeljne raziskave, usmerjene v obrambo, za katere bi bilo verjetno, da bo na njihovi podlagi nastala rešitev za znane ali pričakovane težave in možnosti.

| (6) | Sklad bi lahko zagotavljal podporo za ukrepe, ki zadevajo tako nove proizvode in tehnologije kot nadgradnjo obstoječih, kadar za uporabo predhodnih informacij, potrebnih za izvedbo ukrepa, ne veljajo neposredne ali posredne omejitve s strani nepridruženih tretjih držav ali subjektov iz nepridruženih tretjih držav. Kadar bi pravni subjekti zaprosili za financiranje Unije, bi morali dati na voljo ustrezne informacije, na podlagi katerih bi bilo mogoče ugotoviti, da omejitve ne obstajajo. Brez predložitve takih informacij financiranje Unije ne bi smelo biti mogoče. |
| --- | --- |

(6)

Sklad bi lahko zagotavljal podporo za ukrepe, ki zadevajo tako nove proizvode in tehnologije kot nadgradnjo obstoječih, kadar za uporabo predhodnih informacij, potrebnih za izvedbo ukrepa, ne veljajo neposredne ali posredne omejitve s strani nepridruženih tretjih držav ali subjektov iz nepridruženih tretjih držav. Kadar bi pravni subjekti zaprosili za financiranje Unije, bi morali dati na voljo ustrezne informacije, na podlagi katerih bi bilo mogoče ugotoviti, da omejitve ne obstajajo. Brez predložitve takih informacij financiranje Unije ne bi smelo biti mogoče.

| (6a) | Sklad bi moral ustrezno podpirati raziskovalne in razvojne ukrepe na področju prelomnih tehnologij za obrambo. Ker lahko prelomne tehnologije temeljijo na konceptih ali zamislih nekonvencionalnih akterjev s področja obrambnih raziskav in razvoja, bi moral omogočati dovolj prožnosti pri posvetovanju z deležniki ter pri financiranju in upravljanju ukrepov. |
| --- | --- |

(6a)

Sklad bi moral ustrezno podpirati raziskovalne in razvojne ukrepe na področju prelomnih tehnologij za obrambo. Ker lahko prelomne tehnologije temeljijo na konceptih ali zamislih nekonvencionalnih akterjev s področja obrambnih raziskav in razvoja, bi moral omogočati dovolj prožnosti pri posvetovanju z deležniki ter pri financiranju in upravljanju ukrepov.

| (7) | Da bi bilo pri izvajanju te uredbe zagotovljeno spoštovanje mednarodnih obveznosti Unije in držav članic, iz Sklada ne bi smeli biti financirani ukrepi za proizvode ali tehnologije, katerih uporaba, razvoj ali proizvodnja je prepovedana v skladu z mednarodnim pravom. V tem okviru bi bilo treba mednarodnopravne spremembe upoštevati tudi pri upravičenosti ukrepov v zvezi z novimi obrambnimi proizvodi in tehnologijami, na primer tistimi, ki so zasnovani posebej za izvedbo smrtonosnih napadov, pri katerih človek nima nadzora nad odločitvami o izvedbi aktivnosti. |
| --- | --- |

(7)

Da bi bilo pri izvajanju te uredbe zagotovljeno spoštovanje mednarodnih obveznosti Unije in držav članic, iz Sklada ne bi smeli biti financirani ukrepi za proizvode ali tehnologije, katerih uporaba, razvoj ali proizvodnja je prepovedana v skladu z mednarodnim pravom. V tem okviru bi bilo treba mednarodnopravne spremembe upoštevati tudi pri upravičenosti ukrepov v zvezi z novimi obrambnimi proizvodi in tehnologijami, na primer tistimi, ki so zasnovani posebej za izvedbo smrtonosnih napadov, pri katerih človek nima nadzora nad odločitvami o izvedbi aktivnosti.

| (7a) | Kar zadeva izvoz proizvodov, ki bi bili rezultat raziskav in razvoja v okviru programa, bi bilo treba posebno pozornost nameniti členu 7(1) Pogodbe OZN o trgovini z orožjem iz leta 2013, ki določa, da države izvoznice, tudi če izvoz ni prepovedan, objektivno in brez diskriminacije ter ob upoštevanju ustreznih dejavnikov ocenijo, ali utegne konvencionalno orožje ali blago: (a) prispevati k ogrožanju miru in varnosti ali ogrožati mir in varnost ali (b) biti uporabljeno za (i) resno kršitev mednarodnega humanitarnega prava ali omogočanje takšne kršitve, (ii) resno kršitev mednarodnega prava o človekovih pravicah ali omogočanje takšne kršitve, (iii) dejanje, ki je kršitev mednarodnih konvencij ali protokolov o terorizmu, katerih pogodbenica je država izvoznica, ali omogočanje takšnega dejanja ali (iv) dejanje, ki je kaznivo dejanje v skladu z mednarodnimi konvencijami ali protokoli o mednarodnem organiziranem kriminalu, katerih pogodbenica je država izvoznica, ali omogočanje takšnega dejanja. |
| --- | --- |

(7a)

Kar zadeva izvoz proizvodov, ki bi bili rezultat raziskav in razvoja v okviru programa, bi bilo treba posebno pozornost nameniti členu 7(1) Pogodbe OZN o trgovini z orožjem iz leta 2013, ki določa, da države izvoznice, tudi če izvoz ni prepovedan, objektivno in brez diskriminacije ter ob upoštevanju ustreznih dejavnikov ocenijo, ali utegne konvencionalno orožje ali blago: (a) prispevati k ogrožanju miru in varnosti ali ogrožati mir in varnost ali (b) biti uporabljeno za (i) resno kršitev mednarodnega humanitarnega prava ali omogočanje takšne kršitve, (ii) resno kršitev mednarodnega prava o človekovih pravicah ali omogočanje takšne kršitve, (iii) dejanje, ki je kršitev mednarodnih konvencij ali protokolov o terorizmu, katerih pogodbenica je država izvoznica, ali omogočanje takšnega dejanja ali (iv) dejanje, ki je kaznivo dejanje v skladu z mednarodnimi konvencijami ali protokoli o mednarodnem organiziranem kriminalu, katerih pogodbenica je država izvoznica, ali omogočanje takšnega dejanja.

| (8) | Težave pri doseganju soglasja o poenotenih zahtevah za obrambne zmogljivosti in skupnih tehničnih specifikacijah ovirajo čezmejno sodelovanje med državami članicami in med pravnimi subjekti s sedežem v različnih državah članicah. Brez takih zahtev, specifikacij in standardov prihaja do vse večje razdrobljenosti v obrambnem sektorju, tehnične zapletenosti, zamud, pretiranih stroškov,
  nepotrebnega podvajanja zmogljivosti,
  pa tudi manjše interoperabilnosti. Soglasje o skupnih tehničnih specifikacijah bi moralo biti pogoj za ukrepe na višji ravni tehnološke pripravljenosti. Upravičene do podpore iz Sklada bi morale biti tudi dejavnosti držav članic
  , ki spodbujajo interoperabilnost,
  v smeri skupnih zahtev za obrambne zmogljivosti, podporne študije in ukrepi za podporo oblikovanju skupne opredelitve tehničnih specifikacij ali standardov
  , da bi preprečili, da bi konkurenčne specifikacije ali standardi ogrozili interoperabilnost
  . |
| --- | --- |

(8)

Težave pri doseganju soglasja o poenotenih zahtevah za obrambne zmogljivosti in skupnih tehničnih specifikacijah ovirajo čezmejno sodelovanje med državami članicami in med pravnimi subjekti s sedežem v različnih državah članicah. Brez takih zahtev, specifikacij in standardov prihaja do vse večje razdrobljenosti v obrambnem sektorju, tehnične zapletenosti, zamud, pretiranih stroškov,
  nepotrebnega podvajanja zmogljivosti,
  pa tudi manjše interoperabilnosti. Soglasje o skupnih tehničnih specifikacijah bi moralo biti pogoj za ukrepe na višji ravni tehnološke pripravljenosti. Upravičene do podpore iz Sklada bi morale biti tudi dejavnosti držav članic
  , ki spodbujajo interoperabilnost,
  v smeri skupnih zahtev za obrambne zmogljivosti, podporne študije in ukrepi za podporo oblikovanju skupne opredelitve tehničnih specifikacij ali standardov
  , da bi preprečili, da bi konkurenčne specifikacije ali standardi ogrozili interoperabilnost
  .

| (9) | Cilj Sklada je podpirati konkurenčnost
  , učinkovitost, industrijsko neodvisnost
  in inovativnost obrambne industrije Unije s stopnjevanjem in dopolnjevanjem skupnih dejavnosti v raziskavah in tehnologiji na področju obrambe in zmanjševanjem tveganja v razvojni fazi projektov na podlagi sodelovanja, zato bi morale biti upravičene do njegovih sredstev dejavnosti v zvezi z raziskavami in razvojem obrambnega proizvoda ali tehnologije. To bo veljalo tudi za nadgradnjo, vključno z interoperabilnostjo nadgradnje, obstoječih obrambnih proizvodov in tehnologij. |
| --- | --- |

(9)

Cilj Sklada je podpirati konkurenčnost
  , učinkovitost, industrijsko neodvisnost
  in inovativnost obrambne industrije Unije s stopnjevanjem in dopolnjevanjem skupnih dejavnosti v raziskavah in tehnologiji na področju obrambe in zmanjševanjem tveganja v razvojni fazi projektov na podlagi sodelovanja, zato bi morale biti upravičene do njegovih sredstev dejavnosti v zvezi z raziskavami in razvojem obrambnega proizvoda ali tehnologije. To bo veljalo tudi za nadgradnjo, vključno z interoperabilnostjo nadgradnje, obstoječih obrambnih proizvodov in tehnologij.

| (10) | Ker je Sklad izrecno namenjen krepitvi sodelovanja med pravnimi subjekti in državami članicami po vsej Evropi, bi moral biti ukrep upravičen do financiranja v okviru programa le, če se izvaja v sodelovanju vsaj treh pravnih subjektov
  v konzorciju
  s sedežem v najmanj treh različnih državah članicah
  . Za morebitne druge pravne subjekte, ki sodelujejo v konzorciju, bi bilo treba dovoliti, da imajo sedež v
  pridruženih državah.
  Za vsako obliko sodelovanja bi moralo veljati, da imajo večino v konzorciju pravni subjekti s sedežem v državah članicah.
  Najmanj trije od teh upravičenih pravnih subjektov s sedežem v najmanj dveh različnih državah članicah in/ali pridruženih državah ne bi smeli biti pod
  neposrednim
  ali
  posrednim
  nadzorom istega subjekta niti se medsebojno nadzorovati. Sklad lahko za spodbujanje sodelovanja med državami članicami podpira skupno predkomercialno naročanje. |
| --- | --- |

(10)

Ker je Sklad izrecno namenjen krepitvi sodelovanja med pravnimi subjekti in državami članicami po vsej Evropi, bi moral biti ukrep upravičen do financiranja v okviru programa le, če se izvaja v sodelovanju vsaj treh pravnih subjektov
  v konzorciju
  s sedežem v najmanj treh različnih državah članicah
  . Za morebitne druge pravne subjekte, ki sodelujejo v konzorciju, bi bilo treba dovoliti, da imajo sedež v
  pridruženih državah.
  Za vsako obliko sodelovanja bi moralo veljati, da imajo večino v konzorciju pravni subjekti s sedežem v državah članicah.
  Najmanj trije od teh upravičenih pravnih subjektov s sedežem v najmanj dveh različnih državah članicah in/ali pridruženih državah ne bi smeli biti pod
  neposrednim
  ali
  posrednim
  nadzorom istega subjekta niti se medsebojno nadzorovati. Sklad lahko za spodbujanje sodelovanja med državami članicami podpira skupno predkomercialno naročanje.

| (11) | V skladu s [navedba se posodobi, kot je ustrezno, v skladu z novim sklepom o čezmorskih državah in ozemljih: členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (4)] so subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji Sklada ter morebitnimi ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s [navedba se posodobi, kot je ustrezno, v skladu z novim sklepom o čezmorskih državah in ozemljih: členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (4)] so subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji Sklada ter morebitnimi ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan.

| (12) | Program je namenjen izboljšanju konkurenčnosti, učinkovitosti in neodvisnosti obrambne industrije Unije, zato bi morali biti načeloma do podpore upravičeni le subjekti, ki imajo sedež v Uniji ali pridruženih državah in jih ne nadzorujejo nepridružene tretje države ali subjekti iz nepridruženih tretjih držav. Da bi zaščitili bistvene varnostne in obrambne interese Unije in njenih držav članic,
  bi
  se poleg tega infrastruktura, objekti, sredstva in viri, ki jih prejemniki in njihovi podizvajalci uporabljajo pri ukrepih, ki jih podpira Sklad,
  morali
  nahajati na ozemlju
  Unije ali pridruženih
  tretjih držav. |
| --- | --- |

(12)

Program je namenjen izboljšanju konkurenčnosti, učinkovitosti in neodvisnosti obrambne industrije Unije, zato bi morali biti načeloma do podpore upravičeni le subjekti, ki imajo sedež v Uniji ali pridruženih državah in jih ne nadzorujejo nepridružene tretje države ali subjekti iz nepridruženih tretjih držav. Da bi zaščitili bistvene varnostne in obrambne interese Unije in njenih držav članic,
  bi
  se poleg tega infrastruktura, objekti, sredstva in viri, ki jih prejemniki in njihovi podizvajalci uporabljajo pri ukrepih, ki jih podpira Sklad,
  morali
  nahajati na ozemlju
  Unije ali pridruženih
  tretjih držav.

| (13) | Če je potrebno za dosego ciljev ukrepa, bi moralo biti v določenih okoliščinah mogoče odstopanje od načela, da nepridružene tretje države ali subjekti iz nepridruženih tretjih držav ne bi smeli imeti nadzora nad prejemniki in njihovimi podizvajalci. S tega vidika bi bili pravni subjekti s sedežem v Uniji, ki so pod nadzorom nepridružene tretje države ali subjekta iz nepridružene tretje države, upravičeni, če bi bili izpolnjeni ustrezni strogi pogoji v zvezi z varnostnimi in obrambnimi interesi Unije in njenih držav članic. Udeležba takih subjektov ne bi smela biti v nasprotju s cilji Sklada. Vložniki bi morali zagotoviti vse ustrezne informacije o infrastrukturi, objektih, sredstvih in virih, ki bodo uporabljeni v ukrepu.
  Ne glede na okoliščine se nobeno odstopanje ne odobri vložnikom, ki so pod nadzorom nepridružene tretje države, za katero veljajo kakršni koli omejevalni ukrepi Unije, ali subjektom iz nepridružene tretje države, za katerega veljajo kakršni koli omejevalni ukrepi Unije. |
| --- | --- |

(13)

Če je potrebno za dosego ciljev ukrepa, bi moralo biti v določenih okoliščinah mogoče odstopanje od načela, da nepridružene tretje države ali subjekti iz nepridruženih tretjih držav ne bi smeli imeti nadzora nad prejemniki in njihovimi podizvajalci. S tega vidika bi bili pravni subjekti s sedežem v Uniji, ki so pod nadzorom nepridružene tretje države ali subjekta iz nepridružene tretje države, upravičeni, če bi bili izpolnjeni ustrezni strogi pogoji v zvezi z varnostnimi in obrambnimi interesi Unije in njenih držav članic. Udeležba takih subjektov ne bi smela biti v nasprotju s cilji Sklada. Vložniki bi morali zagotoviti vse ustrezne informacije o infrastrukturi, objektih, sredstvih in virih, ki bodo uporabljeni v ukrepu.
  Ne glede na okoliščine se nobeno odstopanje ne odobri vložnikom, ki so pod nadzorom nepridružene tretje države, za katero veljajo kakršni koli omejevalni ukrepi Unije, ali subjektom iz nepridružene tretje države, za katerega veljajo kakršni koli omejevalni ukrepi Unije.

| (14) | Če želi konzorcij sodelovati pri upravičenem ukrepu in ima finančna pomoč Sklada obliko nepovratnih sredstev, bi moral konzorcij imenovati enega od svojih članov za koordinatorja, ki je glavna oseba za stik. |
| --- | --- |

(14)

Če želi konzorcij sodelovati pri upravičenem ukrepu in ima finančna pomoč Sklada obliko nepovratnih sredstev, bi moral konzorcij imenovati enega od svojih članov za koordinatorja, ki je glavna oseba za stik.

| (15) | Če razvojni ukrep, ki prejema podporo Sklada, upravlja vodja projekta, ki ga imenujejo države članice ali pridružene države, bi
  se
  morala Komisija
  z
  vodjo projekta
  posvetovati
  pred izvršitvijo plačila prejemniku, tako da lahko vodja projekta zagotovi, da prejemniki spoštujejo roke. Vodja projekta
  bi moral
  Komisiji
  sporočiti
  svoja opažanja o napredku ukrepa, tako da lahko Komisija preveri, ali so izpolnjeni pogoji za izvedbo plačila. |
| --- | --- |

(15)

Če razvojni ukrep, ki prejema podporo Sklada, upravlja vodja projekta, ki ga imenujejo države članice ali pridružene države, bi
  se
  morala Komisija
  z
  vodjo projekta
  posvetovati
  pred izvršitvijo plačila prejemniku, tako da lahko vodja projekta zagotovi, da prejemniki spoštujejo roke. Vodja projekta
  bi moral
  Komisiji
  sporočiti
  svoja opažanja o napredku ukrepa, tako da lahko Komisija preveri, ali so izpolnjeni pogoji za izvedbo plačila.

| (16) | Da bi zagotovili, da bodo financirani ukrepi finančno izvedljivi, morajo upravičenci dokazati, da se stroški ukrepa, ki niso kriti s finančnimi sredstvi Unije, krijejo z drugimi sredstvi financiranja. |
| --- | --- |

(16)

Da bi zagotovili, da bodo financirani ukrepi finančno izvedljivi, morajo upravičenci dokazati, da se stroški ukrepa, ki niso kriti s finančnimi sredstvi Unije, krijejo z drugimi sredstvi financiranja.

| (17) | Državam članicam bi morale biti za skupni razvoj in nabavo obrambnih zmogljivosti na razpolago različne vrste finančnih dogovorov. V sklopu finančnih orodij, ki ga je oblikovala Komisija, bodo zagotovljene različne vrste dogovorov, s pomočjo katerih lahko države članice rešujejo izzive na področju skupnega razvoja in javnega naročanja s finančnega vidika. Uporaba takih finančnih dogovorov bi lahko nadalje spodbujala začetek skupnih
  in čezmejnih
  projektov na področju obrambe
  , prispevala k preprečevanju podvajanja
  in povečala učinkovitost obrambnih izdatkov, tudi pri projektih, ki prejemajo podporo v okviru Evropskega obrambnega sklada. |
| --- | --- |

(17)

Državam članicam bi morale biti za skupni razvoj in nabavo obrambnih zmogljivosti na razpolago različne vrste finančnih dogovorov. V sklopu finančnih orodij, ki ga je oblikovala Komisija, bodo zagotovljene različne vrste dogovorov, s pomočjo katerih lahko države članice rešujejo izzive na področju skupnega razvoja in javnega naročanja s finančnega vidika. Uporaba takih finančnih dogovorov bi lahko nadalje spodbujala začetek skupnih
  in čezmejnih
  projektov na področju obrambe
  , prispevala k preprečevanju podvajanja
  in povečala učinkovitost obrambnih izdatkov, tudi pri projektih, ki prejemajo podporo v okviru Evropskega obrambnega sklada.

| (18) | Glede na posebnosti obrambne industrije, v kateri povpraševanje izvira skoraj izključno od držav članic in pridruženih držav, ki nadzorujejo tudi vso nabavo obrambnih proizvodov in tehnologij, vključno z izvozom, ta sektor deluje na samosvoj način in ne upošteva običajnih pravil in poslovnih modelov, ki prevladujejo na bolj tradicionalnih trgih. Zato se industrija ne more lotevati večjih projektov obrambnih raziskav in razvoja, ki bi jih financirala sama, in vse stroške raziskav in razvoja običajno krijejo države članice in pridružene države. Da bi dosegli cilje Sklada, zlasti spodbudili sodelovanje med podjetji iz različnih držav članic in pridruženih držav, hkrati pa upoštevali posebnosti obrambnega sektorja, bi bilo treba pri projektih, ki potekajo pred fazo razvoja prototipov, kriti
  vse
  upravičene stroške ▌. |
| --- | --- |

(18)

Glede na posebnosti obrambne industrije, v kateri povpraševanje izvira skoraj izključno od držav članic in pridruženih držav, ki nadzorujejo tudi vso nabavo obrambnih proizvodov in tehnologij, vključno z izvozom, ta sektor deluje na samosvoj način in ne upošteva običajnih pravil in poslovnih modelov, ki prevladujejo na bolj tradicionalnih trgih. Zato se industrija ne more lotevati večjih projektov obrambnih raziskav in razvoja, ki bi jih financirala sama, in vse stroške raziskav in razvoja običajno krijejo države članice in pridružene države. Da bi dosegli cilje Sklada, zlasti spodbudili sodelovanje med podjetji iz različnih držav članic in pridruženih držav, hkrati pa upoštevali posebnosti obrambnega sektorja, bi bilo treba pri projektih, ki potekajo pred fazo razvoja prototipov, kriti
  vse
  upravičene stroške ▌.

| (19) | Faza prototipa je ključna faza, v kateri se države članice ali pridružene države navadno odločijo glede svoje skupne naložbe in začnejo postopek nabave svojih prihodnjih obrambnih proizvodov in tehnologij. Zato se države članice in pridružene države ravno v tej fazi dogovorijo o potrebnih zavezah, vključno z delitvijo stroškov in lastništvom projekta. Da bi zagotovili verodostojnost njihove zaveze, finančna pomoč Unije v okviru Sklada praviloma ne bi smela presegati 20 % upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

(19)

Faza prototipa je ključna faza, v kateri se države članice ali pridružene države navadno odločijo glede svoje skupne naložbe in začnejo postopek nabave svojih prihodnjih obrambnih proizvodov in tehnologij. Zato se države članice in pridružene države ravno v tej fazi dogovorijo o potrebnih zavezah, vključno z delitvijo stroškov in lastništvom projekta. Da bi zagotovili verodostojnost njihove zaveze, finančna pomoč Unije v okviru Sklada praviloma ne bi smela presegati 20 % upravičenih stroškov.

| (20) | Pri ukrepih po fazi prototipa bi bilo treba predvideti financiranje v višini do 80 %. Pri teh ukrepih, ki so bližji dokončanju proizvoda in tehnologije, so stroški še vedno lahko visoki. |
| --- | --- |

(20)

Pri ukrepih po fazi prototipa bi bilo treba predvideti financiranje v višini do 80 %. Pri teh ukrepih, ki so bližji dokončanju proizvoda in tehnologije, so stroški še vedno lahko visoki.

| (21) | Deležniki v obrambnem sektorju se srečujejo s posebnimi posrednimi stroški, kot so stroški varnosti. Poleg tega delujejo na posebnem trgu, kjer brez povpraševanja kupcev ne morejo povrniti stroškov raziskav in razvoja, kot je v civilnem sektorju. Zato je utemeljeno dovoliti pavšalno stopnjo 25 % ter možnost, da se ▌ zaračunajo posredni stroški, izračunani v skladu z običajnimi računovodskimi praksami upravičencev, če te prakse sprejemajo njihovi nacionalni organi v primerljivih nacionalnih sistemih financiranja, ki so bili sporočeni Komisiji. ▌ |
| --- | --- |

(21)

Deležniki v obrambnem sektorju se srečujejo s posebnimi posrednimi stroški, kot so stroški varnosti. Poleg tega delujejo na posebnem trgu, kjer brez povpraševanja kupcev ne morejo povrniti stroškov raziskav in razvoja, kot je v civilnem sektorju. Zato je utemeljeno dovoliti pavšalno stopnjo 25 % ter možnost, da se ▌ zaračunajo posredni stroški, izračunani v skladu z običajnimi računovodskimi praksami upravičencev, če te prakse sprejemajo njihovi nacionalni organi v primerljivih nacionalnih sistemih financiranja, ki so bili sporočeni Komisiji. ▌

| (21a) | Projekti, pri katerih so udeležena čezmejna MSP in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, podpirajo odpiranje dobavnih verig in prispevajo k ciljem Sklada. Ti ukrepi bi morali biti zato upravičeni do višje stopnje financiranja, ki bi koristila vsem subjektom, ki sodelujejo v konzorciju. |
| --- | --- |

(21a)

Projekti, pri katerih so udeležena čezmejna MSP in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, podpirajo odpiranje dobavnih verig in prispevajo k ciljem Sklada. Ti ukrepi bi morali biti zato upravičeni do višje stopnje financiranja, ki bi koristila vsem subjektom, ki sodelujejo v konzorciju.

| (22) | Da bi zagotovili, da bodo financirani ukrepi prispevali h konkurenčnosti in učinkovitosti evropske obrambne industrije, je pomembno, da države članice že nameravajo skupaj naročiti končni proizvod ali uporabljati tehnologijo, zlasti prek čezmejnega javnega naročanja, kjer države članice skupaj organizirajo svoje postopke za oddajo javnega naročila, predvsem s pomočjo osrednjega nabavnega organa.
  Ker so obrambna ministrstva držav članic izključni kupci in ker je obrambna industrija edini ponudnik obrambnih proizvodov, bi morala obrambna ministrstva držav članic zaradi lažjega javnega naročanja sodelovati v vseh fazah projekta, od določitve tehničnih specifikacij do zaključka projekta. |
| --- | --- |

(22)

Da bi zagotovili, da bodo financirani ukrepi prispevali h konkurenčnosti in učinkovitosti evropske obrambne industrije, je pomembno, da države članice že nameravajo skupaj naročiti končni proizvod ali uporabljati tehnologijo, zlasti prek čezmejnega javnega naročanja, kjer države članice skupaj organizirajo svoje postopke za oddajo javnega naročila, predvsem s pomočjo osrednjega nabavnega organa.
  Ker so obrambna ministrstva držav članic izključni kupci in ker je obrambna industrija edini ponudnik obrambnih proizvodov, bi morala obrambna ministrstva držav članic zaradi lažjega javnega naročanja sodelovati v vseh fazah projekta, od določitve tehničnih specifikacij do zaključka projekta.

| (22a) | Da bi se odzvale na povečano nestabilnost in konflikte v svojem sosedstvu ter nove varnostne in geopolitične grožnje, morajo države članice in Unija usklajevati naložbene odločitve in zato potrebujejo skupno opredelitev groženj, potreb in prednostnih nalog, vključno s predvidenimi potrebami po vojaških zmogljivostih, ki bi jih bilo mogoče določiti s postopki, kot je načrt za razvoj zmogljivosti. |
| --- | --- |

(22a)

Da bi se odzvale na povečano nestabilnost in konflikte v svojem sosedstvu ter nove varnostne in geopolitične grožnje, morajo države članice in Unija usklajevati naložbene odločitve in zato potrebujejo skupno opredelitev groženj, potreb in prednostnih nalog, vključno s predvidenimi potrebami po vojaških zmogljivostih, ki bi jih bilo mogoče določiti s postopki, kot je načrt za razvoj zmogljivosti.

| (23) | Spodbujanje inovacij in tehnološkega razvoja v obrambni industriji Unije bi moralo potekati na način, ki je skladen z varnostnimi in obrambnimi interesi Unije. Zato bi moral prispevek ukrepa k tem interesom in prednostnim nalogam na področju obrambnih raziskav in zmogljivosti, o katerih so se dogovorile države članice, imeti vlogo merila za dodelitev. V Uniji je skupno pomanjkanje obrambnih raziskav in zmogljivosti ugotovljeno v okviru skupne varnostne in obrambne politike, zlasti prek krovnega strateškega raziskovalnega programa in načrta za razvoj zmogljivosti
  , vključno s strateškim okvirom iz načrta za razvoj zmogljivosti
  . Z drugimi procesi Unije, npr. usklajenim letnim pregledom na področju obrambe in stalnim strukturnim sodelovanjem (PESCO), bo podprto izvajanje ustreznih prednostnih nalog z ugotavljanjem in spodbujanjem priložnosti za okrepljeno sodelovanje, da bi izpolnili visoke cilje EU na področju varnosti in obrambe. Če je ustrezno,
  bi
  se
  morale upoštevati
  tudi regionalne in mednarodne prednostne naloge, tudi tiste v okviru Organizacije Severnoatlantske pogodbe, če so v skladu s prednostnimi nalogami Unije in ne preprečujejo udeležbe nobeni državi članici ali pridruženi državi, pri čemer je treba upoštevati tudi, da se je treba izogibati nepotrebnemu podvajanju. |
| --- | --- |

(23)

Spodbujanje inovacij in tehnološkega razvoja v obrambni industriji Unije bi moralo potekati na način, ki je skladen z varnostnimi in obrambnimi interesi Unije. Zato bi moral prispevek ukrepa k tem interesom in prednostnim nalogam na področju obrambnih raziskav in zmogljivosti, o katerih so se dogovorile države članice, imeti vlogo merila za dodelitev. V Uniji je skupno pomanjkanje obrambnih raziskav in zmogljivosti ugotovljeno v okviru skupne varnostne in obrambne politike, zlasti prek krovnega strateškega raziskovalnega programa in načrta za razvoj zmogljivosti
  , vključno s strateškim okvirom iz načrta za razvoj zmogljivosti
  . Z drugimi procesi Unije, npr. usklajenim letnim pregledom na področju obrambe in stalnim strukturnim sodelovanjem (PESCO), bo podprto izvajanje ustreznih prednostnih nalog z ugotavljanjem in spodbujanjem priložnosti za okrepljeno sodelovanje, da bi izpolnili visoke cilje EU na področju varnosti in obrambe. Če je ustrezno,
  bi
  se
  morale upoštevati
  tudi regionalne in mednarodne prednostne naloge, tudi tiste v okviru Organizacije Severnoatlantske pogodbe, če so v skladu s prednostnimi nalogami Unije in ne preprečujejo udeležbe nobeni državi članici ali pridruženi državi, pri čemer je treba upoštevati tudi, da se je treba izogibati nepotrebnemu podvajanju.

| (24) | Upravičeni ukrepi, oblikovani v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) znotraj institucionalnega okvira Unije, bi morali zagotoviti stalno okrepljeno sodelovanje med pravnimi subjekti v različnih državah članicah in tako neposredno prispevati k ciljem Sklada. Če so tovrstni projekti izbrani, bi zato morali biti upravičeni do višje stopnje financiranja. |
| --- | --- |

(24)

Upravičeni ukrepi, oblikovani v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) znotraj institucionalnega okvira Unije, bi morali zagotoviti stalno okrepljeno sodelovanje med pravnimi subjekti v različnih državah članicah in tako neposredno prispevati k ciljem Sklada. Če so tovrstni projekti izbrani, bi zato morali biti upravičeni do višje stopnje financiranja.

| (24a) | Sklad bi moral upoštevati akcijski načrt za vojaško mobilnost v okviru naslednjega instrumenta za povezovanje Evrope, evropski mirovni instrument za zagotavljanje podpore ter med drugim misije skupne zunanje in varnostne politike/skupne varnostne in obrambne politike ter prizadevanja v boju proti hibridnim grožnjam, ki skupaj z načrtom za razvoj zmogljivosti, usklajenim letnim pregledom na področju obrambe in stalnim strukturnim sodelovanjem pomagajo pri usklajevanju načrtovanja zmogljivosti, razvoju, javnem naročanju in operacijah. |
| --- | --- |

(24a)

Sklad bi moral upoštevati akcijski načrt za vojaško mobilnost v okviru naslednjega instrumenta za povezovanje Evrope, evropski mirovni instrument za zagotavljanje podpore ter med drugim misije skupne zunanje in varnostne politike/skupne varnostne in obrambne politike ter prizadevanja v boju proti hibridnim grožnjam, ki skupaj z načrtom za razvoj zmogljivosti, usklajenim letnim pregledom na področju obrambe in stalnim strukturnim sodelovanjem pomagajo pri usklajevanju načrtovanja zmogljivosti, razvoju, javnem naročanju in operacijah.

| (25) | Komisija bo upoštevala druge dejavnosti, financirane v programu Obzorje Evropa, da bi preprečila nepotrebno podvajanje in zagotovila medsebojno plemenitenje civilnih in obrambnih raziskav
  ter sinergijo med njimi in poskrbela, da bo program Obzorje Evropa še naprej namenjen zgolj civilnim raziskavam
  . |
| --- | --- |

(25)

Komisija bo upoštevala druge dejavnosti, financirane v programu Obzorje Evropa, da bi preprečila nepotrebno podvajanje in zagotovila medsebojno plemenitenje civilnih in obrambnih raziskav
  ter sinergijo med njimi in poskrbela, da bo program Obzorje Evropa še naprej namenjen zgolj civilnim raziskavam
  .

| (26) | Kibernetska varnost in obramba sta vse pomembnejša izziva in Komisija ter visoki predstavnik sta priznala potrebo po vzpostavitvi sinergij med ukrepi kibernetske obrambe v okviru Sklada in pobudami Unije na področju kibernetske varnosti, kot so pobude, napovedane v skupnem sporočilu o kibernetski varnosti. Zlasti evropski industrijski, tehnološki in raziskovalni strokovni center za kibernetsko varnost, ki bo ustanovljen, bi si moral prizadevati za sinergije med civilnimi in obrambnimi razsežnostmi kibernetske varnosti. Lahko bi dejavno podpiral države članice in druge ustrezne akterje z nasveti, izmenjavo strokovnega znanja in omogočanjem sodelovanja glede projektov in ukrepov, lahko pa bi tudi na zahtevo držav članic deloval kot vodja projekta v zvezi z Evropskim obrambnim skladom. |
| --- | --- |

(26)

Kibernetska varnost in obramba sta vse pomembnejša izziva in Komisija ter visoki predstavnik sta priznala potrebo po vzpostavitvi sinergij med ukrepi kibernetske obrambe v okviru Sklada in pobudami Unije na področju kibernetske varnosti, kot so pobude, napovedane v skupnem sporočilu o kibernetski varnosti. Zlasti evropski industrijski, tehnološki in raziskovalni strokovni center za kibernetsko varnost, ki bo ustanovljen, bi si moral prizadevati za sinergije med civilnimi in obrambnimi razsežnostmi kibernetske varnosti. Lahko bi dejavno podpiral države članice in druge ustrezne akterje z nasveti, izmenjavo strokovnega znanja in omogočanjem sodelovanja glede projektov in ukrepov, lahko pa bi tudi na zahtevo držav članic deloval kot vodja projekta v zvezi z Evropskim obrambnim skladom.

| (27) | Celosten pristop bi moralo zagotoviti združevanje dejavnosti iz pripravljalnega ukrepa za raziskave na področju obrambe, ki ga je Komisija začela izvajati v smislu člena [58(2)(b)] Uredbe (EU, Euratom) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: finančne uredbe) in evropskega programa za razvoj obrambne industrije, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta, s čimer bi harmonizirali pogoje za sodelovanje, ustvarili bolj skladen sklop instrumentov, okrepili inovativni, sodelovalni in gospodarski vpliv, hkrati pa preprečili nepotrebno podvajanje in drobljenje. Sklad bi s tem celostnim pristopom prispeval tudi k boljšemu izkoriščanju rezultatov obrambnih raziskav, premostil prepad med raziskavami in razvojem ob upoštevanju posebnosti obrambnega sektorja ter spodbujal vse oblike inovacij,
  med drugim na civilnem področju, če je to primerno, glede na to, da je mogoče pričakovati pozitivne učinke prelivanja,
  tudi prelomnih inovacij, pri katerih bi bilo treba dopustiti možnost neuspeha. |
| --- | --- |

(27)

Celosten pristop bi moralo zagotoviti združevanje dejavnosti iz pripravljalnega ukrepa za raziskave na področju obrambe, ki ga je Komisija začela izvajati v smislu člena [58(2)(b)] Uredbe (EU, Euratom) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: finančne uredbe) in evropskega programa za razvoj obrambne industrije, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta, s čimer bi harmonizirali pogoje za sodelovanje, ustvarili bolj skladen sklop instrumentov, okrepili inovativni, sodelovalni in gospodarski vpliv, hkrati pa preprečili nepotrebno podvajanje in drobljenje. Sklad bi s tem celostnim pristopom prispeval tudi k boljšemu izkoriščanju rezultatov obrambnih raziskav, premostil prepad med raziskavami in razvojem ob upoštevanju posebnosti obrambnega sektorja ter spodbujal vse oblike inovacij,
  med drugim na civilnem področju, če je to primerno, glede na to, da je mogoče pričakovati pozitivne učinke prelivanja,
  tudi prelomnih inovacij, pri katerih bi bilo treba dopustiti možnost neuspeha.

| (28) | Cilji politike Sklada bodo obravnavani tudi s finančnimi instrumenti in proračunskimi jamstvi prek sklopov politike [...] sklada InvestEU. |
| --- | --- |

(28)

Cilji politike Sklada bodo obravnavani tudi s finančnimi instrumenti in proračunskimi jamstvi prek sklopov politike [...] sklada InvestEU.

| (29) | Finančna podpora bi morala biti uporabljena za sorazmerno odpravljanje nedelovanja trga ali suboptimalnih naložbenih okoliščin, ukrepi pa se ne bi smeli podvajati ali v celoti nadomestiti zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurenco na notranjem trgu. Dejavnosti bi morale imeti jasno evropsko dodano vrednost. |
| --- | --- |

(29)

Finančna podpora bi morala biti uporabljena za sorazmerno odpravljanje nedelovanja trga ali suboptimalnih naložbenih okoliščin, ukrepi pa se ne bi smeli podvajati ali v celoti nadomestiti zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurenco na notranjem trgu. Dejavnosti bi morale imeti jasno evropsko dodano vrednost.

| (30) | Vrste financiranja in načine izvajanja iz te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove ustreznosti za uresničevanje specifičnih ciljev in rezultatov ukrepov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovana stopnja neupoštevanja veljavnih pravil. To bi moralo vključevati obravnavanje uporabe pavšalnih zneskov, financiranja po pavšalni stopnji in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot določa člen [125(1)] finančne uredbe. |
| --- | --- |

(30)

Vrste financiranja in načine izvajanja iz te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove ustreznosti za uresničevanje specifičnih ciljev in rezultatov ukrepov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovana stopnja neupoštevanja veljavnih pravil. To bi moralo vključevati obravnavanje uporabe pavšalnih zneskov, financiranja po pavšalni stopnji in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot določa člen [125(1)] finančne uredbe.

| (31) | Komisija bi morala pripraviti letne ali večletne programe dela v skladu s cilji Sklada.
  V delovnih programih bi bilo treba upoštevati prve izkušnje z evropskim programom za razvoj obrambne industrije, pilotnim projektom in pripravljalnim ukrepom za raziskave na področju obrambe.
  ▌ |
| --- | --- |

(31)

Komisija bi morala pripraviti letne ali večletne programe dela v skladu s cilji Sklada.
  V delovnih programih bi bilo treba upoštevati prve izkušnje z evropskim programom za razvoj obrambne industrije, pilotnim projektom in pripravljalnim ukrepom za raziskave na področju obrambe.
  ▌

| (32) | Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede sprejetja programa dela ter dodelitve finančnih sredstev za izbrane razvojne ukrepe. Zlasti pri izvajanju razvojnih ukrepov bi bilo treba upoštevati posebnosti obrambnega sektorja, predvsem pristojnost držav članic in/ali pridruženih držav za proces načrtovanja in nabave. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) [št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta] (5). |
| --- | --- |

(32)

Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede sprejetja programa dela ter dodelitve finančnih sredstev za izbrane razvojne ukrepe. Zlasti pri izvajanju razvojnih ukrepov bi bilo treba upoštevati posebnosti obrambnega sektorja, predvsem pristojnost držav članic in/ali pridruženih držav za proces načrtovanja in nabave. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) [št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta] (5).

| (33) | Zaradi podpore odprtemu notranjemu trgu bi bilo treba spodbujati tudi udeležbo čezmejnih MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, bodisi kot članov konzorcijev bodisi kot podizvajalcev.
  Delovni program bi moral zagotoviti, da se verodostojen delež skupnega proračuna dodeli ukrepom, ki omogočajo čezmejno udeležbo MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo. |
| --- | --- |

(33)

Zaradi podpore odprtemu notranjemu trgu bi bilo treba spodbujati tudi udeležbo čezmejnih MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, bodisi kot članov konzorcijev bodisi kot podizvajalcev.
  Delovni program bi moral zagotoviti, da se verodostojen delež skupnega proračuna dodeli ukrepom, ki omogočajo čezmejno udeležbo MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo.

| (34) | Komisija bi si morala prizadevati ohranjati dialog z 
  Evropskim parlamentom,
  državami članicami in industrijo, da bi zagotovila uspeh Sklada
  prek njegovega učinka na obrambno industrijo
  . |
| --- | --- |

(34)

Komisija bi si morala prizadevati ohranjati dialog z 
  Evropskim parlamentom,
  državami članicami in industrijo, da bi zagotovila uspeh Sklada
  prek njegovega učinka na obrambno industrijo
  .

| (35) | Ta uredba določa finančna sredstva za Evropski obrambni sklad, ki za Evropski parlament in Svet v letnem proračunskem postopku pomenijo prednostni referenčni znesek v smislu [novega medinstitucionalnega sporazuma] med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (6).
  Komisija bi morala zagotoviti, da so upravni postopki čim enostavnejši in povzročijo čim manj dodatnih stroškov. |
| --- | --- |

(35)

Ta uredba določa finančna sredstva za Evropski obrambni sklad, ki za Evropski parlament in Svet v letnem proračunskem postopku pomenijo prednostni referenčni znesek v smislu [novega medinstitucionalnega sporazuma] med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (6).
  Komisija bi morala zagotoviti, da so upravni postopki čim enostavnejši in povzročijo čim manj dodatnih stroškov.

| (36) | Če ni drugače določeno, se za Sklad uporablja finančna uredba. Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, finančni pomoči, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih. |
| --- | --- |

(36)

Če ni drugače določeno, se za Sklad uporablja finančna uredba. Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, finančni pomoči, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih.

| (37) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi in določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna z nepovratnimi sredstvi, javnimi naročili, nagradami in posrednim izvrševanjem ter zagotavljajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje načel pravne države bistveni pogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. |
| --- | --- |

(37)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi in določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna z nepovratnimi sredstvi, javnimi naročili, nagradami in posrednim izvrševanjem ter zagotavljajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje načel pravne države bistveni pogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU.

| (38) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (8), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (9) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (10) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (11). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva iz skladov Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev iz skladov Unije, podelijo enakovredne pravice. |
| --- | --- |

(38)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (8), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (9) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (10) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (11). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva iz skladov Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev iz skladov Unije, podelijo enakovredne pravice.

| (39) | Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko v programih Unije sodelujejo v okviru sodelovanja, vzpostavljenem na podlagi sporazuma o EGP, ki določa izvajanje programov s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi podelila potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti. |
| --- | --- |

(39)

Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko v programih Unije sodelujejo v okviru sodelovanja, vzpostavljenem na podlagi sporazuma o EGP, ki določa izvajanje programov s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi podelila potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti.

| (40) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 je treba to uredbo oceniti na podlagi informacij, zbranih s posebnimi zahtevami za spremljanje, pri čemer je treba preprečiti nastanek pretirane regulacije in upravnega bremena, zlasti za države članice. Med temi zahtevami so, kjer je primerno, lahko tudi merljivi kazalniki kot izhodišče za ocenjevanje učinkov ureditve na terenu. Komisija bi morala izvesti vmesno ocenjevanje najpozneje štiri leta po začetku izvajanja Sklada in končno ocenjevanje ob koncu obdobja izvajanja Sklada, v ocenjevanju pa bi morala preveriti finančne dejavnosti v smislu rezultatov finančnega izvrševanja in, kolikor bo v tistem času možno, rezultatov in učinka. V 
  teh poročilih
  bi bilo treba analizirati tudi čezmejno udeležbo MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo pri projektih, ki jih podpira Sklad, ter udeležbo MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo v globalni vrednostni verigi
  ter vanje vključiti informacije o državah porekla prejemnikov, številu držav, ki sodelujejo pri posameznih projektih, in, kadar je mogoče, porazdelitvi ustvarjenih pravic intelektualne lastnine
  . Komisija lahko tudi predlaga sprememba te uredbe, da bi se odzvala na morebitne spremembe med izvajanjem Sklada. |
| --- | --- |

(40)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 je treba to uredbo oceniti na podlagi informacij, zbranih s posebnimi zahtevami za spremljanje, pri čemer je treba preprečiti nastanek pretirane regulacije in upravnega bremena, zlasti za države članice. Med temi zahtevami so, kjer je primerno, lahko tudi merljivi kazalniki kot izhodišče za ocenjevanje učinkov ureditve na terenu. Komisija bi morala izvesti vmesno ocenjevanje najpozneje štiri leta po začetku izvajanja Sklada in končno ocenjevanje ob koncu obdobja izvajanja Sklada, v ocenjevanju pa bi morala preveriti finančne dejavnosti v smislu rezultatov finančnega izvrševanja in, kolikor bo v tistem času možno, rezultatov in učinka. V 
  teh poročilih
  bi bilo treba analizirati tudi čezmejno udeležbo MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo pri projektih, ki jih podpira Sklad, ter udeležbo MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo v globalni vrednostni verigi
  ter vanje vključiti informacije o državah porekla prejemnikov, številu držav, ki sodelujejo pri posameznih projektih, in, kadar je mogoče, porazdelitvi ustvarjenih pravic intelektualne lastnine
  . Komisija lahko tudi predlaga sprememba te uredbe, da bi se odzvala na morebitne spremembe med izvajanjem Sklada.

| (41) | Glede na pomembnost boja proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije za uresničevanje Pariškega sporazuma in ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov bo ta sklad prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije in doseganju krovnega cilja, da se 25 % proračunskih odhodkov EU nameni podpiranju podnebnih ciljev. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem Sklada ter ponovno ocenjeni v vmesni oceni. |
| --- | --- |

(41)

Glede na pomembnost boja proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije za uresničevanje Pariškega sporazuma in ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov bo ta sklad prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije in doseganju krovnega cilja, da se 25 % proračunskih odhodkov EU nameni podpiranju podnebnih ciljev. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem Sklada ter ponovno ocenjeni v vmesni oceni.

| (42) | Sklad podpira samo faze raziskav in razvoja obrambnih proizvodov in tehnologij, zato Unija ▌ ne bi smela imeti lastništva ali pravic intelektualne lastnine za proizvode ali tehnologije, nastale v okviru financiranih ukrepov, razen če ima pomoč Unije obliko javnega naročila. Toda pri raziskovalnih ukrepih bi morale zainteresirane države članice in pridružene države imeti možnost uporabe rezultatov financiranih ukrepov in sodelovanja pri nadaljnjem skupnem razvoju, zato bi morala biti možna odstopanja od tega načela. |
| --- | --- |

(42)

Sklad podpira samo faze raziskav in razvoja obrambnih proizvodov in tehnologij, zato Unija ▌ ne bi smela imeti lastništva ali pravic intelektualne lastnine za proizvode ali tehnologije, nastale v okviru financiranih ukrepov, razen če ima pomoč Unije obliko javnega naročila. Toda pri raziskovalnih ukrepih bi morale zainteresirane države članice in pridružene države imeti možnost uporabe rezultatov financiranih ukrepov in sodelovanja pri nadaljnjem skupnem razvoju, zato bi morala biti možna odstopanja od tega načela.

| (43) | Finančno podporo
  Unije
  bi bilo treba pospremiti s popolnim in pravilnim izvajanjem Direktive
  2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12)

  o prenosih obrambnih proizvodov znotraj Unije in ta podpora ne bi smela vplivati
  na izvoz proizvodov, opreme ali tehnologij. |
| --- | --- |

(43)

Finančno podporo
  Unije
  bi bilo treba pospremiti s popolnim in pravilnim izvajanjem Direktive
  2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12)

  o prenosih obrambnih proizvodov znotraj Unije in ta podpora ne bi smela vplivati
  na izvoz proizvodov, opreme ali tehnologij.

| (43a) | Subjekti, ki so bili na sodišču spoznani za krive storitve kaznivega dejanja, med drugim podkupovanja uradnika ali kršenja omejevalnih ukrepov EU, ne bi smeli biti upravičeni do financiranja. Komisija se lahko odloči, da se vsakemu takemu subjektu ali subjektu, katerega vodstvo je bilo spoznano za krivo, prepove oddaja vloge za financiranje za obdobje najmanj 36 mesecev po obsodbi. Komisija vodi javno dostopno bazo podatkov o vseh podjetjih, za katera velja prepoved. Kadar je podjetje predmet verodostojne in pomembne preiskave kaznivega dejanja, bi si morala Komisija pridržati pravico, da pred dodelitvijo sredstev počaka na izid preiskave. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(43a)

Subjekti, ki so bili na sodišču spoznani za krive storitve kaznivega dejanja, med drugim podkupovanja uradnika ali kršenja omejevalnih ukrepov EU, ne bi smeli biti upravičeni do financiranja. Komisija se lahko odloči, da se vsakemu takemu subjektu ali subjektu, katerega vodstvo je bilo spoznano za krivo, prepove oddaja vloge za financiranje za obdobje najmanj 36 mesecev po obsodbi. Komisija vodi javno dostopno bazo podatkov o vseh podjetjih, za katera velja prepoved. Kadar je podjetje predmet verodostojne in pomembne preiskave kaznivega dejanja, bi si morala Komisija pridržati pravico, da pred dodelitvijo sredstev počaka na izid preiskave. [Sprememba 4]

| (43b) | Sklad bi moral podpirati dobre prakse industrije pri upravljanju podjetij in javnem naročanju. To bi moralo vključevati možnost anonimnega in zaupnega žvižgaštva prek klicnih številk v upravljanju tretjih oseb ter z vzpostavljenimi postopki za preprečevanje povračilnih ukrepov. Postopek dodeljevanja bi moral odražati te standarde upravljanja podjetij, da bi se zvišali standardi odgovornosti podjetij v evropskem obrambnem sektorju. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(43b)

Sklad bi moral podpirati dobre prakse industrije pri upravljanju podjetij in javnem naročanju. To bi moralo vključevati možnost anonimnega in zaupnega žvižgaštva prek klicnih številk v upravljanju tretjih oseb ter z vzpostavljenimi postopki za preprečevanje povračilnih ukrepov. Postopek dodeljevanja bi moral odražati te standarde upravljanja podjetij, da bi se zvišali standardi odgovornosti podjetij v evropskem obrambnem sektorju. [Sprememba 5]

| (44) | Uporaba občutljivih osnovnih informacij ali dostop nepooblaščenih posameznikov do občutljivih rezultatov, ustvarjenih v raziskovalnih projektih, bi lahko škodil interesom Unije ali interesom ene ali več držav članic. Zato bi morala za ravnanje z zaupnimi in tajnimi podatki veljati vsa upoštevna zakonodaja Unije, tudi notranji predpisi institucij, kot je Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444 (13). |
| --- | --- |

(44)

Uporaba občutljivih osnovnih informacij ali dostop nepooblaščenih posameznikov do občutljivih rezultatov, ustvarjenih v raziskovalnih projektih, bi lahko škodil interesom Unije ali interesom ene ali več držav članic. Zato bi morala za ravnanje z zaupnimi in tajnimi podatki veljati vsa upoštevna zakonodaja Unije, tudi notranji predpisi institucij, kot je Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444 (13).

| (45) | Da bi bilo mogoče dopolniti ali spremeniti to uredbo, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije za sprejemanje aktov o dodelitvi finančnih sredstev za razvojne ukrepe, sprejetju programov dela in kazalnikih poti do učinkov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu izvede ustrezno posvetovanje, tudi na ravni strokovnjakov, in da se to posvetovanje izvede v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(45)

Da bi bilo mogoče dopolniti ali spremeniti to uredbo, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije za sprejemanje aktov o dodelitvi finančnih sredstev za razvojne ukrepe, sprejetju programov dela in kazalnikih poti do učinkov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu izvede ustrezno posvetovanje, tudi na ravni strokovnjakov, in da se to posvetovanje izvede v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (46) | Komisija bi morala pri upravljanju Sklada ustrezno upoštevati zahteve zaupnosti in varnosti, zlasti glede tajnih in občutljivih podatkov. |
| --- | --- |

(46)

Komisija bi morala pri upravljanju Sklada ustrezno upoštevati zahteve zaupnosti in varnosti, zlasti glede tajnih in občutljivih podatkov.

| (46a) | Podjetja, ki predlagajo nove obrambne proizvode ali tehnologije ali ponovno uporabo obstoječih, zavezuje veljavna zakonodaja. Kadar neposredno veljavne zakonodaje ni, bi se morala zavezati spoštovanju univerzalnih etičnih načel, ki se nanašajo na temeljne pravice in dobrobit ljudi, varstvo človeškega genoma, ravnanje z živalmi, ohranjanje naravnega okolja, varstvo kulturne dediščine in pravičen dostop do javnih dobrin po vsem svetu, vključno z vesoljem in kibernetskim prostorom. Komisija bi morala skrbeti za dosledno pregledovanje teh predlogov in ugotavljanje, ali kateri od ukrepov sproža resne etične pomisleke, da se opravi etična ocena teh ukrepov. Ukrepi, ki so etično nesprejemljivi, se ne bi smeli financirati s sredstvi Unije. |
| --- | --- |

(46a)

Podjetja, ki predlagajo nove obrambne proizvode ali tehnologije ali ponovno uporabo obstoječih, zavezuje veljavna zakonodaja. Kadar neposredno veljavne zakonodaje ni, bi se morala zavezati spoštovanju univerzalnih etičnih načel, ki se nanašajo na temeljne pravice in dobrobit ljudi, varstvo človeškega genoma, ravnanje z živalmi, ohranjanje naravnega okolja, varstvo kulturne dediščine in pravičen dostop do javnih dobrin po vsem svetu, vključno z vesoljem in kibernetskim prostorom. Komisija bi morala skrbeti za dosledno pregledovanje teh predlogov in ugotavljanje, ali kateri od ukrepov sproža resne etične pomisleke, da se opravi etična ocena teh ukrepov. Ukrepi, ki so etično nesprejemljivi, se ne bi smeli financirati s sredstvi Unije.

| (46b) | Svet bi si moral prizadevati, da bi do [31. december 2020] sprejel sklep o uporabi oboroženih brezpilotnih zrakoplovov. Finančna sredstva za razvoj oboroženih brezpilotnih zrakoplovov ne bi smela biti na voljo, dokler ta sklep ne začne veljati – |
| --- | --- |

(46b)

Svet bi si moral prizadevati, da bi do [31. december 2020] sprejel sklep o uporabi oboroženih brezpilotnih zrakoplovov. Finančna sredstva za razvoj oboroženih brezpilotnih zrakoplovov ne bi smela biti na voljo, dokler ta sklep ne začne veljati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

SKUPNE DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO ZA RAZISKAVE IN RAZVOJ

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba vzpostavlja Evropski obrambni sklad (v nadaljnjem besedilu: Sklad).

V njej so določeni cilji Sklada, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

▌

| (2) | „kontrola“ pomeni možnost neposrednega ali posrednega odločilnega vplivanja na subjekt prek enega ali več vmesnih pravnih subjektov; |
| --- | --- |

(2)

„kontrola“ pomeni možnost neposrednega ali posrednega odločilnega vplivanja na subjekt prek enega ali več vmesnih pravnih subjektov;

| (3) | „razvojni ukrep“ pomeni ukrep, ki je sestavljen v prvi vrsti iz dejavnosti v fazi razvoja, usmerjenih v obrambo, ki zajema nove proizvode in tehnologije ali nadgradnjo obstoječih, ne zajema pa proizvodnje ali uporabe orožja; |
| --- | --- |

(3)

„razvojni ukrep“ pomeni ukrep, ki je sestavljen v prvi vrsti iz dejavnosti v fazi razvoja, usmerjenih v obrambo, ki zajema nove proizvode in tehnologije ali nadgradnjo obstoječih, ne zajema pa proizvodnje ali uporabe orožja;

| (4) | „prelomna tehnologija za obrambo“ pomeni kakršno koli inovativno tehnologijo, ki lahko korenito spremeni zasnove in vodenje zadev na področju obrambe; |
| --- | --- |

(4)

„prelomna tehnologija za obrambo“ pomeni kakršno koli inovativno tehnologijo, ki lahko korenito spremeni zasnove in vodenje zadev na področju obrambe;

| (5) | „izvršne upravne strukture“ pomeni organ ali organe, ki so imenovani v skladu z nacionalnim pravom in so pooblaščeni za določanje strategije, ciljev in splošne usmeritve pravnega subjekta ter nadzirajo in spremljajo odločanje uprave; |
| --- | --- |

(5)

„izvršne upravne strukture“ pomeni organ ali organe, ki so imenovani v skladu z nacionalnim pravom in so pooblaščeni za določanje strategije, ciljev in splošne usmeritve pravnega subjekta ter nadzirajo in spremljajo odločanje uprave;

| (6) | „pravni subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu z nacionalnim pravom, pravom Unije ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost in lahko v svojem imenu uveljavlja pravice in prevzema obveznosti, ali subjekt brez pravne osebnosti v skladu s členom [197(2)(c)] finančne uredbe; |
| --- | --- |

(6)

„pravni subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu z nacionalnim pravom, pravom Unije ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost in lahko v svojem imenu uveljavlja pravice in prevzema obveznosti, ali subjekt brez pravne osebnosti v skladu s členom [197(2)(c)] finančne uredbe;

| (7) | „podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ pomeni podjetje, ki ni mikro-, malo in srednje veliko podjetje (MSP) v skladu z opredelitvijo v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (14) in ima do 3 000 zaposlenih, pri čemer se število zaposlenih izračuna v skladu s členi 3, 4, 5 in 6 naslova I Priloge k temu priporočilu; |
| --- | --- |

(7)

„podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ pomeni podjetje, ki ni mikro-, malo in srednje veliko podjetje (MSP) v skladu z opredelitvijo v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (14) in ima do 3 000 zaposlenih, pri čemer se število zaposlenih izračuna v skladu s členi 3, 4, 5 in 6 naslova I Priloge k temu priporočilu;

| (8) | „predkomercialno naročanje“ pomeni naročanje raziskovalnih in razvojnih storitev, ki vključuje delitev tveganja in koristi pod tržnimi pogoji ter konkurenčni razvoj v fazah, v katerih so naročene storitve raziskovanja in razvoja jasno ločene od uvajanja tržnih količin končnih proizvodov; |
| --- | --- |

(8)

„predkomercialno naročanje“ pomeni naročanje raziskovalnih in razvojnih storitev, ki vključuje delitev tveganja in koristi pod tržnimi pogoji ter konkurenčni razvoj v fazah, v katerih so naročene storitve raziskovanja in razvoja jasno ločene od uvajanja tržnih količin končnih proizvodov;

| (9) | „vodja projekta“ pomeni naročnika s sedežem v državi članici ali pridruženi državi, ki ga je država članica, pridružena država ali skupina držav članic in/ali pridruženih držav trajno ali za posamezen primer določila za upravljanje večnacionalnih projektov na področju oboroževanja; |
| --- | --- |

(9)

„vodja projekta“ pomeni naročnika s sedežem v državi članici ali pridruženi državi, ki ga je država članica, pridružena država ali skupina držav članic in/ali pridruženih držav trajno ali za posamezen primer določila za upravljanje večnacionalnih projektov na področju oboroževanja;

| (10) | „prejemnik“ pomeni pravni subjekt, ki prejema finančna sredstva iz tega sklada; |
| --- | --- |

(10)

„prejemnik“ pomeni pravni subjekt, ki prejema finančna sredstva iz tega sklada;

| (11) | „raziskovalni ukrep“ pomeni ukrep, ki je sestavljen iz raziskovalnih dejavnosti, usmerjenih izključno v obrambne namene; |
| --- | --- |

(11)

„raziskovalni ukrep“ pomeni ukrep, ki je sestavljen iz raziskovalnih dejavnosti, usmerjenih izključno v obrambne namene;

| (12) | „rezultati“ pomeni materialne ali nematerialne učinke ukrepa, kot so podatki, tehnično znanje in izkušnje ali informacije ne glede na obliko in naravo in ne glede na to, ali jih je mogoče zaščititi, ter pravice, ki so povezane z njimi, vključno s pravicami intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(12)

„rezultati“ pomeni materialne ali nematerialne učinke ukrepa, kot so podatki, tehnično znanje in izkušnje ali informacije ne glede na obliko in naravo in ne glede na to, ali jih je mogoče zaščititi, ter pravice, ki so povezane z njimi, vključno s pravicami intelektualne lastnine;

| (13) | „posebno poročilo“ pomeni poseben konkretni rezultat raziskovalnega ukrepa s povzetkom njegovih rezultatov, v katerem so navedene obsežne informacije o temeljnih načelih, ciljih, dejanskih rezultatih, osnovnih lastnostih, opravljenih preizkusih, možnih koristih, možnostih uporabe v obrambne namene in pričakovano pot izkoriščanja raziskave; |
| --- | --- |

(13)

„posebno poročilo“ pomeni poseben konkretni rezultat raziskovalnega ukrepa s povzetkom njegovih rezultatov, v katerem so navedene obsežne informacije o temeljnih načelih, ciljih, dejanskih rezultatih, osnovnih lastnostih, opravljenih preizkusih, možnih koristih, možnostih uporabe v obrambne namene in pričakovano pot izkoriščanja raziskave;

| (14) | „sistemski prototip“ pomeni model proizvoda ali tehnologije, ki lahko prikaže zmogljivost elementa v operativnem okolju; |
| --- | --- |

(14)

„sistemski prototip“ pomeni model proizvoda ali tehnologije, ki lahko prikaže zmogljivost elementa v operativnem okolju;

| (15) | „tretja država“ pomeni državo, ki ni članica Unije; |
| --- | --- |

(15)

„tretja država“ pomeni državo, ki ni članica Unije;

| (16) | „nepridružena tretja država“ pomeni tretjo državo, ki ni pridružena država v skladu s členom 5; |
| --- | --- |

(16)

„nepridružena tretja država“ pomeni tretjo državo, ki ni pridružena država v skladu s členom 5;

| (17) | „subjekt iz nepridružene tretje države“ pomeni pravni subjekt, ki ima sedež ali izvršne upravne strukture v nepridruženi tretji državi; |
| --- | --- |

(17)

„subjekt iz nepridružene tretje države“ pomeni pravni subjekt, ki ima sedež ali izvršne upravne strukture v nepridruženi tretji državi;

| (17a) | „kvalifikacija“ pomeni celotni proces, v katerem se dokaže, da zasnova obrambnega proizvoda, materialne ali nematerialne komponente ali tehnologije izpolnjuje določene zahteve. V tem procesu se pridobijo objektivni dokazi, iz katerih je razvidno, da so bile posebne zahteve glede zasnove izpolnjene; |
| --- | --- |

(17a)

„kvalifikacija“ pomeni celotni proces, v katerem se dokaže, da zasnova obrambnega proizvoda, materialne ali nematerialne komponente ali tehnologije izpolnjuje določene zahteve. V tem procesu se pridobijo objektivni dokazi, iz katerih je razvidno, da so bile posebne zahteve glede zasnove izpolnjene;

| (17b) | „konzorcij“ pomeni kolaborativno skupino pravnih subjektov, ustanovljeno z namenom izvedbe ukrepa v okviru Sklada; |
| --- | --- |

(17b)

„konzorcij“ pomeni kolaborativno skupino pravnih subjektov, ustanovljeno z namenom izvedbe ukrepa v okviru Sklada;

| (17c) | „certifikacija“ pomeni proces, v skladu s katerim nacionalni organ potrdi, da je obrambni proizvod, materialna ali nematerialna komponenta ali tehnologija v skladu z veljavnimi predpisi; |
| --- | --- |

(17c)

„certifikacija“ pomeni proces, v skladu s katerim nacionalni organ potrdi, da je obrambni proizvod, materialna ali nematerialna komponenta ali tehnologija v skladu z veljavnimi predpisi;

| (17d) | „koordinator“ pomeni pravni subjekt, ki pripada konzorciju in so ga vsi člani konzorcija imenovali za glavni subjekt za stike s Komisijo v zvezi s sporazumom o dodelitvi nepovratnih sredstev. |
| --- | --- |

(17d)

„koordinator“ pomeni pravni subjekt, ki pripada konzorciju in so ga vsi člani konzorcija imenovali za glavni subjekt za stike s Komisijo v zvezi s sporazumom o dodelitvi nepovratnih sredstev.

Člen 3

Cilji Sklada

1.   Splošni cilj Sklada je spodbujati konkurenčnost, učinkovitost in inovacijske zmogljivosti evropske obrambne industrije s podporo skupnih ukrepov in čezmejnega sodelovanja med pravnimi subjekti v vsej Uniji, vključno z MSP in podjetji s srednje veliko tržno kapitalizacijo,
  ter okrepiti in izboljšati prožnost obrambne dobavne in vrednostne verige, razširiti čezmejno sodelovanje med pravnimi subjekti in
  spodbujati boljše izkoriščanje industrijskega potenciala inovacij, raziskav in tehnološkega razvoja v vseh fazah ▌življenjskega cikla
  obrambnih proizvodov in tehnologij.
  Sklad
  prispeva
  k svobodi delovanja Unije in njeni
  strateški
  neodvisnosti, zlasti v tehnološkem in industrijskem smislu.

2.   Specifični cilji Sklada so:

| (a) | podpirati
  visoko učinkovite
  skupne raziskovalne projekte, ki bi lahko občutno povečali učinkovitost prihodnjih
  evropskih
  zmogljivosti in katerih cilj bi bilo čim več inovacij ter uvedba novih obrambnih proizvodov in tehnologij, tudi prelomnih; |
| --- | --- |

(a)

podpirati
  visoko učinkovite
  skupne raziskovalne projekte, ki bi lahko občutno povečali učinkovitost prihodnjih
  evropskih
  zmogljivosti in katerih cilj bi bilo čim več inovacij ter uvedba novih obrambnih proizvodov in tehnologij, tudi prelomnih;

| (b) | podpirati skupne
  evropske
  projekte razvoja zmogljivosti za obrambne proizvode in tehnologije skladno s prednostnimi nalogami obrambnih zmogljivosti, za katere obstaja splošen dogovor držav članic v okviru skupne zunanje in varnostne politike,
  zlasti v okviru načrta za razvoj zmogljivosti skupne varnostne in obrambne politike,
  in tako prispevati k večji učinkovitosti obrambnih izdatkov v Uniji, doseči večjo ekonomijo obsega, zmanjšati tveganje ▌podvajanja
  , zmanjšati preveliko odvisnost od uvoza iz tretjih držav in tako povečati nakupe evropske opreme s strani držav članic ter
  s tem zmanjšati razdrobljenost
  trga z obrambnimi proizvodi
  in
  tehnologijami
  v vsej Uniji
  ter poskušati doseči
  večjo
  standardizacijo obrambnih sistemov in
  interoperabilnost med zmogljivostmi držav članic. |
| --- | --- |

(b)

podpirati skupne
  evropske
  projekte razvoja zmogljivosti za obrambne proizvode in tehnologije skladno s prednostnimi nalogami obrambnih zmogljivosti, za katere obstaja splošen dogovor držav članic v okviru skupne zunanje in varnostne politike,
  zlasti v okviru načrta za razvoj zmogljivosti skupne varnostne in obrambne politike,
  in tako prispevati k večji učinkovitosti obrambnih izdatkov v Uniji, doseči večjo ekonomijo obsega, zmanjšati tveganje ▌podvajanja
  , zmanjšati preveliko odvisnost od uvoza iz tretjih držav in tako povečati nakupe evropske opreme s strani držav članic ter
  s tem zmanjšati razdrobljenost
  trga z obrambnimi proizvodi
  in
  tehnologijami
  v vsej Uniji
  ter poskušati doseči
  večjo
  standardizacijo obrambnih sistemov in
  interoperabilnost med zmogljivostmi držav članic.

Člen 4

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje Evropskega obrambnega sklada za obdobje 2021–2027 znašajo
  11 453 260 000 EUR v cenah iz leta 2018 (
  13 000 000 000 EUR v tekočih cenah).

2.   ▌ Razdelitev zneska iz odstavka 1 je:

| (a) | 3 612 182 000 EUR v cenah iz leta 2018 (
  4 100 000 000 EUR za raziskovalne ukrepe
  v tekočih cenah)
  ; |
| --- | --- |

(a)

3 612 182 000 EUR v cenah iz leta 2018 (
  4 100 000 000 EUR za raziskovalne ukrepe
  v tekočih cenah)
  ;

| (b) | 7 841 078 000 EUR v cenah iz leta 2018 (
  8 900 000 000 EUR
  v tekočih cenah)
  za razvojne ukrepe. |
| --- | --- |

(b)

7 841 078 000 EUR v cenah iz leta 2018 (
  8 900 000 000 EUR
  v tekočih cenah)
  za razvojne ukrepe.

2a
     .
  Komisija lahko za odziv na nepredvidene okoliščine ali na nove spremembe ali potrebe v okviru letnega proračunskega postopka odstopi od zneskov iz odstavka 2 za največ 10 %.

3.   Znesek iz odstavka 1 se lahko uporabi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje Sklada, npr. dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijsko-tehnološkimi sistemi.
  Ta znesek ne presega 5 % vrednosti finančnih sredstev iz odstavka 1.

4.   
  Vsaj
  5 %
  in največ 10 %
  finančnih sredstev iz odstavka 1 se nameni za podporo prelomnih tehnologij za obrambo.

▌

Člen 5

Pridružene države

Sklad je odprt za članice Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v skladu s pogoji, določenimi v sporazumu o EGP.
  Vsi finančni prispevki v Sklad na podlagi tega člena so namenski prejemki v skladu s členom [21(5)] finančne uredbe.

Člen 6

Podpora prelomnim tehnologijam za obrambo

1.   Komisija dodeli finančna sredstva z odprtim javnim posvetovanjem
  o prelomnih tehnologijah, ki so izključno osredotočene na uporabo v obrambne namene
  na področjih ukrepov, opredeljenih v programih dela
  v skladu s postopkom iz člena 27
  .

2.   Komisija ▌po presoji vsakega primera posebej ugotovi najprimernejšo obliko finančnih sredstev za financiranje
  prelomnih tehnologij
  .

Člen 7

Etika

1.   Ukrepi, izvedeni v okviru Sklada, spoštujejo:

| — | etična načela in zadevno nacionalno zakonodajo, zakonodajo Unije ter predpise mednarodnega prava
  , vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in njenimi protokoli ter mednarodnim humanitarnim pravom; in |
| --- | --- |

—

etična načela in zadevno nacionalno zakonodajo, zakonodajo Unije ter predpise mednarodnega prava
  , vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in njenimi protokoli ter mednarodnim humanitarnim pravom; in

| — | predpise in pobude za boj proti korupciji in pranju denarja
  . [Spremembi 6/rev in 13] |
| --- | --- |

—

predpise in pobude za boj proti korupciji in pranju denarja
  . [Spremembi 6/rev in 13]

2.   S sistematičnim
  predhodnim
  pregledom predlogov
  , ki ga opravi Komisija,
  se ugotovi, pri katerih ukrepih se zastavljajo zapletena ali resna etična vprašanja, za take ukrepe pa se
  , kadar je to primerno,
  opravi etična ocena. Etično preverjanje in ocene opravi Komisija ob podpori
  neodvisnih
  strokovnjakov
  z različnih področij
  . Komisija v največji možni meri zagotovi preglednost postopkov v zvezi z vprašanji etike
  in o tem poroča v okviru svojih obveznosti poročanja in ocenjevanja iz členov 31 in 32
  .
  Vsi strokovnjaki so državljani Unije in državljani čim več različnih držav članic.

3.   Subjekti, ki sodelujejo v ukrepu, pred začetkom zadevnih dejavnosti pridobijo vsa soglasja ali druge obvezne dokumente od ustreznih nacionalnih in lokalnih odborov za etiko ali drugih organov, kot so organi za varstvo podatkov. Ti dokumenti se arhivirajo in dajo na razpolago Komisiji.

▌

5.   Etično nesprejemljivi ukrepi se ▌ zavrnejo ▌.

POGLAVJE II

POGLAVJE II

FINANČNE DOLOČBE

FINANČNE DOLOČBE

Člen 8

Izvajanje in oblike financiranja EU

1.   Sklad ▌ izvaja
  Komisija
  z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo.

2.   Sklad lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad in javnih naročil. ▌

Člen 9

Kumulativno, dopolnilno in kombinirano financiranje

1.   Ukrep, ki je prejel prispevek iz drugega programa Unije, lahko prejme prispevek tudi iz tega sklada, če prispevka ne krijeta istih stroškov. Za prispevek programa Unije/Sklada k ukrepu se uporabljajo pravila programa/Sklada, ki prispeva sredstva. Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora iz različnih programov Unije pa se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, ki določajo pogoje podpore.

▌

POGLAVJE III

POGLAVJE III

POGOJI ZA UPRAVIČENOST, MERILA ZA DODELITEV IN FINANCIRANJE

POGOJI ZA UPRAVIČENOST, MERILA ZA DODELITEV IN FINANCIRANJE

Člen 10

Upravičeni subjekti

1.   Vložniki in njihovi podizvajalci
  , ki sodelujejo pri ukrepu,
  so upravičeni do financiranja, če imajo sedež v Uniji ali pridruženi državi
  iz člena 5
  , imajo izvršno upravno strukturo v Uniji ali pridruženi državi in jih ne nadzoruje nepridružena tretja država ali subjekt nepridružene tretje države.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 je lahko
  subjekt,
  upravičen do financiranja, vložnik
  ali podizvajalec, ki sodeluje pri ukrepu,
  s sedežem v Uniji ali pridruženi državi, ki je pod nadzorom nepridružene tretje države ali subjekta nepridružene tretje države, če je to potrebno za dosego ciljev ukrepa, pod pogojem, da njegovo sodelovanje ne
  ogroža
  varnostnih
  in obrambnih
  interesov Unije in njenih držav članic
  ali ciljev iz člena 3
  . Za zagotovitev zaščite varnostnih interesov Unije in njenih držav članic se v razpisu za zbiranje predlogov od vložnika zahteva, da
  se zaveže, da bo izvedel ustrezne ukrepe pred začetkom izvajanja ukrepa, s čimer zagotovi,
  da:

| (a) | se nadzor nad vložnikom ne
  izvaja
  na način, ki ▌kakor koli
  omejuje
  njegovo sposobnost izvedbe
  ukrepa in doseganja rezultatov, nalaga omejitve glede njegove infrastrukture, objektov, sredstev, virov, intelektualne lastnine ali strokovnega znanja, potrebnih za namene ukrepa, ali slabi njegove zmogljivosti in standarde, potrebne za izvedbo
  ukrepa; |
| --- | --- |

(a)

se nadzor nad vložnikom ne
  izvaja
  na način, ki ▌kakor koli
  omejuje
  njegovo sposobnost izvedbe
  ukrepa in doseganja rezultatov, nalaga omejitve glede njegove infrastrukture, objektov, sredstev, virov, intelektualne lastnine ali strokovnega znanja, potrebnih za namene ukrepa, ali slabi njegove zmogljivosti in standarde, potrebne za izvedbo
  ukrepa;

| (b) | je
  nepridruženim tretjim državam ali subjektom iz nepridruženih tretjih držav onemogočen dostop do tajnih in netajnih občutljivih podatkov v zvezi z ukrepom;
  imajo zaposleni ali druge
  osebe, ki sodelujejo pri ukrepu, ▌nacionalno dovoljenje za dostop do tajnih podatkov, ki ga je izdala država članica ali pridružena država; |
| --- | --- |

(b)

je
  nepridruženim tretjim državam ali subjektom iz nepridruženih tretjih držav onemogočen dostop do tajnih in netajnih občutljivih podatkov v zvezi z ukrepom;
  imajo zaposleni ali druge
  osebe, ki sodelujejo pri ukrepu, ▌nacionalno dovoljenje za dostop do tajnih podatkov, ki ga je izdala država članica ali pridružena država;

| (c) | lastništvo intelektualne lastnine, ki izhaja iz ukrepa, in
  rezultati ukrepa med trajanjem ukrepa in določeno obdobje po njegovem koncu
  , ki se določi v sporazumu o dodelitvi nepovratnih sredstev,
  ostanejo pri upravičencu in
  niso
  pod nadzorom in zanje ne
  veljajo
  omejitve nepridruženih tretjih držav ali drugih subjektov iz nepridruženih tretjih držav
  ter se ne izvažajo v tretjo državo oziroma tretja država ali subjekt iz tretje države do njih ne dostopa brez odobritve države članice, v kateri ima upravičenec sedež, v skladu s cilji iz člena 3
  . |
| --- | --- |

(c)

lastništvo intelektualne lastnine, ki izhaja iz ukrepa, in
  rezultati ukrepa med trajanjem ukrepa in določeno obdobje po njegovem koncu
  , ki se določi v sporazumu o dodelitvi nepovratnih sredstev,
  ostanejo pri upravičencu in
  niso
  pod nadzorom in zanje ne
  veljajo
  omejitve nepridruženih tretjih držav ali drugih subjektov iz nepridruženih tretjih držav
  ter se ne izvažajo v tretjo državo oziroma tretja država ali subjekt iz tretje države do njih ne dostopa brez odobritve države članice, v kateri ima upravičenec sedež, v skladu s cilji iz člena 3
  .

Odstopanje v skladu s tem odstavkom se ne odobri vložniku ali podizvajalcu, ki sodeluje pri ukrepu, če ima izvršno upravno strukturo v Uniji ali v pridruženi državi in je pod nadzorom nepridružene tretje države, za katero veljajo kakršni koli omejevalni ukrepi Unije, ali je pod nadzorom subjekta iz nepridružene tretje države, za katerega veljajo kakršni koli omejevalni ukrepi Unije.

3.   Vsa infrastruktura, objekti, sredstva in viri, uporabljeni pri ukrepih, ki se financirajo iz Sklada, se nahajajo na ozemlju Unije ali pridruženih držav
  in niso predmet nikakršnega nadzora ali omejitve s strani nepridružene tretje države ali subjekta iz nepridružene tretje države
  . Poleg tega upravičenci in njihovi podizvajalci
  , ki sodelujejo pri ukrepu,
  pri izvajanju upravičenega ukrepa sodelujejo samo s pravnimi osebami, ki imajo sedež v Uniji ali pridruženi državi ter niso pod nadzorom nepridruženih tretjih držav ali subjektov iz nepridruženih tretjih držav.

4.   
  Če v Uniji ni na voljo konkurenčnih alternativ,
  lahko upravičenci in podizvajalci, ki sodelujejo pri ukrepu,
  z odstopanjem od odstavka 3,
  uporabljajo svoja sredstva, infrastrukturo, objekte in vire, ki se nahajajo ali hranijo na ozemlju nepridružene tretje države, če je to nujno potrebno za dosego ciljev ukrepa in pod pogojem, da to ne bo ogrozilo varnostnih
  in obrambnih
  interesov Unije in njenih držav članic
  ali ciljev iz člena 3
  . Pod enakimi pogoji lahko upravičenci in njihovi podizvajalci
  , ki sodelujejo pri ukrepu,
  pri izvajanju upravičenega ukrepa sodelujejo s subjektom, ki ima sedež v nepridruženi tretji državi. Stroški, povezani z uporabo take infrastrukture, objektov, sredstev ali virov in s takim sodelovanjem, se v okviru Sklada ne štejejo za upravičene
  do financiranja
  .
  Tako odstopanje se v nobenem primeru ne odobri, če se ta sredstva, infrastruktura, objekti in viri nahajajo ali hranijo na ozemlju nepridružene tretje države, za katero veljajo kakršni koli omejevalni ukrepi Unije.

5.   Za zagotovitev zaščite varnostnih interesov Unije in njenih držav članic se v razpisu za zbiranje predlogov ali sporazumu o dodelitvi nepovratnih sredstev določijo
  vsi
  pogoji
  , vključno s pogoji iz točke 2 tega člena
  . Ti pogoji so povezani predvsem z določbami o lastništvu rezultatov ukrepa, dostopu do tajnih in netajnih občutljivih podatkov ter jamstvu za zanesljivost dobave.

6.   Vložniki zagotovijo vse informacije, ki so potrebne za oceno meril za upravičenost in pogojev iz odstavkov 1–4.

7.   Vloge, pri katerih je potrebno preverjanje na podlagi odstavka 2 ali odstavka 4, se lahko vložijo le s soglasjem države članice ali pridružene države, v kateri ima vložnik sedež.

8.   V primeru spremembe med izvajanjem ukrepa, ki bi lahko postavila pod vprašaj izpolnitev teh meril in pogojev, upravičenec obvesti Komisijo, ki oceni, ali so ta merila in pogoji kljub spremembi izpolnjeni, in pretehta morebitne posledice
  (začasna prekinitev, razveljavitev)
  za financiranje ukrepa.

9.   Za namene tega člena se za podizvajalce štejejo podizvajalci, ki imajo neposreden pogodbeni odnos z upravičencem, drugi podizvajalci, ki jim je dodeljenih najmanj 10 % skupnih upravičenih stroškov ukrepa, ter podizvajalci, ki za izvedbo ukrepa morda potrebujejo dostop do tajnih podatkov v skladu s Sklepom Komisije (EU, Euratom) 2015/444.

Člen 11

Upravičeni ukrepi

1.   Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 3.

2.   Sklad zagotavlja podporo za ukrepe, pri katerih gre tako za nove proizvode in tehnologije kot za nadgradnjo obstoječih, kadar za uporabo predhodnih informacij, potrebnih za nadgradnjo, ne veljajo neposredne ali posredne omejitve s strani nepridruženih tretjih držav ali subjektov iz nepridruženih tretjih držav.

3.   Ukrep, ki je upravičen, se nanaša na enega ali več naslednjih elementov:

| (a) | dejavnosti za ustvarjanje, podporo in izboljšanje ▌znanja in
  obrambnih proizvodov ali tehnologij, vključno s prelomnimi obrambnimi tehnologijami
  , ki lahko dosežejo znatne učinke na področju obrambe; |
| --- | --- |

(a)

dejavnosti za ustvarjanje, podporo in izboljšanje ▌znanja in
  obrambnih proizvodov ali tehnologij, vključno s prelomnimi obrambnimi tehnologijami
  , ki lahko dosežejo znatne učinke na področju obrambe;

| (b) | dejavnosti za večjo interoperabilnost in odpornost, tudi varovano ustvarjanje in izmenjava podatkov, obvladovanje ključnih obrambnih tehnologij, izboljšanje zanesljivosti oskrbe ali omogočanje učinkovitega izkoriščanja rezultatov za obrambne proizvode in tehnologije; |
| --- | --- |

(b)

dejavnosti za večjo interoperabilnost in odpornost, tudi varovano ustvarjanje in izmenjava podatkov, obvladovanje ključnih obrambnih tehnologij, izboljšanje zanesljivosti oskrbe ali omogočanje učinkovitega izkoriščanja rezultatov za obrambne proizvode in tehnologije;

| (c) | študije, kot so študije izvedljivosti, s katerimi se preučuje izvedljivost nove ali izboljšane tehnologije, proizvoda, procesa, storitve
  ali
  rešitve ▌; |
| --- | --- |

(c)

študije, kot so študije izvedljivosti, s katerimi se preučuje izvedljivost nove ali izboljšane tehnologije, proizvoda, procesa, storitve
  ali
  rešitve ▌;

| (d) | zasnovo obrambnega proizvoda, materialnih ali nematerialnih komponent ali tehnologije ter opredelitev tehničnih specifikacij, na podlagi katerih je bila zasnova razvita, kar lahko vključuje delne preizkuse za zmanjšanje tveganja v industrijskem ali reprezentativnem okolju; |
| --- | --- |

(d)

zasnovo obrambnega proizvoda, materialnih ali nematerialnih komponent ali tehnologije ter opredelitev tehničnih specifikacij, na podlagi katerih je bila zasnova razvita, kar lahko vključuje delne preizkuse za zmanjšanje tveganja v industrijskem ali reprezentativnem okolju;

| (e) | razvoj modela obrambnega proizvoda, materialne ali nematerialne komponente ali tehnologije, ki lahko prikaže zmogljivost elementa v operativnem okolju (sistemski prototip); |
| --- | --- |

(e)

razvoj modela obrambnega proizvoda, materialne ali nematerialne komponente ali tehnologije, ki lahko prikaže zmogljivost elementa v operativnem okolju (sistemski prototip);

| (f) | preizkušanje obrambnega proizvoda, materialne ali nematerialne komponente ali tehnologije; |
| --- | --- |

(f)

preizkušanje obrambnega proizvoda, materialne ali nematerialne komponente ali tehnologije;

| (g) | kvalifikacijo obrambnega proizvoda, materialne ali nematerialne komponente ali tehnologije ▌; |
| --- | --- |

(g)

kvalifikacijo obrambnega proizvoda, materialne ali nematerialne komponente ali tehnologije ▌;

| (h) | certifikacijo obrambnega proizvoda, materialne ali nematerialne komponente ali tehnologije ▌; |
| --- | --- |

(h)

certifikacijo obrambnega proizvoda, materialne ali nematerialne komponente ali tehnologije ▌;

| (i) | razvoj tehnologij ali sredstev za večjo učinkovitost v celotnem življenjskem ciklu obrambnih proizvodov in tehnologije; |
| --- | --- |

(i)

razvoj tehnologij ali sredstev za večjo učinkovitost v celotnem življenjskem ciklu obrambnih proizvodov in tehnologije;

▌

4.   
  Ukrep se
  izvede v sodelovanju najmanj treh pravnih subjektov v konzorciju s sedežem v najmanj treh različnih državah članicah
  . Vsak nadaljnji pravni subjekt, ki sodeluje v konzorciju, ima lahko sedež v pridruženi državi, kot je določeno v členu 5
  . Najmanj trije od teh upravičenih subjektov s sedežem v najmanj dveh različnih državah članicah in/ali pridruženih državah ves čas izvajanja ukrepa niso niti pod neposrednim ali posrednim ▌nadzorom istega subjekta niti se medsebojno ne nadzorujejo.

5.   Odstavek 4 se ne uporablja za ukrepe iz
  točke
  c) ▌odstavka 3 in ukrepe iz člena 6.

6.   Ukrepi za razvoj proizvodov in tehnologij, katerih uporaba, razvoj ali proizvodnja je prepovedana z mednarodnim pravom, ki se uporablja, se ne štejejo upravičeni
  do financiranja
  .
  Program zlasti ne financira zažigalnega orožja, ki vključuje beli fosfor, streliva z osiromašenim uranom, smrtonosnega avtonomnega orožja, vključno z brezpilotnimi zrakoplovi, ki nima smiselnega človeškega nadzora nad ključnimi funkcijami izbiranja in napadanja posamičnih ciljev, osebnega in lahkega orožja, ki se razvije predvsem za izvoz, torej kjer nobena država članica ni izrazila zahteve za izvedbo ukrepa. [Sprememba 29/rev]

6a.
     
  Ukrepi za razvoj proizvodov in tehnologij, s katerimi je mogoče zagrešiti ali omogočiti naslednje, niso upravičeni do financiranja iz programa:

| (i) | hujše kršitve mednarodnega humanitarnega prava; |
| --- | --- |

(i)

hujše kršitve mednarodnega humanitarnega prava;

| (ii) | hujše kršitve mednarodnega prava človekovih pravic; |
| --- | --- |

(ii)

hujše kršitve mednarodnega prava človekovih pravic;

| (iii) | dejanje, ki pomeni kaznivo dejanje v skladu z mednarodnimi konvencijami ali protokoli o terorizmu; |
| --- | --- |

(iii)

dejanje, ki pomeni kaznivo dejanje v skladu z mednarodnimi konvencijami ali protokoli o terorizmu;

| (iv) | dejanje, ki pomeni kaznivo dejanje v skladu z mednarodnimi konvencijami ali protokoli o mednarodnem organiziranem kriminalu. |
| --- | --- |

(iv)

dejanje, ki pomeni kaznivo dejanje v skladu z mednarodnimi konvencijami ali protokoli o mednarodnem organiziranem kriminalu.

6b.
     
  Ukrepi, ki delno ali v celoti, neposredno ali posredno prispevajo k razvoju orožja za množično uničevanje in z njim povezano tehnologijo bojnih glav in izstrelkov, niso upravičeni. [Sprememba 21]

Člen 12

Postopek izbire in dodeljevanja

▌ [Sprememba 30]

2.   Komisija dodeli finančna sredstva za izbrane ukrepe po vsakem razpisu ali po uporabi člena [195(e)] finančne uredbe.

3.   Za dodelitev finančnih sredstev za razvojne ukrepe Komisija ukrepa z 
  delegiranimi
  akti, sprejetimi po postopku iz člena 28
  a
  .

Člen 13

Merila za dodelitev

1.   Vsak predlog se oceni na podlagi naslednjih meril za dodelitev:

| (a) | prispevek k odličnosti ali možnost za prelom na obrambnem področju, zlasti s prikazom, da imajo pričakovani rezultati predlaganega ukrepa pomembne prednosti v primerjavi z obstoječimi proizvodi ali tehnologijami; |
| --- | --- |

(a)

prispevek k odličnosti ali možnost za prelom na obrambnem področju, zlasti s prikazom, da imajo pričakovani rezultati predlaganega ukrepa pomembne prednosti v primerjavi z obstoječimi proizvodi ali tehnologijami;

| (b) | prispevek k inovacijam in tehnološkemu razvoju evropske obrambne industrije, zlasti s prikazom, da predlagani ukrep vključuje pionirske ali nove koncepte in pristope, nove obetavne tehnološke izboljšave v prihodnosti ali uporabo tehnologij ali konceptov, ki v obrambnem sektorju še niso bili uporabljeni; |
| --- | --- |

(b)

prispevek k inovacijam in tehnološkemu razvoju evropske obrambne industrije, zlasti s prikazom, da predlagani ukrep vključuje pionirske ali nove koncepte in pristope, nove obetavne tehnološke izboljšave v prihodnosti ali uporabo tehnologij ali konceptov, ki v obrambnem sektorju še niso bili uporabljeni;

| (c) | prispevek h konkurenčnosti evropske obrambne industrije, zlasti z ustvarjanjem novih priložnosti na trgu in spodbujanjem hitrejše rasti podjetij v vsej Uniji; |
| --- | --- |

(c)

prispevek h konkurenčnosti evropske obrambne industrije, zlasti z ustvarjanjem novih priložnosti na trgu in spodbujanjem hitrejše rasti podjetij v vsej Uniji;

| (ca) | prispevek k industrijski in tehnološki avtonomiji Unije z izboljšanjem obrambnih tehnologij ali proizvodov v skladu s prednostnimi nalogami obrambnih zmogljivosti, o katerih so se dogovorile države članice v okviru SZVP in zlasti v okviru načrta SVOP za razvoj zmogljivosti; |
| --- | --- |

(ca)

prispevek k industrijski in tehnološki avtonomiji Unije z izboljšanjem obrambnih tehnologij ali proizvodov v skladu s prednostnimi nalogami obrambnih zmogljivosti, o katerih so se dogovorile države članice v okviru SZVP in zlasti v okviru načrta SVOP za razvoj zmogljivosti;

| (d) | prispevek k varnostnim in obrambnim interesom Unije v skladu s prednostnimi nalogami iz člena 3(2) in, kjer je ustrezno, regionalnih in mednarodnih sporazumov o sodelovanju; |
| --- | --- |

(d)

prispevek k varnostnim in obrambnim interesom Unije v skladu s prednostnimi nalogami iz člena 3(2) in, kjer je ustrezno, regionalnih in mednarodnih sporazumov o sodelovanju;

| (e) | prispevek k vzpostavljanju novega čezmejnega sodelovanja med pravnimi subjekti, zlasti MSP
  in podjetji s srednje veliko tržno kapitalizacijo
  s sedežem v državah članicah in/ali pridruženih državah, ki niso iste kot države, v katerih imajo sedež subjekti konzorcija, ki niso MSP
  in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo
  ; |
| --- | --- |

(e)

prispevek k vzpostavljanju novega čezmejnega sodelovanja med pravnimi subjekti, zlasti MSP
  in podjetji s srednje veliko tržno kapitalizacijo
  s sedežem v državah članicah in/ali pridruženih državah, ki niso iste kot države, v katerih imajo sedež subjekti konzorcija, ki niso MSP
  in podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo
  ;

| (f) | kakovost in učinkovitost izvajanja ukrepa. |
| --- | --- |

(f)

kakovost in učinkovitost izvajanja ukrepa.

2.   V točki (d) odstavka 1 se lahko upoštevajo regionalne in mednarodne prednostne naloge, zlasti da ne bi prihajalo do nepotrebnega podvajanja, če so v varnostnem in obrambnem interesu Unije in ne izključujejo iz sodelovanja nobene države članice.

Člen 14

Stopnja sofinanciranja

1.   Sklad ▌financira ▌100 % upravičenih stroškov ukrepa brez poseganja v načelo sofinanciranja.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1:

| (a) | pri ukrepih iz člena 11(3)(e) znaša finančna pomoč Sklada največ 20 % upravičenih stroškov ukrepa, |
| --- | --- |

(a)

pri ukrepih iz člena 11(3)(e) znaša finančna pomoč Sklada največ 20 % upravičenih stroškov ukrepa,

| (b) | pri ukrepih iz člena 11(3)(f)–(h) znaša finančna pomoč Sklada največ 80 % upravičenih stroškov ukrepa. |
| --- | --- |

(b)

pri ukrepih iz člena 11(3)(f)–(h) znaša finančna pomoč Sklada največ 80 % upravičenih stroškov ukrepa.

3.   Pri razvojnih ukrepih se stopnja financiranja poveča
  , ne da bi pri tem lahko presegla skupne upravičene stroške,
  v naslednjih primerih:

| (a) | za ukrep, oblikovan v okviru stalnega strukturnega sodelovanja v skladu s Sklepom Sveta (SVZP) 2017/2315 z dne 11. decembra 2017, se ▌uporabi stopnja financiranja, povišana za 10 odstotnih točk; |
| --- | --- |

(a)

za ukrep, oblikovan v okviru stalnega strukturnega sodelovanja v skladu s Sklepom Sveta (SVZP) 2017/2315 z dne 11. decembra 2017, se ▌uporabi stopnja financiranja, povišana za 10 odstotnih točk;

| (b) | za
  ukrep
  se uporabi stopnja financiranja, povišana za število odstotnih točk, ki ustrezajo deležu skupnih upravičenih stroškov, dodeljenih MSP s sedežem v državi članici ali pridruženi državi, ki ni ista kot države, v katerih imajo sedež subjekti konzorcija, ki niso MSP
  ali podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo
  ; |
| --- | --- |

(b)

za
  ukrep
  se uporabi stopnja financiranja, povišana za število odstotnih točk, ki ustrezajo deležu skupnih upravičenih stroškov, dodeljenih MSP s sedežem v državi članici ali pridruženi državi, ki ni ista kot države, v katerih imajo sedež subjekti konzorcija, ki niso MSP
  ali podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo
  ;

| (c) | za
  ukrep
  se uporabi stopnja financiranja, povišana za število odstotnih točk, ki ustrezajo četrtini deleža skupnih upravičenih stroškov, dodeljenih podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo s sedežem v državi članici ali pridruženi državi, ki ni ista kot države, v katerih imajo sedež subjekti konzorcija, ki niso MSP; |
| --- | --- |

(c)

za
  ukrep
  se uporabi stopnja financiranja, povišana za število odstotnih točk, ki ustrezajo četrtini deleža skupnih upravičenih stroškov, dodeljenih podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo s sedežem v državi članici ali pridruženi državi, ki ni ista kot države, v katerih imajo sedež subjekti konzorcija, ki niso MSP;

| (d) | skupno zvišanje stopnje financiranja ukrepa ne presega 30 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(d)

skupno zvišanje stopnje financiranja ukrepa ne presega 30 odstotnih točk.

Člen 15

Finančna sposobnost

Z odstopanjem od člena [198] finančne uredbe:

| (a) | se finančna sposobnost preverja samo za koordinatorja in samo, če se zahtevajo finančna sredstva v višini 500 000 EUR ali več. Če pa obstajajo razlogi za dvom o finančni sposobnosti, Komisija preveri tudi finančno sposobnost drugih vložnikov ali koordinatorjev, ki ne dosegajo praga iz prvega stavka; |
| --- | --- |

(a)

se finančna sposobnost preverja samo za koordinatorja in samo, če se zahtevajo finančna sredstva v višini 500 000 EUR ali več. Če pa obstajajo razlogi za dvom o finančni sposobnosti, Komisija preveri tudi finančno sposobnost drugih vložnikov ali koordinatorjev, ki ne dosegajo praga iz prvega stavka;

| (b) | se finančna sposobnost ne preverja pri pravnih subjektih, pri katerih za sposobnost jamči država članica, in pri univerzah
  in javnih raziskovalnih centrih
  ; |
| --- | --- |

(b)

se finančna sposobnost ne preverja pri pravnih subjektih, pri katerih za sposobnost jamči država članica, in pri univerzah
  in javnih raziskovalnih centrih
  ;

| (c) | se, če za finančno sposobnost strukturno jamči drug pravni subjekt, preveri finančna sposobnost tega subjekta. |
| --- | --- |

(c)

se, če za finančno sposobnost strukturno jamči drug pravni subjekt, preveri finančna sposobnost tega subjekta.

Člen 16

Posredni stroški

1.   Posredni upravičeni stroški se izračunajo z uporabo pavšalne stopnje 25 % skupnih neposrednih upravičenih stroškov, pri čemer so izključeni neposredni upravičeni stroški oddaje naročil podizvajalcem, finančne podpore tretjim osebam ter stroški na enoto ali pavšalni zneski, ki vključujejo neposredne stroške.

2.   
  Posredni upravičeni stroški
  se lahko ▌izračunajo
  tudi
  v skladu z upravičenčevimi običajnimi praksami stroškovnega računovodstva na podlagi dejanskih posrednih stroškov, če take prakse stroškovnega računovodstva sprejemajo nacionalni organi v primerljivih sistemih financiranja v skladu s členom [185] finančne uredbe in če je Komisija o njih obveščena.

Člen 17

Uporaba enotnega pavšalnega zneska ali prispevek, ki ni povezan s stroški

1.   Pri nepovratnih sredstvih za ukrepe iz člena 11(3)(e) in druge ukrepe, pri katerih
  več kot 50 %
  proračuna financirajo države članice in/ali pridružene države, lahko Komisija uporabi:

| (a) | prispevek, ki ni povezan s stroški iz člena [180(3)] finančne uredbe in izhaja iz doseženih rezultatov, ki se merijo glede na prejšnje mejnike ali s kazalniki uspešnosti, ali |
| --- | --- |

(a)

prispevek, ki ni povezan s stroški iz člena [180(3)] finančne uredbe in izhaja iz doseženih rezultatov, ki se merijo glede na prejšnje mejnike ali s kazalniki uspešnosti, ali

| (b) | enoten pavšalni znesek iz člena [182] finančne uredbe na podlagi začasnega proračuna ukrepa, ki so ga že podprli nacionalni organi sofinancirajočih držav članic in pridruženih držav. |
| --- | --- |

(b)

enoten pavšalni znesek iz člena [182] finančne uredbe na podlagi začasnega proračuna ukrepa, ki so ga že podprli nacionalni organi sofinancirajočih držav članic in pridruženih držav.

2.   Posredni stroški so vključeni v pavšalni znesek.

Člen 18

Predkomercialno naročanje

1.   Unija lahko podpira predkomercialno naročanje z dodelitvijo nepovratnih sredstev javnim naročnikom ali naročnikom v skladu z opredelitvijo iz direktiv 2014/24/EU (15), 2014/25/EU (16) in 2009/81/ES (17) Evropskega parlamenta in Sveta, ki skupaj naročajo
  obrambne
  raziskave in razvoj ▌storitev ali usklajujejo svoje postopke naročanja.

2.   Postopki za oddajo javnega naročila:

| (a) | so skladni z določbami te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

so skladni z določbami te uredbe;

| (b) | lahko dopuščajo odobritev oddaje več naročil v okviru istega postopka (različni dobavni viri); |
| --- | --- |

(b)

lahko dopuščajo odobritev oddaje več naročil v okviru istega postopka (različni dobavni viri);

| (c) | zagotavljajo oddajo naročil ekonomsko najugodnejšemu ponudniku ali ponudnikom. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljajo oddajo naročil ekonomsko najugodnejšemu ponudniku ali ponudnikom.

Člen 19

Jamstveni sklad

Prispevki v mehanizem vzajemnega zavarovanja lahko krijejo tveganje, povezano z izterjavo finančnih sredstev, ki bi jih morali plačati prejemniki, in se štejejo za zadostno jamstvo v skladu s finančno uredbo. Uporabljajo se določbe iz [člena X] Uredbe XXX [naslednica uredbe o jamstvenem skladu].

▌

Člen 21

Dostop do finančnih instrumentov

Upravičenci Sklada imajo dostop do namenskih finančnih produktov, ki se uporabljajo v okviru
  sklada
  InvestEU,
  v skladu z ▌naslovom X finančne uredbe.

NASLOV II

NASLOV II

POSEBNE DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO ZA RAZISKAVE

POSEBNE DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO ZA RAZISKAVE

Člen 22

Lastništvo rezultatov

1.   Lastniki rezultatov ukrepa so upravičenci, ki jih ustvarjajo. Če pravne osebe ustvarjajo rezultate skupaj in če ni mogoče ugotoviti prispevka vsake od njih ali če takih skupnih rezultatov ni mogoče ločiti, so pravni subjekti skupni lastniki rezultatov.
  Skupni lastniki sklenejo sporazum o razdelitvi in pogojih uveljavljanja tega skupnega lastništva v skladu z obveznostmi iz sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev.

2.   Če ima pomoč Unije obliko javnega naročila, je lastnik rezultatov Unija. Države članice in pridružene države imajo na
  pisno
  zahtevo brezplačne pravice do dostopa do rezultatov

3.   
  Za
  rezultate ukrepov, ki prejemajo podporo Sklada, ne veljajo kontrole ali omejitve, bodisi neposredne bodisi posredne, prek enega ali več vmesnih pravnih subjektov, tudi v smislu prenosa tehnologije s strani nepridružene tretje države ali subjekta nepridružene tretje države.

4.   V sporazumu o dodelitvi nepovratnih sredstev se, če je upravičeno, določi pravica Komisije, da je obveščena o prenosu lastništva rezultatov ali podelitve licence v zvezi z rezultati nepridruženi tretji državi ali subjektu nepridružene tretje države in da takemu prenosu nasprotuje. Taki prenosi ne smejo biti v nasprotju z obrambnimi in varnostnimi interesi Unije in njenih držav članic ali cilji iz člena 3 te uredbe.

5.   Nacionalni organi držav članic in pridruženih držav imajo pravice do dostopa do posebnega poročila o 
  ukrepu
  , ki je prejel finančna sredstva Unije. Take pravice do dostopa se podelijo brezplačno, Komisija pa jih prenese na države članice in pridružene države, potem ko je zagotovila vzpostavitev ustreznih obveznosti varovanja tajnosti.
  Udeležencem v nobenem primeru v posebnem poročilu ni treba navajati podatkov ali informacij, ki so del intelektualne lastnine.

6.   Nacionalni organi držav članic in pridruženih držav posebno poročilo uporabijo samo za namene, povezane z uporabo s strani njihovih oboroženih sil, varnostnih sil ali obveščevalnih služb ali uporabo za njihove oborožene sile, varnostne sile ali obveščevalne službe, tudi v okviru svojih programov sodelovanja. Med tovrstno uporabo spadajo tudi študije, ocenjevanje, ocene, raziskave, konstrukcija, razvoj, izdelava, izboljšave, spremembe, vzdrževanje, popravila, obnova ter sprejetje in certifikacija proizvoda, delovanje, usposabljanje, odstranitev in druge storitve v zvezi s konstrukcijo, začetek uporabe proizvoda ter ocena in priprava tehničnih zahtev za naročilo.

7.   Upravičenci institucijam, organom ali agencijam Unije podelijo brezplačne pravice do dostopa za ustrezno utemeljene namene oblikovanja, izvajanja in spremljanja politik in programov Unije. Takšne pravice dostopa so omejene na nekomercialno in nekonkurenčno uporabo.

8.   Posebne določbe o lastništvu, pravicah do dostopa in licenciranju se določijo v sporazumih o dodelitvi nepovratnih sredstev in pogodbah za predkomercialno naročanje, s čimer se zagotovi čim boljše črpanje rezultatov in prepreči vsaka nepoštena prednost. ▌Če izvajalec v obdobju od predkomercialnega naročila, določenem v pogodbi, rezultatov ne izkoristi komercialno, prenese lastništvo rezultatov na javne naročnike
  , kadar je to mogoče
  .

8a.
     
  Katere koli tri ali več držav članic ali pridruženih držav, ki so večstransko ali prek organizacije Unije skupaj sklenile eno ali več pogodb z enim ali več udeleženci, da bi skupaj nadalje razvijali rezultate, pridobljene v okviru posebnega ukrepa, ki je prejel financiranje po sporazumu o nepovratnih sredstvih za raziskovalne ukrepe za obrambo, imajo pravice dostopa do rezultatov ukrepa, katerih lastniki so takšni udeleženci in ki so potrebni za izvajanje pogodbe. Takšne pravice dostopa se podelijo brezplačno in na podlagi posebnih pogojev, s katerimi se zagotovi, da se te pravice uporabljajo le za namen pogodbe in da se vzpostavijo ustrezne obveznosti zaupnosti.

NASLOV III

NASLOV III

POSEBNE DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO ZA RAZVOJ

POSEBNE DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO ZA RAZVOJ

Člen 23

Dodatna merila za upravičenost

1.   Če je ustrezno, konzorcij dokaže, da bodo preostali stroški upravičenega ukrepa, ki jih ne krije podpora Unije, kriti z drugimi načini financiranja, kot so prispevki držav članic in/ali pridruženih držav ali sofinanciranje s strani pravnih subjektov.

2.   Če je ukrep povezan z ukrepi iz točke (d) člena 11(3), izhaja iz harmoniziranih zahtev glede zmogljivosti, o katerih so se sporazumele ustrezne države članice in/ali pridružene države.

3.   Pri ukrepih iz točk (e)–(h) člena 11(3) konzorcij z dokumenti, ki so jih izdali nacionalni organi, dokaže, da:

| (a) | ▌vsaj dve državi članici ▌ali
  vsaj ena država članica s pridruženimi državami predložijo jamstva, da bodo
  usklajeno
  naročile
  končni proizvod ali
  uporabljale
  tehnologijo
  . To lahko vključuje skupna javna naročila
  ; |
| --- | --- |

(a)

▌vsaj dve državi članici ▌ali
  vsaj ena država članica s pridruženimi državami predložijo jamstva, da bodo
  usklajeno
  naročile
  končni proizvod ali
  uporabljale
  tehnologijo
  . To lahko vključuje skupna javna naročila
  ;

| (b) | ukrep temelji na skupnih tehničnih specifikacijah, o katerih so se sporazumele države članice in/ali pridružene države, ki sofinancirajo ukrep. |
| --- | --- |

(b)

ukrep temelji na skupnih tehničnih specifikacijah, o katerih so se sporazumele države članice in/ali pridružene države, ki sofinancirajo ukrep.

Člen 24

Dodatna merila za dodelitev

Poleg meril za dodelitev iz člena 13 se lahko v programu dela upošteva tudi:

| (a) | prispevek k večji učinkovitosti v celotnem življenjskem ciklu obrambnih proizvodov in tehnologij, vključno s stroškovno učinkovitostjo ter možnostjo sinergij v postopkih naročanja, vzdrževanja in odstranjevanja. |
| --- | --- |

(a)

prispevek k večji učinkovitosti v celotnem življenjskem ciklu obrambnih proizvodov in tehnologij, vključno s stroškovno učinkovitostjo ter možnostjo sinergij v postopkih naročanja, vzdrževanja in odstranjevanja.

| (b) | raven sodelovanja med državami članicami
  , udeleženimi
  pri upravičenem ukrepu. |
| --- | --- |

(b)

raven sodelovanja med državami članicami
  , udeleženimi
  pri upravičenem ukrepu.

| (ba) | predvideni obseg javnega naročila in pričakovani učinek na obrambne zmogljivosti in odhodke držav članic ter evropsko strateško avtonomnost. |
| --- | --- |

(ba)

predvideni obseg javnega naročila in pričakovani učinek na obrambne zmogljivosti in odhodke držav članic ter evropsko strateško avtonomnost.

Člen 25

Lastništvo rezultatov

1.   Unija nima v lasti proizvodov ali tehnologij, ki izhajajo iz razvojnih ukrepov, prav tako v zvezi z rezultati ukrepov nima nikakršnih pravic intelektualne lastnine.

1a.
     
  Lastniki rezultatov ukrepa so upravičenci, ki so jih ustvarili. Kadar pravne osebe ustvarjajo rezultate skupaj in kadar ni mogoče ugotoviti prispevka vsake od njih ali kadar takih skupnih rezultatov ni mogoče ločiti, so pravni subjekti skupni lastniki rezultatov. Skupni lastniki sklenejo sporazum o razdelitvi in pogojih uveljavljanja tega skupnega lastništva v skladu z obveznostmi iz sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev.

2.   Rezultati ukrepov, ki prejemajo podporo Sklada, niso neposredno ali posredno prek enega ali več vmesnih pravnih subjektov predmet nadzora ali omejitve nepridruženih tretjih držav ali subjektov iz nepridruženih tretjih držav, kar velja tudi za prenos tehnologije.

3.   V zvezi z rezultati, ki jih ustvarijo prejemniki
  na podlagi te uredbe
  ,
  in brez poseganja v odstavek 2 tega člena
  je Komisija
  predhodno, vsaj šest tednov prej,
  obveščena o vseh prenosih lastništva na tretje nepridružene države ali o vseh dodelitvah licence takim državam
  ali subjektom iz teh držav
  .
  Če je tak
  prenos lastništva ali taka dodelitev licence ▌v nasprotju z obrambnimi in varnostnimi interesi Unije in njenih držav članic ali s cilji te uredbe iz člena 3
  , se
  sredstva, zagotovljena v okviru Sklada
  , vrnejo
  .

4.   Z odstopanjem od odstavka 1: če se pomoč Unije zagotovi v obliki javnega naročila, je lastnik rezultatov Unija, države članice in/ali pridružene države pa imajo pravico do brezplačne neizključne licence za uporabo rezultatov, če to pisno zahtevajo.

Člen 26

Obveščanje vodje projekta

Če države članice in pridružene države imenujejo vodjo projekta,
  se
  Komisija
  pred izvedbo plačila upravičencu upravičenega ukrepa z
  vodjo projekta
  posvetuje o napredku, ki je bil dosežen v zvezi z ukrepom
  .

NASLOV IV

NASLOV IV

UPRAVLJANJE, SPREMLJANJE, OCENJEVANJE IN KONTROLA

UPRAVLJANJE, SPREMLJANJE, OCENJEVANJE IN KONTROLA

Člen 27

Programi dela

1.   Sklad se izvaja v letnih ali večletnih programih dela, vzpostavljenih v skladu s členom [110] finančne uredbe. ▌

1a.
     
  V programih dela se lahko upoštevajo zlasti strategije iz krovnega strateškega raziskovalnega programa in strateškega okvira iz načrta za razvoj zmogljivosti.

1b.
     
  Komisija zagotovi skladnost programov dela v celotnem upravljanju življenjskega cikla obrambnih proizvodov in tehnologij.

2.   Komisija programe dela sprejme z 
  delegiranimi
  akti po postopku iz člena
  28a
  .

2a.
     
  V programih dela se podrobno določijo kategorije projektov, ki se financirajo iz Sklada. Ti programi morajo biti skladni s cilji iz člena 3.

2b.
     
  Komisija na podlagi procesa oblikovanja programov dela opravi predhodno oceno morebitnih primerov podvajanja z obstoječimi zmogljivostmi ali že financiranimi projekti raziskav ali razvoja v Uniji.

▌

Člen 28a

Izvajanje prenosa pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 27 se prenese na Komisijo za obdobje sedmih let od [datum začetka veljavnosti].

3.
     
  Prenos pooblastila iz člena 27 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu prenos pooblastila, naveden v sklepu, preneha veljati. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje
   (18).

Člen 29

Neodvisni strokovnjaki

1.   Komisija v skladu s členom [237] finančne uredbe imenuje neodvisne strokovnjake, ki ji pomagajo pri ocenjevanju predlogov. ▌

2.   Neodvisni strokovnjaki so državljani Unije
  iz čim več različnih držav članic
  , določeni in izbrani na podlagi razpisov za prijavo interesa ▌s ciljem sestaviti seznam strokovnjakov. Z odstopanjem od člena [237] finančne uredbe se ta seznam ne objavi
  , niti v celoti niti deloma, kadar je to nujno zaradi zaščite javne varnosti
  .

3.   Neodvisni strokovnjaki imajo ustrezno dovoljenje za dostop do tajnih podatkov, ki ga je izdala država članica.

▌

5.   Neodvisni strokovnjaki se izberejo na podlagi spretnosti, izkušenj in znanja, primernih za izvajanje dodeljenih nalog.

5a.   
  Komisija zagotovi, da strokovnjak, ki se znajde v nasprotju interesov pri zadevi, za katero je zaprošen za mnenje, v zvezi s to zadevo ne ocenjuje, svetuje ali pomaga.

Člen 30

Uporaba pravil o tajnosti podatkov

1.   V okviru področja uporabe te uredbe:

| (a) | vsaka država članica ali pridružena država zagotovi, da njeni nacionalni varnostni predpisi zagotavljajo stopnjo varstva tajnih podatkov Evropske unije, ki je enakovredna tisti iz predpisov o varnosti iz Sklepa Komisije (EU, Euratom) 2015/444 z dne 13. marca 2015 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (19) in varnostnih predpisih Sveta iz prilog k Sklepu 2013/488/EU (20); |
| --- | --- |

(a)

vsaka država članica ali pridružena država zagotovi, da njeni nacionalni varnostni predpisi zagotavljajo stopnjo varstva tajnih podatkov Evropske unije, ki je enakovredna tisti iz predpisov o varnosti iz Sklepa Komisije (EU, Euratom) 2015/444 z dne 13. marca 2015 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (19) in varnostnih predpisih Sveta iz prilog k Sklepu 2013/488/EU (20);

| (b) | Države članice in pridružene države o nacionalnih varnostnih predpisih iz točke (a) nemudoma obvestijo Komisijo; |
| --- | --- |

(b)

Države članice in pridružene države o nacionalnih varnostnih predpisih iz točke (a) nemudoma obvestijo Komisijo;

| (c) | fizične osebe s prebivališčem v nepridruženih tretjih državah in pravne osebe s sedežem v teh državah lahko pridejo v stik s tajnimi podatki EU v zvezi s Skladom samo, če zanje v teh državah veljajo varnostni predpisi, ki zagotavljajo stopnjo varstva, ki je vsaj enakovredna tisti iz predpisov Komisije o varnosti iz Sklepa Komisije (EU, Euratom) 2015/444 in varnostnih predpisih Sveta iz prilog k Sklepu 2013/488/EU. Enakovrednost varnostnih predpisov, ki se uporabljajo v tretji državi ali mednarodni organizaciji, se opredeli v sporazumu o varnosti podatkov, vključno z zadevami industrijske varnosti, če je ustrezno, ki ga skleneta Unija in tretja država ali mednarodna organizacija po postopku iz člena 218 PDEU in ob upoštevanju člena 13 Sklepa 2013/488/EU; |
| --- | --- |

(c)

fizične osebe s prebivališčem v nepridruženih tretjih državah in pravne osebe s sedežem v teh državah lahko pridejo v stik s tajnimi podatki EU v zvezi s Skladom samo, če zanje v teh državah veljajo varnostni predpisi, ki zagotavljajo stopnjo varstva, ki je vsaj enakovredna tisti iz predpisov Komisije o varnosti iz Sklepa Komisije (EU, Euratom) 2015/444 in varnostnih predpisih Sveta iz prilog k Sklepu 2013/488/EU. Enakovrednost varnostnih predpisov, ki se uporabljajo v tretji državi ali mednarodni organizaciji, se opredeli v sporazumu o varnosti podatkov, vključno z zadevami industrijske varnosti, če je ustrezno, ki ga skleneta Unija in tretja država ali mednarodna organizacija po postopku iz člena 218 PDEU in ob upoštevanju člena 13 Sklepa 2013/488/EU;

| (d) | brez poseganja v člen 13 Sklepa 2013/488/EU in v pravila, ki veljajo za področje industrijske varnosti, iz Sklepa Komisije (EU, Euratom) 2015/444, lahko fizična ali pravna oseba, tretja država ali mednarodna organizacija dobi dostop do tajnih podatkov Evropske unije, kjer se šteje, da je to potrebno, in sicer po presoji vsakega posameznega primera v skladu z značajem in vsebino takih podatkov, nujnosti, da je zadevna oseba seznanjena z njimi, in stopnjo koristi za Unijo. |
| --- | --- |

(d)

brez poseganja v člen 13 Sklepa 2013/488/EU in v pravila, ki veljajo za področje industrijske varnosti, iz Sklepa Komisije (EU, Euratom) 2015/444, lahko fizična ali pravna oseba, tretja država ali mednarodna organizacija dobi dostop do tajnih podatkov Evropske unije, kjer se šteje, da je to potrebno, in sicer po presoji vsakega posameznega primera v skladu z značajem in vsebino takih podatkov, nujnosti, da je zadevna oseba seznanjena z njimi, in stopnjo koristi za Unijo.

2.   Če gre pri ukrepih za tajne podatke, če so taki podatki pri njih potrebni in/ali če jih vsebujejo, ustrezni organ financiranja v dokumentih razpisa za zbiranje predlogov/ponudb navede ukrepe in zahteve, potrebne za zagotovitev varnosti takih podatkov na zahtevani ravni;

3.   Za lažjo izmenjavo občutljivih informacij med Komisijo, prejemniki in, če je ustrezno, državami članicami Komisija vzpostavi sistem za
  varno
  elektronsko izmenjavo podatkov.

Člen 31

Spremljanje in poročanje

1.   Kazalniki za spremljanje izvajanja in napredka Sklada pri doseganju splošnih in specifičnih ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi.

2.   Za zagotovitev učinkovite ocene napredka Sklada pri doseganju njegovih ciljev se Komisijo pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 36 o spremembah Priloge za pregled in dopolnitev kazalnikov, kjer je potrebno, in dopolnitev te uredbe z določbami o vzpostavitvi in spremljanju okvira za ocenjevanje.

3.   Komisija redno spremlja
  in ocenjuje
  izvajanje Sklada in vsako leto poroča
  Evropskemu parlamentu in Svetu
  o napredku.
  Letno poročilo vsebuje oddelek o izvajanju člena 7.
  Komisija v ta namen vzpostavi potrebno ureditev spremljanja.

4.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov Sklada zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

Člen 32

Ocene Sklada

1.   Ocene se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja.

2.   Vmesna ocena Sklada se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju Sklada, vendar najpozneje v štirih letih od začetka izvajanja Sklada. Vmesno poročilo vsebuje zlasti oceno upravljanja Sklada,
  izkušnje, pridobljene v okviru evropskega programa za razvoj obrambne industrije in pripravljalnega ukrepa za raziskave na področju obrambe, oceno izvajanja postopkov v zvezi z etičnimi vprašanji iz člena 7,
  stopnje izvrševanja, rezultate pri dodeljevanju projektov, vključno z udeležbo MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ter stopnjo njihove čezmejne udeležbe,
  porazdelitev sredstev med različne kategorije podizvajalcev v skladu z opredelitvijo iz člena 10(9), proračun, namenjen prelomnim tehnologijam,
  pa tudi finančna sredstva, dodeljena v skladu s členom [195] finančne uredbe do 31. julija 2024.
  Vmesna cena poleg tega vsebuje informacije o državah porekla prejemnikov, številu držav, vključenih v posamezne projekte, in, kadar je mogoče, porazdelitvi ustvarjenih pravic intelektualne lastnine.
  Komisija lahko predloži predloge za kakršne koli primerne spremembe te uredbe.

3.   Na koncu obdobja izvajanja, vendar ne pozneje kot v štirih letih po 31. decembru
  2027
  , Komisija opravi končno oceno izvajanja Sklada. V končnem poročilu so med drugim rezultati izvajanja in, kolikor je mogoče glede na roke, učinek Sklada. V poročilu, ki temelji na ustreznih posvetovanjih z državami članicami, pridruženimi državami in ključnimi zainteresiranimi stranmi, je predvsem ocenjen napredek pri doseganju ciljev, določenih v členu 3. Poleg tega sta v njem analizirani čezmejna udeležba, tudi MSP ter podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, pri projektih, ki se izvajajo v okviru Sklada, ter vključevanje MSP ter podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo v globalno vrednostno verigo. Ocena poleg tega vsebuje informacije o državah porekla prejemnikov in, če je mogoče, porazdelitvi ustvarjenih pravic intelektualne lastnine.

4.   Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Člen 33

Revizije

Revizije uporabe prispevkov Unije, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno s tistimi, ki jih niso pooblastili institucije ali organi Unije, so osnova za splošno zagotovilo v skladu s členom [127] finančne uredbe. Evropsko računsko sodišče preveri računovodske izkaze vseh prihodkov in odhodkov Unije v skladu s členom 287 PDEU.

Člen 34

Zaščita finančnih interesov Unije

Če v Skladu sodeluje tretja država po odločitvi na podlagi mednarodnega sporazuma ali katerega koli drugega pravnega instrumenta, tretja država podeli potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam in Evropskemu računskemu sodišču, da v polnem obsegu izvajajo svoje pristojnosti. V primeru Evropskega urada za preprečevanje goljufij take pravice zajemajo pravico do izvajanja preiskav, vključno s preverjanjem na kraju samem in inšpekcijami iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).

Člen 35

Informiranje, komuniciranje in oglaševanje

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s Skladom ter njegovimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena Skladu, prispevajo tudi
  h
  komuniciranju
  Komisije
  o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena 3.
  Ta finančna sredstva se lahko uporabijo za projekte o statistiki o obrambni industriji in pilotne projekte zbiranja podatkov.

NASLOV V

NASLOV V

DELEGIRANI AKTI, PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

DELEGIRANI AKTI, PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 36

Delegirani akti

1.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz člena 31 se Komisiji podeli za nedoločen čas od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

2.   Prenos pooblastila iz člena 31 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu prenos pooblastila, navedenega v sklepu, preneha veljati. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 31, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 37

Razveljavitev

Uredba (EU) št. .../.... (Evropski program za razvoj obrambne industrije) se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2021.

Člen 38

Prehodne določbe

1.   Ta uredba do zaključka zadevnih ukrepov ne vpliva na njihovo nadaljevanje ali spremembo v skladu z [uredba o določitvi evropskega programa za razvoj obrambne industrije] ter na pripravljalni ukrep o raziskavah na področju obrambe, ki se še naprej uporabljata za zadevne ukrepe do njihovega zaključka.

2.   Finančna sredstva iz Sklada lahko krijejo tudi odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med Skladom in ukrepi, sprejetimi v okviru njegovih predhodnikov, [uredba o evropskem programu za razvoj obrambne industrije] ter pripravljalnega ukrepa o raziskavah na področju obrambe.

3.   Po potrebi se lahko v proračun po letu 2027 knjižijo odobritve za kritje odhodkov iz člena 4(4), da se omogoči upravljanje ukrepov, ki ne bodo zaključeni do 31. decembra 2027.

Člen 39

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0412/2018).

1

(*1)  Predlogi sprememb: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

*1

(2)  
  Uredba (EU) 2018/1092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o vzpostavitvi evropskega programa za razvoj obrambne industrije v podporo konkurenčnosti in inovacijski zmogljivosti obrambne industrije Unije (UL L 200, 7.8.2018, str. 30).

2

Uredba (EU) 2018/1092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o vzpostavitvi evropskega programa za razvoj obrambne industrije v podporo konkurenčnosti in inovacijski zmogljivosti obrambne industrije Unije (UL L 200, 7.8.2018, str. 30).

(3)  Direktiva 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti (UL L 146, 10.6.2009, str. 1); Direktiva 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (UL L 216, 20.8.2009, str. 76).

3

(4)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

5

(6)  Sklic se posodobi:
  UL C 373, 20.12.2013, str. 1. Sporazum je na voljo na naslovu:
  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:32013Q1220(01)

6

Sklic se posodobi:

Sporazum je na voljo na naslovu:

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:32013Q1220(01)

(7)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

7

(8)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

8

(9)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

9

(10)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

10

(11)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

11

(12)  Direktiva 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti (UL L 146, 10.6.2009, str. 1).

12

(13)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444 z dne 13. marca 2015 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 72, 17.3.2015, str. 53).

13

(14)  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro-, majhnih in srednje velikih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

14

(15)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

15

(16)  Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

16

(17)  Direktiva 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (UL L 216, 20.8.2009, str. 76).

17

(18)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

18

(19)  UL L 72, 17.3.2015, str. 53.

19

(20)  UL L 274, 15.10.2013, str. 1.

20

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/648 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/648

---

P8_TA(2018)0517

Vzpostavitev instrumenta za povezovanje Evrope ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 12. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014 (COM(2018)0438 – C8-0255/2018 – 2018/0228(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

[Sprememba 1, razen kjer je drugače navedeno]

(2020/C 388/42)

PREDLOGI SPREMEMB EVROPSKEGA PARLAMENTA (*1)

k predlogu Komisije

Predlog

UREDBA (EU) .../... EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 172 in 194 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (3),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Če želi
  Unija
  doseči pametno, trajnostno in vključujočo rast, spodbujati ustvarjanje
  novih delovnih mest
  ter spoštovati dolgoročne zaveze glede razogljičenja
  , potrebuje sodobno
  , multimodalno
  in visokozmogljivo infrastrukturo
  v prometnem, digitalnem in energetskem sektorju
  , ki bo prispevala k povezovanju in združevanju Unije in vseh njenih regij
  , vključno z odročnimi, najbolj oddaljenimi, otoškimi, obrobnimi in gorskimi regijami
  . Te povezave bi morale prispevati k izboljšanju prostega pretoka oseb,
  vključno z osebami z zmanjšano mobilnostjo,
  blaga, kapitala in storitev. Vseevropska omrežja bi morala olajšati čezmejne povezave, spodbujati večjo ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter prispevati k bolj konkurenčnemu
  in trajnostnemu
  socialnemu tržnemu gospodarstvu in boju proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

(1)

Če želi
  Unija
  doseči pametno, trajnostno in vključujočo rast, spodbujati ustvarjanje
  novih delovnih mest
  ter spoštovati dolgoročne zaveze glede razogljičenja
  , potrebuje sodobno
  , multimodalno
  in visokozmogljivo infrastrukturo
  v prometnem, digitalnem in energetskem sektorju
  , ki bo prispevala k povezovanju in združevanju Unije in vseh njenih regij
  , vključno z odročnimi, najbolj oddaljenimi, otoškimi, obrobnimi in gorskimi regijami
  . Te povezave bi morale prispevati k izboljšanju prostega pretoka oseb,
  vključno z osebami z zmanjšano mobilnostjo,
  blaga, kapitala in storitev. Vseevropska omrežja bi morala olajšati čezmejne povezave, spodbujati večjo ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter prispevati k bolj konkurenčnemu
  in trajnostnemu
  socialnemu tržnemu gospodarstvu in boju proti podnebnim spremembam.

| (2) | Namen vzpostavitve instrumenta za povezovanje Evrope (v nadaljnjem besedilu: program) je spodbuditi naložbe na področju vseevropskih omrežij ter krepiti financiranje iz javnega in zasebnega sektorja, hkrati pa povečati pravno varnost in spoštovati načelo tehnološke nevtralnosti. Program mora omogočiti, da se v celoti izkoristijo sinergije med prometnim, energetskim in digitalnim sektorjem, kar bo povečalo učinkovitost ukrepanja Unije in omogočilo optimizacijo stroškov izvajanja. |
| --- | --- |

(2)

Namen vzpostavitve instrumenta za povezovanje Evrope (v nadaljnjem besedilu: program) je spodbuditi naložbe na področju vseevropskih omrežij ter krepiti financiranje iz javnega in zasebnega sektorja, hkrati pa povečati pravno varnost in spoštovati načelo tehnološke nevtralnosti. Program mora omogočiti, da se v celoti izkoristijo sinergije med prometnim, energetskim in digitalnim sektorjem, kar bo povečalo učinkovitost ukrepanja Unije in omogočilo optimizacijo stroškov izvajanja.

| (2a) | Program bi moral prispevati k spodbujanju teritorialne dostopnosti in povezljivosti vseh regij Unije, vključno z odročnimi, najbolj oddaljenimi, otoškimi, obrobnimi, gorskimi in čezmejnimi regijami ter neposeljenimi in redko poseljenimi območji. |
| --- | --- |

(2a)

Program bi moral prispevati k spodbujanju teritorialne dostopnosti in povezljivosti vseh regij Unije, vključno z odročnimi, najbolj oddaljenimi, otoškimi, obrobnimi, gorskimi in čezmejnimi regijami ter neposeljenimi in redko poseljenimi območji.

| (3) | Program bi moral
  prispevati tudi k ukrepanju EU proti podnebnim spremembam, podpreti
  okoljsko in družbeno
  trajnostne projekte
  ter po potrebi
  ukrepe
  za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. Zlasti bi bilo treba okrepiti prispevek programa k doseganju ciljev Pariškega sporazuma, predlaganih podnebnih in energetskih ciljev za leto 2030 ter dolgoročnega cilja razogljičenja. |
| --- | --- |

(3)

Program bi moral
  prispevati tudi k ukrepanju EU proti podnebnim spremembam, podpreti
  okoljsko in družbeno
  trajnostne projekte
  ter po potrebi
  ukrepe
  za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. Zlasti bi bilo treba okrepiti prispevek programa k doseganju ciljev Pariškega sporazuma, predlaganih podnebnih in energetskih ciljev za leto 2030 ter dolgoročnega cilja razogljičenja.

| (3a) | Program bi moral zagotavljati visoko raven preglednosti z zagotavljanjem dostopa do ustreznih dokumentov, zlasti v primerih, ko projekti vplivajo na okolje in zdravje ljudi. Pri postopku ocenjevanja projektov bi bilo treba upoštevati tudi socialna in kohezijska merila ter zlasti mnenje lokalnih skupnosti. [Sprememba 82] |
| --- | --- |

(3a)

Program bi moral zagotavljati visoko raven preglednosti z zagotavljanjem dostopa do ustreznih dokumentov, zlasti v primerih, ko projekti vplivajo na okolje in zdravje ljudi. Pri postopku ocenjevanja projektov bi bilo treba upoštevati tudi socialna in kohezijska merila ter zlasti mnenje lokalnih skupnosti. [Sprememba 82]

| (4) | Ob upoštevanju pomena boja proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije glede izvajanja Pariškega sporazuma ter zavezanosti
  17
   ciljem Združenih narodov glede trajnostnega razvoja bi morala ta uredba vključevati podnebne ukrepe in pripeljati do izpolnitve skupnega cilja, tj. da se 25 % proračunskih odhodkov nameni za podporo podnebnim ciljem (4). Ukrepi v okviru tega programa naj bi 60 % skupnih finančnih sredstev programa prispevali k podnebnim ciljem, med drugim na podlagi ▌označevalcev Rio. Odhodki
  , ki se nanašajo na železniško
  in vodno
  infrastrukturo,
  polnilno infrastrukturo
  alternativna
  in trajnostna
  goriva
  za vse načine prevoza, energijsko učinkovitost
  , čisti mestni promet, prenos električne energije, shranjevanje električne energije, pametna omrežja, prevoz CO2, energijo iz obnovljivih virov, celinske plovne poti, multimodalni prevoz in plinsko infrastrukturo,
  bi morali biti skladni s podnebnimi cilji
  . Zadevni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni med zadevnimi postopki ocenjevanja in pregleda. Da bi preprečili občutljivost infrastrukture za morebitne dolgoročne učinke podnebnih sprememb in zagotovili, da so stroški emisij toplogrednih plinov iz projekta vključeni v ekonomsko oceno projekta, bi bilo treba pri projektih, ki jih podpira program, upoštevati prilagajanje na podnebne spremembe v skladu s smernicami, ki bi jih morala pripraviti Komisija, po potrebi skladno s smernicami, pripravljenimi za druge programe Unije.
  Program v skladu s cilji in zavezami Unije glede prilagajanja na podnebne spremembe spodbuja prehod na bolj trajnostne oblike prevoza, kot so železnica, čisti mestni promet, pomorski promet in celinske plovne poti. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju pomena boja proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije glede izvajanja Pariškega sporazuma ter zavezanosti
  17
   ciljem Združenih narodov glede trajnostnega razvoja bi morala ta uredba vključevati podnebne ukrepe in pripeljati do izpolnitve skupnega cilja, tj. da se 25 % proračunskih odhodkov nameni za podporo podnebnim ciljem (4). Ukrepi v okviru tega programa naj bi 60 % skupnih finančnih sredstev programa prispevali k podnebnim ciljem, med drugim na podlagi ▌označevalcev Rio. Odhodki
  , ki se nanašajo na železniško
  in vodno
  infrastrukturo,
  polnilno infrastrukturo
  alternativna
  in trajnostna
  goriva
  za vse načine prevoza, energijsko učinkovitost
  , čisti mestni promet, prenos električne energije, shranjevanje električne energije, pametna omrežja, prevoz CO2, energijo iz obnovljivih virov, celinske plovne poti, multimodalni prevoz in plinsko infrastrukturo,
  bi morali biti skladni s podnebnimi cilji
  . Zadevni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni med zadevnimi postopki ocenjevanja in pregleda. Da bi preprečili občutljivost infrastrukture za morebitne dolgoročne učinke podnebnih sprememb in zagotovili, da so stroški emisij toplogrednih plinov iz projekta vključeni v ekonomsko oceno projekta, bi bilo treba pri projektih, ki jih podpira program, upoštevati prilagajanje na podnebne spremembe v skladu s smernicami, ki bi jih morala pripraviti Komisija, po potrebi skladno s smernicami, pripravljenimi za druge programe Unije.
  Program v skladu s cilji in zavezami Unije glede prilagajanja na podnebne spremembe spodbuja prehod na bolj trajnostne oblike prevoza, kot so železnica, čisti mestni promet, pomorski promet in celinske plovne poti.

| (5) | Za izpolnjevanje obveznosti poročanja iz člena 11(c) Direktive (EU) 2016/2284 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES glede črpanja sredstev Unije za podporo ukrepom, ki jih je treba sprejeti, da se uresničijo cilji navedene direktive, se odhodki v zvezi z zmanjšanjem emisij ali onesnaževal zraka na podlagi navedene direktive spremljajo. |
| --- | --- |

(5)

Za izpolnjevanje obveznosti poročanja iz člena 11(c) Direktive (EU) 2016/2284 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES glede črpanja sredstev Unije za podporo ukrepom, ki jih je treba sprejeti, da se uresničijo cilji navedene direktive, se odhodki v zvezi z zmanjšanjem emisij ali onesnaževal zraka na podlagi navedene direktive spremljajo.

| (6) | Eden pomembnih ciljev tega programa je zagotavljanje okrepljenih sinergij
  in dopolnjevanja
  med prometnim, energetskim in digitalnim sektorjem. V ta namen bi
  lahko delovni programi učinkovito
  obravnavali posamezna področja posredovanja, na primer glede povezane in avtomatizirane mobilnosti ali alternativnih goriv
  , vključno z ustrezno infrastrukturo za vse načine prevoza ali skupno čezmejno infrastrukturo, ter bi morali zagotoviti večjo prožnost za združitev finančne podpore v teh sektorjih
  .
  Omogočanje digitalne komunikacije bi lahko bilo sestavni del projekta skupnega interesa na področju energije in prometa.
  Program
  bi moral
  v vsakem sektorju omogočati, da se kot upravičeni upoštevajo nekateri
  sinergijski
  sestavni deli v zvezi z drugim sektorjem, če tak pristop prinaša večjo socialno-ekonomsko korist naložbe. Sinergije med sektorji bi bilo treba spodbujati z merili za dodelitev za izbor ukrepov
  , pa tudi z večjim sofinanciranjem
  . |
| --- | --- |

(6)

Eden pomembnih ciljev tega programa je zagotavljanje okrepljenih sinergij
  in dopolnjevanja
  med prometnim, energetskim in digitalnim sektorjem. V ta namen bi
  lahko delovni programi učinkovito
  obravnavali posamezna področja posredovanja, na primer glede povezane in avtomatizirane mobilnosti ali alternativnih goriv
  , vključno z ustrezno infrastrukturo za vse načine prevoza ali skupno čezmejno infrastrukturo, ter bi morali zagotoviti večjo prožnost za združitev finančne podpore v teh sektorjih
  .
  Omogočanje digitalne komunikacije bi lahko bilo sestavni del projekta skupnega interesa na področju energije in prometa.
  Program
  bi moral
  v vsakem sektorju omogočati, da se kot upravičeni upoštevajo nekateri
  sinergijski
  sestavni deli v zvezi z drugim sektorjem, če tak pristop prinaša večjo socialno-ekonomsko korist naložbe. Sinergije med sektorji bi bilo treba spodbujati z merili za dodelitev za izbor ukrepov
  , pa tudi z večjim sofinanciranjem
  .

| (7) | Smernice vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) iz Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: smernice TEN-T) opredeljujejo infrastrukturo TEN-T ter določajo zahteve, ki jih mora izpolnjevati, in ukrepe za njihovo izvedbo. Te smernice predvidevajo zlasti dokončanje jedrnega omrežja do leta 2030 z vzpostavitvijo nove infrastrukture ter precejšnjo nadgradnjo in obnovo obstoječe. |
| --- | --- |

(7)

Smernice vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) iz Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: smernice TEN-T) opredeljujejo infrastrukturo TEN-T ter določajo zahteve, ki jih mora izpolnjevati, in ukrepe za njihovo izvedbo. Te smernice predvidevajo zlasti dokončanje jedrnega omrežja do leta 2030 z vzpostavitvijo nove infrastrukture ter precejšnjo nadgradnjo in obnovo obstoječe.

| (7a) | Ukrepi, ki prispevajo k razvoju projektov skupnega interesa v prometnem sektorju, financirani s programom, bi morali temeljiti na dopolnjevanju vseh načinov prevoza za zagotovitev učinkovitih, medsebojno povezanih in multimodalnih omrežij, da se zagotovi povezljivost v celotni Uniji. |
| --- | --- |

(7a)

Ukrepi, ki prispevajo k razvoju projektov skupnega interesa v prometnem sektorju, financirani s programom, bi morali temeljiti na dopolnjevanju vseh načinov prevoza za zagotovitev učinkovitih, medsebojno povezanih in multimodalnih omrežij, da se zagotovi povezljivost v celotni Uniji.

| (8) | Da bi dosegli cilje, določene v smernicah TEN-T, je treba v prvi vrsti podpreti
  tekoče projekte TEN-T ter
  čezmejne
  povezave, ozka grla, horizontalne prednostne naloge,
  manjkajoče povezave
  in urbana vozlišča
  ter zagotoviti, kjer je primerno, da so podprti ukrepi skladni z delovnimi načrti za koridor, oblikovanimi v skladu s členom 47 Uredbe (EU) št. 1315/2013, in skupnim razvojem omrežja z vidika smotrnosti in interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(8)

Da bi dosegli cilje, določene v smernicah TEN-T, je treba v prvi vrsti podpreti
  tekoče projekte TEN-T ter
  čezmejne
  povezave, ozka grla, horizontalne prednostne naloge,
  manjkajoče povezave
  in urbana vozlišča
  ter zagotoviti, kjer je primerno, da so podprti ukrepi skladni z delovnimi načrti za koridor, oblikovanimi v skladu s členom 47 Uredbe (EU) št. 1315/2013, in skupnim razvojem omrežja z vidika smotrnosti in interoperabilnosti.

| (8a) | V nekaterih primerih imajo projekti, izvedeni na ozemlju ene države članice, velik čezmejni učinek in ustvarijo vrednost, ki presega nacionalne meje, in sicer s krepitvijo čezmejne povezljivosti na obali ali povezljivosti s širšim zalednim gospodarstvom, ki presega nacionalne meje. Projekte, ki izkazujejo takšen učinek, bi bilo zato treba šteti za čezmejne. |
| --- | --- |

(8a)

V nekaterih primerih imajo projekti, izvedeni na ozemlju ene države članice, velik čezmejni učinek in ustvarijo vrednost, ki presega nacionalne meje, in sicer s krepitvijo čezmejne povezljivosti na obali ali povezljivosti s širšim zalednim gospodarstvom, ki presega nacionalne meje. Projekte, ki izkazujejo takšen učinek, bi bilo zato treba šteti za čezmejne.

| (8b) | Upoštevati je treba izjemne okoliščine, ki so posledica izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije, in zagotoviti povezavo Irske s celinsko Evropo s spremembo trase in sestave koridorjev TEN-T, da se vključijo pomorske povezave med irskimi in celinskimi pristanišči jedrnega omrežja in celovitega omrežja. |
| --- | --- |

(8b)

Upoštevati je treba izjemne okoliščine, ki so posledica izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije, in zagotoviti povezavo Irske s celinsko Evropo s spremembo trase in sestave koridorjev TEN-T, da se vključijo pomorske povezave med irskimi in celinskimi pristanišči jedrnega omrežja in celovitega omrežja.

| (9) | Uskladitev koridorjev jedrnega omrežja, njihovih predhodno določenih odsekov
  in njihove zmogljivosti
  bi bilo treba prilagoditi, da bodo odražali naraščajoče prometne tokove in razvoj omrežja. Te prilagoditve
  jedrnega omrežja ne bi smele vplivati na njegovo dokončanje do leta 2030, z njimi bi bilo treba izboljšati pokritost ozemlja EU s koridorji in morale bi
  biti sorazmerne, da se ohrani doslednost in učinkovitost razvoja in usklajevanja koridorjev. Zato se dolžina koridorjev jedrnega omrežja ne bi smela povečati za več kot 15 %.
  Razvoj celovitega omrežja je treba spremljati in ocenjevati, da se zagotovi ustreznost odsekov. |
| --- | --- |

(9)

Uskladitev koridorjev jedrnega omrežja, njihovih predhodno določenih odsekov
  in njihove zmogljivosti
  bi bilo treba prilagoditi, da bodo odražali naraščajoče prometne tokove in razvoj omrežja. Te prilagoditve
  jedrnega omrežja ne bi smele vplivati na njegovo dokončanje do leta 2030, z njimi bi bilo treba izboljšati pokritost ozemlja EU s koridorji in morale bi
  biti sorazmerne, da se ohrani doslednost in učinkovitost razvoja in usklajevanja koridorjev. Zato se dolžina koridorjev jedrnega omrežja ne bi smela povečati za več kot 15 %.
  Razvoj celovitega omrežja je treba spremljati in ocenjevati, da se zagotovi ustreznost odsekov.

| (10) | Treba je spodbujati
  javne in zasebne
  naložbe v korist pametne,
  interoperabilne,
  trajnostne,
  multimodalne,
  vključujoče, varne in zanesljive mobilnosti
  , dostopne osebam z zmanjšano mobilnostjo,
  v celotni Uniji
  za vse načine prevoza
  . Komisija je leta 2017 predstavila „Evropo v gibanju“ (6), obsežen sveženj pobud za varnejši promet, spodbujanje pametnega zaračunavanja cestnih pristojbin, zmanjšanje emisij CO2, onesnaževanja zraka in zastojev, spodbujanje povezane in avtonomne mobilnosti ter zagotavljanje ustreznih pogojev in počitka za delavce. Te pobude bi morala spremljati finančna podpora Unije, po potrebi v okviru tega programa
  , na primer za pospešeno uvajanje pametnih tahografov in naknadno opremljanje vozil z njimi
  . |
| --- | --- |

(10)

Treba je spodbujati
  javne in zasebne
  naložbe v korist pametne,
  interoperabilne,
  trajnostne,
  multimodalne,
  vključujoče, varne in zanesljive mobilnosti
  , dostopne osebam z zmanjšano mobilnostjo,
  v celotni Uniji
  za vse načine prevoza
  . Komisija je leta 2017 predstavila „Evropo v gibanju“ (6), obsežen sveženj pobud za varnejši promet, spodbujanje pametnega zaračunavanja cestnih pristojbin, zmanjšanje emisij CO2, onesnaževanja zraka in zastojev, spodbujanje povezane in avtonomne mobilnosti ter zagotavljanje ustreznih pogojev in počitka za delavce. Te pobude bi morala spremljati finančna podpora Unije, po potrebi v okviru tega programa
  , na primer za pospešeno uvajanje pametnih tahografov in naknadno opremljanje vozil z njimi
  .

| (11) | V smernicah TEN-T je glede novih tehnologij in inovacij določeno, da TEN-T omogoča razogljičenje vseh načinov prevoza s spodbujanjem energijske učinkovitosti in uvajanjem alternativnih goriv
  , hkrati pa spoštuje načelo tehnološke nevtralnosti
  . Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) določa skupni okvir ukrepov za vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva
  za vse načine prevoza
  v Uniji, da bi
  , kolikor je mogoče,
  zmanjšali odvisnost od
  fosilnih goriv
  in ublažili negativen vpliv prometa na okolje
  in podnebje
  , ter od držav članic zahteva, da zagotovijo javno dostopna polnilna ali oskrbovalna mesta do 31. decembra 2025. Kot je navedeno v predlogih Komisije (8) iz novembra 2017, je potreben celovit sklop ukrepov za spodbujanje mobilnosti z nizkimi emisijami, vključno s finančno podporo, kadar tržni pogoji ne zagotavljajo zadostne spodbude. |
| --- | --- |

(11)

V smernicah TEN-T je glede novih tehnologij in inovacij določeno, da TEN-T omogoča razogljičenje vseh načinov prevoza s spodbujanjem energijske učinkovitosti in uvajanjem alternativnih goriv
  , hkrati pa spoštuje načelo tehnološke nevtralnosti
  . Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) določa skupni okvir ukrepov za vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva
  za vse načine prevoza
  v Uniji, da bi
  , kolikor je mogoče,
  zmanjšali odvisnost od
  fosilnih goriv
  in ublažili negativen vpliv prometa na okolje
  in podnebje
  , ter od držav članic zahteva, da zagotovijo javno dostopna polnilna ali oskrbovalna mesta do 31. decembra 2025. Kot je navedeno v predlogih Komisije (8) iz novembra 2017, je potreben celovit sklop ukrepov za spodbujanje mobilnosti z nizkimi emisijami, vključno s finančno podporo, kadar tržni pogoji ne zagotavljajo zadostne spodbude.

| (12) | Komisija je v okviru sporočila „Trajnostna mobilnost za Evropo: varna, povezana in čista“ (9) poudarila, da bodo z avtomatiziranimi vozili in naprednimi sistemi povezljivosti vozila varnejša, lažja za skupno uporabo in dostopnejša za vse državljane, tudi tiste, ki so danes morda izključeni iz storitev mobilnosti, kot so starejši in
  osebe z zmanjšano mobilnostjo
  . Komisija je glede tega predlagala tudi „strateški akcijski načrt EU za varnost v cestnem prometu“ in revizijo Direktive 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture.
  V skladu s tem je treba novim standardom varnosti in digitalizacije v prometnem sektorju prilagoditi tudi drugo zakonodajo, kot je Direktiva 2004/54/ES o minimalnih varnostnih zahtevah za predore v vseevropskem cestnem omrežju. Izboljšanje varnosti mora biti prednostna naloga tudi v železniškem sektorju. Zlasti je pomembno vlaganje v varnost prehodov čez progo (npr. signalizacija, boljša infrastruktura). Leta 2012 se je na 114 000 nivojskih prehodih čez progo, kolikor jih je v EU, zgodilo 573 hudih prometnih nesreč, v katerih je 369 oseb umrlo, 339 pa je bilo huje poškodovanih (poročilo Agencije Evropske unije za železnice 2014). Zato je treba na ravni EU opredeliti nivojske prehode čez progo, ki močno ogrožajo varnost, da bi vlagali v izboljšanje navedene infrastrukture, ki bi jo bilo treba dolgoročno nadomestiti z mostovi in podvozi/podhodi. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je v okviru sporočila „Trajnostna mobilnost za Evropo: varna, povezana in čista“ (9) poudarila, da bodo z avtomatiziranimi vozili in naprednimi sistemi povezljivosti vozila varnejša, lažja za skupno uporabo in dostopnejša za vse državljane, tudi tiste, ki so danes morda izključeni iz storitev mobilnosti, kot so starejši in
  osebe z zmanjšano mobilnostjo
  . Komisija je glede tega predlagala tudi „strateški akcijski načrt EU za varnost v cestnem prometu“ in revizijo Direktive 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture.
  V skladu s tem je treba novim standardom varnosti in digitalizacije v prometnem sektorju prilagoditi tudi drugo zakonodajo, kot je Direktiva 2004/54/ES o minimalnih varnostnih zahtevah za predore v vseevropskem cestnem omrežju. Izboljšanje varnosti mora biti prednostna naloga tudi v železniškem sektorju. Zlasti je pomembno vlaganje v varnost prehodov čez progo (npr. signalizacija, boljša infrastruktura). Leta 2012 se je na 114 000 nivojskih prehodih čez progo, kolikor jih je v EU, zgodilo 573 hudih prometnih nesreč, v katerih je 369 oseb umrlo, 339 pa je bilo huje poškodovanih (poročilo Agencije Evropske unije za železnice 2014). Zato je treba na ravni EU opredeliti nivojske prehode čez progo, ki močno ogrožajo varnost, da bi vlagali v izboljšanje navedene infrastrukture, ki bi jo bilo treba dolgoročno nadomestiti z mostovi in podvozi/podhodi.

| (13) | Da bi izboljšali dokončanje prometnih projektov v manj razvitih delih omrežja, bi bilo treba dodeljena sredstva iz Kohezijskega sklada prerazporediti programu za financiranje prometnih projektov v državah članicah, ki so upravičeni do financiranja iz Kohezijskega sklada. V začetni fazi bi bilo treba pri izbiri projektov, upravičenih do financiranja, upoštevati nacionalna dodeljena sredstva v okviru Kohezijskega sklada ▌.
  Ob koncu začetne faze
  bi bilo treba
  sredstva, ki so bila prerazporejena programu in niso bila dodeljena za noben projekt prometne infrastrukture,
  na konkurenčni osnovi dodeliti projektom v državah članicah, ki so upravičeni do financiranja iz Kohezijskega sklada, pri čemer imajo prednost čezmejne in manjkajoče povezave. Komisija bi državam članicam, upravičenim do financiranja iz Kohezijskega sklada, morala pomagati pri njihovem prizadevanju, da vzpostavijo ustrezno bazo projektov, zlasti s krepitvijo institucionalne zmogljivosti zadevnih javnih uprav. |
| --- | --- |

(13)

Da bi izboljšali dokončanje prometnih projektov v manj razvitih delih omrežja, bi bilo treba dodeljena sredstva iz Kohezijskega sklada prerazporediti programu za financiranje prometnih projektov v državah članicah, ki so upravičeni do financiranja iz Kohezijskega sklada. V začetni fazi bi bilo treba pri izbiri projektov, upravičenih do financiranja, upoštevati nacionalna dodeljena sredstva v okviru Kohezijskega sklada ▌.
  Ob koncu začetne faze
  bi bilo treba
  sredstva, ki so bila prerazporejena programu in niso bila dodeljena za noben projekt prometne infrastrukture,
  na konkurenčni osnovi dodeliti projektom v državah članicah, ki so upravičeni do financiranja iz Kohezijskega sklada, pri čemer imajo prednost čezmejne in manjkajoče povezave. Komisija bi državam članicam, upravičenim do financiranja iz Kohezijskega sklada, morala pomagati pri njihovem prizadevanju, da vzpostavijo ustrezno bazo projektov, zlasti s krepitvijo institucionalne zmogljivosti zadevnih javnih uprav.

| (14) | Na podlagi skupnega sporočila o izboljšanju
  dvojne
  mobilnosti v Evropski uniji iz novembra 2017 (10) je bilo v akcijskem načrtu o vojaški mobilnosti, ki sta ga 28. marca 2018 sprejela Komisija in visoka predstavnica EU za zunanje zadeve in varnostno politiko (11), poudarjeno, da politika prometne infrastrukture ponuja neizpodbitno priložnost za povečanje sinergij med obrambnimi potrebami in TEN-T 
  ter izboljšanje mobilnosti v vsej Uniji na splošno
  . V akcijskem načrtu je navedeno, da je Svet pozvan, naj do sredine leta 2018 preuči in potrdi vojaške zahteve glede prometne infrastrukture, in da bodo službe Komisije do leta 2019 opredelile dele vseevropskega prometnega omrežja, ki so primerni
  tudi za uporabo infrastrukture v dvojne namene (civilne in obrambne)
  , vključno s posodobitvami obstoječe infrastrukture
  , kjer je to mogoče
  .
  Infrastruktura bo vedno namenjena dvojni rabi.
  Financiranje Unije za izvajanje projektov z dvojno rabo bi bilo treba izvajati v okviru programa na podlagi ▌delovnih programov
  prek merljivih ukrepov v skladu z veljavnimi zahtevami
  ,
  opredeljenimi
  v akcijskem načrtu. |
| --- | --- |

(14)

Na podlagi skupnega sporočila o izboljšanju
  dvojne
  mobilnosti v Evropski uniji iz novembra 2017 (10) je bilo v akcijskem načrtu o vojaški mobilnosti, ki sta ga 28. marca 2018 sprejela Komisija in visoka predstavnica EU za zunanje zadeve in varnostno politiko (11), poudarjeno, da politika prometne infrastrukture ponuja neizpodbitno priložnost za povečanje sinergij med obrambnimi potrebami in TEN-T 
  ter izboljšanje mobilnosti v vsej Uniji na splošno
  . V akcijskem načrtu je navedeno, da je Svet pozvan, naj do sredine leta 2018 preuči in potrdi vojaške zahteve glede prometne infrastrukture, in da bodo službe Komisije do leta 2019 opredelile dele vseevropskega prometnega omrežja, ki so primerni
  tudi za uporabo infrastrukture v dvojne namene (civilne in obrambne)
  , vključno s posodobitvami obstoječe infrastrukture
  , kjer je to mogoče
  .
  Infrastruktura bo vedno namenjena dvojni rabi.
  Financiranje Unije za izvajanje projektov z dvojno rabo bi bilo treba izvajati v okviru programa na podlagi ▌delovnih programov
  prek merljivih ukrepov v skladu z veljavnimi zahtevami
  ,
  opredeljenimi
  v akcijskem načrtu.

| (14a) | Oblikovanje akcijskega načrta o dvojni (civilni in obrambni) mobilnosti v Uniji je del glavnega cilja izboljšanja mobilnosti EU in obenem odzivanja na izzive logistike in mobilnosti, opredeljene v skupni varnostni in obrambni politiki (SVOP) Evropske unije. Za ta namen je treba uskladiti čezmejne in carinske standarde in predpise ter upravne in zakonodajne postopke. Bistvena vloga skupnih podjetij EU je med drugim prispevati k harmonizaciji upravnih in zakonodajnih postopkov, tako za IPE kot tudi za akcijski načrt o dvojni (civilni in obrambni) mobilnosti. Dvojna (civilna in obrambna) mobilnost bo prispevala k razvoju IPE zlasti v proračunskih zadevah ter z reševanjem novih in prihodnjih potreb. |
| --- | --- |

(14a)

Oblikovanje akcijskega načrta o dvojni (civilni in obrambni) mobilnosti v Uniji je del glavnega cilja izboljšanja mobilnosti EU in obenem odzivanja na izzive logistike in mobilnosti, opredeljene v skupni varnostni in obrambni politiki (SVOP) Evropske unije. Za ta namen je treba uskladiti čezmejne in carinske standarde in predpise ter upravne in zakonodajne postopke. Bistvena vloga skupnih podjetij EU je med drugim prispevati k harmonizaciji upravnih in zakonodajnih postopkov, tako za IPE kot tudi za akcijski načrt o dvojni (civilni in obrambni) mobilnosti. Dvojna (civilna in obrambna) mobilnost bo prispevala k razvoju IPE zlasti v proračunskih zadevah ter z reševanjem novih in prihodnjih potreb.

| (15) | V sporočilu „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“ (12) je Komisija poudarila posebne prometne
  , energetske in digitalne
  potrebe najbolj oddaljenih regij in nujnost
  zadostnega
  financiranja Unije za zadovoljitev teh potreb, vključno v okviru programa
  , z uporabo največ 85-odstotne stopnje sofinanciranja
  . |
| --- | --- |

(15)

V sporočilu „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“ (12) je Komisija poudarila posebne prometne
  , energetske in digitalne
  potrebe najbolj oddaljenih regij in nujnost
  zadostnega
  financiranja Unije za zadovoljitev teh potreb, vključno v okviru programa
  , z uporabo največ 85-odstotne stopnje sofinanciranja
  .

| (16) | Glede na znatne potrebe po naložbah za napredek v smeri dokončanja jedrnega omrežja TEN-T do leta 2030 (ocenjene so na 350 milijard EUR v obdobju 2021–2027) in celovitega omrežja TEN-T do leta 2050 ter naložbe v razogljičenje, digitalizacijo in urbana območja (ocenjene so na 700 milijard EUR v obdobju 2021–2027) je primerno
  ohraniti ustrezen proračun za prometni sektor v skladu s proračunom, predvidenim na začetku programskega obdobja 2014–2020, in
  kar najučinkoviteje izkoristiti razne programe in instrumente Unije za financiranje ter s tem čim bolj povečati dodano vrednost naložb, ki jih podpira Unija. To bi se doseglo z racionaliziranim naložbenim procesom, ki bi omogočil prepoznavnost prometne komponente in usklajenost ustreznih programov Unije, zlasti v okviru IPE, ESRR, Kohezijskega sklada in InvestEU. Kadar je to ustrezno, bi bilo treba upoštevati zlasti omogočitvene pogoje, podrobno navedene v Prilogi IV k Uredbi (EU) XXX [Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu Plus, Kohezijskem skladu ter Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o finančnih pravilih zanje in za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost ter instrument za upravljanje meja in vizume (uredba o skupnih določbah)]. |
| --- | --- |

(16)

Glede na znatne potrebe po naložbah za napredek v smeri dokončanja jedrnega omrežja TEN-T do leta 2030 (ocenjene so na 350 milijard EUR v obdobju 2021–2027) in celovitega omrežja TEN-T do leta 2050 ter naložbe v razogljičenje, digitalizacijo in urbana območja (ocenjene so na 700 milijard EUR v obdobju 2021–2027) je primerno
  ohraniti ustrezen proračun za prometni sektor v skladu s proračunom, predvidenim na začetku programskega obdobja 2014–2020, in
  kar najučinkoviteje izkoristiti razne programe in instrumente Unije za financiranje ter s tem čim bolj povečati dodano vrednost naložb, ki jih podpira Unija. To bi se doseglo z racionaliziranim naložbenim procesom, ki bi omogočil prepoznavnost prometne komponente in usklajenost ustreznih programov Unije, zlasti v okviru IPE, ESRR, Kohezijskega sklada in InvestEU. Kadar je to ustrezno, bi bilo treba upoštevati zlasti omogočitvene pogoje, podrobno navedene v Prilogi IV k Uredbi (EU) XXX [Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu Plus, Kohezijskem skladu ter Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o finančnih pravilih zanje in za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost ter instrument za upravljanje meja in vizume (uredba o skupnih določbah)].

| (17) | Uredba (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13) določa prednostne naloge za vzpostavitev vseevropske energetske infrastrukture, ki jih je treba izvesti, da bi izpolnili cilje energetske in podnebne politike Unije, opredeljuje projekte v skupnem interesu, ki so potrebni za izvedbo teh prednostnih nalog, in določa ukrepe na področju izdaje dovoljenj, vključevanja javnosti ter regulacije za hitrejšo in/ali lažjo izvedbo teh projektov, vključno z merili za upravičenost takšnih projektov do finančne pomoči Unije.
  Revidirati bi bilo treba seznam projektov skupnega interesa in smernice za TEN-E, da bi upoštevali cilje Pariškega sporazuma ter podnebne in energetske cilje Unije za leto 2030 in naprej. |
| --- | --- |

(17)

Uredba (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13) določa prednostne naloge za vzpostavitev vseevropske energetske infrastrukture, ki jih je treba izvesti, da bi izpolnili cilje energetske in podnebne politike Unije, opredeljuje projekte v skupnem interesu, ki so potrebni za izvedbo teh prednostnih nalog, in določa ukrepe na področju izdaje dovoljenj, vključevanja javnosti ter regulacije za hitrejšo in/ali lažjo izvedbo teh projektov, vključno z merili za upravičenost takšnih projektov do finančne pomoči Unije.
  Revidirati bi bilo treba seznam projektov skupnega interesa in smernice za TEN-E, da bi upoštevali cilje Pariškega sporazuma ter podnebne in energetske cilje Unije za leto 2030 in naprej.

| (18) | V direktivi [prenovljena direktiva o energiji iz obnovljivih virov] je poudarjeno, da je treba vzpostaviti okvir, ki bo omogočil okrepljeno uporabo sredstev Unije, hkrati pa je izrecno omenjeno zagotavljanje ukrepov za podporo čezmejnemu sodelovanju na področju energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(18)

V direktivi [prenovljena direktiva o energiji iz obnovljivih virov] je poudarjeno, da je treba vzpostaviti okvir, ki bo omogočil okrepljeno uporabo sredstev Unije, hkrati pa je izrecno omenjeno zagotavljanje ukrepov za podporo čezmejnemu sodelovanju na področju energije iz obnovljivih virov.

| (19) | Medtem ko dokončanje infrastrukture omrežja ostaja prednostna naloga, da bi dosegli razvoj na področju energije iz obnovljivih virov, pa vključevanje čezmejnega sodelovanja na področju energije iz obnovljivih virov
  ter razvoj pametnega in učinkovitega energetskega sistema, vključno z rešitvami za shranjevanje in odzivanje na povpraševanje, ki pomagajo vzdrževati ravnotežje v omrežju, odražata
  pristop, sprejet v okviru pobude Čista energija za vse Evropejce, ki predvideva skupno odgovornost za doseganje ambicioznega cilja za energijo iz obnovljivih virov do leta 2030 in spremenjen okvir politike z ambicioznimi dolgoročnimi cilji na področju razogljičenja
  , ki bo zagotovil pravičen in ustrezen družbeni prehod
  . |
| --- | --- |

(19)

Medtem ko dokončanje infrastrukture omrežja ostaja prednostna naloga, da bi dosegli razvoj na področju energije iz obnovljivih virov, pa vključevanje čezmejnega sodelovanja na področju energije iz obnovljivih virov
  ter razvoj pametnega in učinkovitega energetskega sistema, vključno z rešitvami za shranjevanje in odzivanje na povpraševanje, ki pomagajo vzdrževati ravnotežje v omrežju, odražata
  pristop, sprejet v okviru pobude Čista energija za vse Evropejce, ki predvideva skupno odgovornost za doseganje ambicioznega cilja za energijo iz obnovljivih virov do leta 2030 in spremenjen okvir politike z ambicioznimi dolgoročnimi cilji na področju razogljičenja
  , ki bo zagotovil pravičen in ustrezen družbeni prehod
  .

| (20) | Inovativne infrastrukturne tehnologije, ki omogočajo prehod na ▌energetske sisteme in sisteme mobilnosti
  z nizkimi emisijami
  ter izboljšujejo zanesljivost oskrbe
  z usmerjenostjo v večjo energetsko neodvisnost Unije
  , so ključne z vidika programa Unije za razogljičenje. V sporočilu o krepitvi energetskih omrežij v Evropi z dne 23. novembra 2017 (14) je Komisija poudarila, da bo vloga električne energije, pri čemer se bo polovica te do leta 2030 proizvajala iz obnovljivih virov, vse bolj spodbujati razogljičenje sektorjev, v katerih so doslej prevladovala fosilna goriva, kot so promet, industrija ter ogrevanje in hlajenje, in da se
  mora
  v skladu s tem infrastrukturna politika vseevropskega energetskega omrežja
  osredotočiti
  na elektroenergetske povezave, shranjevanje električne energije, projekte pametnih omrežij
  in naložbe v plinsko infrastrukturo
  . Da bi podprli cilje Unije na področju razogljičenja,
  integracijo notranjega trga in zanesljivost oskrbe,
  bi bilo treba ustrezno upoštevati tehnologije in projekte, ki prispevajo k prehodu na
  nizkoemisijsko
  gospodarstvo, in jim dati prednost. Komisija si bo prizadevala za povečanje števila projektov čezmejnih pametnih omrežij, inovativnega shranjevanja in prevoza ogljikovega dioksida, ki jih bo podprl program. |
| --- | --- |

(20)

Inovativne infrastrukturne tehnologije, ki omogočajo prehod na ▌energetske sisteme in sisteme mobilnosti
  z nizkimi emisijami
  ter izboljšujejo zanesljivost oskrbe
  z usmerjenostjo v večjo energetsko neodvisnost Unije
  , so ključne z vidika programa Unije za razogljičenje. V sporočilu o krepitvi energetskih omrežij v Evropi z dne 23. novembra 2017 (14) je Komisija poudarila, da bo vloga električne energije, pri čemer se bo polovica te do leta 2030 proizvajala iz obnovljivih virov, vse bolj spodbujati razogljičenje sektorjev, v katerih so doslej prevladovala fosilna goriva, kot so promet, industrija ter ogrevanje in hlajenje, in da se
  mora
  v skladu s tem infrastrukturna politika vseevropskega energetskega omrežja
  osredotočiti
  na elektroenergetske povezave, shranjevanje električne energije, projekte pametnih omrežij
  in naložbe v plinsko infrastrukturo
  . Da bi podprli cilje Unije na področju razogljičenja,
  integracijo notranjega trga in zanesljivost oskrbe,
  bi bilo treba ustrezno upoštevati tehnologije in projekte, ki prispevajo k prehodu na
  nizkoemisijsko
  gospodarstvo, in jim dati prednost. Komisija si bo prizadevala za povečanje števila projektov čezmejnih pametnih omrežij, inovativnega shranjevanja in prevoza ogljikovega dioksida, ki jih bo podprl program.

| (20a) | Zagotoviti je treba podporo za projekte pametnih omrežij, kadar taki projekti vključujejo proizvodnjo, distribucijo ali porabo električne energije z upravljanjem sistema v realnem času in vplivanjem na čezmejni pretok energije. Energetski projekti bi morali v večji meri odražati osrednjo vlogo, ki jo imajo pametna omrežja pri energetskem prehodu, podpora IPE pa bi morala prispevati k zapolnitvi vrzeli financiranja, ki trenutno ovirajo naložbe v obsežnejšo uporabo tehnologije pametnih omrežij. |
| --- | --- |

(20a)

Zagotoviti je treba podporo za projekte pametnih omrežij, kadar taki projekti vključujejo proizvodnjo, distribucijo ali porabo električne energije z upravljanjem sistema v realnem času in vplivanjem na čezmejni pretok energije. Energetski projekti bi morali v večji meri odražati osrednjo vlogo, ki jo imajo pametna omrežja pri energetskem prehodu, podpora IPE pa bi morala prispevati k zapolnitvi vrzeli financiranja, ki trenutno ovirajo naložbe v obsežnejšo uporabo tehnologije pametnih omrežij.

| (20b) | Kar zadeva elektroenergetsko povezanost, Uredba (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta [o upravljanju energetske unije] določa cilj 15-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti med državami članicami za leto 2030. Program bi moral prispevati k uresničevanju tega cilja. |
| --- | --- |

(20b)

Kar zadeva elektroenergetsko povezanost, Uredba (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta [o upravljanju energetske unije] določa cilj 15-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti med državami članicami za leto 2030. Program bi moral prispevati k uresničevanju tega cilja.

| (21) | Vzpostavitev enotnega digitalnega trga je odvisna od osnovne infrastrukture za digitalno povezljivost. Digitalizacija evropske industrije in modernizacija sektorjev, kot so prometni, energetski, zdravstveni sektor in sektor javne uprave, sta odvisni od univerzalnega dostopa do zanesljivih, cenovno dostopnih, visokozmogljivih in zelo visokozmogljivih omrežij. Digitalna povezljivost je postala eden odločilnih dejavnikov za zmanjšanje gospodarske, družbene in ozemeljske razdeljenosti s podpiranjem modernizacije lokalnih gospodarstev in diverzifikacije gospodarskih dejavnosti. Obseg poseganja programa na področju infrastrukture za digitalno povezljivost bi bilo treba prilagoditi glede na njen vse večji pomen za gospodarstvo in družbo kot celoto. Zato je treba opredeliti projekte v skupnem interesu na področju infrastrukture za digitalno povezljivost, ki so potrebni za izpolnitev ciljev enotnega digitalnega trga Unije, in razveljaviti Uredbo (EU) št. 283/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (15). |
| --- | --- |

(21)

Vzpostavitev enotnega digitalnega trga je odvisna od osnovne infrastrukture za digitalno povezljivost. Digitalizacija evropske industrije in modernizacija sektorjev, kot so prometni, energetski, zdravstveni sektor in sektor javne uprave, sta odvisni od univerzalnega dostopa do zanesljivih, cenovno dostopnih, visokozmogljivih in zelo visokozmogljivih omrežij. Digitalna povezljivost je postala eden odločilnih dejavnikov za zmanjšanje gospodarske, družbene in ozemeljske razdeljenosti s podpiranjem modernizacije lokalnih gospodarstev in diverzifikacije gospodarskih dejavnosti. Obseg poseganja programa na področju infrastrukture za digitalno povezljivost bi bilo treba prilagoditi glede na njen vse večji pomen za gospodarstvo in družbo kot celoto. Zato je treba opredeliti projekte v skupnem interesu na področju infrastrukture za digitalno povezljivost, ki so potrebni za izpolnitev ciljev enotnega digitalnega trga Unije, in razveljaviti Uredbo (EU) št. 283/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (15).

| (22) | Sporočilo „Povezljivost za konkurenčen enotni digitalni trg – evropski gigabitni družbi naproti“ (16) (strategija za gigabitno družbo) določa strateške cilje za leto 2025 za optimiziranje naložb v infrastrukturo za digitalno povezljivost. Cilj Direktive (EU) 2018/XXX [Evropski zakonik o elektronskih komunikacijah] je med drugim ustvariti regulativno okolje, ki spodbuja zasebne naložbe v omrežja za digitalno povezljivost. Kljub temu je jasno, da bo ▌vzpostavitev omrežij
  nujno zahtevala več pozornosti zaradi svoje omejene donosnosti po vsej Uniji, kar je posledica
  raznih dejavnikov, kot so odročnost in ozemeljske ali geografske posebnosti, majhna gostota prebivalstva in razni družbeno-gospodarski dejavniki.
  Zato bi moral biti cilj programa tudi prispevati k uravnoteženosti med podeželskimi in mestnimi območji
  , da bi prispeval k doseganju teh strateških ciljev, ki so opredeljeni v strategiji za gigabitno družbo, z dopolnjevanjem podpore, ki jo vzpostavitvi zelo visokozmogljivih omrežij zagotavljajo drugi programi, zlasti ESRR, Kohezijski sklad in sklad InvestEU. |
| --- | --- |

(22)

Sporočilo „Povezljivost za konkurenčen enotni digitalni trg – evropski gigabitni družbi naproti“ (16) (strategija za gigabitno družbo) določa strateške cilje za leto 2025 za optimiziranje naložb v infrastrukturo za digitalno povezljivost. Cilj Direktive (EU) 2018/XXX [Evropski zakonik o elektronskih komunikacijah] je med drugim ustvariti regulativno okolje, ki spodbuja zasebne naložbe v omrežja za digitalno povezljivost. Kljub temu je jasno, da bo ▌vzpostavitev omrežij
  nujno zahtevala več pozornosti zaradi svoje omejene donosnosti po vsej Uniji, kar je posledica
  raznih dejavnikov, kot so odročnost in ozemeljske ali geografske posebnosti, majhna gostota prebivalstva in razni družbeno-gospodarski dejavniki.
  Zato bi moral biti cilj programa tudi prispevati k uravnoteženosti med podeželskimi in mestnimi območji
  , da bi prispeval k doseganju teh strateških ciljev, ki so opredeljeni v strategiji za gigabitno družbo, z dopolnjevanjem podpore, ki jo vzpostavitvi zelo visokozmogljivih omrežij zagotavljajo drugi programi, zlasti ESRR, Kohezijski sklad in sklad InvestEU.

| (23) | Vsa omrežja za digitalno povezljivost, ki so povezana z internetom, so sama po sebi vseevropska, predvsem zaradi delovanja aplikacij in storitev, ki jih te omogočajo, vendar bi bilo treba ob upoštevanju nedelovanja trga in ugotovljenih ovir pri izvajanju prednost pri podpori iz programa dati ukrepom, od katerih se pričakuje največji vpliv na enotni digitalni trg, med drugim tako, da se uskladijo s cilji iz sporočila o strategiji za gigabitno družbo, ter na digitalno preobrazbo gospodarstva in družbe. |
| --- | --- |

(23)

Vsa omrežja za digitalno povezljivost, ki so povezana z internetom, so sama po sebi vseevropska, predvsem zaradi delovanja aplikacij in storitev, ki jih te omogočajo, vendar bi bilo treba ob upoštevanju nedelovanja trga in ugotovljenih ovir pri izvajanju prednost pri podpori iz programa dati ukrepom, od katerih se pričakuje največji vpliv na enotni digitalni trg, med drugim tako, da se uskladijo s cilji iz sporočila o strategiji za gigabitno družbo, ter na digitalno preobrazbo gospodarstva in družbe.

| (24) | Šole, univerze, knjižnice, lokalne, regionalne ali nacionalne uprave, glavni izvajalci javnih storitev, bolnišnice in zdravstveni domovi, prometna vozlišča in digitalno intenzivna podjetja so subjekti in kraji, ki lahko pomembno vplivajo na družbeno-gospodarski razvoj svojega območja
  , tudi na podeželju in redko poseljenih območjih
  . Ti spodbujevalci socialno-ekonomskega razvoja morajo imeti najsodobnejšo gigabitno povezljivost, da evropskim državljanom, podjetjem in lokalnim skupnostim zagotovijo dostop do najboljših storitev in aplikacij. Program bi moral podpirati dostop teh spodbujevalcev socialno-ekonomskega razvoja do gigabitne povezljivosti
  in povezljivosti visoke hitrosti, vključno z najsodobnejšo mobilno povezljivostjo,
  da se dosežejo čim večji pozitivni učinki prelivanja na širše gospodarstvo in družbo, vključno z ustvarjanjem večjega povpraševanja po povezljivosti in storitvah. |
| --- | --- |

(24)

Šole, univerze, knjižnice, lokalne, regionalne ali nacionalne uprave, glavni izvajalci javnih storitev, bolnišnice in zdravstveni domovi, prometna vozlišča in digitalno intenzivna podjetja so subjekti in kraji, ki lahko pomembno vplivajo na družbeno-gospodarski razvoj svojega območja
  , tudi na podeželju in redko poseljenih območjih
  . Ti spodbujevalci socialno-ekonomskega razvoja morajo imeti najsodobnejšo gigabitno povezljivost, da evropskim državljanom, podjetjem in lokalnim skupnostim zagotovijo dostop do najboljših storitev in aplikacij. Program bi moral podpirati dostop teh spodbujevalcev socialno-ekonomskega razvoja do gigabitne povezljivosti
  in povezljivosti visoke hitrosti, vključno z najsodobnejšo mobilno povezljivostjo,
  da se dosežejo čim večji pozitivni učinki prelivanja na širše gospodarstvo in družbo, vključno z ustvarjanjem večjega povpraševanja po povezljivosti in storitvah.

| (25) | Poleg tega bi moral na podlagi uspeha pobude WiFi4EU program še naprej podpirati zagotavljanje brezplačne,
  varne,
  visokokakovostne, lokalne brezžične povezljivosti v središčih lokalnega javnega življenja, vključno s subjekti z javnim poslanstvom, kot so javni organi in ponudniki javnih storitev, ter na mestih na prostem, dostopnih širši javnosti, da bi se digitalna vizija Unije spodbujala v lokalnih skupnostih. |
| --- | --- |

(25)

Poleg tega bi moral na podlagi uspeha pobude WiFi4EU program še naprej podpirati zagotavljanje brezplačne,
  varne,
  visokokakovostne, lokalne brezžične povezljivosti v središčih lokalnega javnega življenja, vključno s subjekti z javnim poslanstvom, kot so javni organi in ponudniki javnih storitev, ter na mestih na prostem, dostopnih širši javnosti, da bi se digitalna vizija Unije spodbujala v lokalnih skupnostih.

| (25a) | Digitalna infrastruktura je pomembna podlaga za inovacije. Da bi program dosegel kar največji učinek, bi se moral osredotočiti na financiranje infrastrukture. Individualne digitalne storitve in aplikacije, na primer tiste, ki vključujejo različne tehnologije distribuirane knjige transakcij ali uporabljajo umetno inteligenco, bi zato morale biti zunaj področja uporabe programa; namesto tega, če je to primerno, bi morale biti obravnavane v okviru drugih instrumentov, kot je digitalna Evropa. Pomembno je tudi doseči kar največje sinergije med različnimi programi. |
| --- | --- |

(25a)

Digitalna infrastruktura je pomembna podlaga za inovacije. Da bi program dosegel kar največji učinek, bi se moral osredotočiti na financiranje infrastrukture. Individualne digitalne storitve in aplikacije, na primer tiste, ki vključujejo različne tehnologije distribuirane knjige transakcij ali uporabljajo umetno inteligenco, bi zato morale biti zunaj področja uporabe programa; namesto tega, če je to primerno, bi morale biti obravnavane v okviru drugih instrumentov, kot je digitalna Evropa. Pomembno je tudi doseči kar največje sinergije med različnimi programi.

| (26) | Za donosnost predvidenih digitalnih storitev nove generacije, kakršne so storitve in aplikacije interneta stvari, ki naj bi prinesle znatne koristi raznim sektorjem in družbi kot celoti, bo potrebna neprekinjena čezmejna pokritost z omrežji 5G, zlasti da se uporabnikom in napravam omogoči, da ostanejo povezani tudi na poti. Vendar pa scenariji delitve stroškov za vzpostavitev 5G v teh sektorjih še vedno niso jasni, zaznana tveganja komercialne uporabe na nekaterih ključnih področjih pa so zelo visoka. V prvi fazi novih aplikacij na področju povezane mobilnosti naj bi bili cestni koridorji in železniške povezave ključni ter bi torej pomenili bistvene čezmejne projekte za financiranje na podlagi tega programa. |
| --- | --- |

(26)

Za donosnost predvidenih digitalnih storitev nove generacije, kakršne so storitve in aplikacije interneta stvari, ki naj bi prinesle znatne koristi raznim sektorjem in družbi kot celoti, bo potrebna neprekinjena čezmejna pokritost z omrežji 5G, zlasti da se uporabnikom in napravam omogoči, da ostanejo povezani tudi na poti. Vendar pa scenariji delitve stroškov za vzpostavitev 5G v teh sektorjih še vedno niso jasni, zaznana tveganja komercialne uporabe na nekaterih ključnih področjih pa so zelo visoka. V prvi fazi novih aplikacij na področju povezane mobilnosti naj bi bili cestni koridorji in železniške povezave ključni ter bi torej pomenili bistvene čezmejne projekte za financiranje na podlagi tega programa.

| (27) | Nepovezana ozemlja na vseh območjih Unije, vključno z osrednjimi, so ozka grla in neraziskani potencial enotnega digitalnega trga. Pri večini podeželskih in odročnih območij ima lahko visokokakovostna internetna povezljivost ključno vlogo pri preprečevanju digitalnega razkoraka, izoliranosti in odseljevanja, in sicer z zmanjšanjem stroškov dobave blaga in zagotavljanja storitev ter delno z nadomestili za oddaljenost. Visokokakovostna internetna povezljivost je potrebna za nove gospodarske priložnosti, kot je precizno kmetovanje ali razvoj biogospodarstva na podeželskih območjih. Program bi moral prispevati k zagotavljanju zelo visokozmogljive fiksne ali brezžične povezljivosti vsem evropskim gospodinjstvom, na podeželju ali v mestih, s poudarkom na vzpostavljanju v tistih primerih, kjer je bilo zaznano delno nedelovanje trga, kar se lahko obravnava z nizkointenzivnimi nepovratnimi sredstvi. Pri tem bi moral biti cilj programa doseganje celovitega pokritja gospodinjstev in ozemelj, saj je poznejše odpravljanje vrzeli na že pokritem območju negospodarno. |
| --- | --- |

(27)

Nepovezana ozemlja na vseh območjih Unije, vključno z osrednjimi, so ozka grla in neraziskani potencial enotnega digitalnega trga. Pri večini podeželskih in odročnih območij ima lahko visokokakovostna internetna povezljivost ključno vlogo pri preprečevanju digitalnega razkoraka, izoliranosti in odseljevanja, in sicer z zmanjšanjem stroškov dobave blaga in zagotavljanja storitev ter delno z nadomestili za oddaljenost. Visokokakovostna internetna povezljivost je potrebna za nove gospodarske priložnosti, kot je precizno kmetovanje ali razvoj biogospodarstva na podeželskih območjih. Program bi moral prispevati k zagotavljanju zelo visokozmogljive fiksne ali brezžične povezljivosti vsem evropskim gospodinjstvom, na podeželju ali v mestih, s poudarkom na vzpostavljanju v tistih primerih, kjer je bilo zaznano delno nedelovanje trga, kar se lahko obravnava z nizkointenzivnimi nepovratnimi sredstvi. Pri tem bi moral biti cilj programa doseganje celovitega pokritja gospodinjstev in ozemelj, saj je poznejše odpravljanje vrzeli na že pokritem območju negospodarno.

| (28) | Vzpostavitev hrbteničnih elektronskih komunikacijskih omrežij, vključno s podmorskimi kabli, ki povezujejo evropska ozemlja s tretjimi državami na drugih celinah ali evropske otoke ali čezmorska ozemlja s celino, je potrebna za zagotovitev nujne redundance za tako pomembno infrastrukturo ter povečanje zmogljivosti in odpornosti digitalnih omrežij Unije. Toda ti projekti brez javne podpore pogosto niso donosni. |
| --- | --- |

(28)

Vzpostavitev hrbteničnih elektronskih komunikacijskih omrežij, vključno s podmorskimi kabli, ki povezujejo evropska ozemlja s tretjimi državami na drugih celinah ali evropske otoke ali čezmorska ozemlja s celino, je potrebna za zagotovitev nujne redundance za tako pomembno infrastrukturo ter povečanje zmogljivosti in odpornosti digitalnih omrežij Unije. Toda ti projekti brez javne podpore pogosto niso donosni.

| (29) | Ukrepi, ki prispevajo k projektom v skupnem interesu na področju infrastrukture za digitalno povezljivost, uporabljajo
  najboljšo razpoložljivo in najprimernejšo
  tehnologijo ▌, hkrati pa ponujajo najboljše ravnotežje med najsodobnejšimi tehnologijami v smislu zmogljivosti pretoka podatkov, varnosti prenosa, odpornosti omrežja
  , kibernetske varnosti
  in stroškovne učinkovitosti ter jim je treba dati prednost v delovnih programih, upoštevajoč merila, določena v tej uredbi. Uvedba zelo visokozmogljivih omrežij lahko vključuje pasivno infrastrukturo zaradi doseganja čim večjih družbeno-gospodarskih in okoljskih koristi. Pri prednostnem razvrščanju ukrepov se upoštevajo morebitni pozitivni učinki prelivanja v smislu povezljivosti, na primer, uveden projekt lahko izboljša gospodarsko upravičenost za prihodnje uvajanje, ki bo povzročilo nadaljnje pokritje ozemelj in prebivalstva na območjih, ki so bila dotlej nepokrita. |
| --- | --- |

(29)

Ukrepi, ki prispevajo k projektom v skupnem interesu na področju infrastrukture za digitalno povezljivost, uporabljajo
  najboljšo razpoložljivo in najprimernejšo
  tehnologijo ▌, hkrati pa ponujajo najboljše ravnotežje med najsodobnejšimi tehnologijami v smislu zmogljivosti pretoka podatkov, varnosti prenosa, odpornosti omrežja
  , kibernetske varnosti
  in stroškovne učinkovitosti ter jim je treba dati prednost v delovnih programih, upoštevajoč merila, določena v tej uredbi. Uvedba zelo visokozmogljivih omrežij lahko vključuje pasivno infrastrukturo zaradi doseganja čim večjih družbeno-gospodarskih in okoljskih koristi. Pri prednostnem razvrščanju ukrepov se upoštevajo morebitni pozitivni učinki prelivanja v smislu povezljivosti, na primer, uveden projekt lahko izboljša gospodarsko upravičenost za prihodnje uvajanje, ki bo povzročilo nadaljnje pokritje ozemelj in prebivalstva na območjih, ki so bila dotlej nepokrita.

| (30) | Unija je razvila svojo satelitsko tehnologijo za navigacijo ter določanje položaja in časa (v nadaljnjem besedilu: PNT) (EGNOS/Galileo) ter svoj sistem za opazovanje Zemlje (Copernicus). EGNOS/Galileo in Copernicus ponujata napredne storitve, ki omogočajo pomembne gospodarske koristi za javne in zasebne uporabnike. Zato bi morala biti vsaka prometna, energetska ali digitalna infrastruktura, ki se financira iz programa in uporablja storitve PNT ali opazovanja Zemlje, tehnično združljiva s sistemoma EGNOS/Galileo in Copernicus. |
| --- | --- |

(30)

Unija je razvila svojo satelitsko tehnologijo za navigacijo ter določanje položaja in časa (v nadaljnjem besedilu: PNT) (EGNOS/Galileo) ter svoj sistem za opazovanje Zemlje (Copernicus). EGNOS/Galileo in Copernicus ponujata napredne storitve, ki omogočajo pomembne gospodarske koristi za javne in zasebne uporabnike. Zato bi morala biti vsaka prometna, energetska ali digitalna infrastruktura, ki se financira iz programa in uporablja storitve PNT ali opazovanja Zemlje, tehnično združljiva s sistemoma EGNOS/Galileo in Copernicus.

| (31) | Pozitivni rezultati prvega razpisa za zbiranje predlogov za kombiniranje financiranja, ki je bil objavljen leta 2017 v okviru sedanjega programa, so potrdili ustreznost in dodano vrednost uporabe nepovratnih sredstev EU za kombiniranje s sredstvi Evropske investicijske banke ali nacionalnih spodbujevalnih bank ali drugih razvojnih in javnih finančnih institucij ter finančnih institucij in vlagateljev iz zasebnega sektorja, vključno prek javno-zasebnih partnerstev.
  Kombiniranje financiranja naj bi privabljalo zasebne naložbe in zagotavljalo finančni vzvod skupnega prispevka javnega sektorja v skladu s cilji programa InvestEU.
  Program bi zato moral še naprej
  podpirati ukrepe
  , ki omogočajo kombiniranje nepovratnih sredstev EU in drugih virov financiranja.
  Operacije kombiniranega financiranja na področju prometa ne presegajo 10 % dodeljenih sredstev. |
| --- | --- |

(31)

Pozitivni rezultati prvega razpisa za zbiranje predlogov za kombiniranje financiranja, ki je bil objavljen leta 2017 v okviru sedanjega programa, so potrdili ustreznost in dodano vrednost uporabe nepovratnih sredstev EU za kombiniranje s sredstvi Evropske investicijske banke ali nacionalnih spodbujevalnih bank ali drugih razvojnih in javnih finančnih institucij ter finančnih institucij in vlagateljev iz zasebnega sektorja, vključno prek javno-zasebnih partnerstev.
  Kombiniranje financiranja naj bi privabljalo zasebne naložbe in zagotavljalo finančni vzvod skupnega prispevka javnega sektorja v skladu s cilji programa InvestEU.
  Program bi zato moral še naprej
  podpirati ukrepe
  , ki omogočajo kombiniranje nepovratnih sredstev EU in drugih virov financiranja.
  Operacije kombiniranega financiranja na področju prometa ne presegajo 10 % dodeljenih sredstev.

| (31a) | V prometnem sektorju bi morale biti te operacije namenjene predvsem projektom, katerih cilj je digitalizacija sektorja, zlasti sistemoma SESAR in ERTMS, za katera se pričakuje, da bosta finančno donosna. |
| --- | --- |

(31a)

V prometnem sektorju bi morale biti te operacije namenjene predvsem projektom, katerih cilj je digitalizacija sektorja, zlasti sistemoma SESAR in ERTMS, za katera se pričakuje, da bosta finančno donosna.

| (32) | Cilji politike tega programa se bodo obravnavali tudi prek finančnih instrumentov in proračunskega jamstva v okviru političnega področja [...] sklada InvestEU. Ukrepi programa bi se morali uporabiti za
  spodbujanje naložb s sorazmernim in ustreznim odpravljanjem
  nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, pri tem pa ne bi smeli podvajati ali v celoti nadomestiti zasebnega financiranja, poleg tega bi morali
  zagotavljati
  jasno evropsko dodano vrednost. |
| --- | --- |

(32)

Cilji politike tega programa se bodo obravnavali tudi prek finančnih instrumentov in proračunskega jamstva v okviru političnega področja [...] sklada InvestEU. Ukrepi programa bi se morali uporabiti za
  spodbujanje naložb s sorazmernim in ustreznim odpravljanjem
  nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, pri tem pa ne bi smeli podvajati ali v celoti nadomestiti zasebnega financiranja, poleg tega bi morali
  zagotavljati
  jasno evropsko dodano vrednost.

| (33) | V korist celostnega razvoja inovacijskega cikla je treba zagotoviti dopolnjevanje med inovativnimi rešitvami, razvitimi v sklopu okvirnih programov Unije za raziskave in inovacije, in inovativnimi rešitvami, uvedenimi s podporo IPE. V ta namen bodo sinergije s programom Obzorje Evropa zagotovile, da: so potrebe na področju raziskav in inovacij v prometnem, energetskem in digitalnem sektorju v EU opredeljene in določene med strateškim načrtovanjem programa Obzorje Evropa; (b)IPE
  tesno sodeluje s programom Obzorje Evropa pri vzpostavitvi
  in
  uvedbi
  inovativnih tehnologij in rešitev na področju prometne, energetske in digitalne infrastrukture
  in v sinergijah med temi področji
  , zlasti
  tistimi
  , ki izhajajo iz programa Obzorje Evropa; (c) se spodbuja izmenjava informacij in podatkov med programom Obzorje Evropa in IPE, na primer s poudarjanjem tržno najzrelejših tehnologij iz programa Obzorje Evropa, ki bi se lahko nadalje uvajale prek IPE. |
| --- | --- |

(33)

V korist celostnega razvoja inovacijskega cikla je treba zagotoviti dopolnjevanje med inovativnimi rešitvami, razvitimi v sklopu okvirnih programov Unije za raziskave in inovacije, in inovativnimi rešitvami, uvedenimi s podporo IPE. V ta namen bodo sinergije s programom Obzorje Evropa zagotovile, da: so potrebe na področju raziskav in inovacij v prometnem, energetskem in digitalnem sektorju v EU opredeljene in določene med strateškim načrtovanjem programa Obzorje Evropa; (b)IPE
  tesno sodeluje s programom Obzorje Evropa pri vzpostavitvi
  in
  uvedbi
  inovativnih tehnologij in rešitev na področju prometne, energetske in digitalne infrastrukture
  in v sinergijah med temi področji
  , zlasti
  tistimi
  , ki izhajajo iz programa Obzorje Evropa; (c) se spodbuja izmenjava informacij in podatkov med programom Obzorje Evropa in IPE, na primer s poudarjanjem tržno najzrelejših tehnologij iz programa Obzorje Evropa, ki bi se lahko nadalje uvajale prek IPE.

| (34) | Ta uredba določa finančna sredstva za celotno obdobje 2021–2027, ki pomenijo prednostni referenčni znesek v smislu [sklic se ustrezno posodobi v skladu z novim medinstitucionalnim sporazumom: točka 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju31 za Evropski parlament in Svet v letnem proračunskem postopku].
  Ta finančna sredstva bi bilo treba ohraniti ves čas trajanja programa in se ne bi smela zmanjševati ali prerazporejati v druge programe, da se ohrani začetno ravnotežje, pa tudi kompromisi ter tematske in teritorialne razdelitve med trajanjem tega programa. |
| --- | --- |

(34)

Ta uredba določa finančna sredstva za celotno obdobje 2021–2027, ki pomenijo prednostni referenčni znesek v smislu [sklic se ustrezno posodobi v skladu z novim medinstitucionalnim sporazumom: točka 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju31 za Evropski parlament in Svet v letnem proračunskem postopku].
  Ta finančna sredstva bi bilo treba ohraniti ves čas trajanja programa in se ne bi smela zmanjševati ali prerazporejati v druge programe, da se ohrani začetno ravnotežje, pa tudi kompromisi ter tematske in teritorialne razdelitve med trajanjem tega programa.

| (35) | Na ravni Unije je evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik okvir za opredelitev nacionalnih reformnih prednostnih nalog in spremljanje njihovega izvajanja. Države članice razvijajo svoje lastne nacionalne večletne naložbene strategije v podporo tem reformnim prednostnim nalogam. Te strategije bi bilo treba predstaviti skupaj z letnimi nacionalnimi programi reform kot način, da se določijo in uskladijo projekti prednostnih naložb, ki jih je treba podpreti z nacionalnim financiranjem in/ali financiranjem Unije. Namen teh strategij bi morala biti tudi usklajena uporaba financiranja Unije in čim boljši izkoristek dodane vrednosti finančne podpore, ki izhaja zlasti iz ESRR, Kohezijskega sklada, evropske stabilizacijske funkcije za naložbe, InvestEU in po potrebi IPE. Finančno podporo bi bilo treba uporabljati tudi na način, ki je skladen z evropskimi in nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti, kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

(35)

Na ravni Unije je evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik okvir za opredelitev nacionalnih reformnih prednostnih nalog in spremljanje njihovega izvajanja. Države članice razvijajo svoje lastne nacionalne večletne naložbene strategije v podporo tem reformnim prednostnim nalogam. Te strategije bi bilo treba predstaviti skupaj z letnimi nacionalnimi programi reform kot način, da se določijo in uskladijo projekti prednostnih naložb, ki jih je treba podpreti z nacionalnim financiranjem in/ali financiranjem Unije. Namen teh strategij bi morala biti tudi usklajena uporaba financiranja Unije in čim boljši izkoristek dodane vrednosti finančne podpore, ki izhaja zlasti iz ESRR, Kohezijskega sklada, evropske stabilizacijske funkcije za naložbe, InvestEU in po potrebi IPE. Finančno podporo bi bilo treba uporabljati tudi na način, ki je skladen z evropskimi in nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti, kadar je to ustrezno.

| ▌ | [posamezno glasovanje] |
| --- | --- |

▌

[posamezno glasovanje]

| (37) | Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo specifični cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov kontrol, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. To bi moralo vključevati obravnavo uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški iz člena 125(1) finančne uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo specifični cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov kontrol, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. To bi moralo vključevati obravnavo uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški iz člena 125(1) finančne uredbe.

| (38) | Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko v programih Unije sodelujejo v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi Sporazuma EGP, ki določa izvajanje programov s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi podelila potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti. |
| --- | --- |

(38)

Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko v programih Unije sodelujejo v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi Sporazuma EGP, ki določa izvajanje programov s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi podelila potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti.

| (39) | Finančna uredba določa pravila o dodeljevanju nepovratnih sredstev. Da bi upoštevali specifičnost ukrepov, ki jih podpira program, in zagotovili dosledno izvajanje v sektorjih, ki jih program zajema, so potrebne dodatne navedbe o merilih za upravičenost in dodelitev.
  Poleg tega Komisija in/ali izvajalske agencije, odgovorne za izvajanje programa, ne smejo ustvarjati dodatnih obveznosti v zvezi z izbiro operacij in njihovim financiranjem, ki niso določene v tej uredbi. Brez odstopanja od finančne uredbe lahko delovni programi v nekaterih primerih, ko cilji razpisov za zbiranje predlogov nimajo strateških posledic, zagotavljajo poenostavljene postopke. |
| --- | --- |

(39)

Finančna uredba določa pravila o dodeljevanju nepovratnih sredstev. Da bi upoštevali specifičnost ukrepov, ki jih podpira program, in zagotovili dosledno izvajanje v sektorjih, ki jih program zajema, so potrebne dodatne navedbe o merilih za upravičenost in dodelitev.
  Poleg tega Komisija in/ali izvajalske agencije, odgovorne za izvajanje programa, ne smejo ustvarjati dodatnih obveznosti v zvezi z izbiro operacij in njihovim financiranjem, ki niso določene v tej uredbi. Brez odstopanja od finančne uredbe lahko delovni programi v nekaterih primerih, ko cilji razpisov za zbiranje predlogov nimajo strateških posledic, zagotavljajo poenostavljene postopke.

| (39a) | Merila za izbor in dodelitev se v skladu s finančno uredbo določijo v delovnih programih. V prometnem sektorju bi bilo treba kakovost in pomembnost projekta oceniti tudi ob upoštevanju njegovega pričakovanega vpliva na povezljivost EU, njegove skladnosti z zahtevami glede dostopnosti in njegove strategije, kar zadeva prihodnje potrebe glede vzdrževanja. |
| --- | --- |

(39a)

Merila za izbor in dodelitev se v skladu s finančno uredbo določijo v delovnih programih. V prometnem sektorju bi bilo treba kakovost in pomembnost projekta oceniti tudi ob upoštevanju njegovega pričakovanega vpliva na povezljivost EU, njegove skladnosti z zahtevami glede dostopnosti in njegove strategije, kar zadeva prihodnje potrebe glede vzdrževanja.

| (40) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (17), Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (18), Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 (19) in Uredbo Sveta (EU) 2017/193 (20) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko OLAF v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (ES, Euratom) št. 2185/96 izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (21). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |
| --- | --- |

(40)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (17), Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (18), Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 (19) in Uredbo Sveta (EU) 2017/193 (20) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko OLAF v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (ES, Euratom) št. 2185/96 izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (21). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

| (40a) | Uspešno izvajanje programa je zelo odvisno od ravni sodelovanja med subjekti, udeleženimi v skupnem projektu. Zato bi bilo treba spodbujati vzpostavitev strukture skupnih podjetij, tudi z višjo stopnjo sofinanciranja. |
| --- | --- |

(40a)

Uspešno izvajanje programa je zelo odvisno od ravni sodelovanja med subjekti, udeleženimi v skupnem projektu. Zato bi bilo treba spodbujati vzpostavitev strukture skupnih podjetij, tudi z višjo stopnjo sofinanciranja.

| (41) | V skladu s [sklic se ustrezno posodobi v skladu z novim sklepom o ČDO: člen 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (22)] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero sta zadevna čezmorska država ali ozemlje povezana.. |
| --- | --- |

(41)

V skladu s [sklic se ustrezno posodobi v skladu z novim sklepom o ČDO: člen 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (22)] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero sta zadevna čezmorska država ali ozemlje povezana..

| (42) | Unija bi si morala prizadevati za skladnost in sinergije s programi Unije za zunanje politike, vključno s predpristopno pomočjo po zavezah, sprejetih v okviru sporočila „Verodostojna širitvena perspektiva in okrepljeno sodelovanje EU z Zahodnim Balkanom“ (23). |
| --- | --- |

(42)

Unija bi si morala prizadevati za skladnost in sinergije s programi Unije za zunanje politike, vključno s predpristopno pomočjo po zavezah, sprejetih v okviru sporočila „Verodostojna širitvena perspektiva in okrepljeno sodelovanje EU z Zahodnim Balkanom“ (23).

| (43) | Če tretje države ali subjekti, ustanovljeni v tretjih državah, sodelujejo pri ukrepih, ki prispevajo k projektom v skupnem interesu ali čezmejnim projektom na področju energije iz obnovljivih virov, bi morala biti finančna pomoč na voljo samo, če je nujna za doseganje ciljev teh projektov. |
| --- | --- |

(43)

Če tretje države ali subjekti, ustanovljeni v tretjih državah, sodelujejo pri ukrepih, ki prispevajo k projektom v skupnem interesu ali čezmejnim projektom na področju energije iz obnovljivih virov, bi morala biti finančna pomoč na voljo samo, če je nujna za doseganje ciljev teh projektov.

| (43a) | V skladu s členom 85 Direktive 2014/25/EU in v primeru tretjih držav, s katerimi Unija ni sklenila enostranskega ali večstranskega sporazuma, ki bi zagotavljal primerljiv in učinkovit dostop podjetij Unije do trga javnih naročil teh tretjih držav, se lahko vsaka ponudba, ki se predloži za oddajo javnega naročila blaga za projekt, ki ga sofinancira IPE, zavrne, če vrednost izdelkov s poreklom iz tretjih držav presega 50 % skupne vrednosti izdelkov, ki sestavljajo to ponudbo. |
| --- | --- |

(43a)

V skladu s členom 85 Direktive 2014/25/EU in v primeru tretjih držav, s katerimi Unija ni sklenila enostranskega ali večstranskega sporazuma, ki bi zagotavljal primerljiv in učinkovit dostop podjetij Unije do trga javnih naročil teh tretjih držav, se lahko vsaka ponudba, ki se predloži za oddajo javnega naročila blaga za projekt, ki ga sofinancira IPE, zavrne, če vrednost izdelkov s poreklom iz tretjih držav presega 50 % skupne vrednosti izdelkov, ki sestavljajo to ponudbo.

| (44) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (24) je treba ta program oceniti na podlagi podatkov, zbranih ob upoštevanju posebnih zahtev glede spremljanja
  , kot je prilagajanje na podnebne spremembe,
  pri tem pa se izogniti pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam. Komisija bi morala opraviti ocene uspešnosti in učinkovitosti financiranja ter njegovega učinka na splošne cilje programa in o tem poročati Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij
  ter po potrebi uvesti prilagoditve
  . |
| --- | --- |

(44)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (24) je treba ta program oceniti na podlagi podatkov, zbranih ob upoštevanju posebnih zahtev glede spremljanja
  , kot je prilagajanje na podnebne spremembe,
  pri tem pa se izogniti pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam. Komisija bi morala opraviti ocene uspešnosti in učinkovitosti financiranja ter njegovega učinka na splošne cilje programa in o tem poročati Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij
  ter po potrebi uvesti prilagoditve
  .

| (45) | Izvesti bi bilo treba ukrepe
  preglednega, odgovornega in
  ustreznega spremljanja in poročanja, vključno
  z merljivimi
  kazalniki, za
  ocenjevanje in
  poročanje o napredku programa pri doseganju splošnih in specifičnih ciljev iz te uredbe
  ter za spodbujanje njegovih dosežkov
  . Ta sistem poročanja o smotrnosti bi moral zagotoviti, da
  so
  podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa
  primerni za poglobljeno analizo doseženega napredka in težav, s katerimi se srečujejo na koridorjih jedrnega omrežja, ter da se ti podatki in rezultati
  zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. Prejemnikom finančnih sredstev Unije je treba naložiti sorazmerne zahteve glede poročanja, da se zberejo ustrezni podatki za program. |
| --- | --- |

(45)

Izvesti bi bilo treba ukrepe
  preglednega, odgovornega in
  ustreznega spremljanja in poročanja, vključno
  z merljivimi
  kazalniki, za
  ocenjevanje in
  poročanje o napredku programa pri doseganju splošnih in specifičnih ciljev iz te uredbe
  ter za spodbujanje njegovih dosežkov
  . Ta sistem poročanja o smotrnosti bi moral zagotoviti, da
  so
  podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa
  primerni za poglobljeno analizo doseženega napredka in težav, s katerimi se srečujejo na koridorjih jedrnega omrežja, ter da se ti podatki in rezultati
  zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. Prejemnikom finančnih sredstev Unije je treba naložiti sorazmerne zahteve glede poročanja, da se zberejo ustrezni podatki za program.

| (45a) | Program bi se moral izvajati na podlagi delovnih programov. Komisija bi morala do konca marca 2021 pripraviti okvirni program, ki bo vključeval predvideni časovni razpored delovnih programov, razpise za zbiranje predlogov, njihove teme in dodeljena finančna sredstva ter druge podrobnosti, potrebne za zagotavljanje preglednosti in predvidljivosti za celotno obdobje programa ter za povečanje kakovosti projektov. |
| --- | --- |

(45a)

Program bi se moral izvajati na podlagi delovnih programov. Komisija bi morala do konca marca 2021 pripraviti okvirni program, ki bo vključeval predvideni časovni razpored delovnih programov, razpise za zbiranje predlogov, njihove teme in dodeljena finančna sredstva ter druge podrobnosti, potrebne za zagotavljanje preglednosti in predvidljivosti za celotno obdobje programa ter za povečanje kakovosti projektov.

| (45b) | Opraviti bi bilo treba celovito oceno programa, da se zagotovi usklajenost njegovih naložbenih prednostnih nalog z zavezami Unije na področju podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

(45b)

Opraviti bi bilo treba celovito oceno programa, da se zagotovi usklajenost njegovih naložbenih prednostnih nalog z zavezami Unije na področju podnebnih sprememb.

| (46) | Za dopolnitev
  te uredbe ▌bi bilo treba na Komisijo prenesti
  pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  v skladu
  s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  v zvezi s sprejetjem delovnih programov
  in okvirnega programa
  . ▌ |
| --- | --- |

(46)

Za dopolnitev
  te uredbe ▌bi bilo treba na Komisijo prenesti
  pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  v skladu
  s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  v zvezi s sprejetjem delovnih programov
  in okvirnega programa
  . ▌

| (47) | Da bi po potrebi prilagodili kazalnike, ki se uporabljajo za spremljanje programa, ▌ in opredelitev koridorjev jedrnega prometnega omrežja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami delov I, II in III Priloge k tej uredbi
  in vojaških zahtev, v zvezi z oblikovanjem ali spremembo seznama delov vseevropskega prometnega omrežja, ki so primerni za vojaški prevoz, oblikovanjem ali spremembo seznama prednostnih projektov infrastrukture z dvojno rabo in postopkom ocenjevanja glede upravičenosti ukrepov, povezanih z vojaško mobilnostjo
  . Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(47)

Da bi po potrebi prilagodili kazalnike, ki se uporabljajo za spremljanje programa, ▌ in opredelitev koridorjev jedrnega prometnega omrežja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami delov I, II in III Priloge k tej uredbi
  in vojaških zahtev, v zvezi z oblikovanjem ali spremembo seznama delov vseevropskega prometnega omrežja, ki so primerni za vojaški prevoz, oblikovanjem ali spremembo seznama prednostnih projektov infrastrukture z dvojno rabo in postopkom ocenjevanja glede upravičenosti ukrepov, povezanih z vojaško mobilnostjo
  . Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (48) | Zaradi jasnosti bi bilo treba uredbi (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014 razveljaviti. Vendar bi bilo treba ohraniti učinke člena 29 Uredbe (EU) št. 1316/2013, ki spreminja Prilogo k Uredbi (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (25) glede seznama tovornih koridorjev. |
| --- | --- |

(48)

Zaradi jasnosti bi bilo treba uredbi (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014 razveljaviti. Vendar bi bilo treba ohraniti učinke člena 29 Uredbe (EU) št. 1316/2013, ki spreminja Prilogo k Uredbi (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (25) glede seznama tovornih koridorjev.

| (49) | Zaradi pravočasnega sprejetja izvedbenih aktov, določenih v tej uredbi, mora ta uredba začeti veljati takoj po objavi – |
| --- | --- |

(49)

Zaradi pravočasnega sprejetja izvedbenih aktov, določenih v tej uredbi, mora ta uredba začeti veljati takoj po objavi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

S to uredbo se vzpostavi instrument za povezovanje Evrope (v nadaljnjem besedilu: program).

V uredbi so določeni cilji programa, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „ukrep“ pomeni vsako dejavnost, ki velja za finančno in tehnično neodvisno, je časovno omejena in potrebna za izvajanje projekta; |
| --- | --- |

(a)

„ukrep“ pomeni vsako dejavnost, ki velja za finančno in tehnično neodvisno, je časovno omejena in potrebna za izvajanje projekta;

| (b) | „alternativna goriva“ pomenijo alternativna goriva
  za vse načine prevoza
  , kot so opredeljena v členu 2(1) Direktive 2014/94/EU; |
| --- | --- |

(b)

„alternativna goriva“ pomenijo alternativna goriva
  za vse načine prevoza
  , kot so opredeljena v členu 2(1) Direktive 2014/94/EU;

| (c) | „pridružena država“ pomeni tretjo državo, ki je pogodbenica sporazuma z Unijo, ki ji omogoča sodelovanje v programu v skladu s členom 5; |
| --- | --- |

(c)

„pridružena država“ pomeni tretjo državo, ki je pogodbenica sporazuma z Unijo, ki ji omogoča sodelovanje v programu v skladu s členom 5;

| (ca) | „upravičenec“ pomeni vsak subjekt, ki je bil na podlagi meril za upravičenost iz člena 11 te uredbe in v skladu s členom [197] finančne uredbe izbran za prejemanje finančne pomoči Unije; |
| --- | --- |

(ca)

„upravičenec“ pomeni vsak subjekt, ki je bil na podlagi meril za upravičenost iz člena 11 te uredbe in v skladu s členom [197] finančne uredbe izbran za prejemanje finančne pomoči Unije;

| (d) | „operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena [2(6)] Uredbe (EU, Euratom) 2018/XXX (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), in združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente
  in/ali proračunska jamstva
  iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij pa tudi s strani komercialnih finančnih institucij in vlagateljev; |
| --- | --- |

(d)

„operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena [2(6)] Uredbe (EU, Euratom) 2018/XXX (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), in združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente
  in/ali proračunska jamstva
  iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij pa tudi s strani komercialnih finančnih institucij in vlagateljev;

| (da) | „ozko grlo“ pomeni fizično, tehnično ali funkcionalno oviro, ki hromi sistem in s tem vpliva na neprekinjenost tokov na dolge razdalje ali čezmejnih tokov, odpraviti pa jo je mogoče z izgradnjo nove infrastrukture ali bistveno nadgradnjo obstoječe infrastrukture, s čimer bi se lahko stanje bistveno izboljšalo, kar bi odpravilo omejitve ozkega grla; |
| --- | --- |

(da)

„ozko grlo“ pomeni fizično, tehnično ali funkcionalno oviro, ki hromi sistem in s tem vpliva na neprekinjenost tokov na dolge razdalje ali čezmejnih tokov, odpraviti pa jo je mogoče z izgradnjo nove infrastrukture ali bistveno nadgradnjo obstoječe infrastrukture, s čimer bi se lahko stanje bistveno izboljšalo, kar bi odpravilo omejitve ozkega grla;

| (e) | „celovito omrežje“ pomeni prometno infrastrukturo, določeno v skladu s poglavjem II Uredbe (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- |

(e)

„celovito omrežje“ pomeni prometno infrastrukturo, določeno v skladu s poglavjem II Uredbe (EU) št. 1315/2013;

| (f) | „jedrno omrežje“ pomeni prometno infrastrukturo, določeno v skladu s poglavjem III Uredbe (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- |

(f)

„jedrno omrežje“ pomeni prometno infrastrukturo, določeno v skladu s poglavjem III Uredbe (EU) št. 1315/2013;

| (g) | „koridorji jedrnega omrežja“ pomenijo instrument za spodbujanje usklajenega izvajanja jedrnega omrežja, kot je določeno v poglavju IV Uredbe (EU) št. 1315/2013 in navedeno v delu III Priloge k tej uredbi; |
| --- | --- |

(g)

„koridorji jedrnega omrežja“ pomenijo instrument za spodbujanje usklajenega izvajanja jedrnega omrežja, kot je določeno v poglavju IV Uredbe (EU) št. 1315/2013 in navedeno v delu III Priloge k tej uredbi;

| (ga) | „čezmejna povezava“ na področju prometne infrastrukture pomeni projekte, ki zajemajo železniški, cestni, celinski plovni ali pomorski odsek med državama članicama ali državo članico in tretjo državo, ali projekt za katero koli vrsto prevoza, izveden v eni državi članici, ki izkazuje znaten čezmejni učinek z izboljševanjem čezmejnih prometnih tokov med državama članicama; |
| --- | --- |

(ga)

„čezmejna povezava“ na področju prometne infrastrukture pomeni projekte, ki zajemajo železniški, cestni, celinski plovni ali pomorski odsek med državama članicama ali državo članico in tretjo državo, ali projekt za katero koli vrsto prevoza, izveden v eni državi članici, ki izkazuje znaten čezmejni učinek z izboljševanjem čezmejnih prometnih tokov med državama članicama;

| (h) | „čezmejni projekt na področju energije iz obnovljivih virov“ pomeni projekt, izbran ali upravičen do tega, da je izbran na podlagi sporazuma o sodelovanju ali kakršnega koli drugega dogovora med državami članicami ali dogovora med državami članicami in tretjimi državami, kot je opredeljeno v 
  [členu 8,
   9, 11
  oziroma 13] Direktive (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta ]
   (+) (1) (+)., pri načrtovanju ali uvedbi energije iz obnovljivih virov v skladu z merili, določenimi v delu IV Priloge k tej uredbi; |
| --- | --- |

(h)

„čezmejni projekt na področju energije iz obnovljivih virov“ pomeni projekt, izbran ali upravičen do tega, da je izbran na podlagi sporazuma o sodelovanju ali kakršnega koli drugega dogovora med državami članicami ali dogovora med državami članicami in tretjimi državami, kot je opredeljeno v 
  [členu 8,
   9, 11
  oziroma 13] Direktive (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta ]
   (+) (1) (+)., pri načrtovanju ali uvedbi energije iz obnovljivih virov v skladu z merili, določenimi v delu IV Priloge k tej uredbi;

| (ha) | „energijska učinkovitost na prvem mestu“ pomeni, da se pri energetskih načrtih in vseh odločitvah glede politik in naložb čim bolj upošteva alternativne ukrepe za stroškovno učinkovito energijo, da bi dosegli učinkovitejše povpraševanje in ponudbo energije, in sicer s stroškovno učinkovitimi prihranki porabe končne energije, pobudami za prilagajanje odjema ter učinkovitejšo pretvorbo, prenosom in distribucijo energije, pri čemer pa bi se vseeno dosegli cilji teh odločitev; |
| --- | --- |

(ha)

„energijska učinkovitost na prvem mestu“ pomeni, da se pri energetskih načrtih in vseh odločitvah glede politik in naložb čim bolj upošteva alternativne ukrepe za stroškovno učinkovito energijo, da bi dosegli učinkovitejše povpraševanje in ponudbo energije, in sicer s stroškovno učinkovitimi prihranki porabe končne energije, pobudami za prilagajanje odjema ter učinkovitejšo pretvorbo, prenosom in distribucijo energije, pri čemer pa bi se vseeno dosegli cilji teh odločitev;

| (i) | „infrastruktura za digitalno povezljivost“ pomeni zelo visokozmogljiva omrežja, sisteme 5G, zelo visokokakovostno lokalno brezžično povezljivost, hrbtenična omrežja ter delujoče digitalne platforme, neposredno povezane s prometno in energetsko infrastrukturo; |
| --- | --- |

(i)

„infrastruktura za digitalno povezljivost“ pomeni zelo visokozmogljiva omrežja, sisteme 5G, zelo visokokakovostno lokalno brezžično povezljivost, hrbtenična omrežja ter delujoče digitalne platforme, neposredno povezane s prometno in energetsko infrastrukturo;

| (j) | „sistemi 5G“ pomenijo sklop elementov digitalne infrastrukture, ki se na podlagi globalno sprejetih standardov za mobilno in brezžično komunikacijsko tehnologijo uporabljajo za povezljivost in storitve dodane vrednosti, z značilnostmi naprednega delovanja, kot so zelo velika hitrost prenosa podatkov in zmogljivost, nizka stopnja zakasnitve, visoka stopnja zanesljivosti ali podpiranje številnih povezanih naprav; |
| --- | --- |

(j)

„sistemi 5G“ pomenijo sklop elementov digitalne infrastrukture, ki se na podlagi globalno sprejetih standardov za mobilno in brezžično komunikacijsko tehnologijo uporabljajo za povezljivost in storitve dodane vrednosti, z značilnostmi naprednega delovanja, kot so zelo velika hitrost prenosa podatkov in zmogljivost, nizka stopnja zakasnitve, visoka stopnja zanesljivosti ali podpiranje številnih povezanih naprav;

| (k) | „koridor 5G“ pomeni prometno pot, cesto, železnico
  ali celinsko plovno pot
  , ki je v celoti pokrita z infrastrukturo za digitalno povezljivost in zlasti sistemi 5G ter omogoča nemoteno zagotavljanje sinergijskih digitalnih storitev, kot
  so
  povezana in avtomatizirana mobilnost,
  podobne storitve
  pametne mobilnosti za železnice
  ali digitalna povezljivost na celinskih plovnih poteh
  ; |
| --- | --- |

(k)

„koridor 5G“ pomeni prometno pot, cesto, železnico
  ali celinsko plovno pot
  , ki je v celoti pokrita z infrastrukturo za digitalno povezljivost in zlasti sistemi 5G ter omogoča nemoteno zagotavljanje sinergijskih digitalnih storitev, kot
  so
  povezana in avtomatizirana mobilnost,
  podobne storitve
  pametne mobilnosti za železnice
  ali digitalna povezljivost na celinskih plovnih poteh
  ;

| (ka) | „manjkajoča povezava“ je odsek za vse načine prevoza v okviru koridorja ali prometnega odseka TEN-T, ki zagotavlja povezanost jedrnih ali celovitih omrežij s koridorji TEN-T, ki manjka ali ki vsebuje eno ali več ozkih grl, ki vplivajo na neprekinjenost koridorja TEN-T; |
| --- | --- |

(ka)

„manjkajoča povezava“ je odsek za vse načine prevoza v okviru koridorja ali prometnega odseka TEN-T, ki zagotavlja povezanost jedrnih ali celovitih omrežij s koridorji TEN-T, ki manjka ali ki vsebuje eno ali več ozkih grl, ki vplivajo na neprekinjenost koridorja TEN-T;

| (l) | „delujoče digitalne platforme, neposredno povezane s prometno in energetsko infrastrukturo“ pomenijo fizične in virtualne vire informacijske in komunikacijske tehnologije (v nadaljnjem besedilu: IKT), ki delujejo na komunikacijski infrastrukturi ter podpirajo pretok, shranjevanje, obdelavo in analizo podatkov o prometni in/ali energetski infrastrukturi; |
| --- | --- |

(l)

„delujoče digitalne platforme, neposredno povezane s prometno in energetsko infrastrukturo“ pomenijo fizične in virtualne vire informacijske in komunikacijske tehnologije (v nadaljnjem besedilu: IKT), ki delujejo na komunikacijski infrastrukturi ter podpirajo pretok, shranjevanje, obdelavo in analizo podatkov o prometni in/ali energetski infrastrukturi;

| (m) | „projekt v skupnem interesu“ pomeni projekt, opredeljen v Uredbi (EU) št. 1315/2013 ali Uredbi (EU) št. 347/2013 ali členu 8 te uredbe, |
| --- | --- |

(m)

„projekt v skupnem interesu“ pomeni projekt, opredeljen v Uredbi (EU) št. 1315/2013 ali Uredbi (EU) št. 347/2013 ali členu 8 te uredbe,

| (n) | „študije“ pomenijo dejavnosti, potrebne za pripravo izvajanja projekta, kot so pripravljalne študije, študije kartiranja in izvedljivosti, študije v zvezi z ocenjevanjem, preskusi in potrjevanjem, tudi v obliki programske opreme, ter vse druge ukrepe za tehnično podporo, vključno s pripravljalnimi deli, potrebnimi za opredelitev in razvoj projekta ter odločitev o njegovem financiranju, kot so izvidniške dejavnosti na zadevnih lokacijah ter priprava finančnega svežnja; |
| --- | --- |

(n)

„študije“ pomenijo dejavnosti, potrebne za pripravo izvajanja projekta, kot so pripravljalne študije, študije kartiranja in izvedljivosti, študije v zvezi z ocenjevanjem, preskusi in potrjevanjem, tudi v obliki programske opreme, ter vse druge ukrepe za tehnično podporo, vključno s pripravljalnimi deli, potrebnimi za opredelitev in razvoj projekta ter odločitev o njegovem financiranju, kot so izvidniške dejavnosti na zadevnih lokacijah ter priprava finančnega svežnja;

| (o) | „spodbujevalci socialno-ekonomskega razvoja“ pomenijo subjekte, ki lahko zaradi svojega poslanstva, narave ali lokacije neposredno ali posredno ustvarjajo pomembne socialno-ekonomske koristi za državljane, podjetja in lokalne skupnosti na okoliškem
  ali vplivnem
  območju; |
| --- | --- |

(o)

„spodbujevalci socialno-ekonomskega razvoja“ pomenijo subjekte, ki lahko zaradi svojega poslanstva, narave ali lokacije neposredno ali posredno ustvarjajo pomembne socialno-ekonomske koristi za državljane, podjetja in lokalne skupnosti na okoliškem
  ali vplivnem
  območju;

| (p) | „tretja država“ pomeni državo, ki ni članica Evropske unije; |
| --- | --- |

(p)

„tretja država“ pomeni državo, ki ni članica Evropske unije;

| (q) | „zelo visokozmogljiva omrežja“ pomenijo zelo visokozmogljiva omrežja, kot so opredeljena v členu 
  [2(2)]
  Direktive (EU) 2018/XXX [Evropski zakonik o elektronskih komunikacijah]; |
| --- | --- |

(q)

„zelo visokozmogljiva omrežja“ pomenijo zelo visokozmogljiva omrežja, kot so opredeljena v členu 
  [2(2)]
  Direktive (EU) 2018/XXX [Evropski zakonik o elektronskih komunikacijah];

| (r) | „dela“ pomenijo nakup, dobavo in uporabo sestavnih delov, sistemov in storitev, vključno s programsko opremo, izvedbo dejavnosti načrtovanja, gradnje in montaže, povezanih s projektom, tehnično potrditev montaže ter začetek uporabe projekta. |
| --- | --- |

(r)

„dela“ pomenijo nakup, dobavo in uporabo sestavnih delov, sistemov in storitev, vključno s programsko opremo, izvedbo dejavnosti načrtovanja, gradnje in montaže, povezanih s projektom, tehnično potrditev montaže ter začetek uporabe projekta.

| (ra) | „infrastruktura za civilno-obrambno dvojno rabo“ pomeni infrastrukturo, ki se uporablja predvsem za civilne namene, vendar je strateškega pomena tudi za namene obrambe in kriznega upravljanja ter bi se lahko prilagodila civilno-vojaškim potrebam z dvojno rabo. |
| --- | --- |

(ra)

„infrastruktura za civilno-obrambno dvojno rabo“ pomeni infrastrukturo, ki se uporablja predvsem za civilne namene, vendar je strateškega pomena tudi za namene obrambe in kriznega upravljanja ter bi se lahko prilagodila civilno-vojaškim potrebam z dvojno rabo.

Člen 3

Cilji

1.   Splošni cilj programa je
  izgradnja,
  razvoj in posodobitev vseevropskih omrežij na prometnem, energetskem in digitalnem področju ter spodbujanje čezmejnega sodelovanja na področju energije iz obnovljivih virov
  , da bi prispevali k večji evropski konkurenčnosti in dostopu do notranjega trga, k pametni, trajnostni in vključujoči rasti ter k utrjevanju ozemeljske, družbene in gospodarske kohezije
  ob
  znatnem prispevanju k dolgoročnim zavezam
  glede razogljičenja s poudarkom na sinergijah med
  prometnim, energetskim in digitalnim sektorjem
  .

2.   Specifični cilji programa so:

| (a) | v prometnem sektorju:






  (i) | prispevati k razvoju projektov v skupnem interesu, ki se nanašajo na učinkovita, medsebojno povezana
  , interoperabilna in večmodalna
  omrežja ter infrastrukturo za pametno, trajnostno, vključujočo,
  dostopno,
  varno in zanesljivo mobilnost
  in evropski prometni prostor
  ; |
| --- | --- | --- |

(a)

v prometnem sektorju:

(i)

prispevati k razvoju projektov v skupnem interesu, ki se nanašajo na učinkovita, medsebojno povezana
  , interoperabilna in večmodalna
  omrežja ter infrastrukturo za pametno, trajnostno, vključujočo,
  dostopno,
  varno in zanesljivo mobilnost
  in evropski prometni prostor
  ;

| (ii) | prilagoditi
  dele vseevropskega prometnega omrežja, primernega za vojaške prevoze,
  potrebam po
  dvojni (civilni in obrambni)
  mobilnosti; |
| --- | --- |

(ii)

prilagoditi
  dele vseevropskega prometnega omrežja, primernega za vojaške prevoze,
  potrebam po
  dvojni (civilni in obrambni)
  mobilnosti;

| (b) | v energetskem sektorju prispevati k razvoju projektov v skupnem interesu, ki se nanašajo na nadaljnje povezovanje
  učinkovitega in konkurenčnega
  notranjega energetskega trga ter čezmejno in medsektorsko interoperabilnost omrežij, pospešujejo razogljičenje
  gospodarstva
  in zagotavljajo zanesljivost oskrbe
  in energetsko neodvisnost EU
  , ▌spodbujati čezmejno sodelovanje na področju energije
  , vključno z energijo
  iz obnovljivih virov
  , ter spodbujati energijsko učinkovitost
  ; |
| --- | --- |

(b)

v energetskem sektorju prispevati k razvoju projektov v skupnem interesu, ki se nanašajo na nadaljnje povezovanje
  učinkovitega in konkurenčnega
  notranjega energetskega trga ter čezmejno in medsektorsko interoperabilnost omrežij, pospešujejo razogljičenje
  gospodarstva
  in zagotavljajo zanesljivost oskrbe
  in energetsko neodvisnost EU
  , ▌spodbujati čezmejno sodelovanje na področju energije
  , vključno z energijo
  iz obnovljivih virov
  , ter spodbujati energijsko učinkovitost
  ;

| (c) | v digitalnem sektorju prispevati k 
  razvoju projektov v skupnem interesu v zvezi z uvedbo varnih in zanesljivih
  zelo visokozmogljivih digitalnih omrežij in sistemov 5G, večji odpornosti in zmogljivosti digitalnih hrbteničnih omrežij na ozemljih EU z njihovim povezovanjem s sosednjimi ozemlji kot tudi k digitalizaciji
  prometnega in energetskega omrežja
  . |
| --- | --- |

(c)

v digitalnem sektorju prispevati k 
  razvoju projektov v skupnem interesu v zvezi z uvedbo varnih in zanesljivih
  zelo visokozmogljivih digitalnih omrežij in sistemov 5G, večji odpornosti in zmogljivosti digitalnih hrbteničnih omrežij na ozemljih EU z njihovim povezovanjem s sosednjimi ozemlji kot tudi k digitalizaciji
  prometnega in energetskega omrežja
  .

Člen 4

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 se določijo na
  43 850 768 000 EUR v stalnih cenah (XXX EUR
  v tekočih cenah). ▌.

2.   Ta znesek se razdeli, kot sledi:

| (a) | 33 513 524 000 v stalnih cenah (XXX EUR v tekočih cenah)
  za specifične cilje iz člena 3(2)(a), od tega:






  (i) | 17 746 000 000 EUR v stalnih cenah (XXX EUR v tekočih cenah)
  iz grozda evropskih strateških naložb; |
| --- | --- | --- |

(a)

33 513 524 000 v stalnih cenah (XXX EUR v tekočih cenah)
  za specifične cilje iz člena 3(2)(a), od tega:

(i)

17 746 000 000 EUR v stalnih cenah (XXX EUR v tekočih cenah)
  iz grozda evropskih strateških naložb;

| (ii) | 10 000 000 000 EUR v stalnih cenah (
  11 285 493 000 EUR
  v tekočih cenah)
  se prerazporedi iz Kohezijskega sklada, da se v skladu s to uredbo porabi samo v državah članicah, ki so upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada; |
| --- | --- |

(ii)

10 000 000 000 EUR v stalnih cenah (
  11 285 493 000 EUR
  v tekočih cenah)
  se prerazporedi iz Kohezijskega sklada, da se v skladu s to uredbo porabi samo v državah članicah, ki so upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada;

| (iii) | 5 767 524 000 EUR v stalnih cenah (
  6 500 000 000 EUR
  v tekočih cenah) iz razdelka Varnost in obramba
  za specifični cilj iz člena 3(2)(a)(ii); |
| --- | --- |

(iii)

5 767 524 000 EUR v stalnih cenah (
  6 500 000 000 EUR
  v tekočih cenah) iz razdelka Varnost in obramba
  za specifični cilj iz člena 3(2)(a)(ii);

| (b) | do 8 650 000 000 EUR za specifične cilje iz člena 3(2)(b), od tega
  20 %
  za čezmejne projekte na področju energije iz obnovljivih virov; [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(b)

do 8 650 000 000 EUR za specifične cilje iz člena 3(2)(b), od tega
  20 %
  za čezmejne projekte na področju energije iz obnovljivih virov; [Sprememba 9]

| (c) | 2 662 000 000 EUR v stalnih cenah (
  3 000 000 000 EUR
  v tekočih cenah)
  za specifične cilje iz člena 3(2)(c). |
| --- | --- |

(c)

2 662 000 000 EUR v stalnih cenah (
  3 000 000 000 EUR
  v tekočih cenah)
  za specifične cilje iz člena 3(2)(c).

3.   Komisija ne odstopa od zneska iz pododstavka 2(a)(ii).

4.   
  Do 3 % zneska
  iz odstavka 1 se lahko uporabi
  tudi
  za tehnično in upravno pomoč za izvajanje programa in sektorskih smernic, kot so dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi. Ta znesek se lahko uporabi tudi za financiranje spremljevalnih ukrepov v podporo pripravi projektov.

5.   Proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, se lahko razporedijo na več let v letne obroke.

5a.
     
  V velikih projektih se zagotovita preglednost in sodelovanje državljanov. [Sprememba 27]

6.   Brez poseganja v finančno uredbo so lahko odhodki za ukrepe, ki izhajajo iz projektov, vključenih v prvi delovni program, upravičeni od 1. januarja 2021.

7.   Znesek, prerazporejen iz Kohezijskega sklada, se uporabi v skladu s to uredbo, ob upoštevanju odstavka 8 in brez poseganja v člen 14(2)(b).

8.   Kar zadeva zneske, prerazporejene iz Kohezijskega sklada, se ▌pri izboru projektov, upravičenih do financiranja, ▌do 31. decembra
  2022
  upoštevajo nacionalna dodeljena sredstva v okviru Kohezijskega sklada ▌. Od 1. januarja
  2023
  se sredstva, ki so bila prerazporejena programu in niso bila dodeljena za noben projekt prometne infrastrukture,
  na konkurenčni osnovi
  dajo na voljo vsem državam članicam, upravičenim do sredstev iz Kohezijskega sklada, za financiranje projektov prometne infrastrukture v skladu s to uredbo.

9.   Sredstva, dodeljena
  državi članici
  v okviru deljenega upravljanja, se lahko na
  njeno
  zahtevo
  in v skladu z zadevnim organom upravljanja
  prerazporedijo programu
  , da se lahko uporabijo kot del operacije mešanega financiranja ali sinergije z drugimi programi Unije, ki je vključena v predlog, ki ga predloži zadevna država članica in ga Komisija razglasi za upravičenega v okviru postopka delovnega programa
  . Komisija ta sredstva uporablja neposredno v skladu s [točko (a) člena 62(1)] finančne uredbe ali posredno v skladu s točko (c) navedenega člena. ▌

Člen 5

Tretje države, pridružene programu

1.   V programu lahko sodelujejo naslednje tretje države:

| (a) | članice Evropskega združenja za prosto trgovino (v nadaljnjem besedilu: EFTA), ki so članice EGP, v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP; |
| --- | --- |

(a)

članice Evropskega združenja za prosto trgovino (v nadaljnjem besedilu: EFTA), ki so članice EGP, v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP;

| (b) | države pristopnice, države kandidatke in potencialne države kandidatke v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih Pridružitvenega sveta ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; |
| --- | --- |

(b)

države pristopnice, države kandidatke in potencialne države kandidatke v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih Pridružitvenega sveta ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

| (c) | države, ki jih zajema evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih Pridružitvenega sveta ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; |
| --- | --- |

(c)

države, ki jih zajema evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih Pridružitvenega sveta ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

| (d) | druge tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki zajema sodelovanje tretje države v katerem koli programu Unije, pod pogojem, da sporazum:






  — | zagotavlja pravično ravnotežje glede prispevkov in koristi tretje države, ki sodeluje v programih Unije; |
| --- | --- | --- |

(d)

druge tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki zajema sodelovanje tretje države v katerem koli programu Unije, pod pogojem, da sporazum:

—

zagotavlja pravično ravnotežje glede prispevkov in koristi tretje države, ki sodeluje v programih Unije;

| — | določa pogoje za udeležbo v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihovih upravnih stroškov. Ti prispevki pomenijo namenske prejemke v skladu s členom [21(5)] finančne uredbe; |
| --- | --- |

—

določa pogoje za udeležbo v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihovih upravnih stroškov. Ti prispevki pomenijo namenske prejemke v skladu s členom [21(5)] finančne uredbe;

| — | tretji državi ne podeljuje pravice odločanja o programu; |
| --- | --- |

—

tretji državi ne podeljuje pravice odločanja o programu;

| — | zagotavlja pravice Unije za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov. |
| --- | --- |

—

zagotavlja pravice Unije za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov.

| — | zagotavlja vzajemnost pri dostopu do podobnih programov v tretji državi, zlasti javnih razpisov. |
| --- | --- |

—

zagotavlja vzajemnost pri dostopu do podobnih programov v tretji državi, zlasti javnih razpisov.

2.   Tretje države iz odstavka 1 in subjekti s sedežem v teh državah ne smejo prejeti finančne pomoči na podlagi te uredbe, razen če je tako financiranje nujno za doseganje ciljev danega projekta v skupnem interesu, pod pogoji, ki so določeni v delovnih programih iz člena 19
  , in v skladu s določbami iz člena 8 Uredbe (EU) št. 1315/2013
  .

Člen 6

Izvajanje in oblike financiranja EU

1.   Program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo ali s posrednim upravljanjem z organi iz člena [61(1)(c)] finančne uredbe.

2.   S programom se lahko zagotovi financiranje v ▌obliki nepovratnih sredstev in javnih naročil
  , kot je določeno v finančni uredbi
  . Financiranje
  , ki ga zagotavlja program,
  se lahko
  uporablja
  v okviru operacij mešanega financiranja
  , vključno s sredstvi iz člena 3(2)(a) uredbe o InvestEU
  .
  V prometnem sektorju operacije mešanega financiranja ne presegajo 10 % dodeljenih sredstev in so namenjene predvsem za horizontalne prednostne naloge, navedene v Prilogi – del III – točka - 1 (novo).
  Operacije mešanega financiranja na podlagi tega programa se izvajajo v skladu z uredbo o InvestEU in naslovom X finančne uredbe.

3.   Komisija lahko na izvajalske agencije prenese pooblastilo za izvajanje dela programa v skladu s členom [69] finančne uredbe, da se izvajanje prilagodi zahtevam po optimalnem upravljanju in učinkovitosti programa v prometnem, energetskem in digitalnem sektorju.

4.   Prispevki v mehanizem vzajemnega zavarovanja lahko krijejo tveganje, povezano z izterjavo sredstev, ki jih dolgujejo prejemniki, in se štejejo za zadostno jamstvo v skladu s finančno uredbo. Uporabljajo se določbe iz [člena X] Uredbe XXX [naslednica uredbe o Jamstvenem skladu].

Člen 6a

Prilagoditev omrežij TEN-T za civilno-obrambno dvojno rabo

1.
     
  Projekti v skupnem interesu prispevajo k prilagajanju omrežij TEN-T, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) št. 1315/2013, z namenom, da se omogoči dvojna, civilno-obrambna uporaba infrastrukture v skladu z zahtevami dvojne (civilne in obrambne) mobilnosti (v nadaljnjem besedilu: zahteve dvojne mobilnosti) in prednostnimi projekti infrastrukture za dvojno rabo iz odstavka 2 tega člena.

2.
     
  Komisija do 31. decembra 2019 sprejme delegirane akte v skladu s členom 24 te uredbe, da bi podrobneje opredelila zahteve dvojne mobilnosti, seznam delov vseevropskega prometnega omrežja, ki so primerni za vojaški prevoz, seznam prednostnih projektov infrastrukture za dvojno rabo in postopek ocenjevanja v zvezi z upravičenostjo ukrepov, povezanih s civilno-obrambno dvojno rabo infrastrukture. V opredelitvi prednostnih projektov se upoštevajo razmere v državah članicah na vzhodu in jugu Unije.

3.
     
  Študije za razvoj in opredelitev projektov skupnega interesa na delih vseevropskega prometnega omrežja, ki so primerni za vojaški prevoz, ki bodo vedno temeljili na obstoječih študijah izvedljivosti, projektih in izvajanju TEN-T, vključujejo tudi ukrepe, potrebne za izpolnjevanje zahtev dvojne mobilnosti, ki jih je potrdil Svet, in prednostnih projektov infrastrukture za civilno-obrambno dvojno rabo.

Vsi predlagani projekti vključujejo merljive ukrepe za vključitev zahtev dvojne mobilnosti, ki jih je potrdil Svet.

Predlogi, ki vključujejo samo ukrepe v zvezi z vojaško mobilnostjo, so upravičeni le v primeru, da prispevajo k obstoječi civilni infrastrukturi.

Vsi ukrepi, povezani z izpolnjevanjem zahtev dvojne mobilnosti, se financirajo iz sredstev, predvidenih v členu 4(2)(a)(iii) in omogočajo civilno-obrambno dvojno rabo infrastrukture.

4.
     
  Komisija do 31. decembra 2025 opravi ocenjevanje že porabljenih sredstev in perspektive porabe zneska, določenega v členu 4(2)(a)(iii). Glede na rezultat tega ocenjevanja se Komisija odloči prenesti nedodeljeni denar iz člena 4(2)(a)(iii) v člen 4(2)(a)(i).

Člen 6b

Čezmejni projekti na področju prometa

1.
     
  Države članice, regionalni organi ali drugi subjekti, ki sodelujejo v čezmejnem projektu na področju prometa, lahko ustanovijo skupni organ („vse na enem mestu“) za upravljanje projektov. Ti skupni organi imajo široka usklajevalna pooblastila, pri čemer prevladajo pravila EU, kar olajša upravljanje vseh ocen učinka, dovoljenj na področju prostorskega načrtovanja in gradbenih dovoljenj.

2.
     
  Da se odpravijo težave z usklajevanjem postopkov za izdajo dovoljenj za čezmejne infrastrukturne projekte TEN-T, evropski koordinatorji spremljajo usklajevanje projektov in predlagajo postopke za lažje časovno usklajevanje in dokončanje.

3.
     
  Ker je treba usklajevanje in sodelovanje med državami članicami zagotoviti prek imenovanega enotnega pristojnega organa in določiti skupne roke za izdajo čezmejnih dovoljenj in začetek javnega naročanja za skupne čezmejne projekte, so potrebni ukrepi skladni z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o racionalizaciji ukrepov za pospešitev realizacije vseevropskega prometnega omrežja (COM(2018)0277).

Člen 7

Čezmejni projekti na področju energije iz obnovljivih virov

1.   Čezmejni projekti na področju energije iz obnovljivih virov
  prispevajo k razogljičenju, dokončanju notranjega trga z energijo in izboljšanju zanesljivosti oskrbe,
  vključujejo najmanj dve državi članici in so vključeni v sporazum o sodelovanju ali kakršen koli drug dogovor med državami članicami
  , tudi na regionalni ravni, če je to ustrezno,
  ali dogovor med državami članicami in tretjimi državami, kot je določeno v 
  členu 8,
  9, 11
  oziroma 13
  Direktive
  (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta
   (+). Ti projekti se opredelijo v skladu s 
  splošnimi
  merili in postopkom iz dela IV Priloge k tej uredbi.

2.   Komisija do 31. decembra 2019 sprejme delegirani akt v skladu s členom 23(d) te uredbe, da dodatno
  in brez poseganja v merila za dodelitev iz člena 13
  opredeli
  posebna
  merila za izbor in določi podrobnosti postopka izbora projektov, ter objavi metodologijo za ocenjevanje prispevka projektov k splošnim merilom ter
  analize
  stroškov in koristi iz dela IV Priloge.

3.   Študije, namenjene razvoju in opredelitvi čezmejnih projektov na področju energije iz obnovljivih virov, so upravičene do financiranja na podlagi te uredbe.

4.   Čezmejni projekti na področju energije iz obnovljivih virov so upravičeni do financiranja Unije za dela, če izpolnjujejo ti dodatni merili:

| (a) | analiza stroškov in koristi za projekt v skladu s točko 3 dela IV Priloge
  je obvezna za vse podprte projekte, opravi se na pregleden, izčrpen in celosten način ter
  dokazuje obstoj znatnih prihrankov stroškov in/ali koristi v smislu
  trajnosti,
  povezovanja sistemov, zanesljivosti oskrbe ali inovacij in |
| --- | --- |

(a)

analiza stroškov in koristi za projekt v skladu s točko 3 dela IV Priloge
  je obvezna za vse podprte projekte, opravi se na pregleden, izčrpen in celosten način ter
  dokazuje obstoj znatnih prihrankov stroškov in/ali koristi v smislu
  trajnosti,
  povezovanja sistemov, zanesljivosti oskrbe ali inovacij in

| (b) | vložnik dokaže, da se brez nepovratnih sredstev projekt ne bi uresničil ali da brez nepovratnih sredstev projekt ne more biti donosen. Pri tej analizi se upoštevajo vsi prihodki iz shem podpore. |
| --- | --- |

(b)

vložnik dokaže, da se brez nepovratnih sredstev projekt ne bi uresničil ali da brez nepovratnih sredstev projekt ne more biti donosen. Pri tej analizi se upoštevajo vsi prihodki iz shem podpore.

5.   Znesek nepovratnih sredstev za dela je sorazmeren s prihranki stroškov in/ali koristmi iz točke 2(b) dela IV Priloge, ne presega zneska, potrebnega za uresničitev ali donosnost projekta
  in upošteva določbe iz člena 14(3)
  .

Člen 8

Projekti v skupnem interesu na področju infrastrukture za digitalno povezljivost

1.   Projekti v skupnem interesu na področju infrastrukture za digitalno povezljivost
  so tisti projekti, ki pomembno
  prispevajo k:

| (a) | dokončanju evropskega enotnega digitalnega trga ter |
| --- | --- |

(a)

dokončanju evropskega enotnega digitalnega trga ter

| (b) | ciljem Unije na področju strateške povezljivosti in |
| --- | --- |

(b)

ciljem Unije na področju strateške povezljivosti in

| (c) | zagotavljajo osnovno omrežno infrastrukturo za podporo digitalne preobrazbe gospodarstva in družbe
  . |
| --- | --- |

(c)

zagotavljajo osnovno omrežno infrastrukturo za podporo digitalne preobrazbe gospodarstva in družbe
  .

1a.
     
  Projekti skupnega interesa na področju infrastrukture za digitalno povezljivost so v skladu z naslednjimi merili:

| (a) | prispevajo k posebnemu cilju iz točke (c) člena 3(2); |
| --- | --- |

(a)

prispevajo k posebnemu cilju iz točke (c) člena 3(2);

| (b) | uporabljajo najboljšo dostopno tehnologijo, obenem pa predstavljajo najboljše ravnotežje v smislu zmogljivosti pretoka podatkov, varnostjo prenosa, odpornostjo omrežja, kibernetsko varnostjo in stroškovno učinkovitostjo. |
| --- | --- |

(b)

uporabljajo najboljšo dostopno tehnologijo, obenem pa predstavljajo najboljše ravnotežje v smislu zmogljivosti pretoka podatkov, varnostjo prenosa, odpornostjo omrežja, kibernetsko varnostjo in stroškovno učinkovitostjo.

2.   Študije, namenjene razvoju in opredelitvi projektov v skupnem interesu na področju infrastrukture za digitalno povezljivost, so upravičene do financiranja na podlagi te uredbe.

3.   Brez poseganja v merila za dodelitev iz člena 13 se prednost pri financiranju določi ob upoštevanju naslednjih meril:

| (a) | ukrepi, ki prispevajo k dostopu do zelo visokozmogljivih omrežij, ki lahko omogočijo gigabitno povezljivost
  , vključno s 5G ali drugo najsodobnejšo mobilno povezljivostjo,
  za spodbujevalce socialno-ekonomskega razvoja, se
  razvrstijo prednostno. Poleg globalne konkurenčnosti Unije in njene zmogljivosti za absorpcijo naložb se upoštevajo funkcije
  spodbujevalcev socialno-ekonomskega razvoja,
  pomembnost
  digitalnih storitev in aplikacij, ki jih omogoča zadevna povezljivost, ter
  potencialne socialno-ekonomske
  koristi za državljane, podjetja in lokalne skupnosti, vključno z morebitnimi pozitivnimi učinki prelivanja v smislu povezljivosti, v skladu z delom V Priloge; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi, ki prispevajo k dostopu do zelo visokozmogljivih omrežij, ki lahko omogočijo gigabitno povezljivost
  , vključno s 5G ali drugo najsodobnejšo mobilno povezljivostjo,
  za spodbujevalce socialno-ekonomskega razvoja, se
  razvrstijo prednostno. Poleg globalne konkurenčnosti Unije in njene zmogljivosti za absorpcijo naložb se upoštevajo funkcije
  spodbujevalcev socialno-ekonomskega razvoja,
  pomembnost
  digitalnih storitev in aplikacij, ki jih omogoča zadevna povezljivost, ter
  potencialne socialno-ekonomske
  koristi za državljane, podjetja in lokalne skupnosti, vključno z morebitnimi pozitivnimi učinki prelivanja v smislu povezljivosti, v skladu z delom V Priloge;

| (b) | ukrepi, ki prispevajo k zagotavljanju zelo visokokakovostne lokalne brezžične povezljivosti v lokalnih skupnostih, v skladu z delom V Priloge; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi, ki prispevajo k zagotavljanju zelo visokokakovostne lokalne brezžične povezljivosti v lokalnih skupnostih, v skladu z delom V Priloge;

| (c) | pri ukrepih, ki prispevajo k uvedbi sistemov 5G,
  imajo
  prednost vzpostavitev koridorjev 5G ob glavnih kopenskih prometnih poteh, vključno z vseevropskimi prometnimi omrežji
  , in družbenoekonomska središča
  . Upošteva se tudi, koliko ukrep prispeva k zagotavljanju pokritja ob glavnih prometnih poteh, kar omogoča nemoteno zagotavljanje sinergijskih digitalnih storitev, ter hkrati čim bolj povečuje morebitne pozitivne učinke prelivanja za ozemlja in prebivalstvo v bližini območja uvedbe projekta. Okvirni seznam projektov, ki bi jim podpora lahko koristila, je vključen v del V Priloge; |
| --- | --- |

(c)

pri ukrepih, ki prispevajo k uvedbi sistemov 5G,
  imajo
  prednost vzpostavitev koridorjev 5G ob glavnih kopenskih prometnih poteh, vključno z vseevropskimi prometnimi omrežji
  , in družbenoekonomska središča
  . Upošteva se tudi, koliko ukrep prispeva k zagotavljanju pokritja ob glavnih prometnih poteh, kar omogoča nemoteno zagotavljanje sinergijskih digitalnih storitev, ter hkrati čim bolj povečuje morebitne pozitivne učinke prelivanja za ozemlja in prebivalstvo v bližini območja uvedbe projekta. Okvirni seznam projektov, ki bi jim podpora lahko koristila, je vključen v del V Priloge;

| (d) | projekti, namenjeni vzpostavitvi čezmejnih
  zelo visokozmogljivostnih in
  hrbteničnih omrežij, ki povezujejo Unijo s tretjimi državami in krepijo povezave znotraj ozemlja Unije, vključno s podmorskimi kabli, se prednostno razvrstijo glede na to, kako pomembno prispevajo k večji odpornosti in zmogljivosti elektronskih komunikacijskih omrežij na ozemlju Unije; |
| --- | --- |

(d)

projekti, namenjeni vzpostavitvi čezmejnih
  zelo visokozmogljivostnih in
  hrbteničnih omrežij, ki povezujejo Unijo s tretjimi državami in krepijo povezave znotraj ozemlja Unije, vključno s podmorskimi kabli, se prednostno razvrstijo glede na to, kako pomembno prispevajo k večji odpornosti in zmogljivosti elektronskih komunikacijskih omrežij na ozemlju Unije;

| (e) | glede pokritosti z zelo visokozmogljivimi omrežji imajo prednost ukrepi, ki prispevajo k pokritju ozemelj in prebivalstva, v obratnem sorazmerju z intenzivnostjo nepovratnih sredstev, ki bi bila potrebna za izvedbo projekta glede na veljavne najvišje stopnje sofinanciranja, določene v členu 14. Upošteva se tudi, koliko ukrep prispeva k zagotavljanju celovitega pokritja ozemlja in prebivalstva na območju uvedbe projekta ter hkrati čim bolj povečuje morebitne pozitivne učinke prelivanja za ozemlja in prebivalstvo v bližini območja uvedbe projekta; |
| --- | --- |

(e)

glede pokritosti z zelo visokozmogljivimi omrežji imajo prednost ukrepi, ki prispevajo k pokritju ozemelj in prebivalstva, v obratnem sorazmerju z intenzivnostjo nepovratnih sredstev, ki bi bila potrebna za izvedbo projekta glede na veljavne najvišje stopnje sofinanciranja, določene v členu 14. Upošteva se tudi, koliko ukrep prispeva k zagotavljanju celovitega pokritja ozemlja in prebivalstva na območju uvedbe projekta ter hkrati čim bolj povečuje morebitne pozitivne učinke prelivanja za ozemlja in prebivalstvo v bližini območja uvedbe projekta;

| (f) | pri projektih za uvedbo delujočih digitalnih platform imajo prednost ukrepi, ki temeljijo na najnaprednejših tehnologijah, ob upoštevanju vidikov, kot so interoperabilnost, kibernetska varnost, zasebnost podatkov in ponovna uporaba; |
| --- | --- |

(f)

pri projektih za uvedbo delujočih digitalnih platform imajo prednost ukrepi, ki temeljijo na najnaprednejših tehnologijah, ob upoštevanju vidikov, kot so interoperabilnost, kibernetska varnost, zasebnost podatkov in ponovna uporaba;

▌.

Člen 8a

Oddaja javnih naročil in/ali naročil blaga

1.
     
  Pri dodelitvi naročil s podporo programa upravičenci teh naročil ne bi smeli dodeliti izključno na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe, ampak bi morali upoštevati tudi pristop stroškovne učinkovitosti ter se pri tem osredotočiti na podatke v zvezi s kakovostjo ter socialnimi in okoljskimi vidiki.

2.
     
  Ponudba, predložena za oddajo javnega naročila in/ali naročila blaga, ki ima ugodnosti na podlagi programa, se šteje za dopustno, če delež proizvodov s poreklom iz tretjih držav, s katerimi Unija nima sklenjenega sporazuma, ki bi podjetjem Unije zagotavljal primerljiv in učinkovit dostop do trgov v teh tretjih državah, ne presega 50 % skupne vrednosti proizvodov, ki sestavljajo ponudbo. [Sprememba 35]

POGLAVJE II

POGLAVJE II

UPRAVIČENOST

UPRAVIČENOST

Člen 9

Upravičeni ukrepi

1.   Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, ki prispevajo k doseganju ciljev iz člena 3
  in upoštevajo prilagajanje na podnebne spremembe
  . Ti ukrepi vključujejo zlasti študije, dela in druge spremljevalne ukrepe, ki so potrebni za upravljanje in izvajanje programa in sektorskih smernic.
  Študije so upravičene samo pri pripravi projektov, ki so upravičeni na podlagi tega programa in so na podlagi delovnih programov vključeni v razpis za zbiranje predlogov. Za izbor operacij in njihovega financiranja na podlagi te uredbe ne more veljati nobena dopolnilna obveznost, ki ni določena v tej uredbi.

2.   V prometnem sektorju so do prejemanja finančne pomoči Unije na podlagi te uredbe upravičeni naslednji ukrepi:

| (a) | ukrepi, ki se nanašajo na učinkovita, ▌medsebojno povezana,
  interoperabilna in multimodalna
  omrežja:






  (i) | ukrepi za vzpostavitev jedrnega omrežja v skladu s poglavjem III Uredbe (EU) št. 1315/2013, vključno z ukrepi, ki se nanašajo na urbana vozlišča,
  interoperabilnost železniškega sistema, multimodalne logistične platforme
  ,
  letališča
  , pomorska pristanišča, pristanišča na celinskih plovnih poteh,
  pogoje za plovbo po celinskih plovnih poteh, zaledna pristanišča
  in železniško-cestne terminale jedrnega omrežja, kot so opredeljeni v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1315/2013,
  predvsem ukrepi, navedeni v razdelku 1 dela III Priloge k tej uredbi, ter medsebojne povezave med omrežji.
  Ukrepi za vzpostavitev jedrnega omrežja lahko zajemajo povezane elemente v celovitem omrežju, če je to potrebno za optimizacijo naložbe, v skladu z načini, določenimi v delovnih programih iz člena 19 te uredbe; |
| --- | --- | --- |

(a)

ukrepi, ki se nanašajo na učinkovita, ▌medsebojno povezana,
  interoperabilna in multimodalna
  omrežja:

(i)

ukrepi za vzpostavitev jedrnega omrežja v skladu s poglavjem III Uredbe (EU) št. 1315/2013, vključno z ukrepi, ki se nanašajo na urbana vozlišča,
  interoperabilnost železniškega sistema, multimodalne logistične platforme
  ,
  letališča
  , pomorska pristanišča, pristanišča na celinskih plovnih poteh,
  pogoje za plovbo po celinskih plovnih poteh, zaledna pristanišča
  in železniško-cestne terminale jedrnega omrežja, kot so opredeljeni v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1315/2013,
  predvsem ukrepi, navedeni v razdelku 1 dela III Priloge k tej uredbi, ter medsebojne povezave med omrežji.
  Ukrepi za vzpostavitev jedrnega omrežja lahko zajemajo povezane elemente v celovitem omrežju, če je to potrebno za optimizacijo naložbe, v skladu z načini, določenimi v delovnih programih iz člena 19 te uredbe;

| (ii) | ukrepi za vzpostavitev
  in spodbujanje
  čezmejnih povezav celovitega omrežja v skladu s poglavjem II Uredbe (EU) št. 1315/2013, zlasti na odsekih, naštetih v delu III
  (2)
  Priloge k tej uredbi; |
| --- | --- |

(ii)

ukrepi za vzpostavitev
  in spodbujanje
  čezmejnih povezav celovitega omrežja v skladu s poglavjem II Uredbe (EU) št. 1315/2013, zlasti na odsekih, naštetih v delu III
  (2)
  Priloge k tej uredbi;

| (iia) | ukrepi za harmonizacijo čezmejnih in carinskih predpisov ter upravnih in zakonodajnih postopkov za razvoj regulativnega okvira na ravni EU za dvojno mobilnost (civilno in obrambno); |
| --- | --- |

(iia)

ukrepi za harmonizacijo čezmejnih in carinskih predpisov ter upravnih in zakonodajnih postopkov za razvoj regulativnega okvira na ravni EU za dvojno mobilnost (civilno in obrambno);

| (iib) | ukrepi za ponovno vzpostavitev manjkajočih regionalnih čezmejnih železniških povezav, ki so bile opuščene ali odstranjene, |
| --- | --- |

(iib)

ukrepi za ponovno vzpostavitev manjkajočih regionalnih čezmejnih železniških povezav, ki so bile opuščene ali odstranjene,

| (iii) | ukrepi za vzpostavitev odsekov celovitega omrežja v najbolj oddaljenih regijah v skladu s poglavjem II Uredbe (EU) št. 1315/2013, vključno z ukrepi, ki se nanašajo na zadevna urbana vozlišča,
  letališča, multimodalne logistične platforme
  pomorska pristanišča, pristanišča na celinskih plovnih poteh in železniško-cestne terminale celovitega omrežja, kot so opredeljeni v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- |

(iii)

ukrepi za vzpostavitev odsekov celovitega omrežja v najbolj oddaljenih regijah v skladu s poglavjem II Uredbe (EU) št. 1315/2013, vključno z ukrepi, ki se nanašajo na zadevna urbana vozlišča,
  letališča, multimodalne logistične platforme
  pomorska pristanišča, pristanišča na celinskih plovnih poteh in železniško-cestne terminale celovitega omrežja, kot so opredeljeni v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1315/2013;

| (iiia) | ukrepi za odstranjevanje ovir na področju interoperabilnosti, zlasti pri zagotavljanju učinkov koridorja/omrežja, predvsem v zvezi s spodbujanjem povečanja železniškega tovornega prometa; [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(iiia)

ukrepi za odstranjevanje ovir na področju interoperabilnosti, zlasti pri zagotavljanju učinkov koridorja/omrežja, predvsem v zvezi s spodbujanjem povečanja železniškega tovornega prometa; [Sprememba 33]

| (iv) | ukrepi, ki podpirajo projekte v skupnem interesu za povezavo vseevropskega omrežja z infrastrukturnimi omrežji sosednjih držav, kot so opredeljeni v členu 8(1) Uredbe (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- |

(iv)

ukrepi, ki podpirajo projekte v skupnem interesu za povezavo vseevropskega omrežja z infrastrukturnimi omrežji sosednjih držav, kot so opredeljeni v členu 8(1) Uredbe (EU) št. 1315/2013;

| (b) | ukrepi, ki se nanašajo na pametno,
  interoperabilno,
  trajnostno,
  multimodalno,
  vključujočo,
  dostopno,
  varno in zanesljivo mobilnost:






  (i) | ukrepi za podporo pomorskih avtocest, kot je določeno v členu 21 Uredbe (EU) št. 1315/2013
  s poudarkom na čezmejnem pomorskem prevozu na kratkih razdaljah
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

ukrepi, ki se nanašajo na pametno,
  interoperabilno,
  trajnostno,
  multimodalno,
  vključujočo,
  dostopno,
  varno in zanesljivo mobilnost:

(i)

ukrepi za podporo pomorskih avtocest, kot je določeno v členu 21 Uredbe (EU) št. 1315/2013
  s poudarkom na čezmejnem pomorskem prevozu na kratkih razdaljah
  ;

| (ii) | ukrepi za podporo sistemov telematskih aplikacij
  , med drugim projektov ERTMS in SESAR,
  vključno za varnostne namene, v skladu s členom 31 Uredbe (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- |

(ii)

ukrepi za podporo sistemov telematskih aplikacij
  , med drugim projektov ERTMS in SESAR,
  vključno za varnostne namene, v skladu s členom 31 Uredbe (EU) št. 1315/2013;

| (iii) | ukrepi za podporo storitev tovornega prometa v skladu s členom 32 Uredbe (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- |

(iii)

ukrepi za podporo storitev tovornega prometa v skladu s členom 32 Uredbe (EU) št. 1315/2013;

| (iv) | ukrepi za podporo novih tehnologij in inovacij, vključno z avtomatizacijo, izboljšanimi prometnimi storitvami, povezovanjem različnih načinov prevoza in infrastrukturo za alternativna goriva
  za vse načine prevoza ter z razogljičenjem prometnega sektorja
  , v skladu s členom 33 Uredbe (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- |

(iv)

ukrepi za podporo novih tehnologij in inovacij, vključno z avtomatizacijo, izboljšanimi prometnimi storitvami, povezovanjem različnih načinov prevoza in infrastrukturo za alternativna goriva
  za vse načine prevoza ter z razogljičenjem prometnega sektorja
  , v skladu s členom 33 Uredbe (EU) št. 1315/2013;

| (v) | ukrepi za odstranjevanje ovir na področju interoperabilnosti
  , predvsem v urbanih vozliščih, opredeljenih v členu 30 Uredbe (EU) št. 1315/2013,
  in zlasti pri zagotavljanju učinkov koridorja/omrežja; |
| --- | --- |

(v)

ukrepi za odstranjevanje ovir na področju interoperabilnosti
  , predvsem v urbanih vozliščih, opredeljenih v členu 30 Uredbe (EU) št. 1315/2013,
  in zlasti pri zagotavljanju učinkov koridorja/omrežja;

| (vi) | ukrepi za vzpostavljanje varne in zanesljive infrastrukture in mobilnosti, vključno z varnostjo v cestnem prometu, v skladu s členom 34 Uredbe (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- |

(vi)

ukrepi za vzpostavljanje varne in zanesljive infrastrukture in mobilnosti, vključno z varnostjo v cestnem prometu, v skladu s členom 34 Uredbe (EU) št. 1315/2013;

| (vii) | ukrepi za izboljšanje odpornosti prometne infrastrukture proti podnebnim spremembam in naravnim nesrečam; |
| --- | --- |

(vii)

ukrepi za izboljšanje odpornosti prometne infrastrukture proti podnebnim spremembam in naravnim nesrečam;

| (viii) | ukrepi za izboljšanje dostopnosti prometne infrastrukture za
  vsa prevozna sredstva in
  vse uporabnike,
  zlasti za uporabnike z zmanjšano mobilnostjo,
  v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- |

(viii)

ukrepi za izboljšanje dostopnosti prometne infrastrukture za
  vsa prevozna sredstva in
  vse uporabnike,
  zlasti za uporabnike z zmanjšano mobilnostjo,
  v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1315/2013;

| (ix) | ukrepi za izboljšanje dostopnosti in razpoložljivosti prometne infrastrukture za varnostne namene in namene civilne zaščite; |
| --- | --- |

(ix)

ukrepi za izboljšanje dostopnosti in razpoložljivosti prometne infrastrukture za varnostne namene in namene civilne zaščite;

| (ix a) | ukrepi za zmanjšanje hrupa v železniškem tovornem prometu. |
| --- | --- |

(ix a)

ukrepi za zmanjšanje hrupa v železniškem tovornem prometu.

| (c) | v okviru specifičnega cilja iz člena 3(2)(a)(ii)
  in v skladu s členom 6a:










  (i) | ▌posebne dejavnosti v okviru ukrepa, ki podpirajo
  nove ali obstoječe dele vseevropskega prometnega▌ omrežja
  ,
  primerne za vojaški prevoz,
  da bi ga prilagodili zahtevam glede
  dvojne
  mobilnosti in s tem omogočili dvojno, civilno-vojaško uporabo infrastrukture; |
| --- | --- | --- |

(c)

v okviru specifičnega cilja iz člena 3(2)(a)(ii)
  in v skladu s členom 6a:

(i)

▌posebne dejavnosti v okviru ukrepa, ki podpirajo
  nove ali obstoječe dele vseevropskega prometnega▌ omrežja
  ,
  primerne za vojaški prevoz,
  da bi ga prilagodili zahtevam glede
  dvojne
  mobilnosti in s tem omogočili dvojno, civilno-vojaško uporabo infrastrukture;

| (ia) | ukrepi za izboljšanje dostopnosti in razpoložljivosti prometne infrastrukture za varnostne namene in namene civilne zaščite; |
| --- | --- |

(ia)

ukrepi za izboljšanje dostopnosti in razpoložljivosti prometne infrastrukture za varnostne namene in namene civilne zaščite;

| (ib) | ukrepi, za povečanje odpornosti na grožnje na področju kibernetske varnosti. |
| --- | --- |

(ib)

ukrepi, za povečanje odpornosti na grožnje na področju kibernetske varnosti.

3.   V energetskem sektorju so do prejemanja finančne pomoči Unije na podlagi te uredbe upravičeni naslednji ukrepi:

| (a) | ukrepi v zvezi s projekti v skupnem interesu, kot so določeni v členu 14 Uredbe (EU) št. 347/2013; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi v zvezi s projekti v skupnem interesu, kot so določeni v členu 14 Uredbe (EU) št. 347/2013;

| (b) | ukrepi za podporo čezmejnih projektov na področju energije iz obnovljivih virov, vključno z njihovo zasnovo, kot so opredeljeni v delu IV Priloge k tej uredbi, če so izpolnjeni pogoji iz člena 7 te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

ukrepi za podporo čezmejnih projektov na področju energije iz obnovljivih virov, vključno z njihovo zasnovo, kot so opredeljeni v delu IV Priloge k tej uredbi, če so izpolnjeni pogoji iz člena 7 te uredbe.

4.   V digitalnem sektorju so do prejemanja finančne pomoči Unije na podlagi te uredbe upravičeni naslednji ukrepi:

| (a) | ukrepi za podporo gigabitne povezljivosti
  in povezljivosti 5G pri spodbujevalcih
  socialno-ekonomskega razvoja; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi za podporo gigabitne povezljivosti
  in povezljivosti 5G pri spodbujevalcih
  socialno-ekonomskega razvoja;

| (b) | ukrepi za podporo zagotavljanja zelo visokokakovostne brezplačne lokalne brezžične povezljivosti v lokalnih skupnostih brez diskriminatornih pogojev; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi za podporo zagotavljanja zelo visokokakovostne brezplačne lokalne brezžične povezljivosti v lokalnih skupnostih brez diskriminatornih pogojev;

| (c) | ukrepi za neprekinjeno pokritje vseh glavnih kopenskih prometnih poti, vključno z vseevropskimi prometnimi omrežji, s sistemi 5G; |
| --- | --- |

(c)

ukrepi za neprekinjeno pokritje vseh glavnih kopenskih prometnih poti, vključno z vseevropskimi prometnimi omrežji, s sistemi 5G;

| (d) | ukrepi za podporo vzpostavitve
  in vključitve novih ali obstoječih
  hrbteničnih omrežij, vključno s podmorskimi kabli, v državah članicah ter med Unijo in tretjimi državami; |
| --- | --- |

(d)

ukrepi za podporo vzpostavitve
  in vključitve novih ali obstoječih
  hrbteničnih omrežij, vključno s podmorskimi kabli, v državah članicah ter med Unijo in tretjimi državami;

| (e) | ukrepi za podporo dostopa evropskih gospodinjstev do zelo visokozmogljivih omrežij
  in za izvajanje strateških ciljev EU na področju povezljivosti
  ; |
| --- | --- |

(e)

ukrepi za podporo dostopa evropskih gospodinjstev do zelo visokozmogljivih omrežij
  in za izvajanje strateških ciljev EU na področju povezljivosti
  ;

| (f) | ukrepi za izvajanje zahtev infrastrukture za digitalno povezljivost v zvezi s čezmejnimi projekti na področju prometa ali energetike in/ali za podporo delujočih digitalnih platform, ki so neposredno povezane s prometnimi ali energetskimi infrastrukturami. |
| --- | --- |

(f)

ukrepi za izvajanje zahtev infrastrukture za digitalno povezljivost v zvezi s čezmejnimi projekti na področju prometa ali energetike in/ali za podporo delujočih digitalnih platform, ki so neposredno povezane s prometnimi ali energetskimi infrastrukturami.

Okvirni seznam upravičenih projektov v digitalnem sektorju je vključen v del V Priloge.

Člen 10

Sinergije

  med prometnim, energetskim in digitalnim sektorjem

1.   Ukrepi, ki
  hkrati
  prispevajo k doseganju enega ali več ciljev najmanj dveh sektorjev, kot je določeno v členu 3(2)(a), (b) in (c), so upravičeni do prejemanja finančne pomoči Unije na podlagi te uredbe
  in do višje stopnje sofinanciranja v skladu s členom 14
  . Takšni ukrepi se izvajajo prek ▌delovnih programov, ki se nanašajo na najmanj dva sektorja, vključno s posebnimi merili za dodelitev, in se financirajo iz proračunskih prispevkov zadevnih sektorjev.

2.   V prometnem, energetskem ali digitalnem sektorju lahko ukrepi, ki so upravičeni v skladu s členom 9, vključujejo
  sinergijske
  elemente,
  povezane s katerim koli drugim sektorjem
  ,
  ki se ne nanašajo
  na upravičene ukrepe iz člena 9(2), (3) ali (4), če izpolnjujejo te zahteve:

| (a) | strošek teh
  sinergijskih
  elementov ne presega 20 % skupnih upravičenih stroškov ukrepa in |
| --- | --- |

(a)

strošek teh
  sinergijskih
  elementov ne presega 20 % skupnih upravičenih stroškov ukrepa in

| (b) | ti
  sinergijski
  elementi se nanašajo na prometni, energetski ali digitalni sektor in |
| --- | --- |

(b)

ti
  sinergijski
  elementi se nanašajo na prometni, energetski ali digitalni sektor in

| (c) | ti
  sinergijski
  elementi omogočajo znatno izboljšanje socialno-ekonomskih, podnebnih ali okoljskih koristi ukrepa. |
| --- | --- |

(c)

ti
  sinergijski
  elementi omogočajo znatno izboljšanje socialno-ekonomskih, podnebnih ali okoljskih koristi ukrepa.

Člen 11

Upravičeni subjekti

1.   Poleg meril iz člena [197] finančne uredbe se uporabljajo merila za upravičenost iz tega člena.

2.   Upravičeni so naslednji subjekti:

| (a) | pravni subjekti s sedežem v državi članici
  , vključno s skupnimi podjetji
  ; |
| --- | --- |

(a)

pravni subjekti s sedežem v državi članici
  , vključno s skupnimi podjetji
  ;

| (b) | pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki je pridružena programu; |
| --- | --- |

(b)

pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki je pridružena programu;

| (c) | pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in mednarodne organizacije, kadar je to določeno v delovnih programih. |
| --- | --- |

(c)

pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in mednarodne organizacije, kadar je to določeno v delovnih programih.

3.   Fizične osebe niso upravičene.

4.   Pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena programu, so izjemoma upravičeni do podpore v okviru programa, če je to nujno za doseganje ciljev zadevnega projekta v skupnem interesu
  na področju prometa in energije in digitalnem področju
  ali čezmejnega projekta na področju energije iz obnovljivih virov.

5.   Delovni programi iz člena 19 lahko določajo, da so upravičeni samo predlogi, ki jih predloži ena ali več držav članic
  ali skupna podjetja
  ali
  , po posvetovanju z zadevnimi državami članicami, regionalni ali lokalni organi ali
  mednarodne organizacije ▌ ali javna ali zasebna podjetja ali organi.

POGLAVJE III

POGLAVJE III

NEPOVRATNA SREDSTVA

NEPOVRATNA SREDSTVA

Člen 12

Nepovratna sredstva

Nepovratna sredstva v okviru programa se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom [VIII] finančne uredbe.

Člen 13

Merila za dodelitev

1.   Merila za dodelitev se opredelijo v delovnih programih iz člena 19 in razpisih za zbiranje predlogov
  in vključujejo
  , kadar je to ustrezno,
  naslednje elemente
  :

| (a) | gospodarski, družbeni in okoljski vpliv (koristi in stroški)
  , skupaj s tehtnostjo, celovitostjo in preglednostjo analize
  ; |
| --- | --- |

(a)

gospodarski, družbeni in okoljski vpliv (koristi in stroški)
  , skupaj s tehtnostjo, celovitostjo in preglednostjo analize
  ;

| (aa) | skladnost z določbami členov 82 in 85 Direktive 2014/25/EU; |
| --- | --- |

(aa)

skladnost z določbami členov 82 in 85 Direktive 2014/25/EU;

| (b) | vidiki inovacij, varnosti,
  digitalizacije,
  interoperabilnosti in dostopnosti; |
| --- | --- |

(b)

vidiki inovacij, varnosti,
  digitalizacije,
  interoperabilnosti in dostopnosti;

| (c) | čezmejna razsežnost
  in razsežnost medsebojnih povezav
  ; |
| --- | --- |

(c)

čezmejna razsežnost
  in razsežnost medsebojnih povezav
  ;

| (ca) | povezljivost in teritorialna dostopnost, tudi za najbolj oddaljene regije in otoke; |
| --- | --- |

(ca)

povezljivost in teritorialna dostopnost, tudi za najbolj oddaljene regije in otoke;

| (cb) | evropska dodana vrednost; |
| --- | --- |

(cb)

evropska dodana vrednost;

| (d) | sinergije med prometnim, energetskim in digitalnim sektorjem; |
| --- | --- |

(d)

sinergije med prometnim, energetskim in digitalnim sektorjem;

| (e) | zrelost ukrepa v razvoju projekta; |
| --- | --- |

(e)

zrelost ukrepa v razvoju projekta;

| (ea) | življenjski ciklus projektov in smotrnost strategije vzdrževanja, predlagane za zaključeni projekt; |
| --- | --- |

(ea)

življenjski ciklus projektov in smotrnost strategije vzdrževanja, predlagane za zaključeni projekt;

| (f) | smotrnost predlaganega izvedbenega načrta; |
| --- | --- |

(f)

smotrnost predlaganega izvedbenega načrta;

| (g) | spodbujevalni učinek finančne pomoči Unije na naložbe; |
| --- | --- |

(g)

spodbujevalni učinek finančne pomoči Unije na naložbe;

| (h) | potreba po premostitvi finančnih ovir, kakršna je nezadostna donosnost,
  visoki začetni stroški
  ali pomanjkljivo financiranje trga; |
| --- | --- |

(h)

potreba po premostitvi finančnih ovir, kakršna je nezadostna donosnost,
  visoki začetni stroški
  ali pomanjkljivo financiranje trga;

| (ha) | prispevanje k vključevanju zahtev glede dvojne (civilne in obrambne) mobilnosti; |
| --- | --- |

(ha)

prispevanje k vključevanju zahtev glede dvojne (civilne in obrambne) mobilnosti;

| (hb) | dostop za osebe z zmanjšano mobilnostjo; |
| --- | --- |

(hb)

dostop za osebe z zmanjšano mobilnostjo;

| (i) | prispevek k energetskim in podnebnim načrtom Unije ter nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom. |
| --- | --- |

(i)

prispevek k energetskim in podnebnim načrtom Unije ter nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom.

| (ia) | Razogljičenje, doseženo s projekti; |
| --- | --- |

(ia)

Razogljičenje, doseženo s projekti;

| (ib) | prispevek k prvemu načelu energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(ib)

prispevek k prvemu načelu energijske učinkovitosti.

2.   Kjer je primerno, se pri oceni predlogov glede na merila za dodelitev upošteva odpornost proti negativnim učinkom podnebnih sprememb na podlagi ocene občutljivosti za podnebne spremembe in tveganj, vključno z ustreznimi prilagoditvenimi ukrepi.

3.   Pri oceni predlogov glede na merila za dodelitev se zagotovi, da so ukrepi – kadar je to ustrezno in kakor je določeno v delovnih programih – ki jih podpira program in vključujejo tehnologijo PNT, tehnično združljivi s sistemoma EGNOS/Galileo in Copernicus.

4.   V prometnem sektorju se pri oceni predlogov glede na merila za dodelitev iz odstavka 1, kadar je to ustrezno, zagotovi, da so predlagani ukrepi usklajeni z delovnimi načrti za koridor in izvedbenimi akti na podlagi člena 47 Uredbe (EU) št. 1315/2013 ter da upoštevajo mnenje odgovornega evropskega koordinatorja na podlagi člena 45(8) navedene uredbe.
  Oceni se tudi, ali lahko zaradi izvajanja ukrepov, ki se financirajo iz IPE, pride do motenj pri tokovih tovora in potnikov na odseku, ki ga zadeva projekt, in se tudi ponudijo rešitve.

5.   Glede ukrepov, ki se nanašajo na čezmejne projekte na področju energije iz obnovljivih virov, se pri merilih za dodelitev, opredeljenih v delovnih programih in razpisih za zbiranje predlogov, upoštevajo pogoji iz odstavka 4 člena 7.

6.   Glede ukrepov, ki se nanašajo na projekte v skupnem interesu na področju digitalne povezljivosti, se pri merilih za dodelitev, opredeljenih v delovnih programih in razpisih za zbiranje predlogov, upoštevajo pogoji iz odstavka 3 člena 8.

Člen 14

Stopnja sofinanciranja

1.   Za študije znesek finančne pomoči Unije ne presega
  50 %
  skupnih upravičenih stroškov. Za študije, ki se financirajo z zneski, prerazporejenimi iz Kohezijskega sklada, so najvišje stopnje sofinanciranja tiste, ki se uporabljajo za Kohezijski sklad, kot je določeno v odstavku 2(b).

2.   Za dela v prometnem sektorju se uporabljajo naslednje najvišje stopnje sofinanciranja:

| (a) | za dela, ki se nanašajo na specifične cilje iz člena 3(2)(a), znesek finančne pomoči Unije ne presega 30 % skupnih upravičenih stroškov. Stopnje sofinanciranja se lahko povečajo na največ 50 % za ukrepe, ki se nanašajo na čezmejne povezave
  s katerim koli načinom prevoza
  , pod pogoji, določenimi v točki (c) tega odstavka, za ukrepe za podporo sistemov telematskih aplikacij,
  za ukrepe za podporo celinskih plovnih poti, železnice ali pomorskih avtocest
  , za ukrepe za podporo novih tehnologij in inovacij, za ukrepe za podporo izboljšanja varnosti infrastrukture v skladu z zadevno zakonodajo Unije, za ukrepe v najbolj oddaljenih regijah
  in za ukrepe za podporo izboljšanju teritorialne dostopnosti in povezljivosti
  .
  Za dela v najbolj oddaljenih regijah so stopnje sofinanciranja največ 85 %; |
| --- | --- |

(a)

za dela, ki se nanašajo na specifične cilje iz člena 3(2)(a), znesek finančne pomoči Unije ne presega 30 % skupnih upravičenih stroškov. Stopnje sofinanciranja se lahko povečajo na največ 50 % za ukrepe, ki se nanašajo na čezmejne povezave
  s katerim koli načinom prevoza
  , pod pogoji, določenimi v točki (c) tega odstavka, za ukrepe za podporo sistemov telematskih aplikacij,
  za ukrepe za podporo celinskih plovnih poti, železnice ali pomorskih avtocest
  , za ukrepe za podporo novih tehnologij in inovacij, za ukrepe za podporo izboljšanja varnosti infrastrukture v skladu z zadevno zakonodajo Unije, za ukrepe v najbolj oddaljenih regijah
  in za ukrepe za podporo izboljšanju teritorialne dostopnosti in povezljivosti
  .
  Za dela v najbolj oddaljenih regijah so stopnje sofinanciranja največ 85 %;

| (b) | pri zneskih, prerazporejenih iz Kohezijskega sklada, so najvišje stopnje sofinanciranja tiste, ki se uporabljajo za Kohezijski sklad, kot je navedeno v Uredbi (EU) XXX [uredba o skupnih določbah]. Stopnje sofinanciranja se lahko povečajo na največ 85 % za ukrepe, ki se nanašajo na čezmejne
  in manjkajoče
  povezave, pod pogoji, določenimi v točki (c) tega odstavka,
  in za ukrepe za izboljšanje teritorialne povezljivosti in dostopnosti
  ; |
| --- | --- |

(b)

pri zneskih, prerazporejenih iz Kohezijskega sklada, so najvišje stopnje sofinanciranja tiste, ki se uporabljajo za Kohezijski sklad, kot je navedeno v Uredbi (EU) XXX [uredba o skupnih določbah]. Stopnje sofinanciranja se lahko povečajo na največ 85 % za ukrepe, ki se nanašajo na čezmejne
  in manjkajoče
  povezave, pod pogoji, določenimi v točki (c) tega odstavka,
  in za ukrepe za izboljšanje teritorialne povezljivosti in dostopnosti
  ;

| (c) | pri ukrepih, ki se nanašajo na čezmejne povezave, se lahko najvišje stopnje sofinanciranja iz točk (a) in (b) uporabljajo samo za ukrepe, ki izkazujejo zelo visoko stopnjo vključitve v načrtovanje in izvajanje ukrepa za namen merila za dodelitev iz člena 13(1)(c) 
  ali 13(1)(ca)
  , zlasti z vzpostavitvijo družbe za en sam projekt, prek strukture skupnega upravljanja in dvostranskega pravnega okvira ali izvedbenega akta v skladu s členom 47 Uredbe (EU) št. 1315/2013
  ali s pisnim sporazumom med zadevnimi državami članicami ali regionalnimi organi
  ;
  poleg tega se lahko stopnja sofinanciranja za projekte, ki jih izvaja skupno podjetje, v skladu s točko (a) člena 11(2) poveča za 10 %; stopnja sofinanciranja ne presega 90 % skupnih upravičenih stroškov; |
| --- | --- |

(c)

pri ukrepih, ki se nanašajo na čezmejne povezave, se lahko najvišje stopnje sofinanciranja iz točk (a) in (b) uporabljajo samo za ukrepe, ki izkazujejo zelo visoko stopnjo vključitve v načrtovanje in izvajanje ukrepa za namen merila za dodelitev iz člena 13(1)(c) 
  ali 13(1)(ca)
  , zlasti z vzpostavitvijo družbe za en sam projekt, prek strukture skupnega upravljanja in dvostranskega pravnega okvira ali izvedbenega akta v skladu s členom 47 Uredbe (EU) št. 1315/2013
  ali s pisnim sporazumom med zadevnimi državami članicami ali regionalnimi organi
  ;
  poleg tega se lahko stopnja sofinanciranja za projekte, ki jih izvaja skupno podjetje, v skladu s točko (a) člena 11(2) poveča za 10 %; stopnja sofinanciranja ne presega 90 % skupnih upravičenih stroškov;

| (ca) | pri ukrepih, ki se nanašajo na specifični cilj iz člena 3(2)(a) (ii), se lahko stopnje sofinanciranja povečajo na največ 85 % za ukrepe, ki se nanašajo na čezmejne povezave, pod pogoji iz točke (c) tega odstavka; |
| --- | --- |

(ca)

pri ukrepih, ki se nanašajo na specifični cilj iz člena 3(2)(a) (ii), se lahko stopnje sofinanciranja povečajo na največ 85 % za ukrepe, ki se nanašajo na čezmejne povezave, pod pogoji iz točke (c) tega odstavka;

3.   Za dela v energetskem sektorju se uporabljajo naslednje najvišje stopnje sofinanciranja:

| (a) | za dela, ki se nanašajo na specifične cilje iz člena 3(2)(b), znesek finančne pomoči Unije ne presega 50 % skupnih upravičenih stroškov,
  za dela v najbolj oddaljenih regijah pa so stopnje sofinanciranja največ 85 %
  ; |
| --- | --- |

(a)

za dela, ki se nanašajo na specifične cilje iz člena 3(2)(b), znesek finančne pomoči Unije ne presega 50 % skupnih upravičenih stroškov,
  za dela v najbolj oddaljenih regijah pa so stopnje sofinanciranja največ 85 %
  ;

| (b) | pri ukrepih, ki prispevajo k razvoju projektov v skupnem interesu,
  ki imajo znaten vpliv na zmanjšanje emisij CO2 ali
  za katere je v skladu s členom 14(2) Uredbe (EU) št. 347/2013 dokazano, da zagotavljajo visoko stopnjo zanesljive oskrbe na ravni regije ali celotne Unije ali krepijo solidarnost Unije ali ponujajo zelo inovativne rešitve, se lahko stopnje sofinanciranja povečajo na največ 75 %. |
| --- | --- |

(b)

pri ukrepih, ki prispevajo k razvoju projektov v skupnem interesu,
  ki imajo znaten vpliv na zmanjšanje emisij CO2 ali
  za katere je v skladu s členom 14(2) Uredbe (EU) št. 347/2013 dokazano, da zagotavljajo visoko stopnjo zanesljive oskrbe na ravni regije ali celotne Unije ali krepijo solidarnost Unije ali ponujajo zelo inovativne rešitve, se lahko stopnje sofinanciranja povečajo na največ 75 %.

4.   Za dela v digitalnem sektorju se uporabljajo naslednje najvišje stopnje sofinanciranja: za dela, ki se nanašajo na specifične cilje iz člena 3(2)(c), znesek finančne pomoči Unije ne presega 30 % skupnih upravičenih stroškov.
  Za dela v najbolj oddaljenih regijah so stopnje sofinanciranja največ 85 %.
  Stopnje sofinanciranja se lahko povečajo do največ 50 % za ukrepe z močno čezmejno razsežnostjo, kot je neprekinjeno pokritje glavnih prometnih poti s sistemi 5G ali vzpostavitev hrbteničnih omrežij med državami članicami ter med Unijo in tretjimi državami, in do največ 75 % za ukrepe izvajanja gigabitne povezljivosti spodbujevalcev socialno-ekonomskega razvoja. Ukrepi na področju zagotavljanja lokalne brezžične povezljivosti v lokalnih skupnostih se brez poseganja v načelo sofinanciranja financirajo s finančno pomočjo Unije, ki zajema do 100 % upravičenih stroškov.

5.   Najvišja stopnja sofinanciranja, ki se uporablja za ukrepe ▌iz člena 10, je najvišja dovoljena stopnja sofinanciranja, ki se uporablja za zadevne sektorje.
  Poleg tega se lahko stopnja sofinanciranja, ki se uporablja za te ukrepe, poveča za 10 %; stopnja sofinanciranja ne presega 90 % skupnih upravičenih stroškov.

5a.   
  Ko je sprejeta odločitev o stopnji sofinanciranja in se nepovratna sredstva dodelijo, Komisija nosilcem projekta zagotovi čim bolj izčrpen seznam vseh možnosti in načinov za pravočasno pridobitev preostale finančne podpore.

Člen 15

Upravičeni stroški

Poleg meril iz člena [186] finančne uredbe se uporabljajo naslednja merila za upravičenost stroškov:

| (a) | upravičeni so lahko le odhodki, ki so nastali v državah članicah, razen če se projekt v skupnem interesu ali čezmejni projekti na področju energije iz obnovljivih virov nanašajo na ozemlje ene ali več tretjih držav, kot je navedeno v členu 5 ali odstavku 4 člena 11 te uredbe, ali mednarodne vode in kadar je ukrep nujen za doseganje ciljev zadevnega projekta; |
| --- | --- |

(a)

upravičeni so lahko le odhodki, ki so nastali v državah članicah, razen če se projekt v skupnem interesu ali čezmejni projekti na področju energije iz obnovljivih virov nanašajo na ozemlje ene ali več tretjih držav, kot je navedeno v členu 5 ali odstavku 4 člena 11 te uredbe, ali mednarodne vode in kadar je ukrep nujen za doseganje ciljev zadevnega projekta;

| (b) | stroški opreme, objektov in infrastrukture, ki jih upravičenec obravnava kot kapitalske odhodke, so lahko v celoti upravičeni; |
| --- | --- |

(b)

stroški opreme, objektov in infrastrukture, ki jih upravičenec obravnava kot kapitalske odhodke, so lahko v celoti upravičeni;

| (c) | odhodki, povezani z nakupom zemljišča, niso upravičen strošek; |
| --- | --- |

(c)

odhodki, povezani z nakupom zemljišča, niso upravičen strošek;

| (d) | upravičeni stroški ne vključujejo davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: DDV). |
| --- | --- |

(d)

upravičeni stroški ne vključujejo davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: DDV).

| (da) | odhodki, povezani z vojaškimi zahtevami, so upravičeni od datuma začetka upravičenosti ukrepa ne glede na datum začetka veljavnosti delegiranih aktov iz člena 6a(2). |
| --- | --- |

(da)

odhodki, povezani z vojaškimi zahtevami, so upravičeni od datuma začetka upravičenosti ukrepa ne glede na datum začetka veljavnosti delegiranih aktov iz člena 6a(2).

Člen 16

Kombiniranje nepovratnih sredstev z drugimi viri financiranja

1.   Nepovratna sredstva se lahko uporabljajo v kombinaciji s sredstvi Evropske investicijske banke ali nacionalnih spodbujevalnih bank ali drugih razvojnih in javnih finančnih institucij ter finančnih institucij in vlagateljev iz zasebnega sektorja, vključno prek javno-zasebnih partnerstev.

2.   Uporaba nepovratnih sredstev iz odstavka 1 se lahko izvaja prek namenskih razpisov za zbiranje predlogov.

Člen 17

Zmanjšanje ali ukinitev nepovratnih sredstev

1.   Poleg razlogov, določenih v [odstavku 4 člena 131] finančne uredbe, se lahko znesek nepovratnih sredstev
  razen v ustrezno utemeljenih primerih
  zmanjša iz naslednjih razlogov:

| (a) | ukrep se ni začel izvajati v enem letu po datumu začetka, navedenem v sporazumu o nepovratnih sredstvih,
  v primeru študij oziroma v dveh letih po tem datumu, če gre za katere koli druge ukrepe, upravičene za pridobitev finančne pomoči na podlagi te uredbe
  ; |
| --- | --- |

(a)

ukrep se ni začel izvajati v enem letu po datumu začetka, navedenem v sporazumu o nepovratnih sredstvih,
  v primeru študij oziroma v dveh letih po tem datumu, če gre za katere koli druge ukrepe, upravičene za pridobitev finančne pomoči na podlagi te uredbe
  ;

| (b) | po pregledu napredka ukrepa je ugotovljeno, da je pri izvajanju ukrepa prišlo do
  prekoračitve rokov v zaporednih fazah iz člena 6 [Uredbe št. XXX –Pametno TEN-T] ali do
  tako velikih zamud, da cilji ukrepa verjetno ne bodo doseženi. |
| --- | --- |

(b)

po pregledu napredka ukrepa je ugotovljeno, da je pri izvajanju ukrepa prišlo do
  prekoračitve rokov v zaporednih fazah iz člena 6 [Uredbe št. XXX –Pametno TEN-T] ali do
  tako velikih zamud, da cilji ukrepa verjetno ne bodo doseženi.

2.   Sporazum o nepovratnih sredstvih se lahko odpove na podlagi razlogov iz odstavka 1.

(2a)
     
  Znesek, dobljen z uporabo odstavka 1 ali 2, se razdeli drugim delovnim programom, predlaganim pri ustreznih finančnih sredstvih iz člena 4(2).

Člen 18

Sinergije z drugimi programi Unije

1.   Ukrep, ki je prejel prispevek iz programa, lahko prejme prispevek tudi iz katerega koli drugega programa Unije, vključno s skladi v okviru deljenega upravljanja, če prispevka ne krijeta istih stroškov.
  Pri izvajanju se spoštujejo pravila iz člena [xxx] finančne uredbe.
  Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa, podpora iz različnih programov Unije pa se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, ki določajo pogoje za podporo.

2.   Ukrepi, ki izpolnjujejo
  vse
  naslednje kumulativne pogoje:

| (a) | ocenjeni so bili v okviru razpisa za zbiranje predlogov na podlagi programa; |
| --- | --- |

(a)

ocenjeni so bili v okviru razpisa za zbiranje predlogov na podlagi programa;

| (b) | izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti iz navedenega razpisa za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

(b)

izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti iz navedenega razpisa za zbiranje predlogov;

| (c) | zaradi proračunskih omejitev jih ni mogoče financirati v okviru navedenega razpisa za zbiranje predlogov. |
| --- | --- |

(c)

zaradi proračunskih omejitev jih ni mogoče financirati v okviru navedenega razpisa za zbiranje predlogov.

lahko prejmejo podporo iz ESRR ali Kohezijskega sklada v skladu z [odstavkom 5 člena 67] Uredbe (EU) XXX [uredba o skupnih določbah]
  brez dodatnih ocen in
  če so takšni ukrepi skladni s cilji zadevnega programa. Uporabljajo se pravila sklada, ki zagotavlja podporo.

POGLAVJE IV

POGLAVJE IV

NAČRTOVANJE, SPREMLJANJE, OCENJEVANJE IN KONTROLA

NAČRTOVANJE, SPREMLJANJE, OCENJEVANJE IN KONTROLA

Člen 19

Delovni program

1.   Program se izvaja z delovnimi programi iz člena 110 finančne uredbe. ▌.

1a.
     
  Komisija do konca marca 2021 pripravi okvirni program, ki bo vseboval časovni razpored za delovne programe in razpise, njihove teme in dodeljeno financiranje ter druge podrobnosti, ki so potrebne za zagotovitev preglednosti in predvidljivosti za celotno trajanje programa ter za povečanje kakovosti projektov. Okvirni program se sprejme z delegiranim aktom v skladu s členom 24.

1b.
     
  Komisija po objavi delovnega programa objavi obvestilo o razpisih za zbiranje predlogov, predvidenih v skladu z delovnim programom; v tem obvestilu so v skladu s členom 194 finančne uredbe za vsak razpis navedene najmanj naslednje informacije:

| (a) | prednostne naloge; |
| --- | --- |

(a)

prednostne naloge;

| (b) | okvirni datum objave; |
| --- | --- |

(b)

okvirni datum objave;

| (c) | okvirni rok za prijavo; |
| --- | --- |

(c)

okvirni rok za prijavo;

| (d) | ocena proračuna. |
| --- | --- |

(d)

ocena proračuna.

2.   Komisija delovne programe sprejme z 
  delegiranim
  aktom
  v skladu s členom 24
  te uredbe.

2a.
     
  V skladu s členom 200(2)



  Uredbe (Euratom, EU) 2018/1046



  vsi razpisi vključujejo dvostopenjski izbirni postopek in se izvajajo na naslednji način:

| (a) | Vložniki predložijo poenostavljeno dokumentacijo, z razmeroma zgoščenimi informacijami za namene predizbora projektov na podlagi upravičenosti; |
| --- | --- |

(a)

Vložniki predložijo poenostavljeno dokumentacijo, z razmeroma zgoščenimi informacijami za namene predizbora projektov na podlagi upravičenosti;

| (b) | vložniki, izbrani na prvi stopnji, po zaključku prve stopnje predložijo popolno dokumentacijo. |
| --- | --- |

(b)

vložniki, izbrani na prvi stopnji, po zaključku prve stopnje predložijo popolno dokumentacijo.

| (c) | Komisija razpise za zbiranje predlogov objavi najmanj tri mesece pred začetkom postopka. |
| --- | --- |

(c)

Komisija razpise za zbiranje predlogov objavi najmanj tri mesece pred začetkom postopka.

Člen 20

Spremljanje in poročanje

-1.
     
  Komisija opredeli metodologijo, v kateri določi kvalitativne kazalnike za natančno oceno napredka, ki je bil v okviru programa dosežen pri posameznem projektu vzdolž omrežja TEN-T in pri uresničevanju ciljev iz člena 3. Komisija na podlagi te metodologije najpozneje do 1. januarja 2021 z delegiranim aktom v skladu s členom 24 dopolni del I Priloge.

1.   Kazalniki za poročanje o napredku programa pri doseganju splošnih in specifičnih ciljev iz člena 3 so določeni v delu I Priloge.

2.   Da bi se zagotovila učinkovita ocena napredka programa pri doseganju njegovih ciljev, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 24 za spremembo dela I Priloge, da se revidirajo ali dopolnijo kazalniki, če to velja za potrebno, in da se ta uredba dopolni z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje.

3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da so podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa
  primerni za poglobljeno analizo doseženega napredka in težav na koridorjih osrednjega omrežja
  ,
  ter da se podatki
  zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in po potrebi državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

3a.
     
  Komisija vzpostavi namensko spletno mesto, kjer se v realnem času objavlja zemljevid projektov, ki se izvajajo, ter ustrezni podatki (ocene učinka, vrednost, upravičenci, izvajalec, stanje).

Člen 21

Ocenjevanje

  in pregled

1.   Ocene se opravijo pravočasno,
  vendar vsaj vsaki dve leti,
  da prispevajo k postopku odločanja.

(1a)
     
  Ocenjuje se izvajanje programa ob upoštevanju njegovih splošnih in sektorskih ciljev iz člena 3, pri čemer se ugotavlja, ali so različni sektorji na pravi poti, ali je skupna proračunska obveznost v skladu s skupnim dodeljenim zneskom, ali so projekti, ki potekajo, dovolj napredovali, ali so še vedno izvedljivi in ali je njihova izvedba še vedno smotrna.

2.   Vmesna ocena programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o njegovem izvajanju
  na podlagi spremljanja, opravljenega v skladu s členom 20
  , vendar najpozneje v štirih letih po začetku izvajanja programa.
  Ocena vsebuje tudi celovito oceno ustreznosti postopkov, ciljev in meril upravičenosti za doseganje splošnih in sektorskih ciljev iz člena 3.


  Na podlagi rezultatov te vmesne ocene se predlagajo priporočila za pregled programa.

3.   Na koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v 
  dveh
  letih po koncu obdobja iz člena 1, Komisija opravi končno oceno programa.

4.   Komisija sklepne ugotovitve teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Člen 22

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga usklajevalni odbor za IPE. Odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 23

Delegirani akti

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 24 te uredbe:

| (a) | za spremembo dela I Priloge glede kazalnikov ter vzpostavitev okvira za spremljanje in ocenjevanje; |
| --- | --- |

(a)

za spremembo dela I Priloge glede kazalnikov ter vzpostavitev okvira za spremljanje in ocenjevanje;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (c) | za spremembo dela III Priloge glede opredelitve koridorjev jedrnega omrežja in predhodno določenih odsekov ter predhodno določenih odsekov celovitega omrežja; |
| --- | --- |

(c)

za spremembo dela III Priloge glede opredelitve koridorjev jedrnega omrežja in predhodno določenih odsekov ter predhodno določenih odsekov celovitega omrežja;

| (d) | za spremembo dela IV Priloge glede opredelitve čezmejnih projektov na področju energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(d)

za spremembo dela IV Priloge glede opredelitve čezmejnih projektov na področju energije iz obnovljivih virov;

| (e) | za spremembo dela V Priloge glede opredelitve projektov v skupnem interesu na področju digitalne povezljivosti; |
| --- | --- |

(e)

za spremembo dela V Priloge glede opredelitve projektov v skupnem interesu na področju digitalne povezljivosti;

| (ea) | za sprejetje delovnega programa; |
| --- | --- |

(ea)

za sprejetje delovnega programa;

| (eb) | za sprejetje okvirnega programa; |
| --- | --- |

(eb)

za sprejetje okvirnega programa;

| (ec) | za določanje ali spreminjanje vojaških zahtev, vzpostavljanje ali spreminjanje seznama delov vseevropskega prometnega omrežja, ki so primerni za vojaški prevoz, vzpostavljanje ali spreminjanje seznama prednostnih projektov infrastrukture za dvojno uporabo in postopka ocenjevanja v zvezi z upravičenostjo ukrepov v zvezi z vojaško mobilnostjo iz člena 6a; |
| --- | --- |

(ec)

za določanje ali spreminjanje vojaških zahtev, vzpostavljanje ali spreminjanje seznama delov vseevropskega prometnega omrežja, ki so primerni za vojaški prevoz, vzpostavljanje ali spreminjanje seznama prednostnih projektov infrastrukture za dvojno uporabo in postopka ocenjevanja v zvezi z upravičenostjo ukrepov v zvezi z vojaško mobilnostjo iz člena 6a;

| (ed) | za opredelitev metodologije, v kateri se določijo kvalitativni kazalniki za natančno oceno napredka, ki je bil v okviru programa dosežen pri posameznem projektu vzdolž omrežja TEN-T. |
| --- | --- |

(ed)

za opredelitev metodologije, v kateri se določijo kvalitativni kazalniki za natančno oceno napredka, ki je bil v okviru programa dosežen pri posameznem projektu vzdolž omrežja TEN-T.

Člen 24

Izvajanje pooblastil

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 23 se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2028.

3.   Prenos pooblastila iz člena 23 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 23, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 25

Obveščanje, sporočanje in objava podatkov

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem koherentnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.

2.   Komisija izvaja ukrepe obveščanja in sporočanja v zvezi s programom ter njegovimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena programu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena 3.

Člen 26

Zaščita finančnih interesov Unije

Če tretja država v programu sodeluje na podlagi sklepa v okviru mednarodnega sporazuma ali na podlagi katerega koli drugega pravnega instrumenta, podeli potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševali svoje pristojnosti. V primeru Evropskega urada za preprečevanje goljufij take pravice zajemajo pravico do izvajanja preiskav, vključno s preverjanjem na kraju samem in inšpekcijami, v skladu z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).

V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta.

POGLAVJE VI

POGLAVJE VI

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 27

Razveljavitev in prehodne določbe

1.   Uredbi (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014 se razveljavita.

2.   Brez poseganja v odstavek 1 ta uredba do zaključka zadevnih ukrepov ne vpliva na njihovo nadaljevanje ali spremembo v skladu z Uredbo (EU) št. 1316/2013, ki se za zadevne ukrepe še naprej uporablja do njihovega zaključka.

2a.
     
  Uredba (EU) št. 347/2013 se revidira pravočasno za naslednji večletni finančni okvir, da se smernice uskladijo z energetskimi in podnebnimi cilji Unije za leto 2030 in dolgoročnimi zavezami EU za razogljičenje ter da se vključi načelo energetske učinkovitosti na prvem mestu. [Sprememba 10]

3.   Finančna sredstva za program lahko krijejo tudi odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med programom in ukrepi, sprejetimi v okviru predhodnega programa, instrumenta za povezovanje Evrope v skladu z Uredbo (EU) št. 1316/2013.

4.   Po potrebi se lahko v proračun po letu 2027 knjižijo odobritve za kritje odhodkov iz člena 4(5) te uredbe, da se omogoči upravljanje ukrepov, ki ne bodo zaključeni do 31. decembra 2027.

Člen 28

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Za Svet

Predsednik

Predsednik

PRILOGA

DEL I – KAZALNIKI

Program se bo pozorno spremljal na podlagi niza kazalnikov za merjenje uspešnosti pri uresničevanju splošnih in specifičnih ciljev programa ter za zmanjšanje upravnih bremen in stroškov. V ta namen se bodo zbirali podatki v zvezi z naslednjim nizom ključnih kazalnikov:

| Sektorji | Specifični cilji | Kazalniki |
| --- | --- | --- |
| Promet: | Učinkovita in medsebojno povezana omrežja ter infrastruktura za pametno,
  interoperabilno
  , trajnostno,
  večmodalno
  , vključujočo, varno in varovano mobilnost | Število čezmejnih in manjkajočih povezav, ki jih obravnava podpora IPE (vključno z ukrepi v zvezi z urbanimi vozlišči,
  regionalnimi čezmejnimi železniškimi povezavami,
  pomorskimi pristanišči, pristanišči na celinskih plovnih poteh
  , letališči
  in železniško-cestnimi terminali
  jedrnih in celovitih omrežij
  TEN-T) |
| | | Število ukrepov, ki jih podpira IPE, ki prispevajo k digitalizaciji prometa
  (ERTMS, SESAR) |
| | | Število točk za oskrbo z alternativnimi gorivi za vozila, zgrajenih ali nadgrajenih s podporo IPE |
| | | Število ukrepov, ki jih podpira IPE, ki prispevajo k varnosti prometa |
| | | Število ukrepov IPE, ki prispevajo k dostopnosti prometa za invalide |
| | | Število ukrepov, ki jih podpira IPE in prispevajo k zmanjšanju hrupa železniškega tovornega prometa |
| | Prilagajanje zahtevam za
  dvojno
  mobilnost
  (civilno in obrambno) | Število komponent prometne infrastrukture, prilagojenih za izpolnjevanje zahtev za
  dvojno
  mobilnost
  (civilno in obrambno) |
| Energetika | Prispevek k medsebojni povezljivosti in povezovanju trgov | Število ukrepov IPE, ki prispevajo k projektom za medsebojno povezavo omrežij držav članic in odpravljanju notranjih omejitev |
| | Zanesljivost oskrbe z energijo | Število ukrepov IPE, ki prispevajo k projektom za zagotavljanje odpornega plinskega omrežja |
| | | Število ukrepov, ki jih podpira IPE in prispevajo k digitaliziranim in pametnejšim omrežjem ter večji zmogljivosti shranjevanja energije |
| | Trajnostni razvoj z omogočanjem razogljičenja | Število ukrepov IPE, ki prispevajo k projektom za večji prodor obnovljivih virov energije v energetske sisteme |
| | | Število ukrepov IPE, ki prispevajo k čezmejnemu sodelovanju na področju obnovljivih virov energije |
| Digitalni sektor | Prispevek k vzpostavitvi infrastrukture za digitalno povezljivost v celotni Evropski uniji | Nove povezave z zelo visokozmogljivimi omrežji za spodbujevalce socialno-ekonomskega razvoja in zelo visokokakovostne brezžične povezave za lokalne skupnosti |
| | | Število ukrepov IPE, ki omogočajo povezljivost 5G ob prometnih poteh |
| | | Število ukrepov IPE, ki omogočajo nove povezave z zelo visokozmogljivimi omrežji za gospodinjstva |
| | | Število ukrepov IPE, ki prispevajo k digitalizaciji energetskega in prometnega sektorja |

Sektorji

Specifični cilji

Kazalniki

Promet:

Učinkovita in medsebojno povezana omrežja ter infrastruktura za pametno,
  interoperabilno
  , trajnostno,
  večmodalno
  , vključujočo, varno in varovano mobilnost

Število čezmejnih in manjkajočih povezav, ki jih obravnava podpora IPE (vključno z ukrepi v zvezi z urbanimi vozlišči,
  regionalnimi čezmejnimi železniškimi povezavami,
  pomorskimi pristanišči, pristanišči na celinskih plovnih poteh
  , letališči
  in železniško-cestnimi terminali
  jedrnih in celovitih omrežij
  TEN-T)

Število ukrepov, ki jih podpira IPE, ki prispevajo k digitalizaciji prometa
  (ERTMS, SESAR)

Število točk za oskrbo z alternativnimi gorivi za vozila, zgrajenih ali nadgrajenih s podporo IPE

Število ukrepov, ki jih podpira IPE, ki prispevajo k varnosti prometa

Število ukrepov IPE, ki prispevajo k dostopnosti prometa za invalide

Število ukrepov, ki jih podpira IPE in prispevajo k zmanjšanju hrupa železniškega tovornega prometa

Prilagajanje zahtevam za
  dvojno
  mobilnost
  (civilno in obrambno)

Število komponent prometne infrastrukture, prilagojenih za izpolnjevanje zahtev za
  dvojno
  mobilnost
  (civilno in obrambno)

Energetika

Prispevek k medsebojni povezljivosti in povezovanju trgov

Število ukrepov IPE, ki prispevajo k projektom za medsebojno povezavo omrežij držav članic in odpravljanju notranjih omejitev

Zanesljivost oskrbe z energijo

Število ukrepov IPE, ki prispevajo k projektom za zagotavljanje odpornega plinskega omrežja

Število ukrepov, ki jih podpira IPE in prispevajo k digitaliziranim in pametnejšim omrežjem ter večji zmogljivosti shranjevanja energije

Trajnostni razvoj z omogočanjem razogljičenja

Število ukrepov IPE, ki prispevajo k projektom za večji prodor obnovljivih virov energije v energetske sisteme

Število ukrepov IPE, ki prispevajo k čezmejnemu sodelovanju na področju obnovljivih virov energije

Digitalni sektor

Prispevek k vzpostavitvi infrastrukture za digitalno povezljivost v celotni Evropski uniji

Nove povezave z zelo visokozmogljivimi omrežji za spodbujevalce socialno-ekonomskega razvoja in zelo visokokakovostne brezžične povezave za lokalne skupnosti

Število ukrepov IPE, ki omogočajo povezljivost 5G ob prometnih poteh

Število ukrepov IPE, ki omogočajo nove povezave z zelo visokozmogljivimi omrežji za gospodinjstva

Število ukrepov IPE, ki prispevajo k digitalizaciji energetskega in prometnega sektorja

DEL II: OKVIRNI DELEŽI ZA PROMETNI SEKTOR

Proračunska sredstva iz člena 4(2)(a)(i) in (ii) se razporedijo kot sledi:

| — | 60 % za ukrepe, naštete v členu 9(2)(a): „ukrepi, ki se nanašajo na učinkovita in medsebojno povezana omrežja“; |
| --- | --- |

—

60 % za ukrepe, naštete v členu 9(2)(a): „ukrepi, ki se nanašajo na učinkovita in medsebojno povezana omrežja“;

| — | 40 % za ukrepe, naštete v členu 9(2)(b): „ukrepi, ki se nanašajo na pametno, trajnostno, vključujočo, varno in varovano mobilnost“. |
| --- | --- |

—

40 % za ukrepe, naštete v členu 9(2)(b): „ukrepi, ki se nanašajo na pametno, trajnostno, vključujočo, varno in varovano mobilnost“.

Proračunska sredstva za financiranje ukrepov, naštetih
  v členu 9(2)(a)
  , se razdelijo tako: 75 %
  proračunskih sredstev
  je treba
  dodeliti ukrepom za koridorje jedrnega omrežja, 10 % ukrepom za jedrno omrežje zunaj koridorjev jedrnega omrežja in 15 % ukrepom za celovito omrežje.

DEL III: HORIZONTALNE PREDNOSTNE NALOGE, KORIDORJI JEDRNEGA PROMETNEGA OMREŽJA IN PREDHODNO DOLOČENI ODSEKI; PREDHODNO DOLOČENI ODSEKI CELOVITEGA OMREŽJA

-1a.
     
  Horizontalne prednostne naloge

SESAR, ERTMS, ITS, RIS, VTMISpametne tehnološke naprave

1.   Koridorji jedrnega prometnega omrežja in predhodno določeni odseki

| Koridor jedrnega omrežja „Atlantik“ |
| --- |
| Trasa | Gijón–León–Valladolid |
| | A Coruña–Vigo–Orense–León– |
| | Zaragoza–Pamplona/Logroño–Bilbao |
| | Bordeaux
  –
  Toulouse |
| | Tenerife/Gran Canaria–Huelva/Sanlúcar de Barrameda–Sevilla–Córdoba |
| | Algeciras–Bobadilla–Madrid |
| | Madeira
  /Sines –
  Ermidas
  /Lisboa–Madrid–Valladolid |
| | Lisboa–Aveiro–Leixões/Porto–reka Douro/
  Vigo |
| | Aveiro–Valladolid–Vitoria-Gasteiz–Bergara–Bilbao/Bordeaux–
  La Rochelle
  –Tours–Paris–Le Havre/Metz–Mannheim/Strasbourg |
| | Shannon Foynes–Dublin–Rosslare–Waterford–Cork–Brest–Roscoff–Cherbourg–Caen–Le Havre–Rouen–Paris |
| | Dublin/Cork–Brest–Roscoff
  –Saint Nazaire–Nantes–Tours–
  Dijon |
| Predhodno določeni odseki | Čezmejni | Evora–Merida | Železnica |
| | | Vitoria-Gasteiz–San Sebastián–Bayonne–Bordeaux | |
| | | Aveiro–Salamanca | |
| | | Reka Douro (Via Navegável do Douro) | Celinske plovne poti |
| | Manjkajoča povezava | Paris (povezava Orly-Versailles in Orly-letališče Ch. De Gaulle) | Večmodalni |

Koridor jedrnega omrežja „Atlantik“

Trasa

Gijón–León–Valladolid

A Coruña–Vigo–Orense–León–

Zaragoza–Pamplona/Logroño–Bilbao

Bordeaux
  –
  Toulouse

Tenerife/Gran Canaria–Huelva/Sanlúcar de Barrameda–Sevilla–Córdoba

Algeciras–Bobadilla–Madrid

Madeira
  /Sines –
  Ermidas
  /Lisboa–Madrid–Valladolid

Lisboa–Aveiro–Leixões/Porto–reka Douro/
  Vigo

Aveiro–Valladolid–Vitoria-Gasteiz–Bergara–Bilbao/Bordeaux–
  La Rochelle
  –Tours–Paris–Le Havre/Metz–Mannheim/Strasbourg

Shannon Foynes–Dublin–Rosslare–Waterford–Cork–Brest–Roscoff–Cherbourg–Caen–Le Havre–Rouen–Paris

Dublin/Cork–Brest–Roscoff
  –Saint Nazaire–Nantes–Tours–
  Dijon

Predhodno določeni odseki

Čezmejni

Evora–Merida

Železnica

Vitoria-Gasteiz–San Sebastián–Bayonne–Bordeaux

Aveiro–Salamanca

Reka Douro (Via Navegável do Douro)

Celinske plovne poti

Manjkajoča povezava

Paris (povezava Orly-Versailles in Orly-letališče Ch. De Gaulle)

Večmodalni

| Koridor jedrnega omrežja „Baltik–Jadran“ |
| --- |
| Trasa | Gdynia–Gdańsk–Katowice/Sławków |
| | Gdańsk–Warszawa–Katowice |
| | Katowice–Ostrava–Brno–Wien |
| | Szczecin/Świnoujście–Poznań–Wrocław–Ostrava |
| | Katowice–Žilina–Bratislava–Wien |
| | Wien–Graz–Villach–Udine–Trieste |
| | Udine–Venezia–Padova–Bologna–Ravenna–Ancona–
  Foggia |
| | Graz–Maribor–Ljubljana–Koper/Trieste |
| Predhodno določeni odseki | Čezmejni | Katowice–Ostrava | Železnica |
| | Katowice–Žilina | |
| | Opole–Ostrava | |
| | Bratislava–Wien | |
| | Graz–Maribor | |
| | Trieste–Divača | |
| | Katowice–Žilina | Cesta |
| | Brno–Wien | |
| | Manjkajoča povezava | Gloggnitz–Mürzzuschlag: | Železnica |
| | bazni predor Semmering | |
| | Graz–Klagenfurt: Železniška proga in predor Koralm | |
| | Koper–Divača | |

Koridor jedrnega omrežja „Baltik–Jadran“

Trasa

Gdynia–Gdańsk–Katowice/Sławków

Gdańsk–Warszawa–Katowice

Katowice–Ostrava–Brno–Wien

Szczecin/Świnoujście–Poznań–Wrocław–Ostrava

Katowice–Žilina–Bratislava–Wien

Wien–Graz–Villach–Udine–Trieste

Udine–Venezia–Padova–Bologna–Ravenna–Ancona–
  Foggia

Graz–Maribor–Ljubljana–Koper/Trieste

Predhodno določeni odseki

Čezmejni

Katowice–Ostrava

Železnica

Katowice–Žilina

Opole–Ostrava

Bratislava–Wien

Graz–Maribor

Trieste–Divača

Katowice–Žilina

Cesta

Brno–Wien

Manjkajoča povezava

Gloggnitz–Mürzzuschlag:

Železnica

bazni predor Semmering

Graz–Klagenfurt: Železniška proga in predor Koralm

Koper–Divača

| Koridor jedrnega omrežja „Sredozemlje“ |
| --- |
| Trasa | Algeciras–Bobadilla–Madrid–Zaragoza–Tarragona |
| | Zaragoza–Teruel–Valencia/Sagunto |
| | Sagunto–Valencia–Madrid |
| | Sevilla–Bobadilla–Murcia |
| | Cartagena–Murcia–Valencia–Tarragona/Palma de Mallorca–Barcelona |
| | Tarragona–Barcelona–Perpignan–Marseille–Genova/Lyon–
  La Spezia
  –Torino–Novara–Milano–Bologna/Verona–Padova–Venezia–Ravenna/Trieste/Koper–Ljubljana–Budapest |
| | Toulouse–Narbonne |
| | Ljubljana/Rijeka–Zagreb–Budapest–ukrajinska meja |
| Predhodno določeni odseki | Čezmejni | Lyon–Torino: bazni predor in dovozne poti | Železnica |
| | | Barcelona–Perpignan | |
| | | Nice–Ventimiglia | |
| | | Trieste–Divača | |
| | | Ljubljana–Zagreb | |
| | | Zagreb–Budapest | |
| | | Budapest–Miskolc–ukrajinska meja | |
| | | Lendava–Letenye | Cesta |
| | | Vásárosnamény–ukrajinska meja | |
| | Manjkajoča povezava | Perpignan–Montpellier | Železnica |
| | | Madrid–Zaragoza–Barcelona | |
| | | Koper–Divača | |
| | | Rijeka–Zagreb | |
| | | Milano–Cremona–Mantova–
  Ferrara
  –Porto Levante/Venezia–Trieste/Ravenna–
  Porto Garibaldi | Celinske plovne poti |

Koridor jedrnega omrežja „Sredozemlje“

Trasa

Algeciras–Bobadilla–Madrid–Zaragoza–Tarragona

Zaragoza–Teruel–Valencia/Sagunto

Sagunto–Valencia–Madrid

Sevilla–Bobadilla–Murcia

Cartagena–Murcia–Valencia–Tarragona/Palma de Mallorca–Barcelona

Tarragona–Barcelona–Perpignan–Marseille–Genova/Lyon–
  La Spezia
  –Torino–Novara–Milano–Bologna/Verona–Padova–Venezia–Ravenna/Trieste/Koper–Ljubljana–Budapest

Toulouse–Narbonne

Ljubljana/Rijeka–Zagreb–Budapest–ukrajinska meja

Predhodno določeni odseki

Čezmejni

Lyon–Torino: bazni predor in dovozne poti

Železnica

Barcelona–Perpignan

Nice–Ventimiglia

Trieste–Divača

Ljubljana–Zagreb

Zagreb–Budapest

Budapest–Miskolc–ukrajinska meja

Lendava–Letenye

Cesta

Vásárosnamény–ukrajinska meja

Manjkajoča povezava

Perpignan–Montpellier

Železnica

Madrid–Zaragoza–Barcelona

Koper–Divača

Rijeka–Zagreb

Milano–Cremona–Mantova–
  Ferrara
  –Porto Levante/Venezia–Trieste/Ravenna–
  Porto Garibaldi

Celinske plovne poti

| Koridor jedrnega omrežja „Severno morje–Baltik“ |
| --- |
| Trasa | Luleå–Helsinki–Tallinn–Rīga |
| | Ventspils–Rīga |
| | Rīga–Kaunas |
| | Klaipeda–Kaunas–Vilnius |
| | Kaunas–Warszawa |
| | Beloruska meja–Warszawa–
  Łódź/Poznań
  –Frankfurt/Oder–Berlin–Hamburg–Kiel |
| | Łódź–Katowice/Wrocław |
| | Ukranijsko-poljska meja–Rzeszów
  –Katowice–Wrocław–Falkenberg–Magdeburg |
| | Szczecin/Świnoujście–Berlin–Magdeburg–Braunschweig–Hannover |
| | Hannover–Bremen–Bremerhaven/Wilhelmshaven |
| | Hannover–Osnabrück–
  /Kleve–Nijmegen/
  –Hengelo–Almelo–Deventer–Utrecht |
| | Utrecht–Amsterdam |
| | Utrecht–Rotterdam–Antwerpen |
| | Hannover–Köln–Antwerpen |
| Predhodno določeni odseki | Čezmejni | Tallinn–Rīga–Kaunas
  /Vilnius
  –Warszawa: nova popolnoma interoperabilna proga s tirno širino UIC na baltskem železniškem koridorju | Železnica |
| | | Antwerpen–Duisburg | Železnica |
| | | Świnoujście/Szczecin/
  most Karniner
  –Berlin | Železnica/Celinske plovne poti |
| | | Koridor Via Baltica EE-LV-LT-PL | Cesta |
| | Manjkajoča povezava | ▌ | Železnica |
| | | Warszawa/Idzikowice–Poznań/Wrocław, vključno s povezavami z načrtovanim osrednjim prometnim vozliščem | |
| | | Kanal Kiel | Celinske plovne poti |
| | | Berlin–Magdeburg–Hannover; Mittellandkanal; zahodnonemški kanali | |
| | | Ren, Waal | |
| | | Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal | |
| | Nadgradnja (dvotirna proga) | Porurje–Münster–Osnabrück–Hamburg | Železnica |

Koridor jedrnega omrežja „Severno morje–Baltik“

Trasa

Luleå–Helsinki–Tallinn–Rīga

Ventspils–Rīga

Rīga–Kaunas

Klaipeda–Kaunas–Vilnius

Kaunas–Warszawa

Beloruska meja–Warszawa–
  Łódź/Poznań
  –Frankfurt/Oder–Berlin–Hamburg–Kiel

Łódź–Katowice/Wrocław

Ukranijsko-poljska meja–Rzeszów
  –Katowice–Wrocław–Falkenberg–Magdeburg

Szczecin/Świnoujście–Berlin–Magdeburg–Braunschweig–Hannover

Hannover–Bremen–Bremerhaven/Wilhelmshaven

Hannover–Osnabrück–
  /Kleve–Nijmegen/
  –Hengelo–Almelo–Deventer–Utrecht

Utrecht–Amsterdam

Utrecht–Rotterdam–Antwerpen

Hannover–Köln–Antwerpen

Predhodno določeni odseki

Čezmejni

Tallinn–Rīga–Kaunas
  /Vilnius
  –Warszawa: nova popolnoma interoperabilna proga s tirno širino UIC na baltskem železniškem koridorju

Železnica

Antwerpen–Duisburg

Železnica

Świnoujście/Szczecin/
  most Karniner
  –Berlin

Železnica/Celinske plovne poti

Koridor Via Baltica EE-LV-LT-PL

Cesta

Manjkajoča povezava

▌

Železnica

Warszawa/Idzikowice–Poznań/Wrocław, vključno s povezavami z načrtovanim osrednjim prometnim vozliščem

Kanal Kiel

Celinske plovne poti

Berlin–Magdeburg–Hannover; Mittellandkanal; zahodnonemški kanali

Ren, Waal

Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal

Nadgradnja (dvotirna proga)

Porurje–Münster–Osnabrück–Hamburg

Železnica

| Koridor jedrnega omrežja „Severno morje–Sredozemlje“ |
| --- |
| Trasa | ▌ |
| | Derry
  –
  Sligo
  –
  Galway
  –Shannon Foynes/Cork |
| | ▌ |
| | ▌ |
| | Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork–Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam |
| | Dublin–Cork–Calais–Dunkerque–Zeebrugge–Anvers–Rotterdam |
| | Meja Združenega kraljestva
  –Lille–Brussel/Bruxelles |
| | London–Lille–
  čezmejna železniška povezava Bruxelles-Quiévrain-Valenciennes
  –Brussel/Bruxelles |
| | Amsterdam–Rotterdam–Antwerpen–Brussel/Bruxelles–Luxembourg |
| | Luxembourg–Metz–Dijon–Macon–Lyon–Marseille |
| | Luxembourg–Metz–Strasbourg–Basel |
| | Antwerpen/Zeebrugge–Gent–Dunkerque/Lille–Paris |
| Predhodno določeni odseki | Čezmejni | Brussel/Bruxelles–Luxembourg–Strasbourg | Železnica |
| | | Terneuzen–Gent | Celinske plovne poti |
| | | Omrežje Sena–Šelda in povezana porečja Sene, Šelde in Meuse | |
| | | Koridor Ren-Šelda | |
| | Manjkajoča povezava | Albertkanaal/Kanal Bocholt-Herentals | Celinske plovne poti |
| | Dunkerque–Lille |

Koridor jedrnega omrežja „Severno morje–Sredozemlje“

Trasa

▌

Derry
  –
  Sligo
  –
  Galway
  –Shannon Foynes/Cork

▌

▌

Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork–Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam

Dublin–Cork–Calais–Dunkerque–Zeebrugge–Anvers–Rotterdam

Meja Združenega kraljestva
  –Lille–Brussel/Bruxelles

London–Lille–
  čezmejna železniška povezava Bruxelles-Quiévrain-Valenciennes
  –Brussel/Bruxelles

Amsterdam–Rotterdam–Antwerpen–Brussel/Bruxelles–Luxembourg

Luxembourg–Metz–Dijon–Macon–Lyon–Marseille

Luxembourg–Metz–Strasbourg–Basel

Antwerpen/Zeebrugge–Gent–Dunkerque/Lille–Paris

Predhodno določeni odseki

Čezmejni

Brussel/Bruxelles–Luxembourg–Strasbourg

Železnica

Terneuzen–Gent

Celinske plovne poti

Omrežje Sena–Šelda in povezana porečja Sene, Šelde in Meuse

Koridor Ren-Šelda

Manjkajoča povezava

Albertkanaal/Kanal Bocholt-Herentals

Celinske plovne poti

Dunkerque–Lille

| Koridor jedrnega omrežja „Orient/Vzhodno Sredozemlje“ |
| --- |
| Trasa | Hamburg–Berlin |
| | Rostock–Berlin–Dresden |
| | Bremerhaven/Wilhelmshaven–Magdeburg–Dresden |
| | Dresden–Ústí nad Labem–Melnik/Praha–Lysá nad Labem/Poříčany–Kolin |
| | Kolin–Pardubice–Brno–Wien/Bratislava–Budapest–Arad–Timișoara–Craiova–Calafat–Vidin–Sofia |
| | Sofia–Plovdiv–Burgas |
| | Plovdiv–turška meja–Alexandropouli–Kavala–Thessaloniki–Ioannina–Kakavia/Igoumenitsa |
| | Meja z nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo–Thessaloniki |
| | Sofia–Thessaloniki–Athina–Piraeus/Ikonio–Heraklion–Lemesos (Vasiliko)–Lefkosia |
| | Athina–Patras/Igoumenitsa |
| Predhodno določeni odseki | Čezmejni | Dresden–Praha | Železnica |
| | | Wien/Bratislava–Budapest | |
| | | Békéscsaba–Arad | |
| | | Calafat–Vidin–Sofia–Thessaloniki | |
| | | Turška meja–Alexandropouli | |
| | | Meja z nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo–Thessaloniki | |
| | | Ioannina–Kakavia (albanska meja) | Cesta |
| | | Craiova–Vidin | |
| | | Hamburg–Dresden–Praha–Pardubice | Celinske plovne poti |
| | Manjkajoča povezava | Thessaloniki–Kavala | Železnica |
| | | Budapest Kelenföld
  –
  Ferencváros | |
| | | Železniška postaja Szolnok | |

Koridor jedrnega omrežja „Orient/Vzhodno Sredozemlje“

Trasa

Hamburg–Berlin

Rostock–Berlin–Dresden

Bremerhaven/Wilhelmshaven–Magdeburg–Dresden

Dresden–Ústí nad Labem–Melnik/Praha–Lysá nad Labem/Poříčany–Kolin

Kolin–Pardubice–Brno–Wien/Bratislava–Budapest–Arad–Timișoara–Craiova–Calafat–Vidin–Sofia

Sofia–Plovdiv–Burgas

Plovdiv–turška meja–Alexandropouli–Kavala–Thessaloniki–Ioannina–Kakavia/Igoumenitsa

Meja z nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo–Thessaloniki

Sofia–Thessaloniki–Athina–Piraeus/Ikonio–Heraklion–Lemesos (Vasiliko)–Lefkosia

Athina–Patras/Igoumenitsa

Predhodno določeni odseki

Čezmejni

Dresden–Praha

Železnica

Wien/Bratislava–Budapest

Békéscsaba–Arad

Calafat–Vidin–Sofia–Thessaloniki

Turška meja–Alexandropouli

Meja z nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo–Thessaloniki

Ioannina–Kakavia (albanska meja)

Cesta

Craiova–Vidin

Hamburg–Dresden–Praha–Pardubice

Celinske plovne poti

Manjkajoča povezava

Thessaloniki–Kavala

Železnica

Budapest Kelenföld
  –
  Ferencváros

Železniška postaja Szolnok

| Koridor jedrnega omrežja „Ren–Alpe“ |
| --- |
| Trasa | Genova–Milano–Lugano–Basel |
| | Genova–Novara–Brig–Bern–Basel–
  ponovna postavitev čezmejnega železniškega mostu Freiburg (Breisgau)–Colmar
  –
  čezmejna povezava Rastatt-Haguenau
  –Karlsruhe–Mannheim–Mainz–Koblenz–Köln |
| | Milano–Verona–Trento–Bozen–Innsbruck–München, vključno s koridorjem Brenner |
| | Köln–Düsseldorf–Duisburg–Nijmegen/Arnhem–Utrecht–Amsterdam |
| | Nijmegen–Rotterdam–Vlissingen |
| | Köln–Liège–Bruxelles/Brussel–Gent |
| | Liège–Antwerpen–Gent–Zeebrugge |
| Predhodno določeni odseki | Čezmejni | Zevenaar–Emmerich–Oberhausen | Železnica |
| | | Karlsruhe–Basel | |
| | | Milano/Novara–švicarska meja | |
| | | Antwerpen–Duisburg | |
| | | Basel–Antwerpen/Rotterdam–Amsterdam | Celinske plovne poti |
| | Manjkajoča povezava | Genova–Tortona/Novi Ligure | Železnica |

Koridor jedrnega omrežja „Ren–Alpe“

Trasa

Genova–Milano–Lugano–Basel

Genova–Novara–Brig–Bern–Basel–
  ponovna postavitev čezmejnega železniškega mostu Freiburg (Breisgau)–Colmar
  –
  čezmejna povezava Rastatt-Haguenau
  –Karlsruhe–Mannheim–Mainz–Koblenz–Köln

Milano–Verona–Trento–Bozen–Innsbruck–München, vključno s koridorjem Brenner

Köln–Düsseldorf–Duisburg–Nijmegen/Arnhem–Utrecht–Amsterdam

Nijmegen–Rotterdam–Vlissingen

Köln–Liège–Bruxelles/Brussel–Gent

Liège–Antwerpen–Gent–Zeebrugge

Predhodno določeni odseki

Čezmejni

Zevenaar–Emmerich–Oberhausen

Železnica

Karlsruhe–Basel

Milano/Novara–švicarska meja

Antwerpen–Duisburg

Basel–Antwerpen/Rotterdam–Amsterdam

Celinske plovne poti

Manjkajoča povezava

Genova–Tortona/Novi Ligure

Železnica

| Koridor jedrnega omrežja „Ren–Donava“ |
| --- |
| Trasa | Paris
  –Strasbourg–Stuttgart–
  Augsburg
  –München–
  Salzburg
  –Wels/Linz |
| | Strasbourg–Mannheim–Frankfurt–Würzburg–Nürnberg–Regensburg–Passau–Wels/Linz |
| | München/Nürnberg–Praha–Ostrava/Přerov–Žilina–Košice–ukrajinska meja |
| | Wels/Linz–Wien–Bratislava–Budapest–Vukovar |
| | Wien/Bratislava–Budapest–Arad–Brašov/Craiova–București–
  Focșani
  –
  Albita (moldavska meja)
  /Constanta–Sulina |
| Predhodno določeni odseki | Čezmejni | München–Praha | Železnica |
| | | Nürnberg–Plzen | |
| | | München–Mühldorf–Freilassing–Salzburg | |
| | | Strasbourg–Kehl Appenweier | |
| | | Hranice–Žilina | |
| | | Wien–Bratislava/Budapest | |
| | | Bratislava–Budapest | |
| | | Békéscsaba–Arad | |
| | | Donava (Kehlheim–Constanța/Midia/Sulina) in povezani porečji Save in Tise | Celinske plovne poti |
| | | Zlín–Žilina | Cesta |
| | Manjkajoča povezava | Stuttgart–Ulm | Železnica |
| | | Salzburg–Linz | |
| | | Arad–Craiova | |
| | | București–Constanța | |
| | | Arad–Brasov | Železnica |
| | | Brasov–Predeal | Železnica |
| | | București–Craiova | Železnica |

Koridor jedrnega omrežja „Ren–Donava“

Trasa

Paris
  –Strasbourg–Stuttgart–
  Augsburg
  –München–
  Salzburg
  –Wels/Linz

Strasbourg–Mannheim–Frankfurt–Würzburg–Nürnberg–Regensburg–Passau–Wels/Linz

München/Nürnberg–Praha–Ostrava/Přerov–Žilina–Košice–ukrajinska meja

Wels/Linz–Wien–Bratislava–Budapest–Vukovar

Wien/Bratislava–Budapest–Arad–Brašov/Craiova–București–
  Focșani
  –
  Albita (moldavska meja)
  /Constanta–Sulina

Predhodno določeni odseki

Čezmejni

München–Praha

Železnica

Nürnberg–Plzen

München–Mühldorf–Freilassing–Salzburg

Strasbourg–Kehl Appenweier

Hranice–Žilina

Wien–Bratislava/Budapest

Bratislava–Budapest

Békéscsaba–Arad

Donava (Kehlheim–Constanța/Midia/Sulina) in povezani porečji Save in Tise

Celinske plovne poti

Zlín–Žilina

Cesta

Manjkajoča povezava

Stuttgart–Ulm

Železnica

Salzburg–Linz

Arad–Craiova

București–Constanța

Arad–Brasov

Železnica

Brasov–Predeal

Železnica

București–Craiova

Železnica

| Koridor jedrnega omrežja „Skandinavija–Sredozemlje“ |
| --- |
| Trasa | Ruska meja–Hamina/Kotka–Helsinki–Turku/Naantali–Stockholm–Örebro–Malmö |
| | Narvik/Oulu–Luleå–Umeå–Stockholm |
| | Oslo–Göteborg–Malmö–Trelleborg |
| | Malmö–København–Fredericia–Aarhus–Aalborg–Hirtshals/Frederikshavn |
| | København–Kolding/Lübeck–Hamburg–Hannover |
| | Bremerhaven–Bremen–Hannover–Nürnberg |
| | Rostock–Berlin–
  Halle/
  Leipzig–
  Erfurt/Weimar
  –München |
| | Nürnberg–München–Innsbruck–Verona–Bologna–Ancona/Firenze |
| | Livorno/La Spezia–Firenze–Roma–Napoli–Bari–Taranto–Valletta |
| | Napoli–
  Cagliari
  /Gioia Tauro–Palermo/Augusta–Valletta–
  Marsaxlokk |
| Predhodno določeni odseki | Čezmejni | Ruska meja–Helsinki | Železnica |
| | | København–Hamburg: dostopne poti fiksne povezave pasu Fehmarn | |
| | | München–Wörgl–Innsbruck–Fortezza–Bolzano–Trento–Verona: bazni predor Brenner in njegove dovozne poti | |
| | | Trelleborg–Malmö–Göteborg–norveška meja (čezmejna, železnica) | |
| | | Göteborg–Oslo | |
| | | Helsingborg–Helsingør | |
| | | Copenhagen–Malmö | |
| | | København–Hamburg: Fiksna povezava pas Fehmarn | Železnica/cesta |

Koridor jedrnega omrežja „Skandinavija–Sredozemlje“

Trasa

Ruska meja–Hamina/Kotka–Helsinki–Turku/Naantali–Stockholm–Örebro–Malmö

Narvik/Oulu–Luleå–Umeå–Stockholm

Oslo–Göteborg–Malmö–Trelleborg

Malmö–København–Fredericia–Aarhus–Aalborg–Hirtshals/Frederikshavn

København–Kolding/Lübeck–Hamburg–Hannover

Bremerhaven–Bremen–Hannover–Nürnberg

Rostock–Berlin–
  Halle/
  Leipzig–
  Erfurt/Weimar
  –München

Nürnberg–München–Innsbruck–Verona–Bologna–Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia–Firenze–Roma–Napoli–Bari–Taranto–Valletta

Napoli–
  Cagliari
  /Gioia Tauro–Palermo/Augusta–Valletta–
  Marsaxlokk

Predhodno določeni odseki

Čezmejni

Ruska meja–Helsinki

Železnica

København–Hamburg: dostopne poti fiksne povezave pasu Fehmarn

München–Wörgl–Innsbruck–Fortezza–Bolzano–Trento–Verona: bazni predor Brenner in njegove dovozne poti

Trelleborg–Malmö–Göteborg–norveška meja (čezmejna, železnica)

Göteborg–Oslo

Helsingborg–Helsingør

Copenhagen–Malmö

København–Hamburg: Fiksna povezava pas Fehmarn

Železnica/cesta

2.   Predhodno določeni odseki v celovitem omrežju

Povezani elementi v celovitem omrežju iz člena 9(2)(a)(i) in
  čezmejne
  povezave
  celovitega omrežja iz člena 9(2)(a)(ii) te uredbe vključujejo zlasti naslednje odseke:

| Dublin–Strabane–Letterkenny | Cesta |
| --- | --- |
| Derry
  –
  Sligo
  –
  Galway | Železnica |
| Pau–Huesca | Železnica |
| Lyon–švicarska meja | Železnica |
| Athus–Mont-Saint-Martin | Železnica |
| ▌ | Železnica |
| Mons–Valenciennes | Železnica |
| Gent–Terneuzen | Železnica |
| Heerlen–Aachen | Železnica |
| Groningen–Bremen | Železnica |
| Stuttgart–švicarska meja | Železnica |
| Berlin–Rzepin/Horka–Wrocław | Železnica |
| Praga–Linz | Železnica |
| Villach–Ljubljana | Železnica |
| Ancona–Foggia | Železnica/cesta |
| Pivka–Rijeka | Železnica |
| Plzeň–České Budějovice–Wien | Železnica |
| Wien–Gyor | Železnica |
| Graz–
  Celldömölk
  –Gyor | Železnica |
| Neumarkt–Kalham–Mühldorf | Železnica |
| Jantarni koridor PL-SK-HU | Železnica |
| Koridor Via Carpathia belorusko-ukrajinska meja–PL-SK-HU-RO | Cesta |
| Budapest–Osijek–Svilaj (meja Bosne in Hercegovine) | Cesta |
| Timișoara
  –
  Moravița | Cesta |
| Faro–Huelva | Železnica |
| Porto–Vigo | Železnica |
| București
  –Giurgiu–Varna/Bourgas | Železnica |
| Svilengrad–Pithio | Železnica |
| Siret
  –
  Suceava | Cesta |
| Focșani
  –
  Albița | Cesta |
| München–Salzburg–Laibach | Železnica |
| Gallarate/Sesto C.–Laveno/Luino | Železnica |

Dublin–Strabane–Letterkenny

Cesta

Derry
  –
  Sligo
  –
  Galway

Železnica

Pau–Huesca

Železnica

Lyon–švicarska meja

Železnica

Athus–Mont-Saint-Martin

Železnica

▌

Železnica

Mons–Valenciennes

Železnica

Gent–Terneuzen

Železnica

Heerlen–Aachen

Železnica

Groningen–Bremen

Železnica

Stuttgart–švicarska meja

Železnica

Berlin–Rzepin/Horka–Wrocław

Železnica

Praga–Linz

Železnica

Villach–Ljubljana

Železnica

Ancona–Foggia

Železnica/cesta

Pivka–Rijeka

Železnica

Plzeň–České Budějovice–Wien

Železnica

Wien–Gyor

Železnica

Graz–
  Celldömölk
  –Gyor

Železnica

Neumarkt–Kalham–Mühldorf

Železnica

Jantarni koridor PL-SK-HU

Železnica

Koridor Via Carpathia belorusko-ukrajinska meja–PL-SK-HU-RO

Cesta

Budapest–Osijek–Svilaj (meja Bosne in Hercegovine)

Cesta

Timișoara
  –
  Moravița

Cesta

Faro–Huelva

Železnica

Porto–Vigo

Železnica

București
  –Giurgiu–Varna/Bourgas

Železnica

Svilengrad–Pithio

Železnica

Siret
  –
  Suceava

Cesta

Focșani
  –
  Albița

Cesta

München–Salzburg–Laibach

Železnica

Gallarate/Sesto C.–Laveno/Luino

Železnica

PRILOGA – DEL IV: OPREDELITEV ČEZMEJNIH PROJEKTOV NA PODROČJU OBNOVLJIVIH VIROV ENERGIJE

1.   Cilj čezmejnih projektov na področju obnovljivih virov energije

Čezmejni projekti na področju obnovljivih virov energije spodbujajo čezmejno sodelovanje med državami članicami na področju načrtovanja, razvoja in stroškovno učinkovitega izkoriščanja obnovljivih virov energije
  , da bi prispevali k dolgoročnim ciljem Unije glede razogljičenja
  .

2.   Splošna merila

Da bi se projekt štel za čezmejni projekt na področju obnovljivih virov energije, mora izpolnjevati vsa spodaj navedena splošna merila:

| (a) | vključen je v sporazum o sodelovanju ali kakršen koli drugačen dogovor med državami članicami in/ali med državami članicami in tretjimi državami, kot je opredeljeno v členih 6, 7, 9 ali 11 Direktive 2009/28/ES; |
| --- | --- |

(a)

vključen je v sporazum o sodelovanju ali kakršen koli drugačen dogovor med državami članicami in/ali med državami članicami in tretjimi državami, kot je opredeljeno v členih 6, 7, 9 ali 11 Direktive 2009/28/ES;

| (b) | omogoča prihranek stroškov pri uvajanju obnovljivih virov energije in/ali koristi za povezovanje sistema, zanesljivost oskrbe ali inovacije v primerjavi z 
  alternativnim čezmejnim energetskim
  projektom ali
  projektom na področju energije iz obnovljivih virov
  , ki ga je izvedla ena od sodelujočih držav članic sama; |
| --- | --- |

(b)

omogoča prihranek stroškov pri uvajanju obnovljivih virov energije in/ali koristi za povezovanje sistema, zanesljivost oskrbe ali inovacije v primerjavi z 
  alternativnim čezmejnim energetskim
  projektom ali
  projektom na področju energije iz obnovljivih virov
  , ki ga je izvedla ena od sodelujočih držav članic sama;

| (c) | na podlagi analize stroškov in koristi iz točke 3 in ob uporabi metodologije iz člena [7] potencialne skupne koristi sodelovanja prevladajo nad stroški projekta, tudi dolgoročno. |
| --- | --- |

(c)

na podlagi analize stroškov in koristi iz točke 3 in ob uporabi metodologije iz člena [7] potencialne skupne koristi sodelovanja prevladajo nad stroški projekta, tudi dolgoročno.

3.   Analiza stroškov in koristi

Pri analizi stroškov in koristi iz točke 2(c) se za vsako udeleženo državo članico ali tretjo državo med drugim upošteva vpliv na naslednje vidike:

| (a) | stroški pridobivanja električne energije; |
| --- | --- |

(a)

stroški pridobivanja električne energije;

| (b) | stroški povezovanja sistemov; |
| --- | --- |

(b)

stroški povezovanja sistemov;

| (c) | stroški podpore; |
| --- | --- |

(c)

stroški podpore;

| (d) | emisije toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

(d)

emisije toplogrednih plinov;

| (e) | zanesljivost oskrbe; |
| --- | --- |

(e)

zanesljivost oskrbe;

| (f) | onesnaženje zraka in drugo lokalno onesnaženje
  ali vplivi na lokalno naravo in okolje |
| --- | --- |

(f)

onesnaženje zraka in drugo lokalno onesnaženje
  ali vplivi na lokalno naravo in okolje

| (g) | inovacije. |
| --- | --- |

(g)

inovacije.

4.   Proces

Nosilci projektov, vključno z državami članicami, ki potencialno izpolnjujejo pogoje za izbiro za čezmejni projekt na področju obnovljivih virov energije na podlagi sporazuma o sodelovanju ali kakršnega koli drugačnega dogovora
  na področju energije iz obnovljivih virov
  med državami članicami in/ali med državami članicami in tretjimi državami, kot je opredeljeno v členih 9
  ali 11 Direktive (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta
   (+) (1) (+) in ki si prizadevajo dobiti status čezmejnega projekta na področju obnovljivih virov energije, predložijo Komisiji vlogo za izbiro čezmejnega projekta na področju obnovljivih virov energije Vloga vključuje ustrezne informacije, ki Komisiji omogočajo, da projekt oceni glede na merila iz točk 2 in 3 v skladu z metodologijo iz člena 7.

Komisija zagotovi, da imajo nosilci najmanj enkrat na leto priložnost zaprositi za status čezmejnega projekta na področju obnovljivih virov energije.

Komisija opravi ustrezna posvetovanja o seznamu projektov, za katere so bile predložene vloge za čezmejni projekt na področju obnovljivih virov energije.

Komisija vloge oceni glede na merila iz točk 2 in 3.

Komisija si pri izbiri čezmejnih projektov na področju obnovljivih virov energije prizadeva za obvladljivo skupno število. Komisija si pri opredelitvi čezmejnih projektov na področju obnovljivih virov energije prizadeva zagotoviti ustrezno geografsko uravnoteženost. Za opredelitev projektov se lahko uporabljajo regionalne skupine.

Projekt se ne izbere za čezmejni projekt na področju obnovljivih virov energije ali pa se mu status odvzame, če je ocena temeljila na nepravilnih informacijah, ki so bile odločilen dejavnik pri oceni, ali če projekt ni skladen s pravom Unije.

Komisija na svojem spletišču objavi seznam izbranih čezmejnih projektov na področju obnovljivih virov energije.

DEL V – PROJEKTI V SKUPNEM INTERESU NA PODROČJU INFRASTRUKTURE ZA DIGITALNO POVEZLJIVOST

1.   Gigabitna
  in 5G ter druga najnovejša mobilna
  povezljivost za spodbujevalce socialno-ekonomskega razvoja

Ukrepi se prednostno razvrstijo ob upoštevanju funkcije spodbujevalcev socialno-ekonomskega razvoja, pomembnosti digitalnih storitev in aplikacij, ki jih omogoča zadevna povezljivost, ter potencialnih socialno-ekonomskih koristi za državljane, podjetja in lokalne skupnosti, vključno z morebitnimi učinki prelivanja v smislu povezljivosti. Razpoložljiva sredstva se po državah članicah dodelijo geografsko uravnoteženo.

Prednost imajo projekti, ki prispevajo k:

| — | gigabitni povezljivosti za bolnišnice in zdravstvene domove, v skladu s prizadevanji za digitalizacijo zdravstvenega sistema, da se okrepi blaginja državljanov EU ter spremeni način zagotavljanja storitev zdravstvenega varstva in nege bolnikom (26); |
| --- | --- |

—

gigabitni povezljivosti za bolnišnice in zdravstvene domove, v skladu s prizadevanji za digitalizacijo zdravstvenega sistema, da se okrepi blaginja državljanov EU ter spremeni način zagotavljanja storitev zdravstvenega varstva in nege bolnikom (26);

| — | gigabitni povezljivosti za izobraževalna in raziskovalna središča v okviru prizadevanj za
  lažjo uporabo med drugim visokozmogljivih računalnikov, aplikacij v oblaku ter velepodatkov
  in za zmanjšanje digitalnega razkoraka ter za inovacije na področju izobraževalnih sistemov, izboljšanje učnih rezultatov, okrepitev enakosti in večjo učinkovitost (27). |
| --- | --- |

—

gigabitni povezljivosti za izobraževalna in raziskovalna središča v okviru prizadevanj za
  lažjo uporabo med drugim visokozmogljivih računalnikov, aplikacij v oblaku ter velepodatkov
  in za zmanjšanje digitalnega razkoraka ter za inovacije na področju izobraževalnih sistemov, izboljšanje učnih rezultatov, okrepitev enakosti in večjo učinkovitost (27).

| — | povezljivosti 5G ali zelo visokozmogljivi brezžični širokopasovni povezljivosti za izobraževalna in raziskovalna središča, bolnišnice in zdravstvene domove v okviru prizadevanj za zagotovitev nemotene brezžične širokopasovne pokritosti 5G za vsa mestna središča do leta 2025. |
| --- | --- |

—

povezljivosti 5G ali zelo visokozmogljivi brezžični širokopasovni povezljivosti za izobraževalna in raziskovalna središča, bolnišnice in zdravstvene domove v okviru prizadevanj za zagotovitev nemotene brezžične širokopasovne pokritosti 5G za vsa mestna središča do leta 2025.

2.   Brezžična povezljivost v lokalnih skupnostih

Ukrepi, namenjeni zagotavljanju brezplačne lokalne brezžične povezljivosti brez diskriminatornih pogojev v središčih lokalnega javnega življenja, tudi na mestih na prostem, dostopnih širši javnosti, ki imajo pomembno vlogo v javnem življenju lokalnih skupnosti, morajo izpolnjevati naslednje pogoje, da prejmejo sredstva:

| — | izvaja jih organ javnega sektorja iz spodnjega odstavka, ki lahko načrtuje in nadzoruje namestitev lokalnih brezžičnih dostopovnih točk na javnih mestih v zaprtih prostorih in na prostem ter lahko zagotovi vsaj tri leta financiranja operativnih stroškov; |
| --- | --- |

—

izvaja jih organ javnega sektorja iz spodnjega odstavka, ki lahko načrtuje in nadzoruje namestitev lokalnih brezžičnih dostopovnih točk na javnih mestih v zaprtih prostorih in na prostem ter lahko zagotovi vsaj tri leta financiranja operativnih stroškov;

| — | temeljijo na zelo visokozmogljivih digitalnih omrežjih, ki uporabnikom omogočajo internetno izkušnjo zelo visoke kakovosti, ki:






  — | je brezplačna in brez diskriminatornih pogojev, lahko dostopna, zaščitena ter uporablja najnovejšo in najdostopnejšo opremo, ki lahko uporabnikom zagotovi povezljivost visoke hitrosti; in |
| --- | --- | --- |

—

temeljijo na zelo visokozmogljivih digitalnih omrežjih, ki uporabnikom omogočajo internetno izkušnjo zelo visoke kakovosti, ki:

—

je brezplačna in brez diskriminatornih pogojev, lahko dostopna, zaščitena ter uporablja najnovejšo in najdostopnejšo opremo, ki lahko uporabnikom zagotovi povezljivost visoke hitrosti; in

| — | podpira
  enak
  dostop do inovativnih digitalnih storitev; |
| --- | --- |

—

podpira
  enak
  dostop do inovativnih digitalnih storitev;

| — | uporabljajo skupno vizualno podobo
  , ki je na voljo v več jezikih
  in ki jo da na razpolago Komisija, ter povezavo na povezana spletna orodja; |
| --- | --- |

—

uporabljajo skupno vizualno podobo
  , ki je na voljo v več jezikih
  in ki jo da na razpolago Komisija, ter povezavo na povezana spletna orodja;

| — | spoštujejo zavezo, da bodo potrebna oprema in/ali povezane namestitvene storitve zagotovljene v skladu z veljavnim pravom, s čimer se zagotovi, da projekti ne bodo povzročali neupravičenega izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

—

spoštujejo zavezo, da bodo potrebna oprema in/ali povezane namestitvene storitve zagotovljene v skladu z veljavnim pravom, s čimer se zagotovi, da projekti ne bodo povzročali neupravičenega izkrivljanja konkurence.

Finančna pomoč je na voljo organom javnega sektorja, kot so opredeljeni v točki (1) člena 3 Direktive (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta (28), da v skladu z nacionalnim pravom zagotovijo brezplačno lokalno brezžično povezljivost brez diskriminatornih pogojev z namestitvijo lokalnih brezžičnih dostopovnih točk.

Financirani ukrepi ne podvajajo obstoječe brezplačne zasebne ali javne ponudbe s podobnimi značilnostmi, vključno s kakovostjo, na istem javnem mestu.

Razpoložljiva sredstva se po državah članicah dodelijo geografsko uravnoteženo.

3.   Okvirni seznam koridorjev 5G
  in čezmejnih povezav
  , ki so upravičeni do financiranja

V skladu s cilji glede gigabitne družbe, ki jih je določila Komisija, da bi zagotovila neprekinjeno pokritje glavnih kopenskih prometnih poti s 5G do leta 2025 (29), ukrepi, ki se izvajajo za neprekinjeno pokritje s sistemi 5G v skladu s členom 9(4)(c), kot prvi korak vključujejo ukrepe za čezmejne odseke za preskušanje CAM (30) in kot drugi korak ukrepe za širše odseke zaradi obsežnejše uvedbe CAM ob koridorjih, kakor je navedeno v preglednici spodaj (okvirni seznam). Koridorji TEN-T se uporabljajo kot podlaga za ta namen, toda uvedba 5G ni nujno omejena na te koridorje (31).

| Koridor jedrnega omrežja „Atlantik“ |
| --- |
| Čezmejni odseki za preskušanje CAM | Porto-Vigo in Merida-Evora |
| | Azori/Madeira–Lisbon–Paris–Amsterdam–Frankfurt |
| | Aveiro–Salamanca |
| Širši odsek za obsežnejšo uvedbo CAM | Metz–Paris–Bordeaux–Bilbao–Vigo–Porto–Lisboa |
| | — | Bilbao–Madrid–Lisboa |

Koridor jedrnega omrežja „Atlantik“

Čezmejni odseki za preskušanje CAM

Porto-Vigo in Merida-Evora

Azori/Madeira–Lisbon–Paris–Amsterdam–Frankfurt

Aveiro–Salamanca

Širši odsek za obsežnejšo uvedbo CAM

Metz–Paris–Bordeaux–Bilbao–Vigo–Porto–Lisboa

—

Bilbao–Madrid–Lisboa

Koridor jedrnega omrežja „Baltik–Jadran“

Čezmejni odseki za preskušanje CAM

—

Širši odsek za obsežnejšo uvedbo CAM

Gdańsk–Warszawa–Brno–Wien–Graz–Ljubljana–Trieste

Koridor jedrnega omrežja „Sredozemlje“

Čezmejni odseki za preskušanje CAM

| — | Podmorska kabelska omrežja Lisbon–Marseille–Milan |
| --- | --- |

—

Podmorska kabelska omrežja Lisbon–Marseille–Milan

Širši odsek za obsežnejšo uvedbo CAM

Budapest–Zagreb–Ljubljana/Rijeka/Split

Koridor jedrnega omrežja „Severno morje–Baltik“

Čezmejni odseki za preskušanje CAM

Baltski koridor (bo naknadno opredeljeno)

Širši odsek za obsežnejšo uvedbo CAM

Tallinn–Kaunas

Koridor jedrnega omrežja „Severno morje–Sredozemlje“

Čezmejni odseki za preskušanje CAM

Metz–Merzig–Luxembourg

Rotterdam–Antwerpen–Eindhoven

Širši odsek za obsežnejšo uvedbo CAM

Amsterdam–Rotterdam–Breda–Lille–Paris

Brussels–Metz–Basel

Mulhouse–Lyon–Marseille

Koridor jedrnega omrežja „Orient/Vzhodno Sredozemlje“

Čezmejni odseki za preskušanje CAM

Sofia–Thessaloniki–Beograd

Širši odsek za obsežnejšo uvedbo CAM

Berlin–Praha–Brno–Bratislava

Timisoara–Sofia–turška meja

–Sofia–Thessaloniki–Athens

Koridor jedrnega omrežja „Ren–Alpe“

Čezmejni odseki za preskušanje CAM

Bologna–Innsbrück–München (Brennerski koridor)

Širši odsek za obsežnejšo uvedbo CAM

Rotterdam–Oberhausen–Frankfurt (M)

Basel–Milano–Genova

Koridor jedrnega omrežja „Ren–Donava“

Čezmejni odseki za preskušanje CAM

München–Salzburg

Širši odsek za obsežnejšo uvedbo CAM

Frankfurt (M)–Passau–Wien–Budapest–București–
  Iasi/
  Constanța

Karlsruhe–München–Salzburg–Wels

Frankfurt (M)–Strasbourg

Koridor jedrnega omrežja „Skandinavija–Sredozemlje“

Čezmejni odseki za preskušanje CAM

Oulu-Tromsø

Oslo–Stockholm–Helsinki

Širši odsek za obsežnejšo uvedbo CAM

Turku–Helsinki–ruska meja

Stockholm/Oslo–Malmö

Malmö–København–Hamburg–Würzburg

Nürnberg–München–Verona

Rosenheim–Bologna–Napoli–Catania–Palermo

Napoli–Bari–Taranto

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0409/2018).

1

(*1)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

*1

(2)  UL C , , str. .

2

(3)  UL C , , str. .

3

(4)  COM(2018)0321, str. 13.

4

(5)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).

5

(6)  Sporočilo Komisije „Evropa v gibanju – Agenda za socialno pravičen prehod na čisto, konkurenčno in povezano mobilnost za vse“, COM(2017)0283.

6

(7)  Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (UL L 307, 28.10.2014, str. 1).

7

(8)  Sporočilo Komisije „Uresničevanje nizkoemisijske mobilnosti – Evropska unija, ki varuje planet, opolnomoča svoje potrošnike ter ščiti svojo industrijo in delavce“, COM(2017)0675.

8

(9)  COM(2018)0293.

9

(10)  JOIN(2017)0041.

10

(11)  JOIN(2018)0005.

11

(12)  COM(2017)0623.

12

(13)  Uredba (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (UL L 115, 25.4.2013, str. 39).

13

(14)  COM(2017)0718.

14

(15)  Uredba (EU) št. 283/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o smernicah za vseevropska omrežja na področju telekomunikacijske infrastrukture in razveljavitvi Odločbe št. 1336/97/ES (UL L 86, 21.3.2014, str. 14).

15

(16)  COM(2016)0587.

16

(17)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

17

(18)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

18

(19)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

19

(20)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

20

(21)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

21

(22)  UL L 344, 19.12.2013, str. 1.

22

(23)  COM(2018)0065.

23

(24)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

24

(25)  Uredba (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 276, 20.10.2010, str. 22).

25

(+)  UL: prosimo, vstavite v besedilo številko uredbe iz dokumenta PE-CONS 55/18 (2016/0375(COD)) in v opombo vstavite številko, datum, naslov in sklic na UL navedene uredbe.

+

(1)  UL ...

1

(+)  UL: prosimo, vstavite naslov, številko in sklic na UL za dokument COD 2016/0382 (energija iz obnovljivih virov).

+

(+)  UL: prosimo, vstavite naslov, številko in sklic na UL za dokument COD 2016/0382 (energija iz obnovljivih virov).

+

(+)  UL: prosimo, vstavite v besedilo številko uredbe iz dokumenta PE-CONS 55/18 (2016/0375(COD)) in v opombo vstavite številko, datum, naslov in sklic na UL navedene uredbe.

+

(1)  UL ...

1

(+)  UL: prosimo, vstavite naslov, številko in sklicevanje na UL za dokument COD 2016/0382 (energija iz obnovljivih virov).

+

(26)  Glej tudi COM(2018)0233 final – Sporočilo Komisije o omogočanju digitalne preobrazbe zdravstva in zdravstvenega varstva na enotnem digitalnem trgu; krepitvi vloge državljanov in oblikovanje bolj zdrave družbe.

26

(27)  Glej tudi COM(2018)0022 final – Sporočilo Komisije o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje.

27

(28)  Direktiva (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (UL L 327, 2.12.2016, str. 1).

28

(29)  Povezljivost za konkurenčen enotni digitalni trg – evropski gigabitni družbi naproti – COM(2016)0587.

29

(30)  Povezana in avtomatizirana mobilnost.

30

(31)  Odseki v poševnem tisku so zunaj jedrnih koridorjev TEN-T, vendar so vključeni v koridorje 5G.

31

---

Četrtek, 13. december 2018

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/692 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/692

---

P8_TA(2018)0519

Hitro reševanje gospodarskih sporov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 s priporočili Komisiji o hitrem reševanju gospodarskem sporov (2018/2079(INL))

(2020/C 388/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 67(4) in 81(2) PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 67(4) in 81(2) PDEU,

| — | ob upoštevanju člena 19(1) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 19(1) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju študije Generalnega direktorata za notranjo politiko z naslovom Razvijanje usposobljenosti na področju gospodarskega prava v državah članicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Generalnega direktorata za notranjo politiko z naslovom Razvijanje usposobljenosti na področju gospodarskega prava v državah članicah,

| — | ob upoštevanju pregleda stanja na področju pravosodja v EU za leto 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda stanja na področju pravosodja v EU za leto 2018,

| — | ob upoštevanju „Načel izobraževanja v pravosodju“ Evropske mreže institucij za izobraževanje v pravosodju (EJTN) iz leta 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju „Načel izobraževanja v pravosodju“ Evropske mreže institucij za izobraževanje v pravosodju (EJTN) iz leta 2016 (1),

| — | ob upoštevanju pravnega reda Unije na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pravnega reda Unije na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah,

| — | ob upoštevanju členov 46 in 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 46 in 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0396/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0396/2018),

| A. | ker je pravica do poštene in javne obravnave v razumnem časovnem obdobju, kot je zapisana v členu 47 Listine in členu 6 Evropske konvencije o človekovih pravicah, eno od temeljnih zagotovil pravne države in demokracije in je sestavni del civilnega postopka kot celote; |
| --- | --- |

A.

ker je pravica do poštene in javne obravnave v razumnem časovnem obdobju, kot je zapisana v členu 47 Listine in členu 6 Evropske konvencije o človekovih pravicah, eno od temeljnih zagotovil pravne države in demokracije in je sestavni del civilnega postopka kot celote;

| B. | ker bi uvedba evropskega hitrega postopka v civilnih zadevah lahko prispevala k posodobitvi nacionalnih postopkov, izenačitvi pogojev za podjetja ter večji gospodarski rasti zaradi uspešnih in učinkovitih sodnih sistemov, hkrati pa olajšala dostop do sodnega varstva v Uniji in pripomogla k spoštovanju temeljnih svoboščin Unije; |
| --- | --- |

B.

ker bi uvedba evropskega hitrega postopka v civilnih zadevah lahko prispevala k posodobitvi nacionalnih postopkov, izenačitvi pogojev za podjetja ter večji gospodarski rasti zaradi uspešnih in učinkovitih sodnih sistemov, hkrati pa olajšala dostop do sodnega varstva v Uniji in pripomogla k spoštovanju temeljnih svoboščin Unije;

| C. | ker je pregled stanja na področju pravosodja za leto 2018 pokazal, da razpoložljivost brezplačne pravne pomoči in višina sodnih taks pomembno vplivata na dostop do sodnega varstva, zlasti za državljane, ki živijo v revščini; |
| --- | --- |

C.

ker je pregled stanja na področju pravosodja za leto 2018 pokazal, da razpoložljivost brezplačne pravne pomoči in višina sodnih taks pomembno vplivata na dostop do sodnega varstva, zlasti za državljane, ki živijo v revščini;

| D. | ker pravosodno sodelovanje spodbuja in podpira več postopkovnih aktov sekundarnega prava Unije, vključno z uredbo o sporih majhne vrednosti, direktivo o brezplačni pravni pomoči, uredbo o pridobivanju dokazov in uredbo o vročanju pisanj; |
| --- | --- |

D.

ker pravosodno sodelovanje spodbuja in podpira več postopkovnih aktov sekundarnega prava Unije, vključno z uredbo o sporih majhne vrednosti, direktivo o brezplačni pravni pomoči, uredbo o pridobivanju dokazov in uredbo o vročanju pisanj;

| E. | ker so cilji pravosodnega sodelovanja med državami članicami med drugim zagotavljanje polnega spoštovanja pravice do učinkovitega pravnega sredstva in poštenega sojenja v čezmejnih primerih, zagotavljanje učinkovitih in nemotenih sodnih postopkov v teh primerih ter vzpostavljanje vzajemnega zaupanja v pravosodne sisteme, ki je podlaga za nadaljnje vzajemno priznavanje sodnih odločb v Uniji; |
| --- | --- |

E.

ker so cilji pravosodnega sodelovanja med državami članicami med drugim zagotavljanje polnega spoštovanja pravice do učinkovitega pravnega sredstva in poštenega sojenja v čezmejnih primerih, zagotavljanje učinkovitih in nemotenih sodnih postopkov v teh primerih ter vzpostavljanje vzajemnega zaupanja v pravosodne sisteme, ki je podlaga za nadaljnje vzajemno priznavanje sodnih odločb v Uniji;

| F. | ker se številna vprašanja v zvezi s postopkovnim pravom na področju civilnega pravosodja urejajo na nacionalni ravni, zato se postopkovno pravo na tem področju med posameznimi državami članicami razlikuje, kar je v skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; ker bi lahko pospešen postopek privedel do potrebnega približevanja postopkovnih ureditev v Uniji; |
| --- | --- |

F.

ker se številna vprašanja v zvezi s postopkovnim pravom na področju civilnega pravosodja urejajo na nacionalni ravni, zato se postopkovno pravo na tem področju med posameznimi državami članicami razlikuje, kar je v skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; ker bi lahko pospešen postopek privedel do potrebnega približevanja postopkovnih ureditev v Uniji;

| G. | ker je treba okrepiti sodelovanje med organi držav članic in pravosodnimi sistemi na ravni Unije, da se odpravijo morebitne ovire, ki bi lahko nastale zaradi nezdružljivosti različnih pravosodnih in upravnih sistemov; |
| --- | --- |

G.

ker je treba okrepiti sodelovanje med organi držav članic in pravosodnimi sistemi na ravni Unije, da se odpravijo morebitne ovire, ki bi lahko nastale zaradi nezdružljivosti različnih pravosodnih in upravnih sistemov;

| H. | ker uredba Bruselj I določa osnovna pravila glede pristojnosti in priznavanja ter izvrševanja v civilnih in gospodarskih čezmejnih zadevah v Uniji; ker je prenovljena različica, ki se uporablja od leta 2015 (Bruselj Ia), uvedla številne ključne prilagoditve za reševanje čezmejnih sporov EU, kar pomeni prihranek časa in denarja za podjetja in posameznike; |
| --- | --- |

H.

ker uredba Bruselj I določa osnovna pravila glede pristojnosti in priznavanja ter izvrševanja v civilnih in gospodarskih čezmejnih zadevah v Uniji; ker je prenovljena različica, ki se uporablja od leta 2015 (Bruselj Ia), uvedla številne ključne prilagoditve za reševanje čezmejnih sporov EU, kar pomeni prihranek časa in denarja za podjetja in posameznike;

| I. | ker uredba Rim I določa pravila o pravu, ki se uporablja za civilne in gospodarske pogodbene obveznosti; |
| --- | --- |

I.

ker uredba Rim I določa pravila o pravu, ki se uporablja za civilne in gospodarske pogodbene obveznosti;

| J. | ker bi morala postopkovna pravila vključevati varstvo pravic strank in hitro reševanje sporov; |
| --- | --- |

J.

ker bi morala postopkovna pravila vključevati varstvo pravic strank in hitro reševanje sporov;

| K. | ker reševanje zadev na področju gospodarskega prava na sodiščih v državah članicah na splošno poteka počasi in ne izpolnjuje pričakovanj strank, udeleženih v gospodarskih sporih, kar še poudarja uvedba evropskega postopka v sporih majhne vrednosti, s čimer se je po drugi strani bistveno pospešilo reševanje potrošniških sporov; ker pravilna uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij na sodiščih prispeva k pospešitvi postopkov in zmanjševanju stroškov; |
| --- | --- |

K.

ker reševanje zadev na področju gospodarskega prava na sodiščih v državah članicah na splošno poteka počasi in ne izpolnjuje pričakovanj strank, udeleženih v gospodarskih sporih, kar še poudarja uvedba evropskega postopka v sporih majhne vrednosti, s čimer se je po drugi strani bistveno pospešilo reševanje potrošniških sporov; ker pravilna uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij na sodiščih prispeva k pospešitvi postopkov in zmanjševanju stroškov;

| L. | ker bi stranke v gospodarskem sporu zaradi počasnega reševanja teh sporov v Uniji lahko zahtevale alternativno reševanje sporov ali reševanje sporov v državah nečlanicah ter se odločile, da v zvezi s pogodbami uporabijo nacionalno pravo države nečlanice; |
| --- | --- |

L.

ker bi stranke v gospodarskem sporu zaradi počasnega reševanja teh sporov v Uniji lahko zahtevale alternativno reševanje sporov ali reševanje sporov v državah nečlanicah ter se odločile, da v zvezi s pogodbami uporabijo nacionalno pravo države nečlanice;

| M. | ker je visoka kakovost pri reševanju gospodarskih sporov odvisna od visoke ravni usposobljenosti in izkušenj na tem področju na sodiščih, in sicer med sodniki, odvetniki in pravosodnimi delavci; |
| --- | --- |

M.

ker je visoka kakovost pri reševanju gospodarskih sporov odvisna od visoke ravni usposobljenosti in izkušenj na tem področju na sodiščih, in sicer med sodniki, odvetniki in pravosodnimi delavci;

| N. | ker bi se s pomočjo hitrega in stroškovno učinkovitega postopka, ki bi ga podprli zelo izkušeni in usposobljeni sodniki in odvetniki v državah članicah, povečala verjetnost izbora nacionalnega prava države članice, s tem pa izboljšala usposobljenost na področju civilnih in gospodarskih zadev v državah članicah; |
| --- | --- |

N.

ker bi se s pomočjo hitrega in stroškovno učinkovitega postopka, ki bi ga podprli zelo izkušeni in usposobljeni sodniki in odvetniki v državah članicah, povečala verjetnost izbora nacionalnega prava države članice, s tem pa izboljšala usposobljenost na področju civilnih in gospodarskih zadev v državah članicah;

| O. | ker se zdi potrebno najti primerno rešitev za različne jezikovne ureditve, ki bi lahko bila sestavljena iz harmoniziranih obrazcev, ki bi bili na voljo v vseh uradnih jezikih Unije; |
| --- | --- |

O.

ker se zdi potrebno najti primerno rešitev za različne jezikovne ureditve, ki bi lahko bila sestavljena iz harmoniziranih obrazcev, ki bi bili na voljo v vseh uradnih jezikih Unije;

| P. | ker sodišča in zbornice, specializirane za gospodarske zadeve, zagotavljajo višjo raven usposobljenosti in neodvisnosti v teh zadevah, s tem pa usmerjajo te primere na sodišča držav članic; |
| --- | --- |

P.

ker sodišča in zbornice, specializirane za gospodarske zadeve, zagotavljajo višjo raven usposobljenosti in neodvisnosti v teh zadevah, s tem pa usmerjajo te primere na sodišča držav članic;

| 1. | ugotavlja, da reševanje gospodarskih zadev poteka precej počasneje, kot bi lahko, saj v povprečju traja od tri do štiri leta, in da to povzroča znatne izgube za podjetja, ne samo v gospodarskem smislu, temveč tudi z vidika časa, energije in drugih virov, ki bi jih bilo mogoče usmeriti v druge priložnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je treba zagotoviti polno spoštovanje pravice strank do učinkovitega pravnega sredstva in poštenega sojenja, kot je določeno v Listini, ter zagotoviti visoko kakovost sodnih postopkov v gospodarskih zadevah; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja uspešno izvajanje evropskega postopka v sporih majhne vrednosti, s čimer se je zagotovilo hitro in stroškovno učinkovito reševanje potrošniških in drugih čezmejnih sporov v zvezi z nizkimi zneski v Uniji ob sočasnem ohranjanju varstva pravic strank; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je medsebojno zaupanje zapleten pojem in da so v ustvarjanje tega zaupanja vključeni mnogi dejavniki, kot so sodno izobraževanje in izpopolnjevanje, čezmejno sodelovanje na področju pravosodja ter izmenjava izkušenj in dobre prakse med sodniki; |
| --- | --- |

4.

| 5. | v zvezi s poštenim sojenjem in dostopom do sodnega varstva poudarja, da bi bilo treba ohranjati in še razširiti mreže sodelovanja in zbirke podatkov, ki krepijo pravosodno sodelovanje in izmenjavo informacij, vključno z Evropsko pravosodno mrežo in evropskim pravosodnim portalom, ki bo postal enotna vstopna točka na področju pravosodja v Uniji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | trdi, da bi bilo sprejetje uredbe o evropskem hitrem postopku v civilnih zadevah, ki bi bila podobna uredbi o evropskem postopku v sporih majhne vrednosti in bi se uporabljala za čezmejne gospodarske spore, najboljši način za spopadanje z dolgotrajnim reševanjem gospodarskih sporov v Uniji in bi omogočilo velike prihranke za evropska podjetja in sprostilo neuporabljeni kapital; |
| --- | --- |

6.

| 7. | trdi, da bodo stranke v gospodarskem sporu v boljšem položaju za plačilo za zastopanje in pripravo na sodni primer, kar pomeni, da imajo boljše možnosti za zaščito svojih pravic, kar bi omogočilo hitrejši postopek; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da bi tak postopek lahko temeljil na zahtevah v zvezi s temeljito pripravo strank pred začetkom postopka, strogimi roki, omejenimi možnostmi za dodajanje novih dejstev ali dokazov med postopkom in odpravo možnosti za ločene pritožbe na postopkovne odločitve, kar bi postopek pospešilo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da je ta strog postopkovni sistem združljiv z varstvom pravic strank, pod pogojem, da je evropski hitri postopek v civilnih zadevah prostovoljen in se uporablja samo:






  — | če sta se stranki za uporabo postopka dogovorili po nastanku spora ali |
| --- | --- | --- |

9.

—

če sta se stranki za uporabo postopka dogovorili po nastanku spora ali

| — | če se tožena stranka strinja z udeležbo v postopku, potem ko je tožeča stranka vložila tožbo v okviru evropskega hitrega postopka v civilnih zadevah, če ima tožena stranka pred začetkom postopka dovolj časa, da se ustrezno pripravi; |
| --- | --- |

—

če se tožena stranka strinja z udeležbo v postopku, potem ko je tožeča stranka vložila tožbo v okviru evropskega hitrega postopka v civilnih zadevah, če ima tožena stranka pred začetkom postopka dovolj časa, da se ustrezno pripravi;

| 10. | meni, da bi moral evropski hitri postopek v civilnih zadevah v vsakem primeru veljati le, če so bile stranke vnaprej ustrezno obveščene o posledicah privolitve v uporabo tega postopka; meni, da stroški evropskega hitrega postopka v civilnih zadevah ne bi smeli biti pretirani za stranki, da bi se zagotovilo spoštovanje pravice do dostopa do sodnega varstva; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da stranki v sporu pogosto dosežeta sporazumno rešitev, samo če so okoliščine in argumenti v celoti pripravljeni, kar pomeni, da bi se v postopkovnem sistemu, ki bi od strank zahteval, da preiščejo okoliščine in pripravijo svoje argumente, še preden gredo na sodišče, več sporov rešilo sporazumno v zgodnejši fazi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da cilja v zvezi z zagotavljanjem hitrega in stroškovno učinkovitejšega reševanja gospodarskih sporov v Uniji ni mogoče doseči samo z uvedbo harmoniziranega hitrega postopkovnega sistema; zato bi bili potrebni sodišča, sodniki, odvetniki in pravosodni delavci, ki so visoko usposobljeni in izkušeni na področju gospodarskega prava in mednarodnega zasebnega prava, da bi bil tak postopkovni sistem učinkovit; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da sedanja porazdelitev, kar zadeva izbiro prava v gospodarskih pogodbah med različnimi evropskimi jurisdikcijami, v državah članicah ni enaka; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da izbira veljavnega prava pogosto temelji na zahtevnem premisleku, vendar da kombinacija tujega prava in sodišča pogosto izpostavlja stranko velikim gospodarskim tveganjem in da so take določbe še posebej vprašljive, če so dogovorjene v okviru standardnih pogodb ali v okoliščinah, v katerih ima ena stranka malo možnosti, da v tem smislu vpliva na dogovor, ali pa teh možnosti sploh nima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | razume, da bi bile lahko jezikovne prepreke dodatna ovira in še en razlog za izbiro veljavnosti ene zakonodaje in ne druge; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da bi razpoložljivost enotnih standardnih obrazcev, ki bi bili na voljo v vseh uradnih jezikih Unije, olajšala dostop do evropskega hitrega postopka v civilnih zadevah; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da bi bilo treba za zagotovitev enotnih standardnih obrazcev na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj oceni potrebo po pregledu uredb Rim I, Rim II in Bruselj Ia, da bi se okrepila povezava med ciljem in vsebino pogodb ter izbrano zakonodajo, obenem pa zagotovila zaščita šibkejših strank v odnosih med podjetji in pogodb ter ohranila avtonomija strank v zvezi z izbiro prava; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da zakonodajni ukrepi sami ne morejo obravnavati teh vprašanj, ampak so potrebni tudi praktični ukrepi za povečanje strokovnega znanja sodišč in odvetnikov, kot so izboljšano usposabljanje v gospodarskih zadevah ter boljši dostop do prava Unije in nacionalnega prava držav članic, zlasti sodne prakse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da sta gospodarsko pravo in mednarodno zasebno pravo področji, ki sta manj kodificirani od drugih pravnih področij, kar pomeni pomembnejšo vlogo za akademske raziskave, zato je eden od ukrepov pri krepitvi usposobljenosti na področju gospodarskih zadev v državah članicah tudi zagotavljanje več sredstev za raziskave na tem področju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zato odobrava devet načel usposabljanja v pravosodju Evropske mreže institucij za izobraževanje v pravosodju (EJTN), sprejetih na njeni generalni skupščini leta 2016, saj zagotavljajo skupni temelj in okvir za ustanove, ki izvajajo usposabljanje na področju sodstva in pravosodja v Evropi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da sta zelo pomembni tudi kakovost prava, ki se uporablja v gospodarskih zadevah, ter raven, do katere je to pravo dobro prilagojeno praksam in razvoju na gospodarskem področju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | v skladu s členom 225 PDEU zato zahteva, da Komisija do 1. januarja 2020 na podlagi člena 81(2) PDEU predloži predlog zakonodajnega akta o evropskem hitrem postopku v civilnih zadevah in, v skladu s priporočili iz priloge po oceni Komisije o potrebi po takšnem pregledu, morebitni predlog za spremembe uredb Rim I in Rim II ter Bruselj Ia; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj dopolnijo te predloge z drugimi podpornimi ukrepi, katerih cilj je povečati strokovno znanje v državah članicah na področju gospodarskega prava in mednarodnega zasebnega prava; |
| --- | --- |

24.

| 25. | potrjuje, da priporočila, priložena tej resoluciji, spoštujejo temeljne pravice, načelo nacionalne postopkovne avtonomije ter načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da se bodo vse finančne posledice predloga, zlasti stroški evropskega hitrega postopka v civilnih zadevah, izravnale z enakimi prihranki, saj je evropski hitri postopek v civilnih zadevah stroškovno znatno učinkovitejši od rednih postopkov v državah članicah in ker se zadevni spori ne bodo sprožili v okviru splošnega postopkovnega sistema zadevne države članice; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je gospodarsko pravo le eno od področij, kjer so potrebni nadaljnji ukrepi na ravni Unije za zagotovitev boljšega dostopa do pravosodja, večje kakovosti postopkov, strožjih zaščitnih ukrepov za stranke in hitrejšega reševanja sporov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in spremljajoča priporočila posreduje Komisiji in Svetu ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  http://www.ejtn.eu/PageFiles/15756/Judicial%20Training%20Principles_SL.pdf

---

PRILOGA K RESOLUCIJI:

PRIPOROČILA KOMISIJI V ZVEZI Z UKREPI ZA UVEDBO IN PODPORO EVROPSKEGA HITREGA POSTOPKA V CIVILNIH ZADEVAH

NAČELA IN CILJI ZAHTEVANIH PREDLOGOV

I.   Evropski hitri postopek v civilnih zadevah

Glavni cilj naslednjega predloga je uvedba prostovoljnega evropskega hitrega postopka v civilnih zadevah, ki bo evropskim podjetjem omogočil, da rešijo izključno gospodarske čezmejne spore med podjetji v razumnem časovnem okviru.

Evropski hitri postopek v civilnih zadevah bi lahko temeljil na naslednjih načelih:

| 1. | uporabljati bi se moral v čezmejnih gospodarskih sporih, v katerih se evropski postopek v sporih majhne vrednosti ne uporablja; |
| --- | --- |

1.

uporabljati bi se moral v čezmejnih gospodarskih sporih, v katerih se evropski postopek v sporih majhne vrednosti ne uporablja;

| 2. | če se stranki strinjata, bi se moral uporabljati po nastanku spora ali če tožeča stranka vloži tožbo v okviru postopka in jo tožena stranka sprejme; |
| --- | --- |

2.

če se stranki strinjata, bi se moral uporabljati po nastanku spora ali če tožeča stranka vloži tožbo v okviru postopka in jo tožena stranka sprejme;

| 3. | uporabljati bi se moral le, če so bile stranke vnaprej ustrezno obveščene o posledicah privolitve v uporabo tega postopka; |
| --- | --- |

3.

uporabljati bi se moral le, če so bile stranke vnaprej ustrezno obveščene o posledicah privolitve v uporabo tega postopka;

| 4. | od strank bi se moralo zahtevati, naj zelo temeljito pripravijo svojo tožbo, preden se odpravijo na sodišče; k temu spada zgodnja izključitev možnosti za vključitev novih dejstev ali novih dokazov na sodišču; |
| --- | --- |

4.

od strank bi se moralo zahtevati, naj zelo temeljito pripravijo svojo tožbo, preden se odpravijo na sodišče; k temu spada zgodnja izključitev možnosti za vključitev novih dejstev ali novih dokazov na sodišču;

| 5. | ne bi smel omogočati ločene pritožbe na postopkovne odločitve; |
| --- | --- |

5.

ne bi smel omogočati ločene pritožbe na postopkovne odločitve;

| 6. | načeloma bi bil lahko pisni postopek, ki bi na zahtevo vsaj ene stranke omogočal ustno obravnavo; |
| --- | --- |

6.

načeloma bi bil lahko pisni postopek, ki bi na zahtevo vsaj ene stranke omogočal ustno obravnavo;

| 7. | v izhodišču bi moral uporabljati zelo kratke postopkovne roke, sodišču pa bi se moralo ob dogovoru s strankami omogočiti, da v primeru večje zapletenosti določi daljše roke; |
| --- | --- |

7.

v izhodišču bi moral uporabljati zelo kratke postopkovne roke, sodišču pa bi se moralo ob dogovoru s strankami omogočiti, da v primeru večje zapletenosti določi daljše roke;

| 8. | spodbujanje sodnega in izvensodnega sporazumnega reševanja čezmejnih gospodarskih sporov, vključno z mediacijo; |
| --- | --- |

8.

spodbujanje sodnega in izvensodnega sporazumnega reševanja čezmejnih gospodarskih sporov, vključno z mediacijo;

| 9. | spodbujanje uporabe sodobnih tehnologij za ustno obravnavo, pridobivanje dokazov in vročanje pisanj; |
| --- | --- |

9.

spodbujanje uporabe sodobnih tehnologij za ustno obravnavo, pridobivanje dokazov in vročanje pisanj;

| 10. | stroški bi morali biti omejeni, da bi se zagotovilo spoštovanje pravice do dostopa do sodnega varstva; |
| --- | --- |

10.

stroški bi morali biti omejeni, da bi se zagotovilo spoštovanje pravice do dostopa do sodnega varstva;

| 11. | omogočanje priznavanja in izvrševanja pravnomočne sodbe na podlagi postopka na najenostavnejši in uporabniku najprijaznejši način, ki je na voljo v pravu Unije; |
| --- | --- |

11.

omogočanje priznavanja in izvrševanja pravnomočne sodbe na podlagi postopka na najenostavnejši in uporabniku najprijaznejši način, ki je na voljo v pravu Unije;

II.   Morebitne spremembe uredb Rim I, Rim II in Bruselj Ia

Predlog za evropski hitri postopek v civilnih zadevah bi lahko podprl predlog o spremembi uredb Rim I, Rim II in Bruselj Ia, da bi se dosegla boljša povezava med namenom in ciljem pogodb ter pravom, izbranim v Uniji, in strankam v izključno gospodarskih pogodbah zagotovila nadaljnja avtonomija ob hkratnem zagotavljanju zaščite šibkejših strank v odnosih med podjetji.

Spremembe uredbe Rim I bi lahko vključevale:

| 1. | preučitev možnosti okrepitve povezave med izbranim pravom in vsebino, ciljem in namenom pogodbe in strank; |
| --- | --- |

1.

preučitev možnosti okrepitve povezave med izbranim pravom in vsebino, ciljem in namenom pogodbe in strank;

| 2. | ponovno upoštevanje pravil glede veljavnosti izbranega prava, kar bi bilo treba preučili na podlagi vnaprej določenega prava, ki velja za pogodbo. |
| --- | --- |

2.

ponovno upoštevanje pravil glede veljavnosti izbranega prava, kar bi bilo treba preučili na podlagi vnaprej določenega prava, ki velja za pogodbo.

III.   Drugi ukrepi za razvijanje usposobljenosti na področju gospodarskih zadev v državah članicah

| 1. | Komisija in države članice bi morale dodatno podpreti te predloge z ukrepi za razvijanje usposobljenosti na področju gospodarskih zadev, kot so:






  (a) | usposabljanje sodnikov in odvetnikov ter pravosodnih delavcev na področju gospodarskih zadev; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

usposabljanje sodnikov in odvetnikov ter pravosodnih delavcev na področju gospodarskih zadev;

| (b) | poenostavljen in večji dostop do prava Unije in nacionalnega prava držav članic, vključno s sodno prakso; |
| --- | --- |

(b)

poenostavljen in večji dostop do prava Unije in nacionalnega prava držav članic, vključno s sodno prakso;

| (c) | dodaten poudarek na gospodarskem pravu in mednarodnem zasebnem pravu v pravnem izobraževanju; |
| --- | --- |

(c)

dodaten poudarek na gospodarskem pravu in mednarodnem zasebnem pravu v pravnem izobraževanju;

| (d) | dodatna sredstva za akademske raziskave na področju gospodarskega prava in mednarodnega zasebnega prava ter |
| --- | --- |

(d)

dodatna sredstva za akademske raziskave na področju gospodarskega prava in mednarodnega zasebnega prava ter

| (e) | obvladanje tujega jezika in pravnega izrazoslovja v njem. |
| --- | --- |

(e)

obvladanje tujega jezika in pravnega izrazoslovja v njem.

| 2. | Države članice so poleg tega pozvane, naj zagotovijo, da bodo sodišča, ki bodo uporabljala evropski hitri postopek v civilnih zadevah, posebej usposobljena na področju gospodarskega prava, na primer z imenovanjem ali povečanjem vloge sedanjih gospodarskih sodišč ali zbornic. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Poleg tega je Komisija pozvana, naj nadalje preuči možnost za vzpostavitev evropskega gospodarskega sodišča, kar bi dopolnilo sodišča držav članic in ponudilo strankama v sporu dodaten, mednarodni forum, specializiran za reševanje gospodarskih sporov. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Države članice so na koncu tudi povabljene, da preučijo možnost za ponovni pregled svojega prava na področju gospodarskih zadev v odnosih med podjetji, saj je eden pomembnejših dejavnikov pri izbiri prava učinkovitost in kakovost gospodarskega prava države. |
| --- | --- |

4.

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/698 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/698

---

P8_TA(2018)0520

Vzpostavitev vesoljskega programa Unije in ustanovitev Agencije Evropske unije za vesoljski program ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi vesoljskega programa Unije in ustanovitvi Agencije Evropske unije za vesoljski program ter razveljavitvi uredb (EU) št. 912/2010, 1285/2013 in 377/2014 ter Sklepa št. 541/2014/EU (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 388/44)

Sprememba 1

Osnutek zakonodajne resolucije

Navedba sklicevanja 5 a (novo)

| Osnutek zakonodajne resolucije | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. septembra 2016 z naslovom Povezljivost za konkurenčen enotni digitalni trg – evropski gigabitni družbi naproti (COM(2016)0587) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0300), |

Osnutek zakonodajne resolucije

Sprememba

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. septembra 2016 z naslovom Povezljivost za konkurenčen enotni digitalni trg – evropski gigabitni družbi naproti (COM(2016)0587) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0300),

Sprememba 2

Osnutek zakonodajne resolucije

Navedba sklicevanja 5 b (novo)

| Osnutek zakonodajne resolucije | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. septembra 2016 z naslovom Akcijski načrt za 5G v Evropi (COM(2016)0588) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0306), |

Osnutek zakonodajne resolucije

Sprememba

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. septembra 2016 z naslovom Akcijski načrt za 5G v Evropi (COM(2016)0588) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0306),

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Vesoljska tehnologija, podatki in storitve so postali nepogrešljivi v vsakdanjem življenju Evropejcev in imajo bistveno vlogo pri ohranjanju številnih strateških interesov. Vesoljska industrija Unije je že med najbolj konkurenčnimi na svetu. Vendar z vstopom novih akterjev in razvojem novih tehnologij prihaja do revolucionarnih sprememb tradicionalnih industrijskih modelov. Zato je bistveno, da Unija ostane vodilni mednarodni akter z obsežno svobodo delovanja na področju vesolja, da spodbuja znanstveni in tehnični napredek ter podpira konkurenčnost in inovacijsko zmogljivost vesoljske industrije v Uniji, zlasti malih in srednjih ter zagonskih in inovativnih podjetij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Vesoljska tehnologija, podatki in storitve so postali nepogrešljivi v vsakdanjem življenju Evropejcev in imajo bistveno vlogo pri ohranjanju številnih strateških interesov. Vesoljska industrija Unije je že med najbolj konkurenčnimi na svetu. Vendar z vstopom novih akterjev in razvojem novih tehnologij prihaja do revolucionarnih sprememb tradicionalnih industrijskih modelov. Zato je bistveno, da Unija ostane vodilni mednarodni akter z obsežno svobodo delovanja na področju vesolja, da spodbuja znanstveni in tehnični napredek ter podpira konkurenčnost in inovacijsko zmogljivost vesoljske industrije v Uniji, zlasti malih in srednjih ter zagonskih in inovativnih podjetij.

| (1) | Vesoljska tehnologija, podatki in storitve so postali nepogrešljivi v vsakdanjem življenju Evropejcev in imajo bistveno vlogo pri ohranjanju številnih strateških interesov. Vesoljska industrija Unije je že med najbolj konkurenčnimi na svetu. Vendar z vstopom novih akterjev in razvojem novih tehnologij prihaja do revolucionarnih sprememb tradicionalnih industrijskih modelov. Zato je bistveno, da Unija ostane vodilni mednarodni akter z obsežno svobodo delovanja na področju vesolja, da spodbuja znanstveni in tehnični napredek ter podpira konkurenčnost in inovacijsko zmogljivost vesoljske industrije v Uniji, zlasti malih in srednjih ter zagonskih in inovativnih podjetij.
  Hkrati pa je treba ustvariti ustrezne pogoje za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev za podjetja, ki delujejo v vesoljskem sektorju. |
| --- | --- |

(1)

Vesoljska tehnologija, podatki in storitve so postali nepogrešljivi v vsakdanjem življenju Evropejcev in imajo bistveno vlogo pri ohranjanju številnih strateških interesov. Vesoljska industrija Unije je že med najbolj konkurenčnimi na svetu. Vendar z vstopom novih akterjev in razvojem novih tehnologij prihaja do revolucionarnih sprememb tradicionalnih industrijskih modelov. Zato je bistveno, da Unija ostane vodilni mednarodni akter z obsežno svobodo delovanja na področju vesolja, da spodbuja znanstveni in tehnični napredek ter podpira konkurenčnost in inovacijsko zmogljivost vesoljske industrije v Uniji, zlasti malih in srednjih ter zagonskih in inovativnih podjetij.
  Hkrati pa je treba ustvariti ustrezne pogoje za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev za podjetja, ki delujejo v vesoljskem sektorju.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Razvoj vesoljskega sektorja je bil vselej povezan z varnostjo. V številnih primerih so oprema, sestavni deli in instrumenti, ki se uporabljajo v vesoljskem sektorju, blago z dvojno rabo. Zato bi bilo treba izkoristiti možnosti, ki jih vesolje
  ponuja
  za varnost Unije in njenih držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Razvoj vesoljskega sektorja je bil vselej povezan z varnostjo. V številnih primerih so oprema, sestavni deli in instrumenti, ki se uporabljajo v vesoljskem sektorju, blago z dvojno rabo. Zato bi bilo treba izkoristiti možnosti, ki jih vesolje
  ponuja
  za varnost Unije in njenih držav članic.

| (2) | Razvoj vesoljskega sektorja je bil vselej povezan z varnostjo. V številnih primerih so oprema, sestavni deli in instrumenti, ki se uporabljajo v vesoljskem sektorju, blago z dvojno rabo. Zato bi bilo treba izkoristiti možnosti, ki jih vesolje
  in neodvisen dostop do njega ponujata
  za varnost
  in neodvisnost
  Unije in njenih držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Razvoj vesoljskega sektorja je bil vselej povezan z varnostjo. V številnih primerih so oprema, sestavni deli in instrumenti, ki se uporabljajo v vesoljskem sektorju, blago z dvojno rabo. Zato bi bilo treba izkoristiti možnosti, ki jih vesolje
  in neodvisen dostop do njega ponujata
  za varnost
  in neodvisnost
  Unije in njenih držav članic.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Unija že od konca 1990-ih razvija svoje vesoljske pobude in programe, in sicer skupno evropsko geostacionarno navigacijsko storitev (EGNOS), sistem Galileo in program Copernicus, ki se prilagajajo potrebam državljanov Unije in zahtevam javnih politik.
  Ne le, da
  bi bilo treba
  zagotoviti
  kontinuiteto teh pobud,
  ampak
  jih je treba
  še
  izboljšati, tako da bi ohranile korak z razvojem novih tehnologij ter spremembami na področju digitalnih ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij, izpolnile nove potrebe uporabnikov in pomagale uresničevati cilje na prednostnih področjih politike
  , kot so podnebne spremembe, vključno s spremljanjem sprememb na Arktiki
  ,
  varnost
  in
  obramba
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Unija že od konca 1990-ih razvija svoje vesoljske pobude in programe, in sicer skupno evropsko geostacionarno navigacijsko storitev (EGNOS), sistem Galileo in program Copernicus, ki se prilagajajo potrebam državljanov Unije in zahtevam javnih politik.
  Ne le, da
  bi bilo treba
  zagotoviti
  kontinuiteto teh pobud,
  ampak
  jih je treba
  še
  izboljšati, tako da bi ohranile korak z razvojem novih tehnologij ter spremembami na področju digitalnih ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij, izpolnile nove potrebe uporabnikov in pomagale uresničevati cilje na prednostnih področjih politike
  , kot so podnebne spremembe, vključno s spremljanjem sprememb na Arktiki
  ,
  varnost
  in
  obramba
  .

| (3) | Unija že od konca 1990-ih razvija svoje vesoljske pobude in programe, in sicer skupno evropsko geostacionarno navigacijsko storitev (EGNOS), sistem Galileo in program Copernicus, ki se prilagajajo potrebam državljanov Unije in zahtevam javnih politik.
  Zagotoviti
  bi bilo treba kontinuiteto teh pobud
  ter njihovo uveljavljanje in uporabo
  ,
  poleg
  jih je treba
  tudi
  izboljšati, tako da bi ohranile korak z razvojem novih tehnologij ter spremembami na področju digitalnih ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij, izpolnile nove potrebe uporabnikov in pomagale uresničevati cilje na prednostnih področjih politike
  . Z vesoljskim programom bi bilo treba poleg tega spodbujati vesoljske storitve
  ,
  da bodo lahko vse države članice
  in
  njihovi državljani v celoti izkoristili njegove prednosti
  . |
| --- | --- |

(3)

Unija že od konca 1990-ih razvija svoje vesoljske pobude in programe, in sicer skupno evropsko geostacionarno navigacijsko storitev (EGNOS), sistem Galileo in program Copernicus, ki se prilagajajo potrebam državljanov Unije in zahtevam javnih politik.
  Zagotoviti
  bi bilo treba kontinuiteto teh pobud
  ter njihovo uveljavljanje in uporabo
  ,
  poleg
  jih je treba
  tudi
  izboljšati, tako da bi ohranile korak z razvojem novih tehnologij ter spremembami na področju digitalnih ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij, izpolnile nove potrebe uporabnikov in pomagale uresničevati cilje na prednostnih področjih politike
  . Z vesoljskim programom bi bilo treba poleg tega spodbujati vesoljske storitve
  ,
  da bodo lahko vse države članice
  in
  njihovi državljani v celoti izkoristili njegove prednosti
  .

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Unija si mora zagotoviti svobodo delovanja in samostojnost pri dostopu do vesolja in ga biti sposobna varno uporabljati. Zato je bistveno, da ohranja avtonomen, zanesljiv in stroškovno učinkovit dostop do vesolja, zlasti z vidika ključne infrastrukture in tehnologije, javne varnosti ter varnosti Unije in njenih držav članic. Komisija bi zato morala imeti možnost, da v skladu z določbami člena 189(2) Pogodbe združi izstrelitvene storitve na evropski ravni, in sicer tako za lastne potrebe kot tudi za potrebe drugih subjektov, vključno z državami članicami. Bistveno je tudi, da ima Unija še naprej sodobne, učinkovite in prilagodljive izstrelitvene infrastrukturne zmogljivosti. Poleg ukrepov, ki so jih sprejele države članice in Evropska vesoljska agencija, bi morala Komisija razmisliti o načinih zagotavljanja podpore za take zmogljivosti. Zlasti kadar je treba zemeljsko infrastrukturo za dostop do vesolja, ki je potrebna za izvajanje izstrelitev v skladu s potrebami vesoljskega programa, vzdrževati ali posodobiti in kadar je ugotovljena jasna dodana vrednost za EU, bi bilo treba omogočiti, da se take prilagoditve v okviru programa delno financirajo v skladu s finančno uredbo, da se doseže večja stroškovna učinkovitost vesoljskega programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Unija si mora zagotoviti svobodo delovanja in samostojnost pri dostopu do vesolja in ga biti sposobna varno uporabljati. Zato je bistveno, da ohranja avtonomen, zanesljiv in stroškovno učinkovit dostop do vesolja, zlasti z vidika ključne infrastrukture in tehnologije, javne varnosti ter varnosti Unije in njenih držav članic. Komisija bi zato morala imeti možnost, da v skladu z določbami člena 189(2) Pogodbe združi izstrelitvene storitve na evropski ravni, in sicer tako za lastne potrebe kot tudi za potrebe drugih subjektov, vključno z državami članicami. Bistveno je tudi, da ima Unija še naprej sodobne, učinkovite in prilagodljive izstrelitvene infrastrukturne zmogljivosti. Poleg ukrepov, ki so jih sprejele države članice in Evropska vesoljska agencija, bi morala Komisija razmisliti o načinih zagotavljanja podpore za take zmogljivosti. Zlasti kadar je treba zemeljsko infrastrukturo za dostop do vesolja, ki je potrebna za izvajanje izstrelitev v skladu s potrebami vesoljskega programa, vzdrževati ali posodobiti in kadar je ugotovljena jasna dodana vrednost za EU, bi bilo treba omogočiti, da se take prilagoditve v okviru programa delno financirajo v skladu s finančno uredbo, da se doseže večja stroškovna učinkovitost vesoljskega programa.

| (4) | Unija si mora zagotoviti svobodo delovanja in samostojnost pri dostopu do vesolja in ga biti sposobna varno uporabljati. Zato je bistveno, da ohranja avtonomen, zanesljiv in stroškovno učinkovit dostop do vesolja,
  vključno z alternativnimi izstrelitvenimi tehnologijami in inovativnimi sistemi ali storitvami,
  zlasti z vidika ključne infrastrukture in tehnologije, javne varnosti ter varnosti Unije in njenih držav članic. Komisija bi zato morala imeti možnost, da v skladu z določbami člena 189(2) Pogodbe združi izstrelitvene storitve na evropski ravni, in sicer tako za lastne potrebe kot tudi za potrebe drugih subjektov, vključno z državami članicami. Bistveno je tudi, da ima Unija še naprej sodobne, učinkovite in prilagodljive izstrelitvene infrastrukturne zmogljivosti. Poleg ukrepov, ki so jih sprejele države članice in Evropska vesoljska agencija, bi morala Komisija razmisliti o načinih zagotavljanja podpore za take zmogljivosti. Zlasti kadar je treba zemeljsko infrastrukturo za dostop do vesolja, ki je potrebna za izvajanje izstrelitev v skladu s potrebami vesoljskega programa, vzdrževati ali posodobiti in kadar je ugotovljena jasna dodana vrednost za EU, bi bilo treba omogočiti, da se take prilagoditve v okviru programa delno financirajo v skladu s finančno uredbo, da se doseže večja stroškovna učinkovitost vesoljskega programa. |
| --- | --- |

(4)

Unija si mora zagotoviti svobodo delovanja in samostojnost pri dostopu do vesolja in ga biti sposobna varno uporabljati. Zato je bistveno, da ohranja avtonomen, zanesljiv in stroškovno učinkovit dostop do vesolja,
  vključno z alternativnimi izstrelitvenimi tehnologijami in inovativnimi sistemi ali storitvami,
  zlasti z vidika ključne infrastrukture in tehnologije, javne varnosti ter varnosti Unije in njenih držav članic. Komisija bi zato morala imeti možnost, da v skladu z določbami člena 189(2) Pogodbe združi izstrelitvene storitve na evropski ravni, in sicer tako za lastne potrebe kot tudi za potrebe drugih subjektov, vključno z državami članicami. Bistveno je tudi, da ima Unija še naprej sodobne, učinkovite in prilagodljive izstrelitvene infrastrukturne zmogljivosti. Poleg ukrepov, ki so jih sprejele države članice in Evropska vesoljska agencija, bi morala Komisija razmisliti o načinih zagotavljanja podpore za take zmogljivosti. Zlasti kadar je treba zemeljsko infrastrukturo za dostop do vesolja, ki je potrebna za izvajanje izstrelitev v skladu s potrebami vesoljskega programa, vzdrževati ali posodobiti in kadar je ugotovljena jasna dodana vrednost za EU, bi bilo treba omogočiti, da se take prilagoditve v okviru programa delno financirajo v skladu s finančno uredbo, da se doseže večja stroškovna učinkovitost vesoljskega programa.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Za krepitev konkurenčnosti vesoljske industrije Unije in pridobitev zmogljivosti za oblikovanje, gradnjo in delovanje lastnih sistemov bi Unija morala podpirati izgradnjo, rast in razvoj celotne vesoljske industrije. Na evropski, regionalni in nacionalni ravni bi bilo treba podpirati tudi oblikovanje do podjetništva in inovacij prijaznega modela, in sicer
  z vzpostavitvijo vozlišč
  vesoljskih dejavnosti, ki bodo združevala vesoljski, digitalni in uporabniški sektor. Unija bi morala spodbujati širitev vesoljskih družb s sedežem v Uniji, da bi jim pomagala uspeti, vključno s podpiranjem njihovega dostopa do financiranja tveganih naložb ob upoštevanju tega, da v Uniji ni dovolj možnosti za ustrezen dostop do zasebnega kapitala za zagonska podjetja, in z vzpostavljanjem inovacijskih partnerstev (pristop prve pogodbe). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Za krepitev konkurenčnosti vesoljske industrije Unije in pridobitev zmogljivosti za oblikovanje, gradnjo in delovanje lastnih sistemov bi Unija morala podpirati izgradnjo, rast in razvoj celotne vesoljske industrije. Na evropski, regionalni in nacionalni ravni bi bilo treba podpirati tudi oblikovanje do podjetništva in inovacij prijaznega modela, in sicer
  z vzpostavitvijo vozlišč
  vesoljskih dejavnosti, ki bodo združevala vesoljski, digitalni in uporabniški sektor. Unija bi morala spodbujati širitev vesoljskih družb s sedežem v Uniji, da bi jim pomagala uspeti, vključno s podpiranjem njihovega dostopa do financiranja tveganih naložb ob upoštevanju tega, da v Uniji ni dovolj možnosti za ustrezen dostop do zasebnega kapitala za zagonska podjetja, in z vzpostavljanjem inovacijskih partnerstev (pristop prve pogodbe).

| (5) | Za krepitev konkurenčnosti vesoljske industrije Unije in pridobitev zmogljivosti za oblikovanje, gradnjo in delovanje lastnih sistemov bi Unija morala podpirati izgradnjo, rast in razvoj celotne vesoljske industrije. Na evropski, regionalni in nacionalni ravni bi bilo treba podpirati tudi oblikovanje do podjetništva in inovacij prijaznega modela, in sicer
  s pobudami, kot so vozlišča
  vesoljskih dejavnosti, ki bodo združevala vesoljski, digitalni in uporabniški sektor.
  Vozlišča vesoljskih dejavnosti bi morala sodelovati z vozlišči za digitalne inovacije, da bi spodbujali podjetništvo ter znanja in spretnosti.
  Unija bi morala spodbujati
  ustvarjanje in
  širitev vesoljskih družb s sedežem v Uniji, da bi jim pomagala uspeti, vključno s podpiranjem njihovega dostopa do financiranja tveganih naložb ob upoštevanju tega, da v Uniji ni dovolj možnosti za ustrezen dostop do zasebnega kapitala za zagonska podjetja, in z vzpostavljanjem inovacijskih partnerstev (pristop prve pogodbe). |
| --- | --- |

(5)

Za krepitev konkurenčnosti vesoljske industrije Unije in pridobitev zmogljivosti za oblikovanje, gradnjo in delovanje lastnih sistemov bi Unija morala podpirati izgradnjo, rast in razvoj celotne vesoljske industrije. Na evropski, regionalni in nacionalni ravni bi bilo treba podpirati tudi oblikovanje do podjetništva in inovacij prijaznega modela, in sicer
  s pobudami, kot so vozlišča
  vesoljskih dejavnosti, ki bodo združevala vesoljski, digitalni in uporabniški sektor.
  Vozlišča vesoljskih dejavnosti bi morala sodelovati z vozlišči za digitalne inovacije, da bi spodbujali podjetništvo ter znanja in spretnosti.
  Unija bi morala spodbujati
  ustvarjanje in
  širitev vesoljskih družb s sedežem v Uniji, da bi jim pomagala uspeti, vključno s podpiranjem njihovega dostopa do financiranja tveganih naložb ob upoštevanju tega, da v Uniji ni dovolj možnosti za ustrezen dostop do zasebnega kapitala za zagonska podjetja, in z vzpostavljanjem inovacijskih partnerstev (pristop prve pogodbe).

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Vesoljski program Unije (v nadaljnjem besedilu: vesoljski program) ima zaradi svoje pokritosti in potenciala za reševanje globalnih izzivov močno mednarodno razsežnost. Komisiji bi bilo zato treba omogočiti, da v imenu Unije vodi in usklajuje dejavnosti na mednarodni ravni, zlasti za zagovarjanje interesov Unije in njenih držav članic v mednarodnih forumih, med drugim na področju frekvenc, za spodbujanje tehnologije in industrije Unije ter sodelovanja na področju usposabljanja, ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi vzajemnosti pravic in obveznosti strank. Zlasti je pomembno, da Komisija zastopa Unijo v organih programa Cospas-Sarsat ali v ustreznih sektorskih organih
  ZN
  , vključno z Organizacijo
  ZN
  za prehrano in kmetijstvo in Svetovno meteorološko organizacijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Vesoljski program Unije (v nadaljnjem besedilu: vesoljski program) ima zaradi svoje pokritosti in potenciala za reševanje globalnih izzivov močno mednarodno razsežnost. Komisiji bi bilo zato treba omogočiti, da v imenu Unije vodi in usklajuje dejavnosti na mednarodni ravni, zlasti za zagovarjanje interesov Unije in njenih držav članic v mednarodnih forumih, med drugim na področju frekvenc, za spodbujanje tehnologije in industrije Unije ter sodelovanja na področju usposabljanja, ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi vzajemnosti pravic in obveznosti strank. Zlasti je pomembno, da Komisija zastopa Unijo v organih programa Cospas-Sarsat ali v ustreznih sektorskih organih
  ZN
  , vključno z Organizacijo
  ZN
  za prehrano in kmetijstvo in Svetovno meteorološko organizacijo.

| (6) | Vesoljski program Unije (v nadaljnjem besedilu: vesoljski program) ima zaradi svoje pokritosti in potenciala za reševanje globalnih izzivov močno mednarodno razsežnost. Komisiji bi bilo zato treba omogočiti, da v imenu Unije vodi in usklajuje dejavnosti na mednarodni ravni, zlasti za zagovarjanje interesov Unije in njenih držav članic v mednarodnih forumih, med drugim na področju frekvenc
  . Komisija bi morala okrepiti gospodarsko diplomacijo
  za spodbujanje tehnologije in industrije Unije ter sodelovanja na področju usposabljanja, ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi vzajemnosti pravic in obveznosti strank
  ter lojalne konkurence na mednarodni ravni
  . Zlasti je pomembno, da Komisija zastopa Unijo v organih programa Cospas-Sarsat ali v ustreznih sektorskih organih
  OZN
  , vključno z Organizacijo
  OZN
  za prehrano in kmetijstvo in Svetovno meteorološko organizacijo. |
| --- | --- |

(6)

Vesoljski program Unije (v nadaljnjem besedilu: vesoljski program) ima zaradi svoje pokritosti in potenciala za reševanje globalnih izzivov močno mednarodno razsežnost. Komisiji bi bilo zato treba omogočiti, da v imenu Unije vodi in usklajuje dejavnosti na mednarodni ravni, zlasti za zagovarjanje interesov Unije in njenih držav članic v mednarodnih forumih, med drugim na področju frekvenc
  . Komisija bi morala okrepiti gospodarsko diplomacijo
  za spodbujanje tehnologije in industrije Unije ter sodelovanja na področju usposabljanja, ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi vzajemnosti pravic in obveznosti strank
  ter lojalne konkurence na mednarodni ravni
  . Zlasti je pomembno, da Komisija zastopa Unijo v organih programa Cospas-Sarsat ali v ustreznih sektorskih organih
  OZN
  , vključno z Organizacijo
  OZN
  za prehrano in kmetijstvo in Svetovno meteorološko organizacijo.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Komisija bi morala skupaj z državami članicami in
  visokim predstavnikom
  spodbujati odgovorno ravnanje v vesolju ter preučiti možnost pristopa k ustreznim konvencijam
  ZN
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Komisija bi morala skupaj z državami članicami in
  visokim predstavnikom
  spodbujati odgovorno ravnanje v vesolju ter preučiti možnost pristopa k ustreznim konvencijam
  ZN
  .

| (7) | Komisija bi morala skupaj z državami članicami in
  visoko predstavnico
  spodbujati odgovorno ravnanje v vesolju
  , zlasti tako da bi poiskali rešitve za širjenje vesoljskih odpadkov,
  ter preučiti možnost pristopa k ustreznim konvencijam
  OZN, vključno s Pogodbo o načelih, ki urejajo dejavnosti držav pri raziskovanju in rabi vesolja, vključno z Luno in drugimi nebesnimi telesi (Pogodba o vesolju)
  . |
| --- | --- |

(7)

Komisija bi morala skupaj z državami članicami in
  visoko predstavnico
  spodbujati odgovorno ravnanje v vesolju
  , zlasti tako da bi poiskali rešitve za širjenje vesoljskih odpadkov,
  ter preučiti možnost pristopa k ustreznim konvencijam
  OZN, vključno s Pogodbo o načelih, ki urejajo dejavnosti držav pri raziskovanju in rabi vesolja, vključno z Luno in drugimi nebesnimi telesi (Pogodba o vesolju)
  .

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Vesoljski program ima podobne cilje kot drugi programi Unije, zlasti Obzorje Evropa, sklad InvestEU, evropski obrambni sklad ter skladi iz Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah]. Zato bi bilo treba predvideti kumulativno financiranje iz teh programov, pod pogojem, da
  zajemajo
  iste
  stroškovne postavke
  , zlasti prek ureditev za dodatno financiranje iz programov Unije, kadar načini upravljanja, in sicer zaporedno, izmenično ali s kombinacijo skladov, vključno s skupnim financiranjem ukrepov, omogočajo inovacijska partnerstva in mehanizme mešanega financiranja. Komisija bi zato med izvajanjem vesoljskega programa morala spodbujati sinergije z drugimi povezanimi programi Unije, kar bi, kjer je to mogoče, omogočilo dostop do financiranja tveganih naložb, inovacijska partnerstva, kumulativno financiranje in mehanizme mešanega financiranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Vesoljski program ima podobne cilje kot drugi programi Unije, zlasti Obzorje Evropa, sklad InvestEU, evropski obrambni sklad ter skladi iz Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah]. Zato bi bilo treba predvideti kumulativno financiranje iz teh programov, pod pogojem, da
  zajemajo
  iste
  stroškovne postavke
  , zlasti prek ureditev za dodatno financiranje iz programov Unije, kadar načini upravljanja, in sicer zaporedno, izmenično ali s kombinacijo skladov, vključno s skupnim financiranjem ukrepov, omogočajo inovacijska partnerstva in mehanizme mešanega financiranja. Komisija bi zato med izvajanjem vesoljskega programa morala spodbujati sinergije z drugimi povezanimi programi Unije, kar bi, kjer je to mogoče, omogočilo dostop do financiranja tveganih naložb, inovacijska partnerstva, kumulativno financiranje in mehanizme mešanega financiranja.

| (8) | Vesoljski program ima podobne cilje kot drugi programi Unije, zlasti Obzorje Evropa, sklad InvestEU, evropski obrambni sklad ter skladi iz Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah]. Zato bi bilo treba predvideti kumulativno financiranje iz teh programov, pod pogojem, da
  krijejo
  iste
  stroške
  , zlasti prek ureditev za dodatno financiranje iz programov Unije, kadar načini upravljanja, in sicer zaporedno, izmenično ali s kombinacijo skladov, vključno s skupnim financiranjem ukrepov, omogočajo inovacijska partnerstva in mehanizme mešanega financiranja. Komisija bi zato med izvajanjem vesoljskega programa morala spodbujati sinergije z drugimi povezanimi programi Unije, kar bi, kjer je to mogoče, omogočilo dostop do financiranja tveganih naložb, inovacijska partnerstva, kumulativno financiranje in mehanizme mešanega financiranja.
  Pomembno je zagotoviti kontinuiteto med rešitvami, razvitimi v okviru programa Obzorje Evropa in drugih programov Unije, ter komponentami vesoljskega programa. |
| --- | --- |

(8)

Vesoljski program ima podobne cilje kot drugi programi Unije, zlasti Obzorje Evropa, sklad InvestEU, evropski obrambni sklad ter skladi iz Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah]. Zato bi bilo treba predvideti kumulativno financiranje iz teh programov, pod pogojem, da
  krijejo
  iste
  stroške
  , zlasti prek ureditev za dodatno financiranje iz programov Unije, kadar načini upravljanja, in sicer zaporedno, izmenično ali s kombinacijo skladov, vključno s skupnim financiranjem ukrepov, omogočajo inovacijska partnerstva in mehanizme mešanega financiranja. Komisija bi zato med izvajanjem vesoljskega programa morala spodbujati sinergije z drugimi povezanimi programi Unije, kar bi, kjer je to mogoče, omogočilo dostop do financiranja tveganih naložb, inovacijska partnerstva, kumulativno financiranje in mehanizme mešanega financiranja.
  Pomembno je zagotoviti kontinuiteto med rešitvami, razvitimi v okviru programa Obzorje Evropa in drugih programov Unije, ter komponentami vesoljskega programa.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | V vesoljskem sektorju Unije je zaposlenih približno 200 000 strokovnjakov. Zato je bistvenega pomena, da se najsodobnejša infrastruktura tega sektorja še naprej razvija in tako spodbuja gospodarske dejavnosti, ki so višje in nižje v prodajni verigi. Vesoljski program bi moral za zagotavljanje konkurenčnosti evropske vesoljske industrije v prihodnosti podpirati razvoj naprednih znanj in spretnosti na področjih, povezanih z vesoljem, in podpirati dejavnosti izobraževanja in usposabljanja, pri čemer bi moral biti poseben poudarek na dekletih in ženskah, da bi v celoti izkoristili potencial državljanov Unije na tem področju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

V vesoljskem sektorju Unije je zaposlenih približno 200 000 strokovnjakov. Zato je bistvenega pomena, da se najsodobnejša infrastruktura tega sektorja še naprej razvija in tako spodbuja gospodarske dejavnosti, ki so višje in nižje v prodajni verigi. Vesoljski program bi moral za zagotavljanje konkurenčnosti evropske vesoljske industrije v prihodnosti podpirati razvoj naprednih znanj in spretnosti na področjih, povezanih z vesoljem, in podpirati dejavnosti izobraževanja in usposabljanja, pri čemer bi moral biti poseben poudarek na dekletih in ženskah, da bi v celoti izkoristili potencial državljanov Unije na tem področju.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Vesoljski program bi moral izkoristiti sinergije med vesoljskim in prometnim sektorjem, saj ima vesoljska tehnologija strateško vlogo pri zagotavljanju pametnejšega, učinkovitejšega in varnejšega ter bolj trajnostnega in povezanega kopenskega, pomorskega, zračnega in vesoljskega prometa, hkrati pa se bo z rastočim, inovativnim prometnim sektorjem povečalo povpraševanje po inovativni in najsodobnejši vesoljski tehnologiji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Vesoljski program bi moral izkoristiti sinergije med vesoljskim in prometnim sektorjem, saj ima vesoljska tehnologija strateško vlogo pri zagotavljanju pametnejšega, učinkovitejšega in varnejšega ter bolj trajnostnega in povezanega kopenskega, pomorskega, zračnega in vesoljskega prometa, hkrati pa se bo z rastočim, inovativnim prometnim sektorjem povečalo povpraševanje po inovativni in najsodobnejši vesoljski tehnologiji.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Vse
  prihodke, ustvarjene
  z vesoljskim programom
  , bi morala prejeti Unija, da bi se delno izravnale njene že izvedene naložbe, in takšni prihodki bi se morali uporabiti za podporo ciljev vesoljskega programa. Iz istega razloga bi moralo biti mogoče v pogodbah, sklenjenih s subjekti iz zasebnega sektorja, določiti mehanizem za delitev prihodkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Vse
  prihodke, ustvarjene
  z vesoljskim programom
  , bi morala prejeti Unija, da bi se delno izravnale njene že izvedene naložbe, in takšni prihodki bi se morali uporabiti za podporo ciljev vesoljskega programa. Iz istega razloga bi moralo biti mogoče v pogodbah, sklenjenih s subjekti iz zasebnega sektorja, določiti mehanizem za delitev prihodkov.

| (14) | Prihodke, ustvarjene
  s komponentami vesoljskega programa
  , bi morala prejeti Unija, da bi se delno izravnale njene že izvedene naložbe, in takšni prihodki bi se morali uporabiti za podporo
  uresničevanja
  ciljev vesoljskega programa. Iz istega razloga bi moralo biti mogoče v pogodbah, sklenjenih s subjekti iz zasebnega sektorja, določiti mehanizem za delitev prihodkov. |
| --- | --- |

(14)

Prihodke, ustvarjene
  s komponentami vesoljskega programa
  , bi morala prejeti Unija, da bi se delno izravnale njene že izvedene naložbe, in takšni prihodki bi se morali uporabiti za podporo
  uresničevanja
  ciljev vesoljskega programa. Iz istega razloga bi moralo biti mogoče v pogodbah, sklenjenih s subjekti iz zasebnega sektorja, določiti mehanizem za delitev prihodkov.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Vesoljski program temelji na kompleksnih in nenehno spreminjajočih se tehnologijah. To ustvarja negotovosti in tveganja pri javnih naročilih, oddanih v okviru vesoljskega programa, če takšna javna naročila vključujejo dolgoročne zaveze v zvezi z opremo ali storitvami. Zato se poleg pravil, določenih v finančni uredbi, zahtevajo posebni ukrepi v zvezi z javnimi naročili. Iz tega razloga bi morala obstajati možnost, da se naročilo odda v obliki javnega naročila s pogojnimi deli, pod določenimi pogoji uvede dopolnilo k pogodbi v okviru uspešnosti njenega izvajanja ali določi najmanjša stopnja oddaje naročil podizvajalcem. Zaradi tehnoloških negotovosti, značilnih za komponente vesoljskega programa, cen javnih naročil ni mogoče vedno natančno oceniti, zato bi morala obstajati možnost, da se pogodbe sklenejo brez določitve fiksnih in dokončnih cen ter da se vanje vključijo določbe o varovanju finančnih interesov Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Vesoljski program temelji na kompleksnih in nenehno spreminjajočih se tehnologijah. To ustvarja negotovosti in tveganja pri javnih naročilih, oddanih v okviru vesoljskega programa, če takšna javna naročila vključujejo dolgoročne zaveze v zvezi z opremo ali storitvami. Zato se poleg pravil, določenih v finančni uredbi, zahtevajo posebni ukrepi v zvezi z javnimi naročili. Iz tega razloga bi morala obstajati možnost, da se naročilo odda v obliki javnega naročila s pogojnimi deli, pod določenimi pogoji uvede dopolnilo k pogodbi v okviru uspešnosti njenega izvajanja ali določi najmanjša stopnja oddaje naročil podizvajalcem. Zaradi tehnoloških negotovosti, značilnih za komponente vesoljskega programa, cen javnih naročil ni mogoče vedno natančno oceniti, zato bi morala obstajati možnost, da se pogodbe sklenejo brez določitve fiksnih in dokončnih cen ter da se vanje vključijo določbe o varovanju finančnih interesov Unije.

| (16) | Vesoljski program temelji na kompleksnih in nenehno spreminjajočih se tehnologijah. To ustvarja negotovosti in tveganja pri javnih naročilih, oddanih v okviru vesoljskega programa, če takšna javna naročila vključujejo dolgoročne zaveze v zvezi z opremo ali storitvami. Zato se poleg pravil, določenih v finančni uredbi, zahtevajo posebni ukrepi v zvezi z javnimi naročili. Iz tega razloga bi morala obstajati možnost, da se naročilo odda v obliki javnega naročila s pogojnimi deli, pod določenimi pogoji uvede dopolnilo k pogodbi v okviru uspešnosti njenega izvajanja ali določi najmanjša stopnja oddaje naročil podizvajalcem
  , zlasti malim, srednjim in zagonskim podjetjem
  . Zaradi tehnoloških negotovosti, značilnih za komponente vesoljskega programa, cen javnih naročil ni mogoče vedno natančno oceniti, zato bi morala obstajati možnost, da se pogodbe sklenejo brez določitve fiksnih in dokončnih cen ter da se vanje vključijo določbe o varovanju finančnih interesov Unije. |
| --- | --- |

(16)

Vesoljski program temelji na kompleksnih in nenehno spreminjajočih se tehnologijah. To ustvarja negotovosti in tveganja pri javnih naročilih, oddanih v okviru vesoljskega programa, če takšna javna naročila vključujejo dolgoročne zaveze v zvezi z opremo ali storitvami. Zato se poleg pravil, določenih v finančni uredbi, zahtevajo posebni ukrepi v zvezi z javnimi naročili. Iz tega razloga bi morala obstajati možnost, da se naročilo odda v obliki javnega naročila s pogojnimi deli, pod določenimi pogoji uvede dopolnilo k pogodbi v okviru uspešnosti njenega izvajanja ali določi najmanjša stopnja oddaje naročil podizvajalcem
  , zlasti malim, srednjim in zagonskim podjetjem
  . Zaradi tehnoloških negotovosti, značilnih za komponente vesoljskega programa, cen javnih naročil ni mogoče vedno natančno oceniti, zato bi morala obstajati možnost, da se pogodbe sklenejo brez določitve fiksnih in dokončnih cen ter da se vanje vključijo določbe o varovanju finančnih interesov Unije.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Za dobro javno upravljanje vesoljskega programa je potrebna stroga porazdelitev odgovornosti in nalog med različne udeležene subjekte, da bi se izognili podvajanju ter zmanjšale prekoračitve stroškov in zamude. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Za dobro javno upravljanje vesoljskega programa je potrebna stroga porazdelitev odgovornosti in nalog med različne udeležene subjekte, da bi se izognili podvajanju ter zmanjšale prekoračitve stroškov in zamude.

| (25) | Za dobro javno upravljanje vesoljskega programa je potrebna stroga porazdelitev odgovornosti in nalog med različne udeležene subjekte, da bi se izognili podvajanju ter zmanjšale prekoračitve stroškov in zamude
  , poleg tega pa bi si bilo treba prizadevati za dajanje prednosti uporabi obstoječe evropske infrastrukture ter razvoju evropskega strokovnega in industrijskega sektorja
  . |
| --- | --- |

(25)

Za dobro javno upravljanje vesoljskega programa je potrebna stroga porazdelitev odgovornosti in nalog med različne udeležene subjekte, da bi se izognili podvajanju ter zmanjšale prekoračitve stroškov in zamude
  , poleg tega pa bi si bilo treba prizadevati za dajanje prednosti uporabi obstoječe evropske infrastrukture ter razvoju evropskega strokovnega in industrijskega sektorja
  .

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (25a) | Vesoljski programi so uporabniško usmerjeni, zato morajo biti predstavniki uporabnikov za njihovo izvajanje in razvoj stalno in učinkovito vključeni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25a)

Vesoljski programi so uporabniško usmerjeni, zato morajo biti predstavniki uporabnikov za njihovo izvajanje in razvoj stalno in učinkovito vključeni.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Države članice so na področju vesolja dejavne že dolgo. Imajo sisteme, infrastrukturo, nacionalne agencije in organe, povezane z vesoljem. Zato lahko pomembno prispevajo k vesoljskemu programu, zlasti k njegovemu izvajanju, in bi bilo treba zahtevati, da v celoti sodelujejo z Unijo pri spodbujanju storitev in aplikacij vesoljskega programa. Komisija bi morala imeti možnost, da mobilizira sredstva, ki so na voljo državam članicam, ter da neregulativne naloge v okviru izvajanja vesoljskega programa zaupa državam članicam in jih zaprosi za pomoč. Poleg tega bi morale zadevne države članice sprejeti vse potrebne ukrepe za zaščito zemeljskih postaj na svojem ozemlju. Države članice in Komisija bi morale tudi sodelovati med seboj ter z ustreznimi mednarodnimi in regulativnimi organi, da bi zagotovile, da so frekvence, potrebne za vesoljski program, na voljo in zaščitene, kar bo omogočilo nemoten razvoj in izvajanje aplikacij na podlagi storitev, ki so na voljo, v skladu s Sklepom št. 243/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o vzpostavitvi večletnega programa politike radijskega spektra (15). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Države članice so na področju vesolja dejavne že dolgo. Imajo sisteme, infrastrukturo, nacionalne agencije in organe, povezane z vesoljem. Zato lahko pomembno prispevajo k vesoljskemu programu, zlasti k njegovemu izvajanju, in bi bilo treba zahtevati, da v celoti sodelujejo z Unijo pri spodbujanju storitev in aplikacij vesoljskega programa. Komisija bi morala imeti možnost, da mobilizira sredstva, ki so na voljo državam članicam, ter da neregulativne naloge v okviru izvajanja vesoljskega programa zaupa državam članicam in jih zaprosi za pomoč. Poleg tega bi morale zadevne države članice sprejeti vse potrebne ukrepe za zaščito zemeljskih postaj na svojem ozemlju. Države članice in Komisija bi morale tudi sodelovati med seboj ter z ustreznimi mednarodnimi in regulativnimi organi, da bi zagotovile, da so frekvence, potrebne za vesoljski program, na voljo in zaščitene, kar bo omogočilo nemoten razvoj in izvajanje aplikacij na podlagi storitev, ki so na voljo, v skladu s Sklepom št. 243/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o vzpostavitvi večletnega programa politike radijskega spektra (15).

| (26) | Države članice so na področju vesolja dejavne že dolgo. Imajo sisteme, infrastrukturo, nacionalne agencije in organe, povezane z vesoljem. Zato lahko pomembno prispevajo k vesoljskemu programu, zlasti k njegovemu izvajanju, in bi bilo treba zahtevati, da v celoti sodelujejo z Unijo pri spodbujanju storitev in aplikacij vesoljskega programa. Komisija bi morala imeti možnost, da mobilizira sredstva, ki so na voljo državam članicam, ter da neregulativne naloge v okviru izvajanja vesoljskega programa zaupa državam članicam in jih zaprosi za pomoč. Poleg tega bi morale zadevne države članice sprejeti vse potrebne ukrepe za zaščito zemeljskih postaj na svojem ozemlju. Države članice in Komisija bi morale tudi sodelovati med seboj ter z ustreznimi mednarodnimi in regulativnimi organi, da bi zagotovile, da so frekvence, potrebne za vesoljski program, na voljo in
  ustrezno
  zaščitene, kar bo omogočilo nemoten razvoj in izvajanje aplikacij na podlagi storitev, ki so na voljo, v skladu s Sklepom št. 243/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o vzpostavitvi večletnega programa politike radijskega spektra (15). |
| --- | --- |

(26)

Države članice so na področju vesolja dejavne že dolgo. Imajo sisteme, infrastrukturo, nacionalne agencije in organe, povezane z vesoljem. Zato lahko pomembno prispevajo k vesoljskemu programu, zlasti k njegovemu izvajanju, in bi bilo treba zahtevati, da v celoti sodelujejo z Unijo pri spodbujanju storitev in aplikacij vesoljskega programa. Komisija bi morala imeti možnost, da mobilizira sredstva, ki so na voljo državam članicam, ter da neregulativne naloge v okviru izvajanja vesoljskega programa zaupa državam članicam in jih zaprosi za pomoč. Poleg tega bi morale zadevne države članice sprejeti vse potrebne ukrepe za zaščito zemeljskih postaj na svojem ozemlju. Države članice in Komisija bi morale tudi sodelovati med seboj ter z ustreznimi mednarodnimi in regulativnimi organi, da bi zagotovile, da so frekvence, potrebne za vesoljski program, na voljo in
  ustrezno
  zaščitene, kar bo omogočilo nemoten razvoj in izvajanje aplikacij na podlagi storitev, ki so na voljo, v skladu s Sklepom št. 243/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o vzpostavitvi večletnega programa politike radijskega spektra (15).

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Komisija je kot zagovornica splošnega interesa Unije zadolžena za
  izvedbo
  vesoljskega programa ter mora prevzeti splošno odgovornost zanj in spodbujati njegovo uporabo. Za kar najboljši izkoristek virov in pristojnosti različnih zainteresiranih strani bi morala Komisija imeti možnost, da prenese nekatere naloge. Poleg tega je Komisija v najboljšem položaju, da določi glavne
  tehnične in operativne specifikacije
  , potrebne za izvedbo sistemov in razvoj storitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Komisija je kot zagovornica splošnega interesa Unije zadolžena za
  izvedbo
  vesoljskega programa ter mora prevzeti splošno odgovornost zanj in spodbujati njegovo uporabo. Za kar najboljši izkoristek virov in pristojnosti različnih zainteresiranih strani bi morala Komisija imeti možnost, da prenese nekatere naloge. Poleg tega je Komisija v najboljšem položaju, da določi glavne
  tehnične in operativne specifikacije
  , potrebne za izvedbo sistemov in razvoj storitev.

| (27) | Komisija je kot zagovornica splošnega interesa Unije zadolžena za
  nadzor nad izvajanjem
  vesoljskega programa ter mora prevzeti splošno odgovornost zanj in spodbujati njegovo uporabo. Za kar najboljši izkoristek virov in pristojnosti različnih zainteresiranih strani bi morala Komisija imeti možnost, da prenese nekatere naloge. Poleg tega je Komisija v najboljšem položaju, da določi glavne
  zahteve
  , potrebne za izvedbo sistemov in razvoj storitev. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je kot zagovornica splošnega interesa Unije zadolžena za
  nadzor nad izvajanjem
  vesoljskega programa ter mora prevzeti splošno odgovornost zanj in spodbujati njegovo uporabo. Za kar najboljši izkoristek virov in pristojnosti različnih zainteresiranih strani bi morala Komisija imeti možnost, da prenese nekatere naloge. Poleg tega je Komisija v najboljšem položaju, da določi glavne
  zahteve
  , potrebne za izvedbo sistemov in razvoj storitev.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Poslanstvo Agencije Evropske unije za vesoljski program (v nadaljnjem besedilu: Agencija), ki bo nadomestila in nasledila Agencijo za evropski GNSS, ustanovljeno z Uredbo (EU) št. 912/2010, je prispevati k vesoljskemu programu, zlasti na področju varnosti
  . Nekatere naloge, povezane z varnostjo
  in
  promocijo vesoljskega programa
  , bi bilo zato treba dodeliti Agenciji. V zvezi z varnostjo in glede na izkušnje na tem področju bi morala biti Agencija odgovorna za naloge varnostne akreditacije za vse ukrepe Unije v vesoljskem sektorju. Poleg tega bi morala opravljati naloge, ki ji jih Komisija prenese na podlagi enega ali več sporazumov o prispevkih, ki zajemajo različne druge posebne naloge, povezane z vesoljskim programom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Poslanstvo Agencije Evropske unije za vesoljski program (v nadaljnjem besedilu: Agencija), ki bo nadomestila in nasledila Agencijo za evropski GNSS, ustanovljeno z Uredbo (EU) št. 912/2010, je prispevati k vesoljskemu programu, zlasti na področju varnosti
  . Nekatere naloge, povezane z varnostjo
  in
  promocijo vesoljskega programa
  , bi bilo zato treba dodeliti Agenciji. V zvezi z varnostjo in glede na izkušnje na tem področju bi morala biti Agencija odgovorna za naloge varnostne akreditacije za vse ukrepe Unije v vesoljskem sektorju. Poleg tega bi morala opravljati naloge, ki ji jih Komisija prenese na podlagi enega ali več sporazumov o prispevkih, ki zajemajo različne druge posebne naloge, povezane z vesoljskim programom.

| (28) | Poslanstvo Agencije Evropske unije za vesoljski program (v nadaljnjem besedilu: Agencija), ki bo nadomestila in nasledila Agencijo za evropski GNSS, ustanovljeno z Uredbo (EU) št. 912/2010, je prispevati k vesoljskemu programu, zlasti na področju varnosti
  , kibernetske varnosti in promocije storitev
  in
  sektorja nižje v prodajni verigi. Naloge, povezane s temi področji
  , bi bilo zato treba dodeliti Agenciji. V zvezi z varnostjo in glede na izkušnje na tem področju bi morala biti Agencija odgovorna za naloge varnostne akreditacije za vse ukrepe Unije v vesoljskem sektorju
  . Na podlagi pozitivnih dosedanjih dosežkov pri spodbujanju uporabe programov Galileo in EGNOS pri uporabnikih in njune uveljavitve na trgu ter da bi se programi promovirali kot paket, bi bilo treba Agencijo zadolžiti tudi za promocijo in trženje programa Copernicus.
  Poleg tega bi morala opravljati naloge, ki ji jih Komisija prenese na podlagi enega ali več sporazumov o prispevkih, ki zajemajo različne druge posebne naloge, povezane z vesoljskim programom. |
| --- | --- |

(28)

Poslanstvo Agencije Evropske unije za vesoljski program (v nadaljnjem besedilu: Agencija), ki bo nadomestila in nasledila Agencijo za evropski GNSS, ustanovljeno z Uredbo (EU) št. 912/2010, je prispevati k vesoljskemu programu, zlasti na področju varnosti
  , kibernetske varnosti in promocije storitev
  in
  sektorja nižje v prodajni verigi. Naloge, povezane s temi področji
  , bi bilo zato treba dodeliti Agenciji. V zvezi z varnostjo in glede na izkušnje na tem področju bi morala biti Agencija odgovorna za naloge varnostne akreditacije za vse ukrepe Unije v vesoljskem sektorju
  . Na podlagi pozitivnih dosedanjih dosežkov pri spodbujanju uporabe programov Galileo in EGNOS pri uporabnikih in njune uveljavitve na trgu ter da bi se programi promovirali kot paket, bi bilo treba Agencijo zadolžiti tudi za promocijo in trženje programa Copernicus.
  Poleg tega bi morala opravljati naloge, ki ji jih Komisija prenese na podlagi enega ali več sporazumov o prispevkih, ki zajemajo različne druge posebne naloge, povezane z vesoljskim programom.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Evropska vesoljska agencija je mednarodna organizacija z obsežnim strokovnim znanjem na področju vesolja, ki je leta 2004 z Evropsko skupnostjo sklenila okvirni sporazum. Zato je pomembna partnerica pri izvajanju vesoljskega programa, s katero bi bilo treba vzpostaviti ustrezne odnose. V zvezi s tem in v skladu s finančno uredbo je pomembno, da se sklene sporazum o okvirnem finančnem partnerstvu z Evropsko vesoljsko agencijo, ki bi urejal vse finančne odnose med Komisijo, Agencijo in Evropsko vesoljsko agencijo in zagotovil njihovo usklajenost ter bi bil skladen z okvirnim sporazumom z Evropsko vesoljsko agencijo, zlasti členom 5 navedenega sporazuma. Ker
  pa
  Evropska vesoljska agencija ni organ Unije in se zanj ne uporablja pravo Unije, je za zaščito interesov Unije in njenih držav članic bistveno, da
  bi bil
  tak sporazum
  pogojen s sprejetjem ustreznih
  operativnih predpisov
  v Evropski vesoljski agenciji
  . Sporazum bi moral vsebovati tudi vse določbe, potrebne za zaščito finančnih interesov Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Evropska vesoljska agencija je mednarodna organizacija z obsežnim strokovnim znanjem na področju vesolja, ki je leta 2004 z Evropsko skupnostjo sklenila okvirni sporazum. Zato je pomembna partnerica pri izvajanju vesoljskega programa, s katero bi bilo treba vzpostaviti ustrezne odnose. V zvezi s tem in v skladu s finančno uredbo je pomembno, da se sklene sporazum o okvirnem finančnem partnerstvu z Evropsko vesoljsko agencijo, ki bi urejal vse finančne odnose med Komisijo, Agencijo in Evropsko vesoljsko agencijo in zagotovil njihovo usklajenost ter bi bil skladen z okvirnim sporazumom z Evropsko vesoljsko agencijo, zlasti členom 5 navedenega sporazuma. Ker
  pa
  Evropska vesoljska agencija ni organ Unije in se zanj ne uporablja pravo Unije, je za zaščito interesov Unije in njenih držav članic bistveno, da
  bi bil
  tak sporazum
  pogojen s sprejetjem ustreznih
  operativnih predpisov
  v Evropski vesoljski agenciji
  . Sporazum bi moral vsebovati tudi vse določbe, potrebne za zaščito finančnih interesov Unije.

| (29) | Evropska vesoljska agencija je mednarodna organizacija z obsežnim strokovnim znanjem na področju vesolja, ki je leta 2004 z Evropsko skupnostjo sklenila okvirni sporazum. Zato je pomembna partnerica pri izvajanju vesoljskega programa, s katero bi bilo treba vzpostaviti ustrezne odnose. V zvezi s tem in v skladu s finančno uredbo je pomembno, da se sklene sporazum o okvirnem finančnem partnerstvu z Evropsko vesoljsko agencijo, ki bi urejal vse finančne odnose med Komisijo, Agencijo in Evropsko vesoljsko agencijo in zagotovil njihovo usklajenost ter bi bil skladen z okvirnim sporazumom z Evropsko vesoljsko agencijo, zlasti členom 5 navedenega sporazuma. Ker Evropska vesoljska agencija ni organ Unije in se zanj ne uporablja pravo Unije, je za zaščito interesov Unije in njenih držav članic bistveno, da tak sporazum
  vsebuje ustrezne zahteve glede
  operativnih predpisov
  Evropske vesoljske agencije
  . Sporazum bi moral vsebovati tudi vse določbe, potrebne za zaščito finančnih interesov Unije. |
| --- | --- |

(29)

Evropska vesoljska agencija je mednarodna organizacija z obsežnim strokovnim znanjem na področju vesolja, ki je leta 2004 z Evropsko skupnostjo sklenila okvirni sporazum. Zato je pomembna partnerica pri izvajanju vesoljskega programa, s katero bi bilo treba vzpostaviti ustrezne odnose. V zvezi s tem in v skladu s finančno uredbo je pomembno, da se sklene sporazum o okvirnem finančnem partnerstvu z Evropsko vesoljsko agencijo, ki bi urejal vse finančne odnose med Komisijo, Agencijo in Evropsko vesoljsko agencijo in zagotovil njihovo usklajenost ter bi bil skladen z okvirnim sporazumom z Evropsko vesoljsko agencijo, zlasti členom 5 navedenega sporazuma. Ker Evropska vesoljska agencija ni organ Unije in se zanj ne uporablja pravo Unije, je za zaščito interesov Unije in njenih držav članic bistveno, da tak sporazum
  vsebuje ustrezne zahteve glede
  operativnih predpisov
  Evropske vesoljske agencije
  . Sporazum bi moral vsebovati tudi vse določbe, potrebne za zaščito finančnih interesov Unije.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | Za strukturno vključitev zastopanosti uporabnikov v upravljanju GOVSATCOM in za združevanje potreb in zahtev uporabnikov prek nacionalnih
  in civilno-vojaških
  razmejitev bi morali relevantni subjekti Unije s tesnimi stiki z uporabniki, kot so Evropska
  obrambna agencija, Evropska
  agencija za mejno in obalno stražo, Evropska agencija za pomorsko varnost, Evropska agencija za nadzor ribištva, Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj,
  vojaška/
  civilna zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij ter Center za usklajevanje nujnega odziva, imeti usklajevalne vloge za posamezne skupine uporabnikov. Na združeni ravni bi
  morali
  Agencija
  in Evropska obrambna agencija
  zastopati
  skupnosti civilnih oziroma vojaških
  uporabnikov ter imeti možnost spremljati operativno uporabo, povpraševanje, skladnost z zahtevami ter spreminjajoče se potrebe in zahteve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31)

Za strukturno vključitev zastopanosti uporabnikov v upravljanju GOVSATCOM in za združevanje potreb in zahtev uporabnikov prek nacionalnih
  in civilno-vojaških
  razmejitev bi morali relevantni subjekti Unije s tesnimi stiki z uporabniki, kot so Evropska
  obrambna agencija, Evropska
  agencija za mejno in obalno stražo, Evropska agencija za pomorsko varnost, Evropska agencija za nadzor ribištva, Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj,
  vojaška/
  civilna zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij ter Center za usklajevanje nujnega odziva, imeti usklajevalne vloge za posamezne skupine uporabnikov. Na združeni ravni bi
  morali
  Agencija
  in Evropska obrambna agencija
  zastopati
  skupnosti civilnih oziroma vojaških
  uporabnikov ter imeti možnost spremljati operativno uporabo, povpraševanje, skladnost z zahtevami ter spreminjajoče se potrebe in zahteve.

| (31) | Za strukturno vključitev zastopanosti uporabnikov v upravljanju GOVSATCOM in za združevanje potreb in zahtev uporabnikov prek nacionalnih razmejitev bi morali relevantni subjekti Unije s tesnimi stiki z uporabniki, kot so Evropska agencija za mejno in obalno stražo, Evropska agencija za pomorsko varnost, Evropska agencija za nadzor ribištva, Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, civilna zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij ter Center za usklajevanje nujnega odziva, imeti usklajevalne vloge za posamezne skupine uporabnikov. Na združeni ravni bi
  morala
  Agencija zastopati
  skupnost
  uporabnikov ter imeti možnost spremljati operativno uporabo, povpraševanje, skladnost z zahtevami ter spreminjajoče se potrebe in zahteve. |
| --- | --- |

(31)

Za strukturno vključitev zastopanosti uporabnikov v upravljanju GOVSATCOM in za združevanje potreb in zahtev uporabnikov prek nacionalnih razmejitev bi morali relevantni subjekti Unije s tesnimi stiki z uporabniki, kot so Evropska agencija za mejno in obalno stražo, Evropska agencija za pomorsko varnost, Evropska agencija za nadzor ribištva, Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, civilna zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij ter Center za usklajevanje nujnega odziva, imeti usklajevalne vloge za posamezne skupine uporabnikov. Na združeni ravni bi
  morala
  Agencija zastopati
  skupnost
  uporabnikov ter imeti možnost spremljati operativno uporabo, povpraševanje, skladnost z zahtevami ter spreminjajoče se potrebe in zahteve.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (36) | Za zagotovitev varnega kroženja informacij bi bilo treba določiti ustrezna pravila, da se zagotovi enakovrednost varnostnih pravil za različne javne in zasebne subjekte ter fizične osebe, ki so udeležene pri izvajanju vesoljskega programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36)

Za zagotovitev varnega kroženja informacij bi bilo treba določiti ustrezna pravila, da se zagotovi enakovrednost varnostnih pravil za različne javne in zasebne subjekte ter fizične osebe, ki so udeležene pri izvajanju vesoljskega programa.

| (36) | Za zagotovitev varnega kroženja informacij bi bilo treba določiti ustrezna pravila, da se zagotovi enakovrednost varnostnih pravil za različne javne in zasebne subjekte ter fizične osebe, ki so udeležene pri izvajanju vesoljskega programa
  , in sicer tako da se bo vzpostavilo več ravni dostopa do informacij in zagotovilo, da bo dostop do informacij pri tem varen
  . |
| --- | --- |

(36)

Za zagotovitev varnega kroženja informacij bi bilo treba določiti ustrezna pravila, da se zagotovi enakovrednost varnostnih pravil za različne javne in zasebne subjekte ter fizične osebe, ki so udeležene pri izvajanju vesoljskega programa
  , in sicer tako da se bo vzpostavilo več ravni dostopa do informacij in zagotovilo, da bo dostop do informacij pri tem varen
  .

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (36a) | Kibernetska varnost evropske zemeljske in vesoljske infrastrukture je bistvena za zagotavljanje neprekinjenega delovanja sistemov in za to, da lahko naloge dejansko neprekinjeno izvajajo in zagotavljajo potrebne storitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36a)

Kibernetska varnost evropske zemeljske in vesoljske infrastrukture je bistvena za zagotavljanje neprekinjenega delovanja sistemov in za to, da lahko naloge dejansko neprekinjeno izvajajo in zagotavljajo potrebne storitve.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (38) | Vse več ključnih gospodarskih sektorjev, zlasti promet, telekomunikacije, kmetijstvo in energetika
  ,
  vedno bolj uporablja satelitske navigacijske sisteme
  ,
  vse več pa je tudi sinergij z dejavnostmi, povezanimi z varnostjo in obrambo
  Unije in njenih držav članic. Popoln nadzor nad satelitsko navigacijo bi zato moral zagotavljati tehnološko neodvisnost Unije, dolgoročno vključno z elementi za sestavne dele infrastrukturne opreme, in zagotoviti tudi njeno strateško avtonomnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38)

Vse več ključnih gospodarskih sektorjev, zlasti promet, telekomunikacije, kmetijstvo in energetika
  ,
  vedno bolj uporablja satelitske navigacijske sisteme
  ,
  vse več pa je tudi sinergij z dejavnostmi, povezanimi z varnostjo in obrambo
  Unije in njenih držav članic. Popoln nadzor nad satelitsko navigacijo bi zato moral zagotavljati tehnološko neodvisnost Unije, dolgoročno vključno z elementi za sestavne dele infrastrukturne opreme, in zagotoviti tudi njeno strateško avtonomnost.

| (38) | Satelitski navigacijski sistemi se uporabljajo v vse več ključnih gospodarskih sektorjih
  ,
  zlasti v prometu
  ,
  telekomunikacijah, kmetijstvu in energetiki. Satelitska navigacija je pomembna tudi za varnost
  Unije in njenih držav članic. Popoln nadzor nad satelitsko navigacijo bi zato moral zagotavljati tehnološko neodvisnost Unije, dolgoročno vključno z elementi za sestavne dele infrastrukturne opreme, in zagotoviti tudi njeno strateško avtonomnost. |
| --- | --- |

(38)

Satelitski navigacijski sistemi se uporabljajo v vse več ključnih gospodarskih sektorjih
  ,
  zlasti v prometu
  ,
  telekomunikacijah, kmetijstvu in energetiki. Satelitska navigacija je pomembna tudi za varnost
  Unije in njenih držav članic. Popoln nadzor nad satelitsko navigacijo bi zato moral zagotavljati tehnološko neodvisnost Unije, dolgoročno vključno z elementi za sestavne dele infrastrukturne opreme, in zagotoviti tudi njeno strateško avtonomnost.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (40) | Cilj programa EGNOS je izboljšati kakovost odprtih signalov, ki jih oddajajo obstoječi globalni satelitski navigacijski sistemi, zlasti tistih, ki jih oddaja sistem Galileo. Storitve, ki jih zagotavlja EGNOS, bi morale predvsem pokrivati ozemlja držav članic z zemljepisno lego v Evropi, za ta namen pa tudi Azore, Kanarske otoke in Madeiro, s ciljem, da se taka ozemeljska pokritost zagotovi do konca leta 2025. Kolikor je to tehnično izvedljivo in kar zadeva varovanje življenj, bi se geografska pokritost storitev EGNOS na podlagi mednarodnih sporazumov lahko razširila tudi na druge svetovne regije. Brez poseganja v Uredbo
  [2018/XXXX] [uredba o agenciji EASA]
  in v potrebno spremljanje kakovosti storitev Galileo za namene letalstva bi bilo treba opozoriti, da so kljub temu, da se signali, ki jih oddaja Galileo, lahko učinkovito uporabljajo za lažje določanje položaja zrakoplovov, lahko v storitve upravljanja zračnega prometa (ATM) in navigacijske službe zračnega prometa (ANS) vključeni samo lokalni ali regionalni sistemi za dopolnjevanje, kot je EGNOS v Evropi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40)

Cilj programa EGNOS je izboljšati kakovost odprtih signalov, ki jih oddajajo obstoječi globalni satelitski navigacijski sistemi, zlasti tistih, ki jih oddaja sistem Galileo. Storitve, ki jih zagotavlja EGNOS, bi morale predvsem pokrivati ozemlja držav članic z zemljepisno lego v Evropi, za ta namen pa tudi Azore, Kanarske otoke in Madeiro, s ciljem, da se taka ozemeljska pokritost zagotovi do konca leta 2025. Kolikor je to tehnično izvedljivo in kar zadeva varovanje življenj, bi se geografska pokritost storitev EGNOS na podlagi mednarodnih sporazumov lahko razširila tudi na druge svetovne regije. Brez poseganja v Uredbo
  [2018/XXXX] [uredba o agenciji EASA]
  in v potrebno spremljanje kakovosti storitev Galileo za namene letalstva bi bilo treba opozoriti, da so kljub temu, da se signali, ki jih oddaja Galileo, lahko učinkovito uporabljajo za lažje določanje položaja zrakoplovov, lahko v storitve upravljanja zračnega prometa (ATM) in navigacijske službe zračnega prometa (ANS) vključeni samo lokalni ali regionalni sistemi za dopolnjevanje, kot je EGNOS v Evropi.

| (40) | Cilj programa EGNOS je izboljšati kakovost odprtih signalov, ki jih oddajajo obstoječi globalni satelitski navigacijski sistemi, zlasti tistih, ki jih oddaja sistem Galileo. Storitve, ki jih zagotavlja EGNOS, bi morale predvsem pokrivati ozemlja držav članic z zemljepisno lego v Evropi, za ta namen pa tudi Azore, Kanarske otoke in Madeiro, s ciljem, da se taka ozemeljska pokritost zagotovi do konca leta 2025. Kolikor je to tehnično izvedljivo in kar zadeva varovanje življenj, bi se geografska pokritost storitev EGNOS na podlagi mednarodnih sporazumov lahko razširila tudi na druge svetovne regije. Brez poseganja v Uredbo
  (EU) 2018
  /
  1139 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a) in v potrebno spremljanje kakovosti storitev Galileo
  in varnostne uspešnosti
  za namene letalstva bi bilo treba opozoriti, da so kljub temu, da se signali, ki jih oddaja Galileo, lahko učinkovito uporabljajo za lažje določanje položaja zrakoplovov, lahko v storitve upravljanja zračnega prometa (ATM) in navigacijske službe zračnega prometa (ANS) vključeni samo lokalni ali regionalni sistemi za dopolnjevanje, kot je EGNOS v Evropi. |
| --- | --- |

(40)

Cilj programa EGNOS je izboljšati kakovost odprtih signalov, ki jih oddajajo obstoječi globalni satelitski navigacijski sistemi, zlasti tistih, ki jih oddaja sistem Galileo. Storitve, ki jih zagotavlja EGNOS, bi morale predvsem pokrivati ozemlja držav članic z zemljepisno lego v Evropi, za ta namen pa tudi Azore, Kanarske otoke in Madeiro, s ciljem, da se taka ozemeljska pokritost zagotovi do konca leta 2025. Kolikor je to tehnično izvedljivo in kar zadeva varovanje življenj, bi se geografska pokritost storitev EGNOS na podlagi mednarodnih sporazumov lahko razširila tudi na druge svetovne regije. Brez poseganja v Uredbo
  (EU) 2018
  /
  1139 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a) in v potrebno spremljanje kakovosti storitev Galileo
  in varnostne uspešnosti
  za namene letalstva bi bilo treba opozoriti, da so kljub temu, da se signali, ki jih oddaja Galileo, lahko učinkovito uporabljajo za lažje določanje položaja zrakoplovov, lahko v storitve upravljanja zračnega prometa (ATM) in navigacijske službe zračnega prometa (ANS) vključeni samo lokalni ali regionalni sistemi za dopolnjevanje, kot je EGNOS v Evropi.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (40a) | EGNOS je lahko v podporo preciznemu kmetijstvu in evropskim kmetom pomaga zmanjšati količino odpadkov in pretirano uporabo gnojil in herbicidov ter optimizirati donos pridelkov. „Skupnost uporabnikov“ Egnosa je sicer že velika, a je število kmetijskih strojev, ki so združljivi z navigacijsko tehnologijo, bolj omejeno. S tem problem se je treba spoprijeti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40a)

EGNOS je lahko v podporo preciznemu kmetijstvu in evropskim kmetom pomaga zmanjšati količino odpadkov in pretirano uporabo gnojil in herbicidov ter optimizirati donos pridelkov. „Skupnost uporabnikov“ Egnosa je sicer že velika, a je število kmetijskih strojev, ki so združljivi z navigacijsko tehnologijo, bolj omejeno. S tem problem se je treba spoprijeti.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 41

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (41) | Nujno je treba zagotoviti kontinuiteto, trajnost in prihodnjo razpoložljivost storitev, ki jih zagotavljata Galileo in EGNOS. V spreminjajočem se okolju in na hitro razvijajočem se trgu je treba tudi zagotoviti njihov nadaljnji razvoj ter pripraviti nove generacije teh sistemov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(41)

Nujno je treba zagotoviti kontinuiteto, trajnost in prihodnjo razpoložljivost storitev, ki jih zagotavljata Galileo in EGNOS. V spreminjajočem se okolju in na hitro razvijajočem se trgu je treba tudi zagotoviti njihov nadaljnji razvoj ter pripraviti nove generacije teh sistemov.

| (41) | Nujno je treba zagotoviti kontinuiteto, trajnost
  , varnost, zanesljivost, točnost
  in prihodnjo razpoložljivost storitev, ki jih zagotavljata Galileo in EGNOS. V spreminjajočem se okolju in na hitro razvijajočem se trgu je treba tudi zagotoviti njihov nadaljnji razvoj ter pripraviti nove generacije teh sistemov. |
| --- | --- |

(41)

Nujno je treba zagotoviti kontinuiteto, trajnost
  , varnost, zanesljivost, točnost
  in prihodnjo razpoložljivost storitev, ki jih zagotavljata Galileo in EGNOS. V spreminjajočem se okolju in na hitro razvijajočem se trgu je treba tudi zagotoviti njihov nadaljnji razvoj ter pripraviti nove generacije teh sistemov.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 44 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (44a) | Pristojni organi bi morali oblikovati skupne standarde in skupno certificiranje na mednarodni ravni, da bi tako spodbudili uporabo storitev, ki jih zagotavljata Galileo in EGNOS, ter podprli storitve nižje v prodajni verigi, zlasti v prometnem sektorju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(44a)

Pristojni organi bi morali oblikovati skupne standarde in skupno certificiranje na mednarodni ravni, da bi tako spodbudili uporabo storitev, ki jih zagotavljata Galileo in EGNOS, ter podprli storitve nižje v prodajni verigi, zlasti v prometnem sektorju.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 45

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (45) | Glede na pomembnost zemeljske infrastrukture za Galileo in EGNOS in njenega vpliva na njuno varnost bi morala lokacijo te infrastrukture določiti Komisija. Zemeljska infrastruktura navedenih sistemov bi se morala tudi v prihodnje uvajati po odprtem in preglednem postopku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(45)

Glede na pomembnost zemeljske infrastrukture za Galileo in EGNOS in njenega vpliva na njuno varnost bi morala lokacijo te infrastrukture določiti Komisija. Zemeljska infrastruktura navedenih sistemov bi se morala tudi v prihodnje uvajati po odprtem in preglednem postopku.

črtano

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 46

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (46) | Da bi kar najbolj povečali družbeno-gospodarske koristi sistemov Galileo in EGNOS, zlasti na področju varnosti, bi
  bilo treba spodbujati uporabo
  storitev, ki jih zagotavljata EGNOS in Galileo, v 
  drugih politikah
  Unije, kadar je to
  upravičeno in koristno
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(46)

Da bi kar najbolj povečali družbeno-gospodarske koristi sistemov Galileo in EGNOS, zlasti na področju varnosti, bi
  bilo treba spodbujati uporabo
  storitev, ki jih zagotavljata EGNOS in Galileo, v 
  drugih politikah
  Unije, kadar je to
  upravičeno in koristno
  .

| (46) | Da bi kar najbolj povečali družbeno-gospodarske koristi sistemov Galileo in EGNOS, zlasti na področju varnosti, bi
  morala biti uporaba
  storitev, ki jih zagotavljata EGNOS in Galileo,
  vključena
  v 
  druge politike
  Unije, kadar je to
  mogoče. Tudi ukrepi za spodbujanje uporabe teh storitev v vseh državah članicah so pomembna etapa procesa
  . |
| --- | --- |

(46)

Da bi kar najbolj povečali družbeno-gospodarske koristi sistemov Galileo in EGNOS, zlasti na področju varnosti, bi
  morala biti uporaba
  storitev, ki jih zagotavljata EGNOS in Galileo,
  vključena
  v 
  druge politike
  Unije, kadar je to
  mogoče. Tudi ukrepi za spodbujanje uporabe teh storitev v vseh državah članicah so pomembna etapa procesa
  .

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 47

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (47) | Program Copernicus bi moral zagotoviti avtonomen dostop do okoljskega znanja in ključnih tehnologij za opazovanje Zemlje in geoinformacijske storitve, s čimer bi Uniji omogočil neodvisno sprejemanje odločitev in ukrepov, med drugim na področjih okolja, podnebnih sprememb, civilne zaščite, varnosti in digitalnega gospodarstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(47)

Program Copernicus bi moral zagotoviti avtonomen dostop do okoljskega znanja in ključnih tehnologij za opazovanje Zemlje in geoinformacijske storitve, s čimer bi Uniji omogočil neodvisno sprejemanje odločitev in ukrepov, med drugim na področjih okolja, podnebnih sprememb, civilne zaščite, varnosti in digitalnega gospodarstva.

| (47) | Program Copernicus bi moral zagotoviti avtonomen dostop do okoljskega znanja in ključnih tehnologij za opazovanje Zemlje in geoinformacijske storitve, s čimer bi Uniji omogočil neodvisno sprejemanje odločitev in ukrepov, med drugim na področjih okolja
  (vključno s kmetijstvom, biotsko raznovrstnostjo, rabo tal, gozdarstvom, razvojem podeželja in ribištvom)
  , podnebnih sprememb,
  območij kulturne dediščine,
  civilne zaščite, varnosti
  (vključno z infrastrukturo)
  in digitalnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(47)

Program Copernicus bi moral zagotoviti avtonomen dostop do okoljskega znanja in ključnih tehnologij za opazovanje Zemlje in geoinformacijske storitve, s čimer bi Uniji omogočil neodvisno sprejemanje odločitev in ukrepov, med drugim na področjih okolja
  (vključno s kmetijstvom, biotsko raznovrstnostjo, rabo tal, gozdarstvom, razvojem podeželja in ribištvom)
  , podnebnih sprememb,
  območij kulturne dediščine,
  civilne zaščite, varnosti
  (vključno z infrastrukturo)
  in digitalnega gospodarstva.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 48

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (48) | Program Copernicus bi moral temeljiti na dejavnostih in dosežkih ter zagotoviti kontinuiteto dejavnosti in dosežkov v skladu z Uredbo (EU) št. 377/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (17) o vzpostavitvi programa Unije za opazovanje in spremljanje Zemlje (Copernicus) ter Uredbo (EU) št. 911/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem programu za spremljanje Zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (18), ki je vzpostavila predhodnik programa GMES (program za globalno spremljanje okolja in varnosti) in pravila za izvajanje njegovih začetnih operativnih dejavnosti, ob upoštevanju najnovejših trendov na področju raziskav, tehnološkega napredka in inovacij, ki vplivajo na opazovanje Zemlje, ter razvoja analitike velepodatkov in umetne inteligence ter s tem povezanih pobud na ravni Unije (19). V največji možni meri bi moral uporabiti zmogljivosti držav članic, Evropske vesoljske agencije, EUMETSAT (20) in drugih subjektov, vključno s komercialnimi pobudami v Evropi, za opazovanje iz vesolja ter s tem prispevati tudi k razvoju donosnega komercialnega vesoljskega sektorja v Evropi. Kjer je to izvedljivo in primerno, bi moral uporabiti tudi razpoložljive podatke in situ in pomožne podatke, ki jih v skladu z Direktivo 2007/2/ES (21) zagotovijo predvsem države članice. Komisija bi morala sodelovati z državami članicami in Evropsko agencijo za okolje, da se zagotovi učinkovit dostop in uporaba sklopov podatkov in situ za program Copernicus. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(48)

Program Copernicus bi moral temeljiti na dejavnostih in dosežkih ter zagotoviti kontinuiteto dejavnosti in dosežkov v skladu z Uredbo (EU) št. 377/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (17) o vzpostavitvi programa Unije za opazovanje in spremljanje Zemlje (Copernicus) ter Uredbo (EU) št. 911/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem programu za spremljanje Zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (18), ki je vzpostavila predhodnik programa GMES (program za globalno spremljanje okolja in varnosti) in pravila za izvajanje njegovih začetnih operativnih dejavnosti, ob upoštevanju najnovejših trendov na področju raziskav, tehnološkega napredka in inovacij, ki vplivajo na opazovanje Zemlje, ter razvoja analitike velepodatkov in umetne inteligence ter s tem povezanih pobud na ravni Unije (19). V največji možni meri bi moral uporabiti zmogljivosti držav članic, Evropske vesoljske agencije, EUMETSAT (20) in drugih subjektov, vključno s komercialnimi pobudami v Evropi, za opazovanje iz vesolja ter s tem prispevati tudi k razvoju donosnega komercialnega vesoljskega sektorja v Evropi. Kjer je to izvedljivo in primerno, bi moral uporabiti tudi razpoložljive podatke in situ in pomožne podatke, ki jih v skladu z Direktivo 2007/2/ES (21) zagotovijo predvsem države članice. Komisija bi morala sodelovati z državami članicami in Evropsko agencijo za okolje, da se zagotovi učinkovit dostop in uporaba sklopov podatkov in situ za program Copernicus.

| (48) | Obstoječe zmogljivosti bi bilo treba povečati in dopolniti z novimi sredstvi, ki jih lahko skupaj razvijejo pristojni subjekti. V ta namen bi morala Komisija tesno sodelovati z Evropsko vesoljsko agencijo, državami članicami in po potrebi drugimi subjekti, ki imajo v lasti ustrezna vesoljska ter in situ sredstva.
  Program Copernicus bi moral temeljiti na dejavnostih in dosežkih ter zagotoviti kontinuiteto dejavnosti in dosežkov v skladu z Uredbo (EU) št. 377/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (17) o vzpostavitvi programa Unije za opazovanje in spremljanje Zemlje (Copernicus) ter Uredbo (EU) št. 911/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem programu za spremljanje Zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (18), ki je vzpostavila predhodnik programa GMES (program za globalno spremljanje okolja in varnosti) in pravila za izvajanje njegovih začetnih operativnih dejavnosti, ob upoštevanju najnovejših trendov na področju raziskav, tehnološkega napredka in inovacij, ki vplivajo na opazovanje Zemlje, ter razvoja analitike velepodatkov in umetne inteligence ter s tem povezanih pobud na ravni Unije (19). V največji možni meri bi moral uporabiti zmogljivosti držav članic, Evropske vesoljske agencije, EUMETSAT (20) in drugih subjektov, vključno s komercialnimi pobudami v Evropi, za opazovanje iz vesolja ter s tem prispevati tudi k razvoju donosnega komercialnega vesoljskega sektorja v Evropi. Kjer je to izvedljivo in primerno, bi moral uporabiti tudi razpoložljive podatke in situ in pomožne podatke, ki jih v skladu z Direktivo 2007/2/ES (21) zagotovijo predvsem države članice. Komisija bi morala sodelovati z državami članicami in Evropsko agencijo za okolje, da se zagotovi učinkovit dostop in uporaba sklopov podatkov in situ za program Copernicus. |
| --- | --- |

(48)

Obstoječe zmogljivosti bi bilo treba povečati in dopolniti z novimi sredstvi, ki jih lahko skupaj razvijejo pristojni subjekti. V ta namen bi morala Komisija tesno sodelovati z Evropsko vesoljsko agencijo, državami članicami in po potrebi drugimi subjekti, ki imajo v lasti ustrezna vesoljska ter in situ sredstva.
  Program Copernicus bi moral temeljiti na dejavnostih in dosežkih ter zagotoviti kontinuiteto dejavnosti in dosežkov v skladu z Uredbo (EU) št. 377/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (17) o vzpostavitvi programa Unije za opazovanje in spremljanje Zemlje (Copernicus) ter Uredbo (EU) št. 911/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem programu za spremljanje Zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (18), ki je vzpostavila predhodnik programa GMES (program za globalno spremljanje okolja in varnosti) in pravila za izvajanje njegovih začetnih operativnih dejavnosti, ob upoštevanju najnovejših trendov na področju raziskav, tehnološkega napredka in inovacij, ki vplivajo na opazovanje Zemlje, ter razvoja analitike velepodatkov in umetne inteligence ter s tem povezanih pobud na ravni Unije (19). V največji možni meri bi moral uporabiti zmogljivosti držav članic, Evropske vesoljske agencije, EUMETSAT (20) in drugih subjektov, vključno s komercialnimi pobudami v Evropi, za opazovanje iz vesolja ter s tem prispevati tudi k razvoju donosnega komercialnega vesoljskega sektorja v Evropi. Kjer je to izvedljivo in primerno, bi moral uporabiti tudi razpoložljive podatke in situ in pomožne podatke, ki jih v skladu z Direktivo 2007/2/ES (21) zagotovijo predvsem države članice. Komisija bi morala sodelovati z državami članicami in Evropsko agencijo za okolje, da se zagotovi učinkovit dostop in uporaba sklopov podatkov in situ za program Copernicus.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 49 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (49a) | Celoten potencial, ki ga ima program Copernicus za družbo in gospodarstvo Unije, bi bilo treba – širše od neposrednih upravičencev – v celoti sprostiti, in sicer tako da se poveča stopnja uporabe pri uporabnikih, za kar je treba sprejeti dodatne ukrepe, da bi podatke lahko uporabljali tudi nestrokovnjaki, s čimer bi se spodbudili rast, ustvarjanje delovnih mest in prenosi znanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(49a)

Celoten potencial, ki ga ima program Copernicus za družbo in gospodarstvo Unije, bi bilo treba – širše od neposrednih upravičencev – v celoti sprostiti, in sicer tako da se poveča stopnja uporabe pri uporabnikih, za kar je treba sprejeti dodatne ukrepe, da bi podatke lahko uporabljali tudi nestrokovnjaki, s čimer bi se spodbudili rast, ustvarjanje delovnih mest in prenosi znanja.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 52

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (52) | V zvezi s pridobivanjem podatkov bi morale biti dejavnosti v okviru programa Copernicus usmerjene v dokončanje in vzdrževanje obstoječe vesoljske infrastrukture, pripravo dolgoročne zamenjave satelitov na koncu njihove življenjske dobe ter začetek novih misij, ki bodo obravnavale nove sisteme opazovanja za podporo reševanju izziva svetovnih podnebnih sprememb (npr. spremljanje antropogenih emisij CO2 in emisij drugih toplogrednih plinov). Dejavnosti v okviru programa Copernicus bi morale razširiti globalno pokritost spremljanja v polarnih regijah in podpirati zagotavljanje okoljske skladnosti, zakonsko predpisano spremljanje in poročanje na področju okolja ter inovativne okoljske aplikacije (npr. za spremljanje kmetijskih rastlin, gospodarjenje z vodnimi viri in izboljšano spremljanje požarov). Pri tem bi moral Copernicus izkoristiti možnosti vzvoda in kar najbolj izkoristiti naložbe, izvedene v prejšnjem obdobju financiranja (2014–2020), ter preučiti možnosti novih operativnih in poslovnih modelov za nadaljnjo dopolnitev svojih zmogljivosti. Nadaljnji razvoj njegove varnostne razsežnosti, da bi se lahko odzival na spreminjajoče se potrebe uporabnikov na področju varnosti, bi moral temeljiti na uspešnih partnerstvih z državami članicami v okviru ustreznih mehanizmov upravljanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(52)

V zvezi s pridobivanjem podatkov bi morale biti dejavnosti v okviru programa Copernicus usmerjene v dokončanje in vzdrževanje obstoječe vesoljske infrastrukture, pripravo dolgoročne zamenjave satelitov na koncu njihove življenjske dobe ter začetek novih misij, ki bodo obravnavale nove sisteme opazovanja za podporo reševanju izziva svetovnih podnebnih sprememb (npr. spremljanje antropogenih emisij CO2 in emisij drugih toplogrednih plinov). Dejavnosti v okviru programa Copernicus bi morale razširiti globalno pokritost spremljanja v polarnih regijah in podpirati zagotavljanje okoljske skladnosti, zakonsko predpisano spremljanje in poročanje na področju okolja ter inovativne okoljske aplikacije (npr. za spremljanje kmetijskih rastlin, gospodarjenje z vodnimi viri in izboljšano spremljanje požarov). Pri tem bi moral Copernicus izkoristiti možnosti vzvoda in kar najbolj izkoristiti naložbe, izvedene v prejšnjem obdobju financiranja (2014–2020), ter preučiti možnosti novih operativnih in poslovnih modelov za nadaljnjo dopolnitev svojih zmogljivosti. Nadaljnji razvoj njegove varnostne razsežnosti, da bi se lahko odzival na spreminjajoče se potrebe uporabnikov na področju varnosti, bi moral temeljiti na uspešnih partnerstvih z državami članicami v okviru ustreznih mehanizmov upravljanja.

| (52) | V zvezi s pridobivanjem podatkov bi morale biti dejavnosti v okviru programa Copernicus usmerjene v dokončanje in vzdrževanje obstoječe vesoljske infrastrukture, pripravo dolgoročne zamenjave satelitov na koncu njihove življenjske dobe ter začetek novih misij,
  katerih izvedljivost trenutno preučuje Evropska vesoljska agencija in
  ki bodo obravnavale nove sisteme opazovanja za podporo reševanju izziva svetovnih podnebnih sprememb (npr. spremljanje antropogenih emisij CO2 in emisij drugih toplogrednih plinov). Dejavnosti v okviru programa Copernicus bi morale razširiti globalno pokritost spremljanja v polarnih regijah in podpirati zagotavljanje okoljske skladnosti, zakonsko predpisano spremljanje in poročanje na področju okolja ter inovativne okoljske aplikacije (npr. za spremljanje kmetijskih rastlin, gospodarjenje z vodnimi viri in izboljšano spremljanje požarov). Pri tem bi moral Copernicus izkoristiti možnosti vzvoda in kar najbolj izkoristiti naložbe, izvedene v prejšnjem obdobju financiranja (2014–2020), ter preučiti možnosti novih operativnih in poslovnih modelov za nadaljnjo dopolnitev svojih zmogljivosti. Nadaljnji razvoj njegove varnostne razsežnosti, da bi se lahko odzival na spreminjajoče se potrebe uporabnikov na področju varnosti, bi moral temeljiti na uspešnih partnerstvih z državami članicami v okviru ustreznih mehanizmov upravljanja. |
| --- | --- |

(52)

V zvezi s pridobivanjem podatkov bi morale biti dejavnosti v okviru programa Copernicus usmerjene v dokončanje in vzdrževanje obstoječe vesoljske infrastrukture, pripravo dolgoročne zamenjave satelitov na koncu njihove življenjske dobe ter začetek novih misij,
  katerih izvedljivost trenutno preučuje Evropska vesoljska agencija in
  ki bodo obravnavale nove sisteme opazovanja za podporo reševanju izziva svetovnih podnebnih sprememb (npr. spremljanje antropogenih emisij CO2 in emisij drugih toplogrednih plinov). Dejavnosti v okviru programa Copernicus bi morale razširiti globalno pokritost spremljanja v polarnih regijah in podpirati zagotavljanje okoljske skladnosti, zakonsko predpisano spremljanje in poročanje na področju okolja ter inovativne okoljske aplikacije (npr. za spremljanje kmetijskih rastlin, gospodarjenje z vodnimi viri in izboljšano spremljanje požarov). Pri tem bi moral Copernicus izkoristiti možnosti vzvoda in kar najbolj izkoristiti naložbe, izvedene v prejšnjem obdobju financiranja (2014–2020), ter preučiti možnosti novih operativnih in poslovnih modelov za nadaljnjo dopolnitev svojih zmogljivosti. Nadaljnji razvoj njegove varnostne razsežnosti, da bi se lahko odzival na spreminjajoče se potrebe uporabnikov na področju varnosti, bi moral temeljiti na uspešnih partnerstvih z državami članicami v okviru ustreznih mehanizmov upravljanja.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 53

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (53) | V okviru funkcije za obdelavo podatkov in informacij bi moral program Copernicus zagotavljati svojo dolgoročno vzdržnost in nadaljnji razvoj svojih osnovnih storitev, informacije za zadovoljitev potreb javnega sektorja in izpolnitev zahtev iz mednarodnih zavez Unije ter karseda povečati priložnosti za komercialno uporabo. Program Copernicus bi moral na lokalni, nacionalni, evropski in svetovni ravni zagotoviti zlasti informacije o stanju ozračja; informacije o stanju oceanov; informacije v podporo spremljanju kopnega, ki so v pomoč pri izvajanju lokalnih in nacionalnih politik ter politik Unije; informacije v podporo prilagajanju podnebnim spremembam in blažitvi njihovih posledic; geoprostorske informacije v podporo ravnanju v izrednih razmerah, med drugim z dejavnostmi preprečevanja, zagotavljanjem okoljske skladnosti in civilno zaščito, vključno s podporo zunanjemu delovanju Unije. Komisija bi morala opredeliti ustrezne pogodbene ureditve, ki bi spodbujale vzdržnost zagotavljanja storitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(53)

V okviru funkcije za obdelavo podatkov in informacij bi moral program Copernicus zagotavljati svojo dolgoročno vzdržnost in nadaljnji razvoj svojih osnovnih storitev, informacije za zadovoljitev potreb javnega sektorja in izpolnitev zahtev iz mednarodnih zavez Unije ter karseda povečati priložnosti za komercialno uporabo. Program Copernicus bi moral na lokalni, nacionalni, evropski in svetovni ravni zagotoviti zlasti informacije o stanju ozračja; informacije o stanju oceanov; informacije v podporo spremljanju kopnega, ki so v pomoč pri izvajanju lokalnih in nacionalnih politik ter politik Unije; informacije v podporo prilagajanju podnebnim spremembam in blažitvi njihovih posledic; geoprostorske informacije v podporo ravnanju v izrednih razmerah, med drugim z dejavnostmi preprečevanja, zagotavljanjem okoljske skladnosti in civilno zaščito, vključno s podporo zunanjemu delovanju Unije. Komisija bi morala opredeliti ustrezne pogodbene ureditve, ki bi spodbujale vzdržnost zagotavljanja storitev.

| (53) | V okviru funkcije za obdelavo podatkov in informacij bi moral program Copernicus zagotavljati svojo dolgoročno vzdržnost in nadaljnji razvoj svojih osnovnih storitev, informacije za zadovoljitev potreb javnega sektorja in izpolnitev zahtev iz mednarodnih zavez Unije ter karseda povečati priložnosti za komercialno uporabo. Program Copernicus bi moral na lokalni, nacionalni, evropski in svetovni ravni zagotoviti zlasti informacije o stanju ozračja
  , vključno s kakovostjo zraka
  ; informacije o stanju oceanov; informacije v podporo spremljanju kopnega, ki so v pomoč pri izvajanju lokalnih in nacionalnih politik ter politik Unije; informacije v podporo prilagajanju podnebnim spremembam in blažitvi njihovih posledic; geoprostorske informacije v podporo ravnanju v izrednih razmerah, med drugim z dejavnostmi preprečevanja, zagotavljanjem okoljske skladnosti in civilno zaščito, vključno s podporo zunanjemu delovanju Unije. Komisija bi morala opredeliti ustrezne pogodbene ureditve, ki bi spodbujale vzdržnost zagotavljanja storitev. |
| --- | --- |

(53)

V okviru funkcije za obdelavo podatkov in informacij bi moral program Copernicus zagotavljati svojo dolgoročno vzdržnost in nadaljnji razvoj svojih osnovnih storitev, informacije za zadovoljitev potreb javnega sektorja in izpolnitev zahtev iz mednarodnih zavez Unije ter karseda povečati priložnosti za komercialno uporabo. Program Copernicus bi moral na lokalni, nacionalni, evropski in svetovni ravni zagotoviti zlasti informacije o stanju ozračja
  , vključno s kakovostjo zraka
  ; informacije o stanju oceanov; informacije v podporo spremljanju kopnega, ki so v pomoč pri izvajanju lokalnih in nacionalnih politik ter politik Unije; informacije v podporo prilagajanju podnebnim spremembam in blažitvi njihovih posledic; geoprostorske informacije v podporo ravnanju v izrednih razmerah, med drugim z dejavnostmi preprečevanja, zagotavljanjem okoljske skladnosti in civilno zaščito, vključno s podporo zunanjemu delovanju Unije. Komisija bi morala opredeliti ustrezne pogodbene ureditve, ki bi spodbujale vzdržnost zagotavljanja storitev.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 54 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (54a) | Za trajnostno uresničevanje ciljev programa Copernicus bi lahko ustanovili odbor (pododbor za program Copernicus), ki bi Komisiji pomagal pri usklajevanju prispevkov Unije, forumov uporabnikov, držav članic in medvladnih organizacij ter zasebnega sektorja v okviru programa Copernicus, tako da bi se kar najbolje izkoristile obstoječe zmogljivosti in opredelile vrzeli, ki bi jih bilo treba obravnavati na ravni Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(54a)

Za trajnostno uresničevanje ciljev programa Copernicus bi lahko ustanovili odbor (pododbor za program Copernicus), ki bi Komisiji pomagal pri usklajevanju prispevkov Unije, forumov uporabnikov, držav članic in medvladnih organizacij ter zasebnega sektorja v okviru programa Copernicus, tako da bi se kar najbolje izkoristile obstoječe zmogljivosti in opredelile vrzeli, ki bi jih bilo treba obravnavati na ravni Unije.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 55

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (55) | Izvajanje storitev programa Copernicus bi moralo spodbujati javno uporabo storitev, saj bi uporabniki lahko predvideli razpoložljivost in razvoj storitev, in spodbujati sodelovanje z državami članicami in drugimi stranmi. V ta namen bi morali
  Komisija
  in
  njeni
  pooblaščeni subjekti pri nadaljnjem razvoju portfelja storitev in informacij programa Copernicus tesno sodelovati z različnimi skupnostmi uporabnikov iz vse Evrope, da zagotovijo, da bodo izpolnjene spreminjajoče se potrebe javnega sektorja in politik, ter tako kar najbolj povečati stopnjo uporabe podatkov, pridobljenih z opazovanjem Zemlje. Komisija in države članice bi morale sodelovati, da bi razvile komponento in situ programa Copernicus ter olajšale vključevanje sklopov podatkov in situ v zbirke vesoljskih podatkov za posodobljene storitve programa Copernicus. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(55)

Izvajanje storitev programa Copernicus bi moralo spodbujati javno uporabo storitev, saj bi uporabniki lahko predvideli razpoložljivost in razvoj storitev, in spodbujati sodelovanje z državami članicami in drugimi stranmi. V ta namen bi morali
  Komisija
  in
  njeni
  pooblaščeni subjekti pri nadaljnjem razvoju portfelja storitev in informacij programa Copernicus tesno sodelovati z različnimi skupnostmi uporabnikov iz vse Evrope, da zagotovijo, da bodo izpolnjene spreminjajoče se potrebe javnega sektorja in politik, ter tako kar najbolj povečati stopnjo uporabe podatkov, pridobljenih z opazovanjem Zemlje. Komisija in države članice bi morale sodelovati, da bi razvile komponento in situ programa Copernicus ter olajšale vključevanje sklopov podatkov in situ v zbirke vesoljskih podatkov za posodobljene storitve programa Copernicus.

| (55) | Izvajanje storitev programa Copernicus bi moralo spodbujati javno uporabo storitev, saj bi uporabniki lahko predvideli razpoložljivost in razvoj storitev, in spodbujati sodelovanje z državami članicami in drugimi stranmi. V ta namen bi morali
  Agencija
  in pooblaščeni subjekti
  za program Copernicus
  pri nadaljnjem razvoju portfelja storitev in informacij programa Copernicus tesno sodelovati z različnimi skupnostmi uporabnikov iz vse Evrope, da zagotovijo, da bodo izpolnjene spreminjajoče se potrebe javnega sektorja in politik, ter tako
  v interesu evropskih državljanov
  kar najbolj povečati stopnjo uporabe podatkov, pridobljenih z opazovanjem Zemlje. Komisija in države članice bi morale sodelovati, da bi razvile komponento in situ programa Copernicus ter olajšale vključevanje sklopov podatkov in situ v zbirke vesoljskih podatkov za posodobljene storitve programa Copernicus. |
| --- | --- |

(55)

Izvajanje storitev programa Copernicus bi moralo spodbujati javno uporabo storitev, saj bi uporabniki lahko predvideli razpoložljivost in razvoj storitev, in spodbujati sodelovanje z državami članicami in drugimi stranmi. V ta namen bi morali
  Agencija
  in pooblaščeni subjekti
  za program Copernicus
  pri nadaljnjem razvoju portfelja storitev in informacij programa Copernicus tesno sodelovati z različnimi skupnostmi uporabnikov iz vse Evrope, da zagotovijo, da bodo izpolnjene spreminjajoče se potrebe javnega sektorja in politik, ter tako
  v interesu evropskih državljanov
  kar najbolj povečati stopnjo uporabe podatkov, pridobljenih z opazovanjem Zemlje. Komisija in države članice bi morale sodelovati, da bi razvile komponento in situ programa Copernicus ter olajšale vključevanje sklopov podatkov in situ v zbirke vesoljskih podatkov za posodobljene storitve programa Copernicus.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 56 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (56a) | Države članice, Komisija in pristojni subjekti bi morali v rednih časovnih presledkih izvajati informacijske kampanje o koristih programa Copernicus in vsem morebitnim uporabnikom tako omogočiti dostop do ustreznih informacij in podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(56a)

Države članice, Komisija in pristojni subjekti bi morali v rednih časovnih presledkih izvajati informacijske kampanje o koristih programa Copernicus in vsem morebitnim uporabnikom tako omogočiti dostop do ustreznih informacij in podatkov.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 57 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (57a) | Copernicusova storitev za spremljanje podnebnih sprememb je sicer še v predoperativni fazi, a se že kažejo obetavni rezultati, saj se je število uporabnikov med letoma 2015 in 2016 podvojilo. Vse storitve na področju podnebnih sprememb bi morale čim prej postati v celoti operativne in tako zagotavljati stalen pretok podatkov, ki je potreben za učinkovite ukrepe za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(57a)

Copernicusova storitev za spremljanje podnebnih sprememb je sicer še v predoperativni fazi, a se že kažejo obetavni rezultati, saj se je število uporabnikov med letoma 2015 in 2016 podvojilo. Vse storitve na področju podnebnih sprememb bi morale čim prej postati v celoti operativne in tako zagotavljati stalen pretok podatkov, ki je potreben za učinkovite ukrepe za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 59

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (59) | Da se lokalne organe, mala in srednja podjetja, znanstvenike in raziskovalce spodbudi k uporabi podatkov, pridobljenih z opazovanjem Zemlje, in tehnologij za takšno opazovanje, ter se jim olajša uporaba takšnih podatkov in tehnologij, bi bilo treba z dejavnostmi za povečanje stopnje uporabe med uporabniki spodbujati namenska omrežja za razširjanje podatkov programa Copernicus, vključno z nacionalnimi in regionalnimi organi. V zvezi s tem bi si morale Komisija in države članice prizadevati za vzpostavitev tesnejših povezav med programom Copernicus ter politikami Unije in nacionalnimi politikami, da bi se spodbudilo povpraševanje po komercialnih aplikacijah in storitvah ter da bi lahko podjetja, zlasti mala in srednja ter zagonska podjetja, razvijala aplikacije na podlagi podatkov in informacij programa Copernicus, s pomočjo katerih bi se v Evropi vzpostavil konkurenčen ekosistem podatkov, pridobljenih z opazovanjem Zemlje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(59)

Da se lokalne organe, mala in srednja podjetja, znanstvenike in raziskovalce spodbudi k uporabi podatkov, pridobljenih z opazovanjem Zemlje, in tehnologij za takšno opazovanje, ter se jim olajša uporaba takšnih podatkov in tehnologij, bi bilo treba z dejavnostmi za povečanje stopnje uporabe med uporabniki spodbujati namenska omrežja za razširjanje podatkov programa Copernicus, vključno z nacionalnimi in regionalnimi organi. V zvezi s tem bi si morale Komisija in države članice prizadevati za vzpostavitev tesnejših povezav med programom Copernicus ter politikami Unije in nacionalnimi politikami, da bi se spodbudilo povpraševanje po komercialnih aplikacijah in storitvah ter da bi lahko podjetja, zlasti mala in srednja ter zagonska podjetja, razvijala aplikacije na podlagi podatkov in informacij programa Copernicus, s pomočjo katerih bi se v Evropi vzpostavil konkurenčen ekosistem podatkov, pridobljenih z opazovanjem Zemlje.

| (59) | Da se lokalne
  in regionalne
  organe, mala in srednja podjetja, znanstvenike in raziskovalce spodbudi k uporabi podatkov, pridobljenih z opazovanjem Zemlje, in tehnologij za takšno opazovanje, ter se jim olajša uporaba takšnih podatkov in tehnologij, bi bilo treba z dejavnostmi za povečanje stopnje uporabe med uporabniki spodbujati namenska omrežja za razširjanje podatkov programa Copernicus, vključno z nacionalnimi in regionalnimi organi. V zvezi s tem bi si morale Komisija in države članice prizadevati za vzpostavitev tesnejših povezav med programom Copernicus ter politikami Unije in nacionalnimi politikami, da bi se spodbudilo povpraševanje po komercialnih aplikacijah in storitvah ter da bi lahko podjetja, zlasti mala in srednja ter zagonska podjetja, razvijala aplikacije na podlagi podatkov in informacij programa Copernicus, s pomočjo katerih bi se v Evropi vzpostavil konkurenčen ekosistem podatkov, pridobljenih z opazovanjem Zemlje. |
| --- | --- |

(59)

Da se lokalne
  in regionalne
  organe, mala in srednja podjetja, znanstvenike in raziskovalce spodbudi k uporabi podatkov, pridobljenih z opazovanjem Zemlje, in tehnologij za takšno opazovanje, ter se jim olajša uporaba takšnih podatkov in tehnologij, bi bilo treba z dejavnostmi za povečanje stopnje uporabe med uporabniki spodbujati namenska omrežja za razširjanje podatkov programa Copernicus, vključno z nacionalnimi in regionalnimi organi. V zvezi s tem bi si morale Komisija in države članice prizadevati za vzpostavitev tesnejših povezav med programom Copernicus ter politikami Unije in nacionalnimi politikami, da bi se spodbudilo povpraševanje po komercialnih aplikacijah in storitvah ter da bi lahko podjetja, zlasti mala in srednja ter zagonska podjetja, razvijala aplikacije na podlagi podatkov in informacij programa Copernicus, s pomočjo katerih bi se v Evropi vzpostavil konkurenčen ekosistem podatkov, pridobljenih z opazovanjem Zemlje.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 59 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (59a) | Satelitske slike imajo velik potencial za trajnostno in učinkovito upravljanje virov, saj na primer zagotavljajo zanesljive in pravočasne informacije o pridelku in stanju tal, zato bi bilo treba to storitev še okrepiti, da bi zadostili potrebam končnih uporabnikov in zagotovili povezovanje podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(59a)

Satelitske slike imajo velik potencial za trajnostno in učinkovito upravljanje virov, saj na primer zagotavljajo zanesljive in pravočasne informacije o pridelku in stanju tal, zato bi bilo treba to storitev še okrepiti, da bi zadostili potrebam končnih uporabnikov in zagotovili povezovanje podatkov.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 62

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (62) | Unija je na podlagi zahtev Evropskega parlamenta in Sveta iz Sklepa št. 541/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta
  z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira podpore za nadzor in spremljanje v vesolju

   (24) vzpostavila okvir podpore za nadzor in spremljanje v vesolju (SST). Vesoljski odpadki resno ogrožajo varnost in trajnost vesoljskih dejavnosti. SST je zato bistvenega pomena za ohranitev kontinuitete komponent vesoljskega programa in njihovih prispevkov k politikam Unije. S prizadevanji za preprečevanje širjenja vesoljskih odpadkov prispeva SST k zagotavljanju vzdržnega in zajamčenega dostopa do vesolja, ki je globalna skupna dobrina, in njegove uporabe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(62)

Unija je na podlagi zahtev Evropskega parlamenta in Sveta iz Sklepa št. 541/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta
  z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira podpore za nadzor in spremljanje v vesolju

   (24) vzpostavila okvir podpore za nadzor in spremljanje v vesolju (SST). Vesoljski odpadki resno ogrožajo varnost in trajnost vesoljskih dejavnosti. SST je zato bistvenega pomena za ohranitev kontinuitete komponent vesoljskega programa in njihovih prispevkov k politikam Unije. S prizadevanji za preprečevanje širjenja vesoljskih odpadkov prispeva SST k zagotavljanju vzdržnega in zajamčenega dostopa do vesolja, ki je globalna skupna dobrina, in njegove uporabe.

| (62) | Unija je na podlagi zahtev Evropskega parlamenta in Sveta iz Sklepa št. 541/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta (24) vzpostavila okvir podpore za nadzor in spremljanje v vesolju (SST). Vesoljski odpadki resno ogrožajo varnost in trajnost vesoljskih dejavnosti. SST je zato bistvenega pomena za ohranitev kontinuitete komponent vesoljskega programa in njihovih prispevkov k politikam Unije. S prizadevanji za preprečevanje širjenja vesoljskih odpadkov prispeva SST k zagotavljanju vzdržnega in zajamčenega dostopa do vesolja, ki je globalna skupna dobrina, in njegove uporabe.
  Namen SST je tudi olajšati pripravo evropskih projektov za čiščenje Zemljine orbite. |
| --- | --- |

(62)

Unija je na podlagi zahtev Evropskega parlamenta in Sveta iz Sklepa št. 541/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta (24) vzpostavila okvir podpore za nadzor in spremljanje v vesolju (SST). Vesoljski odpadki resno ogrožajo varnost in trajnost vesoljskih dejavnosti. SST je zato bistvenega pomena za ohranitev kontinuitete komponent vesoljskega programa in njihovih prispevkov k politikam Unije. S prizadevanji za preprečevanje širjenja vesoljskih odpadkov prispeva SST k zagotavljanju vzdržnega in zajamčenega dostopa do vesolja, ki je globalna skupna dobrina, in njegove uporabe.
  Namen SST je tudi olajšati pripravo evropskih projektov za čiščenje Zemljine orbite.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 63

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (63) | SST bi moral nadalje razvijati učinkovitost in avtonomijo zmogljivosti SST. V ta namen bi bilo treba na podlagi podatkov iz mreže senzorjev SST vzpostaviti avtonomen evropski katalog vesoljskih predmetov. SST bi moral še naprej podpirati delovanje in zagotavljanje storitev SST. Ker je SST uporabniško usmerjen sistem, bi bilo treba vzpostaviti ustrezne mehanizme za zbiranje zahtev uporabnikov, vključno z varnostnimi zahtevami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(63)

SST bi moral nadalje razvijati učinkovitost in avtonomijo zmogljivosti SST. V ta namen bi bilo treba na podlagi podatkov iz mreže senzorjev SST vzpostaviti avtonomen evropski katalog vesoljskih predmetov. SST bi moral še naprej podpirati delovanje in zagotavljanje storitev SST. Ker je SST uporabniško usmerjen sistem, bi bilo treba vzpostaviti ustrezne mehanizme za zbiranje zahtev uporabnikov, vključno z varnostnimi zahtevami.

| (63) | SST bi moral nadalje razvijati učinkovitost in avtonomijo zmogljivosti SST. V ta namen bi bilo treba na podlagi podatkov iz mreže senzorjev SST vzpostaviti avtonomen evropski katalog vesoljskih predmetov.
  Po zgledu drugih držav z vesoljskimi zmogljivostmi bi lahko bili nekateri podatki iz kataloga dostopni za nekomercialne in raziskovalne namene.
  SST bi moral še naprej podpirati delovanje in zagotavljanje storitev SST. Ker je SST uporabniško usmerjen sistem, bi bilo treba vzpostaviti ustrezne mehanizme za zbiranje zahtev uporabnikov, vključno z varnostnimi zahtevami
  in s tistimi, ki se nanašajo na prenos pomembnih informacij javnim ustanovam in javnih ustanov, da bi se izboljšala učinkovitost sistema
  . |
| --- | --- |

(63)

SST bi moral nadalje razvijati učinkovitost in avtonomijo zmogljivosti SST. V ta namen bi bilo treba na podlagi podatkov iz mreže senzorjev SST vzpostaviti avtonomen evropski katalog vesoljskih predmetov.
  Po zgledu drugih držav z vesoljskimi zmogljivostmi bi lahko bili nekateri podatki iz kataloga dostopni za nekomercialne in raziskovalne namene.
  SST bi moral še naprej podpirati delovanje in zagotavljanje storitev SST. Ker je SST uporabniško usmerjen sistem, bi bilo treba vzpostaviti ustrezne mehanizme za zbiranje zahtev uporabnikov, vključno z varnostnimi zahtevami
  in s tistimi, ki se nanašajo na prenos pomembnih informacij javnim ustanovam in javnih ustanov, da bi se izboljšala učinkovitost sistema
  .

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 67

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (67) | Poleg tega bi moral SST dopolnjevati obstoječe ukrepe za zmanjšanje tveganj, kot so smernice za zmanjšanje vesoljskih odpadkov, ki jih je pripravil Odbor
  ZN
  za miroljubno rabo vesolja (COPUOS), in smernice za dolgoročno vzdržnost vesoljskih dejavnosti ali druge pobude za zagotovitev varnosti, zaščite in vzdržnosti vesoljskih dejavnosti. Da bi se zmanjšalo tveganje trkov, bi si bilo treba v okviru SST prizadevati tudi za sinergije s pobudami za dejavno odstranjevanje in nevtraliziranje vesoljskih odpadkov. SST bi moral prispevati k zagotavljanju miroljubne uporabe in raziskovanja vesolja. Povečanje vesoljskih dejavnosti lahko vpliva na mednarodne pobude na področju upravljanja vesoljskega prometa. Unija bi morala spremljati ta razvoj in ga morda upoštevati pri vmesnem pregledu sedanjega večletnega finančnega okvira. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(67)

Poleg tega bi moral SST dopolnjevati obstoječe ukrepe za zmanjšanje tveganj, kot so smernice za zmanjšanje vesoljskih odpadkov, ki jih je pripravil Odbor
  ZN
  za miroljubno rabo vesolja (COPUOS), in smernice za dolgoročno vzdržnost vesoljskih dejavnosti ali druge pobude za zagotovitev varnosti, zaščite in vzdržnosti vesoljskih dejavnosti. Da bi se zmanjšalo tveganje trkov, bi si bilo treba v okviru SST prizadevati tudi za sinergije s pobudami za dejavno odstranjevanje in nevtraliziranje vesoljskih odpadkov. SST bi moral prispevati k zagotavljanju miroljubne uporabe in raziskovanja vesolja. Povečanje vesoljskih dejavnosti lahko vpliva na mednarodne pobude na področju upravljanja vesoljskega prometa. Unija bi morala spremljati ta razvoj in ga morda upoštevati pri vmesnem pregledu sedanjega večletnega finančnega okvira.

| (67) | Poleg tega bi moral SST dopolnjevati obstoječe ukrepe za zmanjšanje tveganj, kot so smernice za zmanjšanje vesoljskih odpadkov, ki jih je pripravil Odbor
  OZN
  za miroljubno rabo vesolja (COPUOS), in smernice za dolgoročno vzdržnost vesoljskih dejavnosti ali druge pobude za zagotovitev varnosti, zaščite in vzdržnosti vesoljskih dejavnosti. Da bi se zmanjšalo tveganje trkov, bi si bilo treba v okviru SST prizadevati tudi za sinergije s pobudami
  , katerih cilj je spodbujati razvoj in uporabo tehnoloških sistemov, zasnovanih
  za dejavno odstranjevanje in nevtraliziranje vesoljskih odpadkov. SST bi moral prispevati k zagotavljanju miroljubne uporabe in raziskovanja vesolja. Povečanje vesoljskih dejavnosti lahko vpliva na mednarodne pobude na področju upravljanja vesoljskega prometa. Unija bi morala spremljati ta razvoj in ga morda upoštevati pri vmesnem pregledu sedanjega večletnega finančnega okvira. |
| --- | --- |

(67)

Poleg tega bi moral SST dopolnjevati obstoječe ukrepe za zmanjšanje tveganj, kot so smernice za zmanjšanje vesoljskih odpadkov, ki jih je pripravil Odbor
  OZN
  za miroljubno rabo vesolja (COPUOS), in smernice za dolgoročno vzdržnost vesoljskih dejavnosti ali druge pobude za zagotovitev varnosti, zaščite in vzdržnosti vesoljskih dejavnosti. Da bi se zmanjšalo tveganje trkov, bi si bilo treba v okviru SST prizadevati tudi za sinergije s pobudami
  , katerih cilj je spodbujati razvoj in uporabo tehnoloških sistemov, zasnovanih
  za dejavno odstranjevanje in nevtraliziranje vesoljskih odpadkov. SST bi moral prispevati k zagotavljanju miroljubne uporabe in raziskovanja vesolja. Povečanje vesoljskih dejavnosti lahko vpliva na mednarodne pobude na področju upravljanja vesoljskega prometa. Unija bi morala spremljati ta razvoj in ga morda upoštevati pri vmesnem pregledu sedanjega večletnega finančnega okvira.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 70

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (70) | Ekstremni in veliki vesoljski vremenski dogodki lahko ogrozijo varnost državljanov in motijo delovanje vesoljske in zemeljske infrastrukture. Zato bi bilo treba v okviru vesoljskega programa določiti funkcijo za vesoljsko vreme, da bi se ocenila tveganja v zvezi z vesoljskim vremenom in ustrezne potrebe uporabnikov, povečala ozaveščenost o tveganjih v zvezi z vesoljskim vremenom, poskrbelo za zagotavljanje uporabniško usmerjenih storitev v zvezi z vesoljskim vremenom in izboljšale zmogljivosti držav članic za zagotavljanje storitve v zvezi z vesoljskim vremenom. Komisija bi morala prednostno razvrstiti sektorje, za katere se bodo zagotavljale operativne storitve v zvezi z vesoljskim vremenom, pri čemer bi morala upoštevati potrebe uporabnikov, tveganja in tehnološko pripravljenost. Dolgoročno pa bi se lahko obravnavale tudi potrebe drugih sektorjev. Za zagotavljanje storitev na ravni Unije v skladu s potrebami uporabnikov bodo potrebne ciljno usmerjene, usklajene in nadaljnje raziskovalne in razvojne dejavnosti, da se podpre razvoj storitev v zvezi z vesoljskim vremenom. Zagotavljanje storitev v zvezi z vesoljskim vremenom bi moralo temeljiti na obstoječih nacionalnih zmogljivostih in zmogljivostih Unije ter omogočati široko sodelovanje držav članic in vključevanje zasebnega sektorja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(70)

Ekstremni in veliki vesoljski vremenski dogodki lahko ogrozijo varnost državljanov in motijo delovanje vesoljske in zemeljske infrastrukture. Zato bi bilo treba v okviru vesoljskega programa določiti funkcijo za vesoljsko vreme, da bi se ocenila tveganja v zvezi z vesoljskim vremenom in ustrezne potrebe uporabnikov, povečala ozaveščenost o tveganjih v zvezi z vesoljskim vremenom, poskrbelo za zagotavljanje uporabniško usmerjenih storitev v zvezi z vesoljskim vremenom in izboljšale zmogljivosti držav članic za zagotavljanje storitve v zvezi z vesoljskim vremenom. Komisija bi morala prednostno razvrstiti sektorje, za katere se bodo zagotavljale operativne storitve v zvezi z vesoljskim vremenom, pri čemer bi morala upoštevati potrebe uporabnikov, tveganja in tehnološko pripravljenost. Dolgoročno pa bi se lahko obravnavale tudi potrebe drugih sektorjev. Za zagotavljanje storitev na ravni Unije v skladu s potrebami uporabnikov bodo potrebne ciljno usmerjene, usklajene in nadaljnje raziskovalne in razvojne dejavnosti, da se podpre razvoj storitev v zvezi z vesoljskim vremenom. Zagotavljanje storitev v zvezi z vesoljskim vremenom bi moralo temeljiti na obstoječih nacionalnih zmogljivostih in zmogljivostih Unije ter omogočati široko sodelovanje držav članic in vključevanje zasebnega sektorja.

| (70) | Ekstremni in veliki vesoljski vremenski dogodki lahko ogrozijo varnost državljanov in motijo delovanje vesoljske in zemeljske infrastrukture. Zato bi bilo treba v okviru vesoljskega programa določiti funkcijo za vesoljsko vreme, da bi se ocenila tveganja v zvezi z vesoljskim vremenom in ustrezne potrebe uporabnikov, povečala ozaveščenost o tveganjih v zvezi z vesoljskim vremenom, poskrbelo za zagotavljanje uporabniško usmerjenih storitev v zvezi z vesoljskim vremenom in izboljšale zmogljivosti držav članic za zagotavljanje storitve v zvezi z vesoljskim vremenom. Komisija bi morala prednostno razvrstiti sektorje, za katere se bodo zagotavljale operativne storitve v zvezi z vesoljskim vremenom, pri čemer bi morala upoštevati potrebe uporabnikov, tveganja in tehnološko pripravljenost. Dolgoročno pa bi se lahko obravnavale tudi potrebe drugih sektorjev. Za zagotavljanje storitev na ravni Unije v skladu s potrebami uporabnikov bodo potrebne ciljno usmerjene, usklajene in nadaljnje raziskovalne in razvojne dejavnosti, da se podpre razvoj storitev v zvezi z vesoljskim vremenom. Zagotavljanje storitev v zvezi z vesoljskim vremenom bi moralo temeljiti na obstoječih nacionalnih zmogljivostih in zmogljivostih Unije ter omogočati široko sodelovanje držav članic
  , mednarodnih organizacij
  in vključevanje zasebnega sektorja. |
| --- | --- |

(70)

Ekstremni in veliki vesoljski vremenski dogodki lahko ogrozijo varnost državljanov in motijo delovanje vesoljske in zemeljske infrastrukture. Zato bi bilo treba v okviru vesoljskega programa določiti funkcijo za vesoljsko vreme, da bi se ocenila tveganja v zvezi z vesoljskim vremenom in ustrezne potrebe uporabnikov, povečala ozaveščenost o tveganjih v zvezi z vesoljskim vremenom, poskrbelo za zagotavljanje uporabniško usmerjenih storitev v zvezi z vesoljskim vremenom in izboljšale zmogljivosti držav članic za zagotavljanje storitve v zvezi z vesoljskim vremenom. Komisija bi morala prednostno razvrstiti sektorje, za katere se bodo zagotavljale operativne storitve v zvezi z vesoljskim vremenom, pri čemer bi morala upoštevati potrebe uporabnikov, tveganja in tehnološko pripravljenost. Dolgoročno pa bi se lahko obravnavale tudi potrebe drugih sektorjev. Za zagotavljanje storitev na ravni Unije v skladu s potrebami uporabnikov bodo potrebne ciljno usmerjene, usklajene in nadaljnje raziskovalne in razvojne dejavnosti, da se podpre razvoj storitev v zvezi z vesoljskim vremenom. Zagotavljanje storitev v zvezi z vesoljskim vremenom bi moralo temeljiti na obstoječih nacionalnih zmogljivostih in zmogljivostih Unije ter omogočati široko sodelovanje držav članic
  , mednarodnih organizacij
  in vključevanje zasebnega sektorja.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Uvodna izjava 73

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (73) | GOVSATCOM je uporabniško usmerjen program z močno varnostno razsežnostjo. Analizirati je mogoče tri glavne sklope primerov uporabe: krizno upravljanje,
  ki lahko vključuje civilne in vojaške misije in operacije v okviru skupne varnostne in obrambne politike,
  naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, humanitarne krize in izredne razmere na morju; nadzor, ki lahko vključuje varovanje meje in predmejnih območij, varovanje morske meje, pomorski nadzor in nadzor nad nezakonito trgovino; ter osrednja infrastruktura, ki lahko vključuje diplomatsko mrežo, policijsko komunikacijo, ključno infrastrukturo (npr. energija, prevoz, vodne pregrade) in vesoljsko infrastrukturo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(73)

GOVSATCOM je uporabniško usmerjen program z močno varnostno razsežnostjo. Analizirati je mogoče tri glavne sklope primerov uporabe: krizno upravljanje,
  ki lahko vključuje civilne in vojaške misije in operacije v okviru skupne varnostne in obrambne politike,
  naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, humanitarne krize in izredne razmere na morju; nadzor, ki lahko vključuje varovanje meje in predmejnih območij, varovanje morske meje, pomorski nadzor in nadzor nad nezakonito trgovino; ter osrednja infrastruktura, ki lahko vključuje diplomatsko mrežo, policijsko komunikacijo, ključno infrastrukturo (npr. energija, prevoz, vodne pregrade) in vesoljsko infrastrukturo.

| (73) | GOVSATCOM je uporabniško usmerjen program z močno varnostno razsežnostjo. Analizirati je mogoče tri glavne sklope primerov uporabe: krizno upravljanje, naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, humanitarne krize in izredne razmere na morju; nadzor, ki lahko vključuje varovanje meje in predmejnih območij, varovanje morske meje, pomorski nadzor in nadzor nad nezakonito trgovino; ter osrednja infrastruktura, ki lahko vključuje diplomatsko mrežo, policijsko komunikacijo,
  digitalno infrastrukturo (npr. podatkovne centre, strežnike),
  ključno infrastrukturo (npr. energija, prevoz, vodne pregrade
  , kot so jezi
  ) in vesoljsko infrastrukturo. |
| --- | --- |

(73)

GOVSATCOM je uporabniško usmerjen program z močno varnostno razsežnostjo. Analizirati je mogoče tri glavne sklope primerov uporabe: krizno upravljanje, naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, humanitarne krize in izredne razmere na morju; nadzor, ki lahko vključuje varovanje meje in predmejnih območij, varovanje morske meje, pomorski nadzor in nadzor nad nezakonito trgovino; ter osrednja infrastruktura, ki lahko vključuje diplomatsko mrežo, policijsko komunikacijo,
  digitalno infrastrukturo (npr. podatkovne centre, strežnike),
  ključno infrastrukturo (npr. energija, prevoz, vodne pregrade
  , kot so jezi
  ) in vesoljsko infrastrukturo.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 78

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (78) | Za uporabnike satelitskih komunikacij je uporabniška oprema vse pomembnejši operativni vmesnik. Pristop GOVSATCOM EU
  omogoča
  , da
  večina uporabnikov
  še naprej
  uporablja
  svojo obstoječo uporabniško opremo za storitve GOVSATCOM
  , če uporabljajo tehnologije Unije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(78)

Za uporabnike satelitskih komunikacij je uporabniška oprema vse pomembnejši operativni vmesnik. Pristop GOVSATCOM EU
  omogoča
  , da
  večina uporabnikov
  še naprej
  uporablja
  svojo obstoječo uporabniško opremo za storitve GOVSATCOM
  , če uporabljajo tehnologije Unije
  .

| (78) | Za uporabnike satelitskih komunikacij je uporabniška oprema vse pomembnejši operativni vmesnik. Pristop GOVSATCOM EU
  bi moral omogočiti
  , da
  uporabniki
  še naprej
  uporabljajo
  svojo obstoječo uporabniško opremo za storitve GOVSATCOM. |
| --- | --- |

(78)

Za uporabnike satelitskih komunikacij je uporabniška oprema vse pomembnejši operativni vmesnik. Pristop GOVSATCOM EU
  bi moral omogočiti
  , da
  uporabniki
  še naprej
  uporabljajo
  svojo obstoječo uporabniško opremo za storitve GOVSATCOM.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Uvodna izjava 86

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (86) | V zvezi z infrastrukturo, namenjeno vesoljskemu programu, bi lahko bile potrebne dodatne raziskave in inovacije, ki bi se lahko podprle v okviru programa Obzorje Evropa, da bi se zagotovila usklajenost z dejavnostmi Evropske vesoljske agencije na tem področju. Sinergije s programom Obzorje Evropa bi morale zagotoviti, da se raziskovalne in inovacijske potrebe v vesoljskem sektorju opredelijo in vzpostavijo v okviru postopka strateškega načrtovanja raziskav in inovacij. Vesoljski podatki in storitve, ki so brezplačno na voljo prek vesoljskega programa, se bodo uporabili za razvoj prebojnih rešitev z raziskavami in inovacijami, tudi v programu Obzorje Evropa,
  zlasti na področju trajnostne hrane in naravnih virov, spremljanja podnebja, pametnih mest, avtomatiziranih vozil, varnosti in obvladovanja nesreč;
   V postopku strateškega načrtovanja v okviru programa Obzorje Evropa bodo opredeljene raziskovalne in inovacijske dejavnosti, za katere bi se morala uporabljati infrastruktura v lasti Unije, na primer Galileo, EGNOS in Copernicus. Raziskovalna infrastruktura, zlasti mreže za opazovanja in situ, bo bistveni element infrastrukture za opazovanja in situ, ki bo omogočala storitve programa Copernicus. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(86)

V zvezi z infrastrukturo, namenjeno vesoljskemu programu, bi lahko bile potrebne dodatne raziskave in inovacije, ki bi se lahko podprle v okviru programa Obzorje Evropa, da bi se zagotovila usklajenost z dejavnostmi Evropske vesoljske agencije na tem področju. Sinergije s programom Obzorje Evropa bi morale zagotoviti, da se raziskovalne in inovacijske potrebe v vesoljskem sektorju opredelijo in vzpostavijo v okviru postopka strateškega načrtovanja raziskav in inovacij. Vesoljski podatki in storitve, ki so brezplačno na voljo prek vesoljskega programa, se bodo uporabili za razvoj prebojnih rešitev z raziskavami in inovacijami, tudi v programu Obzorje Evropa,
  zlasti na področju trajnostne hrane in naravnih virov, spremljanja podnebja, pametnih mest, avtomatiziranih vozil, varnosti in obvladovanja nesreč;
   V postopku strateškega načrtovanja v okviru programa Obzorje Evropa bodo opredeljene raziskovalne in inovacijske dejavnosti, za katere bi se morala uporabljati infrastruktura v lasti Unije, na primer Galileo, EGNOS in Copernicus. Raziskovalna infrastruktura, zlasti mreže za opazovanja in situ, bo bistveni element infrastrukture za opazovanja in situ, ki bo omogočala storitve programa Copernicus.

| (86) | V zvezi z infrastrukturo, namenjeno vesoljskemu programu, bi lahko bile potrebne dodatne raziskave in inovacije, ki bi se lahko podprle v okviru programa Obzorje Evropa, da bi se zagotovila usklajenost z dejavnostmi Evropske vesoljske agencije na tem področju. Sinergije s programom Obzorje Evropa bi morale zagotoviti, da se raziskovalne in inovacijske potrebe v vesoljskem sektorju opredelijo in vzpostavijo v okviru postopka strateškega načrtovanja raziskav in inovacij.
  Zagotoviti je treba kontinuiteto med rešitvami, razvitimi v okviru programa Obzorje Evropa, in delovanjem komponent vesoljskega programa.
  Vesoljski podatki in storitve, ki so brezplačno na voljo prek vesoljskega programa, se bodo uporabili za razvoj prebojnih rešitev z raziskavami in inovacijami, tudi v programu Obzorje Evropa,
  v glavnih evropskih politikah.
   V postopku strateškega načrtovanja v okviru programa Obzorje Evropa bodo opredeljene raziskovalne in inovacijske dejavnosti, za katere bi se morala uporabljati infrastruktura v lasti Unije, na primer Galileo, EGNOS in Copernicus. Raziskovalna infrastruktura, zlasti mreže za opazovanja in situ, bo bistveni element infrastrukture za opazovanja in situ, ki bo omogočala storitve programa Copernicus. |
| --- | --- |

(86)

V zvezi z infrastrukturo, namenjeno vesoljskemu programu, bi lahko bile potrebne dodatne raziskave in inovacije, ki bi se lahko podprle v okviru programa Obzorje Evropa, da bi se zagotovila usklajenost z dejavnostmi Evropske vesoljske agencije na tem področju. Sinergije s programom Obzorje Evropa bi morale zagotoviti, da se raziskovalne in inovacijske potrebe v vesoljskem sektorju opredelijo in vzpostavijo v okviru postopka strateškega načrtovanja raziskav in inovacij.
  Zagotoviti je treba kontinuiteto med rešitvami, razvitimi v okviru programa Obzorje Evropa, in delovanjem komponent vesoljskega programa.
  Vesoljski podatki in storitve, ki so brezplačno na voljo prek vesoljskega programa, se bodo uporabili za razvoj prebojnih rešitev z raziskavami in inovacijami, tudi v programu Obzorje Evropa,
  v glavnih evropskih politikah.
   V postopku strateškega načrtovanja v okviru programa Obzorje Evropa bodo opredeljene raziskovalne in inovacijske dejavnosti, za katere bi se morala uporabljati infrastruktura v lasti Unije, na primer Galileo, EGNOS in Copernicus. Raziskovalna infrastruktura, zlasti mreže za opazovanja in situ, bo bistveni element infrastrukture za opazovanja in situ, ki bo omogočala storitve programa Copernicus.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Uvodna izjava 87

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (87) | Z Uredbo (EU) št. 912/2010 je bila za upravljanje nekaterih vidikov satelitskih navigacijskih programov Galileo in EGNOS ustanovljena agencija Unije, imenovana Agencija za evropski GNSS. Ta uredba zlasti določa, da bo Agencija za evropski GNSS zadolžena za nove naloge, ne samo v zvezi s sistemom Galileo in storitvijo EGNOS, temveč tudi za druge komponente vesoljskega programa, zlasti varnostno akreditacijo. Zato je treba ustrezno prilagoditi ime, naloge in organizacijske vidike Agencije za evropski GNSS. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(87)

Z Uredbo (EU) št. 912/2010 je bila za upravljanje nekaterih vidikov satelitskih navigacijskih programov Galileo in EGNOS ustanovljena agencija Unije, imenovana Agencija za evropski GNSS. Ta uredba zlasti določa, da bo Agencija za evropski GNSS zadolžena za nove naloge, ne samo v zvezi s sistemom Galileo in storitvijo EGNOS, temveč tudi za druge komponente vesoljskega programa, zlasti varnostno akreditacijo. Zato je treba ustrezno prilagoditi ime, naloge in organizacijske vidike Agencije za evropski GNSS.

| (87) | Z Uredbo (EU) št. 912/2010 je bila za upravljanje nekaterih vidikov satelitskih navigacijskih programov Galileo in EGNOS ustanovljena agencija Unije, imenovana Agencija za evropski GNSS. Ta uredba zlasti določa, da bo Agencija za evropski GNSS zadolžena za nove naloge, ne samo v zvezi s sistemom Galileo in storitvijo EGNOS, temveč tudi za druge komponente vesoljskega programa, zlasti varnostno akreditacijo
  in kibernetsko varnost
  . Zato je treba ustrezno prilagoditi ime, naloge in organizacijske vidike Agencije za evropski GNSS. |
| --- | --- |

(87)

Z Uredbo (EU) št. 912/2010 je bila za upravljanje nekaterih vidikov satelitskih navigacijskih programov Galileo in EGNOS ustanovljena agencija Unije, imenovana Agencija za evropski GNSS. Ta uredba zlasti določa, da bo Agencija za evropski GNSS zadolžena za nove naloge, ne samo v zvezi s sistemom Galileo in storitvijo EGNOS, temveč tudi za druge komponente vesoljskega programa, zlasti varnostno akreditacijo
  in kibernetsko varnost
  . Zato je treba ustrezno prilagoditi ime, naloge in organizacijske vidike Agencije za evropski GNSS.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Uvodna izjava 88

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (88) | Glede na njeno razširjeno področje pristojnosti, ki ne bo več omejeno na Galileo in EGNOS, bi bilo zato treba Agencijo za evropski GNSS spremeniti. Vendar pa bi morala biti v okviru Agencije zagotovljena kontinuiteta dejavnosti Agencije za evropski GNSS, vključno glede pravic in obveznosti, osebja in veljavnosti vseh sprejetih odločitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(88)

Glede na njeno razširjeno področje pristojnosti, ki ne bo več omejeno na Galileo in EGNOS, bi bilo zato treba Agencijo za evropski GNSS spremeniti. Vendar pa bi morala biti v okviru Agencije zagotovljena kontinuiteta dejavnosti Agencije za evropski GNSS, vključno glede pravic in obveznosti, osebja in veljavnosti vseh sprejetih odločitev.

| (88) | Glede na njeno razširjeno področje pristojnosti, ki ne bo več omejeno na Galileo in EGNOS, bi bilo zato treba Agencijo za evropski GNSS spremeniti.
  Kadar Komisija Agenciji zaupa naloge, bi morala zagotoviti ustrezno financiranje za upravljanje in izvajanje teh nalog, vključno z ustreznimi človeškimi in finančnimi viri.
  Vendar pa bi morala biti v okviru Agencije zagotovljena kontinuiteta dejavnosti Agencije za evropski GNSS, vključno glede pravic in obveznosti, osebja in veljavnosti vseh sprejetih odločitev. |
| --- | --- |

(88)

Glede na njeno razširjeno področje pristojnosti, ki ne bo več omejeno na Galileo in EGNOS, bi bilo zato treba Agencijo za evropski GNSS spremeniti.
  Kadar Komisija Agenciji zaupa naloge, bi morala zagotoviti ustrezno financiranje za upravljanje in izvajanje teh nalog, vključno z ustreznimi človeškimi in finančnimi viri.
  Vendar pa bi morala biti v okviru Agencije zagotovljena kontinuiteta dejavnosti Agencije za evropski GNSS, vključno glede pravic in obveznosti, osebja in veljavnosti vseh sprejetih odločitev.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | „vesoljski vremenski dogodki“ pomeni naravna nihanja v vesolju med Soncem in Zemljo, vključno s Sončevimi baklami, Sončevimi energetskimi delci, Sončevim vetrom in izbruhi koronalne mase, ki lahko povzročijo Sončeve nevihte (geomagnetne viharje, Sončeve radiacijske nevihte in ionosferske motnje), ki bi lahko vplivale na Zemljo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

„vesoljski vremenski dogodki“ pomeni naravna nihanja v vesolju med Soncem in Zemljo, vključno s Sončevimi baklami, Sončevimi energetskimi delci, Sončevim vetrom in izbruhi koronalne mase, ki lahko povzročijo Sončeve nevihte (geomagnetne viharje, Sončeve radiacijske nevihte in ionosferske motnje), ki bi lahko vplivale na Zemljo;

| (2) | „vesoljski vremenski dogodki“ pomeni naravna nihanja v vesolju med Soncem in Zemljo, vključno s Sončevimi baklami, Sončevimi energetskimi delci, Sončevim vetrom in izbruhi koronalne mase, ki lahko povzročijo Sončeve nevihte (geomagnetne viharje, Sončeve radiacijske nevihte in ionosferske motnje), ki bi lahko vplivale na Zemljo
  ali vesoljsko infrastrukturo
  ; |
| --- | --- |

(2)

„vesoljski vremenski dogodki“ pomeni naravna nihanja v vesolju med Soncem in Zemljo, vključno s Sončevimi baklami, Sončevimi energetskimi delci, Sončevim vetrom in izbruhi koronalne mase, ki lahko povzročijo Sončeve nevihte (geomagnetne viharje, Sončeve radiacijske nevihte in ionosferske motnje), ki bi lahko vplivale na Zemljo
  ali vesoljsko infrastrukturo
  ;

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | „spremljanje razmer v vesolju“ (SSA) pomeni
  celovit pristop h glavnim nevarnostim
  v vesolju, med katere spadajo trki med sateliti in vesoljskimi odpadki, vesoljski vremenski pojavi in blizuzemeljski predmeti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

„spremljanje razmer v vesolju“ (SSA) pomeni
  celovit pristop h glavnim nevarnostim
  v vesolju, med katere spadajo trki med sateliti in vesoljskimi odpadki, vesoljski vremenski pojavi in blizuzemeljski predmeti;

| (5) | „spremljanje razmer v vesolju“ (SSA) pomeni
  celovito znanje in razumevanje glavnih nevarnosti
  v vesolju, med katere spadajo trki med sateliti in vesoljskimi odpadki, vesoljski vremenski pojavi in blizuzemeljski predmeti; |
| --- | --- |

(5)

„spremljanje razmer v vesolju“ (SSA) pomeni
  celovito znanje in razumevanje glavnih nevarnosti
  v vesolju, med katere spadajo trki med sateliti in vesoljskimi odpadki, vesoljski vremenski pojavi in blizuzemeljski predmeti;

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | „operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna EU, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna EU s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

„operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna EU, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna EU s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev;

| (6) | „operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna EU, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente
  in/ali proračunska jamstva
  iz proračuna EU s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; |
| --- | --- |

(6)

„operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna EU, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente
  in/ali proračunska jamstva
  iz proračuna EU s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev;

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | „podatki SST“ pomenijo fizikalne parametre vesoljskih predmetov
  , ki jih pridobijo
  senzorji SST, ali orbitalne parametre vesoljskih predmetov, ki izhajajo iz opazovanj s senzorji SST v okviru komponente nadzora in spremljanja v vesolju (SST); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

„podatki SST“ pomenijo fizikalne parametre vesoljskih predmetov
  , ki jih pridobijo
  senzorji SST, ali orbitalne parametre vesoljskih predmetov, ki izhajajo iz opazovanj s senzorji SST v okviru komponente nadzora in spremljanja v vesolju (SST);

| (10) | „podatki SST“ pomenijo fizikalne parametre vesoljskih predmetov
  (vključno z vesoljskimi odpadki), pridobljene s
  senzorji SST, ali orbitalne parametre vesoljskih predmetov, ki izhajajo iz opazovanj s senzorji SST v okviru komponente nadzora in spremljanja v vesolju (SST); |
| --- | --- |

(10)

„podatki SST“ pomenijo fizikalne parametre vesoljskih predmetov
  (vključno z vesoljskimi odpadki), pridobljene s
  senzorji SST, ali orbitalne parametre vesoljskih predmetov, ki izhajajo iz opazovanj s senzorji SST v okviru komponente nadzora in spremljanja v vesolju (SST);

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | „informacije tretjih strani programa Copernicus“ pomeni informacije, ki so licencirane in zagotovljene za uporabo v okviru dejavnosti programa Copernicus in so bile pridobljene drugače kot s Sentineli programa Copernicus; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 23 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „glavni uporabniki programa Copernicus“, ki izkoriščajo podatke in informacije programa Copernicus in imajo dodatno vlogo spodbujanja razvoja programa Copernicus, zajemajo pa institucije in organe Unije ter evropske nacionalne ali regionalne javne organe, pooblaščene za opravljanje javnih storitev za opredelitev, izvajanje, izvrševanje ali spremljanje okoljskih ali varnostnih politik ali politik civilne zaščite; | „glavni uporabniki programa Copernicus“, ki izkoriščajo podatke in informacije programa Copernicus in imajo dodatno vlogo spodbujanja razvoja programa Copernicus, zajemajo pa institucije in organe Unije ter evropske nacionalne ali regionalne javne organe, pooblaščene za opravljanje javnih storitev za opredelitev, izvajanje, izvrševanje ali spremljanje okoljskih ali varnostnih politik
  (vključno z varnostjo infrastrukture)
  ali politik civilne zaščite; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

„glavni uporabniki programa Copernicus“, ki izkoriščajo podatke in informacije programa Copernicus in imajo dodatno vlogo spodbujanja razvoja programa Copernicus, zajemajo pa institucije in organe Unije ter evropske nacionalne ali regionalne javne organe, pooblaščene za opravljanje javnih storitev za opredelitev, izvajanje, izvrševanje ali spremljanje okoljskih ali varnostnih politik ali politik civilne zaščite;

„glavni uporabniki programa Copernicus“, ki izkoriščajo podatke in informacije programa Copernicus in imajo dodatno vlogo spodbujanja razvoja programa Copernicus, zajemajo pa institucije in organe Unije ter evropske nacionalne ali regionalne javne organe, pooblaščene za opravljanje javnih storitev za opredelitev, izvajanje, izvrševanje ali spremljanje okoljskih ali varnostnih politik
  (vključno z varnostjo infrastrukture)
  ali politik civilne zaščite;

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 23 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | „temeljne storitve programa Copernicus“ pomeni operativne storitve, ki so združene v komponenti obdelave podatkov in informacij ali storitveni komponenti in so splošnega in skupnega interesa za države članice in Unijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

„temeljne storitve programa Copernicus“ pomeni operativne storitve, ki so združene v komponenti obdelave podatkov in informacij ali storitveni komponenti in so splošnega in skupnega interesa za države članice in Unijo;

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 23 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23a) | „vesoljski sektor“ pomeni:



  „sektor višje v prodajni verigi“, ki zajema dejavnosti, ki vodijo v delujoč vesoljski sistem, ter raziskovanje vesolja;




  „sektor nižje v prodajni verigi“, ki zajema dejavnosti v zvezi z uporabo satelitskih podatkov za razvoj vesoljskih proizvodov in storitev za končne uporabnike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23a)

„sektor višje v prodajni verigi“, ki zajema dejavnosti, ki vodijo v delujoč vesoljski sistem, ter raziskovanje vesolja;

„sektor nižje v prodajni verigi“, ki zajema dejavnosti v zvezi z uporabo satelitskih podatkov za razvoj vesoljskih proizvodov in storitev za končne uporabnike.

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | avtonomni civilni globalni satelitski navigacijski sistem (GNSS) pod civilnim nadzorom, ki obsega konstelacijo satelitov, centrov in globalno mrežo zemeljskih postaj, omogoča storitve določanja položaja, navigacijske storitve in storitve določanja točnega časa ter vključuje
  vse
  potrebe in zahteve glede varnosti (v nadaljnjem besedilu: Galileo); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

avtonomni civilni globalni satelitski navigacijski sistem (GNSS) pod civilnim nadzorom, ki obsega konstelacijo satelitov, centrov in globalno mrežo zemeljskih postaj, omogoča storitve določanja položaja, navigacijske storitve in storitve določanja točnega časa ter vključuje
  vse
  potrebe in zahteve glede varnosti (v nadaljnjem besedilu: Galileo);

| (a) | avtonomni civilni globalni satelitski navigacijski sistem (GNSS) pod civilnim nadzorom, ki obsega konstelacijo satelitov, centrov in globalno mrežo zemeljskih postaj, omogoča storitve določanja položaja, navigacijske storitve in storitve določanja točnega časa ter
  , kadar je to ustrezno,
  vključuje potrebe in zahteve glede varnosti (v nadaljnjem besedilu: Galileo); |
| --- | --- |

(a)

avtonomni civilni globalni satelitski navigacijski sistem (GNSS) pod civilnim nadzorom, ki obsega konstelacijo satelitov, centrov in globalno mrežo zemeljskih postaj, omogoča storitve določanja položaja, navigacijske storitve in storitve določanja točnega časa ter
  , kadar je to ustrezno,
  vključuje potrebe in zahteve glede varnosti (v nadaljnjem besedilu: Galileo);

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | avtonomen, uporabniško usmerjen sistem za opazovanje Zemlje pod civilnim nadzorom, ki ponuja geoinformacijske podatke in storitve, obsega satelite, zemeljsko infrastrukturo, zmogljivosti za obdelavo podatkov in informacij ter infrastrukturo za razširjanje podatkov ter vključuje vse potrebe in zahteve glede varnosti (v nadaljnjem besedilu: Copernicus); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

avtonomen, uporabniško usmerjen sistem za opazovanje Zemlje pod civilnim nadzorom, ki ponuja geoinformacijske podatke in storitve, obsega satelite, zemeljsko infrastrukturo, zmogljivosti za obdelavo podatkov in informacij ter infrastrukturo za razširjanje podatkov ter vključuje vse potrebe in zahteve glede varnosti (v nadaljnjem besedilu: Copernicus);

| (c) | avtonomen, uporabniško usmerjen sistem za opazovanje Zemlje pod civilnim nadzorom, ki
  na podlagi politike brezplačnega in odprtega dostopa do podatkov
  ponuja geoinformacijske podatke in storitve, obsega satelite, zemeljsko infrastrukturo, zmogljivosti za obdelavo podatkov in informacij ter infrastrukturo za razširjanje podatkov ter vključuje vse potrebe in zahteve glede varnosti (v nadaljnjem besedilu: Copernicus); |
| --- | --- |

(c)

avtonomen, uporabniško usmerjen sistem za opazovanje Zemlje pod civilnim nadzorom, ki
  na podlagi politike brezplačnega in odprtega dostopa do podatkov
  ponuja geoinformacijske podatke in storitve, obsega satelite, zemeljsko infrastrukturo, zmogljivosti za obdelavo podatkov in informacij ter infrastrukturo za razširjanje podatkov ter vključuje vse potrebe in zahteve glede varnosti (v nadaljnjem besedilu: Copernicus);

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | sistem za nadzor in spremljanje v vesolju, ki naj bi izboljšal, upravljal in zagotavljal podatke, informacije in storitve v zvezi z nadzorom in spremljanjem aktivnih in neaktivnih vesoljskih plovil
  , odvrženih stopenj nosilnih raket, odpadkov
  in
  delov
  odpadkov v Zemljini orbiti, ki jih dopolnjujejo opazovalni parametri v zvezi z vesoljskimi vremenskimi dogodki in spremljanje tveganja v zvezi z blizuzemeljskimi predmeti, ki se približujejo Zemlji (v nadaljnjem besedilu: SST); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

sistem za nadzor in spremljanje v vesolju, ki naj bi izboljšal, upravljal in zagotavljal podatke, informacije in storitve v zvezi z nadzorom in spremljanjem aktivnih in neaktivnih vesoljskih plovil
  , odvrženih stopenj nosilnih raket, odpadkov
  in
  delov
  odpadkov v Zemljini orbiti, ki jih dopolnjujejo opazovalni parametri v zvezi z vesoljskimi vremenskimi dogodki in spremljanje tveganja v zvezi z blizuzemeljskimi predmeti, ki se približujejo Zemlji (v nadaljnjem besedilu: SST);

| (d) | sistem za nadzor in spremljanje v vesolju, ki naj bi izboljšal, upravljal in zagotavljal podatke, informacije in storitve v zvezi z nadzorom in spremljanjem aktivnih in neaktivnih vesoljskih plovil in
  vesoljskih
  odpadkov v Zemljini orbiti, ki jih dopolnjujejo opazovalni parametri v zvezi z vesoljskimi vremenskimi dogodki in spremljanje tveganja v zvezi z blizuzemeljskimi predmeti, ki se približujejo Zemlji (v nadaljnjem besedilu: SST); |
| --- | --- |

(d)

sistem za nadzor in spremljanje v vesolju, ki naj bi izboljšal, upravljal in zagotavljal podatke, informacije in storitve v zvezi z nadzorom in spremljanjem aktivnih in neaktivnih vesoljskih plovil in
  vesoljskih
  odpadkov v Zemljini orbiti, ki jih dopolnjujejo opazovalni parametri v zvezi z vesoljskimi vremenskimi dogodki in spremljanje tveganja v zvezi z blizuzemeljskimi predmeti, ki se približujejo Zemlji (v nadaljnjem besedilu: SST);

Sprememba 62

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Poleg tega vključuje vesoljski program ukrepe za zagotavljanje
  učinkovitega
  dostopa do vesolja
  v okviru vesoljskega programa ter
  za spodbujanje inovativnega vesoljskega sektorja. | Poleg tega vključuje vesoljski program ukrepe za zagotavljanje
  neodvisnega
  dostopa do vesolja
  , za spoprijemanje s kibernetskimi grožnjami,
  za spodbujanje inovativnega
  in konkurenčnega
  vesoljskega sektorja
  (višje in nižje v prodajni verigi) ter za podporo vesoljski diplomaciji
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Poleg tega vključuje vesoljski program ukrepe za zagotavljanje
  učinkovitega
  dostopa do vesolja
  v okviru vesoljskega programa ter
  za spodbujanje inovativnega vesoljskega sektorja.

Poleg tega vključuje vesoljski program ukrepe za zagotavljanje
  neodvisnega
  dostopa do vesolja
  , za spoprijemanje s kibernetskimi grožnjami,
  za spodbujanje inovativnega
  in konkurenčnega
  vesoljskega sektorja
  (višje in nižje v prodajni verigi) ter za podporo vesoljski diplomaciji
  .

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Splošni cilji vesoljskega programa so: | 1.   (Ne zadeva slovenske različice.) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Splošni cilji vesoljskega programa so:

1.   (Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a

Člen 4 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | brez prekinitev in, kadar je le mogoče, na svetovni ravni zagotavljati visokokakovostne in najsodobnejše ter po potrebi varne vesoljske podatke, informacije in storitve, ki izpolnjujejo sedanje in prihodnje potrebe ter lahko uresničijo politične prednostne naloge Unije,
  tudi v zvezi
  s podnebnimi spremembami
  , varnostjo in obrambo
  , ali prispevati k zagotavljanju takih podatkov, informacij in storitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

brez prekinitev in, kadar je le mogoče, na svetovni ravni zagotavljati visokokakovostne in najsodobnejše ter po potrebi varne vesoljske podatke, informacije in storitve, ki izpolnjujejo sedanje in prihodnje potrebe ter lahko uresničijo politične prednostne naloge Unije,
  tudi v zvezi
  s podnebnimi spremembami
  , varnostjo in obrambo
  , ali prispevati k zagotavljanju takih podatkov, informacij in storitev;

tudi v zvezi

, varnostjo in obrambo

| (a) | brez prekinitev in, kadar je le mogoče, na svetovni ravni zagotavljati visokokakovostne in najsodobnejše ter po potrebi varne vesoljske podatke, informacije in storitve, ki izpolnjujejo sedanje in prihodnje potrebe ter lahko uresničijo politične prednostne naloge Unije,
  vključno
  s podnebnimi spremembami, ali prispevati k zagotavljanju takih podatkov, informacij in storitev
  ter podpirati zmogljivost Unije in njenih držav članic za odločanje na podlagi dokazov in neodvisno odločanje; |
| --- | --- |

(a)

brez prekinitev in, kadar je le mogoče, na svetovni ravni zagotavljati visokokakovostne in najsodobnejše ter po potrebi varne vesoljske podatke, informacije in storitve, ki izpolnjujejo sedanje in prihodnje potrebe ter lahko uresničijo politične prednostne naloge Unije,
  vključno
  s podnebnimi spremembami, ali prispevati k zagotavljanju takih podatkov, informacij in storitev
  ter podpirati zmogljivost Unije in njenih držav članic za odločanje na podlagi dokazov in neodvisno odločanje;

vključno

ter podpirati zmogljivost Unije in njenih držav članic za odločanje na podlagi dokazov in neodvisno odločanje;

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b

Člen 4 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | čim bolj povečati socialno-ekonomske koristi,
  vključno s spodbujanem
  kar
  najširše uporabe
  podatkov, informacij in storitev, ki jih zagotavljajo komponente vesoljskega programa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

čim bolj povečati socialno-ekonomske koristi,
  vključno s spodbujanem
  kar
  najširše uporabe
  podatkov, informacij in storitev, ki jih zagotavljajo komponente vesoljskega programa;

vključno s spodbujanem

najširše uporabe

| (b) | čim bolj povečati socialno-ekonomske koristi,
  zlasti tako da se okrepi evropski sektor nižje v prodajni verigi,
  kar
  bo omogočilo rast in ustvarjanje delovnih mest v Uniji, ter tako da se v Uniji in zunaj nje spodbuja kar najširša uporaba storitev in
  podatkov, informacij in storitev, ki jih zagotavljajo komponente vesoljskega programa; |
| --- | --- |

(b)

čim bolj povečati socialno-ekonomske koristi,
  zlasti tako da se okrepi evropski sektor nižje v prodajni verigi,
  kar
  bo omogočilo rast in ustvarjanje delovnih mest v Uniji, ter tako da se v Uniji in zunaj nje spodbuja kar najširša uporaba storitev in
  podatkov, informacij in storitev, ki jih zagotavljajo komponente vesoljskega programa;

zlasti tako da se okrepi evropski sektor nižje v prodajni verigi,

bo omogočilo rast in ustvarjanje delovnih mest v Uniji, ter tako da se v Uniji in zunaj nje spodbuja kar najširša uporaba storitev in

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c

Člen 4 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | povečati varnost Unije in njenih držav članic
  , njeno svobodo delovanja in
  njeno strateško neodvisnost, zlasti
  kar zadeva tehnologije
  in
  odločanje na podlagi dokazov
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

povečati varnost Unije in njenih držav članic
  , njeno svobodo delovanja in
  njeno strateško neodvisnost, zlasti
  kar zadeva tehnologije
  in
  odločanje na podlagi dokazov
  ;

, njeno svobodo delovanja in

kar zadeva tehnologije

odločanje na podlagi dokazov

| (c) | povečati
  (med drugim kibernetsko)
  varnost Unije in njenih držav članic
  ter povečati
  njeno strateško neodvisnost, zlasti
  v industrijskem
  in
  tehnološkem smislu
  ; |
| --- | --- |

(c)

povečati
  (med drugim kibernetsko)
  varnost Unije in njenih držav članic
  ter povečati
  njeno strateško neodvisnost, zlasti
  v industrijskem
  in
  tehnološkem smislu
  ;

(med drugim kibernetsko)

ter povečati

v industrijskem

tehnološkem smislu

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | okrepiti evropski industrijski in znanstveni ekosistem vesoljskega sektorja, tako da se vzpostavi skladen okvir, ki bo združeval odličnost evropskega izobraževanja in strokovnega znanja, razvoj zmogljivosti oblikovanja in zmogljivosti za proizvodnjo na visoki ravni ter strateško vizijo, ki je potrebna v vse bolj konkurenčnem sektorju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

okrepiti evropski industrijski in znanstveni ekosistem vesoljskega sektorja, tako da se vzpostavi skladen okvir, ki bo združeval odličnost evropskega izobraževanja in strokovnega znanja, razvoj zmogljivosti oblikovanja in zmogljivosti za proizvodnjo na visoki ravni ter strateško vizijo, ki je potrebna v vse bolj konkurenčnem sektorju;

okrepiti evropski industrijski in znanstveni ekosistem vesoljskega sektorja, tako da se vzpostavi skladen okvir, ki bo združeval odličnost evropskega izobraževanja in strokovnega znanja, razvoj zmogljivosti oblikovanja in zmogljivosti za proizvodnjo na visoki ravni ter strateško vizijo, ki je potrebna v vse bolj konkurenčnem sektorju;

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d

Člen 4 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | spodbujati vlogo Unije na mednarodnem prizorišču kot vodilnega akterja v vesoljskem sektorju in krepiti njeno vlogo pri reševanju globalnih izzivov ter podpiranju globalnih pobud, tudi v zvezi s 
  podnebnimi spremembami in
  trajnostnim razvojem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

spodbujati vlogo Unije na mednarodnem prizorišču kot vodilnega akterja v vesoljskem sektorju in krepiti njeno vlogo pri reševanju globalnih izzivov ter podpiranju globalnih pobud, tudi v zvezi s 
  podnebnimi spremembami in
  trajnostnim razvojem.

podnebnimi spremembami in

| (d) | spodbujati vlogo Unije na mednarodnem prizorišču kot vodilnega akterja v vesoljskem sektorju in krepiti njeno vlogo pri reševanju globalnih izzivov ter podpiranju globalnih pobud, tudi v zvezi s trajnostnim razvojem. |
| --- | --- |

(d)

spodbujati vlogo Unije na mednarodnem prizorišču kot vodilnega akterja v vesoljskem sektorju in krepiti njeno vlogo pri reševanju globalnih izzivov ter podpiranju globalnih pobud, tudi v zvezi s trajnostnim razvojem.

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | krepiti vesoljsko diplomacijo Unije in spodbujati mednarodno sodelovanje, da se poveča ozaveščenost o vesolju kot skupni dediščini človeštva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

krepiti vesoljsko diplomacijo Unije in spodbujati mednarodno sodelovanje, da se poveča ozaveščenost o vesolju kot skupni dediščini človeštva;

krepiti vesoljsko diplomacijo Unije in spodbujati mednarodno sodelovanje, da se poveča ozaveščenost o vesolju kot skupni dediščini človeštva;

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d b (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka d b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (db) | spodbujati tehnologijo in industrijo Unije ter načelo vzajemnosti in poštene konkurence na mednarodni ravni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(db)

(db)

spodbujati tehnologijo in industrijo Unije ter načelo vzajemnosti in poštene konkurence na mednarodni ravni;

spodbujati tehnologijo in industrijo Unije ter načelo vzajemnosti in poštene konkurence na mednarodni ravni;

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d c (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka d c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (dc) | povečati varnost Unije in njenih držav članic na različnih področjih, zlasti na področju prometa (letalstvo, vključno z brezpilotnimi zrakoplovi, železniški promet, navigacija, cestni promet, avtonomna vožnja), izgradnje in spremljanja infrastrukture ter spremljanja kopnega in okolja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(dc)

(dc)

povečati varnost Unije in njenih držav članic na različnih področjih, zlasti na področju prometa (letalstvo, vključno z brezpilotnimi zrakoplovi, železniški promet, navigacija, cestni promet, avtonomna vožnja), izgradnje in spremljanja infrastrukture ter spremljanja kopnega in okolja.

povečati varnost Unije in njenih držav članic na različnih področjih, zlasti na področju prometa (letalstvo, vključno z brezpilotnimi zrakoplovi, železniški promet, navigacija, cestni promet, avtonomna vožnja), izgradnje in spremljanja infrastrukture ter spremljanja kopnega in okolja.

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka a

Člen 4 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | za Galileo in EGNOS:
  zagotoviti
  vrhunske in po potrebi varne storitve določanja položaja, navigacijske storitve in storitve določanja točnega časa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

za Galileo in EGNOS:
  zagotoviti
  vrhunske in po potrebi varne storitve določanja položaja, navigacijske storitve in storitve določanja točnega časa;

zagotoviti

| (a) | za Galileo in EGNOS:
  dolgoročno in stalno zagotavljati
  vrhunske in po potrebi varne storitve določanja položaja, navigacijske storitve in storitve določanja točnega časa; |
| --- | --- |

(a)

za Galileo in EGNOS:
  dolgoročno in stalno zagotavljati
  vrhunske in po potrebi varne storitve določanja položaja, navigacijske storitve in storitve določanja točnega časa;

dolgoročno in stalno zagotavljati

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka b

Člen 4 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | za Copernicus: dolgoročno zagotavljati točne in zanesljive podatke in informacije, pridobljene z opazovanjem Zemlje, v podporo izvajanju in spremljanju politik Unije in njenih držav članic
  na področjih okolja, podnebnih sprememb, kmetijstva
  in
  razvoja podeželja, civilne zaščite, varnosti
  in
  zaščite ter digitalnega gospodarstva
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

za Copernicus: dolgoročno zagotavljati točne in zanesljive podatke in informacije, pridobljene z opazovanjem Zemlje, v podporo izvajanju in spremljanju politik Unije in njenih držav članic
  na področjih okolja, podnebnih sprememb, kmetijstva
  in
  razvoja podeželja, civilne zaščite, varnosti
  in
  zaščite ter digitalnega gospodarstva
  ;

na področjih okolja, podnebnih sprememb, kmetijstva

razvoja podeželja, civilne zaščite, varnosti

zaščite ter digitalnega gospodarstva

| (b) | za Copernicus: dolgoročno zagotavljati točne in zanesljive podatke in informacije, pridobljene z opazovanjem Zemlje, v podporo izvajanju in spremljanju
  uporabniško usmerjenih
  politik
  in ukrepov
  Unije in njenih držav članic; |
| --- | --- |

(b)

za Copernicus: dolgoročno zagotavljati točne in zanesljive podatke in informacije, pridobljene z opazovanjem Zemlje, v podporo izvajanju in spremljanju
  uporabniško usmerjenih
  politik
  in ukrepov
  Unije in njenih držav članic;

uporabniško usmerjenih

in ukrepov

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka c

Člen 4 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | za spremljanje razmer v vesolju (v nadaljnjem besedilu: SSA): okrepiti zmogljivosti SST za nadzor, spremljanje in opredelitev vesoljskih predmetov, za spremljanje vesoljskega vremena ter kartiranje in povezovanje zmogljivosti držav članic glede blizuzemeljskih predmetov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

za spremljanje razmer v vesolju (v nadaljnjem besedilu: SSA): okrepiti zmogljivosti SST za nadzor, spremljanje in opredelitev vesoljskih predmetov, za spremljanje vesoljskega vremena ter kartiranje in povezovanje zmogljivosti držav članic glede blizuzemeljskih predmetov;

| (c) | za spremljanje razmer v vesolju (v nadaljnjem besedilu: SSA): okrepiti zmogljivosti SST za nadzor, spremljanje in opredelitev vesoljskih predmetov
  in vesoljskih odpadkov
  , za spremljanje vesoljskega vremena ter kartiranje in povezovanje zmogljivosti držav članic glede blizuzemeljskih predmetov; |
| --- | --- |

(c)

za spremljanje razmer v vesolju (v nadaljnjem besedilu: SSA): okrepiti zmogljivosti SST za nadzor, spremljanje in opredelitev vesoljskih predmetov
  in vesoljskih odpadkov
  , za spremljanje vesoljskega vremena ter kartiranje in povezovanje zmogljivosti držav članic glede blizuzemeljskih predmetov;

in vesoljskih odpadkov

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka e

Člen 4 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | prispevati, kadar je nujno za potrebe vesoljskega programa
  ,
  k avtonomni, varni
  in stroškovno
  učinkoviti
  zmogljivosti dostopa do vesolja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

prispevati, kadar je nujno za potrebe vesoljskega programa
  ,
  k avtonomni, varni
  in stroškovno
  učinkoviti
  zmogljivosti dostopa do vesolja;

prispevati, kadar je nujno za potrebe vesoljskega programa

k avtonomni, varni

učinkoviti

| (e) | zagotavljati avtonomne
  ,
  varne
  in stroškovno
  učinkovite
  zmogljivosti dostopa do vesolja; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljati avtonomne
  ,
  varne
  in stroškovno
  učinkovite
  zmogljivosti dostopa do vesolja;

zagotavljati avtonomne

varne

učinkovite

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka f

Člen 4 – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | podpirati in krepiti konkurenčnost, podjetništvo, znanja in spretnosti
  ter
  inovacijsko zmogljivost pravnih in fizičnih oseb v Uniji, ki so dejavne ali želijo postati dejavne v tem sektorju, zlasti ob upoštevanju položaja
  in
  potreb malih, srednjih in zagonskih podjetij
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

podpirati in krepiti konkurenčnost, podjetništvo, znanja in spretnosti
  ter
  inovacijsko zmogljivost pravnih in fizičnih oseb v Uniji, ki so dejavne ali želijo postati dejavne v tem sektorju, zlasti ob upoštevanju položaja
  in
  potreb malih, srednjih in zagonskih podjetij
  .

podpirati in krepiti konkurenčnost, podjetništvo, znanja in spretnosti

inovacijsko zmogljivost pravnih in fizičnih oseb v Uniji, ki so dejavne ali želijo postati dejavne v tem sektorju, zlasti ob upoštevanju položaja

potreb malih, srednjih in zagonskih podjetij

| (f) | spodbujati razvoj močnega in konkurenčnega vesoljskega gospodarstva Unije
  ter
  kar najbolj povečati priložnosti za podjetja Unije vseh velikosti
  in
  za vse regije Unije
  . |
| --- | --- |

(f)

spodbujati razvoj močnega in konkurenčnega vesoljskega gospodarstva Unije
  ter
  kar najbolj povečati priložnosti za podjetja Unije vseh velikosti
  in
  za vse regije Unije
  .

spodbujati razvoj močnega in konkurenčnega vesoljskega gospodarstva Unije

kar najbolj povečati priložnosti za podjetja Unije vseh velikosti

za vse regije Unije

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 5 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vesoljski program podpira: | Vesoljski program
  – v sinergiji z drugimi programi in mehanizmi financiranja Unije in Evropske vesoljske agencije –
  podpira: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vesoljski program podpira:

Vesoljski program
  – v sinergiji z drugimi programi in mehanizmi financiranja Unije in Evropske vesoljske agencije –
  podpira:

– v sinergiji z drugimi programi in mehanizmi financiranja Unije in Evropske vesoljske agencije –

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka a

Člen 5 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zagotavljanje izstrelitvenih storitev za
  potrebe vesoljskega programa
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

zagotavljanje izstrelitvenih storitev za
  potrebe vesoljskega programa
  ;

potrebe vesoljskega programa

| (a) | zagotavljanje izstrelitvenih storitev za
  vesoljski program, vključno z združenimi izstrelitvenimi storitvami za Unijo in – na njihovo zahtevo – tudi za druge subjekte, pri čemer se upoštevajo bistveni varnostni interesi Unije v skladu s členom 25, da bi povečali konkurenčnost evropskih nosilnih raket in sektorjev na svetovnem trgu
  ; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje izstrelitvenih storitev za
  vesoljski program, vključno z združenimi izstrelitvenimi storitvami za Unijo in – na njihovo zahtevo – tudi za druge subjekte, pri čemer se upoštevajo bistveni varnostni interesi Unije v skladu s členom 25, da bi povečali konkurenčnost evropskih nosilnih raket in sektorjev na svetovnem trgu
  ;

vesoljski program, vključno z združenimi izstrelitvenimi storitvami za Unijo in – na njihovo zahtevo – tudi za druge subjekte, pri čemer se upoštevajo bistveni varnostni interesi Unije v skladu s členom 25, da bi povečali konkurenčnost evropskih nosilnih raket in sektorjev na svetovnem trgu

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka b

Člen 5 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | razvoj dejavnosti, povezanih z avtonomnim, zanesljivim in stroškovno učinkovitim dostopom do vesolja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

razvoj dejavnosti, povezanih z avtonomnim, zanesljivim in stroškovno učinkovitim dostopom do vesolja;

| (b) | razvoj dejavnosti, povezanih z avtonomnim, zanesljivim in stroškovno učinkovitim dostopom do vesolja
  , vključno z alternativnimi izstrelitvenimi tehnologijami in inovativnimi sistemi ali storitvami, pri čemer se upoštevajo bistveni varnostni interesi Unije in njenih držav članic v skladu s členom 25
  ; |
| --- | --- |

(b)

razvoj dejavnosti, povezanih z avtonomnim, zanesljivim in stroškovno učinkovitim dostopom do vesolja
  , vključno z alternativnimi izstrelitvenimi tehnologijami in inovativnimi sistemi ali storitvami, pri čemer se upoštevajo bistveni varnostni interesi Unije in njenih držav članic v skladu s členom 25
  ;

, vključno z alternativnimi izstrelitvenimi tehnologijami in inovativnimi sistemi ali storitvami, pri čemer se upoštevajo bistveni varnostni interesi Unije in njenih držav članic v skladu s členom 25

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka c

Člen 5 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | kadar je nujno zaradi
  potreb
  vesoljskega programa,
  potrebne
  prilagoditve zemeljske infrastrukture za dostop do vesolja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

kadar je nujno zaradi
  potreb
  vesoljskega programa,
  potrebne
  prilagoditve zemeljske infrastrukture za dostop do vesolja.

potreb

potrebne

| (c) | kadar je nujno zaradi
  ciljev
  vesoljskega programa,
  potrebno podporo za vzdrževanje,
  prilagoditve
  in razvoj
  zemeljske infrastrukture za dostop do vesolja
  , zlasti obstoječe infrastrukture, raketnih izstrelišč in raziskovalnih središč
  . |
| --- | --- |

(c)

kadar je nujno zaradi
  ciljev
  vesoljskega programa,
  potrebno podporo za vzdrževanje,
  prilagoditve
  in razvoj
  zemeljske infrastrukture za dostop do vesolja
  , zlasti obstoječe infrastrukture, raketnih izstrelišč in raziskovalnih središč
  .

ciljev

potrebno podporo za vzdrževanje,

in razvoj

, zlasti obstoječe infrastrukture, raketnih izstrelišč in raziskovalnih središč

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – naslov

Člen 6 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ukrepi v podporo inovativnemu vesoljskemu sektorju Unije | Ukrepi v podporo inovativnemu
  in konkurenčnemu
  vesoljskemu sektorju Unije |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ukrepi v podporo inovativnemu vesoljskemu sektorju Unije

Ukrepi v podporo inovativnemu
  in konkurenčnemu
  vesoljskemu sektorju Unije

in konkurenčnemu

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka a

Člen 6 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | inovativne dejavnosti za kar najboljše izkoriščanje vesoljske tehnologije, infrastrukture ali storitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

inovativne dejavnosti za kar najboljše izkoriščanje vesoljske tehnologije, infrastrukture ali storitev;

| (a) | inovativne dejavnosti za
  razvoj in
  kar najboljše izkoriščanje vesoljske tehnologije, infrastrukture ali storitev; |
| --- | --- |

(a)

inovativne dejavnosti za
  razvoj in
  kar najboljše izkoriščanje vesoljske tehnologije, infrastrukture ali storitev;

razvoj in

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | ustrezne ukrepe za spodbujanje uporabe inovativnih rešitev, ki izhajajo iz dejavnosti raziskav in inovacij, zlasti prek sinergij z drugimi skladi Unije, kot sta Obzorje Evropa in InvestEU, da bi podprli razvoj sektorjev nižje v prodajni verigi za vse komponente vesoljskega programa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

ustrezne ukrepe za spodbujanje uporabe inovativnih rešitev, ki izhajajo iz dejavnosti raziskav in inovacij, zlasti prek sinergij z drugimi skladi Unije, kot sta Obzorje Evropa in InvestEU, da bi podprli razvoj sektorjev nižje v prodajni verigi za vse komponente vesoljskega programa;

ustrezne ukrepe za spodbujanje uporabe inovativnih rešitev, ki izhajajo iz dejavnosti raziskav in inovacij, zlasti prek sinergij z drugimi skladi Unije, kot sta Obzorje Evropa in InvestEU, da bi podprli razvoj sektorjev nižje v prodajni verigi za vse komponente vesoljskega programa;

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka a b (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka a b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | krepitev evropskega vesoljskega sektorja na izvoznem trgu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ab)

(ab)

krepitev evropskega vesoljskega sektorja na izvoznem trgu;

krepitev evropskega vesoljskega sektorja na izvoznem trgu;

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka b

Člen 6 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | vzpostavitev partnerstev za inovacije na področjih, povezanih z vesoljem, za razvoj inovativnih proizvodov ali storitev ter poznejše trženje
  tega blaga
  ali storitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

vzpostavitev partnerstev za inovacije na področjih, povezanih z vesoljem, za razvoj inovativnih proizvodov ali storitev ter poznejše trženje
  tega blaga
  ali storitev;

tega blaga

| (b) | vzpostavitev partnerstev za inovacije na področjih, povezanih z vesoljem, za razvoj inovativnih proizvodov ali storitev ter poznejše trženje
  teh proizvodov
  ali storitev
  za potrebe vesoljskega programa
  ; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev partnerstev za inovacije na področjih, povezanih z vesoljem, za razvoj inovativnih proizvodov ali storitev ter poznejše trženje
  teh proizvodov
  ali storitev
  za potrebe vesoljskega programa
  ;

teh proizvodov

za potrebe vesoljskega programa

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | oblikovanje, preizkušanje, izvajanje in nameščanje podatkovnih medoperabilnih vesoljskih rešitev za javne službe, spodbujanje inovacij in vzpostavljanje skupnih okvirov, da bi za državljane in podjetja sprostili celoten potencial storitev javne uprave; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

oblikovanje, preizkušanje, izvajanje in nameščanje podatkovnih medoperabilnih vesoljskih rešitev za javne službe, spodbujanje inovacij in vzpostavljanje skupnih okvirov, da bi za državljane in podjetja sprostili celoten potencial storitev javne uprave;

oblikovanje, preizkušanje, izvajanje in nameščanje podatkovnih medoperabilnih vesoljskih rešitev za javne službe, spodbujanje inovacij in vzpostavljanje skupnih okvirov, da bi za državljane in podjetja sprostili celoten potencial storitev javne uprave;

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka c

Člen 6 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | podjetništvo, od začetne do razširitvene faze v skladu s členom 21 in
  drugimi določbami
  v zvezi z dostopom do financiranja iz člena 18 in poglavja I naslova III; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

podjetništvo, od začetne do razširitvene faze v skladu s členom 21 in
  drugimi določbami
  v zvezi z dostopom do financiranja iz člena 18 in poglavja I naslova III;

drugimi določbami

| (c) | podjetništvo,
  tudi
  od začetne do razširitvene faze v skladu s členom 21 in
  na podlagi drugih določb
  v zvezi z dostopom do financiranja iz člena 18 in poglavja I naslova III; |
| --- | --- |

(c)

podjetništvo,
  tudi
  od začetne do razširitvene faze v skladu s členom 21 in
  na podlagi drugih določb
  v zvezi z dostopom do financiranja iz člena 18 in poglavja I naslova III;

tudi

na podlagi drugih določb

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka d

Člen 6 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | sodelovanje
  med podjetji
  v obliki vozlišč vesoljskih dejavnosti, ki na regionalni in nacionalni ravni združujejo akterje in uporabnike iz vesoljskega in digitalnega sektorja ter nudijo podporo državljanom in podjetjem, da bi se tako spodbujala podjetništvo ter razvoj znanja in spretnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

sodelovanje
  med podjetji
  v obliki vozlišč vesoljskih dejavnosti, ki na regionalni in nacionalni ravni združujejo akterje in uporabnike iz vesoljskega in digitalnega sektorja ter nudijo podporo državljanom in podjetjem, da bi se tako spodbujala podjetništvo ter razvoj znanja in spretnosti;

med podjetji

| (d) | sodelovanje v obliki
  mreže
  vozlišč vesoljskih dejavnosti, ki
  zlasti
  na regionalni in nacionalni ravni združujejo akterje in uporabnike iz vesoljskega in digitalnega sektorja ter nudijo podporo
  , infrastrukturo in storitve
  državljanom in podjetjem, da bi se tako spodbujala podjetništvo ter razvoj znanja in spretnosti;
  spodbujanje sodelovanja med vozlišči vesoljskih dejavnosti in vozlišči za digitalne inovacije, vzpostavljenimi v okviru programa za digitalno Evropo; |
| --- | --- |

(d)

sodelovanje v obliki
  mreže
  vozlišč vesoljskih dejavnosti, ki
  zlasti
  na regionalni in nacionalni ravni združujejo akterje in uporabnike iz vesoljskega in digitalnega sektorja ter nudijo podporo
  , infrastrukturo in storitve
  državljanom in podjetjem, da bi se tako spodbujala podjetništvo ter razvoj znanja in spretnosti;
  spodbujanje sodelovanja med vozlišči vesoljskih dejavnosti in vozlišči za digitalne inovacije, vzpostavljenimi v okviru programa za digitalno Evropo;

mreže

zlasti

, infrastrukturo in storitve

spodbujanje sodelovanja med vozlišči vesoljskih dejavnosti in vozlišči za digitalne inovacije, vzpostavljenimi v okviru programa za digitalno Evropo;

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka d a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | morebitno oblikovanje „strategije pristopa prve pogodbe“ z vsemi ustreznimi akterji iz javnega in zasebnega sektorja, da bi podprli ustanavljanje zagonskih podjetij v vesoljskem sektorju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

morebitno oblikovanje „strategije pristopa prve pogodbe“ z vsemi ustreznimi akterji iz javnega in zasebnega sektorja, da bi podprli ustanavljanje zagonskih podjetij v vesoljskem sektorju;

morebitno oblikovanje „strategije pristopa prve pogodbe“ z vsemi ustreznimi akterji iz javnega in zasebnega sektorja, da bi podprli ustanavljanje zagonskih podjetij v vesoljskem sektorju;

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka d b (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka d b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (db) | sinergije s prometnim, vesoljskim in digitalnim sektorjem, da bi spodbudili širšo rabo novih tehnologij (kot so eCall, digitalni tahograf, nadzor in upravljanje prometa, avtonomna vožnja, vozila brez voznika in brezpilotni zrakoplovi) in obravnavali potrebe po varni in nemoteni povezljivosti, zanesljivem določanju položaja, intermodalnosti in interoperabilnosti, s tem pa povečali konkurenčnost prometnih storitev in prometnega sektorja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(db)

(db)

sinergije s prometnim, vesoljskim in digitalnim sektorjem, da bi spodbudili širšo rabo novih tehnologij (kot so eCall, digitalni tahograf, nadzor in upravljanje prometa, avtonomna vožnja, vozila brez voznika in brezpilotni zrakoplovi) in obravnavali potrebe po varni in nemoteni povezljivosti, zanesljivem določanju položaja, intermodalnosti in interoperabilnosti, s tem pa povečali konkurenčnost prometnih storitev in prometnega sektorja;

sinergije s prometnim, vesoljskim in digitalnim sektorjem, da bi spodbudili širšo rabo novih tehnologij (kot so eCall, digitalni tahograf, nadzor in upravljanje prometa, avtonomna vožnja, vozila brez voznika in brezpilotni zrakoplovi) in obravnavali potrebe po varni in nemoteni povezljivosti, zanesljivem določanju položaja, intermodalnosti in interoperabilnosti, s tem pa povečali konkurenčnost prometnih storitev in prometnega sektorja;

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka e

Člen 6 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | zagotavljanje dejavnosti na področju izobraževanja in usposabljanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

zagotavljanje dejavnosti na področju izobraževanja in usposabljanja;

| (e) | zagotavljanje dejavnosti na področju izobraževanja in usposabljanja
  za razvoj naprednih znanj in spretnosti v vesoljskem sektorju
  ; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje dejavnosti na področju izobraževanja in usposabljanja
  za razvoj naprednih znanj in spretnosti v vesoljskem sektorju
  ;

za razvoj naprednih znanj in spretnosti v vesoljskem sektorju

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka f

Člen 6 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | dostop do zmogljivosti za obdelavo in preizkušanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

dostop do zmogljivosti za obdelavo in preizkušanje;

| (f) | dostop do zmogljivosti za obdelavo in preizkušanje
  za strokovnjake iz javnega in zasebnega sektorja, študente in podjetnike
  ; |
| --- | --- |

(f)

dostop do zmogljivosti za obdelavo in preizkušanje
  za strokovnjake iz javnega in zasebnega sektorja, študente in podjetnike
  ;

za strokovnjake iz javnega in zasebnega sektorja, študente in podjetnike

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – točka c

Člen 7 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | pravice odločanja o programu ne prenese na tretjo državo ali mednarodno organizacijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

pravice odločanja o programu ne prenese na tretjo državo ali mednarodno organizacijo;

| (c) | pravice odločanja o programu
  ali, kadar je to ustrezno, dostopa do občutljivih ali tajnih informacij
  ne prenese na tretjo državo ali mednarodno organizacijo; |
| --- | --- |

(c)

pravice odločanja o programu
  ali, kadar je to ustrezno, dostopa do občutljivih ali tajnih informacij
  ne prenese na tretjo državo ali mednarodno organizacijo;

ali, kadar je to ustrezno, dostopa do občutljivih ali tajnih informacij

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – točka d a (novo)

Člen 7 – odstavek 2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | kadar je to ustrezno, varuje strateške in suverene interese Unije na vseh zadevnih področjih, vključno s strateško neodvisnostjo Evrope na področju tehnologije ali industrije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

kadar je to ustrezno, varuje strateške in suverene interese Unije na vseh zadevnih področjih, vključno s strateško neodvisnostjo Evrope na področju tehnologije ali industrije;

kadar je to ustrezno, varuje strateške in suverene interese Unije na vseh zadevnih področjih, vključno s strateško neodvisnostjo Evrope na področju tehnologije ali industrije;

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3

Člen 9 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da pogodbe, sporazumi ali drugi dogovori v zvezi z dejavnostmi iz
  prvega
  odstavka vključujejo določbe o ustrezni lastniški ureditvi za navedena sredstva ter v zvezi s točko c) da lahko Unija prosto uporablja
  sprejemnike
  PRS v skladu s Sklepom št. 1104/2011/EU. | 3.   Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da pogodbe, sporazumi ali drugi dogovori v zvezi z dejavnostmi iz
  drugega
  odstavka vključujejo določbe o ustrezni lastniški
  in uporabniški
  ureditvi za navedena sredstva ter v zvezi s točko c) da lahko Unija prosto uporablja
  in dovoljuje uporabo sprejemnikov
  PRS v skladu s Sklepom št. 1104/2011/EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da pogodbe, sporazumi ali drugi dogovori v zvezi z dejavnostmi iz
  prvega
  odstavka vključujejo določbe o ustrezni lastniški ureditvi za navedena sredstva ter v zvezi s točko c) da lahko Unija prosto uporablja
  sprejemnike
  PRS v skladu s Sklepom št. 1104/2011/EU.

3.   Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da pogodbe, sporazumi ali drugi dogovori v zvezi z dejavnostmi iz
  drugega
  odstavka vključujejo določbe o ustrezni lastniški
  in uporabniški
  ureditvi za navedena sredstva ter v zvezi s točko c) da lahko Unija prosto uporablja
  in dovoljuje uporabo sprejemnikov
  PRS v skladu s Sklepom št. 1104/2011/EU.

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Storitve, podatki in informacije se v okviru komponent vesoljskega programa zagotavljajo brez izrecnega ali implicitnega jamstva glede kakovosti, natančnosti, razpoložljivosti, zanesljivosti, hitrosti in primernosti za kakršen koli namen. V ta namen Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da so uporabniki navedenih storitev, podatkov in informacij ustrezno obveščeni o odsotnosti kakršnega koli takega jamstva. | Storitve, podatki in informacije se v okviru komponent vesoljskega programa zagotavljajo brez izrecnega ali implicitnega jamstva glede kakovosti, natančnosti, razpoložljivosti, zanesljivosti, hitrosti in primernosti za kakršen koli namen
  , razen če se takšno jamstvo za zagotavljanje zadevnih storitev zahteva v skladu z veljavnim pravom Unije
  . V ta namen Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da so uporabniki navedenih storitev, podatkov in informacij ustrezno obveščeni o odsotnosti kakršnega koli takega jamstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Storitve, podatki in informacije se v okviru komponent vesoljskega programa zagotavljajo brez izrecnega ali implicitnega jamstva glede kakovosti, natančnosti, razpoložljivosti, zanesljivosti, hitrosti in primernosti za kakršen koli namen. V ta namen Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da so uporabniki navedenih storitev, podatkov in informacij ustrezno obveščeni o odsotnosti kakršnega koli takega jamstva.

Storitve, podatki in informacije se v okviru komponent vesoljskega programa zagotavljajo brez izrecnega ali implicitnega jamstva glede kakovosti, natančnosti, razpoložljivosti, zanesljivosti, hitrosti in primernosti za kakršen koli namen
  , razen če se takšno jamstvo za zagotavljanje zadevnih storitev zahteva v skladu z veljavnim pravom Unije
  . V ta namen Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da so uporabniki navedenih storitev, podatkov in informacij ustrezno obveščeni o odsotnosti kakršnega koli takega jamstva.

, razen če se takšno jamstvo za zagotavljanje zadevnih storitev zahteva v skladu z veljavnim pravom Unije

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Finančna sredstva za izvajanje vesoljskega programa za obdobje 2021–2027 znašajo [
  16
  ]
  milijard
  EUR v tekočih cenah. | Finančna sredstva za izvajanje vesoljskega programa za obdobje 2021–2027 znašajo [
  16,9
  ]
  milijarde
  EUR v tekočih cenah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Finančna sredstva za izvajanje vesoljskega programa za obdobje 2021–2027 znašajo [
  16
  ]
  milijard
  EUR v tekočih cenah.

16

milijard

Finančna sredstva za izvajanje vesoljskega programa za obdobje 2021–2027 znašajo [
  16,9
  ]
  milijarde
  EUR v tekočih cenah.

16,9

milijarde

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | za Copernicus: [
  5,8
  ]
  milijarde
  EUR; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

za Copernicus: [
  5,8
  ]
  milijarde
  EUR;

5,8

milijarde

| (b) | za Copernicus: [
  6
  ]
  milijard
  EUR; |
| --- | --- |

(b)

za Copernicus: [
  6
  ]
  milijard
  EUR;

6

milijard

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka c

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | za SSA/GOVSATCOM: [
  0,5
  ] milijarde EUR. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

za SSA/GOVSATCOM: [
  0,5
  ] milijarde EUR.

0,5

| (c) | za SSA/GOVSATCOM: [
  1,2
  ] milijarde EUR. |
| --- | --- |

(c)

za SSA/GOVSATCOM: [
  1,2
  ] milijarde EUR.

1,2

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Medsektorske dejavnosti iz
  člena
  3 se financirajo v okviru komponent vesoljskega programa. | 2.   Medsektorske dejavnosti iz
  členov
  3
  , 5 in 6
  se financirajo v okviru komponent vesoljskega programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Medsektorske dejavnosti iz
  člena
  3 se financirajo v okviru komponent vesoljskega programa.

2.   Medsektorske dejavnosti iz
  členov
  3
  , 5 in 6
  se financirajo v okviru komponent vesoljskega programa.

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – točka a

Člen 14 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | v vseh državah članicah
  in v celotni dobavni verigi spodbujajo čim večjo in čim bolj odprto udeležbo zagonskih podjetij, novih udeležencev na trgu, malih in srednjih podjetij
  ter drugih gospodarskih subjektov
  , vključno z zahtevo, da ponudniki sklenejo pogodbe s podizvajalci; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

v vseh državah članicah
  in v celotni dobavni verigi spodbujajo čim večjo in čim bolj odprto udeležbo zagonskih podjetij, novih udeležencev na trgu, malih in srednjih podjetij
  ter drugih gospodarskih subjektov
  , vključno z zahtevo, da ponudniki sklenejo pogodbe s podizvajalci;

v vseh državah članicah

ter drugih gospodarskih subjektov

| (a) | po vsej Uniji
  in v celotni dobavni verigi spodbujajo čim večjo in čim bolj odprto udeležbo
  vseh gospodarskih subjektov, predvsem pa
  zagonskih podjetij, novih udeležencev na trgu, malih in srednjih podjetij, vključno z zahtevo, da ponudniki sklenejo pogodbe s podizvajalci; |
| --- | --- |

(a)

po vsej Uniji
  in v celotni dobavni verigi spodbujajo čim večjo in čim bolj odprto udeležbo
  vseh gospodarskih subjektov, predvsem pa
  zagonskih podjetij, novih udeležencev na trgu, malih in srednjih podjetij, vključno z zahtevo, da ponudniki sklenejo pogodbe s podizvajalci;

po vsej Uniji

vseh gospodarskih subjektov, predvsem pa

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – točka d

Člen 14 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | spodbujajo
  avtonomnost
  Unije, zlasti v tehnološkem smislu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

spodbujajo
  avtonomnost
  Unije, zlasti v tehnološkem smislu;

avtonomnost

| (d) | spodbujajo
  strateško neodvisnost
  Unije
  v celotni vrednostni verigi
  , zlasti v 
  industrijskem in
  tehnološkem smislu; |
| --- | --- |

(d)

spodbujajo
  strateško neodvisnost
  Unije
  v celotni vrednostni verigi
  , zlasti v 
  industrijskem in
  tehnološkem smislu;

strateško neodvisnost

v celotni vrednostni verigi

industrijskem in

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – točka d a (novo)

Člen 14 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | spoštujejo načeli prostega dostopa in poštene konkurence v celotni industrijski dobavni verigi, omogočajo javno naročanje na podlagi preglednih in pravočasnih informacij, jasnega obveščanja o veljavnih pravilih glede javnih naročil, izbirnih merilih in merilih za oddajo naročil ter vseh drugih ustreznih informacij, da se omogočijo enaki pogoji za vse morebitne ponudnike; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

spoštujejo načeli prostega dostopa in poštene konkurence v celotni industrijski dobavni verigi, omogočajo javno naročanje na podlagi preglednih in pravočasnih informacij, jasnega obveščanja o veljavnih pravilih glede javnih naročil, izbirnih merilih in merilih za oddajo naročil ter vseh drugih ustreznih informacij, da se omogočijo enaki pogoji za vse morebitne ponudnike;

spoštujejo načeli prostega dostopa in poštene konkurence v celotni industrijski dobavni verigi, omogočajo javno naročanje na podlagi preglednih in pravočasnih informacij, jasnega obveščanja o veljavnih pravilih glede javnih naročil, izbirnih merilih in merilih za oddajo naročil ter vseh drugih ustreznih informacij, da se omogočijo enaki pogoji za vse morebitne ponudnike;

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1

Člen 17 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Za spodbujanje novih udeležencev na trgu, malih, srednjih in zagonskih podjetij ter zagotovitev najširše možne geografske pokritosti ob zaščiti strateške
  avtonomnosti
  Unije
  lahko
  javni naročnik od ponudnika
  zahteva
  , da del naročila odda podizvajalcem s konkurenčnim razpisnim postopkom za podizvajalce na ustreznih ravneh, in sicer podjetjem, ki ne spadajo v skupino, v katero spada sam. | 1.   Za spodbujanje novih udeležencev na trgu,
  zlasti
  malih, srednjih in zagonskih podjetij ter zagotovitev najširše možne geografske pokritosti ob zaščiti strateške
  neodvisnosti
  Unije
  skuša
  javni naročnik od ponudnika
  zahtevati
  , da del naročila odda podizvajalcem s konkurenčnim razpisnim postopkom za podizvajalce na ustreznih ravneh, in sicer podjetjem, ki ne spadajo v skupino, v katero spada sam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Za spodbujanje novih udeležencev na trgu, malih, srednjih in zagonskih podjetij ter zagotovitev najširše možne geografske pokritosti ob zaščiti strateške
  avtonomnosti
  Unije
  lahko
  javni naročnik od ponudnika
  zahteva
  , da del naročila odda podizvajalcem s konkurenčnim razpisnim postopkom za podizvajalce na ustreznih ravneh, in sicer podjetjem, ki ne spadajo v skupino, v katero spada sam.

1.   Za spodbujanje novih udeležencev na trgu,
  zlasti
  malih, srednjih in zagonskih podjetij ter zagotovitev najširše možne geografske pokritosti ob zaščiti strateške
  neodvisnosti
  Unije
  skuša
  javni naročnik od ponudnika
  zahtevati
  , da del naročila odda podizvajalcem s konkurenčnim razpisnim postopkom za podizvajalce na ustreznih ravneh, in sicer podjetjem, ki ne spadajo v skupino, v katero spada sam.

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2

Člen 17 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Javni naročnik zahtevani delež naročila, ki se odda podizvajalcem, izrazi v obliki razpona med minimalnim in maksimalnim deležem. | 2.   Javni naročnik zahtevani delež naročila, ki se odda
  panožnim
  podizvajalcem na
  vseh ravneh, v skladu z odstavkom 1
  izrazi v obliki razpona med minimalnim in maksimalnim deležem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Javni naročnik zahtevani delež naročila, ki se odda podizvajalcem, izrazi v obliki razpona med minimalnim in maksimalnim deležem.

2.   Javni naročnik zahtevani delež naročila, ki se odda
  panožnim
  podizvajalcem na
  vseh ravneh, v skladu z odstavkom 1
  izrazi v obliki razpona med minimalnim in maksimalnim deležem.

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3

Člen 17 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Ponudnik utemelji kakršno koli odstopanje od zahteve v skladu z odstavkom 1. | 3.   Ponudnik utemelji
  in naročnik oceni
  kakršno koli odstopanje od zahteve v skladu z odstavkom 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Ponudnik utemelji kakršno koli odstopanje od zahteve v skladu z odstavkom 1.

3.   Ponudnik utemelji
  in naročnik oceni
  kakršno koli odstopanje od zahteve v skladu z odstavkom 1.

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 2

Člen 19 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V primeru skupnega razpisa se določijo skupni postopki za izbiro in ocenjevanje predlogov. Pri postopkih
  mora sodelovati
  uravnotežena skupina strokovnjakov, ki jih imenuje vsaka stran. | V primeru skupnega razpisa se določijo skupni postopki za izbiro in ocenjevanje predlogov. Pri postopkih
  sodeluje
  uravnotežena skupina strokovnjakov, ki jih imenuje vsaka stranka.
  Strokovnjaki ne ocenjujejo, svetujejo ali pomagajo pri zadevah, pri katerih bi se pojavilo navzkrižje interesov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V primeru skupnega razpisa se določijo skupni postopki za izbiro in ocenjevanje predlogov. Pri postopkih
  mora sodelovati
  uravnotežena skupina strokovnjakov, ki jih imenuje vsaka stran.

mora sodelovati

V primeru skupnega razpisa se določijo skupni postopki za izbiro in ocenjevanje predlogov. Pri postopkih
  sodeluje
  uravnotežena skupina strokovnjakov, ki jih imenuje vsaka stranka.
  Strokovnjaki ne ocenjujejo, svetujejo ali pomagajo pri zadevah, pri katerih bi se pojavilo navzkrižje interesov.

sodeluje

Strokovnjaki ne ocenjujejo, svetujejo ali pomagajo pri zadevah, pri katerih bi se pojavilo navzkrižje interesov.

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 1

Člen 24 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Poleg določb [člena 165] finančne uredbe lahko Komisija
  in
  Agencija
  izvedeta
  postopke oddaje skupnih javnih naročil z Evropsko vesoljsko agencijo ali drugimi mednarodnimi organizacijami, udeleženimi pri izvajanju komponent vesoljskega programa. | 1.   Poleg določb [člena 165] finančne uredbe lahko Komisija
  ali
  Agencija
  izvede
  postopke oddaje skupnih javnih naročil z Evropsko vesoljsko agencijo ali drugimi mednarodnimi organizacijami, udeleženimi pri izvajanju komponent vesoljskega programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Poleg določb [člena 165] finančne uredbe lahko Komisija
  in
  Agencija
  izvedeta
  postopke oddaje skupnih javnih naročil z Evropsko vesoljsko agencijo ali drugimi mednarodnimi organizacijami, udeleženimi pri izvajanju komponent vesoljskega programa.

1.   Poleg določb [člena 165] finančne uredbe lahko Komisija
  ali
  Agencija
  izvede
  postopke oddaje skupnih javnih naročil z Evropsko vesoljsko agencijo ali drugimi mednarodnimi organizacijami, udeleženimi pri izvajanju komponent vesoljskega programa.

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 1 – točka a

Člen 27 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | strogi razdelitvi nalog in odgovornosti med subjekti, udeleženimi pri izvajanju vesoljskega programa, zlasti med državami članicami, Komisijo, Agencijo in Evropsko vesoljsko agencijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

strogi razdelitvi nalog in odgovornosti med subjekti, udeleženimi pri izvajanju vesoljskega programa, zlasti med državami članicami, Komisijo, Agencijo in Evropsko vesoljsko agencijo;

| (a) | strogi razdelitvi nalog in odgovornosti med subjekti, udeleženimi pri izvajanju vesoljskega programa, zlasti med državami članicami, Komisijo, Agencijo in Evropsko vesoljsko agencijo
  , in sicer na podlagi pristojnosti vsakega od subjektov, da bi povečali preglednost, uspešnost in stroškovna učinkovitost ter preprečili prekrivanje dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

strogi razdelitvi nalog in odgovornosti med subjekti, udeleženimi pri izvajanju vesoljskega programa, zlasti med državami članicami, Komisijo, Agencijo in Evropsko vesoljsko agencijo
  , in sicer na podlagi pristojnosti vsakega od subjektov, da bi povečali preglednost, uspešnost in stroškovna učinkovitost ter preprečili prekrivanje dejavnosti;

, in sicer na podlagi pristojnosti vsakega od subjektov, da bi povečali preglednost, uspešnost in stroškovna učinkovitost ter preprečili prekrivanje dejavnosti;

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 1 – točka b

Člen 27 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | strogem nadzoru vesoljskega programa, pri čemer morajo vsi subjekti v okviru
  svojih pristojnosti
  na podlagi te uredbe dosledno upoštevati
  stroškovni in časovni načrt; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

strogem nadzoru vesoljskega programa, pri čemer morajo vsi subjekti v okviru
  svojih pristojnosti
  na podlagi te uredbe dosledno upoštevati
  stroškovni in časovni načrt;

svojih pristojnosti

stroškovni in časovni načrt;

| (b) | strogem nadzoru vesoljskega programa, pri čemer morajo vsi subjekti v okviru
  svoje odgovornosti
  na podlagi te uredbe dosledno upoštevati
  stroškovno in tehnično uspešnost
  ; |
| --- | --- |

(b)

strogem nadzoru vesoljskega programa, pri čemer morajo vsi subjekti v okviru
  svoje odgovornosti
  na podlagi te uredbe dosledno upoštevati
  stroškovno in tehnično uspešnost
  ;

svoje odgovornosti

stroškovno in tehnično uspešnost

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 1 – točka d

Člen 27 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | sistematičnem upoštevanju potreb uporabnikov storitev, ki jih zagotavljajo komponente vesoljskega programa, ter znanstvenega in tehnološkega razvoja v zvezi s temi storitvami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

sistematičnem upoštevanju potreb uporabnikov storitev, ki jih zagotavljajo komponente vesoljskega programa, ter znanstvenega in tehnološkega razvoja v zvezi s temi storitvami;

| (d) | sistematičnem upoštevanju potreb uporabnikov storitev, ki jih zagotavljajo komponente vesoljskega programa, ter znanstvenega in tehnološkega razvoja v zvezi s temi storitvami
  , tudi prek posvetovanj s svetovalnim forumom uporabnikov na nacionalni ravni in ravni Unije; |
| --- | --- |

(d)

sistematičnem upoštevanju potreb uporabnikov storitev, ki jih zagotavljajo komponente vesoljskega programa, ter znanstvenega in tehnološkega razvoja v zvezi s temi storitvami
  , tudi prek posvetovanj s svetovalnim forumom uporabnikov na nacionalni ravni in ravni Unije;

, tudi prek posvetovanj s svetovalnim forumom uporabnikov na nacionalni ravni in ravni Unije;

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 2

Člen 28 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija ali, kadar gre za naloge iz člena 30, Agencija lahko zaupa posebne naloge državam članicam
  ali nacionalnim agencijam
  oziroma skupinam teh držav članic
  ali nacionalnih agencij
  . Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo nemoteno delovanje vesoljskega programa in spodbujajo njegovo uporabo, tudi tako, da prispevajo k zaščiti frekvenc, potrebnih za ta program. | 2.   Komisija ali, kadar gre za naloge iz člena 30, Agencija lahko zaupa posebne naloge državam članicam oziroma skupinam teh držav članic
  na podlagi dogovora o posameznem primeru
  . Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo nemoteno delovanje vesoljskega programa in spodbujajo njegovo uporabo, tudi tako, da
  na ustrezni ravni
  prispevajo k zaščiti frekvenc, potrebnih za ta program. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija ali, kadar gre za naloge iz člena 30, Agencija lahko zaupa posebne naloge državam članicam
  ali nacionalnim agencijam
  oziroma skupinam teh držav članic
  ali nacionalnih agencij
  . Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo nemoteno delovanje vesoljskega programa in spodbujajo njegovo uporabo, tudi tako, da prispevajo k zaščiti frekvenc, potrebnih za ta program.

2.   Komisija ali, kadar gre za naloge iz člena 30, Agencija lahko zaupa posebne naloge državam članicam oziroma skupinam teh držav članic
  na podlagi dogovora o posameznem primeru
  . Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo nemoteno delovanje vesoljskega programa in spodbujajo njegovo uporabo, tudi tako, da
  na ustrezni ravni
  prispevajo k zaščiti frekvenc, potrebnih za ta program.

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 2 a (novo)

Člen 28 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice si prizadevajo za proaktivno in usklajeno posvetovanje s skupnostmi končnih uporabnikov, zlasti v zvezi s programi Galileo, EGNOS in Copernicus, tudi prek svetovalnih uporabniških forumov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Države članice si prizadevajo za proaktivno in usklajeno posvetovanje s skupnostmi končnih uporabnikov, zlasti v zvezi s programi Galileo, EGNOS in Copernicus, tudi prek svetovalnih uporabniških forumov.

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 1

Člen 29 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija je na splošno odgovorna za izvajanje vesoljskega programa
  , tudi
  na področju varnosti. V skladu s to uredbo določi prednostne naloge in dolgoročni razvoj vesoljskega programa ter nadzoruje njegovo izvajanje, pri čemer ustrezno upošteva njegov vpliv na druge politike Unije. | 1.   Komisija je na splošno odgovorna za izvajanje vesoljskega programa
  in
  na področju varnosti
  za komponente vesoljskega programa, ki niso zaupane Agenciji v skladu s členom 30.
   V skladu s to uredbo določi prednostne naloge in dolgoročni razvoj vesoljskega programa ter nadzoruje njegovo izvajanje, pri čemer ustrezno upošteva njegov vpliv na druge politike Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija je na splošno odgovorna za izvajanje vesoljskega programa
  , tudi
  na področju varnosti. V skladu s to uredbo določi prednostne naloge in dolgoročni razvoj vesoljskega programa ter nadzoruje njegovo izvajanje, pri čemer ustrezno upošteva njegov vpliv na druge politike Unije.

1.   Komisija je na splošno odgovorna za izvajanje vesoljskega programa
  in
  na področju varnosti
  za komponente vesoljskega programa, ki niso zaupane Agenciji v skladu s členom 30.
   V skladu s to uredbo določi prednostne naloge in dolgoročni razvoj vesoljskega programa ter nadzoruje njegovo izvajanje, pri čemer ustrezno upošteva njegov vpliv na druge politike Unije.

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 2

Člen 29 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija upravlja komponente vesoljskega programa, kadar tako upravljanje ni zaupano
  drugemu subjektu
  . | 2.   Komisija upravlja komponente vesoljskega programa, kadar tako upravljanje ni zaupano
  drugim subjektom iz členov 30, 31 in 32
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija upravlja komponente vesoljskega programa, kadar tako upravljanje ni zaupano
  drugemu subjektu
  .

2.   Komisija upravlja komponente vesoljskega programa, kadar tako upravljanje ni zaupano
  drugim subjektom iz členov 30, 31 in 32
  .

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 3

Člen 29 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Komisija določi jasno razdelitev nalog med različnimi subjekti, udeleženimi pri vesoljskem programu, in usklajuje dejavnosti teh subjektov. | 3.   Komisija določi jasno razdelitev nalog med različnimi subjekti, udeleženimi pri vesoljskem programu, in usklajuje dejavnosti teh subjektov
  , skrbi pa tudi za popolno zaščito interesov Unije, dobro upravljanje njenih sredstev ter uveljavljanje njenih pravil, zlasti v zvezi z javnimi naročili
  .
  Komisija v ta namen z Agencijo in Evropsko vesoljsko agencijo sklene sporazum o okvirnem finančnem partnerstvu za naloge, ki jih opravljata ta subjekta, kakor je navedeno v členu 31a. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Komisija določi jasno razdelitev nalog med različnimi subjekti, udeleženimi pri vesoljskem programu, in usklajuje dejavnosti teh subjektov.

3.   Komisija določi jasno razdelitev nalog med različnimi subjekti, udeleženimi pri vesoljskem programu, in usklajuje dejavnosti teh subjektov
  , skrbi pa tudi za popolno zaščito interesov Unije, dobro upravljanje njenih sredstev ter uveljavljanje njenih pravil, zlasti v zvezi z javnimi naročili
  .
  Komisija v ta namen z Agencijo in Evropsko vesoljsko agencijo sklene sporazum o okvirnem finančnem partnerstvu za naloge, ki jih opravljata ta subjekta, kakor je navedeno v členu 31a.

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 3 a (novo)

Člen 29 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija v zvezi z zagotavljanjem delovanja in upravljanja funkcij vesoljskega vremena, NEO ter GOVSATCOM v skladu s členom 105 sprejme delegirane akte. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Komisija v zvezi z zagotavljanjem delovanja in upravljanja funkcij vesoljskega vremena, NEO ter GOVSATCOM v skladu s členom 105 sprejme delegirane akte.

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 4 – pododstavek 1

Člen 29 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar je potrebno za nemoteno delovanje vesoljskega programa in nemoteno opravljanje storitev, ki jih zagotavljajo komponente vesoljskega programa, Komisija po posvetovanju z uporabniki in vsemi drugimi zadevnimi zainteresiranimi stranmi z 
  izvedbenimi
  akti določi
  tehnične in operativne specifikacije, potrebne
  za izvajanje in razvoj navedenih komponent in storitev, ki jih zagotavljajo. Komisija se pri določanju teh
  tehničnih in operativnih specifikacij
  izogiba zmanjšanju splošne ravni varnosti in upošteva zahteve glede povratne združljivosti. | Kadar je potrebno za nemoteno delovanje vesoljskega programa in nemoteno opravljanje storitev, ki jih zagotavljajo komponente vesoljskega programa, Komisija po posvetovanju z uporabniki in vsemi drugimi zadevnimi zainteresiranimi stranmi z 
  delegiranimi
  akti določi
  zahteve na visoki ravni
  za izvajanje in razvoj navedenih komponent in storitev, ki jih zagotavljajo
  , tudi v sektorju nižje v prodajni verigi
  . Komisija se pri določanju teh
  zahtev na visoki ravni
  izogiba zmanjšanju splošne ravni varnosti in upošteva zahteve glede povratne združljivosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar je potrebno za nemoteno delovanje vesoljskega programa in nemoteno opravljanje storitev, ki jih zagotavljajo komponente vesoljskega programa, Komisija po posvetovanju z uporabniki in vsemi drugimi zadevnimi zainteresiranimi stranmi z 
  izvedbenimi
  akti določi
  tehnične in operativne specifikacije, potrebne
  za izvajanje in razvoj navedenih komponent in storitev, ki jih zagotavljajo. Komisija se pri določanju teh
  tehničnih in operativnih specifikacij
  izogiba zmanjšanju splošne ravni varnosti in upošteva zahteve glede povratne združljivosti.

izvedbenimi

tehnične in operativne specifikacije, potrebne

tehničnih in operativnih specifikacij

Kadar je potrebno za nemoteno delovanje vesoljskega programa in nemoteno opravljanje storitev, ki jih zagotavljajo komponente vesoljskega programa, Komisija po posvetovanju z uporabniki in vsemi drugimi zadevnimi zainteresiranimi stranmi z 
  delegiranimi
  akti določi
  zahteve na visoki ravni
  za izvajanje in razvoj navedenih komponent in storitev, ki jih zagotavljajo
  , tudi v sektorju nižje v prodajni verigi
  . Komisija se pri določanju teh
  zahtev na visoki ravni
  izogiba zmanjšanju splošne ravni varnosti in upošteva zahteve glede povratne združljivosti.

delegiranimi

zahteve na visoki ravni

, tudi v sektorju nižje v prodajni verigi

zahtev na visoki ravni

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 4 – pododstavek 2

Člen 29 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Navedeni
  izvedbeni
  akti se sprejmejo v skladu s 
  postopkom pregleda iz člena 107(3)
  . | Navedeni
  delegirani
  akti se sprejmejo v skladu s 
  členom 21
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Navedeni
  izvedbeni
  akti se sprejmejo v skladu s 
  postopkom pregleda iz člena 107(3)
  .

izvedbeni

postopkom pregleda iz člena 107(3)

Navedeni
  delegirani
  akti se sprejmejo v skladu s 
  členom 21
  .

delegirani

členom 21

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 5

Člen 29 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Komisija
  spodbuja in uveljavljanje in uporabo podatkov in storitev, ki jih zagotavljajo komponente vesoljskega programa, v javnem in zasebnem sektorju, vključno s podporo primernemu razvoju teh storitev ter s spodbujanjem stabilnega dolgoročnega okolja. Razvija sinergije med aplikacijami različnih komponent vesoljskega programa.
  Poskrbi za dopolnjevanje, usklajenost, sinergije in povezave med vesoljskim programom ter drugimi ukrepi in programi Unije. | 5.   Komisija poskrbi za dopolnjevanje, usklajenost, sinergije in povezave med vesoljskim programom ter drugimi ukrepi in programi Unije.
  V tesnem sodelovanju z agencijo, po potrebi pa tudi z Evropsko vesoljsko agencijo ter pooblaščenimi subjekti za Copernicus podpira in prispeva k: |
| | — | dejavnostim, ki se nanašajo na uveljavljanje in uporabo podatkov in storitev, ki jih zagotavljajo komponente programa v javnem in zasebnem sektorju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Komisija
  spodbuja in uveljavljanje in uporabo podatkov in storitev, ki jih zagotavljajo komponente vesoljskega programa, v javnem in zasebnem sektorju, vključno s podporo primernemu razvoju teh storitev ter s spodbujanjem stabilnega dolgoročnega okolja. Razvija sinergije med aplikacijami različnih komponent vesoljskega programa.
  Poskrbi za dopolnjevanje, usklajenost, sinergije in povezave med vesoljskim programom ter drugimi ukrepi in programi Unije.

5.   Komisija poskrbi za dopolnjevanje, usklajenost, sinergije in povezave med vesoljskim programom ter drugimi ukrepi in programi Unije.
  V tesnem sodelovanju z agencijo, po potrebi pa tudi z Evropsko vesoljsko agencijo ter pooblaščenimi subjekti za Copernicus podpira in prispeva k:

—

dejavnostim, ki se nanašajo na uveljavljanje in uporabo podatkov in storitev, ki jih zagotavljajo komponente programa v javnem in zasebnem sektorju;

dejavnostim, ki se nanašajo na uveljavljanje in uporabo podatkov in storitev, ki jih zagotavljajo komponente programa v javnem in zasebnem sektorju;

| — | vzpostavljanju sinergij med prijavami; |
| --- | --- |

—

vzpostavljanju sinergij med prijavami;

vzpostavljanju sinergij med prijavami;

| — | primernemu razvoju storitev; |
| --- | --- |

—

primernemu razvoju storitev;

primernemu razvoju storitev;

| — | spodbujanju stabilnega dolgoročnega okolja. |
| --- | --- |

—

spodbujanju stabilnega dolgoročnega okolja.

spodbujanju stabilnega dolgoročnega okolja.

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 6

Člen 29 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Po potrebi zagotovi usklajevanje z dejavnostmi, ki se izvajajo v vesoljskem sektorju na ravni Unije ter na nacionalni in mednarodni ravni. Spodbuja sodelovanje med državami članicami ter zbliževanje njihovih tehnoloških zmogljivosti in razvoja na področju vesolja. | 6.   Po potrebi
  ter v sodelovanju z Agencijo in Evropsko vesoljsko agencijo
  zagotovi usklajevanje z dejavnostmi, ki se izvajajo v vesoljskem sektorju na ravni Unije ter na nacionalni in mednarodni ravni. Spodbuja sodelovanje med državami članicami ter zbliževanje njihovih tehnoloških zmogljivosti in razvoja na področju vesolja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Po potrebi zagotovi usklajevanje z dejavnostmi, ki se izvajajo v vesoljskem sektorju na ravni Unije ter na nacionalni in mednarodni ravni. Spodbuja sodelovanje med državami članicami ter zbliževanje njihovih tehnoloških zmogljivosti in razvoja na področju vesolja.

6.   Po potrebi
  ter v sodelovanju z Agencijo in Evropsko vesoljsko agencijo
  zagotovi usklajevanje z dejavnostmi, ki se izvajajo v vesoljskem sektorju na ravni Unije ter na nacionalni in mednarodni ravni. Spodbuja sodelovanje med državami članicami ter zbliževanje njihovih tehnoloških zmogljivosti in razvoja na področju vesolja.

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 30 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | spodbuja in zagotavlja uveljavljanje in uporabo podatkov in storitev, določenih s komponentami programa, vključno z razvojem možnosti in storitev, ki temeljijo na komponentah programa in so predvidene za uporabo nižje v prodajni verigi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

spodbuja in zagotavlja uveljavljanje in uporabo podatkov in storitev, določenih s komponentami programa, vključno z razvojem možnosti in storitev, ki temeljijo na komponentah programa in so predvidene za uporabo nižje v prodajni verigi;

spodbuja in zagotavlja uveljavljanje in uporabo podatkov in storitev, določenih s komponentami programa, vključno z razvojem možnosti in storitev, ki temeljijo na komponentah programa in so predvidene za uporabo nižje v prodajni verigi;

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1 – točka b b (novo)

Člen 30 – odstavek 1 – točka b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | izvaja dejavnosti v podporo inovativnemu vesoljskemu sektorju Unije v skladu s členom 6; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bb)

(bb)

izvaja dejavnosti v podporo inovativnemu vesoljskemu sektorju Unije v skladu s členom 6;

izvaja dejavnosti v podporo inovativnemu vesoljskemu sektorju Unije v skladu s členom 6;

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1 – točka b c (novo)

Člen 30 – odstavek 1 – točka b c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bc) | podpira dostop do financiranja prek finančnih instrumentov iz naslova III, v sodelovanju z EIB pa tudi prek finančnih instrumentov, ki jih je slednja vzpostavila in so namenjeni predvsem malim in srednjim podjetjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bc)

(bc)

podpira dostop do financiranja prek finančnih instrumentov iz naslova III, v sodelovanju z EIB pa tudi prek finančnih instrumentov, ki jih je slednja vzpostavila in so namenjeni predvsem malim in srednjim podjetjem;

podpira dostop do financiranja prek finančnih instrumentov iz naslova III, v sodelovanju z EIB pa tudi prek finančnih instrumentov, ki jih je slednja vzpostavila in so namenjeni predvsem malim in srednjim podjetjem;

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1 – točka c

Člen 30 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | izvaja komunikacijske in promocijske dejavnosti ter dejavnosti v zvezi s trženjem storitev, jih
  ponujata
  Galileo
  in
  EGNOS; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

izvaja komunikacijske in promocijske dejavnosti ter dejavnosti v zvezi s trženjem storitev, jih
  ponujata
  Galileo
  in
  EGNOS;

ponujata

in

| (c) | izvaja komunikacijske in promocijske dejavnosti ter dejavnosti v zvezi s trženjem storitev,
  ki
  jih
  ponujajo predvsem
  Galileo, EGNOS
  in Copernicus
  ; |
| --- | --- |

(c)

izvaja komunikacijske in promocijske dejavnosti ter dejavnosti v zvezi s trženjem storitev,
  ki
  jih
  ponujajo predvsem
  Galileo, EGNOS
  in Copernicus
  ;

ki

ponujajo predvsem

in Copernicus

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 30 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | v zvezi s sistemom Galileo in storitvijo EGNOS: upravlja sistem Galileo in storitev EGNOS, kakor je opredeljeno v členu 43; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

v zvezi s sistemom Galileo in storitvijo EGNOS: upravlja sistem Galileo in storitev EGNOS, kakor je opredeljeno v členu 43;

v zvezi s sistemom Galileo in storitvijo EGNOS: upravlja sistem Galileo in storitev EGNOS, kakor je opredeljeno v členu 43;

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1 – točka d

Člen 30 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | Komisiji zagotavlja tehnično strokovno znanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

Komisiji zagotavlja tehnično strokovno znanje.

| (d) | Komisiji zagotavlja tehnično strokovno znanje
  , pri tem pa preprečuje podvajanje nalog z Evropsko vesoljsko agencijo v skladu s členoma 27 in 31. |
| --- | --- |

(d)

Komisiji zagotavlja tehnično strokovno znanje
  , pri tem pa preprečuje podvajanje nalog z Evropsko vesoljsko agencijo v skladu s členoma 27 in 31.

, pri tem pa preprečuje podvajanje nalog z Evropsko vesoljsko agencijo v skladu s členoma 27 in 31.

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 2 – točka a

Člen 30 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | upravljanje uporabe storitve EGNOS in sistema Galileo, kakor je opredeljeno v členu 43; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

(a)

upravljanje uporabe storitve EGNOS in sistema Galileo, kakor je opredeljeno v členu 43;

upravljanje uporabe storitve EGNOS in sistema Galileo, kakor je opredeljeno v členu 43;

črtano

črtano

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 2 – točka b a (novo)

Člen 30 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | Komisiji posreduje priporočila v zvezi s prednostnimi nalogami na področju vesolja v okviru programa Obzorje Evropa in sodeluje pri njihovem izvajanju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

Komisiji posreduje priporočila v zvezi s prednostnimi nalogami na področju vesolja v okviru programa Obzorje Evropa in sodeluje pri njihovem izvajanju;

Komisiji posreduje priporočila v zvezi s prednostnimi nalogami na področju vesolja v okviru programa Obzorje Evropa in sodeluje pri njihovem izvajanju;

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 2 – točka c

Člen 30 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | izvajanje dejavnosti, povezanih z razvojem aplikacij in storitev za uporabnike na podlagi komponent vesoljskega programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

(c)

izvajanje dejavnosti, povezanih z razvojem aplikacij in storitev za uporabnike na podlagi komponent vesoljskega programa.

izvajanje dejavnosti, povezanih z razvojem aplikacij in storitev za uporabnike na podlagi komponent vesoljskega programa.

črtano

črtano

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 3

Člen 30 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Komisija lahko Agenciji zaupa druge naloge,
  vključno z izvajanjem komunikacijskih in promocijskih dejavnosti ter dejavnosti trženja podatkov in informacij ter drugih dejavnosti, povezanih s povečanjem stopnje uporabe med uporabniki, v zvezi s komponentami vesoljskega programa, ki niso Galileo in EGNOS. | 3.   Komisiji lahko Agenciji zaupa druge naloge
  , pri tem pa prepreči podvajanje in poskuša povečati učinkovitost pri izvajanju ciljev programa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Komisija lahko Agenciji zaupa druge naloge,
  vključno z izvajanjem komunikacijskih in promocijskih dejavnosti ter dejavnosti trženja podatkov in informacij ter drugih dejavnosti, povezanih s povečanjem stopnje uporabe med uporabniki, v zvezi s komponentami vesoljskega programa, ki niso Galileo in EGNOS.

3.   Komisiji lahko Agenciji zaupa druge naloge
  , pri tem pa prepreči podvajanje in poskuša povečati učinkovitost pri izvajanju ciljev programa;

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 3 a (novo)

Člen 30 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Agencija lahko z nacionalnimi vesoljskimi agencijami, skupino nacionalnih vesoljskih agencij ali drugimi entitetami za izpolnjevanje svojih nalog podpiše sporazum o partnerstvu ali druge sporazume. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Agencija lahko z nacionalnimi vesoljskimi agencijami, skupino nacionalnih vesoljskih agencij ali drugimi entitetami za izpolnjevanje svojih nalog podpiše sporazum o partnerstvu ali druge sporazume.

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 4

Člen 30 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Naloge iz odstavkov 2 in 3 Komisija zaupa s sporazumom o prispevku v skladu s [členom 2(18)] in [naslovom VI] finančne uredbe. | 4.   Naloge iz odstavkov 2 in 3 Komisija zaupa s sporazumom o prispevku v skladu s [členom 2(18)] in [naslovom VI] finančne uredbe
  ter se pregledajo v skladu s členom 102(6) te uredbe, zlasti v zvezi s komponento Copernicus. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Naloge iz odstavkov 2 in 3 Komisija zaupa s sporazumom o prispevku v skladu s [členom 2(18)] in [naslovom VI] finančne uredbe.

4.   Naloge iz odstavkov 2 in 3 Komisija zaupa s sporazumom o prispevku v skladu s [členom 2(18)] in [naslovom VI] finančne uredbe
  ter se pregledajo v skladu s členom 102(6) te uredbe, zlasti v zvezi s komponento Copernicus.

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 4 a (novo)

Člen 30 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kadar Komisija zaupa naloge Agenciji, zagotovi ustrezno financiranje za upravljanje in izvajanje teh nalog, vključno s primernimi kadrovskimi in finančnimi viri. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Kadar Komisija zaupa naloge Agenciji, zagotovi ustrezno financiranje za upravljanje in izvajanje teh nalog, vključno s primernimi kadrovskimi in finančnimi viri.

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 1 – točka a

Člen 31 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | v zvezi s programom Copernicus: razvoj, načrtovanje in gradnja vesoljske infrastrukture za Copernicus, vključno z obratovanjem zadevne infrastrukture; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

v zvezi s programom Copernicus: razvoj, načrtovanje in gradnja vesoljske infrastrukture za Copernicus, vključno z obratovanjem zadevne infrastrukture;

| (a) | v zvezi s programom Copernicus: razvoj, načrtovanje in gradnja vesoljske
  in zemeljske
  infrastrukture za Copernicus, vključno z obratovanjem zadevne infrastrukture; |
| --- | --- |

(a)

v zvezi s programom Copernicus: razvoj, načrtovanje in gradnja vesoljske
  in zemeljske
  infrastrukture za Copernicus, vključno z obratovanjem zadevne infrastrukture;

in zemeljske

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 1 – točka b

Člen 31 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | v zvezi s sistemom Galileo in storitvijo EGNOS: nadaljnji razvoj sistemov, razvoj zemeljskega segmenta ter načrtovanje in razvoj
  satelitov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

v zvezi s sistemom Galileo in storitvijo EGNOS: nadaljnji razvoj sistemov, razvoj zemeljskega segmenta ter načrtovanje in razvoj
  satelitov;

satelitov;

| (b) | v zvezi s sistemom Galileo in storitvijo EGNOS:
  podpora Agenciji pri izvajanju osrednjih nalog. Kadar je tako navedeno v posebnih sporazumih, sklenjenih med Agencijo in Evropsko vesoljsko agencijo, javna naročila v imenu Agencije za
  nadaljnji razvoj sistemov,
  načrtovanje in
  razvoj zemeljskega segmenta ter načrtovanje in razvoj
  vesoljskega segmenta
  ; |
| --- | --- |

(b)

v zvezi s sistemom Galileo in storitvijo EGNOS:
  podpora Agenciji pri izvajanju osrednjih nalog. Kadar je tako navedeno v posebnih sporazumih, sklenjenih med Agencijo in Evropsko vesoljsko agencijo, javna naročila v imenu Agencije za
  nadaljnji razvoj sistemov,
  načrtovanje in
  razvoj zemeljskega segmenta ter načrtovanje in razvoj
  vesoljskega segmenta
  ;

podpora Agenciji pri izvajanju osrednjih nalog. Kadar je tako navedeno v posebnih sporazumih, sklenjenih med Agencijo in Evropsko vesoljsko agencijo, javna naročila v imenu Agencije za

načrtovanje in

vesoljskega segmenta

Sprememba 138

Sprememba 138

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 1 – točka c

Člen 31 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | v zvezi z vsemi komponentami vesoljskega programa: raziskovalne in razvojne dejavnosti na
  njenih strokovnih področjih
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

v zvezi z vsemi komponentami vesoljskega programa: raziskovalne in razvojne dejavnosti na
  njenih strokovnih področjih
  .

njenih strokovnih področjih

| (c) | v zvezi z vsemi komponentami vesoljskega programa: raziskovalne in razvojne dejavnosti na
  področju infrastrukture komponent programa
  . |
| --- | --- |

(c)

v zvezi z vsemi komponentami vesoljskega programa: raziskovalne in razvojne dejavnosti na
  področju infrastrukture komponent programa
  .

področju infrastrukture komponent programa

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 31 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | spodbujanje sodelovanja med državami članicami in zbliževanja njihovih tehnoloških zmogljivosti in razvoja na področju vesolja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

spodbujanje sodelovanja med državami članicami in zbliževanja njihovih tehnoloških zmogljivosti in razvoja na področju vesolja.

spodbujanje sodelovanja med državami članicami in zbliževanja njihovih tehnoloških zmogljivosti in razvoja na področju vesolja.

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 2

Člen 31 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Komisija z Agencijo in Evropsko vesoljsko agencijo sklene sporazum o okvirnem finančnem partnerstvu, kot je določen v [členu 130] finančne uredbe. Ta sporazum o okvirnem finančnem partnerstvu: | črtano |
| — | jasno opredeljuje odgovornosti in obveznosti Evropske vesoljske agencije v zvezi z vesoljskim programom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.
     
  Komisija z Agencijo in Evropsko vesoljsko agencijo sklene sporazum o okvirnem finančnem partnerstvu, kot je določen v [členu 130] finančne uredbe. Ta sporazum o okvirnem finančnem partnerstvu:

črtano

črtano

—

jasno opredeljuje odgovornosti in obveznosti Evropske vesoljske agencije v zvezi z vesoljskim programom;

jasno opredeljuje odgovornosti in obveznosti Evropske vesoljske agencije v zvezi z vesoljskim programom;

| — | zahteva, da Evropska vesoljska agencija izpolnjuje varnostna pravila programa Unije, zlasti glede obdelave tajnih podatkov; |
| --- | --- |

—

zahteva, da Evropska vesoljska agencija izpolnjuje varnostna pravila programa Unije, zlasti glede obdelave tajnih podatkov;

zahteva, da Evropska vesoljska agencija izpolnjuje varnostna pravila programa Unije, zlasti glede obdelave tajnih podatkov;

| — | določa pogoje za upravljanje sredstev, zaupanih Evropski vesoljski agenciji, zlasti v zvezi z javnim naročanjem, postopki upravljanja, pričakovanimi rezultati, ki se merijo s kazalniki uspešnosti, ukrepi, ki se uporabijo v primeru pomanjkljivega ali nepoštenega izvajanja pogodb z vidika stroškov, časovnega načrta in rezultatov, ter v zvezi s komunikacijsko strategijo ter pravili glede lastništva vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev; ti pogoji so v skladu z naslovoma III in V te uredbe in finančno uredbo; |
| --- | --- |

—

določa pogoje za upravljanje sredstev, zaupanih Evropski vesoljski agenciji, zlasti v zvezi z javnim naročanjem, postopki upravljanja, pričakovanimi rezultati, ki se merijo s kazalniki uspešnosti, ukrepi, ki se uporabijo v primeru pomanjkljivega ali nepoštenega izvajanja pogodb z vidika stroškov, časovnega načrta in rezultatov, ter v zvezi s komunikacijsko strategijo ter pravili glede lastništva vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev; ti pogoji so v skladu z naslovoma III in V te uredbe in finančno uredbo;

določa pogoje za upravljanje sredstev, zaupanih Evropski vesoljski agenciji, zlasti v zvezi z javnim naročanjem, postopki upravljanja, pričakovanimi rezultati, ki se merijo s kazalniki uspešnosti, ukrepi, ki se uporabijo v primeru pomanjkljivega ali nepoštenega izvajanja pogodb z vidika stroškov, časovnega načrta in rezultatov, ter v zvezi s komunikacijsko strategijo ter pravili glede lastništva vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev; ti pogoji so v skladu z naslovoma III in V te uredbe in finančno uredbo;

| — | zahteva udeležbo Komisije in po potrebi Agencije na sestankih odbora Evropske vesoljske agencije za ocenjevanje ponudb v zvezi z vesoljskim programom; |
| --- | --- |

—

zahteva udeležbo Komisije in po potrebi Agencije na sestankih odbora Evropske vesoljske agencije za ocenjevanje ponudb v zvezi z vesoljskim programom;

zahteva udeležbo Komisije in po potrebi Agencije na sestankih odbora Evropske vesoljske agencije za ocenjevanje ponudb v zvezi z vesoljskim programom;

| — | določa ukrepe za spremljanje in nadzor, ki vključujejo zlasti sistem za predvidevanje stroškov, sistematično obveščanje Komisije ali po potrebi Agencije o stroških in časovnem razporedu ter v primeru razhajanja med predvidenimi sredstvi, uspešnostjo in časovnim razporedom določa popravljalne ukrepe za zagotovitev izvajanja dodeljenih nalog v okviru dodeljenih sredstev in kazni za Evropsko vesoljsko agencijo, kadar je mogoče to razhajanje pripisati neposredno njej; |
| --- | --- |

—

določa ukrepe za spremljanje in nadzor, ki vključujejo zlasti sistem za predvidevanje stroškov, sistematično obveščanje Komisije ali po potrebi Agencije o stroških in časovnem razporedu ter v primeru razhajanja med predvidenimi sredstvi, uspešnostjo in časovnim razporedom določa popravljalne ukrepe za zagotovitev izvajanja dodeljenih nalog v okviru dodeljenih sredstev in kazni za Evropsko vesoljsko agencijo, kadar je mogoče to razhajanje pripisati neposredno njej;

določa ukrepe za spremljanje in nadzor, ki vključujejo zlasti sistem za predvidevanje stroškov, sistematično obveščanje Komisije ali po potrebi Agencije o stroških in časovnem razporedu ter v primeru razhajanja med predvidenimi sredstvi, uspešnostjo in časovnim razporedom določa popravljalne ukrepe za zagotovitev izvajanja dodeljenih nalog v okviru dodeljenih sredstev in kazni za Evropsko vesoljsko agencijo, kadar je mogoče to razhajanje pripisati neposredno njej;

| — | določa načela za plačila Evropski vesoljski agenciji, ki so sorazmerna z zahtevnostjo nalog, ki jih je treba opraviti, v skladu s tržnimi cenami in provizijami drugih udeleženih subjektov, vključno z Unijo, ter lahko po potrebi temeljijo na kazalnikih uspešnosti; te provizije ne zajemajo splošnih stroškov, ki niso povezani z dejavnostmi, ki jih je Unija zaupala Evropski vesoljski agenciji. |
| --- | --- |

—

določa načela za plačila Evropski vesoljski agenciji, ki so sorazmerna z zahtevnostjo nalog, ki jih je treba opraviti, v skladu s tržnimi cenami in provizijami drugih udeleženih subjektov, vključno z Unijo, ter lahko po potrebi temeljijo na kazalnikih uspešnosti; te provizije ne zajemajo splošnih stroškov, ki niso povezani z dejavnostmi, ki jih je Unija zaupala Evropski vesoljski agenciji.

določa načela za plačila Evropski vesoljski agenciji, ki so sorazmerna z zahtevnostjo nalog, ki jih je treba opraviti, v skladu s tržnimi cenami in provizijami drugih udeleženih subjektov, vključno z Unijo, ter lahko po potrebi temeljijo na kazalnikih uspešnosti; te provizije ne zajemajo splošnih stroškov, ki niso povezani z dejavnostmi, ki jih je Unija zaupala Evropski vesoljski agenciji.

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 3

Člen 31 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.
     
  Pogoj za sklenitev sporazuma o okvirnem finančnem partnerstvu iz odstavka 2 je vzpostavitev v okviru Evropske vesoljske agencije notranjih struktur in operativne metode, zlasti za sprejemanje odločitev, metode upravljanja in vprašanja odgovornosti, ki omogočajo kar največjo stopnjo zaščite interesov Unije ter upoštevanje njenih odločitev, tudi za dejavnosti, ki jih financira Evropska vesoljska agencija in vplivajo na vesoljski program. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.
     
  Pogoj za sklenitev sporazuma o okvirnem finančnem partnerstvu iz odstavka 2 je vzpostavitev v okviru Evropske vesoljske agencije notranjih struktur in operativne metode, zlasti za sprejemanje odločitev, metode upravljanja in vprašanja odgovornosti, ki omogočajo kar največjo stopnjo zaščite interesov Unije ter upoštevanje njenih odločitev, tudi za dejavnosti, ki jih financira Evropska vesoljska agencija in vplivajo na vesoljski program.

črtano

črtano

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 4

Člen 31 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Brez poseganja v sporazum o okvirnem finančnem partnerstvu iz odstavka 4 lahko Komisija ali Agencija zaprosi Evropsko vesoljsko agencijo za tehnično strokovno znanje in informacije, ki so potrebni za opravljanje nalog, ki so jim dodeljene s to uredbo. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.
     
  Brez poseganja v sporazum o okvirnem finančnem partnerstvu iz odstavka 4 lahko Komisija ali Agencija zaprosi Evropsko vesoljsko agencijo za tehnično strokovno znanje in informacije, ki so potrebni za opravljanje nalog, ki so jim dodeljene s to uredbo.

črtano

črtano

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 a (novo)

Člen 31 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 31a |
| | Sporazum o okvirnem finančnem partnerstvu |
| | 1.
     
  Komisija z Agencijo in Evropsko vesoljsko agencijo sklene sporazum o okvirnem finančnem partnerstvu, kot je določen v [členu 130] finančne uredbe. Ta sporazum o okvirnem finančnem partnerstvu: |
| | (a) | jasno opredeljuje vloge, odgovornosti in obveznosti Komisije, Agencije in Evropske vesoljske agencije v zvezi z vesoljskim programom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 31a

Člen 31a

Sporazum o okvirnem finančnem partnerstvu

Sporazum o okvirnem finančnem partnerstvu

1.
     
  Komisija z Agencijo in Evropsko vesoljsko agencijo sklene sporazum o okvirnem finančnem partnerstvu, kot je določen v [členu 130] finančne uredbe. Ta sporazum o okvirnem finančnem partnerstvu:

(a)

(a)

jasno opredeljuje vloge, odgovornosti in obveznosti Komisije, Agencije in Evropske vesoljske agencije v zvezi z vesoljskim programom;

jasno opredeljuje vloge, odgovornosti in obveznosti Komisije, Agencije in Evropske vesoljske agencije v zvezi z vesoljskim programom;

| (b) | natančno opredeljuje instrumente za usklajevanje in spremljanje izvajanja komponent vesoljskega programa, pri čemer se upoštevajo naloge in pristojnosti Komisije v zvezi s skupnim usklajevanjem komponent vesoljskega programa; |
| --- | --- |

(b)

(b)

natančno opredeljuje instrumente za usklajevanje in spremljanje izvajanja komponent vesoljskega programa, pri čemer se upoštevajo naloge in pristojnosti Komisije v zvezi s skupnim usklajevanjem komponent vesoljskega programa;

natančno opredeljuje instrumente za usklajevanje in spremljanje izvajanja komponent vesoljskega programa, pri čemer se upoštevajo naloge in pristojnosti Komisije v zvezi s skupnim usklajevanjem komponent vesoljskega programa;

| (c) | zahteva, da Evropska vesoljska agencija izpolnjuje varnostna pravila programa Unije, zlasti glede obdelave tajnih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

(c)

zahteva, da Evropska vesoljska agencija izpolnjuje varnostna pravila programa Unije, zlasti glede obdelave tajnih podatkov;

zahteva, da Evropska vesoljska agencija izpolnjuje varnostna pravila programa Unije, zlasti glede obdelave tajnih podatkov;

| (d) | določa pogoje za upravljanje sredstev, zaupanih Evropski vesoljski agenciji, vključno z uporabo pravil Unije v zvezi z javnim naročanjem, kadar se naročilo opravlja v imenu Unije, postopki upravljanja, pričakovanimi rezultati, ki se merijo s kazalniki uspešnosti, ukrepi, ki se uporabijo v primeru pomanjkljivega ali nepoštenega izvajanja pogodb z vidika stroškov, časovnega načrta in rezultatov, ter v zvezi s komunikacijsko strategijo ter pravili glede lastništva vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev; ti pogoji so v skladu z naslovoma III in V te uredbe in s finančno uredbo; |
| --- | --- |

(d)

(d)

določa pogoje za upravljanje sredstev, zaupanih Evropski vesoljski agenciji, vključno z uporabo pravil Unije v zvezi z javnim naročanjem, kadar se naročilo opravlja v imenu Unije, postopki upravljanja, pričakovanimi rezultati, ki se merijo s kazalniki uspešnosti, ukrepi, ki se uporabijo v primeru pomanjkljivega ali nepoštenega izvajanja pogodb z vidika stroškov, časovnega načrta in rezultatov, ter v zvezi s komunikacijsko strategijo ter pravili glede lastništva vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev; ti pogoji so v skladu z naslovoma III in V te uredbe in s finančno uredbo;

določa pogoje za upravljanje sredstev, zaupanih Evropski vesoljski agenciji, vključno z uporabo pravil Unije v zvezi z javnim naročanjem, kadar se naročilo opravlja v imenu Unije, postopki upravljanja, pričakovanimi rezultati, ki se merijo s kazalniki uspešnosti, ukrepi, ki se uporabijo v primeru pomanjkljivega ali nepoštenega izvajanja pogodb z vidika stroškov, časovnega načrta in rezultatov, ter v zvezi s komunikacijsko strategijo ter pravili glede lastništva vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev; ti pogoji so v skladu z naslovoma III in V te uredbe in s finančno uredbo;

| (e) | zahteva udeležbo Komisije in, kadar je to ustrezno, Agencije na sestankih odbora Evropske vesoljske agencije za ocenjevanje ponudb v zvezi z vesoljskim programom, kadar slednja naroča v imenu Unije v skladu z odstavkom 1a; |
| --- | --- |

(e)

(e)

zahteva udeležbo Komisije in, kadar je to ustrezno, Agencije na sestankih odbora Evropske vesoljske agencije za ocenjevanje ponudb v zvezi z vesoljskim programom, kadar slednja naroča v imenu Unije v skladu z odstavkom 1a;

zahteva udeležbo Komisije in, kadar je to ustrezno, Agencije na sestankih odbora Evropske vesoljske agencije za ocenjevanje ponudb v zvezi z vesoljskim programom, kadar slednja naroča v imenu Unije v skladu z odstavkom 1a;

| (f) | določa ukrepe za spremljanje in nadzor, ki vključujejo zlasti sistem za predvidevanje stroškov, sistematično obveščanje Komisije ali po potrebi Agencije o stroških in časovnem razporedu ter v primeru razhajanja med predvidenimi sredstvi, uspešnostjo in časovnim razporedom določa popravljalne ukrepe za zagotovitev izvajanja dodeljenih nalog v okviru dodeljenih sredstev in kazni za Evropsko vesoljsko agencijo, kadar je mogoče to razhajanje pripisati neposredno njej; |
| --- | --- |

(f)

(f)

določa ukrepe za spremljanje in nadzor, ki vključujejo zlasti sistem za predvidevanje stroškov, sistematično obveščanje Komisije ali po potrebi Agencije o stroških in časovnem razporedu ter v primeru razhajanja med predvidenimi sredstvi, uspešnostjo in časovnim razporedom določa popravljalne ukrepe za zagotovitev izvajanja dodeljenih nalog v okviru dodeljenih sredstev in kazni za Evropsko vesoljsko agencijo, kadar je mogoče to razhajanje pripisati neposredno njej;

določa ukrepe za spremljanje in nadzor, ki vključujejo zlasti sistem za predvidevanje stroškov, sistematično obveščanje Komisije ali po potrebi Agencije o stroških in časovnem razporedu ter v primeru razhajanja med predvidenimi sredstvi, uspešnostjo in časovnim razporedom določa popravljalne ukrepe za zagotovitev izvajanja dodeljenih nalog v okviru dodeljenih sredstev in kazni za Evropsko vesoljsko agencijo, kadar je mogoče to razhajanje pripisati neposredno njej;

| (g) | ob upoštevanju stroškovnega modela Evropske vesoljske agencije kot javnega subjekta določa načela za plačila, ki so sorazmerna z zahtevnostjo nalog, ki jih je treba opraviti, v skladu s tržnimi cenami in provizijami drugih udeleženih subjektov, vključno z Unijo, ter lahko po potrebi temeljijo na kazalnikih uspešnosti; te provizije ne zajemajo splošnih stroškov, ki niso povezani z dejavnostmi, ki jih je Unija zaupala Evropski vesoljski agenciji; |
| --- | --- |

(g)

(g)

ob upoštevanju stroškovnega modela Evropske vesoljske agencije kot javnega subjekta določa načela za plačila, ki so sorazmerna z zahtevnostjo nalog, ki jih je treba opraviti, v skladu s tržnimi cenami in provizijami drugih udeleženih subjektov, vključno z Unijo, ter lahko po potrebi temeljijo na kazalnikih uspešnosti; te provizije ne zajemajo splošnih stroškov, ki niso povezani z dejavnostmi, ki jih je Unija zaupala Evropski vesoljski agenciji;

ob upoštevanju stroškovnega modela Evropske vesoljske agencije kot javnega subjekta določa načela za plačila, ki so sorazmerna z zahtevnostjo nalog, ki jih je treba opraviti, v skladu s tržnimi cenami in provizijami drugih udeleženih subjektov, vključno z Unijo, ter lahko po potrebi temeljijo na kazalnikih uspešnosti; te provizije ne zajemajo splošnih stroškov, ki niso povezani z dejavnostmi, ki jih je Unija zaupala Evropski vesoljski agenciji;

| (h) | zahteva, da Evropska vesoljska agencija zagotovi popolno zaščito interesov Unije in njenih odločitev, zaradi česar bo morda morala Evropska vesoljska agencija spremeniti svoj način sprejemanja odločitev, metode upravljanja in določbe o odgovornosti. |
| --- | --- |

(h)

(h)

zahteva, da Evropska vesoljska agencija zagotovi popolno zaščito interesov Unije in njenih odločitev, zaradi česar bo morda morala Evropska vesoljska agencija spremeniti svoj način sprejemanja odločitev, metode upravljanja in določbe o odgovornosti.

zahteva, da Evropska vesoljska agencija zagotovi popolno zaščito interesov Unije in njenih odločitev, zaradi česar bo morda morala Evropska vesoljska agencija spremeniti svoj način sprejemanja odločitev, metode upravljanja in določbe o odgovornosti.

2.
     
  Brez poseganja v sporazum o okvirnem finančnem partnerstvu iz člena 31a lahko Komisija ali Agencija zaprosi Evropsko vesoljsko agencijo za tehnično strokovno znanje in informacije, ki so potrebni za opravljanje nalog, ki so jim dodeljene s to uredbo. Pogoji za take zahteve in njihovo izvajanje se določijo vzajemno.

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 – naslov

Člen 32 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vloga drugih subjektov | Vloga
  EUMETSAT in
  drugih subjektov |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vloga drugih subjektov

Vloga
  EUMETSAT in
  drugih subjektov

EUMETSAT in

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 32 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija lahko s sporazumi o prispevkih v celoti ali delno zaupa izvajanje
  komponent vesoljskega programa
  subjektom, ki niso navedeni v členih 30 in 31, vključno z: | 1.   Komisija lahko s sporazumi o prispevkih v celoti ali delno zaupa izvajanje
  naslednjih nalog
  subjektom, ki niso navedeni v členih 30 in 31, vključno z: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija lahko s sporazumi o prispevkih v celoti ali delno zaupa izvajanje
  komponent vesoljskega programa
  subjektom, ki niso navedeni v členih 30 in 31, vključno z:

1.   Komisija lahko s sporazumi o prispevkih v celoti ali delno zaupa izvajanje
  naslednjih nalog
  subjektom, ki niso navedeni v členih 30 in 31, vključno z:

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 1 – točka a

Člen 32 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zaupanjem obratovanja vesoljske infrastrukture programa Copernicus ali njenih delov organizaciji EUMETSAT; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

zaupanjem obratovanja vesoljske infrastrukture programa Copernicus ali njenih delov organizaciji EUMETSAT;

| (a) | zaupanjem
  nadgradnje in
  obratovanja vesoljske infrastrukture programa Copernicus ali njenih delov organizaciji EUMETSAT; |
| --- | --- |

(a)

zaupanjem
  nadgradnje in
  obratovanja vesoljske infrastrukture programa Copernicus ali njenih delov organizaciji EUMETSAT;

nadgradnje in

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 1 – točka b

Člen 32 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | zaupanjem izvajanja storitev programa Copernicus ali njihovih delov ustreznim agencijam, organom ali organizacijam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

zaupanjem izvajanja storitev programa Copernicus ali njihovih delov ustreznim agencijam, organom ali organizacijam.

| (b) | zaupanjem izvajanja storitev programa Copernicus ali njihovih delov ustreznim agencijam, organom ali organizacijam
  ter upravljanjem pridobivanja informacij ustreznih tretjih strani
  . |
| --- | --- |

(b)

zaupanjem izvajanja storitev programa Copernicus ali njihovih delov ustreznim agencijam, organom ali organizacijam
  ter upravljanjem pridobivanja informacij ustreznih tretjih strani
  .

ter upravljanjem pridobivanja informacij ustreznih tretjih strani

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 2 a (novo)

Člen 32 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija se pri izvajanju vesoljskega programa opira na znanstvene in tehnične nasvete Skupnega raziskovalnega središča. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Komisija se pri izvajanju vesoljskega programa opira na znanstvene in tehnične nasvete Skupnega raziskovalnega središča.

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 33 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 33 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Varnost vesoljskega programa temelji na naslednjih načelih: | (SpremembaNe zadeva slovenske različice.) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Varnost vesoljskega programa temelji na naslednjih načelih:

(SpremembaNe zadeva slovenske različice.)

Ne zadeva slovenske različice.

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 33 – odstavek 1 – točka a

Člen 33 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | upoštevanje izkušenj držav članic na področju varnosti in črpanje iz njihovih dobrih praks; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

upoštevanje izkušenj držav članic na področju varnosti in črpanje iz njihovih dobrih praks;

| (a) | upoštevanje izkušenj držav članic na področju varnosti in črpanje iz njihovih dobrih praks
  in nacionalne zakonodaje
  ; |
| --- | --- |

(a)

upoštevanje izkušenj držav članic na področju varnosti in črpanje iz njihovih dobrih praks
  in nacionalne zakonodaje
  ;

in nacionalne zakonodaje

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 33 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 33 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | upoštevanje izkušenj, nabranih pri delovanju sistemov Galileo, EGNOS in Copernicus; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

upoštevanje izkušenj, nabranih pri delovanju sistemov Galileo, EGNOS in Copernicus;

upoštevanje izkušenj, nabranih pri delovanju sistemov Galileo, EGNOS in Copernicus;

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 1 – pododstavek 1 – uvodni del

Člen 34 – odstavek 1 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija v okviru svojih pristojnosti zagotovi visoko stopnjo varnosti, zlasti v zvezi z: | Komisija
  in Agencija
  v okviru svojih pristojnosti zagotovita visoko stopnjo varnosti, zlasti v zvezi z: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija v okviru svojih pristojnosti zagotovi visoko stopnjo varnosti, zlasti v zvezi z:

Komisija
  in Agencija
  v okviru svojih pristojnosti zagotovita visoko stopnjo varnosti, zlasti v zvezi z:

in Agencija

Sprememba 153

Sprememba 153

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 34 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V ta namen Komisija zagotovi, da se
  za vsako komponento vesoljskega programa
  izvede analiza tveganja in nevarnosti. Na podlagi te analize tveganja in nevarnosti z izvedbenimi akti za vsako komponento vesoljskega programa določi splošne varnostne zahteve. Pri tem Komisija upošteva učinek teh zahtev na nemoteno delovanje te komponente, zlasti z vidika stroškov, obvladovanja tveganja in časovnega razporeda, ter zagotovi, da ne zmanjša splošne ravni varnosti ali ne ogrozi delovanja obstoječe opreme, ki temelji na tej komponenti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 107(3). | V ta namen Komisija
  v posvetovanju s končnimi uporabniki v državah članicah in ustreznimi subjekti, ki upravljajo izvajanje komponente vesoljskega programa
  , zagotovi, da se za
  komponente Copernicus, SST in GOVSATCOM
  izvede analiza tveganja in nevarnosti.
  Agencija izvede analizo tveganja in nevarnosti za komponenti Galileo in EGNOS. Komisija
  na podlagi te analize tveganja in nevarnosti
  po posvetovanju s končnimi uporabniki v državah članicah ter ustreznimi subjekti, ki izvajajo komponente vesoljskega programa,
  z izvedbenimi akti za vsako komponento vesoljskega programa določi splošne varnostne zahteve. Pri tem Komisija upošteva učinek teh zahtev na nemoteno delovanje te komponente, zlasti z vidika stroškov, obvladovanja tveganja in časovnega razporeda, ter zagotovi, da ne zmanjša splošne ravni varnosti ali ne ogrozi delovanja obstoječe opreme, ki temelji na tej komponenti.
  Splošne varnostne zahteve določajo postopke, ki se izvedejo, kadar lahko obratovanje komponent vpliva na varnost Unije ali njenih držav članic.
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 107(3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V ta namen Komisija zagotovi, da se
  za vsako komponento vesoljskega programa
  izvede analiza tveganja in nevarnosti. Na podlagi te analize tveganja in nevarnosti z izvedbenimi akti za vsako komponento vesoljskega programa določi splošne varnostne zahteve. Pri tem Komisija upošteva učinek teh zahtev na nemoteno delovanje te komponente, zlasti z vidika stroškov, obvladovanja tveganja in časovnega razporeda, ter zagotovi, da ne zmanjša splošne ravni varnosti ali ne ogrozi delovanja obstoječe opreme, ki temelji na tej komponenti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 107(3).

za vsako komponento vesoljskega programa

V ta namen Komisija
  v posvetovanju s končnimi uporabniki v državah članicah in ustreznimi subjekti, ki upravljajo izvajanje komponente vesoljskega programa
  , zagotovi, da se za
  komponente Copernicus, SST in GOVSATCOM
  izvede analiza tveganja in nevarnosti.
  Agencija izvede analizo tveganja in nevarnosti za komponenti Galileo in EGNOS. Komisija
  na podlagi te analize tveganja in nevarnosti
  po posvetovanju s končnimi uporabniki v državah članicah ter ustreznimi subjekti, ki izvajajo komponente vesoljskega programa,
  z izvedbenimi akti za vsako komponento vesoljskega programa določi splošne varnostne zahteve. Pri tem Komisija upošteva učinek teh zahtev na nemoteno delovanje te komponente, zlasti z vidika stroškov, obvladovanja tveganja in časovnega razporeda, ter zagotovi, da ne zmanjša splošne ravni varnosti ali ne ogrozi delovanja obstoječe opreme, ki temelji na tej komponenti.
  Splošne varnostne zahteve določajo postopke, ki se izvedejo, kadar lahko obratovanje komponent vpliva na varnost Unije ali njenih držav članic.
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 107(3).

v posvetovanju s končnimi uporabniki v državah članicah in ustreznimi subjekti, ki upravljajo izvajanje komponente vesoljskega programa

komponente Copernicus, SST in GOVSATCOM

Agencija izvede analizo tveganja in nevarnosti za komponenti Galileo in EGNOS. Komisija

po posvetovanju s končnimi uporabniki v državah članicah ter ustreznimi subjekti, ki izvajajo komponente vesoljskega programa,

Splošne varnostne zahteve določajo postopke, ki se izvedejo, kadar lahko obratovanje komponent vpliva na varnost Unije ali njenih držav članic.

Sprememba 154

Sprememba 154

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 2

Člen 34 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Subjekt, odgovoren
  za upravljanje
  komponente vesoljskega programa
  , je
  odgovoren
  za upravljanje varnosti
  navedene komponente in
  v ta namen
  opravi analizo tveganja in nevarnosti ter
  vse potrebne dejavnosti za zagotovitev in spremljanje varnosti
  navedene komponente
  , zlasti določitev tehničnih specifikacij in operativnih postopkov, ter
  spremlja
  njihovo skladnost s splošnimi varnostnimi zahtevami iz odstavka 1. | 2.   
  Komisija
  je
  odgovorna
  za upravljanje varnosti
  komponent Copernicus, SST in GOVSATCOM. Agencija je odgovorna za upravljanje varnosti komponent Galileo in EGNOS
  . V ta namen
  opravita
  vse potrebne dejavnosti za zagotovitev in spremljanje varnosti
  komponent, za katere sta odgovorni,
  zlasti določitev tehničnih specifikacij in operativnih postopkov, ter
  spremljata
  njihovo skladnost s splošnimi varnostnimi zahtevami iz
  tretjega pododstavka
  odstavka 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Subjekt, odgovoren
  za upravljanje
  komponente vesoljskega programa
  , je
  odgovoren
  za upravljanje varnosti
  navedene komponente in
  v ta namen
  opravi analizo tveganja in nevarnosti ter
  vse potrebne dejavnosti za zagotovitev in spremljanje varnosti
  navedene komponente
  , zlasti določitev tehničnih specifikacij in operativnih postopkov, ter
  spremlja
  njihovo skladnost s splošnimi varnostnimi zahtevami iz odstavka 1.

2.   
  Komisija
  je
  odgovorna
  za upravljanje varnosti
  komponent Copernicus, SST in GOVSATCOM. Agencija je odgovorna za upravljanje varnosti komponent Galileo in EGNOS
  . V ta namen
  opravita
  vse potrebne dejavnosti za zagotovitev in spremljanje varnosti
  komponent, za katere sta odgovorni,
  zlasti določitev tehničnih specifikacij in operativnih postopkov, ter
  spremljata
  njihovo skladnost s splošnimi varnostnimi zahtevami iz
  tretjega pododstavka
  odstavka 1.

Sprememba 155

Sprememba 155

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 3 – uvodni del

Člen 34 – odstavek 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Agencija: | 3.   Agencija
  tudi
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Agencija:

3.   Agencija
  tudi
  :

Sprememba 156

Sprememba 156

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 3 – točka d a (novo)

Člen 34 – odstavek 3 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | zagotovi kibernetsko varnost vesoljskega programa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

zagotovi kibernetsko varnost vesoljskega programa;

zagotovi kibernetsko varnost vesoljskega programa;

Sprememba 157

Sprememba 157

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 4 – točka a

Člen 34 – odstavek 4 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | sprejmejo ukrepe, ki so vsaj enakovredni tistim, ki so potrebni za zaščito ključne evropske infrastrukture v smislu Direktive Sveta 2008/114/ES z dne 8. decembra 2008 o ugotavljanju in določanju evropske kritične infrastrukture ter o oceni potrebe po izboljšanju njene zaščite (29), in tistim, ki so potrebni za zaščito njihove ključne nacionalne infrastrukture, da se zaščiti zemeljska infrastruktura, ki je sestavni del vesoljskega programa in se nahaja na njihovem ozemlju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

sprejmejo ukrepe, ki so vsaj enakovredni tistim, ki so potrebni za zaščito ključne evropske infrastrukture v smislu Direktive Sveta 2008/114/ES z dne 8. decembra 2008 o ugotavljanju in določanju evropske kritične infrastrukture ter o oceni potrebe po izboljšanju njene zaščite (29), in tistim, ki so potrebni za zaščito njihove ključne nacionalne infrastrukture, da se zaščiti zemeljska infrastruktura, ki je sestavni del vesoljskega programa in se nahaja na njihovem ozemlju;

29

(Ne zadeva slovenske različice)

(Ne zadeva slovenske različice)

Sprememba 158

Sprememba 158

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 5

Člen 34 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Subjekti, udeleženi v vesoljskem programu, sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti vesoljskega programa. | 5.   Subjekti, udeleženi v vesoljskem programu, sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti vesoljskega programa
  , pri tem pa upoštevajo tudi vprašanja, opredeljena v analizi tveganja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Subjekti, udeleženi v vesoljskem programu, sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti vesoljskega programa.

5.   Subjekti, udeleženi v vesoljskem programu, sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti vesoljskega programa
  , pri tem pa upoštevajo tudi vprašanja, opredeljena v analizi tveganja
  .

Sprememba 159

Sprememba 159

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 2

Člen 38 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Predstavnik Evropske vesoljske agencije je vabljen, da se sestankov sveta za varnostno akreditacijo udeleži kot opazovalec. Izjemoma so lahko k udeležbi na teh sestankih kot opazovalci povabljeni tudi predstavniki agencij Unije, tretjih držav ali mednarodnih organizacij,
  če se obravnavajo vprašanja, ki neposredno zadevajo te tretje države ali mednarodne organizacije,
  zlasti vprašanja o infrastrukturi, ki je v njihovi lasti ali se nahaja na njihovem ozemlju. Ureditve za takšno udeležbo predstavnikov tretjih držav ali mednarodnih organizacij in pogoji zanjo se določijo v zadevnih sporazumih ter so skladni s poslovnikom sveta za varnostno akreditacijo. | 2.   Predstavnik Evropske vesoljske agencije je vabljen, da se sestankov sveta za varnostno akreditacijo udeleži kot opazovalec. Izjemoma so lahko k udeležbi na teh sestankih kot opazovalci povabljeni tudi predstavniki agencij Unije, tretjih držav ali mednarodnih organizacij, zlasti
  ko gre za
  vprašanja o infrastrukturi, ki je v njihovi lasti ali se nahaja na njihovem ozemlju. Ureditve za takšno udeležbo predstavnikov tretjih držav ali mednarodnih organizacij in pogoji zanjo se določijo v zadevnih sporazumih ter so skladni s poslovnikom sveta za varnostno akreditacijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Predstavnik Evropske vesoljske agencije je vabljen, da se sestankov sveta za varnostno akreditacijo udeleži kot opazovalec. Izjemoma so lahko k udeležbi na teh sestankih kot opazovalci povabljeni tudi predstavniki agencij Unije, tretjih držav ali mednarodnih organizacij,
  če se obravnavajo vprašanja, ki neposredno zadevajo te tretje države ali mednarodne organizacije,
  zlasti vprašanja o infrastrukturi, ki je v njihovi lasti ali se nahaja na njihovem ozemlju. Ureditve za takšno udeležbo predstavnikov tretjih držav ali mednarodnih organizacij in pogoji zanjo se določijo v zadevnih sporazumih ter so skladni s poslovnikom sveta za varnostno akreditacijo.

2.   Predstavnik Evropske vesoljske agencije je vabljen, da se sestankov sveta za varnostno akreditacijo udeleži kot opazovalec. Izjemoma so lahko k udeležbi na teh sestankih kot opazovalci povabljeni tudi predstavniki agencij Unije, tretjih držav ali mednarodnih organizacij, zlasti
  ko gre za
  vprašanja o infrastrukturi, ki je v njihovi lasti ali se nahaja na njihovem ozemlju. Ureditve za takšno udeležbo predstavnikov tretjih držav ali mednarodnih organizacij in pogoji zanjo se določijo v zadevnih sporazumih ter so skladni s poslovnikom sveta za varnostno akreditacijo.

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka b

Člen 43 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | upravljanje, vzdrževanje, stalno izboljševanje, razvoj in zaščito zemeljske infrastrukture, zlasti omrežij, lokacij in podpornih objektov, vključno z nadgradnjami in upravljanjem zaradi zastarelosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

upravljanje, vzdrževanje, stalno izboljševanje, razvoj in zaščito zemeljske infrastrukture, zlasti omrežij, lokacij in podpornih objektov, vključno z nadgradnjami in upravljanjem zaradi zastarelosti;

| (b) | upravljanje, vzdrževanje, stalno izboljševanje, razvoj in zaščito zemeljske infrastrukture,
  vključno z infrastrukturo zunaj ozemlja Unije, potrebno za zagotavljanje komponent Galileo in EGNOS s polno pokritostjo ozemlja držav članic z zemljepisno lego v Evropi,
  zlasti omrežij, lokacij in podpornih objektov, vključno z nadgradnjami in upravljanjem zaradi zastarelosti; |
| --- | --- |

(b)

upravljanje, vzdrževanje, stalno izboljševanje, razvoj in zaščito zemeljske infrastrukture,
  vključno z infrastrukturo zunaj ozemlja Unije, potrebno za zagotavljanje komponent Galileo in EGNOS s polno pokritostjo ozemlja držav članic z zemljepisno lego v Evropi,
  zlasti omrežij, lokacij in podpornih objektov, vključno z nadgradnjami in upravljanjem zaradi zastarelosti;

vključno z infrastrukturo zunaj ozemlja Unije, potrebno za zagotavljanje komponent Galileo in EGNOS s polno pokritostjo ozemlja držav članic z zemljepisno lego v Evropi,

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka c

Člen 43 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | razvoj prihodnjih generacij sistemov in razvoj storitev, ki jih zagotavljata Galileo in EGNOS, brez poseganja v prihodnje odločitve o finančnih perspektivah Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

razvoj prihodnjih generacij sistemov in razvoj storitev, ki jih zagotavljata Galileo in EGNOS, brez poseganja v prihodnje odločitve o finančnih perspektivah Unije;

| (c) | razvoj prihodnjih generacij sistemov in razvoj storitev, ki jih zagotavljata Galileo in EGNOS, brez poseganja v prihodnje odločitve o finančnih perspektivah Unije
  , pri čemer se upoštevajo potrebe ustreznih deležnikov
  ; |
| --- | --- |

(c)

razvoj prihodnjih generacij sistemov in razvoj storitev, ki jih zagotavljata Galileo in EGNOS, brez poseganja v prihodnje odločitve o finančnih perspektivah Unije
  , pri čemer se upoštevajo potrebe ustreznih deležnikov
  ;

, pri čemer se upoštevajo potrebe ustreznih deležnikov

Sprememba 162

Sprememba 162

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 43 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | podpora za pripravo in razvoj temeljnih tehnoloških elementov, kot so nabori čipov in sprejemniki, ki podpirajo sistem Galileo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

podpora za pripravo in razvoj temeljnih tehnoloških elementov, kot so nabori čipov in sprejemniki, ki podpirajo sistem Galileo;

podpora za pripravo in razvoj temeljnih tehnoloških elementov, kot so nabori čipov in sprejemniki, ki podpirajo sistem Galileo;

Sprememba 163

Sprememba 163

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka c b (novo)

Člen 43 – odstavek 1 – točka c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | podpora za razvoj aplikacij in integriranih aplikacij, ki uporabljajo tako EGNOS/Galileo kot Copernicus; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(cb)

(cb)

podpora za razvoj aplikacij in integriranih aplikacij, ki uporabljajo tako EGNOS/Galileo kot Copernicus;

podpora za razvoj aplikacij in integriranih aplikacij, ki uporabljajo tako EGNOS/Galileo kot Copernicus;

Sprememba 164

Sprememba 164

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka e

Člen 43 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | zagotavljanje in razvoj trga storitev, ki jih zagotavljata Galileo in EGNOS; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

zagotavljanje in razvoj trga storitev, ki jih zagotavljata Galileo in EGNOS;

| (e) | zagotavljanje in razvoj trga storitev, ki jih zagotavljata Galileo in EGNO
  , zlasti da se čim bolj povečajo socialno-ekonomske koristi iz člena 4(1); |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje in razvoj trga storitev, ki jih zagotavljata Galileo in EGNO
  , zlasti da se čim bolj povečajo socialno-ekonomske koristi iz člena 4(1);

, zlasti da se čim bolj povečajo socialno-ekonomske koristi iz člena 4(1);

Sprememba 165

Sprememba 165

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 1 – točka c

Člen 45 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | storitev varovanja življenj, ki je za neposrednega uporabnika brezplačna in zagotavlja informacije za določanje položaja in sinhronizacijo z visoko stopnjo kontinuitete, razpoložljivosti
  in
  natančnosti, vključno s sporočilom o celovitosti, ki uporabnika opozarja v primeru napake ali signalov za nedovoljeno odstopanje, ki jih oddajajo Galileo in drugi sistemi GNSS ter ki jih ta storitev krepi na območju pokritosti; ta storitev je namenjena predvsem uporabnikom, za katere je varnost bistvenega pomena, zlasti v sektorju civilnega letalstva za navigacijske službe zračnega prometa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

storitev varovanja življenj, ki je za neposrednega uporabnika brezplačna in zagotavlja informacije za določanje položaja in sinhronizacijo z visoko stopnjo kontinuitete, razpoložljivosti
  in
  natančnosti, vključno s sporočilom o celovitosti, ki uporabnika opozarja v primeru napake ali signalov za nedovoljeno odstopanje, ki jih oddajajo Galileo in drugi sistemi GNSS ter ki jih ta storitev krepi na območju pokritosti; ta storitev je namenjena predvsem uporabnikom, za katere je varnost bistvenega pomena, zlasti v sektorju civilnega letalstva za navigacijske službe zračnega prometa.

in

| (c) | storitev varovanja življenj, ki je za neposrednega uporabnika brezplačna in zagotavlja informacije za določanje položaja in
  časovno
  sinhronizacijo z visoko stopnjo kontinuitete, razpoložljivosti, natančnosti
  in celovitosti
  .
  Da bi zagotovili skladnost z zahtevami glede varnosti v letalstvu,
  vključno s sporočilom o celovitosti, ki uporabnika opozarja v primeru napake ali signalov za nedovoljeno odstopanje, ki jih oddajajo Galileo in drugi sistemi GNSS ter ki jih ta storitev krepi na območju pokritosti,
  se ta storitev zagotavlja pod nadzorom agencije EASA;
  ta storitev je namenjena predvsem uporabnikom, za katere je varnost bistvenega pomena, zlasti v sektorju civilnega letalstva za navigacijske službe zračnega prometa. |
| --- | --- |

(c)

storitev varovanja življenj, ki je za neposrednega uporabnika brezplačna in zagotavlja informacije za določanje položaja in
  časovno
  sinhronizacijo z visoko stopnjo kontinuitete, razpoložljivosti, natančnosti
  in celovitosti
  .
  Da bi zagotovili skladnost z zahtevami glede varnosti v letalstvu,
  vključno s sporočilom o celovitosti, ki uporabnika opozarja v primeru napake ali signalov za nedovoljeno odstopanje, ki jih oddajajo Galileo in drugi sistemi GNSS ter ki jih ta storitev krepi na območju pokritosti,
  se ta storitev zagotavlja pod nadzorom agencije EASA;
  ta storitev je namenjena predvsem uporabnikom, za katere je varnost bistvenega pomena, zlasti v sektorju civilnega letalstva za navigacijske službe zračnega prometa.

časovno

in celovitosti

Da bi zagotovili skladnost z zahtevami glede varnosti v letalstvu,

se ta storitev zagotavlja pod nadzorom agencije EASA;

Sprememba 166

Sprememba 166

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 45 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Storitve iz odstavka 1 se prednostno zagotavljajo na ozemlju držav članic z zemljepisno lego v Evropi. | Storitve iz odstavka 1 se prednostno zagotavljajo na ozemlju držav članic z zemljepisno lego v Evropi,
  da se kontinentalna ozemlja pokrijejo do konca leta 2023 in vsa ozemlja do konca leta 2025. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Storitve iz odstavka 1 se prednostno zagotavljajo na ozemlju držav članic z zemljepisno lego v Evropi.

Storitve iz odstavka 1 se prednostno zagotavljajo na ozemlju držav članic z zemljepisno lego v Evropi,
  da se kontinentalna ozemlja pokrijejo do konca leta 2023 in vsa ozemlja do konca leta 2025.

da se kontinentalna ozemlja pokrijejo do konca leta 2023 in vsa ozemlja do konca leta 2025.

Sprememba 167

Sprememba 167

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 3

Člen 45 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Stroški take širitve in povezani stroški obratovanja, specifični za te regije, se ne krijejo iz proračuna iz člena 11. Zaradi take širitve se ne odloži ponujanje storitev iz odstavka 1 na celotnem ozemlju držav članic z zemljepisno lego v Evropi. | 3.   Stroški take širitve in povezani stroški obratovanja, specifični za te regije, se ne krijejo iz proračuna iz člena 11,
  vendar Komisija upošteva uporabo programov partnerstva in sporazumov ter, če je ustrezno, razvoj posebnega finančnega instrumenta, ki bo to podpiral.
  Zaradi take širitve se ne odloži ponujanje storitev iz odstavka 1 na celotnem ozemlju držav članic z zemljepisno lego v Evropi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Stroški take širitve in povezani stroški obratovanja, specifični za te regije, se ne krijejo iz proračuna iz člena 11. Zaradi take širitve se ne odloži ponujanje storitev iz odstavka 1 na celotnem ozemlju držav članic z zemljepisno lego v Evropi.

3.   Stroški take širitve in povezani stroški obratovanja, specifični za te regije, se ne krijejo iz proračuna iz člena 11,
  vendar Komisija upošteva uporabo programov partnerstva in sporazumov ter, če je ustrezno, razvoj posebnega finančnega instrumenta, ki bo to podpiral.
  Zaradi take širitve se ne odloži ponujanje storitev iz odstavka 1 na celotnem ozemlju držav članic z zemljepisno lego v Evropi.

Sprememba 168

Sprememba 168

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 47 – naslov

Člen 47 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Združljivost
  in
  interoperabilnost | Združljivost, interoperabilnost
  in standardizacija |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Združljivost
  in
  interoperabilnost

in

Združljivost, interoperabilnost
  in standardizacija

in standardizacija

Sprememba 169

Sprememba 169

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 47 – odstavek 2

Člen 47 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Galileo in EGNOS ter storitve, ki jih zagotavljata, so združljivi in interoperabilni z drugimi satelitskimi navigacijskimi sistemi ter s konvencionalnimi sredstvi za radijsko navigacijo, kadar sta taki zahtevi po združljivosti in interoperabilnosti določeni v mednarodnih sporazumih. | 2.   Galileo in EGNOS ter storitve, ki jih zagotavljata, so
  vzajemno
  združljivi in interoperabilni z drugimi satelitskimi navigacijskimi sistemi ter s konvencionalnimi sredstvi za radijsko navigacijo, kadar sta taki zahtevi po združljivosti in interoperabilnosti določeni v mednarodnih sporazumih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Galileo in EGNOS ter storitve, ki jih zagotavljata, so združljivi in interoperabilni z drugimi satelitskimi navigacijskimi sistemi ter s konvencionalnimi sredstvi za radijsko navigacijo, kadar sta taki zahtevi po združljivosti in interoperabilnosti določeni v mednarodnih sporazumih.

2.   Galileo in EGNOS ter storitve, ki jih zagotavljata, so
  vzajemno
  združljivi in interoperabilni z drugimi satelitskimi navigacijskimi sistemi ter s konvencionalnimi sredstvi za radijsko navigacijo, kadar sta taki zahtevi po združljivosti in interoperabilnosti določeni v mednarodnih sporazumih.

Sprememba 170

Sprememba 170

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 47 – odstavek 2 a (novo)

Člen 47 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Galileo in EGNOS si prizadevata za skladnost z mednarodnimi standardi in certificiranjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Galileo in EGNOS si prizadevata za skladnost z mednarodnimi standardi in certificiranjem.

Sprememba 171

Sprememba 171

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 48 – odstavek 1

Člen 48 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Copernicus se izvaja na podlagi predhodnih naložb Unije in se po potrebi opira na nacionalne ali regionalne zmogljivosti držav članic, pri čemer upošteva zmogljivosti komercialnih dobaviteljev primerljivih podatkov in informacij ter potrebo po spodbujanju konkurence in razvoja trga. | 1.   Copernicus se izvaja na podlagi predhodnih naložb Unije
  , Evropske vesoljske agencije in EUMETSAT
  in se po potrebi opira na nacionalne ali regionalne zmogljivosti držav članic, pri čemer upošteva zmogljivosti komercialnih dobaviteljev primerljivih podatkov in informacij ter potrebo po spodbujanju konkurence in razvoja trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Copernicus se izvaja na podlagi predhodnih naložb Unije in se po potrebi opira na nacionalne ali regionalne zmogljivosti držav članic, pri čemer upošteva zmogljivosti komercialnih dobaviteljev primerljivih podatkov in informacij ter potrebo po spodbujanju konkurence in razvoja trga.

1.   Copernicus se izvaja na podlagi predhodnih naložb Unije
  , Evropske vesoljske agencije in EUMETSAT
  in se po potrebi opira na nacionalne ali regionalne zmogljivosti držav članic, pri čemer upošteva zmogljivosti komercialnih dobaviteljev primerljivih podatkov in informacij ter potrebo po spodbujanju konkurence in razvoja trga.

Sprememba 172

Sprememba 172

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 48 – odstavek 2

Člen 48 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Copernicus zagotavlja podatke in informacije
  v skladu s politiko
  popolnih, brezplačnih in odprtih podatkov. | 2.   Copernicus zagotavlja podatke in informacije
  na podlagi politike
  popolnih, brezplačnih in odprtih podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Copernicus zagotavlja podatke in informacije
  v skladu s politiko
  popolnih, brezplačnih in odprtih podatkov.

2.   Copernicus zagotavlja podatke in informacije
  na podlagi politike
  popolnih, brezplačnih in odprtih podatkov.

Sprememba 173

Sprememba 173

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 48 – odstavek 3 – točka a – alinea 1

Člen 48 – odstavek 3 – točka a – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | razvoj in delovanje
  Sentinelov
  programa Copernicus; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

razvoj in delovanje
  Sentinelov
  programa Copernicus;

Sentinelov

| — | razvoj in delovanje
  satelitov Sentinel
  programa Copernicus; |
| --- | --- |

—

razvoj in delovanje
  satelitov Sentinel
  programa Copernicus;

satelitov Sentinel

Sprememba 174

Sprememba 174

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 48 – odstavek 3 – točka c

Člen 48 – odstavek 3 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | komponento dostopa do podatkov in njihovega razširjanja, ki vključuje infrastrukturo in storitve za zagotovitev iskanja, pregledovanja, dostopa do, razširjanja in uporabe podatkov in informacij programa Copernicus; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

komponento dostopa do podatkov in njihovega razširjanja, ki vključuje infrastrukturo in storitve za zagotovitev iskanja, pregledovanja, dostopa do, razširjanja in uporabe podatkov in informacij programa Copernicus;

| (c) | komponento dostopa do podatkov in njihovega razširjanja, ki vključuje infrastrukturo in storitve za zagotovitev iskanja, pregledovanja,
  dolgoročnega arhiviranja,
  dostopa do, razširjanja in uporabe podatkov in informacij programa Copernicus
  na uporabnikom prijazen način
  ; |
| --- | --- |

(c)

komponento dostopa do podatkov in njihovega razširjanja, ki vključuje infrastrukturo in storitve za zagotovitev iskanja, pregledovanja,
  dolgoročnega arhiviranja,
  dostopa do, razširjanja in uporabe podatkov in informacij programa Copernicus
  na uporabnikom prijazen način
  ;

dolgoročnega arhiviranja,

na uporabnikom prijazen način

Sprememba 175

Sprememba 175

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 48 – odstavek 3 – točka d

Člen 48 – odstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | komponento povečanja stopnje uporabe pri uporabnikih in razvoja trga v skladu s členom 29(5), ki vključuje ustrezne dejavnosti, vire in storitve za promocijo programa Copernicus, njegovih podatkov in storitev na vseh ravneh, da bi se kar najbolj povečale družbeno-gospodarske koristi iz člena 4(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

komponento povečanja stopnje uporabe pri uporabnikih in razvoja trga v skladu s členom 29(5), ki vključuje ustrezne dejavnosti, vire in storitve za promocijo programa Copernicus, njegovih podatkov in storitev na vseh ravneh, da bi se kar najbolj povečale družbeno-gospodarske koristi iz člena 4(1).

| (d) | komponento povečanja stopnje uporabe pri uporabnikih
  , vzpostavljanja zmogljivosti
  in razvoja trga v skladu s členom 29(5), ki vključuje ustrezne dejavnosti, vire in storitve za promocijo programa Copernicus, njegovih podatkov in storitev na vseh ravneh, da bi se kar najbolj povečale družbeno-gospodarske koristi iz člena 4(1). |
| --- | --- |

(d)

komponento povečanja stopnje uporabe pri uporabnikih
  , vzpostavljanja zmogljivosti
  in razvoja trga v skladu s členom 29(5), ki vključuje ustrezne dejavnosti, vire in storitve za promocijo programa Copernicus, njegovih podatkov in storitev na vseh ravneh, da bi se kar najbolj povečale družbeno-gospodarske koristi iz člena 4(1).

, vzpostavljanja zmogljivosti

Sprememba 176

Sprememba 176

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 48 – odstavek 4

Člen 48 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Copernicus spodbuja mednarodno koordinacijo sistemov za opazovanje in s tem povezane izmenjave podatkov, da bi se okrepila njegova razsežnost in komplementarnost na svetovni ravni, ob upoštevanju veljavnih mednarodnih sporazumov in koordinacijskih postopkov. | 4.   Copernicus spodbuja mednarodno koordinacijo sistemov za opazovanje in s tem povezane izmenjave podatkov, da bi se okrepila njegova razsežnost in komplementarnost na svetovni ravni, ob upoštevanju veljavnih
  in prihodnjih
  mednarodnih sporazumov in koordinacijskih postopkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Copernicus spodbuja mednarodno koordinacijo sistemov za opazovanje in s tem povezane izmenjave podatkov, da bi se okrepila njegova razsežnost in komplementarnost na svetovni ravni, ob upoštevanju veljavnih mednarodnih sporazumov in koordinacijskih postopkov.

4.   Copernicus spodbuja mednarodno koordinacijo sistemov za opazovanje in s tem povezane izmenjave podatkov, da bi se okrepila njegova razsežnost in komplementarnost na svetovni ravni, ob upoštevanju veljavnih
  in prihodnjih
  mednarodnih sporazumov in koordinacijskih postopkov.

Sprememba 177

Sprememba 177

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – naslov

Člen 49 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pridobivanje podatkov | Upravičeni ukrepi |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pridobivanje podatkov

Pridobivanje podatkov

Upravičeni ukrepi

Upravičeni ukrepi

Sprememba 178

Sprememba 178

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka a

Člen 49 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | ukrepe za zagotavljanje neprekinjenega delovanja obstoječih misij Sentinel ter razvoj, izstrelitev, vzdrževanje in upravljanje nadaljnjih Sentinelov, s katerimi bi razširili področje opazovanj
  , pri čemer bodo imele prednost
  : opazovalne zmogljivosti za spremljanje antropogenih emisij CO2 in emisij drugih toplogrednih plinov, kar bo omogočilo pokritost polarnih območij ter inovativne uporabe v kmetijstvu, gozdarstvu in gospodarjenju z vodnimi viri; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

ukrepe za zagotavljanje neprekinjenega delovanja obstoječih misij Sentinel ter razvoj, izstrelitev, vzdrževanje in upravljanje nadaljnjih Sentinelov, s katerimi bi razširili področje opazovanj
  , pri čemer bodo imele prednost
  : opazovalne zmogljivosti za spremljanje antropogenih emisij CO2 in emisij drugih toplogrednih plinov, kar bo omogočilo pokritost polarnih območij ter inovativne uporabe v kmetijstvu, gozdarstvu in gospodarjenju z vodnimi viri;

, pri čemer bodo imele prednost

2

| (a) | ukrepe za zagotavljanje neprekinjenega delovanja obstoječih misij Sentinel ter razvoj, izstrelitev, vzdrževanje in upravljanje nadaljnjih Sentinelov, s katerimi bi razširili področje opazovanj
  , na primer
  : opazovalne zmogljivosti za spremljanje antropogenih emisij CO2in emisij drugih toplogrednih plinov, kar bo omogočilo pokritost polarnih območij ter inovativne uporabe v kmetijstvu, gozdarstvu in gospodarjenju z vodnimi viri; |
| --- | --- |

(a)

ukrepe za zagotavljanje neprekinjenega delovanja obstoječih misij Sentinel ter razvoj, izstrelitev, vzdrževanje in upravljanje nadaljnjih Sentinelov, s katerimi bi razširili področje opazovanj
  , na primer
  : opazovalne zmogljivosti za spremljanje antropogenih emisij CO2in emisij drugih toplogrednih plinov, kar bo omogočilo pokritost polarnih območij ter inovativne uporabe v kmetijstvu, gozdarstvu in gospodarjenju z vodnimi viri;

, na primer

2

Sprememba 179

Sprememba 179

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka b

Člen 49 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | ukrepe za zagotovitev dostopa do podatkov tretjih strani, ki so potrebni za pripravo storitev programa Copernicus ali za uporabo
  v institucijah, agencijah in decentraliziranih službah Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

ukrepe za zagotovitev dostopa do podatkov tretjih strani, ki so potrebni za pripravo storitev programa Copernicus ali za uporabo
  v institucijah, agencijah in decentraliziranih službah Unije;

v institucijah, agencijah in decentraliziranih službah Unije;

| (b) | ukrepe za zagotovitev dostopa do podatkov tretjih strani, ki so potrebni za pripravo storitev programa Copernicus ali za uporabo
  s strani glavnih uporabnikov, pri čemer se prednost namenja podatkom, ki jih zagotovijo in/ali financirajo javni subjekti v državah članicah, kot so nacionalne agencije; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe za zagotovitev dostopa do podatkov tretjih strani, ki so potrebni za pripravo storitev programa Copernicus ali za uporabo
  s strani glavnih uporabnikov, pri čemer se prednost namenja podatkom, ki jih zagotovijo in/ali financirajo javni subjekti v državah članicah, kot so nacionalne agencije;

s strani glavnih uporabnikov, pri čemer se prednost namenja podatkom, ki jih zagotovijo in/ali financirajo javni subjekti v državah članicah, kot so nacionalne agencije;

Sprememba 180

Sprememba 180

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 49 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | podporo za razvoj ustreznih uporabniških aplikacij in storitev Copernicus. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

podporo za razvoj ustreznih uporabniških aplikacij in storitev Copernicus.

podporo za razvoj ustreznih uporabniških aplikacij in storitev Copernicus.

Sprememba 181

Sprememba 181

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 50 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 50 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Program Copernicus vključuje ukrepe v podporo naslednjim storitvam: | Program Copernicus vključuje ukrepe v podporo naslednjim
  glavnim
  storitvam: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Program Copernicus vključuje ukrepe v podporo naslednjim storitvam:

Program Copernicus vključuje ukrepe v podporo naslednjim
  glavnim
  storitvam:

glavnim

Sprememba 182

Sprememba 182

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 50 – odstavek 1 – točka a – alinea 3

Člen 50 – odstavek 1 – točka a – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | spremljanje kopnega in kmetijskih površin za zagotavljanje informacij o pokrovnosti tal, rabi in spremembi rabe tal,
  mestnih območjih
  , obsegu in kakovosti celinskih voda, gozdovih, kmetijskih površinah in drugih naravnih virih, biotski raznovrstnosti in kriosferi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

spremljanje kopnega in kmetijskih površin za zagotavljanje informacij o pokrovnosti tal, rabi in spremembi rabe tal,
  mestnih območjih
  , obsegu in kakovosti celinskih voda, gozdovih, kmetijskih površinah in drugih naravnih virih, biotski raznovrstnosti in kriosferi;

mestnih območjih

| — | spremljanje kopnega in kmetijskih površin za zagotavljanje informacij o pokrovnosti tal, rabi in spremembi rabe tal,
  kakovosti tal, dezertifikaciji, krajih kulturne dediščine
  , obsegu in kakovosti celinskih voda, gozdovih,
  zlasti krčenju gozdov
  , kmetijskih površinah in drugih naravnih virih, biotski raznovrstnosti in kriosferi;
  države članice bodo lahko uporabile informacije in podatke, pridobljene pri spremljanju posameznega kmetijskega območja glede stopnje pokritosti tal in rabe kmetijskih zemljišč, kar bo še dodatno zmanjšalo upravno breme pri dodeljevanju kmetijskih subvencij; |
| --- | --- |

—

spremljanje kopnega in kmetijskih površin za zagotavljanje informacij o pokrovnosti tal, rabi in spremembi rabe tal,
  kakovosti tal, dezertifikaciji, krajih kulturne dediščine
  , obsegu in kakovosti celinskih voda, gozdovih,
  zlasti krčenju gozdov
  , kmetijskih površinah in drugih naravnih virih, biotski raznovrstnosti in kriosferi;
  države članice bodo lahko uporabile informacije in podatke, pridobljene pri spremljanju posameznega kmetijskega območja glede stopnje pokritosti tal in rabe kmetijskih zemljišč, kar bo še dodatno zmanjšalo upravno breme pri dodeljevanju kmetijskih subvencij;

kakovosti tal, dezertifikaciji, krajih kulturne dediščine

zlasti krčenju gozdov

države članice bodo lahko uporabile informacije in podatke, pridobljene pri spremljanju posameznega kmetijskega območja glede stopnje pokritosti tal in rabe kmetijskih zemljišč, kar bo še dodatno zmanjšalo upravno breme pri dodeljevanju kmetijskih subvencij;

Sprememba 183

Sprememba 183

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 50 – odstavek 1 – točka a – alinea 4 a (novo)

Člen 50 – odstavek 1 – točka a – alinea 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | kartografiranje kmetijskih zemljišč, ki jih je treba namakati, predvidevanje pridelka in rabe zemljišč, s čimer bi zagotovili višjo prehransko kakovost in varnost ob hkratnem varstvu okolja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

kartografiranje kmetijskih zemljišč, ki jih je treba namakati, predvidevanje pridelka in rabe zemljišč, s čimer bi zagotovili višjo prehransko kakovost in varnost ob hkratnem varstvu okolja;

kartografiranje kmetijskih zemljišč, ki jih je treba namakati, predvidevanje pridelka in rabe zemljišč, s čimer bi zagotovili višjo prehransko kakovost in varnost ob hkratnem varstvu okolja;

Sprememba 184

Sprememba 184

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 50 – odstavek 1 – točka a – alinea 4 b (novo)

Člen 50 – odstavek 1 – točka a – alinea 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | spremljanje dejavnosti v zvezi z ribolovom, da bi zagotovili višjo prehransko kakovost in varnost ob hkratnem varstvu okolja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

spremljanje dejavnosti v zvezi z ribolovom, da bi zagotovili višjo prehransko kakovost in varnost ob hkratnem varstvu okolja;

spremljanje dejavnosti v zvezi z ribolovom, da bi zagotovili višjo prehransko kakovost in varnost ob hkratnem varstvu okolja;

Sprememba 185

Sprememba 185

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 50 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 50 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | spremljanje podpore za izvajanje politik Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

spremljanje podpore za izvajanje politik Unije;

spremljanje podpore za izvajanje politik Unije;

Sprememba 186

Sprememba 186

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 53 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komponenta SST podpira naslednje dejavnosti: | Cilj programa SST je postopoma opremiti Unijo z avtonomno zmogljivostjo SST. |
| | Komponenta SST podpira naslednje dejavnosti: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komponenta SST podpira naslednje dejavnosti:

Cilj programa SST je postopoma opremiti Unijo z avtonomno zmogljivostjo SST.

Cilj programa SST je postopoma opremiti Unijo z avtonomno zmogljivostjo SST.

Komponenta SST podpira naslednje dejavnosti:

Sprememba 187

Sprememba 187

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 1 – točka a

Člen 53 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | vzpostavitev, razvoj in operativne dejavnosti omrežja zemeljskih in/ali vesoljskih senzorjev držav članic, vključno s senzorji, razvitimi v okviru Evropske vesoljske agencije, in senzorji Unije, s katerimi se upravlja na nacionalni ravni, za opazovanje in sledenje predmetov in pripravo evropskega kataloga vesoljskih predmetov, prilagojenega potrebam uporabnikov iz člena 55; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

vzpostavitev, razvoj in operativne dejavnosti omrežja zemeljskih in/ali vesoljskih senzorjev držav članic, vključno s senzorji, razvitimi v okviru Evropske vesoljske agencije, in senzorji Unije, s katerimi se upravlja na nacionalni ravni, za opazovanje in sledenje predmetov in pripravo evropskega kataloga vesoljskih predmetov, prilagojenega potrebam uporabnikov iz člena 55;

| (a) | vzpostavitev, razvoj in operativne dejavnosti omrežja zemeljskih in/ali vesoljskih senzorjev držav članic
  ali Unije
  , vključno s senzorji, razvitimi v okviru Evropske vesoljske agencije, in senzorji Unije, s katerimi se upravlja na nacionalni ravni, za opazovanje in sledenje predmetov in pripravo evropskega kataloga vesoljskih predmetov, prilagojenega potrebam uporabnikov iz člena 55; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavitev, razvoj in operativne dejavnosti omrežja zemeljskih in/ali vesoljskih senzorjev držav članic
  ali Unije
  , vključno s senzorji, razvitimi v okviru Evropske vesoljske agencije, in senzorji Unije, s katerimi se upravlja na nacionalni ravni, za opazovanje in sledenje predmetov in pripravo evropskega kataloga vesoljskih predmetov, prilagojenega potrebam uporabnikov iz člena 55;

ali Unije

Sprememba 188

Sprememba 188

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 1 – pododstavek 1 – uvodni del

Člen 56 – odstavek 1 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice, ki želijo sodelovati pri izvajanju storitev SST iz člena 54, Komisiji predložijo skupno vlogo, v kateri dokažejo skladnost z naslednjimi merili: | Države članice, ki želijo sodelovati pri izvajanju storitev SST iz člena 54, Komisiji predložijo
  posamezno ali
  skupno vlogo, v kateri dokažejo skladnost z naslednjimi merili: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice, ki želijo sodelovati pri izvajanju storitev SST iz člena 54, Komisiji predložijo skupno vlogo, v kateri dokažejo skladnost z naslednjimi merili:

Države članice, ki želijo sodelovati pri izvajanju storitev SST iz člena 54, Komisiji predložijo
  posamezno ali
  skupno vlogo, v kateri dokažejo skladnost z naslednjimi merili:

posamezno ali

Sprememba 189

Sprememba 189

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 8

Člen 57 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Komisija z 
  izvedbenimi
  akti sprejme podrobna pravila o delovanju organizacijskega okvira za sodelovanje držav članic na področju SST. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 107(3). | 8.   Komisija z 
  delegiranimi
  akti
  v skladu s členom 105 v zvezi s posebnim zagotavljanjem
  sprejme podrobna pravila o delovanju organizacijskega okvira za sodelovanje držav članic na področju SST. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 107(3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.   Komisija z 
  izvedbenimi
  akti sprejme podrobna pravila o delovanju organizacijskega okvira za sodelovanje držav članic na področju SST. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 107(3).

8.   Komisija z 
  delegiranimi
  akti
  v skladu s členom 105 v zvezi s posebnim zagotavljanjem
  sprejme podrobna pravila o delovanju organizacijskega okvira za sodelovanje držav članic na področju SST. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 107(3).

Sprememba 190

Sprememba 190

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 58 a (novo)

Člen 58 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 58a




  Spremljanje ponudbe in povpraševanja za SST




  Komisija pred 31. decembrom 2024 oceni izvajanje komponente SST, zlasti glede razvoja potreb uporabnikov v zvezi z zemeljskimi in vesoljskimi senzorji, ter konča pripravo evropskega kataloga iz člena 53(1a).




  V oceni se zlasti preuči potreba po dodatni vesoljski in zemeljski infrastrukturi.




  Oceni se po potrebi priloži ustrezen predlog za razvoj dodatne vesoljske in zemeljske infrastrukture v okviru komponente SST. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 58a

Spremljanje ponudbe in povpraševanja za SST

Komisija pred 31. decembrom 2024 oceni izvajanje komponente SST, zlasti glede razvoja potreb uporabnikov v zvezi z zemeljskimi in vesoljskimi senzorji, ter konča pripravo evropskega kataloga iz člena 53(1a).

V oceni se zlasti preuči potreba po dodatni vesoljski in zemeljski infrastrukturi.

Oceni se po potrebi priloži ustrezen predlog za razvoj dodatne vesoljske in zemeljske infrastrukture v okviru komponente SST.

Sprememba 191

Sprememba 191

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 60 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | pripravo evropskega kataloga blizuzemeljskih objektov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

pripravo evropskega kataloga blizuzemeljskih objektov.

pripravo evropskega kataloga blizuzemeljskih objektov.

Sprememba 192

Sprememba 192

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 61 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 61 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V okviru komponente GOVSATCOM so satelitske komunikacijske zmogljivosti in storitve združene v skupni sklop satelitskih komunikacijskih zmogljivosti in storitev Unije. Ta komponenta zajema: | V okviru komponente GOVSATCOM so satelitske komunikacijske zmogljivosti in storitve združene v skupni sklop satelitskih komunikacijskih zmogljivosti in storitev Unije
  z ustreznimi varnostnimi zahtevami
  . Ta komponenta
  lahko
  zajema: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V okviru komponente GOVSATCOM so satelitske komunikacijske zmogljivosti in storitve združene v skupni sklop satelitskih komunikacijskih zmogljivosti in storitev Unije. Ta komponenta zajema:

V okviru komponente GOVSATCOM so satelitske komunikacijske zmogljivosti in storitve združene v skupni sklop satelitskih komunikacijskih zmogljivosti in storitev Unije
  z ustreznimi varnostnimi zahtevami
  . Ta komponenta
  lahko
  zajema:

z ustreznimi varnostnimi zahtevami

lahko

Sprememba 193

Sprememba 193

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 61 – odstavek 1 – točka a

Člen 61 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | razvoj, izgradnjo in operativno delovanje infrastrukture zemeljskega segmenta; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

razvoj, izgradnjo in operativno delovanje infrastrukture zemeljskega segmenta;

| (a) | razvoj, izgradnjo in operativno delovanje infrastrukture zemeljskega
  in vesoljskega
  segmenta; |
| --- | --- |

(a)

razvoj, izgradnjo in operativno delovanje infrastrukture zemeljskega
  in vesoljskega
  segmenta;

in vesoljskega

Sprememba 194

Sprememba 194

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 62 – odstavek 3

Člen 62 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme portfelj storitev, ki se zagotavljajo v okviru GOVSATCOM, v obliki seznama kategorij satelitskih komunikacijskih zmogljivosti in storitev in njihovih značilnosti, vključno z geografsko pokritostjo, frekvenco, pasovno širino, uporabniško opremo in varnostnimi elementi. Navedeni ukrepi temeljijo na operativnih in varnostnih zahtevah iz odstavka 1
  ter dajejo prednost storitvam za uporabnike na ravni Unije.
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 107(3). | 3.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme portfelj storitev, ki se zagotavljajo v okviru GOVSATCOM, v obliki seznama kategorij satelitskih komunikacijskih zmogljivosti in storitev in njihovih značilnosti, vključno z geografsko pokritostjo, frekvenco, pasovno širino, uporabniško opremo in varnostnimi elementi. Navedeni ukrepi temeljijo na operativnih in varnostnih zahtevah iz odstavka 1. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 107(3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme portfelj storitev, ki se zagotavljajo v okviru GOVSATCOM, v obliki seznama kategorij satelitskih komunikacijskih zmogljivosti in storitev in njihovih značilnosti, vključno z geografsko pokritostjo, frekvenco, pasovno širino, uporabniško opremo in varnostnimi elementi. Navedeni ukrepi temeljijo na operativnih in varnostnih zahtevah iz odstavka 1
  ter dajejo prednost storitvam za uporabnike na ravni Unije.
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 107(3).

3.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme portfelj storitev, ki se zagotavljajo v okviru GOVSATCOM, v obliki seznama kategorij satelitskih komunikacijskih zmogljivosti in storitev in njihovih značilnosti, vključno z geografsko pokritostjo, frekvenco, pasovno širino, uporabniško opremo in varnostnimi elementi. Navedeni ukrepi temeljijo na operativnih in varnostnih zahtevah iz odstavka 1. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 107(3).

Sprememba 195

Sprememba 195

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 62 – odstavek 3 a (novo)

Člen 62 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  V portfelju storitev iz odstavka 3 se upoštevajo obstoječe komercialno dostopne storitve, da bi preprečili izkrivljanje konkurence na notranjem trgu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  V portfelju storitev iz odstavka 3 se upoštevajo obstoječe komercialno dostopne storitve, da bi preprečili izkrivljanje konkurence na notranjem trgu.

Sprememba 196

Sprememba 196

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 1 – točka b

Člen 63 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | pravne osebe, ki so za zagotavljanje satelitskih zmogljivosti ali storitev ustrezno pooblaščene v skladu s postopkom varnostne akreditacije iz člena 36
  in na podlagi posebnih varnostnih zahtev za komponento GOVSATCOM iz člena 34(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

pravne osebe, ki so za zagotavljanje satelitskih zmogljivosti ali storitev ustrezno pooblaščene v skladu s postopkom varnostne akreditacije iz člena 36
  in na podlagi posebnih varnostnih zahtev za komponento GOVSATCOM iz člena 34(1).

in na podlagi posebnih varnostnih zahtev za komponento GOVSATCOM iz člena 34(1).

| (b) | pravne osebe, ki so za zagotavljanje satelitskih zmogljivosti ali storitev ustrezno pooblaščene v skladu s postopkom varnostne akreditacije iz člena 36. |
| --- | --- |

(b)

pravne osebe, ki so za zagotavljanje satelitskih zmogljivosti ali storitev ustrezno pooblaščene v skladu s postopkom varnostne akreditacije iz člena 36.

Sprememba 197

Sprememba 197

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 63 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | Ponudniki zmogljivosti satelitske komunikacije ali storitev v okviru te komponente izpolnjujejo posebne varnostne zahteve za komponento GOVSATCOM, določene v skladu s členom 34(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

Ponudniki zmogljivosti satelitske komunikacije ali storitev v okviru te komponente izpolnjujejo posebne varnostne zahteve za komponento GOVSATCOM, določene v skladu s členom 34(1).

Ponudniki zmogljivosti satelitske komunikacije ali storitev v okviru te komponente izpolnjujejo posebne varnostne zahteve za komponento GOVSATCOM, določene v skladu s členom 34(1).

Sprememba 198

Sprememba 198

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 65 – odstavek 1

Člen 65 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Združene satelitske komunikacijske zmogljivosti, storitve in uporabniška oprema za se izmenjujejo in prednostno razvrstijo na podlagi analize varnostnih tveganj, ki jo izvedejo uporabniki na ravni Unije in na ravni držav članic.
  Ta izmenjava in prednostna razvrstitev da prednost uporabnikom na ravni Unije. | 1.   Združene satelitske komunikacijske zmogljivosti, storitve in uporabniška oprema za se izmenjujejo in prednostno razvrstijo na podlagi analize varnostnih tveganj, ki jo izvedejo uporabniki na ravni Unije in na ravni držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Združene satelitske komunikacijske zmogljivosti, storitve in uporabniška oprema za se izmenjujejo in prednostno razvrstijo na podlagi analize varnostnih tveganj, ki jo izvedejo uporabniki na ravni Unije in na ravni držav članic.
  Ta izmenjava in prednostna razvrstitev da prednost uporabnikom na ravni Unije.

1.   Združene satelitske komunikacijske zmogljivosti, storitve in uporabniška oprema za se izmenjujejo in prednostno razvrstijo na podlagi analize varnostnih tveganj, ki jo izvedejo uporabniki na ravni Unije in na ravni držav članic.

Sprememba 199

Sprememba 199

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 66 – odstavek 1 a (novo)

Člen 66 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Vozlišča GOVSATCOM upoštevajo obstoječe komercialno dostopne storitve, da bi preprečili izkrivljanje konkurence na notranjem trgu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Vozlišča GOVSATCOM upoštevajo obstoječe komercialno dostopne storitve, da bi preprečili izkrivljanje konkurence na notranjem trgu.

Sprememba 200

Sprememba 200

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 69 – odstavek 1

Člen 69 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija pred koncem leta 2024 oceni izvajanje komponente GOVSATCOM, zlasti glede razvoja potreb uporabnikov v zvezi s satelitskimi komunikacijskimi zmogljivostmi. V oceni se zlasti preuči potreba po dodatni vesoljski infrastrukturi. Oceni se po potrebi priloži ustrezen predlog za razvoj dodatne vesoljske infrastrukture v okviru komponente GOVSATCOM. | Komisija pred koncem leta 2024
  v sodelovanju s pristojnimi subjekti
  oceni izvajanje komponente GOVSATCOM, zlasti glede razvoja potreb uporabnikov v zvezi s satelitskimi komunikacijskimi zmogljivostmi. V oceni se zlasti preuči potreba po dodatni vesoljski infrastrukturi. Oceni se po potrebi priloži ustrezen predlog za razvoj dodatne vesoljske infrastrukture v okviru komponente GOVSATCOM. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija pred koncem leta 2024 oceni izvajanje komponente GOVSATCOM, zlasti glede razvoja potreb uporabnikov v zvezi s satelitskimi komunikacijskimi zmogljivostmi. V oceni se zlasti preuči potreba po dodatni vesoljski infrastrukturi. Oceni se po potrebi priloži ustrezen predlog za razvoj dodatne vesoljske infrastrukture v okviru komponente GOVSATCOM.

Komisija pred koncem leta 2024
  v sodelovanju s pristojnimi subjekti
  oceni izvajanje komponente GOVSATCOM, zlasti glede razvoja potreb uporabnikov v zvezi s satelitskimi komunikacijskimi zmogljivostmi. V oceni se zlasti preuči potreba po dodatni vesoljski infrastrukturi. Oceni se po potrebi priloži ustrezen predlog za razvoj dodatne vesoljske infrastrukture v okviru komponente GOVSATCOM.

v sodelovanju s pristojnimi subjekti

Sprememba 201

Sprememba 201

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 1

Člen 71 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Agencija ima sedež v Pragi (Češka). | Agencija ima sedež v Pragi (Češka).
  V skladu s potrebami vesoljskega programa je mogoče odpreti lokalno pisarno, kakor je določeno v členu 79(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Agencija ima sedež v Pragi (Češka).

Agencija ima sedež v Pragi (Češka).
  V skladu s potrebami vesoljskega programa je mogoče odpreti lokalno pisarno, kakor je določeno v členu 79(2).

V skladu s potrebami vesoljskega programa je mogoče odpreti lokalno pisarno, kakor je določeno v členu 79(2).

Sprememba 202

Sprememba 202

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 73 – odstavek 4

Člen 73 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Člani in nadomestni člani upravnega odbora so imenovani ob upoštevanju njihovega znanja s področja
  glavnih
  nalog Agencije ter ob upoštevanju relevantnih vodstvenih, upravnih in proračunskih spretnosti in znanj. Evropski parlament, Komisija in države članice si prizadevajo omejiti menjavanje svojih predstavnikov v upravnem odboru, da se zagotovi kontinuiteta dejavnosti odbora. Vse strani si prizadevajo doseči uravnoteženo zastopanost moških in žensk v upravnem odboru. | 4.   Člani in nadomestni člani upravnega odbora so imenovani ob upoštevanju njihovega znanja s področja nalog Agencije ter ob upoštevanju relevantnih vodstvenih, upravnih in proračunskih spretnosti in znanj. Evropski parlament, Komisija in države članice si prizadevajo omejiti menjavanje svojih predstavnikov v upravnem odboru, da se zagotovi kontinuiteta dejavnosti odbora. Vse strani si prizadevajo doseči uravnoteženo zastopanost moških in žensk v upravnem odboru. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Člani in nadomestni člani upravnega odbora so imenovani ob upoštevanju njihovega znanja s področja
  glavnih
  nalog Agencije ter ob upoštevanju relevantnih vodstvenih, upravnih in proračunskih spretnosti in znanj. Evropski parlament, Komisija in države članice si prizadevajo omejiti menjavanje svojih predstavnikov v upravnem odboru, da se zagotovi kontinuiteta dejavnosti odbora. Vse strani si prizadevajo doseči uravnoteženo zastopanost moških in žensk v upravnem odboru.

4.   Člani in nadomestni člani upravnega odbora so imenovani ob upoštevanju njihovega znanja s področja nalog Agencije ter ob upoštevanju relevantnih vodstvenih, upravnih in proračunskih spretnosti in znanj. Evropski parlament, Komisija in države članice si prizadevajo omejiti menjavanje svojih predstavnikov v upravnem odboru, da se zagotovi kontinuiteta dejavnosti odbora. Vse strani si prizadevajo doseči uravnoteženo zastopanost moških in žensk v upravnem odboru.

Sprememba 203

Sprememba 203

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 73 – odstavek 5

Člen 73 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Mandat članov upravnega odbora in njihovih nadomestnih članov traja štiri leta in se lahko
  enkrat
  podaljša. | 5.   Mandat članov odbora in njihovih namestnikov traja štiri leta in se lahko podaljša. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Mandat članov upravnega odbora in njihovih nadomestnih članov traja štiri leta in se lahko
  enkrat
  podaljša.

5.   Mandat članov odbora in njihovih namestnikov traja štiri leta in se lahko podaljša.

Sprememba 204

Sprememba 204

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 75 – odstavek 3

Člen 75 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Upravni odbor se redno sestane dvakrat na leto. Sestane se tudi na pobudo predsednika ali na zahtevo vsaj tretjine članov. | 3.   Upravni odbor se redno sestane
  vsaj
  dvakrat na leto. Sestane se tudi na pobudo predsednika ali na zahtevo vsaj tretjine članov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Upravni odbor se redno sestane dvakrat na leto. Sestane se tudi na pobudo predsednika ali na zahtevo vsaj tretjine članov.

3.   Upravni odbor se redno sestane
  vsaj
  dvakrat na leto. Sestane se tudi na pobudo predsednika ali na zahtevo vsaj tretjine članov.

Sprememba 205

Sprememba 205

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 75 – odstavek 5

Člen 75 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   [Za katero koli komponento vesoljskega programa, v okviru katere se uporablja občutljiva nacionalna infrastruktura, se lahko sestankov in posvetovanj upravnega odbora udeležijo
  in v glasovanju sodelujejo samo
  predstavniki držav članic,
  ki imajo tako infrastrukturo,
  in
  predstavniki
  Komisije. Kadar predsednik upravnega odbora ne zastopa ene od držav članic, ki imajo tako infrastrukturo, ga nadomestijo predstavniki držav članic, ki imajo tako infrastrukturo.] | 5.   [Za katero koli komponento vesoljskega programa, v okviru katere se uporablja občutljiva nacionalna infrastruktura, se lahko sestankov in posvetovanj upravnega odbora udeležijo predstavniki
  vseh
  držav članic in
  predstavnik
  Komisije,
  pri glasovanju pa lahko sodelujejo le tiste države članice, ki imajo tako infrastrukturo.
  Kadar predsednik upravnega odbora ne zastopa ene od držav članic, ki imajo tako infrastrukturo, ga nadomestijo predstavniki držav članic, ki imajo tako infrastrukturo.] |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   [Za katero koli komponento vesoljskega programa, v okviru katere se uporablja občutljiva nacionalna infrastruktura, se lahko sestankov in posvetovanj upravnega odbora udeležijo
  in v glasovanju sodelujejo samo
  predstavniki držav članic,
  ki imajo tako infrastrukturo,
  in
  predstavniki
  Komisije. Kadar predsednik upravnega odbora ne zastopa ene od držav članic, ki imajo tako infrastrukturo, ga nadomestijo predstavniki držav članic, ki imajo tako infrastrukturo.]

5.   [Za katero koli komponento vesoljskega programa, v okviru katere se uporablja občutljiva nacionalna infrastruktura, se lahko sestankov in posvetovanj upravnega odbora udeležijo predstavniki
  vseh
  držav članic in
  predstavnik
  Komisije,
  pri glasovanju pa lahko sodelujejo le tiste države članice, ki imajo tako infrastrukturo.
  Kadar predsednik upravnega odbora ne zastopa ene od držav članic, ki imajo tako infrastrukturo, ga nadomestijo predstavniki držav članic, ki imajo tako infrastrukturo.]

Sprememba 206

Sprememba 206

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 2 – točka a a (novo)

Člen 77 – odstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | najpozneje do 30. junija prvega leta večletnega finančnega okvira iz člena 312 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme večletni delovni program agencije za obdobje, zajeto v večletnem finančnem okviru, potem ko vanj brez kakršnih koli sprememb vključi del, ki ga pripravi svet za varnostno akreditacijo v skladu s točko (a) člena 80, in potem ko prejme mnenje Komisije. O večletnem delovnem programu se opravi posvetovanje z Evropskim parlamentom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

najpozneje do 30. junija prvega leta večletnega finančnega okvira iz člena 312 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme večletni delovni program agencije za obdobje, zajeto v večletnem finančnem okviru, potem ko vanj brez kakršnih koli sprememb vključi del, ki ga pripravi svet za varnostno akreditacijo v skladu s točko (a) člena 80, in potem ko prejme mnenje Komisije. O večletnem delovnem programu se opravi posvetovanje z Evropskim parlamentom;

najpozneje do 30. junija prvega leta večletnega finančnega okvira iz člena 312 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme večletni delovni program agencije za obdobje, zajeto v večletnem finančnem okviru, potem ko vanj brez kakršnih koli sprememb vključi del, ki ga pripravi svet za varnostno akreditacijo v skladu s točko (a) člena 80, in potem ko prejme mnenje Komisije. O večletnem delovnem programu se opravi posvetovanje z Evropskim parlamentom;

Sprememba 207

Sprememba 207

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 2 – točka d a (novo)

Člen 77 – odstavek 2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | sprejme pravila o preglednosti v zvezi s pogodbami z industrijo in od izvršnega direktorja prejema redne informacije v zvezi s tem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

sprejme pravila o preglednosti v zvezi s pogodbami z industrijo in od izvršnega direktorja prejema redne informacije v zvezi s tem;

sprejme pravila o preglednosti v zvezi s pogodbami z industrijo in od izvršnega direktorja prejema redne informacije v zvezi s tem;

Sprememba 208

Sprememba 208

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 79 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 79 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | izpolnjuje pravila o preglednosti v zvezi s pogodbami z industrijo in obvešča upravni odbor; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

izpolnjuje pravila o preglednosti v zvezi s pogodbami z industrijo in obvešča upravni odbor;

izpolnjuje pravila o preglednosti v zvezi s pogodbami z industrijo in obvešča upravni odbor;

Sprememba 209

Sprememba 209

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 79 – odstavek 2

Člen 79 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Izvršni direktor odloči, ali je za učinkovito in uspešno opravljanje nalog Agencije treba enega ali več članov osebja namestiti v eni ali več državah članicah. Izvršni direktor pred odločitvijo o ustanovitvi lokalnega urada pridobi predhodno odobritev
  Komisije,
  upravnega odbora in zadevnih držav članic. Z navedeno odločitvijo se opredeli obseg dejavnosti, ki naj bi se izvajale v navedenem lokalnem uradu, in sicer tako, da se preprečijo nepotrebni stroški in podvajanje upravnih funkcij Agencije. Morda bo treba skleniti sporazum o sedežu z zadevnimi državami članicami. | 2.   Izvršni direktor odloči, ali je za učinkovito in uspešno opravljanje nalog Agencije treba enega ali več članov osebja namestiti v eni ali več državah članicah. Izvršni direktor pred odločitvijo o ustanovitvi lokalnega urada pridobi predhodno odobritev upravnega odbora in zadevnih držav članic. Z navedeno odločitvijo se opredeli obseg dejavnosti, ki naj bi se izvajale v navedenem lokalnem uradu, in sicer tako, da se preprečijo nepotrebni stroški in podvajanje upravnih funkcij Agencije. Morda bo treba skleniti sporazum o sedežu z zadevnimi državami članicami.
  Če je mogoče, se posledice dodeljenih kadrovskih in proračunskih virov vključijo v letni delovni program, v vsakem primeru pa se ta napoved sporoči proračunskemu organu v skladu s členom 84(11). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Izvršni direktor odloči, ali je za učinkovito in uspešno opravljanje nalog Agencije treba enega ali več članov osebja namestiti v eni ali več državah članicah. Izvršni direktor pred odločitvijo o ustanovitvi lokalnega urada pridobi predhodno odobritev
  Komisije,
  upravnega odbora in zadevnih držav članic. Z navedeno odločitvijo se opredeli obseg dejavnosti, ki naj bi se izvajale v navedenem lokalnem uradu, in sicer tako, da se preprečijo nepotrebni stroški in podvajanje upravnih funkcij Agencije. Morda bo treba skleniti sporazum o sedežu z zadevnimi državami članicami.

2.   Izvršni direktor odloči, ali je za učinkovito in uspešno opravljanje nalog Agencije treba enega ali več članov osebja namestiti v eni ali več državah članicah. Izvršni direktor pred odločitvijo o ustanovitvi lokalnega urada pridobi predhodno odobritev upravnega odbora in zadevnih držav članic. Z navedeno odločitvijo se opredeli obseg dejavnosti, ki naj bi se izvajale v navedenem lokalnem uradu, in sicer tako, da se preprečijo nepotrebni stroški in podvajanje upravnih funkcij Agencije. Morda bo treba skleniti sporazum o sedežu z zadevnimi državami članicami.
  Če je mogoče, se posledice dodeljenih kadrovskih in proračunskih virov vključijo v letni delovni program, v vsakem primeru pa se ta napoved sporoči proračunskemu organu v skladu s členom 84(11).

Sprememba 210

Sprememba 210

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 88 – odstavek 3 a (novo)

Člen 88 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Uslužbenci agencije prejemajo plačo iz lastnih sredstev agencije, za izvajanje delegiranih nalog agencije pa po potrebi iz proračuna, ki ga delegira Komisija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Uslužbenci agencije prejemajo plačo iz lastnih sredstev agencije, za izvajanje delegiranih nalog agencije pa po potrebi iz proračuna, ki ga delegira Komisija.

Sprememba 211

Sprememba 211

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 89 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 89 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Izvršnega direktorja izmed kandidatov, ki jih predlaga Komisija po javnem in preglednem izbirnem postopku, ki sledi objavi razpisa za prijavo interesa v Uradnem listu Evropske unije ali drugod, imenuje upravni odbor na podlagi dosežkov in dokazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti ter ustrezne usposobljenosti in izkušenj. | Izvršnega direktorja izmed
  vsaj treh
  kandidatov, ki jih predlaga Komisija po javnem in preglednem izbirnem postopku, ki sledi objavi razpisa za prijavo interesa v Uradnem listu Evropske unije ali drugod, imenuje upravni odbor na podlagi dosežkov in dokazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti ter ustrezne usposobljenosti in izkušenj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Izvršnega direktorja izmed kandidatov, ki jih predlaga Komisija po javnem in preglednem izbirnem postopku, ki sledi objavi razpisa za prijavo interesa v Uradnem listu Evropske unije ali drugod, imenuje upravni odbor na podlagi dosežkov in dokazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti ter ustrezne usposobljenosti in izkušenj.

Izvršnega direktorja izmed
  vsaj treh
  kandidatov, ki jih predlaga Komisija po javnem in preglednem izbirnem postopku, ki sledi objavi razpisa za prijavo interesa v Uradnem listu Evropske unije ali drugod, imenuje upravni odbor na podlagi dosežkov in dokazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti ter ustrezne usposobljenosti in izkušenj.

vsaj treh

Sprememba 212

Sprememba 212

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 89 – odstavek 2 – pododstavek 2

Člen 89 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Upravni odbor lahko na predlog Komisije ob upoštevanju ocene iz prvega pododstavka mandat izvršnega direktorja enkrat podaljša za obdobje do
  štirih
  let. | Upravni odbor lahko na predlog Komisije ob upoštevanju ocene iz prvega pododstavka mandat izvršnega direktorja enkrat podaljša za obdobje do
  petih
  let. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Upravni odbor lahko na predlog Komisije ob upoštevanju ocene iz prvega pododstavka mandat izvršnega direktorja enkrat podaljša za obdobje do
  štirih
  let.

štirih

Upravni odbor lahko na predlog Komisije ob upoštevanju ocene iz prvega pododstavka mandat izvršnega direktorja enkrat podaljša za obdobje do
  petih
  let.

petih

Sprememba 213

Sprememba 213

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 92 – naslov

Člen 92 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Sporazum o sedežu in operativni pogoji | Sporazum o sedežu in
  lokalnih pisarnah ter
  operativni pogoji |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sporazum o sedežu in operativni pogoji

Sporazum o sedežu in
  lokalnih pisarnah ter
  operativni pogoji

lokalnih pisarnah ter

Sprememba 214

Sprememba 214

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 92 – odstavek 1

Člen 92 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Potrebna ureditev glede namestitve Agencije v 
  državi članici gostiteljici
  in objektov, ki jih
  da
  na voljo
  zadevna država članica
  , ter posebna pravila, ki se v 
  državi članici gostiteljici
  uporabljajo za izvršnega direktorja, člane upravnega odbora, osebje Agencije in njihove družinske člane, se določijo v sporazumu o sedežu med Agencijo in državo članico, v kateri se nahaja sedež, ki se sklene po odobritvi upravnega odbora. | 1.   Potrebna ureditev glede namestitve Agencije v 
  državah članicah gostiteljicah
  in objektov, ki jih dajo na voljo
  zadevne države članice
  , ter posebna pravila, ki se v 
  državah članicah gostiteljicah
  uporabljajo za izvršnega direktorja, člane upravnega odbora, osebje Agencije in njihove družinske člane, se določijo v sporazumu o sedežu
  in lokalnih pisarnah
  med Agencijo in državo članico, v kateri se nahaja sedež
  ali lokalna infrastruktura
  , ki se sklene po odobritvi upravnega odbora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Potrebna ureditev glede namestitve Agencije v 
  državi članici gostiteljici
  in objektov, ki jih
  da
  na voljo
  zadevna država članica
  , ter posebna pravila, ki se v 
  državi članici gostiteljici
  uporabljajo za izvršnega direktorja, člane upravnega odbora, osebje Agencije in njihove družinske člane, se določijo v sporazumu o sedežu med Agencijo in državo članico, v kateri se nahaja sedež, ki se sklene po odobritvi upravnega odbora.

1.   Potrebna ureditev glede namestitve Agencije v 
  državah članicah gostiteljicah
  in objektov, ki jih dajo na voljo
  zadevne države članice
  , ter posebna pravila, ki se v 
  državah članicah gostiteljicah
  uporabljajo za izvršnega direktorja, člane upravnega odbora, osebje Agencije in njihove družinske člane, se določijo v sporazumu o sedežu
  in lokalnih pisarnah
  med Agencijo in državo članico, v kateri se nahaja sedež
  ali lokalna infrastruktura
  , ki se sklene po odobritvi upravnega odbora.

Sprememba 215

Sprememba 215

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 98 – odstavek 1

Člen 98 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Agencija je odprta za udeležbo tretjih držav, ki so z Unijo sklenile sporazum v ta namen. | 1.   Agencija je odprta za udeležbo tretjih držav
  in mednarodnih organizacij
  , ki so z Unijo sklenile sporazum v ta namen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Agencija je odprta za udeležbo tretjih držav, ki so z Unijo sklenile sporazum v ta namen.

1.   Agencija je odprta za udeležbo tretjih držav
  in mednarodnih organizacij
  , ki so z Unijo sklenile sporazum v ta namen.

Sprememba 216

Sprememba 216

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 101 – odstavek 1 a (novo)

Člen 101 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a. | Komisija določi metodologijo za oblikovanje kvalitativnih kazalnikov za natančno oceno napredka pri doseganju splošnih ciljev iz točk (a), (b) in (c) člena 4(1). Na podlagi te metodologije Komisija najpozneje do 1. januarja 2021 dopolni Prilogo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.

1a.

Komisija določi metodologijo za oblikovanje kvalitativnih kazalnikov za natančno oceno napredka pri doseganju splošnih ciljev iz točk (a), (b) in (c) člena 4(1). Na podlagi te metodologije Komisija najpozneje do 1. januarja 2021 dopolni Prilogo.

Sprememba 217

Sprememba 217

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 102 – odstavek 2

Člen 102 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Vmesna ocena vesoljskega programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o njegovem izvajanju, vendar najpozneje
  štiri
  leta po začetku njegovega izvajanja. | 2.   Vmesna ocena vesoljskega programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o njegovem izvajanju, vendar najpozneje
  tri
  leta po začetku njegovega izvajanja.
  Poseben razdelek v tej oceni se nameni upravljanju vesoljskega programa, da bi pridobili informacije o tem, ali so potrebne spremembe nalog in pristojnostim, ki so bile zaupane različnim udeležencem v programu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Vmesna ocena vesoljskega programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o njegovem izvajanju, vendar najpozneje
  štiri
  leta po začetku njegovega izvajanja.

2.   Vmesna ocena vesoljskega programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o njegovem izvajanju, vendar najpozneje
  tri
  leta po začetku njegovega izvajanja.
  Poseben razdelek v tej oceni se nameni upravljanju vesoljskega programa, da bi pridobili informacije o tem, ali so potrebne spremembe nalog in pristojnostim, ki so bile zaupane različnim udeležencem v programu.

Sprememba 218

Sprememba 218

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 102 – odstavek 4

Člen 102 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. | 4.   Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij
  , ocenam pa po potrebi priloži nov zakonodajni predlog
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

4.   Komisija zaključke teh ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij
  , ocenam pa po potrebi priloži nov zakonodajni predlog
  .

Sprememba 219

Sprememba 219

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 102 – odstavek 6 – pododstavek 1

Člen 102 – odstavek 6 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija do 30. junija 2024 in nato
  vsakih pet let
  v skladu s svojimi smernicami oceni uspešnost Agencije z vidika njenih ciljev, pristojnosti, nalog in lokacij. Ocena obravnava
  zlasti
  morebitno potrebo po spremembi mandata Agencije in finančne posledice takšne spremembe. Obravnava tudi politiko Agencije glede nasprotij interesov ter neodvisnost in samostojnost sveta za varnostno akreditacijo. | Komisija do 30. junija 2024 in nato
  vsaka tri leta
  v skladu s svojimi smernicami oceni uspešnost Agencije z vidika njenih ciljev, pristojnosti, nalog in lokacij. Ocena
  zlasti
  obravnava morebitno potrebo po spremembi mandata Agencije,
  predvsem v zvezi z možnostjo, da se ji v skladu s členom 30 dodelijo dodatne naloge,
  in finančne posledice takšne spremembe . Obravnava tudi politiko Agencije glede nasprotij interesov ter neodvisnost in samostojnost sveta za varnostno akreditacijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija do 30. junija 2024 in nato
  vsakih pet let
  v skladu s svojimi smernicami oceni uspešnost Agencije z vidika njenih ciljev, pristojnosti, nalog in lokacij. Ocena obravnava
  zlasti
  morebitno potrebo po spremembi mandata Agencije in finančne posledice takšne spremembe. Obravnava tudi politiko Agencije glede nasprotij interesov ter neodvisnost in samostojnost sveta za varnostno akreditacijo.

vsakih pet let

zlasti

Komisija do 30. junija 2024 in nato
  vsaka tri leta
  v skladu s svojimi smernicami oceni uspešnost Agencije z vidika njenih ciljev, pristojnosti, nalog in lokacij. Ocena
  zlasti
  obravnava morebitno potrebo po spremembi mandata Agencije,
  predvsem v zvezi z možnostjo, da se ji v skladu s členom 30 dodelijo dodatne naloge,
  in finančne posledice takšne spremembe . Obravnava tudi politiko Agencije glede nasprotij interesov ter neodvisnost in samostojnost sveta za varnostno akreditacijo.

vsaka tri leta

zlasti

predvsem v zvezi z možnostjo, da se ji v skladu s členom 30 dodelijo dodatne naloge,

Sprememba 220

Sprememba 220

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 105 – odstavek 2

Člen 105 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 52 in 101 se prenese na Komisijo za
  nedoločen čas od
  31. decembra 2028. | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 52 in 101 se prenese na Komisijo za
  obdobje do
  31. decembra 2028. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 52 in 101 se prenese na Komisijo za
  nedoločen čas od
  31. decembra 2028.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 52 in 101 se prenese na Komisijo za
  obdobje do
  31. decembra 2028.

Sprememba 221

Sprememba 221

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 107 – odstavek 1

Člen 107 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisiji pomaga odbor. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. | 1.   Komisiji pomaga odbor
  , ki se sestaja v posebnih sestavah/pododborih, zadolženih za posamezne glavne komponente vesoljskega programa (Galileo in EGNOS, Copernicus, SSA, GOVSATCOM)
  . Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisiji pomaga odbor. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

1.   Komisiji pomaga odbor
  , ki se sestaja v posebnih sestavah/pododborih, zadolženih za posamezne glavne komponente vesoljskega programa (Galileo in EGNOS, Copernicus, SSA, GOVSATCOM)
  . Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

Sprememba 222

Sprememba 222

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 107 – odstavek 3 a (novo)

Člen 107 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  V mednarodnih sporazumih, ki jih sklene Unija, je lahko po potrebi predvidena udeležba predstavnikov tretjih držav ali mednarodnih organizacij pri delu odbora pod pogoji, določenimi v njegovem poslovniku, pri čemer se upošteva varnost Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  V mednarodnih sporazumih, ki jih sklene Unija, je lahko po potrebi predvidena udeležba predstavnikov tretjih držav ali mednarodnih organizacij pri delu odbora pod pogoji, določenimi v njegovem poslovniku, pri čemer se upošteva varnost Unije.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0405/2018).

1

(15)  Sklep št. 243/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o vzpostavitvi večletnega programa politike radijskega spektra (UL L 81, 21.3.2012, str. 7).

15

(15)  Sklep št. 243/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o vzpostavitvi večletnega programa politike radijskega spektra (UL L 81, 21.3.2012, str. 7).

15

(1a)  
  Uredba (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2018 o skupnih pravilih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu ter spremembi uredb (ES) št. 2111/2005, (ES) št. 1008/2008, (EU) št. 996/2010, (EU) št. 376/2014 ter direktiv 2014/30/EU in 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb (ES) št. 552/2004 in (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1).

1a

Uredba (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2018 o skupnih pravilih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu ter spremembi uredb (ES) št. 2111/2005, (ES) št. 1008/2008, (EU) št. 996/2010, (EU) št. 376/2014 ter direktiv 2014/30/EU in 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb (ES) št. 552/2004 in (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1).

(17)  Uredba (EU) št. 377/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o vzpostavitvi programa Copernicus in o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 911/2010 (UL L 122, 24.4.2014, str. 44).

17

(18)  Uredba (EU) št. 911/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem programu za spremljanje Zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (2011–2013) (UL L 276, 20.10.2010, str. 1).

18

(19)  Sporočilo „Umetna inteligenca za Evropo“ (COM(2018)0237), sporočilo „Na poti k skupnemu evropskemu podatkovnemu prostoru“ (COM(2018)0232), Predlog Uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za visokozmogljivo računalništvo (COM(2018)0008).

19

(20)  Evropska organizacija za uporabo meteoroloških satelitov.

20

(21)  Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE).

21

(17)  Uredba (EU) št. 377/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o vzpostavitvi programa Copernicus in o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 911/2010 (UL L 122, 24.4.2014, str. 44).

17

(18)  Uredba (EU) št. 911/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem programu za spremljanje Zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (2011–2013) (UL L 276, 20.10.2010, str. 1).

18

(19)  Sporočilo „Umetna inteligenca za Evropo“ (COM(2018)0237), sporočilo „Na poti k skupnemu evropskemu podatkovnemu prostoru“ (COM(2018)0232), predlog Uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za visokozmogljivo računalništvo (COM(2018)0008).

19

(20)  Evropska organizacija za uporabo meteoroloških satelitov.

20

(21)  Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE).

21

(24)  UL L 158, 27.5.2014, str. 227.

24

(24)  
  Sklep št. 541/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira podpore za nadzor in spremljanje v vesolju (

  UL L 158, 27.5.2014, str. 227).

24

Sklep št. 541/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira podpore za nadzor in spremljanje v vesolju (

(29)  UL L 345, 23.12.2008, str. 75.

29

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/775 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/775

---

P8_TA(2018)0521

Vzpostavitev programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. decembra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 388/45)

Sprememba 1

Osnutek zakonodajne resolucije

Navedba sklicevanja 3 a (novo)

| Osnutek zakonodajne resolucije | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o finančni tehnologiji: vpliv tehnologije na prihodnost finančnega sektorja, |

Osnutek zakonodajne resolucije

Sprememba

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o finančni tehnologiji: vpliv tehnologije na prihodnost finančnega sektorja,

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | V skladu s [ustrezno posodobiti sklic glede na nov sklep o ČDO: členom 88 Sklepa Sveta / /EU (53)], so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero so zadevne čezmorske države in ozemlja povezane. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

V skladu s [ustrezno posodobiti sklic glede na nov sklep o ČDO: členom 88 Sklepa Sveta / /EU (53)], so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero so zadevne čezmorske države in ozemlja povezane.

| (4) | V skladu s [ustrezno posodobiti sklic glede na nov sklep o ČDO: členom 88 Sklepa Sveta / /EU (53)], so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero so zadevne čezmorske države in ozemlja povezane.
  Pri izvajanju programa bi bilo treba upoštevati omejitve v zvezi s sodelovanjem čezmorskih držav ali ozemelj, njihovo dejansko udeležbo v programu pa redno spremljati in ocenjevati. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s [ustrezno posodobiti sklic glede na nov sklep o ČDO: členom 88 Sklepa Sveta / /EU (53)], so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero so zadevne čezmorske države in ozemlja povezane.
  Pri izvajanju programa bi bilo treba upoštevati omejitve v zvezi s sodelovanjem čezmorskih držav ali ozemelj, njihovo dejansko udeležbo v programu pa redno spremljati in ocenjevati.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (54) je prisotna potreba po oceni tega programa na podlagi informacij, zbranih zaradi posebnih zahtev po spremljanju, obenem pa se je treba izogniti pretiranemu urejanju in upravnim bremenom, zlasti
  na
  države članice. Te zahteve
  lahko
  , kadar je primerno, kot osnovo za oceno učinka programa na terenu
  vključujejo
  merljive kazalnike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (54) je prisotna potreba po oceni tega programa na podlagi informacij, zbranih zaradi posebnih zahtev po spremljanju, obenem pa se je treba izogniti pretiranemu urejanju in upravnim bremenom, zlasti
  na
  države članice. Te zahteve
  lahko
  , kadar je primerno, kot osnovo za oceno učinka programa na terenu
  vključujejo
  merljive kazalnike.

| (5) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (54) je prisotna potreba po oceni tega programa na podlagi informacij, zbranih zaradi posebnih zahtev po spremljanju,
  ki so povezane z obstoječimi potrebami in so v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta

   (54a), obenem pa se je treba izogniti pretiranemu urejanju in upravnim bremenom
  za vse upravičence
  , zlasti
  za
  države članice
  ter MSP
  . Te zahteve
  bi morale
  , kadar je primerno, kot osnovo za oceno učinka programa na terenu
  vključevati
  merljive
  kvantitativne in kvalitativne
  kazalnike. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (54) je prisotna potreba po oceni tega programa na podlagi informacij, zbranih zaradi posebnih zahtev po spremljanju,
  ki so povezane z obstoječimi potrebami in so v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta

   (54a), obenem pa se je treba izogniti pretiranemu urejanju in upravnim bremenom
  za vse upravičence
  , zlasti
  za
  države članice
  ter MSP
  . Te zahteve
  bi morale
  , kadar je primerno, kot osnovo za oceno učinka programa na terenu
  vključevati
  merljive
  kvantitativne in kvalitativne
  kazalnike.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Program bi moral zagotoviti čim večjo preglednost, odgovornost in demokratični nadzor nad inovativnimi finančnimi instrumenti in mehanizmi, v katere je vključen proračun Unije, zlasti kar zadeva njihov prispevek k doseganju ciljev Unije, in to tako glede začetnih pričakovanj kot končnih rezultatov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Program bi moral zagotoviti čim večjo preglednost, odgovornost in demokratični nadzor nad inovativnimi finančnimi instrumenti in mehanizmi, v katere je vključen proračun Unije, zlasti kar zadeva njihov prispevek k doseganju ciljev Unije, in to tako glede začetnih pričakovanj kot končnih rezultatov.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Digitalni vrh v Talinu (55), ki je potekal septembra 2017, in sklepi Evropskega sveta (56) z dne 19. oktobra 2017 so naznanili potrebo po tem, da Evropa vlaga v digitalizacijo svojega gospodarstva in naslovi vrzel na področju znanj in spretnosti, z namenom ohranitve in okrepitve evropske konkurenčnosti, kakovosti življenja in družbene strukture. Evropski svet je sklenil, da digitalna preobrazba nudi ogromno priložnosti za inovacijo, rast in delovna mesta, da bo prispevala h globalni konkurenčnosti in spodbudila ustvarjalno in kulturno raznolikost. Da se te priložnosti kar najbolje izkoristijo, se je treba kolektivno soočiti z nekaterimi izzivi, ki jih predstavlja digitalna preobrazba
  in pregled
  politik, povezanih z digitalno preobrazbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Digitalni vrh v Talinu (55), ki je potekal septembra 2017, in sklepi Evropskega sveta (56) z dne 19. oktobra 2017 so naznanili potrebo po tem, da Evropa vlaga v digitalizacijo svojega gospodarstva in naslovi vrzel na področju znanj in spretnosti, z namenom ohranitve in okrepitve evropske konkurenčnosti, kakovosti življenja in družbene strukture. Evropski svet je sklenil, da digitalna preobrazba nudi ogromno priložnosti za inovacijo, rast in delovna mesta, da bo prispevala h globalni konkurenčnosti in spodbudila ustvarjalno in kulturno raznolikost. Da se te priložnosti kar najbolje izkoristijo, se je treba kolektivno soočiti z nekaterimi izzivi, ki jih predstavlja digitalna preobrazba
  in pregled
  politik, povezanih z digitalno preobrazbo.

| (6) | Digitalni vrh v Talinu (55), ki je potekal septembra 2017, in sklepi Evropskega sveta (56) z dne 19. oktobra 2017 so naznanili potrebo po tem, da Evropa vlaga v 
  učinkovito
  digitalizacijo svojega gospodarstva in naslovi vrzel na področju znanj in spretnosti, z namenom ohranitve in okrepitve evropske konkurenčnosti
  in inovacij
  , kakovosti življenja in družbene strukture. Evropski svet je sklenil, da digitalna preobrazba nudi ogromno priložnosti za inovacijo, rast in delovna mesta, da bo prispevala h globalni konkurenčnosti in spodbudila ustvarjalno in kulturno raznolikost. Da se te priložnosti kar najbolje izkoristijo, se je treba
  na več načinov
  kolektivno soočiti z nekaterimi izzivi, ki jih predstavlja digitalna preobrazba
  , tudi z zagotovitvijo najpomembnejših osnov za uvajanje novih tehnologij, s pripravo učinkovitih in preprosto izvršljivih pravnih predpisov, s pregledom
  politik, povezanih z digitalno preobrazbo
  , ter z ustvarjanjem ugodnega okolja za inovacije, v katerem bodo interesi uporabnikov dobro zaščiteni
  .
  V najboljšem primeru se bodo finančna sredstva za ta program, ki izraža prizadevanja na evropski ravni, povečala z znatnimi sredstvi zasebnega sektorja in prispevki držav članic. |
| --- | --- |

(6)

Digitalni vrh v Talinu (55), ki je potekal septembra 2017, in sklepi Evropskega sveta (56) z dne 19. oktobra 2017 so naznanili potrebo po tem, da Evropa vlaga v 
  učinkovito
  digitalizacijo svojega gospodarstva in naslovi vrzel na področju znanj in spretnosti, z namenom ohranitve in okrepitve evropske konkurenčnosti
  in inovacij
  , kakovosti življenja in družbene strukture. Evropski svet je sklenil, da digitalna preobrazba nudi ogromno priložnosti za inovacijo, rast in delovna mesta, da bo prispevala h globalni konkurenčnosti in spodbudila ustvarjalno in kulturno raznolikost. Da se te priložnosti kar najbolje izkoristijo, se je treba
  na več načinov
  kolektivno soočiti z nekaterimi izzivi, ki jih predstavlja digitalna preobrazba
  , tudi z zagotovitvijo najpomembnejših osnov za uvajanje novih tehnologij, s pripravo učinkovitih in preprosto izvršljivih pravnih predpisov, s pregledom
  politik, povezanih z digitalno preobrazbo
  , ter z ustvarjanjem ugodnega okolja za inovacije, v katerem bodo interesi uporabnikov dobro zaščiteni
  .
  V najboljšem primeru se bodo finančna sredstva za ta program, ki izraža prizadevanja na evropski ravni, povečala z znatnimi sredstvi zasebnega sektorja in prispevki držav članic.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Evropska družba in evropsko gospodarstvo se bosta v prihodnosti močno zanašala na usklajeno in dosledno politiko spektra, infrastrukturo 5G, za katero bo potreben infrastrukturni cilj v zvezi z zelo visoko zmogljivimi omrežji, namenjena pa bo zagotavljanju visokokakovostnih in hitrejših komunikacijskih storitev; to je predpogoj za dobro izvajanje programa. V zvezi s tem bi moral program imeti koristi od dobrega izvajanja Instrumenta za povezovanje Evrope in zlasti pobude Wif4EU, katere cilj je spodbujati povezljivost za državljane na javnih mestih Unije; kombinacija obeh programov bo povečala rezultate in prispevala k ciljem Unije glede zagotavljanja zanesljive in skladne pokritosti z omrežjem visokih hitrosti po vsej Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Evropska družba in evropsko gospodarstvo se bosta v prihodnosti močno zanašala na usklajeno in dosledno politiko spektra, infrastrukturo 5G, za katero bo potreben infrastrukturni cilj v zvezi z zelo visoko zmogljivimi omrežji, namenjena pa bo zagotavljanju visokokakovostnih in hitrejših komunikacijskih storitev; to je predpogoj za dobro izvajanje programa. V zvezi s tem bi moral program imeti koristi od dobrega izvajanja Instrumenta za povezovanje Evrope in zlasti pobude Wif4EU, katere cilj je spodbujati povezljivost za državljane na javnih mestih Unije; kombinacija obeh programov bo povečala rezultate in prispevala k ciljem Unije glede zagotavljanja zanesljive in skladne pokritosti z omrežjem visokih hitrosti po vsej Uniji.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Evropski svet je zlasti sklenil, da bi morala Unija nujno nasloviti nastajajoče trende: to vključuje področja, kot so umetna inteligenca
  in tehnologija distribuirane knjige transakcij (npr. veriženje podatkovnih blokov)
  , obenem pa tudi zagotavljanje visoke stopnje zaščite podatkov,
  digitalne
  pravice in etične standarde. Evropski svet je Komisijo povabil, da v začetku leta 2018 oblikuje evropski pristop k umetni inteligenci, in jo pozval k pripravi potrebnih pobud za krepitev pogojev okvira, z namenom, da se EU omogoči raziskovanje novih trgov prek radikalnih inovacij, ki temeljijo na tveganjih, in ponovno potrdi vodilna vloga evropske industrije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Evropski svet je zlasti sklenil, da bi morala Unija nujno nasloviti nastajajoče trende: to vključuje področja, kot so umetna inteligenca
  in tehnologija distribuirane knjige transakcij (npr. veriženje podatkovnih blokov)
  , obenem pa tudi zagotavljanje visoke stopnje zaščite podatkov,
  digitalne
  pravice in etične standarde. Evropski svet je Komisijo povabil, da v začetku leta 2018 oblikuje evropski pristop k umetni inteligenci, in jo pozval k pripravi potrebnih pobud za krepitev pogojev okvira, z namenom, da se EU omogoči raziskovanje novih trgov prek radikalnih inovacij, ki temeljijo na tveganjih, in ponovno potrdi vodilna vloga evropske industrije.

| (7) | Evropski svet je zlasti sklenil, da bi morala Unija nujno nasloviti nastajajoče trende: to vključuje področja, kot so
  digitalni razkorak,
  umetna inteligenca, obenem pa tudi zagotavljanje visoke stopnje zaščite podatkov,
  ki je popolnoma v skladu z Uredbo (EU) 2016/679,
  pravice
  , temeljne pravice
  in etične standarde. Evropski svet je Komisijo povabil, da v začetku leta 2018 oblikuje evropski pristop k umetni inteligenci, in jo pozval k pripravi potrebnih pobud za krepitev pogojev okvira, z namenom, da se EU omogoči raziskovanje novih trgov prek radikalnih inovacij, ki temeljijo na tveganjih, in ponovno potrdi vodilna vloga evropske industrije. |
| --- | --- |

(7)

Evropski svet je zlasti sklenil, da bi morala Unija nujno nasloviti nastajajoče trende: to vključuje področja, kot so
  digitalni razkorak,
  umetna inteligenca, obenem pa tudi zagotavljanje visoke stopnje zaščite podatkov,
  ki je popolnoma v skladu z Uredbo (EU) 2016/679,
  pravice
  , temeljne pravice
  in etične standarde. Evropski svet je Komisijo povabil, da v začetku leta 2018 oblikuje evropski pristop k umetni inteligenci, in jo pozval k pripravi potrebnih pobud za krepitev pogojev okvira, z namenom, da se EU omogoči raziskovanje novih trgov prek radikalnih inovacij, ki temeljijo na tveganjih, in ponovno potrdi vodilna vloga evropske industrije.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Države članice so 10. aprila 2018 s podpisom sporazumov o sodelovanju izrazile podporo in enotno voljo za skupno sodelovanje pri pobudah v zvezi z umetno inteligenco in infrastrukturnimi storitvami tehnologije distribuirane knjige transakcij (npr. blokovne verige). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Države članice so 10. aprila 2018 s podpisom sporazumov o sodelovanju izrazile podporo in enotno voljo za skupno sodelovanje pri pobudah v zvezi z umetno inteligenco in infrastrukturnimi storitvami tehnologije distribuirane knjige transakcij (npr. blokovne verige).

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7b) | Za uspešno izvajanje tega programa spremljanje trendov ni dovolj. Unija mora biti zavezana tehnologijam, ki omogočajo zasebnost (kot so kriptografije in decentralizirane aplikacije), ter potrebuje večje naložbe v infrastrukturo, ki bo primerna tudi v prihodnosti (omrežja iz optičnih vlaken), da bi omogočili samostojno digitalizirano družbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7b)

Za uspešno izvajanje tega programa spremljanje trendov ni dovolj. Unija mora biti zavezana tehnologijam, ki omogočajo zasebnost (kot so kriptografije in decentralizirane aplikacije), ter potrebuje večje naložbe v infrastrukturo, ki bo primerna tudi v prihodnosti (omrežja iz optičnih vlaken), da bi omogočili samostojno digitalizirano družbo.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7c) | Evropa mora odločno vlagati v svojo prihodnost in razviti strateške digitalne zmogljivosti, da bi izkoristila digitalno revolucijo. V ta namen je treba na ravni EU zagotoviti znatna proračunska sredstva (vsaj 9,2  milijarde EUR), ki jih je treba dopolniti z obsežnimi naložbami na nacionalni in regionalni ravni, in sicer s skladnim in dopolnilnim odnosom s strukturnimi in kohezijskimi skladi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7c)

Evropa mora odločno vlagati v svojo prihodnost in razviti strateške digitalne zmogljivosti, da bi izkoristila digitalno revolucijo. V ta namen je treba na ravni EU zagotoviti znatna proračunska sredstva (vsaj 9,2  milijarde EUR), ki jih je treba dopolniti z obsežnimi naložbami na nacionalni in regionalni ravni, in sicer s skladnim in dopolnilnim odnosom s strukturnimi in kohezijskimi skladi.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Sporočilo Komisije z naslovom „Nov, sodoben večletni finančni okvir za EU, ki učinkovito uresničuje svoje prioritete po letu 2020“ (57) med drugim orisuje možnosti prihodnjega finančnega okvira za program za digitalno preobrazbo Evrope, ki bi dosegel „velik napredek pri doseganju pametne rasti na področjih, kot so visoka raven kakovostne podatkovne infrastrukture, povezljivosti
  in
  kibernetske varnosti“. Pomagal bi zagotoviti vodilni položaj Evrope na področjih superračunalništva, interneta naslednje generacije, umetne inteligence, robotike in velepodatkov. S tem bi se okrepil konkurenčni položaj evropske industrije in podjetij na področju digitalnega gospodarstva. Prav tako bi pomembno vplival na zapolnjevanje vrzeli v znanjih in spretnostih po vsej Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Sporočilo Komisije z naslovom „Nov, sodoben večletni finančni okvir za EU, ki učinkovito uresničuje svoje prioritete po letu 2020“ (57) med drugim orisuje možnosti prihodnjega finančnega okvira za program za digitalno preobrazbo Evrope, ki bi dosegel „velik napredek pri doseganju pametne rasti na področjih, kot so visoka raven kakovostne podatkovne infrastrukture, povezljivosti
  in
  kibernetske varnosti“. Pomagal bi zagotoviti vodilni položaj Evrope na področjih superračunalništva, interneta naslednje generacije, umetne inteligence, robotike in velepodatkov. S tem bi se okrepil konkurenčni položaj evropske industrije in podjetij na področju digitalnega gospodarstva. Prav tako bi pomembno vplival na zapolnjevanje vrzeli v znanjih in spretnostih po vsej Uniji.

| (8) | Sporočilo Komisije z naslovom „Nov, sodoben večletni finančni okvir za EU, ki učinkovito uresničuje svoje prioritete po letu 2020“ (57) med drugim orisuje možnosti prihodnjega finančnega okvira za program za digitalno preobrazbo Evrope, ki bi dosegel „velik napredek pri doseganju pametne rasti na področjih, kot so visoka raven kakovostne podatkovne infrastrukture, povezljivosti, kibernetske varnosti
  in digitalizacije javnih uprav
  “. Pomagal bi zagotoviti vodilni položaj Evrope na področjih superračunalništva, interneta naslednje generacije, umetne inteligence, robotike in velepodatkov. S tem bi se okrepil konkurenčni položaj evropske industrije in podjetij na področju digitalnega gospodarstva. Prav tako bi pomembno vplival na
  premostitev in
  zapolnjevanje vrzeli v znanjih in spretnostih po vsej Uniji
  , s čimer bi zagotovili, da imajo evropski državljani potrebne spretnosti, kompetence in znanja za digitalno preobrazbo
  . |
| --- | --- |

(8)

Sporočilo Komisije z naslovom „Nov, sodoben večletni finančni okvir za EU, ki učinkovito uresničuje svoje prioritete po letu 2020“ (57) med drugim orisuje možnosti prihodnjega finančnega okvira za program za digitalno preobrazbo Evrope, ki bi dosegel „velik napredek pri doseganju pametne rasti na področjih, kot so visoka raven kakovostne podatkovne infrastrukture, povezljivosti, kibernetske varnosti
  in digitalizacije javnih uprav
  “. Pomagal bi zagotoviti vodilni položaj Evrope na področjih superračunalništva, interneta naslednje generacije, umetne inteligence, robotike in velepodatkov. S tem bi se okrepil konkurenčni položaj evropske industrije in podjetij na področju digitalnega gospodarstva. Prav tako bi pomembno vplival na
  premostitev in
  zapolnjevanje vrzeli v znanjih in spretnostih po vsej Uniji
  , s čimer bi zagotovili, da imajo evropski državljani potrebne spretnosti, kompetence in znanja za digitalno preobrazbo
  .

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Ker v razvoju naših strateških digitalnih zmogljivosti zaostajamo in so potrebna prizadevanja, da bi ta zaostanek nadoknadili, bi bilo treba zagotoviti proračun, ki bi ustrezal ambicijam programa in ki bi torej znašal vsaj 9,2  milijarde EUR. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Ker v razvoju naših strateških digitalnih zmogljivosti zaostajamo in so potrebna prizadevanja, da bi ta zaostanek nadoknadili, bi bilo treba zagotoviti proračun, ki bi ustrezal ambicijam programa in ki bi torej znašal vsaj 9,2  milijarde EUR.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Sporočilo „Na poti k skupnemu evropskemu podatkovnemu prostoru“ (58) naslavlja nov ukrep kot korak v smeri skupnega podatkovnega prostora v EU – celovitega digitalnega območja takšne razsežnosti, da bo omogočilo razvoj novih izdelkov in storitev, ki temeljijo na podatkih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Sporočilo „Na poti k skupnemu evropskemu podatkovnemu prostoru“ (58) naslavlja nov ukrep kot korak v smeri skupnega podatkovnega prostora v EU – celovitega digitalnega območja takšne razsežnosti, da bo omogočilo razvoj novih izdelkov in storitev, ki temeljijo na podatkih.

| (9) | Sporočilo „Na poti k skupnemu evropskemu podatkovnemu prostoru“ (58) naslavlja nov ukrep kot korak v smeri skupnega podatkovnega prostora v EU – celovitega digitalnega območja takšne razsežnosti, da bo omogočilo razvoj
  in inovacije
  novih izdelkov in storitev, ki temeljijo na podatkih. |
| --- | --- |

(9)

Sporočilo „Na poti k skupnemu evropskemu podatkovnemu prostoru“ (58) naslavlja nov ukrep kot korak v smeri skupnega podatkovnega prostora v EU – celovitega digitalnega območja takšne razsežnosti, da bo omogočilo razvoj
  in inovacije
  novih izdelkov in storitev, ki temeljijo na podatkih.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Pobuda za internet naslednje generacije, ki jo je leta 2017 začela Evropska komisija, bi prav tako morala zagotoviti podlago za izvajanje programa, saj je njen cilj doseči bolj odprt internet z boljšimi storitvami, več inteligence, večjo vključenostjo in udeležbo ter obravnavati tehnološke priložnosti, ki izhajajo iz prednosti na različnih raziskovalnih področjih ter obsegajo vse od novih omrežnih arhitektur in infrastruktur, ki jih določa programska oprema, pa do novih konceptov za storitve in aplikacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Pobuda za internet naslednje generacije, ki jo je leta 2017 začela Evropska komisija, bi prav tako morala zagotoviti podlago za izvajanje programa, saj je njen cilj doseči bolj odprt internet z boljšimi storitvami, več inteligence, večjo vključenostjo in udeležbo ter obravnavati tehnološke priložnosti, ki izhajajo iz prednosti na različnih raziskovalnih področjih ter obsegajo vse od novih omrežnih arhitektur in infrastruktur, ki jih določa programska oprema, pa do novih konceptov za storitve in aplikacije.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Splošni cilj programa bi moral biti podpora digitalni preobrazbi industrije in spodbujanje boljšega izkoriščanja industrijskega potenciala politik inovacij, raziskav in tehnološkega razvoja v korist podjetij in državljanov po vsej Uniji.
  Program ima pet specifičnih ciljev, ki odražajo ključna področja politike, in sicer: visokozmogljivostno računalništvo, kibernetska varnost, umetna inteligenca, napredna digitalna znanja in spretnosti, uvedba in najboljši načini uporabe digitalnih zmogljivosti in interoperabilnosti. Na vseh teh področjih
  bi moral program
  meriti v boljšo usklajenost politik Unije, držav članic in regionalnih politik ter v združevanje zasebnih in industrijskih virov z namenom povečati naložbe in okrepiti sinergije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Splošni cilj programa bi moral biti podpora digitalni preobrazbi industrije in spodbujanje boljšega izkoriščanja industrijskega potenciala politik inovacij, raziskav in tehnološkega razvoja v korist podjetij in državljanov po vsej Uniji.
  Program ima pet specifičnih ciljev, ki odražajo ključna področja politike, in sicer: visokozmogljivostno računalništvo, kibernetska varnost, umetna inteligenca, napredna digitalna znanja in spretnosti, uvedba in najboljši načini uporabe digitalnih zmogljivosti in interoperabilnosti. Na vseh teh področjih
  bi moral program
  meriti v boljšo usklajenost politik Unije, držav članic in regionalnih politik ter v združevanje zasebnih in industrijskih virov z namenom povečati naložbe in okrepiti sinergije
  .

| (10) | Splošni cilj programa bi moral biti podpora digitalni preobrazbi industrije in spodbujanje boljšega izkoriščanja industrijskega potenciala politik inovacij, raziskav in tehnološkega razvoja
  , pa tudi posodobitev posameznih sektorjev javnega interesa
  v korist podjetij
  , zlasti MSP,
  in državljanov po vsej Uniji.
  Poleg tega
  bi moral program
  povečati konkurenčnost Unije in odpornost njenega gospodarstva
  . |
| --- | --- |

(10)

Splošni cilj programa bi moral biti podpora digitalni preobrazbi industrije in spodbujanje boljšega izkoriščanja industrijskega potenciala politik inovacij, raziskav in tehnološkega razvoja
  , pa tudi posodobitev posameznih sektorjev javnega interesa
  v korist podjetij
  , zlasti MSP,
  in državljanov po vsej Uniji.
  Poleg tega
  bi moral program
  povečati konkurenčnost Unije in odpornost njenega gospodarstva
  .

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Nujno je treba podpirati MSP, ki želijo izkoristiti digitalno preobrazbo v svojih proizvodnih procesih. Digitalne raziskave in inovacije bodo MSP omogočile, da z učinkovito uporabo virov prispevajo k rasti evropskega gospodarstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Nujno je treba podpirati MSP, ki želijo izkoristiti digitalno preobrazbo v svojih proizvodnih procesih. Digitalne raziskave in inovacije bodo MSP omogočile, da z učinkovito uporabo virov prispevajo k rasti evropskega gospodarstva.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10b) | Program ima pet specifičnih ciljev, ki odražajo osrednje potrebe politike, in sicer: a) visokozmogljivostno računalništvo, b) umetno inteligenco in tehnologijo distribuirane knjige transakcij, c) kibernetsko varnost, d) napredna digitalna znanja in spretnosti ter e) uvedbo in najboljše načine uporabe digitalnih zmogljivosti in interoperabilnost. Na vseh teh področjih bi moral program meriti v boljšo usklajenost politik Unije, držav članic in regionalnih politik ter v združevanje zasebnih in industrijskih virov z namenom povečati naložbe in okrepiti sinergije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10b)

Program ima pet specifičnih ciljev, ki odražajo osrednje potrebe politike, in sicer: a) visokozmogljivostno računalništvo, b) umetno inteligenco in tehnologijo distribuirane knjige transakcij, c) kibernetsko varnost, d) napredna digitalna znanja in spretnosti ter e) uvedbo in najboljše načine uporabe digitalnih zmogljivosti in interoperabilnost. Na vseh teh področjih bi moral program meriti v boljšo usklajenost politik Unije, držav članic in regionalnih politik ter v združevanje zasebnih in industrijskih virov z namenom povečati naložbe in okrepiti sinergije.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10c) | Poleg splošnega cilja digitalne preobrazbe bi moral program prispevati k uresničevanju dolgoročnih ciljev strateške varnosti z izgradnjo zmogljivosti in sposobnosti v Uniji, pri čemer bi moral prednost nameniti ukrepom, ki povečujejo strateški potencial in omejujejo odvisnost od dobaviteljev in proizvodov iz tretjih držav, s čimer bi zagotovili gospodarsko in inovacijsko konkurenčnost Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10c)

Poleg splošnega cilja digitalne preobrazbe bi moral program prispevati k uresničevanju dolgoročnih ciljev strateške varnosti z izgradnjo zmogljivosti in sposobnosti v Uniji, pri čemer bi moral prednost nameniti ukrepom, ki povečujejo strateški potencial in omejujejo odvisnost od dobaviteljev in proizvodov iz tretjih držav, s čimer bi zagotovili gospodarsko in inovacijsko konkurenčnost Unije.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Osrednjo vlogo pri izvajanju programa bi morala imeti vozlišča za digitalne inovacije, ki bodo spodbudila široko sprejetost naprednih digitalnih tehnologij v industriji, javnih organizacijah in na univerzah. Mreža vozlišč za digitalne inovacije bi morala zagotavljati čim večjo geografsko pokritost po vsej Evropi (59). Prvi nabor vozlišč za digitalne inovacije bo izbran na podlagi predlogov držav članic, nato pa se bo mreža razširila na podlagi odprtega in konkurenčnega postopka. Vozlišča za digitalne inovacije bodo služila kot dostopovne točke do najnovejših digitalnih zmogljivosti, vključno z visokozmogljivostnim računalništvom, umetno inteligenco, kibernetsko varnostjo ter drugimi obstoječimi inovativnimi tehnologijami, kot so ključne omogočitvene tehnologije, na voljo tudi v laboratorijih FabLab ali CityLab. Delovala bodo kot
  enotne vstopne
  točke pri dostopu do testiranih in preizkušenih tehnologij in spodbujala odprto inovativnost. Podporo bodo nudila tudi na področju naprednih digitalnih znanj in spretnosti. Mreža vozlišč za digitalne inovacije bo torej prispevala k udeležbi najbolj oddaljenih regij v enotnem digitalnem trgu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Osrednjo vlogo pri izvajanju programa bi morala imeti vozlišča za digitalne inovacije, ki bodo spodbudila široko sprejetost naprednih digitalnih tehnologij v industriji, javnih organizacijah in na univerzah. Mreža vozlišč za digitalne inovacije bi morala zagotavljati čim večjo geografsko pokritost po vsej Evropi (59). Prvi nabor vozlišč za digitalne inovacije bo izbran na podlagi predlogov držav članic, nato pa se bo mreža razširila na podlagi odprtega in konkurenčnega postopka. Vozlišča za digitalne inovacije bodo služila kot dostopovne točke do najnovejših digitalnih zmogljivosti, vključno z visokozmogljivostnim računalništvom, umetno inteligenco, kibernetsko varnostjo ter drugimi obstoječimi inovativnimi tehnologijami, kot so ključne omogočitvene tehnologije, na voljo tudi v laboratorijih FabLab ali CityLab. Delovala bodo kot
  enotne vstopne
  točke pri dostopu do testiranih in preizkušenih tehnologij in spodbujala odprto inovativnost. Podporo bodo nudila tudi na področju naprednih digitalnih znanj in spretnosti. Mreža vozlišč za digitalne inovacije bo torej prispevala k udeležbi najbolj oddaljenih regij v enotnem digitalnem trgu.

| (11) | Osrednjo vlogo pri izvajanju programa bi morala imeti
  evropska
  vozlišča za digitalne inovacije, ki bodo spodbudila široko sprejetost naprednih digitalnih tehnologij v industriji,
  vključno z MSP,
  javnih organizacijah in na univerzah. Mreža
  evropskih
  vozlišč za digitalne inovacije bi morala zagotavljati čim večjo geografsko pokritost po vsej Evropi (59). Prvi nabor
  evropskih
  vozlišč za digitalne inovacije bo izbran na podlagi predlogov držav članic, nato pa se bo mreža razširila na podlagi odprtega
  , preglednega
  in konkurenčnega postopka.
  Evropska
  vozlišča za digitalne inovacije bodo služila kot dostopovne točke do najnovejših digitalnih zmogljivosti, vključno z visokozmogljivostnim računalništvom, umetno inteligenco, kibernetsko varnostjo ter drugimi obstoječimi inovativnimi tehnologijami, kot so ključne omogočitvene tehnologije, na voljo tudi v laboratorijih FabLab ali CityLab. Delovala bodo kot točke
  „vse na enem mestu“
  pri dostopu do testiranih in preizkušenih tehnologij in spodbujala odprto inovativnost. Podporo bodo nudila tudi na področju naprednih digitalnih znanj in spretnosti. Mreža
  evropskih
  vozlišč za digitalne inovacije bo torej prispevala k udeležbi najbolj oddaljenih regij v enotnem digitalnem trgu
  in podpirala digitalno preobrazbo v čezmorskih državah in ozemljih
  . |
| --- | --- |

(11)

Osrednjo vlogo pri izvajanju programa bi morala imeti
  evropska
  vozlišča za digitalne inovacije, ki bodo spodbudila široko sprejetost naprednih digitalnih tehnologij v industriji,
  vključno z MSP,
  javnih organizacijah in na univerzah. Mreža
  evropskih
  vozlišč za digitalne inovacije bi morala zagotavljati čim večjo geografsko pokritost po vsej Evropi (59). Prvi nabor
  evropskih
  vozlišč za digitalne inovacije bo izbran na podlagi predlogov držav članic, nato pa se bo mreža razširila na podlagi odprtega
  , preglednega
  in konkurenčnega postopka.
  Evropska
  vozlišča za digitalne inovacije bodo služila kot dostopovne točke do najnovejših digitalnih zmogljivosti, vključno z visokozmogljivostnim računalništvom, umetno inteligenco, kibernetsko varnostjo ter drugimi obstoječimi inovativnimi tehnologijami, kot so ključne omogočitvene tehnologije, na voljo tudi v laboratorijih FabLab ali CityLab. Delovala bodo kot točke
  „vse na enem mestu“
  pri dostopu do testiranih in preizkušenih tehnologij in spodbujala odprto inovativnost. Podporo bodo nudila tudi na področju naprednih digitalnih znanj in spretnosti. Mreža
  evropskih
  vozlišč za digitalne inovacije bo torej prispevala k udeležbi najbolj oddaljenih regij v enotnem digitalnem trgu
  in podpirala digitalno preobrazbo v čezmorskih državah in ozemljih
  .

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Da bi dosegli sinergije med naložbami v okviru tega programa in med naložbami Unije na področju raziskav in razvoja, zlasti naložb v okviru programa Obzorje Evropa, bi morala evropska vozlišča za digitalne inovacije vzpostaviti platformo, prek katere bi se industrija, podjetja in javna uprava, ki potrebujejo nove tehnološke rešitve, povezali zlasti z zagonskimi podjetji in MSP, ki že imajo tržno izvedljive rešitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Da bi dosegli sinergije med naložbami v okviru tega programa in med naložbami Unije na področju raziskav in razvoja, zlasti naložb v okviru programa Obzorje Evropa, bi morala evropska vozlišča za digitalne inovacije vzpostaviti platformo, prek katere bi se industrija, podjetja in javna uprava, ki potrebujejo nove tehnološke rešitve, povezali zlasti z zagonskimi podjetji in MSP, ki že imajo tržno izvedljive rešitve.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11b) | Načrtovanje, razvoj in javna naročila v okviru programa bi se morali izvajati tako, da bi povečali srednjeročne in dolgoročne zmogljivosti in konkurenčnost Unije. Prednost bi bilo treba nameniti ukrepom, ki povečujejo strateški potencial in konkurenčnost Unije z namenom omejevanja odvisnosti od dobaviteljev in proizvodov iz tretjih držav. Udeležba tretjih držav v specifičnih ciljih programa bi zato morala biti odvisna od prispevka teh držav Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11b)

Načrtovanje, razvoj in javna naročila v okviru programa bi se morali izvajati tako, da bi povečali srednjeročne in dolgoročne zmogljivosti in konkurenčnost Unije. Prednost bi bilo treba nameniti ukrepom, ki povečujejo strateški potencial in konkurenčnost Unije z namenom omejevanja odvisnosti od dobaviteljev in proizvodov iz tretjih držav. Udeležba tretjih držav v specifičnih ciljih programa bi zato morala biti odvisna od prispevka teh držav Uniji.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Program se bo izvajal s projekti za krepitev ključnih digitalnih kapacitet in
  njihove široke uporabe
  .
  To bi vključevalo
  sovlaganja
  z državami članicami in po potrebi zasebnim sektorjem
  . Zlasti bi se moralo zahtevati, da se pri javnih naročilih doseže kritična masa, s čimer se doseže najugodnejša ponudba in zagotovi, da dobavitelji v Evropi
  ostanejo
  v 
  ospredju
  tehnološkega napredka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Program se bo izvajal s projekti za krepitev ključnih digitalnih kapacitet in
  njihove široke uporabe
  .
  To bi vključevalo
  sovlaganja
  z državami članicami in po potrebi zasebnim sektorjem
  . Zlasti bi se moralo zahtevati, da se pri javnih naročilih doseže kritična masa, s čimer se doseže najugodnejša ponudba in zagotovi, da dobavitelji v Evropi
  ostanejo
  v 
  ospredju
  tehnološkega napredka.

| (12) | Program se bo izvajal s projekti za krepitev ključnih digitalnih zmogljivosti in
  strateške avtonomije Unije
  .
  Zato bi moral program zagotoviti proračun EU v višini najmanj 9,2  milijarde EUR, ki bi ga dopolnjevala
  sovlaganja
  iz držav članic in/ali zasebnega sektorja
  . Zlasti bi se moralo zahtevati, da se pri javnih naročilih doseže kritična masa, s čimer se doseže najugodnejša ponudba in zagotovi, da dobavitelji v Evropi
  pridejo
  v 
  ospredje
  tehnološkega napredka. |
| --- | --- |

(12)

Program se bo izvajal s projekti za krepitev ključnih digitalnih zmogljivosti in
  strateške avtonomije Unije
  .
  Zato bi moral program zagotoviti proračun EU v višini najmanj 9,2  milijarde EUR, ki bi ga dopolnjevala
  sovlaganja
  iz držav članic in/ali zasebnega sektorja
  . Zlasti bi se moralo zahtevati, da se pri javnih naročilih doseže kritična masa, s čimer se doseže najugodnejša ponudba in zagotovi, da dobavitelji v Evropi
  pridejo
  v 
  ospredje
  tehnološkega napredka.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Ukrepi programa bi se morali uporabljati za obravnavanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih razmer na sorazmeren način, brez podvajanja ali izrivanja zasebnega financiranja in imeti jasno evropsko dodano vrednost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Ukrepi programa bi se morali uporabljati za obravnavanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih razmer na sorazmeren način, brez podvajanja ali izrivanja zasebnega financiranja in imeti jasno evropsko dodano vrednost.

| (14) | Ukrepi programa bi se morali uporabljati
  za okrepitev in razširitev digitalne osnove Unije, reševanje večjih družbenih izzivov, nadaljnje povečanje digitalnih industrijskih kompetenc Unije, pa tudi
  za obravnavanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih razmer na sorazmeren način, brez podvajanja ali izrivanja zasebnega financiranja in imeti jasno evropsko dodano vrednost. |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi programa bi se morali uporabljati
  za okrepitev in razširitev digitalne osnove Unije, reševanje večjih družbenih izzivov, nadaljnje povečanje digitalnih industrijskih kompetenc Unije, pa tudi
  za obravnavanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih razmer na sorazmeren način, brez podvajanja ali izrivanja zasebnega financiranja in imeti jasno evropsko dodano vrednost.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Za doseganje kar najboljše prilagodljivosti v celotnem obdobju izvajanja programa in ustvarjanje sinergij med njegovimi komponentami, se lahko vsak specifičen cilj izvaja z vsemi instrumenti, ki so na voljo v okviru finančne uredbe. Izvedbeni mehanizmi, ki se uporabijo, so neposredno in posredno upravljanje, kadar bi bilo treba financiranje Unije kombinirati z drugimi viri financiranja ali kadar je za izvršitev potrebna vzpostavitev splošno upravljanih struktur. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Za doseganje kar najboljše prilagodljivosti v celotnem obdobju izvajanja programa in ustvarjanje sinergij med njegovimi komponentami, se lahko vsak specifičen cilj izvaja z vsemi instrumenti, ki so na voljo v okviru finančne uredbe. Izvedbeni mehanizmi, ki se uporabijo, so neposredno in posredno upravljanje, kadar bi bilo treba financiranje Unije kombinirati z drugimi viri financiranja ali kadar je za izvršitev potrebna vzpostavitev splošno upravljanih struktur.

| (15) | Za doseganje kar najboljše prilagodljivosti v celotnem obdobju izvajanja programa in ustvarjanje sinergij med njegovimi komponentami, se lahko vsak specifičen cilj izvaja z vsemi instrumenti, ki so na voljo v okviru finančne uredbe. Izvedbeni mehanizmi, ki se uporabijo, so neposredno in posredno upravljanje, kadar bi bilo treba financiranje Unije kombinirati z drugimi viri financiranja ali kadar je za izvršitev potrebna vzpostavitev splošno upravljanih struktur.
  V primerih posrednega upravljanja bo Komisija zagotovila, da se ohranijo in spoštujejo vsi standardi glede kakovosti in varnosti, ki se zahtevajo za neposredno upravljanje programa. |
| --- | --- |

(15)

Za doseganje kar najboljše prilagodljivosti v celotnem obdobju izvajanja programa in ustvarjanje sinergij med njegovimi komponentami, se lahko vsak specifičen cilj izvaja z vsemi instrumenti, ki so na voljo v okviru finančne uredbe. Izvedbeni mehanizmi, ki se uporabijo, so neposredno in posredno upravljanje, kadar bi bilo treba financiranje Unije kombinirati z drugimi viri financiranja ali kadar je za izvršitev potrebna vzpostavitev splošno upravljanih struktur.
  V primerih posrednega upravljanja bo Komisija zagotovila, da se ohranijo in spoštujejo vsi standardi glede kakovosti in varnosti, ki se zahtevajo za neposredno upravljanje programa.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Visokozmogljivostno računalništvo in s tem povezani podatki o zmogljivosti obdelave v Uniji bi morali omogočati, da se zagotovi širša uporaba visokozmogljivostnega računalništva v industriji in splošneje na področjih javnega interesa, da se izkoristijo edinstvene priložnosti, ki jih superračunalniki prinašajo družbi, kar zadeva zdravje, okolje in varnost, ter konkurenčnost industrije, zlasti malih in srednjih podjetij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Visokozmogljivostno računalništvo in s tem povezani podatki o zmogljivosti obdelave v Uniji bi morali omogočati, da se zagotovi širša uporaba visokozmogljivostnega računalništva v industriji in splošneje na področjih javnega interesa, da se izkoristijo edinstvene priložnosti, ki jih superračunalniki prinašajo družbi, kar zadeva zdravje, okolje in varnost, ter konkurenčnost industrije, zlasti malih in srednjih podjetij.

| (16) | Visokozmogljivostno računalništvo in s tem povezani podatki o zmogljivosti obdelave
  in shranjevanja
  v Uniji bi morali omogočati, da se zagotovi širša uporaba visokozmogljivostnega računalništva v industriji in splošneje na področjih javnega interesa, da se izkoristijo edinstvene priložnosti, ki jih superračunalniki prinašajo družbi, kar zadeva zdravje, okolje in varnost, ter konkurenčnost industrije, zlasti malih in srednjih podjetij.
  Unija mora pridobiti vrhunske superračunalnike, zagotoviti svoj sistem oskrbe ter uvesti storitve za simulacijo, vizualizacijo in izdelavo prototipov, hkrati pa zagotoviti, da bo sistem visokozmogljivostnega računalništva v skladu z vrednotami in načeli Unije. |
| --- | --- |

(16)

Visokozmogljivostno računalništvo in s tem povezani podatki o zmogljivosti obdelave
  in shranjevanja
  v Uniji bi morali omogočati, da se zagotovi širša uporaba visokozmogljivostnega računalništva v industriji in splošneje na področjih javnega interesa, da se izkoristijo edinstvene priložnosti, ki jih superračunalniki prinašajo družbi, kar zadeva zdravje, okolje in varnost, ter konkurenčnost industrije, zlasti malih in srednjih podjetij.
  Unija mora pridobiti vrhunske superračunalnike, zagotoviti svoj sistem oskrbe ter uvesti storitve za simulacijo, vizualizacijo in izdelavo prototipov, hkrati pa zagotoviti, da bo sistem visokozmogljivostnega računalništva v skladu z vrednotami in načeli Unije.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Podporo Uniji na tem področju sta izrazila Svet (60) in Evropski parlament (61). Poleg tega je leta 2017 devet držav članic podpisalo izjavo o EuroHPC (62), večvladni sporazum, s katerim so se zavezale k sodelovanju s Komisijo pri izgradnji in uporabi najsodobnejše infrastrukture za visokozmogljivostno računalništvo in podatkovne infrastrukture v Evropi, ki bi bila po vsej Uniji na voljo za znanstvene skupnosti, javne in zasebne partnerje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Podporo Uniji na tem področju sta izrazila Svet (60) in Evropski parlament (61). Poleg tega je leta 2017 devet držav članic podpisalo izjavo o EuroHPC (62), večvladni sporazum, s katerim so se zavezale k sodelovanju s Komisijo pri izgradnji in uporabi najsodobnejše infrastrukture za visokozmogljivostno računalništvo in podatkovne infrastrukture v Evropi, ki bi bila po vsej Uniji na voljo za znanstvene skupnosti, javne in zasebne partnerje.

| (17) | Podporo Uniji na tem področju sta izrazila Svet (60) in Evropski parlament (61). Poleg tega je leta 2017 devet držav članic podpisalo izjavo o EuroHPC (62), večvladni sporazum, s katerim so se zavezale k sodelovanju s Komisijo pri izgradnji in uporabi najsodobnejše infrastrukture za visokozmogljivostno računalništvo in podatkovne infrastrukture v Evropi, ki bi bila po vsej Uniji na voljo za znanstvene skupnosti, javne in zasebne partnerje
  ter bi večala dodano vrednost EU
  . |
| --- | --- |

(17)

Podporo Uniji na tem področju sta izrazila Svet (60) in Evropski parlament (61). Poleg tega je leta 2017 devet držav članic podpisalo izjavo o EuroHPC (62), večvladni sporazum, s katerim so se zavezale k sodelovanju s Komisijo pri izgradnji in uporabi najsodobnejše infrastrukture za visokozmogljivostno računalništvo in podatkovne infrastrukture v Evropi, ki bi bila po vsej Uniji na voljo za znanstvene skupnosti, javne in zasebne partnerje
  ter bi večala dodano vrednost EU
  .

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Za specifični cilj visokozmogljivostno računalništvo se za najprimernejši izvedbeni mehanizem šteje skupno podjetje, zlasti za usklajevanje nacionalnih strategij in strategij Unije ter naložb v infrastrukturo za visokozmogljivostno računalništvo in raziskave ter razvoj, združevanje virov iz javnih in zasebnih sredstev in zaščito gospodarskih in strateških interesov Unije (63). Poleg tega bodo kompetenčni centri za visokozmogljivostno računalništvo v državah članicah zagotovili storitve visokozmogljivostnega računalništva za industrijo, univerze in javne uprave. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Za specifični cilj visokozmogljivostno računalništvo se za najprimernejši izvedbeni mehanizem šteje skupno podjetje, zlasti za usklajevanje nacionalnih strategij in strategij Unije ter naložb v infrastrukturo za visokozmogljivostno računalništvo in raziskave ter razvoj, združevanje virov iz javnih in zasebnih sredstev in zaščito gospodarskih in strateških interesov Unije (63). Poleg tega bodo kompetenčni centri za visokozmogljivostno računalništvo v državah članicah zagotovili storitve visokozmogljivostnega računalništva za industrijo, univerze in javne uprave.

| (18) | Za specifični cilj visokozmogljivostno računalništvo se za najprimernejši izvedbeni mehanizem šteje skupno podjetje, zlasti za usklajevanje nacionalnih strategij in strategij Unije ter naložb v infrastrukturo za visokozmogljivostno računalništvo in raziskave ter razvoj, združevanje virov iz javnih in zasebnih sredstev in zaščito gospodarskih in strateških interesov Unije (63). Poleg tega bodo kompetenčni centri za visokozmogljivostno računalništvo v državah članicah zagotovili storitve visokozmogljivostnega računalništva za industrijo,
  vključno z MSP in zagonskimi podjetji,
  univerze in javne uprave
  s sedežem v Uniji
  . |
| --- | --- |

(18)

Za specifični cilj visokozmogljivostno računalništvo se za najprimernejši izvedbeni mehanizem šteje skupno podjetje, zlasti za usklajevanje nacionalnih strategij in strategij Unije ter naložb v infrastrukturo za visokozmogljivostno računalništvo in raziskave ter razvoj, združevanje virov iz javnih in zasebnih sredstev in zaščito gospodarskih in strateških interesov Unije (63). Poleg tega bodo kompetenčni centri za visokozmogljivostno računalništvo v državah članicah zagotovili storitve visokozmogljivostnega računalništva za industrijo,
  vključno z MSP in zagonskimi podjetji,
  univerze in javne uprave
  s sedežem v Uniji
  .

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Razvoj zmogljivosti, povezanih z umetno inteligenco, je ključno gonilo za digitalno preobrazbo industrije in tudi javnega sektorja. Avtonomni roboti se vedno pogosteje uporabljajo v tovarnah, pri raziskovanju globokega morja, v domovih, mestih in bolnišnicah. Platforme za komercialno uporabo umetne inteligence so prerasle preizkusno fazo in prešle v uporabo na področjih zdravstva in okolja. Vsi večji proizvajalci avtomobilov razvijajo avtonomna vozila in tehnike strojnega učenja so v središču vseh glavnih spletnih platform ter aplikacijah za velepodatke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Razvoj zmogljivosti, povezanih z umetno inteligenco, je ključno gonilo za digitalno preobrazbo industrije in tudi javnega sektorja. Avtonomni roboti se vedno pogosteje uporabljajo v tovarnah, pri raziskovanju globokega morja, v domovih, mestih in bolnišnicah. Platforme za komercialno uporabo umetne inteligence so prerasle preizkusno fazo in prešle v uporabo na področjih zdravstva in okolja. Vsi večji proizvajalci avtomobilov razvijajo avtonomna vozila in tehnike strojnega učenja so v središču vseh glavnih spletnih platform ter aplikacijah za velepodatke.

| (19) | Razvoj zmogljivosti, povezanih z umetno inteligenco, je ključno gonilo za digitalno preobrazbo industrije in tudi javnega sektorja. Avtonomni roboti se vedno pogosteje uporabljajo v tovarnah, pri raziskovanju globokega morja, v domovih, mestih in bolnišnicah. Platforme za komercialno uporabo umetne inteligence so prerasle preizkusno fazo in prešle v uporabo na področjih zdravstva in okolja. Vsi večji proizvajalci avtomobilov razvijajo avtonomna vozila in tehnike strojnega učenja so v središču vseh glavnih spletnih platform ter aplikacijah za velepodatke.
  Da bi ustvarili najboljše okvirne pogoje za spodbujanje teh novih tehnologij v Evropi, bi morala Unija v svoje postopke oblikovanja politike dodati načelo inovativnosti. |
| --- | --- |

(19)

Razvoj zmogljivosti, povezanih z umetno inteligenco, je ključno gonilo za digitalno preobrazbo industrije in tudi javnega sektorja. Avtonomni roboti se vedno pogosteje uporabljajo v tovarnah, pri raziskovanju globokega morja, v domovih, mestih in bolnišnicah. Platforme za komercialno uporabo umetne inteligence so prerasle preizkusno fazo in prešle v uporabo na področjih zdravstva in okolja. Vsi večji proizvajalci avtomobilov razvijajo avtonomna vozila in tehnike strojnega učenja so v središču vseh glavnih spletnih platform ter aplikacijah za velepodatke.
  Da bi ustvarili najboljše okvirne pogoje za spodbujanje teh novih tehnologij v Evropi, bi morala Unija v svoje postopke oblikovanja politike dodati načelo inovativnosti.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije poudaril vpliv jezikovnih ovir na industrijo in njeno digitalizacijo. V zvezi s tem je razvoj obsežnih jezikovnih tehnologij, ki temeljijo na umetni inteligenci, kot so samodejno prevajanje, prepoznavanje govora, besedilna analiza velepodatkov, sistemi za dialog in odgovarjanje na vprašanja, bistveni za ohranjanje jezikovne raznolikosti, zagotavljanje vključenosti ter omogočanje komunikacije med ljudmi ter med ljudmi in stroji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19a)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije poudaril vpliv jezikovnih ovir na industrijo in njeno digitalizacijo. V zvezi s tem je razvoj obsežnih jezikovnih tehnologij, ki temeljijo na umetni inteligenci, kot so samodejno prevajanje, prepoznavanje govora, besedilna analiza velepodatkov, sistemi za dialog in odgovarjanje na vprašanja, bistveni za ohranjanje jezikovne raznolikosti, zagotavljanje vključenosti ter omogočanje komunikacije med ljudmi ter med ljudmi in stroji.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19b) | Ker se učeči se roboti in umetna inteligenca vse hitreje razvijajo ter so sposobni zelo hitro povečevati in množiti znanja in vsebine, bo težko predvideti razvojne faze, dokler program leta 2027 ne bo končan. Komisija bi morala zato biti še posebej pozorna na ta izjemno hitro razvijajoči se digitalni trend in mu po potrebi hitro prilagoditi cilje v programu dela. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19b)

Ker se učeči se roboti in umetna inteligenca vse hitreje razvijajo ter so sposobni zelo hitro povečevati in množiti znanja in vsebine, bo težko predvideti razvojne faze, dokler program leta 2027 ne bo končan. Komisija bi morala zato biti še posebej pozorna na ta izjemno hitro razvijajoči se digitalni trend in mu po potrebi hitro prilagoditi cilje v programu dela.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19c) | Glede na to, da evropska industrija vse bolj povprašuje po robotskih rešitvah umetne inteligence in da je treba na teh področjih preprečiti večji naložbeni primanjkljaj, bi bilo treba v ciljih programa s področja umetne inteligence zajeti tudi robotiko z umetno inteligenco. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19c)

Glede na to, da evropska industrija vse bolj povprašuje po robotskih rešitvah umetne inteligence in da je treba na teh področjih preprečiti večji naložbeni primanjkljaj, bi bilo treba v ciljih programa s področja umetne inteligence zajeti tudi robotiko z umetno inteligenco.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19d) | Proizvodi in storitve na podlagi umetne inteligence bi morali biti uporabnikom prijazni in privzeto zakoniti ter bi morali potrošnikom zagotoviti večjo izbiro in več informacij, zlasti o kakovosti proizvodov oziroma storitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19d)

Proizvodi in storitve na podlagi umetne inteligence bi morali biti uporabnikom prijazni in privzeto zakoniti ter bi morali potrošnikom zagotoviti večjo izbiro in več informacij, zlasti o kakovosti proizvodov oziroma storitev.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Za razvoj umetne inteligence so ključnega pomena razpoložljivost obsežnih zbirk podatkov in obrati za preizkuse in poskuse. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Za razvoj umetne inteligence so ključnega pomena razpoložljivost obsežnih zbirk podatkov in obrati za preizkuse in poskuse.

| (20) | Za razvoj umetne inteligence so ključnega pomena razpoložljivost obsežnih zbirk podatkov in obrati za preizkuse in poskuse
  , da bi oblikovali notranji trg, na katerem se bo za besedilno in podatkovno rudarjenje uporabljala umetna inteligenca, vključno z jezikovnimi tehnologijami
  . |
| --- | --- |

(20)

Za razvoj umetne inteligence so ključnega pomena razpoložljivost obsežnih zbirk podatkov in obrati za preizkuse in poskuse
  , da bi oblikovali notranji trg, na katerem se bo za besedilno in podatkovno rudarjenje uporabljala umetna inteligenca, vključno z jezikovnimi tehnologijami
  .

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | Komisija se je 25. aprila 2018 zavezala, da bo predlagala evropski pristop, tako da bo v sodelovanju z deležniki Zavezništva za umetno inteligenco, skupine strokovnjakov na tem področju, pripravila osnutek smernic za umetno inteligenco, da bi spodbudila aplikacije in podjetja v Evropi, ki uporabljajo umetno inteligenco. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20a)

Komisija se je 25. aprila 2018 zavezala, da bo predlagala evropski pristop, tako da bo v sodelovanju z deležniki Zavezništva za umetno inteligenco, skupine strokovnjakov na tem področju, pripravila osnutek smernic za umetno inteligenco, da bi spodbudila aplikacije in podjetja v Evropi, ki uporabljajo umetno inteligenco.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (64) poudaril pomen skupnega evropskega pristopa za kibernetsko varnost, saj se zaveda, da je treba povečati ozaveščenost in obravnavati kibernetsko odpornost kot ključno odgovornost za vodje podjetij ter oblikovalce politik na nacionalni in evropski ravni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (64) poudaril pomen skupnega evropskega pristopa za kibernetsko varnost, saj se zaveda, da je treba povečati ozaveščenost in obravnavati kibernetsko odpornost kot ključno odgovornost za vodje podjetij ter oblikovalce politik na nacionalni in evropski ravni.

| (21) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (64) poudaril pomen skupnega evropskega pristopa za kibernetsko varnost, saj se zaveda, da je treba povečati ozaveščenost in obravnavati kibernetsko odpornost kot ključno odgovornost za vodje podjetij ter oblikovalce politik na nacionalni in evropski ravni
  , ter pomen izvajanja privzete in vgrajene varnosti in zasebnosti
  . |
| --- | --- |

(21)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (64) poudaril pomen skupnega evropskega pristopa za kibernetsko varnost, saj se zaveda, da je treba povečati ozaveščenost in obravnavati kibernetsko odpornost kot ključno odgovornost za vodje podjetij ter oblikovalce politik na nacionalni in evropski ravni
  , ter pomen izvajanja privzete in vgrajene varnosti in zasebnosti
  .

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Kibernetska varnost je izziv za celotno Unijo, ki ga ne moremo več naslavljati z razdrobljenimi nacionalnimi pobudami. Zmogljivosti Evrope na področju kibernetske varnosti bi bilo treba okrepiti in s tem Evropi zagotoviti potrebno stopnjo zaščite državljanov in podjetij pred kibernetskimi grožnjami. Poleg tega bi morali biti potrošniki zaščiteni pri uporabi povezanih izdelkov, ki so lahko zlorabljeni, in bi lahko ogrozili njihovo varnost. To bi bilo treba doseči skupaj z državami članicami in zasebnim sektorjem, tako da se razvijejo in medsebojno usklajujejo projekti, ki krepijo zmogljivosti Evrope na področju kibernetske varnosti in zagotovi široka uvedba najnovejših rešitev na področju kibernetske varnosti v gospodarstvu, pa tudi z združevanjem kompetenc na tem področju, da se zagotovita kritična masa in odličnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Kibernetska varnost je izziv za celotno Unijo, ki ga ne moremo več naslavljati z razdrobljenimi nacionalnimi pobudami. Zmogljivosti Evrope na področju kibernetske varnosti bi bilo treba okrepiti in s tem Evropi zagotoviti potrebno stopnjo zaščite državljanov in podjetij pred kibernetskimi grožnjami. Poleg tega bi morali biti potrošniki zaščiteni pri uporabi povezanih izdelkov, ki so lahko zlorabljeni, in bi lahko ogrozili njihovo varnost. To bi bilo treba doseči skupaj z državami članicami in zasebnim sektorjem, tako da se razvijejo in medsebojno usklajujejo projekti, ki krepijo zmogljivosti Evrope na področju kibernetske varnosti in zagotovi široka uvedba najnovejših rešitev na področju kibernetske varnosti v gospodarstvu, pa tudi z združevanjem kompetenc na tem področju, da se zagotovita kritična masa in odličnost.

| (22) | Kibernetska varnost je izziv za celotno Unijo, ki ga ne moremo več naslavljati z razdrobljenimi nacionalnimi pobudami. Zmogljivosti Evrope na področju kibernetske varnosti bi bilo treba okrepiti in s tem Evropi zagotoviti potrebno stopnjo zaščite državljanov
  , javnih uprav
  in podjetij pred kibernetskimi grožnjami. Poleg tega bi morali biti potrošniki zaščiteni pri uporabi povezanih izdelkov, ki so lahko zlorabljeni, in bi lahko ogrozili njihovo varnost. To bi bilo treba doseči skupaj z državami članicami in zasebnim sektorjem, tako da se razvijejo in medsebojno usklajujejo projekti, ki krepijo zmogljivosti Evrope na področju kibernetske varnosti in zagotovi široka uvedba najnovejših rešitev na področju kibernetske varnosti v gospodarstvu, pa tudi z združevanjem kompetenc na tem področju, da se zagotovita kritična masa in odličnost. |
| --- | --- |

(22)

Kibernetska varnost je izziv za celotno Unijo, ki ga ne moremo več naslavljati z razdrobljenimi nacionalnimi pobudami. Zmogljivosti Evrope na področju kibernetske varnosti bi bilo treba okrepiti in s tem Evropi zagotoviti potrebno stopnjo zaščite državljanov
  , javnih uprav
  in podjetij pred kibernetskimi grožnjami. Poleg tega bi morali biti potrošniki zaščiteni pri uporabi povezanih izdelkov, ki so lahko zlorabljeni, in bi lahko ogrozili njihovo varnost. To bi bilo treba doseči skupaj z državami članicami in zasebnim sektorjem, tako da se razvijejo in medsebojno usklajujejo projekti, ki krepijo zmogljivosti Evrope na področju kibernetske varnosti in zagotovi široka uvedba najnovejših rešitev na področju kibernetske varnosti v gospodarstvu, pa tudi z združevanjem kompetenc na tem področju, da se zagotovita kritična masa in odličnost.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Komisija je septembra 2017 predstavila sveženj pobud (65), ki določajo celovit pristop Unije h kibernetski varnosti, da bi okrepila zmogljivosti Evrope za spoprijemanje s kibernetskimi napadi in grožnjami ter okrepila tehnološko in industrijsko zmogljivost na tem področju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Komisija je septembra 2017 predstavila sveženj pobud (65), ki določajo celovit pristop Unije h kibernetski varnosti, da bi okrepila zmogljivosti Evrope za spoprijemanje s kibernetskimi napadi in grožnjami ter okrepila tehnološko in industrijsko zmogljivost na tem področju.

| (23) | Komisija je septembra 2017 predstavila sveženj pobud (65), ki določajo celovit pristop Unije h kibernetski varnosti, da bi okrepila zmogljivosti Evrope za spoprijemanje s kibernetskimi napadi in grožnjami
  , povečala kibernetsko odpornost
  ter okrepila tehnološko in industrijsko zmogljivost na tem področju. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je septembra 2017 predstavila sveženj pobud (65), ki določajo celovit pristop Unije h kibernetski varnosti, da bi okrepila zmogljivosti Evrope za spoprijemanje s kibernetskimi napadi in grožnjami
  , povečala kibernetsko odpornost
  ter okrepila tehnološko in industrijsko zmogljivost na tem področju.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23a) | Rešitve za kibernetsko varnost bi morale praviloma vključevati standarde varnosti in zaščite kot osnovni element zasnove glede na razpoložljivo najsodobnejšo tehnologijo ter glede na načeli vgrajene in privzete varnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23a)

Rešitve za kibernetsko varnost bi morale praviloma vključevati standarde varnosti in zaščite kot osnovni element zasnove glede na razpoložljivo najsodobnejšo tehnologijo ter glede na načeli vgrajene in privzete varnosti.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Predpogoj za delovanje enotnega digitalnega trga je zaupanje. Tehnologije kibernetske varnosti, kot
  do
  digitalne identitete, kriptografija ali odkrivanje vsiljivcev, in njihova uporaba na področjih financ, industrije 4.0, energije, prometa, zdravstva ali e-uprave so bistvenega pomena za vzdrževanje varnosti in zaupanja pri spletnih aktivnostih in transakcijah, ki vključujejo državljane, javne uprave in podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Predpogoj za delovanje enotnega digitalnega trga je zaupanje. Tehnologije kibernetske varnosti, kot
  do
  digitalne identitete, kriptografija ali odkrivanje vsiljivcev, in njihova uporaba na področjih financ, industrije 4.0, energije, prometa, zdravstva ali e-uprave so bistvenega pomena za vzdrževanje varnosti in zaupanja pri spletnih aktivnostih in transakcijah, ki vključujejo državljane, javne uprave in podjetja.

| (24) | Predpogoj za delovanje enotnega digitalnega trga je zaupanje. Tehnologije kibernetske varnosti, kot
  so tehnologija distribuirane knjige transakcij,
  digitalne identitete, kriptografija
  , šifriranje
  ali odkrivanje vsiljivcev, in njihova uporaba na področjih financ, industrije 4.0,
  logistike,
  energije, prometa,
  turizma,
  zdravstva ali e-uprave so bistvenega pomena za vzdrževanje varnosti
  , preglednosti
  in zaupanja pri spletnih aktivnostih
  , vključno s platformami 5G,
  in transakcijah, ki vključujejo državljane, javne uprave in podjetja. |
| --- | --- |

(24)

Predpogoj za delovanje enotnega digitalnega trga je zaupanje. Tehnologije kibernetske varnosti, kot
  so tehnologija distribuirane knjige transakcij,
  digitalne identitete, kriptografija
  , šifriranje
  ali odkrivanje vsiljivcev, in njihova uporaba na področjih financ, industrije 4.0,
  logistike,
  energije, prometa,
  turizma,
  zdravstva ali e-uprave so bistvenega pomena za vzdrževanje varnosti
  , preglednosti
  in zaupanja pri spletnih aktivnostih
  , vključno s platformami 5G,
  in transakcijah, ki vključujejo državljane, javne uprave in podjetja.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Evropski svet je v svojih sklepih z dne 19. oktobra 2017 poudaril, da so za uspešno vzpostavitev digitalne Evrope zlasti potrebni sistemi za trg delovne sile, sistemi usposabljanj in izobraževanj, ki so zreli za digitalno dobo, ter vlaganja v digitalna znanja in spretnosti, z namenom opolnomočenja vseh evropskih državljanov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Evropski svet je v svojih sklepih z dne 19. oktobra 2017 poudaril, da so za uspešno vzpostavitev digitalne Evrope zlasti potrebni sistemi za trg delovne sile, sistemi usposabljanj in izobraževanj, ki so zreli za digitalno dobo, ter vlaganja v digitalna znanja in spretnosti, z namenom opolnomočenja vseh evropskih državljanov.

| (25) | Evropski svet je v svojih sklepih z dne 19. oktobra 2017 poudaril, da so za uspešno vzpostavitev digitalne Evrope zlasti potrebni sistemi za trg delovne sile, sistemi usposabljanj in izobraževanj, ki so zreli za digitalno dobo, ter vlaganja v 
  razvoj digitalnih znanj
  in spretnosti
  ter izboljšanje digitalne pismenosti
  , z namenom opolnomočenja vseh evropskih državljanov
  s celostnim pristopom
  . |
| --- | --- |

(25)

Evropski svet je v svojih sklepih z dne 19. oktobra 2017 poudaril, da so za uspešno vzpostavitev digitalne Evrope zlasti potrebni sistemi za trg delovne sile, sistemi usposabljanj in izobraževanj, ki so zreli za digitalno dobo, ter vlaganja v 
  razvoj digitalnih znanj
  in spretnosti
  ter izboljšanje digitalne pismenosti
  , z namenom opolnomočenja vseh evropskih državljanov
  s celostnim pristopom
  .

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26a) | Glede na to, da je potreben celostni pristop, bi moral program upoštevati tudi področja vključenosti, kvalifikacij, usposabljanja in specializacije, ki so poleg naprednih digitalnih kompetenc odločilna za ustvarjanje dodane vrednosti v družbi znanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26a)

Glede na to, da je potreben celostni pristop, bi moral program upoštevati tudi področja vključenosti, kvalifikacij, usposabljanja in specializacije, ki so poleg naprednih digitalnih kompetenc odločilna za ustvarjanje dodane vrednosti v družbi znanja.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | V resoluciji z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (67) Evropski parlament poudarja, da so izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje temelji socialne kohezije v digitalni družbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

V resoluciji z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (67) Evropski parlament poudarja, da so izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje temelji socialne kohezije v digitalni družbi.

| (27) | V resoluciji z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (67) Evropski parlament poudarja, da so izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje temelji socialne kohezije v digitalni družbi.
  Poleg tega zahteva, da se vidik enakosti spolov vključi v vse digitalne pobude, pri čemer je poudaril potrebo po odpravi velike vrzeli med spoloma v sektorju IKT, saj je to nujno za dolgoročno rast in blaginjo Evrope. |
| --- | --- |

(27)

V resoluciji z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (67) Evropski parlament poudarja, da so izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje temelji socialne kohezije v digitalni družbi.
  Poleg tega zahteva, da se vidik enakosti spolov vključi v vse digitalne pobude, pri čemer je poudaril potrebo po odpravi velike vrzeli med spoloma v sektorju IKT, saj je to nujno za dolgoročno rast in blaginjo Evrope.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27a) | Evropski parlament je v resoluciji z dne 28. aprila 2016 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v digitalni dobi poudaril potrebo po zbiranju podatkov, razčlenjenih po spolu, o uporabi IKT ter po oblikovanju ciljev, kazalnikov in meril za spremljanje napredka pri dostopu žensk do IKT in spodbujanje primerov dobrih praks med podjetji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27a)

Evropski parlament je v resoluciji z dne 28. aprila 2016 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v digitalni dobi poudaril potrebo po zbiranju podatkov, razčlenjenih po spolu, o uporabi IKT ter po oblikovanju ciljev, kazalnikov in meril za spremljanje napredka pri dostopu žensk do IKT in spodbujanje primerov dobrih praks med podjetji.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27b) | Evropski parlament v resoluciji z dne 19. januarja 2016 z naslovom Aktu za enotni digitalni trg naproti v celoti podpira in spodbuja digitalno podjetniško kulturo pri ženskah ter njihovo vključevanje v informacijsko družbo in udeležbo v njej. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27b)

Evropski parlament v resoluciji z dne 19. januarja 2016 z naslovom Aktu za enotni digitalni trg naproti v celoti podpira in spodbuja digitalno podjetniško kulturo pri ženskah ter njihovo vključevanje v informacijsko družbo in udeležbo v njej.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Napredne digitalne tehnologije, ki jih ta program podpira, kot so visokozmogljivostno računalništvo, kibernetska varnost in umetna inteligenca, so zdaj dozorele, da presežejo okvire raziskovalne skupnosti in da se uvedejo, izvajajo, in razširijo na ravni Unije. Tako za uvedbo teh tehnologij kot vidik znanj in spretnosti je potreben odziv Unije. Povečati je treba priložnosti za usposabljanje na področju naprednih digitalnih znanj in spretnosti ter jih dati na voljo po vsej EU. V nasprotnem primeru bi to lahko oviralo nemoteno uvedbo naprednih digitalnih tehnologij in oviralo splošno konkurenčnost gospodarstva Unije. Ukrepi, ki jih podpira ta program, dopolnjujejo ukrepe, ki jih podpirajo programi ESS, ESRR in Obzorje Evropa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Napredne digitalne tehnologije, ki jih ta program podpira, kot so visokozmogljivostno računalništvo, kibernetska varnost in umetna inteligenca, so zdaj dozorele, da presežejo okvire raziskovalne skupnosti in da se uvedejo, izvajajo, in razširijo na ravni Unije. Tako za uvedbo teh tehnologij kot vidik znanj in spretnosti je potreben odziv Unije. Povečati je treba priložnosti za usposabljanje na področju naprednih digitalnih znanj in spretnosti ter jih dati na voljo po vsej EU. V nasprotnem primeru bi to lahko oviralo nemoteno uvedbo naprednih digitalnih tehnologij in oviralo splošno konkurenčnost gospodarstva Unije. Ukrepi, ki jih podpira ta program, dopolnjujejo ukrepe, ki jih podpirajo programi ESS, ESRR in Obzorje Evropa.

| (28) | Napredne digitalne tehnologije, ki jih ta program podpira, kot so visokozmogljivostno računalništvo, kibernetska varnost
  , računalništvo v oblaku, varstvo podatkov, upravljanje informacij
  in umetna inteligenca, so zdaj dozorele, da presežejo okvire raziskovalne skupnosti in da se uvedejo, izvajajo, in razširijo na ravni Unije. Tako za uvedbo teh tehnologij kot vidik znanj in spretnosti je potreben odziv Unije. Povečati je treba priložnosti za
  učenje in
  usposabljanje na področju naprednih digitalnih znanj in spretnosti ter jih dati na voljo po vsej EU. V nasprotnem primeru bi to lahko oviralo nemoteno uvedbo naprednih digitalnih tehnologij in oviralo splošno konkurenčnost gospodarstva Unije. Ukrepi, ki jih podpira ta program, dopolnjujejo ukrepe, ki jih podpirajo programi ESS, ESRR
  , ERASMUS
  in Obzorje Evropa. |
| --- | --- |

(28)

Napredne digitalne tehnologije, ki jih ta program podpira, kot so visokozmogljivostno računalništvo, kibernetska varnost
  , računalništvo v oblaku, varstvo podatkov, upravljanje informacij
  in umetna inteligenca, so zdaj dozorele, da presežejo okvire raziskovalne skupnosti in da se uvedejo, izvajajo, in razširijo na ravni Unije. Tako za uvedbo teh tehnologij kot vidik znanj in spretnosti je potreben odziv Unije. Povečati je treba priložnosti za
  učenje in
  usposabljanje na področju naprednih digitalnih znanj in spretnosti ter jih dati na voljo po vsej EU. V nasprotnem primeru bi to lahko oviralo nemoteno uvedbo naprednih digitalnih tehnologij in oviralo splošno konkurenčnost gospodarstva Unije. Ukrepi, ki jih podpira ta program, dopolnjujejo ukrepe, ki jih podpirajo programi ESS, ESRR
  , ERASMUS
  in Obzorje Evropa.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Posodobitev javnih uprav in storitev z digitalnimi sredstvi ključna za
  splošno
  zmanjšanje upravnega bremena za
  industrijo in
  državljane, tako da bo njihovo sodelovanje z javnimi organi hitrejše, priročnejše in cenejše ter da
  bosta
  učinkovitost in kakovost storitev, ki se zagotavljajo državljanom in podjetjem,
  večji
  . Ker ima že določeno število storitev javnega interesa razsežnost Unije, bi morala podpora za njihovo izvajanje in uporabo na ravni Unije zagotoviti, da bodo
  imeli
  državljani in podjetja koristi od dostopa do visokokakovostnih digitalnih storitev po vsej Evropi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Posodobitev javnih uprav in storitev z digitalnimi sredstvi ključna za
  splošno
  zmanjšanje upravnega bremena za
  industrijo in
  državljane, tako da bo njihovo sodelovanje z javnimi organi hitrejše, priročnejše in cenejše ter da
  bosta
  učinkovitost in kakovost storitev, ki se zagotavljajo državljanom in podjetjem,
  večji
  . Ker ima že določeno število storitev javnega interesa razsežnost Unije, bi morala podpora za njihovo izvajanje in uporabo na ravni Unije zagotoviti, da bodo
  imeli
  državljani in podjetja koristi od dostopa do visokokakovostnih digitalnih storitev po vsej Evropi.

| (29) | Posodobitev javnih uprav in storitev z digitalnimi sredstvi
  je
  ključna za zmanjšanje upravnega bremena za državljane
  in industrijo
  , tako da bo njihovo sodelovanje z javnimi organi hitrejše, priročnejše in cenejše ter da
  bodo
  učinkovitost
  , preglednost
  in kakovost storitev, ki se zagotavljajo državljanom in podjetjem,
  večje, hkrati pa bo večja tudi učinkovitost javne porabe
  . Ker ima že določeno število storitev javnega interesa razsežnost Unije, bi morala podpora za njihovo izvajanje in uporabo na ravni Unije zagotoviti, da bodo državljani in podjetja
  lahko imeli
  koristi od dostopa do visokokakovostnih
  večjezičnih
  digitalnih storitev po vsej Evropi.
  Prav tako je pomembno, da bodo te storitve na voljo invalidom. |
| --- | --- |

(29)

Posodobitev javnih uprav in storitev z digitalnimi sredstvi
  je
  ključna za zmanjšanje upravnega bremena za državljane
  in industrijo
  , tako da bo njihovo sodelovanje z javnimi organi hitrejše, priročnejše in cenejše ter da
  bodo
  učinkovitost
  , preglednost
  in kakovost storitev, ki se zagotavljajo državljanom in podjetjem,
  večje, hkrati pa bo večja tudi učinkovitost javne porabe
  . Ker ima že določeno število storitev javnega interesa razsežnost Unije, bi morala podpora za njihovo izvajanje in uporabo na ravni Unije zagotoviti, da bodo državljani in podjetja
  lahko imeli
  koristi od dostopa do visokokakovostnih
  večjezičnih
  digitalnih storitev po vsej Evropi.
  Prav tako je pomembno, da bodo te storitve na voljo invalidom.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (29a) | Digitalizacija lahko omogoči in izboljša neoviran dostop za vse, tudi za starejše, osebe z omejeno mobilnostjo ali invalide ter tiste z oddaljenih ali podeželskih območij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29a)

Digitalizacija lahko omogoči in izboljša neoviran dostop za vse, tudi za starejše, osebe z omejeno mobilnostjo ali invalide ter tiste z oddaljenih ali podeželskih območij.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Digitalna preobrazba področij javnega interesa, kot so zdravstvo (68), mobilnost, pravosodje, spremljanje Zemlje/okolja, izobraževanje in kultura, zahteva nadaljevanje in razširitev infrastruktur za digitalne storitve, ki omogočajo čezmejno izmenjavo podatkov in spodbujajo nacionalni razvoj. Njihova usklajenost v okviru te uredbe omogoča odlično izkoriščanje sinergij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Digitalna preobrazba področij javnega interesa, kot so zdravstvo (68), mobilnost, pravosodje, spremljanje Zemlje/okolja, izobraževanje in kultura, zahteva nadaljevanje in razširitev infrastruktur za digitalne storitve, ki omogočajo čezmejno izmenjavo podatkov in spodbujajo nacionalni razvoj. Njihova usklajenost v okviru te uredbe omogoča odlično izkoriščanje sinergij.

| (30) | Digitalna preobrazba področij javnega interesa, kot so zdravstvo (68), mobilnost, pravosodje, spremljanje Zemlje/okolja,
  varnost, zmanjšanje emisij ogljika, energetska infrastruktura,
  izobraževanje in
  usposabljanje ter
  kultura, zahteva nadaljevanje
  , posodobitev
  in razširitev infrastruktur za digitalne storitve, ki omogočajo čezmejno
  in medjezično
  izmenjavo podatkov in
  informacij ter
  spodbujajo nacionalni razvoj. Njihova usklajenost v okviru te uredbe omogoča odlično izkoriščanje sinergij
  in zagotavljanje dopolnjevanja
  .
  Pri digitalni preobrazbi bi bilo treba kljub temu upoštevati, da nekateri državljani iz različnih razlogov v njej ne sodelujejo, zato bi bilo treba podpirati omrežja, ki bi še naprej obveščala te državljane in jim pomagala v celoti ohraniti svoje pravice in udeležbo pri vseh socialnih in državljanskih dolžnostih. |
| --- | --- |

(30)

Digitalna preobrazba področij javnega interesa, kot so zdravstvo (68), mobilnost, pravosodje, spremljanje Zemlje/okolja,
  varnost, zmanjšanje emisij ogljika, energetska infrastruktura,
  izobraževanje in
  usposabljanje ter
  kultura, zahteva nadaljevanje
  , posodobitev
  in razširitev infrastruktur za digitalne storitve, ki omogočajo čezmejno
  in medjezično
  izmenjavo podatkov in
  informacij ter
  spodbujajo nacionalni razvoj. Njihova usklajenost v okviru te uredbe omogoča odlično izkoriščanje sinergij
  in zagotavljanje dopolnjevanja
  .
  Pri digitalni preobrazbi bi bilo treba kljub temu upoštevati, da nekateri državljani iz različnih razlogov v njej ne sodelujejo, zato bi bilo treba podpirati omrežja, ki bi še naprej obveščala te državljane in jim pomagala v celoti ohraniti svoje pravice in udeležbo pri vseh socialnih in državljanskih dolžnostih.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (30a) | Digitalna preobrazba tega sektorja bi morala v vseh okoliščinah državljanom EU omogočiti, da varno čezmejno dostopajo do svojih osebnih podatkov ter jih uporabljajo in upravljajo, kjer koli se nahajajo sami ali se nahajajo njihovi podatki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30a)

Digitalna preobrazba tega sektorja bi morala v vseh okoliščinah državljanom EU omogočiti, da varno čezmejno dostopajo do svojih osebnih podatkov ter jih uporabljajo in upravljajo, kjer koli se nahajajo sami ali se nahajajo njihovi podatki.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (30b) | Za uvedbo naprednih tehnologij in dostop do njih na področjih javnega interesa, kot je izobraževanje, je potrebno usposabljanje v znanjih in spretnostih, ki so potrebni za uporabo teh tehnologij. Zato bi morali cilji, vključeni v posebni cilj 8, pokrivati tudi programe usposabljanja za uporabnike naprednih tehnologij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30b)

Za uvedbo naprednih tehnologij in dostop do njih na področjih javnega interesa, kot je izobraževanje, je potrebno usposabljanje v znanjih in spretnostih, ki so potrebni za uporabo teh tehnologij. Zato bi morali cilji, vključeni v posebni cilj 8, pokrivati tudi programe usposabljanja za uporabnike naprednih tehnologij.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (32) | Posodobitev evropskih javnih uprav je ena od ključnih prednostnih nalog za uspešno izvajanje strategije za enotni digitalni trg. Vmesna ocena strategije je pokazala potrebo po okrepitvi preoblikovanja javnih uprav in zagotovitvi, da imajo državljani enostaven, zanesljiv
  in
  celovit dostop do javnih storitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32)

Posodobitev evropskih javnih uprav je ena od ključnih prednostnih nalog za uspešno izvajanje strategije za enotni digitalni trg. Vmesna ocena strategije je pokazala potrebo po okrepitvi preoblikovanja javnih uprav in zagotovitvi, da imajo državljani enostaven, zanesljiv
  in
  celovit dostop do javnih storitev.

| (32) | Posodobitev evropskih javnih uprav je ena od ključnih prednostnih nalog za uspešno izvajanje strategije za enotni digitalni trg. Vmesna ocena strategije je pokazala potrebo po okrepitvi preoblikovanja javnih uprav in zagotovitvi, da imajo državljani enostaven, zanesljiv
  , varen,
  celovit
  in vključujoč
  dostop do javnih storitev. |
| --- | --- |

(32)

Posodobitev evropskih javnih uprav je ena od ključnih prednostnih nalog za uspešno izvajanje strategije za enotni digitalni trg. Vmesna ocena strategije je pokazala potrebo po okrepitvi preoblikovanja javnih uprav in zagotovitvi, da imajo državljani enostaven, zanesljiv
  , varen,
  celovit
  in vključujoč
  dostop do javnih storitev.

Sprememba 52

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (33) | Letni pregledi rasti, ki jih je Komisija objavila leta 2017 (69), kažejo, da kakovost dela evropskih javnih uprav neposredno vpliva na gospodarsko okolje, zato je bistvenega pomena za spodbujanje produktivnosti, konkurenčnosti, gospodarskega sodelovanja, rasti
  in
  zaposlovanja. Zlasti so potrebni učinkovita in pregledna javna uprava ter učinkoviti sodni sistemi, da se bo podpirala gospodarska rast in da bodo podjetja ter državljani prejemali visokokakovostne storitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33)

Letni pregledi rasti, ki jih je Komisija objavila leta 2017 (69), kažejo, da kakovost dela evropskih javnih uprav neposredno vpliva na gospodarsko okolje, zato je bistvenega pomena za spodbujanje produktivnosti, konkurenčnosti, gospodarskega sodelovanja, rasti
  in
  zaposlovanja. Zlasti so potrebni učinkovita in pregledna javna uprava ter učinkoviti sodni sistemi, da se bo podpirala gospodarska rast in da bodo podjetja ter državljani prejemali visokokakovostne storitve.

| (33) | Letni pregledi rasti, ki jih je Komisija objavila leta 2017 (69), kažejo, da kakovost dela evropskih javnih uprav neposredno vpliva na gospodarsko okolje, zato je bistvenega pomena za spodbujanje produktivnosti, konkurenčnosti, gospodarskega sodelovanja,
  trajnostne
  rasti, zaposlovanja
  in visokokakovostnega dela
  . Zlasti so potrebni učinkovita in pregledna javna uprava ter učinkoviti sodni sistemi, da se bo podpirala gospodarska rast in da bodo podjetja ter državljani prejemali visokokakovostne storitve. |
| --- | --- |

(33)

Letni pregledi rasti, ki jih je Komisija objavila leta 2017 (69), kažejo, da kakovost dela evropskih javnih uprav neposredno vpliva na gospodarsko okolje, zato je bistvenega pomena za spodbujanje produktivnosti, konkurenčnosti, gospodarskega sodelovanja,
  trajnostne
  rasti, zaposlovanja
  in visokokakovostnega dela
  . Zlasti so potrebni učinkovita in pregledna javna uprava ter učinkoviti sodni sistemi, da se bo podpirala gospodarska rast in da bodo podjetja ter državljani prejemali visokokakovostne storitve.

Sprememba 53

Predlog uredbe

Uvodna izjava 34

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (34) | Interoperabilnost evropskih javnih storitev zadeva vse ravni uprave: Unijino, nacionalno, regionalno in lokalno. Poleg odprave ovir za delujoč enotni trg, interoperabilnost lajša uspešno izvajanje politik
  in
  predstavlja velik potencial za preprečevanje čezmejnih elektronskih ovir ter še naprej zagotavlja vzpostavljanje novih skupnih javnih storitev na ravni Unije ali utrjevanje tistih v razvoju. Da bi odpravili razdrobljenost evropskih storitev, podprli temeljne svoboščine in operativno vzajemno priznavanje v EU, bi bilo treba na način, ki je najbolj učinkovit in najbolj odziven za končne uporabnike, spodbujati celovit medsektorski in čezmejni pristop k interoperabilnosti. To pomeni, da je treba interoperabilnost razumeti v širokem smislu, ki zajema od tehnične do pravne ravni in zajema elemente politike na tem področju. V skladu s tem bi razpon dejavnosti presegel običajno življenjsko dobo rešitev, da se vključijo vsi elementi posredovanj, s katerimi bi se podprli potrebni okvirni pogoji za trajnostno interoperabilnost na splošno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(34)

Interoperabilnost evropskih javnih storitev zadeva vse ravni uprave: Unijino, nacionalno, regionalno in lokalno. Poleg odprave ovir za delujoč enotni trg, interoperabilnost lajša uspešno izvajanje politik
  in
  predstavlja velik potencial za preprečevanje čezmejnih elektronskih ovir ter še naprej zagotavlja vzpostavljanje novih skupnih javnih storitev na ravni Unije ali utrjevanje tistih v razvoju. Da bi odpravili razdrobljenost evropskih storitev, podprli temeljne svoboščine in operativno vzajemno priznavanje v EU, bi bilo treba na način, ki je najbolj učinkovit in najbolj odziven za končne uporabnike, spodbujati celovit medsektorski in čezmejni pristop k interoperabilnosti. To pomeni, da je treba interoperabilnost razumeti v širokem smislu, ki zajema od tehnične do pravne ravni in zajema elemente politike na tem področju. V skladu s tem bi razpon dejavnosti presegel običajno življenjsko dobo rešitev, da se vključijo vsi elementi posredovanj, s katerimi bi se podprli potrebni okvirni pogoji za trajnostno interoperabilnost na splošno.

| (34) | Interoperabilnost evropskih javnih storitev zadeva vse ravni uprave: Unijino, nacionalno, regionalno in lokalno. Poleg odprave ovir za delujoč enotni trg, interoperabilnost lajša
  tudi čezmejno sodelovanje, usklajevanje skupnih standardov in
  uspešno izvajanje politik, predstavlja velik potencial za preprečevanje čezmejnih elektronskih
  in jezikovnih
  ovir
  in zmanjšanje birokracije
  ter še naprej zagotavlja vzpostavljanje novih skupnih javnih storitev na ravni Unije ali utrjevanje tistih v razvoju
  ter preprečuje nepotrebno dvojno shranjevanje
  . Da bi odpravili razdrobljenost evropskih storitev, podprli temeljne svoboščine in operativno vzajemno priznavanje v EU, bi bilo treba na način, ki je najbolj učinkovit in najbolj odziven za končne uporabnike
  ter ki zagotavlja najvišjo raven varstva podatkov
  , spodbujati celovit
  , tehnološko nevtralen
  medsektorski in čezmejni pristop k interoperabilnosti. To pomeni, da je treba interoperabilnost razumeti v širokem smislu, ki zajema od tehnične do pravne ravni in zajema elemente politike na tem področju. V skladu s tem bi razpon dejavnosti presegel običajno življenjsko dobo rešitev, da se vključijo vsi elementi posredovanj, s katerimi bi se podprli potrebni okvirni pogoji za trajnostno interoperabilnost na splošno. |
| --- | --- |

(34)

Interoperabilnost evropskih javnih storitev zadeva vse ravni uprave: Unijino, nacionalno, regionalno in lokalno. Poleg odprave ovir za delujoč enotni trg, interoperabilnost lajša
  tudi čezmejno sodelovanje, usklajevanje skupnih standardov in
  uspešno izvajanje politik, predstavlja velik potencial za preprečevanje čezmejnih elektronskih
  in jezikovnih
  ovir
  in zmanjšanje birokracije
  ter še naprej zagotavlja vzpostavljanje novih skupnih javnih storitev na ravni Unije ali utrjevanje tistih v razvoju
  ter preprečuje nepotrebno dvojno shranjevanje
  . Da bi odpravili razdrobljenost evropskih storitev, podprli temeljne svoboščine in operativno vzajemno priznavanje v EU, bi bilo treba na način, ki je najbolj učinkovit in najbolj odziven za končne uporabnike
  ter ki zagotavlja najvišjo raven varstva podatkov
  , spodbujati celovit
  , tehnološko nevtralen
  medsektorski in čezmejni pristop k interoperabilnosti. To pomeni, da je treba interoperabilnost razumeti v širokem smislu, ki zajema od tehnične do pravne ravni in zajema elemente politike na tem področju. V skladu s tem bi razpon dejavnosti presegel običajno življenjsko dobo rešitev, da se vključijo vsi elementi posredovanj, s katerimi bi se podprli potrebni okvirni pogoji za trajnostno interoperabilnost na splošno.

Sprememba 54

Predlog uredbe

Uvodna izjava 34 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (34a) | Ministri EU so 6. oktobra 2017 na srečanju v Talinu navedli, da bi morala evropska digitalna strategija temeljiti na sodelovanju in interoperabilnosti, vključno z uporabo odprtih politik licenciranja in odprtih standardov. Zato bi moral program spodbujati odprtokodne rešitve, da bi se omogočila ponovna uporaba, povečalo zaupanje in zagotovila preglednost. To bo pozitivno vplivalo na vzdržnost financiranih projektov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(34a)

Ministri EU so 6. oktobra 2017 na srečanju v Talinu navedli, da bi morala evropska digitalna strategija temeljiti na sodelovanju in interoperabilnosti, vključno z uporabo odprtih politik licenciranja in odprtih standardov. Zato bi moral program spodbujati odprtokodne rešitve, da bi se omogočila ponovna uporaba, povečalo zaupanje in zagotovila preglednost. To bo pozitivno vplivalo na vzdržnost financiranih projektov.

Sprememba 55

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (37) | Komisija je aprila 2016 sprejela pobudo za digitalizacijo evropske industrije, da bi „vse gospodarske panoge v Evropi, velike ali majhne, ne glede na to, kje in v katerem koli sektorju, lahko v celoti izkoristile digitalne inovacije“ (71). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(37)

Komisija je aprila 2016 sprejela pobudo za digitalizacijo evropske industrije, da bi „vse gospodarske panoge v Evropi, velike ali majhne, ne glede na to, kje in v katerem koli sektorju, lahko v celoti izkoristile digitalne inovacije“ (71).

| (37) | Komisija je aprila 2016 sprejela pobudo za digitalizacijo evropske industrije, da bi „vse gospodarske panoge v Evropi, velike ali majhne, ne glede na to, kje in v katerem koli sektorju, lahko v celoti izkoristile digitalne inovacije“71.
  To je še posebej pomembno za mala in srednja podjetja v kulturnem in ustvarjalnem sektorju. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je aprila 2016 sprejela pobudo za digitalizacijo evropske industrije, da bi „vse gospodarske panoge v Evropi, velike ali majhne, ne glede na to, kje in v katerem koli sektorju, lahko v celoti izkoristile digitalne inovacije“71.
  To je še posebej pomembno za mala in srednja podjetja v kulturnem in ustvarjalnem sektorju.

Sprememba 56

Predlog uredbe

Uvodna izjava 39

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (39) | Doseganje ciljev lahko zahteva sprostitev potenciala dopolnilnih tehnologij na področjih povezovanja in računalništva, kot je navedeno v sporočilu o digitalizaciji evropske industrije (73), ki priznava „razpoložljivost mreženja in infrastrukture v oblaku“ kot
  bistvene sestavine
  digitalizacije industrije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(39)

Doseganje ciljev lahko zahteva sprostitev potenciala dopolnilnih tehnologij na področjih povezovanja in računalništva, kot je navedeno v sporočilu o digitalizaciji evropske industrije (73), ki priznava „razpoložljivost mreženja in infrastrukture v oblaku“ kot
  bistvene sestavine
  digitalizacije industrije.

| (39) | Doseganje ciljev lahko zahteva sprostitev potenciala dopolnilnih tehnologij na področjih povezovanja in računalništva, kot je navedeno v sporočilu o digitalizaciji evropske industrije (73), ki priznava „razpoložljivost mreženja in infrastrukture v oblaku“ kot
  bistvenega sestavnega dela
  digitalizacije industrije. |
| --- | --- |

(39)

Doseganje ciljev lahko zahteva sprostitev potenciala dopolnilnih tehnologij na področjih povezovanja in računalništva, kot je navedeno v sporočilu o digitalizaciji evropske industrije (73), ki priznava „razpoložljivost mreženja in infrastrukture v oblaku“ kot
  bistvenega sestavnega dela
  digitalizacije industrije.

Sprememba 57

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (40) | Splošna
  uredba
  o varnosti podatkov (GDPR), ki velja od maja 2018, bo
  z zagotavljanjem enotnega nabora pravil za pravne rede držav članic
  zagotovila
  prost pretok osebnih podatkov med državami članicami EU in
  okrepila
  zaupanje ter varnost posameznikov, kar sta dva nepogrešljiva elementa enotnega digitalnega trga. Ukrepi, ki se izvajajo v okviru tega programa, kadar vključujejo obdelavo osebnih podatkov, bi morali zato
  podpirati uporabo splošne uredbe o varstvu podatkov, na primer na področju umetne inteligence in tehnologije veriženja podatkovnih blokov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40)

Splošna
  uredba
  o varnosti podatkov (GDPR), ki velja od maja 2018, bo
  z zagotavljanjem enotnega nabora pravil za pravne rede držav članic
  zagotovila
  prost pretok osebnih podatkov med državami članicami EU in
  okrepila
  zaupanje ter varnost posameznikov, kar sta dva nepogrešljiva elementa enotnega digitalnega trga. Ukrepi, ki se izvajajo v okviru tega programa, kadar vključujejo obdelavo osebnih podatkov, bi morali zato
  podpirati uporabo splošne uredbe o varstvu podatkov, na primer na področju umetne inteligence in tehnologije veriženja podatkovnih blokov
  .

| (40) | Uredba
  (EU) 2016/679
  z zagotavljanjem enotnega nabora pravil za pravne rede držav članic
  zagotavlja
  prost pretok osebnih podatkov med državami članicami EU in
  krepi
  zaupanje ter varnost posameznikov, kar sta dva nepogrešljiva elementa enotnega digitalnega trga.
  Vsi
  ukrepi, ki se izvajajo v okviru tega programa, kadar vključujejo obdelavo osebnih podatkov, bi morali zato
  biti popolnoma skladni z navedeno uredbo
  .
  Podpirati bi morali zlasti razvoj digitalnih tehnologij, ki izpolnjujejo obveznosti glede vgrajenega varstva podatkov, ki so v skladu z navedeno uredbo, če se obdelujejo tudi podatki iz elektronskih komunikacij, pri čemer je treba spoštovati tudi Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a). |
| --- | --- |

(40)

Uredba
  (EU) 2016/679
  z zagotavljanjem enotnega nabora pravil za pravne rede držav članic
  zagotavlja
  prost pretok osebnih podatkov med državami članicami EU in
  krepi
  zaupanje ter varnost posameznikov, kar sta dva nepogrešljiva elementa enotnega digitalnega trga.
  Vsi
  ukrepi, ki se izvajajo v okviru tega programa, kadar vključujejo obdelavo osebnih podatkov, bi morali zato
  biti popolnoma skladni z navedeno uredbo
  .
  Podpirati bi morali zlasti razvoj digitalnih tehnologij, ki izpolnjujejo obveznosti glede vgrajenega varstva podatkov, ki so v skladu z navedeno uredbo, če se obdelujejo tudi podatki iz elektronskih komunikacij, pri čemer je treba spoštovati tudi Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a).

Sprememba 58

Predlog uredbe

Uvodna izjava 41

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (41) | Program bi bilo treba izvajati ob polnem spoštovanju mednarodnega okvira in okvira EU za varstvo in izvrševanje intelektualne lastnine. Učinkovito varstvo intelektualne lastnine ima ključno vlogo pri inovacijah in je zato potrebno za učinkovito izvajanje programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(41)

Program bi bilo treba izvajati ob polnem spoštovanju mednarodnega okvira in okvira EU za varstvo in izvrševanje intelektualne lastnine. Učinkovito varstvo intelektualne lastnine ima ključno vlogo pri inovacijah in je zato potrebno za učinkovito izvajanje programa.

| (41) | Program bi bilo treba izvajati ob polnem spoštovanju mednarodnega okvira in okvira EU za varstvo in izvrševanje intelektualne lastnine. Učinkovito varstvo intelektualne lastnine ima ključno vlogo pri inovacijah in
  ohranjanju evropske dodane vrednosti ter
  je zato potrebno za učinkovito izvajanje programa. |
| --- | --- |

(41)

Program bi bilo treba izvajati ob polnem spoštovanju mednarodnega okvira in okvira EU za varstvo in izvrševanje intelektualne lastnine. Učinkovito varstvo intelektualne lastnine ima ključno vlogo pri inovacijah in
  ohranjanju evropske dodane vrednosti ter
  je zato potrebno za učinkovito izvajanje programa.

Sprememba 59

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (42) | Organi, ki
  bodo izvajali
  ta program,
  bi morali spoštovati
  določbe
  , ki veljajo za institucije
  Unije
  , in nacionalno zakonodajo
  o ravnanju s podatki
  , zlasti občutljivimi netajnimi podatki in tajnimi podatki EU
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42)

Organi, ki
  bodo izvajali
  ta program,
  bi morali spoštovati
  določbe
  , ki veljajo za institucije
  Unije
  , in nacionalno zakonodajo
  o ravnanju s podatki
  , zlasti občutljivimi netajnimi podatki in tajnimi podatki EU
  .

| (42) | Če
  organi, ki
  izvajajo
  ta program,
  obdelujejo občutljive netajne podatke ali tajne podatke Unije, bi morali spoštovati ustrezne
  določbe
  iz aktov
  Unije
  oziroma nacionalne zakonodaje
  o ravnanju s podatki. |
| --- | --- |

(42)

Če
  organi, ki
  izvajajo
  ta program,
  obdelujejo občutljive netajne podatke ali tajne podatke Unije, bi morali spoštovati ustrezne
  določbe
  iz aktov
  Unije
  oziroma nacionalne zakonodaje
  o ravnanju s podatki.

Sprememba 60

Predlog uredbe

Uvodna izjava 43

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (43) | Glede na pomen boja proti podnebnim spremembam v skladu z 
  zavezami
  Unije glede izvajanja Pariškega sporazuma in
  zaveze
  glede ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in
  vodi k
  doseganju skupnega cilja, da vsaj 25 % proračunskih odhodkov EU podpira podnebne cilje (74). Ustrezni ukrepi
  bodo opredeljeni
  med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno
  ocenjeni
  v okviru ustreznih ocen in revizijskih postopkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(43)

Glede na pomen boja proti podnebnim spremembam v skladu z 
  zavezami
  Unije glede izvajanja Pariškega sporazuma in
  zaveze
  glede ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in
  vodi k
  doseganju skupnega cilja, da vsaj 25 % proračunskih odhodkov EU podpira podnebne cilje (74). Ustrezni ukrepi
  bodo opredeljeni
  med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno
  ocenjeni
  v okviru ustreznih ocen in revizijskih postopkov.

| (43) | Glede na pomen boja proti podnebnim spremembam v skladu z 
  obveznostmi
  Unije glede izvajanja Pariškega sporazuma in
  obveznosti
  glede ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in
  pomagal pri
  doseganju skupnega cilja, da vsaj 25 % proračunskih odhodkov EU podpira podnebne cilje (74). Ustrezni ukrepi
  bi se morali opredeliti
  med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno
  oceniti
  v okviru ustreznih ocen in revizijskih postopkov
  , da bi zagotovili popolno skladnost s temi obveznostmi
  . |
| --- | --- |

(43)

Glede na pomen boja proti podnebnim spremembam v skladu z 
  obveznostmi
  Unije glede izvajanja Pariškega sporazuma in
  obveznosti
  glede ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in
  pomagal pri
  doseganju skupnega cilja, da vsaj 25 % proračunskih odhodkov EU podpira podnebne cilje (74). Ustrezni ukrepi
  bi se morali opredeliti
  med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno
  oceniti
  v okviru ustreznih ocen in revizijskih postopkov
  , da bi zagotovili popolno skladnost s temi obveznostmi
  .

Sprememba 61

Predlog uredbe

Uvodna izjava 44

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (44) | Zaradi zagotavljanja enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi se morala na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejem delovnih programov, da bodo cilji programa doseženi v skladu s prednostnimi nalogami Unije in držav članic ter bodo obenem zagotovljeni skladnost, preglednost in nadaljevanje skupnega ukrepanja Unije in držav članic. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 4 Uredbe (EU) št. 182/2011

   (75)

  o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(44)

Zaradi zagotavljanja enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi se morala na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejem delovnih programov, da bodo cilji programa doseženi v skladu s prednostnimi nalogami Unije in držav članic ter bodo obenem zagotovljeni skladnost, preglednost in nadaljevanje skupnega ukrepanja Unije in držav članic. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 4 Uredbe (EU) št. 182/2011

   (75)

  o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije.

črtano

Sprememba 62

Predlog uredbe

Uvodna izjava 45

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (45) | Delovni programi bi morali biti sprejeti načeloma
  kot večletni delovni programi, običajno
  vsaki dve leti, ali
  kot letni delovni programi
  , če to upravičujejo potrebe v zvezi z izvajanjem programa. Vrste financiranja in metode izvajanja v skladu s to uredbo bi morale biti izbrane na podlagi njihove sposobnosti za doseganje specifičnih ciljev ukrepov in za uresničevanje rezultatov, pri čemer bi se upoštevali zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. To bi moralo vključevati upoštevanje uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški iz člena 125(1) finančne uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(45)

Delovni programi bi morali biti sprejeti načeloma
  kot večletni delovni programi, običajno
  vsaki dve leti, ali
  kot letni delovni programi
  , če to upravičujejo potrebe v zvezi z izvajanjem programa. Vrste financiranja in metode izvajanja v skladu s to uredbo bi morale biti izbrane na podlagi njihove sposobnosti za doseganje specifičnih ciljev ukrepov in za uresničevanje rezultatov, pri čemer bi se upoštevali zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. To bi moralo vključevati upoštevanje uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški iz člena 125(1) finančne uredbe.

| (45) | Sprejeti bi bilo treba delovne programe, da bodo cilji programa doseženi v skladu s prednostnimi nalogami Unije in držav članic ter bodo obenem zagotovljeni skladnost, preglednost in nadaljevanje skupnega ukrepanja Unije in držav članic
  . Delovni programi bi morali biti sprejeti načeloma vsaki dve leti ali, če to upravičujejo potrebe v zvezi z izvajanjem programa
  , na letni ravni
  . Vrste financiranja in metode izvajanja v skladu s to uredbo bi morale biti izbrane na podlagi njihove sposobnosti za doseganje specifičnih ciljev ukrepov in za uresničevanje rezultatov, pri čemer bi se upoštevali zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. To bi moralo vključevati upoštevanje uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški iz člena 125(1) finančne uredbe. |
| --- | --- |

(45)

Sprejeti bi bilo treba delovne programe, da bodo cilji programa doseženi v skladu s prednostnimi nalogami Unije in držav članic ter bodo obenem zagotovljeni skladnost, preglednost in nadaljevanje skupnega ukrepanja Unije in držav članic
  . Delovni programi bi morali biti sprejeti načeloma vsaki dve leti ali, če to upravičujejo potrebe v zvezi z izvajanjem programa
  , na letni ravni
  . Vrste financiranja in metode izvajanja v skladu s to uredbo bi morale biti izbrane na podlagi njihove sposobnosti za doseganje specifičnih ciljev ukrepov in za uresničevanje rezultatov, pri čemer bi se upoštevali zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. To bi moralo vključevati upoštevanje uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški iz člena 125(1) finančne uredbe.

Sprememba 63

Predlog uredbe

Uvodna izjava 46

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (46) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami
  Priloge
  II, da pregleda in/ali dopolni kazalnike. Zlasti je pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu izvede ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov, in da se navedena posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Da bi se zagotovilo enakopravno sodelovanje pri pripravi delegiranih aktov, Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(46)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami
  Priloge
  II, da pregleda in/ali dopolni kazalnike. Zlasti je pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu izvede ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov, in da se navedena posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Da bi se zagotovilo enakopravno sodelovanje pri pripravi delegiranih aktov, Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov.

| (46) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami
  Prilog I in
   II, da pregleda in/ali dopolni kazalnike. Zlasti je pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu izvede ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov, in da se navedena posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Da bi se zagotovilo enakopravno sodelovanje pri pripravi delegiranih aktov, Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(46)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami
  Prilog I in
   II, da pregleda in/ali dopolni kazalnike. Zlasti je pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu izvede ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov, in da se navedena posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Da bi se zagotovilo enakopravno sodelovanje pri pripravi delegiranih aktov, Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 64

Predlog uredbe

Uvodna izjava 46 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (46a) | Da bi zagotovili, ohranili in razvili dolgoročno financiranje programa za digitalno Evropo, so potrebna jasna skupna pravila EU, ki bodo usmerjena v prihodnost in spodbujala konkurenčnost, s čimer bi podprli naložbe in inovacije ter ohranili cenovno dostopnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(46a)

Da bi zagotovili, ohranili in razvili dolgoročno financiranje programa za digitalno Evropo, so potrebna jasna skupna pravila EU, ki bodo usmerjena v prihodnost in spodbujala konkurenčnost, s čimer bi podprli naložbe in inovacije ter ohranili cenovno dostopnost.

Sprememba 65

Predlog uredbe

Uvodna izjava 47

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (47) | Ta uredba spoštuje
  temeljne pravice in
  upošteva
  načela,
  določena
  v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti tista v členih [8], [11], [16], [21], [35], [38] in [47] o zaščiti osebnih podatkov, svobodi izražanja in informiranja, svobodi gospodarske pobude, prepovedi diskriminacije, zdravstveni oskrbi, zaščiti potrošnikov in pravici do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sojenja.
  Države članice morajo to uredbo uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(47)

Ta uredba spoštuje
  temeljne pravice in
  upošteva
  načela,
  določena
  v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti tista v členih [8], [11], [16], [21], [35], [38] in [47] o zaščiti osebnih podatkov, svobodi izražanja in informiranja, svobodi gospodarske pobude, prepovedi diskriminacije, zdravstveni oskrbi, zaščiti potrošnikov in pravici do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sojenja.
  Države članice morajo to uredbo uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli.

| (47) | Ukrepi, ki spadajo na področje uporabe programa, bi morali spoštovati
  temeljne pravice in
  upoštevati
  načela,
  ki so priznana predvsem
  v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti tista v členih [8], [11], [16], [21],
  [22],
  [35], [38]
  , [41]
  in [47] o zaščiti osebnih podatkov, svobodi izražanja in informiranja, svobodi gospodarske pobude, prepovedi diskriminacije,
  jezikovni raznolikosti in pravici do komuniciranja v katerem koli jeziku EU,
  zdravstveni oskrbi, zaščiti potrošnikov in pravici do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sojenja.
  Taki ukrepi bi morali biti skladni z vsemi pravnimi obveznostmi, vključno z mednarodnim pravom, in vsemi zadevnimi sklepi Komisije ter z etičnimi načeli, vključno s preprečevanjem vsakršnih kršitev raziskovalne integritete. |
| --- | --- |

(47)

Ukrepi, ki spadajo na področje uporabe programa, bi morali spoštovati
  temeljne pravice in
  upoštevati
  načela,
  ki so priznana predvsem
  v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti tista v členih [8], [11], [16], [21],
  [22],
  [35], [38]
  , [41]
  in [47] o zaščiti osebnih podatkov, svobodi izražanja in informiranja, svobodi gospodarske pobude, prepovedi diskriminacije,
  jezikovni raznolikosti in pravici do komuniciranja v katerem koli jeziku EU,
  zdravstveni oskrbi, zaščiti potrošnikov in pravici do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sojenja.
  Taki ukrepi bi morali biti skladni z vsemi pravnimi obveznostmi, vključno z mednarodnim pravom, in vsemi zadevnimi sklepi Komisije ter z etičnimi načeli, vključno s preprečevanjem vsakršnih kršitev raziskovalne integritete.

Sprememba 66

Predlog uredbe

Uvodna izjava 47 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (47a) | Komisija se je aprila 2018 zavezala

   (1a)

  vzpostavitvi okvira za deležnike in strokovnjake, da bi v sodelovanju z Evropsko skupino za etiko v znanosti in novih tehnologijah oblikovali osnutek smernic za umetno inteligenco; Komisija bo ob sodelovanju Evropske posvetovalne skupine za potrošnike in Evropskega odbora za varstvo podatkov podprla potrošniške organizacije in nadzorne organe za varstvo podatkov na nacionalni ravni ter ravni EU pri spodbujanju razumevanja aplikacij, ki uporabljajo umetno inteligenco. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(47a)

Komisija se je aprila 2018 zavezala

   (1a)

  vzpostavitvi okvira za deležnike in strokovnjake, da bi v sodelovanju z Evropsko skupino za etiko v znanosti in novih tehnologijah oblikovali osnutek smernic za umetno inteligenco; Komisija bo ob sodelovanju Evropske posvetovalne skupine za potrošnike in Evropskega odbora za varstvo podatkov podprla potrošniške organizacije in nadzorne organe za varstvo podatkov na nacionalni ravni ter ravni EU pri spodbujanju razumevanja aplikacij, ki uporabljajo umetno inteligenco.

Sprememba 67

Predlog uredbe

Uvodna izjava 48

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (48) | Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko sodelujejo v programih Unije v okviru sodelovanja, vzpostavljenega s Sporazumom EGP, ki določa izvajanje programov s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, s katero bi podelili potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi celovito izvajala svoje pristojnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(48)

Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko sodelujejo v programih Unije v okviru sodelovanja, vzpostavljenega s Sporazumom EGP, ki določa izvajanje programov s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, s katero bi podelili potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi celovito izvajala svoje pristojnosti.

črtano

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| S to uredbo se vzpostavi program za digitalno Evropo (v nadaljnjem besedilu: program). | S to uredbo se vzpostavi program za digitalno Evropo (v nadaljnjem besedilu: program)
  , ki se bo izvajal v času od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

S to uredbo se vzpostavi program za digitalno Evropo (v nadaljnjem besedilu: program).

S to uredbo se vzpostavi program za digitalno Evropo (v nadaljnjem besedilu: program)
  , ki se bo izvajal v času od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027
  .

Sprememba 69

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | „vozlišče za digitalne inovacije“ pomeni pravni subjekt, imenovan ali izbran z odprtim in konkurenčnim postopkom za izpolnjevanje nalog iz programa, zlasti zagotavljanja dostopa do tehnološkega strokovnega znanja in obratov za poskuse, kot sta oprema in programska oprema, da se omogoči digitalna preobrazba industrije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(e)

„vozlišče za digitalne inovacije“ pomeni pravni subjekt, imenovan ali izbran z odprtim in konkurenčnim postopkom za izpolnjevanje nalog iz programa, zlasti zagotavljanja dostopa do tehnološkega strokovnega znanja in obratov za poskuse, kot sta oprema in programska oprema, da se omogoči digitalna preobrazba industrije;

| (e) | „
  evropsko
  vozlišče za digitalne inovacije“ pomeni
  obstoječi ali novi
  pravni subjekt
  ali konzorcij pravnih subjektov
  , imenovan ali izbran z odprtim
  , preglednim
  in konkurenčnim postopkom za izpolnjevanje nalog iz programa, zlasti zagotavljanja dostopa do tehnološkega strokovnega znanja in obratov za poskuse, kot sta oprema in programska oprema, da se omogoči digitalna preobrazba industrije
  , ter olajševanja dostopa do financiranja
  ;
  Evropsko vozlišče za digitalne inovacije je odprto za podjetja vseh oblik in velikosti, zlasti MSP, podjetja v razširitveni fazi in javne uprave po vsej Uniji.



  Evropska vozlišča za digitalne inovacije imajo vlogo točk „vse na enem mestu“, kjer je podjetjem – zlasti MSP, zagonskim podjetjem in podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo – na voljo pomoč za izboljšanje poslovanja, proizvodnih procesov, proizvodov in storitev na podlagi digitalne tehnologije, ki lahko zagotovi dodano vrednost. Vozlišča tako tvorijo decentralizirano mrežo po vsej Uniji, ki podjetjem zagotavlja pomoč pri preverjanju, ali se spretnosti in znanje njihovih uslužbencev ujemajo s strokovnim znanjem, ki je potrebno za ravnanje z razpoložljivo digitalno tehnologijo. Poleg tega se vozlišča povezujejo tudi s ponudniki izobraževanja ter tako podpirajo usposabljanje za študente in usposabljanje delavcev na delovnem mestu. |
| --- | --- |

(e)

„
  evropsko
  vozlišče za digitalne inovacije“ pomeni
  obstoječi ali novi
  pravni subjekt
  ali konzorcij pravnih subjektov
  , imenovan ali izbran z odprtim
  , preglednim
  in konkurenčnim postopkom za izpolnjevanje nalog iz programa, zlasti zagotavljanja dostopa do tehnološkega strokovnega znanja in obratov za poskuse, kot sta oprema in programska oprema, da se omogoči digitalna preobrazba industrije
  , ter olajševanja dostopa do financiranja
  ;
  Evropsko vozlišče za digitalne inovacije je odprto za podjetja vseh oblik in velikosti, zlasti MSP, podjetja v razširitveni fazi in javne uprave po vsej Uniji.

Sprememba 70

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | „medijska pismenost“ pomeni analitična znanja in spretnosti, ki so potrebni za razumevanje vsebin v digitalnem svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(fa)

„medijska pismenost“ pomeni analitična znanja in spretnosti, ki so potrebni za razumevanje vsebin v digitalnem svetu.

Sprememba 71

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka f b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fb) | „Evropsko partnerstvo“ pomeni pobudo, v kateri se Unija ter zasebni in/ali javni partnerji (kot so industrija, raziskovalne organizacije, organi, ki opravljajo javne storitve na lokalni, regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni, ali organizacije civilne družbe, vključno s fundacijami in organizacijami MSP) zavežejo, da bodo skupaj podprli razvoj in izvajanje digitalnih inovacij in dejavnosti uvajanja tehnologije, vključno s tistimi, ki so povezane s trgom in uvajanjem regulative ali politike; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(fb)

„Evropsko partnerstvo“ pomeni pobudo, v kateri se Unija ter zasebni in/ali javni partnerji (kot so industrija, raziskovalne organizacije, organi, ki opravljajo javne storitve na lokalni, regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni, ali organizacije civilne družbe, vključno s fundacijami in organizacijami MSP) zavežejo, da bodo skupaj podprli razvoj in izvajanje digitalnih inovacij in dejavnosti uvajanja tehnologije, vključno s tistimi, ki so povezane s trgom in uvajanjem regulative ali politike;

Sprememba 72

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka f c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fc) | „mala in srednja podjetja“ ali „MSP“ pomeni mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v členu 2 Priloge k Priporočilu Komisije 2003/361/ES; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(fc)

„mala in srednja podjetja“ ali „MSP“ pomeni mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v členu 2 Priloge k Priporočilu Komisije 2003/361/ES;

Sprememba 73

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka f d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fd) | „konzorcij“ pomeni sodelovalno skupino podjetij, ustanovljeno z namenom, da ukrepa na podlagi programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(fd)

„konzorcij“ pomeni sodelovalno skupino podjetij, ustanovljeno z namenom, da ukrepa na podlagi programa.

Sprememba 74

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – uvodno besedilo

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Splošni cilj programa je: podpreti digitalno preobrazbo evropskega gospodarstva in družbe ter njene koristi prinesti evropskim državljanom in podjetjem. Program
  bo
  : | 1.   Splošni cilj programa je: podpreti
  in pospešiti
  digitalno preobrazbo evropskega gospodarstva
  , industrije
  in družbe ter njene koristi prinesti evropskim državljanom
  , javnim službam
  in podjetjem
  ter tudi okrepiti strateško avtonomijo in kohezijo Unije ob hkratnem ohranjanju konkurenčnosti in zmanjšanju digitalnega razkoraka
  . Program: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Splošni cilj programa je: podpreti digitalno preobrazbo evropskega gospodarstva in družbe ter njene koristi prinesti evropskim državljanom in podjetjem. Program
  bo
  :

1.   Splošni cilj programa je: podpreti
  in pospešiti
  digitalno preobrazbo evropskega gospodarstva
  , industrije
  in družbe ter njene koristi prinesti evropskim državljanom
  , javnim službam
  in podjetjem
  ter tudi okrepiti strateško avtonomijo in kohezijo Unije ob hkratnem ohranjanju konkurenčnosti in zmanjšanju digitalnega razkoraka
  . Program:

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka b

Člen 3 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | širil razširjanje digitalne tehnologije in njihovo prevzemanje na področjih javnega interesa
  ter zasebnem sektorju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

širil razširjanje digitalne tehnologije in njihovo prevzemanje na področjih javnega interesa
  ter zasebnem sektorju.

ter zasebnem sektorju.

| (b) | širil razširjanje digitalne tehnologije in njihovo prevzemanje
  v zasebnem sektorju in
  na področjih javnega interesa
  , s čimer bo podprl njihovo digitalno preobrazbo in jim zagotovil dostop do digitalnih tehnologij; |
| --- | --- |

(b)

širil razširjanje digitalne tehnologije in njihovo prevzemanje
  v zasebnem sektorju in
  na področjih javnega interesa
  , s čimer bo podprl njihovo digitalno preobrazbo in jim zagotovil dostop do digitalnih tehnologij;

v zasebnem sektorju in

, s čimer bo podprl njihovo digitalno preobrazbo in jim zagotovil dostop do digitalnih tehnologij;

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a

Člen 4 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | uvedba, usklajevanje na ravni Unije in delovanje
  integriranega
  vrhunskega eksaravenskega superračunalništva in podatkovne infrastrukture na svetovni ravni (77) v Uniji, ki sta
  nekomercialno
  dostopna zasebnim in javnim uporabnikom ter za namene javno financiranih raziskav; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

uvedba, usklajevanje na ravni Unije in delovanje
  integriranega
  vrhunskega eksaravenskega superračunalništva in podatkovne infrastrukture na svetovni ravni (77) v Uniji, ki sta
  nekomercialno
  dostopna zasebnim in javnim uporabnikom ter za namene javno financiranih raziskav;

integriranega

77

nekomercialno

| (a) | uvedba, usklajevanje na ravni Unije in delovanje
  interoperabilnega
  vrhunskega eksaravenskega superračunalništva in podatkovne infrastrukture na svetovni ravni (77) v Uniji, ki sta dostopna zasebnim in javnim uporabnikom ter za namene javno
  in zasebno
  financiranih raziskav; |
| --- | --- |

(a)

uvedba, usklajevanje na ravni Unije in delovanje
  interoperabilnega
  vrhunskega eksaravenskega superračunalništva in podatkovne infrastrukture na svetovni ravni (77) v Uniji, ki sta dostopna zasebnim in javnim uporabnikom ter za namene javno
  in zasebno
  financiranih raziskav;

interoperabilnega

77

in zasebno

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b

Člen 4 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | uvedba tehnologije, ki je že pripravljena za uporabo oziroma je operativna ter je razvita na podlagi raziskav in inovacij, za vzpostavitev integriranega ekosistema visokozmogljivostnega računalništva Unije, ki pokriva vse segmente znanstvene in industrijske vrednostne verige, vključno s strojno opremo, programsko opremo, aplikacijami, storitvami, medsebojnimi povezavami in digitalnimi znanji in spretnostmi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

uvedba tehnologije, ki je že pripravljena za uporabo oziroma je operativna ter je razvita na podlagi raziskav in inovacij, za vzpostavitev integriranega ekosistema visokozmogljivostnega računalništva Unije, ki pokriva vse segmente znanstvene in industrijske vrednostne verige, vključno s strojno opremo, programsko opremo, aplikacijami, storitvami, medsebojnimi povezavami in digitalnimi znanji in spretnostmi;

| (b) | uvedba tehnologije, ki je že pripravljena za uporabo oziroma je operativna ter je razvita na podlagi raziskav in inovacij, za vzpostavitev integriranega ekosistema visokozmogljivostnega računalništva Unije, ki pokriva vse segmente znanstvene in industrijske vrednostne verige, vključno s strojno opremo, programsko opremo, aplikacijami, storitvami, medsebojnimi povezavami in digitalnimi znanji in spretnostmi
  , ter zagotavlja visoko raven varnosti in varstva podatkov
  ; |
| --- | --- |

(b)

uvedba tehnologije, ki je že pripravljena za uporabo oziroma je operativna ter je razvita na podlagi raziskav in inovacij, za vzpostavitev integriranega ekosistema visokozmogljivostnega računalništva Unije, ki pokriva vse segmente znanstvene in industrijske vrednostne verige, vključno s strojno opremo, programsko opremo, aplikacijami, storitvami, medsebojnimi povezavami in digitalnimi znanji in spretnostmi
  , ter zagotavlja visoko raven varnosti in varstva podatkov
  ;

, ter zagotavlja visoko raven varnosti in varstva podatkov

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c

Člen 4 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | uvedba in izvajanje poeksaravenske infrastrukture (78), vključno z integracijo tehnologij kvantnega računalništva in razvojem novih raziskovalnih infrastruktur za računalniško znanost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

uvedba in izvajanje poeksaravenske infrastrukture (78), vključno z integracijo tehnologij kvantnega računalništva in razvojem novih raziskovalnih infrastruktur za računalniško znanost.

78

| (c) | uvedba in izvajanje poeksaravenske infrastrukture (78), vključno z integracijo tehnologij kvantnega računalništva in razvojem novih raziskovalnih infrastruktur
  ; spodbujanje razvoja strojne in programske opreme v Uniji, potrebne za tako uvedbo,
  za računalniško znanost. |
| --- | --- |

(c)

uvedba in izvajanje poeksaravenske infrastrukture (78), vključno z integracijo tehnologij kvantnega računalništva in razvojem novih raziskovalnih infrastruktur
  ; spodbujanje razvoja strojne in programske opreme v Uniji, potrebne za tako uvedbo,
  za računalniško znanost.

78

; spodbujanje razvoja strojne in programske opreme v Uniji, potrebne za tako uvedbo,

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Ukrepi v okviru specifičnega cilja 1 se izvajajo zlasti prek skupnega podjetja, ki ga je predlagala Komisija in potrdil Svet ministrov 25. junija 2018 v skladu z Uredbo (EU) ... Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Ukrepi v okviru specifičnega cilja 1 se izvajajo zlasti prek skupnega podjetja, ki ga je predlagala Komisija in potrdil Svet ministrov 25. junija 2018 v skladu z Uredbo (EU) ... Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a).

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka a

Člen 5 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | graditev in krepitev osnovnih zmogljivosti umetne inteligence v Uniji, vključno s podatkovnimi viri in knjižnicami algoritmov, v skladu z zakonodajo o zaščiti podatkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

graditev in krepitev osnovnih zmogljivosti umetne inteligence v Uniji, vključno s podatkovnimi viri in knjižnicami algoritmov, v skladu z zakonodajo o zaščiti podatkov;

| (a) | graditev in krepitev osnovnih zmogljivosti umetne inteligence v Uniji, vključno s podatkovnimi viri in knjižnicami algoritmov. V skladu z zakonodajo o zaščiti podatkov
  rešitve, ki temeljijo na umetni inteligenci, in razpoložljivi viri spoštujejo načelo zasebnosti in vgrajene varnosti ter zagotavljajo, da človek ostane v središču razvoja in uporabe umetne inteligence
  ; |
| --- | --- |

(a)

graditev in krepitev osnovnih zmogljivosti umetne inteligence v Uniji, vključno s podatkovnimi viri in knjižnicami algoritmov. V skladu z zakonodajo o zaščiti podatkov
  rešitve, ki temeljijo na umetni inteligenci, in razpoložljivi viri spoštujejo načelo zasebnosti in vgrajene varnosti ter zagotavljajo, da človek ostane v središču razvoja in uporabe umetne inteligence
  ;

rešitve, ki temeljijo na umetni inteligenci, in razpoložljivi viri spoštujejo načelo zasebnosti in vgrajene varnosti ter zagotavljajo, da človek ostane v središču razvoja in uporabe umetne inteligence

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka b

Člen 5 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | omogočanje dostopa do teh zmogljivosti
  vsem
  podjetjem in javnim upravam; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

omogočanje dostopa do teh zmogljivosti
  vsem
  podjetjem in javnim upravam;

vsem

| (b) | omogočanje dostopa do teh zmogljivosti podjetjem
  , zlasti MSP in zagonskim podjetjem,
  in javnim upravam
  , vključno z neprofitnimi organizacijami, raziskovalnimi ustanovami in univerzami
  ; |
| --- | --- |

(b)

omogočanje dostopa do teh zmogljivosti podjetjem
  , zlasti MSP in zagonskim podjetjem,
  in javnim upravam
  , vključno z neprofitnimi organizacijami, raziskovalnimi ustanovami in univerzami
  ;

, zlasti MSP in zagonskim podjetjem,

, vključno z neprofitnimi organizacijami, raziskovalnimi ustanovami in univerzami

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 5 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | razvoj in krepitev industrijske uporabe in proizvodnih sistemov za olajšanje vključevanja tehnologij v vrednostne verige, razvoj inovativnih poslovnih modelov in skrajšanje obdobja od nastanka inovacij do industrializacije ter spodbujanje uporabe rešitev, ki temeljijo na umetni inteligenci, na področjih javnega interesa in družbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

razvoj in krepitev industrijske uporabe in proizvodnih sistemov za olajšanje vključevanja tehnologij v vrednostne verige, razvoj inovativnih poslovnih modelov in skrajšanje obdobja od nastanka inovacij do industrializacije ter spodbujanje uporabe rešitev, ki temeljijo na umetni inteligenci, na področjih javnega interesa in družbe;

razvoj in krepitev industrijske uporabe in proizvodnih sistemov za olajšanje vključevanja tehnologij v vrednostne verige, razvoj inovativnih poslovnih modelov in skrajšanje obdobja od nastanka inovacij do industrializacije ter spodbujanje uporabe rešitev, ki temeljijo na umetni inteligenci, na področjih javnega interesa in družbe;

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 a (novo)

Člen 5 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Ukrepi v zvezi s specifičnim ciljem umetne inteligence se izvajajo izključno v okviru neposrednega upravljanja Komisije ali prek izvajalske agencije na podlagi analize stroškov in koristi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ukrepi v zvezi s specifičnim ciljem umetne inteligence se izvajajo izključno v okviru neposrednega upravljanja Komisije ali prek izvajalske agencije na podlagi analize stroškov in koristi.

Ukrepi v zvezi s specifičnim ciljem umetne inteligence se izvajajo izključno v okviru neposrednega upravljanja Komisije ali prek izvajalske agencije na podlagi analize stroškov in koristi.

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 b (novo)

Člen 5 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Pri ukrepih, ki se izvajajo v okviru specifičnega cilja 2, se upoštevajo etična načela ter ustrezno nacionalno pravo, pravo Unije in mednarodno pravo, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, skupaj z njenimi protokoli. Komisija ob upoštevanju priporočil strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco določi pogoje, povezane z etičnimi vprašanji, v programih dela v okviru specifičnega cilja 2. Razpisi za zbiranje predlogov ali sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev vključujejo ustrezne pogoje, kot so določeni v programih dela. Med vrednotenjem vsakega ukrepa se izvede etični pregled vsakega projekta.Ukrepi, ki etično niso sprejemljivi ali ne izpolnjujejo pogojev iz sporazuma, niso upravičeni do financiranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pri ukrepih, ki se izvajajo v okviru specifičnega cilja 2, se upoštevajo etična načela ter ustrezno nacionalno pravo, pravo Unije in mednarodno pravo, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, skupaj z njenimi protokoli. Komisija ob upoštevanju priporočil strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco določi pogoje, povezane z etičnimi vprašanji, v programih dela v okviru specifičnega cilja 2. Razpisi za zbiranje predlogov ali sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev vključujejo ustrezne pogoje, kot so določeni v programih dela. Med vrednotenjem vsakega ukrepa se izvede etični pregled vsakega projekta.Ukrepi, ki etično niso sprejemljivi ali ne izpolnjujejo pogojev iz sporazuma, niso upravičeni do financiranja.

Pri ukrepih, ki se izvajajo v okviru specifičnega cilja 2, se upoštevajo etična načela ter ustrezno nacionalno pravo, pravo Unije in mednarodno pravo, vključno z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, skupaj z njenimi protokoli. Komisija ob upoštevanju priporočil strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco določi pogoje, povezane z etičnimi vprašanji, v programih dela v okviru specifičnega cilja 2. Razpisi za zbiranje predlogov ali sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev vključujejo ustrezne pogoje, kot so določeni v programih dela. Med vrednotenjem vsakega ukrepa se izvede etični pregled vsakega projekta.Ukrepi, ki etično niso sprejemljivi ali ne izpolnjujejo pogojev iz sporazuma, niso upravičeni do financiranja.

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka a

Člen 6 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | podpora javnemu naročanju napredne opreme, orodij in podatkovnih infrastruktur za kibernetsko varnost skupaj z državami članicami in v popolni skladnosti z zakonodajo o zaščiti podatkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

podpora javnemu naročanju napredne opreme, orodij in podatkovnih infrastruktur za kibernetsko varnost skupaj z državami članicami in v popolni skladnosti z zakonodajo o zaščiti podatkov;

| (a) | podpora javnemu naročanju napredne opreme, orodij in podatkovnih infrastruktur za kibernetsko varnost skupaj z državami članicami
  , da bi zagotovili skupno visoko stopnjo kibernetske varnosti na evropski ravni,
  in v popolni skladnosti z zakonodajo o zaščiti podatkov
  in temeljnimi pravicami ob hkratnem zagotavljanju strateške avtonomije EU
  ; |
| --- | --- |

(a)

podpora javnemu naročanju napredne opreme, orodij in podatkovnih infrastruktur za kibernetsko varnost skupaj z državami članicami
  , da bi zagotovili skupno visoko stopnjo kibernetske varnosti na evropski ravni,
  in v popolni skladnosti z zakonodajo o zaščiti podatkov
  in temeljnimi pravicami ob hkratnem zagotavljanju strateške avtonomije EU
  ;

, da bi zagotovili skupno visoko stopnjo kibernetske varnosti na evropski ravni,

in temeljnimi pravicami ob hkratnem zagotavljanju strateške avtonomije EU

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka b

Člen 6 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | podpora najboljši uporabi evropskega znanja, zmogljivosti in znanj ter spretnosti, povezanih s kibernetsko varnostjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

podpora najboljši uporabi evropskega znanja, zmogljivosti in znanj ter spretnosti, povezanih s kibernetsko varnostjo;

| (b) | podpora najboljši uporabi
  in povečanju
  evropskega znanja, zmogljivosti in znanj ter spretnosti, povezanih s kibernetsko varnostjo
  , ter izmenjava in vključevanje najboljše prakse
  ; |
| --- | --- |

(b)

podpora najboljši uporabi
  in povečanju
  evropskega znanja, zmogljivosti in znanj ter spretnosti, povezanih s kibernetsko varnostjo
  , ter izmenjava in vključevanje najboljše prakse
  ;

in povečanju

, ter izmenjava in vključevanje najboljše prakse

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka c

Člen 6 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | zagotavljanje široke uvedbe najnovejših rešitev za kibernetsko varnost v celotnem gospodarstvu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

zagotavljanje široke uvedbe najnovejših rešitev za kibernetsko varnost v celotnem gospodarstvu;

| (c) | zagotavljanje široke uvedbe najnovejših rešitev za kibernetsko varnost v celotnem gospodarstvu
  s posebno pozornostjo, namenjeno javnim službam in bistvenim gospodarskim subjektom, kot so MSP
  ; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje široke uvedbe najnovejših rešitev za kibernetsko varnost v celotnem gospodarstvu
  s posebno pozornostjo, namenjeno javnim službam in bistvenim gospodarskim subjektom, kot so MSP
  ;

s posebno pozornostjo, namenjeno javnim službam in bistvenim gospodarskim subjektom, kot so MSP

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka d

Člen 6 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | krepitev zmogljivosti v državah članicah in zasebnem sektorju za lažje izpolnjevanje zahtev Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (79). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

krepitev zmogljivosti v državah članicah in zasebnem sektorju za lažje izpolnjevanje zahtev Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (79).

79

| (d) | krepitev zmogljivosti v državah članicah in zasebnem sektorju za lažje izpolnjevanje zahtev Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (79)

  , tudi z ukrepi, s katerimi naj bi razvili kulturo kibernetske varnosti v organizacijah
  . |
| --- | --- |

(d)

krepitev zmogljivosti v državah članicah in zasebnem sektorju za lažje izpolnjevanje zahtev Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (79)

  , tudi z ukrepi, s katerimi naj bi razvili kulturo kibernetske varnosti v organizacijah
  .

79

, tudi z ukrepi, s katerimi naj bi razvili kulturo kibernetske varnosti v organizacijah

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka d a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | izboljšanje odpornosti na kibernetske napade, pri čemer se poveča zavedanje o tveganjih in izboljša seznanjenost uporabnikov, zlasti javnih služb, MSP in zagonskih podjetij, z osnovnimi varnostnimi postopki, zagotovijo osnovne ravni varnosti v podjetjih, na primer šifriranje podatkov in komunikacij od konca do konca in posodabljanje programske opreme, ter spodbuja uporaba vgrajene in privzete varnosti, znanje o osnovnih varnostnih procesih ter kibernetska higiena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

izboljšanje odpornosti na kibernetske napade, pri čemer se poveča zavedanje o tveganjih in izboljša seznanjenost uporabnikov, zlasti javnih služb, MSP in zagonskih podjetij, z osnovnimi varnostnimi postopki, zagotovijo osnovne ravni varnosti v podjetjih, na primer šifriranje podatkov in komunikacij od konca do konca in posodabljanje programske opreme, ter spodbuja uporaba vgrajene in privzete varnosti, znanje o osnovnih varnostnih procesih ter kibernetska higiena.

izboljšanje odpornosti na kibernetske napade, pri čemer se poveča zavedanje o tveganjih in izboljša seznanjenost uporabnikov, zlasti javnih služb, MSP in zagonskih podjetij, z osnovnimi varnostnimi postopki, zagotovijo osnovne ravni varnosti v podjetjih, na primer šifriranje podatkov in komunikacij od konca do konca in posodabljanje programske opreme, ter spodbuja uporaba vgrajene in privzete varnosti, znanje o osnovnih varnostnih procesih ter kibernetska higiena.

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Ukrepi v okviru specifičnega cilja 3 kibernetske varnosti in zaupanja se izvajajo predvsem prek Evropskega raziskovalnega in strokovnega centra za kibernetsko varnost ter kompetenčne mreže za kibernetsko varnost v skladu z [Uredbo ... Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  ]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ukrepi v okviru specifičnega cilja 3 kibernetske varnosti in zaupanja se izvajajo predvsem prek Evropskega raziskovalnega in strokovnega centra za kibernetsko varnost ter kompetenčne mreže za kibernetsko varnost v skladu z [Uredbo ... Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  ].

Ukrepi v okviru specifičnega cilja 3 kibernetske varnosti in zaupanja se izvajajo predvsem prek Evropskega raziskovalnega in strokovnega centra za kibernetsko varnost ter kompetenčne mreže za kibernetsko varnost v skladu z [Uredbo ... Evropskega parlamenta in Sveta

1a

].

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – uvodno besedilo

Člen 7 – odstavek 1 – uvodno besedilo

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Finančna pomoč Unije pri specifičnem cilju 4, naprednih digitalnih znanjih in spretnostih, podpira razvoj naprednih digitalnih znanj in spretnosti na področjih tega programa ter s tem prispeva k povečanju
  evropskega
  bazena talentov in spodbuja večjo strokovnost, zlasti z vidika visokozmogljivostnega računalništva, analize velepodatkov, kibernetske varnosti, tehnologije distribuirane knjige transakcij, robotike in umetne inteligence. Finančna pomoč
  ima
  naslednje operativne cilje: | Finančna pomoč Unije pri specifičnem cilju 4, naprednih digitalnih znanjih in spretnostih, podpira razvoj naprednih digitalnih znanj in spretnosti na področjih tega programa ter s tem prispeva k povečanju bazena talentov
  Unije, zmanjšuje digitalni razkorak
  in
  ob uravnoteženi zastopanosti spolov
  spodbuja večjo strokovnost, zlasti z vidika visokozmogljivostnega računalništva, analize velepodatkov, kibernetske varnosti, tehnologije distribuirane knjige transakcij, robotike
  , umetne inteligence, računalništva v oblaku, komunikacijskih sistemov in omrežij, kompetenc v zvezi z varstvom podatkov
  in umetne inteligence.
  Da bi spodbujali in izboljšali trg dela ter specializacijo na področju digitalnih tehnologij in aplikacij, ima
  finančna pomoč naslednje operativne cilje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Finančna pomoč Unije pri specifičnem cilju 4, naprednih digitalnih znanjih in spretnostih, podpira razvoj naprednih digitalnih znanj in spretnosti na področjih tega programa ter s tem prispeva k povečanju
  evropskega
  bazena talentov in spodbuja večjo strokovnost, zlasti z vidika visokozmogljivostnega računalništva, analize velepodatkov, kibernetske varnosti, tehnologije distribuirane knjige transakcij, robotike in umetne inteligence. Finančna pomoč
  ima
  naslednje operativne cilje:

evropskega

ima

Finančna pomoč Unije pri specifičnem cilju 4, naprednih digitalnih znanjih in spretnostih, podpira razvoj naprednih digitalnih znanj in spretnosti na področjih tega programa ter s tem prispeva k povečanju bazena talentov
  Unije, zmanjšuje digitalni razkorak
  in
  ob uravnoteženi zastopanosti spolov
  spodbuja večjo strokovnost, zlasti z vidika visokozmogljivostnega računalništva, analize velepodatkov, kibernetske varnosti, tehnologije distribuirane knjige transakcij, robotike
  , umetne inteligence, računalništva v oblaku, komunikacijskih sistemov in omrežij, kompetenc v zvezi z varstvom podatkov
  in umetne inteligence.
  Da bi spodbujali in izboljšali trg dela ter specializacijo na področju digitalnih tehnologij in aplikacij, ima
  finančna pomoč naslednje operativne cilje:

Unije, zmanjšuje digitalni razkorak

ob uravnoteženi zastopanosti spolov

, umetne inteligence, računalništva v oblaku, komunikacijskih sistemov in omrežij, kompetenc v zvezi z varstvom podatkov

Da bi spodbujali in izboljšali trg dela ter specializacijo na področju digitalnih tehnologij in aplikacij, ima

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka a

Člen 7 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | podpora zasnovi in izvajanju dolgotrajnih
  usposabljanj in
  tečajev za študente, strokovnjake za IT in delovno silo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

podpora zasnovi in izvajanju dolgotrajnih
  usposabljanj in
  tečajev za študente, strokovnjake za IT in delovno silo;

usposabljanj in

| (a) | podpora zasnovi in izvajanju
  visokokakovostnih
  dolgotrajnih tečajev
  usposabljanja, vključno s kombiniranim učenjem
  za študente,
  učitelje, izvajalce izobraževanj,
  strokovnjake za IT
  , raziskovalce
  in delovno silo
  , vključno z javnimi uslužbenci, v sodelovanju s šolami, univerzami in raziskovalnimi središči
  ; |
| --- | --- |

(a)

podpora zasnovi in izvajanju
  visokokakovostnih
  dolgotrajnih tečajev
  usposabljanja, vključno s kombiniranim učenjem
  za študente,
  učitelje, izvajalce izobraževanj,
  strokovnjake za IT
  , raziskovalce
  in delovno silo
  , vključno z javnimi uslužbenci, v sodelovanju s šolami, univerzami in raziskovalnimi središči
  ;

visokokakovostnih

usposabljanja, vključno s kombiniranim učenjem

učitelje, izvajalce izobraževanj,

, raziskovalce

, vključno z javnimi uslužbenci, v sodelovanju s šolami, univerzami in raziskovalnimi središči

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka b

Člen 7 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | podpora zasnovi in izvajanju kratkotrajnih usposabljanj in tečajev za podjetnike, vodje malih podjetij in delovno silo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

podpora zasnovi in izvajanju kratkotrajnih usposabljanj in tečajev za podjetnike, vodje malih podjetij in delovno silo;

| (b) | podpora zasnovi in izvajanju
  visokokakovostnih
  kratkotrajnih usposabljanj in tečajev
  , vključno s kombiniranim učenjem,
  za podjetnike, vodje malih
  in zagonskih
  podjetij in delovno silo
  , vključno z javnimi uslužbenci in samozaposlenimi
  ; |
| --- | --- |

(b)

podpora zasnovi in izvajanju
  visokokakovostnih
  kratkotrajnih usposabljanj in tečajev
  , vključno s kombiniranim učenjem,
  za podjetnike, vodje malih
  in zagonskih
  podjetij in delovno silo
  , vključno z javnimi uslužbenci in samozaposlenimi
  ;

visokokakovostnih

, vključno s kombiniranim učenjem,

in zagonskih

, vključno z javnimi uslužbenci in samozaposlenimi

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka c

Člen 7 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | podpora usposabljanju na delovnem mestu in pripravništvom za študente, mlade podjetnike in diplomante. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

podpora usposabljanju na delovnem mestu in pripravništvom za študente, mlade podjetnike in diplomante.

| (c) | podpora
  visokokakovostnemu
  usposabljanju na delovnem mestu
  , vključno s kombiniranim učenjem,
  in pripravništvom za študente, mlade podjetnike in diplomante. |
| --- | --- |

(c)

podpora
  visokokakovostnemu
  usposabljanju na delovnem mestu
  , vključno s kombiniranim učenjem,
  in pripravništvom za študente, mlade podjetnike in diplomante.

visokokakovostnemu

, vključno s kombiniranim učenjem,

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 a (novo)

Člen 7 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Ukrepi v okviru specifičnega cilja 4, napredna digitalna znanja in spretnosti, se izvajajo predvsem z neposrednim upravljanjem Evropske komisije. Evropska vozlišča za digitalne inovacije lahko delujejo kot posredniki za možnosti usposabljanja, ki svetujejo podjetjem in jih povezujejo z ustreznimi kompetenčnimi centri, da bi zagotovili čim večjo geografsko pokritost po vsej Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ukrepi v okviru specifičnega cilja 4, napredna digitalna znanja in spretnosti, se izvajajo predvsem z neposrednim upravljanjem Evropske komisije. Evropska vozlišča za digitalne inovacije lahko delujejo kot posredniki za možnosti usposabljanja, ki svetujejo podjetjem in jih povezujejo z ustreznimi kompetenčnimi centri, da bi zagotovili čim večjo geografsko pokritost po vsej Uniji.

Ukrepi v okviru specifičnega cilja 4, napredna digitalna znanja in spretnosti, se izvajajo predvsem z neposrednim upravljanjem Evropske komisije. Evropska vozlišča za digitalne inovacije lahko delujejo kot posredniki za možnosti usposabljanja, ki svetujejo podjetjem in jih povezujejo z ustreznimi kompetenčnimi centri, da bi zagotovili čim večjo geografsko pokritost po vsej Uniji.

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – uvodno besedilo

Člen 8 – odstavek 1 – uvodno besedilo

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Finančna pomoč Unije pri specifičnem cilju 5, uvedbi, najboljši uporabi digitalnih zmogljivosti in interoperabilnosti, izpolnjuje naslednje operativne cilje: | Finančna pomoč Unije pri specifičnem cilju 5, uvedbi, najboljši uporabi digitalnih zmogljivosti in interoperabilnosti, izpolnjuje naslednje operativne cilje
  , ki dopolnjujejo ukrepe za digitalno infrastrukturo v ta namen in hkrati zmanjšujejo digitalni razkorak
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Finančna pomoč Unije pri specifičnem cilju 5, uvedbi, najboljši uporabi digitalnih zmogljivosti in interoperabilnosti, izpolnjuje naslednje operativne cilje:

Finančna pomoč Unije pri specifičnem cilju 5, uvedbi, najboljši uporabi digitalnih zmogljivosti in interoperabilnosti, izpolnjuje naslednje operativne cilje
  , ki dopolnjujejo ukrepe za digitalno infrastrukturo v ta namen in hkrati zmanjšujejo digitalni razkorak
  :

, ki dopolnjujejo ukrepe za digitalno infrastrukturo v ta namen in hkrati zmanjšujejo digitalni razkorak

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka a

Člen 8 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zagotavljanje, da se v javni sektor in na področja javnega interesa, kot so zdravstvo in nega, izobraževanje, promet, kulturni in ustvarjalni sektorji, uvedejo
  najsodobnejše digitalne tehnologije
  , zlasti
  visokozmogljivostno računalništvo
  ,
  umetna inteligenca
  , in
  kibernetska
  varnost, oziroma omogoči dostop do njih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

zagotavljanje, da se v javni sektor in na področja javnega interesa, kot so zdravstvo in nega, izobraževanje, promet, kulturni in ustvarjalni sektorji, uvedejo
  najsodobnejše digitalne tehnologije
  , zlasti
  visokozmogljivostno računalništvo
  ,
  umetna inteligenca
  , in
  kibernetska
  varnost, oziroma omogoči dostop do njih;

najsodobnejše digitalne tehnologije

visokozmogljivostno računalništvo

umetna inteligenca

kibernetska

| (a) | zagotavljanje, da se
  lahko
  v javni sektor in na področja javnega interesa, kot so zdravstvo in nega, izobraževanje,
  sodstvo,
  promet
  in komunikacije
  ,
  energetika, okolje,
  kulturni in ustvarjalni sektorji
  ter podjetja, ustanovljena v Uniji
  , uvedejo
  najsodobnejše digitalne tehnologije
  , zlasti
  visokozmogljivostno računalništvo
  ,
  jezikovna tehnologija, umetna inteligenca
  in
  kibernetska
  varnost,
  ter da se z usposabljanjem pridobijo potrebna znanja in spretnosti za njihovo uporabo
  oziroma
  da se
  omogoči dostop do njih; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje, da se
  lahko
  v javni sektor in na področja javnega interesa, kot so zdravstvo in nega, izobraževanje,
  sodstvo,
  promet
  in komunikacije
  ,
  energetika, okolje,
  kulturni in ustvarjalni sektorji
  ter podjetja, ustanovljena v Uniji
  , uvedejo
  najsodobnejše digitalne tehnologije
  , zlasti
  visokozmogljivostno računalništvo
  ,
  jezikovna tehnologija, umetna inteligenca
  in
  kibernetska
  varnost,
  ter da se z usposabljanjem pridobijo potrebna znanja in spretnosti za njihovo uporabo
  oziroma
  da se
  omogoči dostop do njih;

lahko

sodstvo,

in komunikacije

energetika, okolje,

ter podjetja, ustanovljena v Uniji

najsodobnejše digitalne tehnologije

visokozmogljivostno računalništvo

jezikovna tehnologija, umetna inteligenca

kibernetska

ter da se z usposabljanjem pridobijo potrebna znanja in spretnosti za njihovo uporabo

da se

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka b

Člen 8 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | uvedba, delovanje in vzdrževanje vseevropskih interoperabilnih infrastruktur za digitalne storitve (vključno s povezanimi storitvami) kot dopolnilo nacionalnim in regionalnim ukrepov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

uvedba, delovanje in vzdrževanje vseevropskih interoperabilnih infrastruktur za digitalne storitve (vključno s povezanimi storitvami) kot dopolnilo nacionalnim in regionalnim ukrepov;

| (b) | uvedba, delovanje in vzdrževanje vseevropskih interoperabilnih
  najsodobnejših
  infrastruktur za digitalne storitve
  po vsej Uniji
  (vključno s povezanimi storitvami) kot dopolnilo nacionalnim in regionalnim ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

uvedba, delovanje in vzdrževanje vseevropskih interoperabilnih
  najsodobnejših
  infrastruktur za digitalne storitve
  po vsej Uniji
  (vključno s povezanimi storitvami) kot dopolnilo nacionalnim in regionalnim ukrepov;

najsodobnejših

po vsej Uniji

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka c

Člen 8 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | olajševanje razvoja, posodobitve ter uporabe rešitev in okvirov v evropskih javnih upravah, podjetjih in pri državljanih, vključno
  s
  ponovno uporabo rešitev in okvirov interoperabilnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

olajševanje razvoja, posodobitve ter uporabe rešitev in okvirov v evropskih javnih upravah, podjetjih in pri državljanih, vključno
  s
  ponovno uporabo rešitev in okvirov interoperabilnosti;

s

| (c) | olajševanje razvoja, posodobitve ter uporabe rešitev in okvirov v evropskih javnih upravah, podjetjih in pri državljanih,
  vključno z odprto kodo ter
  ponovno uporabo rešitev in okvirov interoperabilnosti; |
| --- | --- |

(c)

olajševanje razvoja, posodobitve ter uporabe rešitev in okvirov v evropskih javnih upravah, podjetjih in pri državljanih,
  vključno z odprto kodo ter
  ponovno uporabo rešitev in okvirov interoperabilnosti;

vključno z odprto kodo ter

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka d

Člen 8 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | nudenje dostopa javnim upravam do preizkušanja
  in
  pilotnega izvajanja digitalnih tehnologij, vključno z njihovo čezmejno uporabo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

nudenje dostopa javnim upravam do preizkušanja
  in
  pilotnega izvajanja digitalnih tehnologij, vključno z njihovo čezmejno uporabo;

in

| (d) | nudenje dostopa javnim upravam do preizkušanja, pilotnega izvajanja
  in večjega razvoja
  digitalnih tehnologij, vključno z njihovo čezmejno uporabo; |
| --- | --- |

(d)

nudenje dostopa javnim upravam do preizkušanja, pilotnega izvajanja
  in večjega razvoja
  digitalnih tehnologij, vključno z njihovo čezmejno uporabo;

in večjega razvoja

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka e

Člen 8 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | podpora prevzemanju naprednih digitalnih in z njimi povezanih tehnologij, zlasti vključno z visokozmogljivostnim računalništvom, umetno inteligenco, kibernetsko varnostjo in prihodnjimi nastajajočimi tehnologijami v industriji Unije, predvsem MSP; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

podpora prevzemanju naprednih digitalnih in z njimi povezanih tehnologij, zlasti vključno z visokozmogljivostnim računalništvom, umetno inteligenco, kibernetsko varnostjo in prihodnjimi nastajajočimi tehnologijami v industriji Unije, predvsem MSP;

| (e) | podpora prevzemanju naprednih digitalnih in z njimi povezanih tehnologij, zlasti vključno z visokozmogljivostnim računalništvom, umetno inteligenco,
  tehnologijo distribuirane knjige transakcij,
  kibernetsko varnostjo
  , varstvom podatkov, računalništvom v oblaku
  in
  upravljanjem informacij ter
  prihodnjimi nastajajočimi tehnologijami v industriji Unije, predvsem MSP
  in zagonskih podjetjih
  ; |
| --- | --- |

(e)

podpora prevzemanju naprednih digitalnih in z njimi povezanih tehnologij, zlasti vključno z visokozmogljivostnim računalništvom, umetno inteligenco,
  tehnologijo distribuirane knjige transakcij,
  kibernetsko varnostjo
  , varstvom podatkov, računalništvom v oblaku
  in
  upravljanjem informacij ter
  prihodnjimi nastajajočimi tehnologijami v industriji Unije, predvsem MSP
  in zagonskih podjetjih
  ;

tehnologijo distribuirane knjige transakcij,

, varstvom podatkov, računalništvom v oblaku

upravljanjem informacij ter

in zagonskih podjetjih

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka f

Člen 8 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | podpora zasnovi, preizkušanju, izvajanju in uvedbi interoperabilnih digitalnih rešitev za javne storitve na ravni EU prek platforme podatkovno vodenih in večkrat uporabnih rešitev, kar spodbuja inovacije in vzpostavlja skupne okvire, da se izkoristi ves potencial storitev javne uprave za evropske državljane in podjetja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

podpora zasnovi, preizkušanju, izvajanju in uvedbi interoperabilnih digitalnih rešitev za javne storitve na ravni EU prek platforme podatkovno vodenih in večkrat uporabnih rešitev, kar spodbuja inovacije in vzpostavlja skupne okvire, da se izkoristi ves potencial storitev javne uprave za evropske državljane in podjetja;

| (f) | podpora zasnovi,
  ohranjanju,
  preizkušanju, izvajanju in uvedbi interoperabilnih digitalnih rešitev za javne storitve na ravni EU prek platforme podatkovno vodenih in večkrat uporabnih rešitev, kar spodbuja inovacije in vzpostavlja skupne okvire, da se izkoristi ves potencial storitev javne uprave za evropske državljane in podjetja; |
| --- | --- |

(f)

podpora zasnovi,
  ohranjanju,
  preizkušanju, izvajanju in uvedbi interoperabilnih digitalnih rešitev za javne storitve na ravni EU prek platforme podatkovno vodenih in večkrat uporabnih rešitev, kar spodbuja inovacije in vzpostavlja skupne okvire, da se izkoristi ves potencial storitev javne uprave za evropske državljane in podjetja;

ohranjanju,

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka g

Člen 8 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | zagotavljanje trajnih zmogljivosti na ravni Unije za opazovanje, analizo in prilagoditev hitro razvijajočim se digitalnim trendom
  ter najboljše
  prakse
  poenostavitev
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

zagotavljanje trajnih zmogljivosti na ravni Unije za opazovanje, analizo in prilagoditev hitro razvijajočim se digitalnim trendom
  ter najboljše
  prakse
  poenostavitev
  ;

ter najboljše

poenostavitev

| (g) | zagotavljanje trajnih zmogljivosti na ravni Unije
  za doseganje vodilnega položaja na področju digitalnega razvoja ter
  za opazovanje, analizo in prilagoditev hitro razvijajočim se digitalnim trendom
  , izmenjava in vključevanje dobre
  prakse
  ter spodbujanje medsebojnega bogatenja različnih nacionalnih pobud, kar bo vodilo v razvoj digitalne družbe zaradi stalnega sodelovanja med vsemi akterji na ravni EU
  ; |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje trajnih zmogljivosti na ravni Unije
  za doseganje vodilnega položaja na področju digitalnega razvoja ter
  za opazovanje, analizo in prilagoditev hitro razvijajočim se digitalnim trendom
  , izmenjava in vključevanje dobre
  prakse
  ter spodbujanje medsebojnega bogatenja različnih nacionalnih pobud, kar bo vodilo v razvoj digitalne družbe zaradi stalnega sodelovanja med vsemi akterji na ravni EU
  ;

za doseganje vodilnega položaja na področju digitalnega razvoja ter

, izmenjava in vključevanje dobre

ter spodbujanje medsebojnega bogatenja različnih nacionalnih pobud, kar bo vodilo v razvoj digitalne družbe zaradi stalnega sodelovanja med vsemi akterji na ravni EU

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka h

Člen 8 – odstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | sodelovanje pri vzpostavitvi evropskega ekosistema zanesljivih infrastruktur, ki uporabljajo storitve in aplikacije na osnovi tehnologije distribuirane knjige transakcij, vključno s podporo za interoperabilnost in standardizacijo ter pospeševanjem uvedbe čezmejnih evropskih aplikacij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

sodelovanje pri vzpostavitvi evropskega ekosistema zanesljivih infrastruktur, ki uporabljajo storitve in aplikacije na osnovi tehnologije distribuirane knjige transakcij, vključno s podporo za interoperabilnost in standardizacijo ter pospeševanjem uvedbe čezmejnih evropskih aplikacij;

| (h) | sodelovanje pri vzpostavitvi evropskega ekosistema zanesljivih infrastruktur, ki
  med drugim
  uporabljajo storitve in aplikacije na osnovi tehnologije distribuirane knjige transakcij, vključno s podporo za interoperabilnost in standardizacijo ter pospeševanjem uvedbe čezmejnih evropskih aplikacij
  na podlagi vgrajene varnosti in zasebnosti, ki bosta zagotovili varstvo podatkov in varnost potrošnika
  ; |
| --- | --- |

(h)

sodelovanje pri vzpostavitvi evropskega ekosistema zanesljivih infrastruktur, ki
  med drugim
  uporabljajo storitve in aplikacije na osnovi tehnologije distribuirane knjige transakcij, vključno s podporo za interoperabilnost in standardizacijo ter pospeševanjem uvedbe čezmejnih evropskih aplikacij
  na podlagi vgrajene varnosti in zasebnosti, ki bosta zagotovili varstvo podatkov in varnost potrošnika
  ;

med drugim

na podlagi vgrajene varnosti in zasebnosti, ki bosta zagotovili varstvo podatkov in varnost potrošnika

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 a (novo)

Člen 8 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Ukrepi v okviru specifičnega cilja 5, uvedba, najboljša uporaba digitalnih zmogljivosti in interoperabilnosti, se izvajajo predvsem z neposrednim upravljanjem Evropske komisije. Evropska vozlišča za digitalne inovacije in kompetenčni centri lahko delujejo kot posredniki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ukrepi v okviru specifičnega cilja 5, uvedba, najboljša uporaba digitalnih zmogljivosti in interoperabilnosti, se izvajajo predvsem z neposrednim upravljanjem Evropske komisije. Evropska vozlišča za digitalne inovacije in kompetenčni centri lahko delujejo kot posredniki.

Ukrepi v okviru specifičnega cilja 5, uvedba, najboljša uporaba digitalnih zmogljivosti in interoperabilnosti, se izvajajo predvsem z neposrednim upravljanjem Evropske komisije. Evropska vozlišča za digitalne inovacije in kompetenčni centri lahko delujejo kot posredniki.

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Finančna sredstva za izvajanje programa v obdobju 2021–2027 znašajo 9 194 000 000  EUR v tekočih cenah. | 1.   Finančna sredstva za izvajanje programa v obdobju 2021–2027 znašajo
  8 192 391 000  EUR v cenah iz leta 2018 (
  9 194 000 000  EUR v tekočih cenah). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa v obdobju 2021–2027 znašajo 9 194 000 000  EUR v tekočih cenah.

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa v obdobju 2021–2027 znašajo
  8 192 391 000  EUR v cenah iz leta 2018 (
  9 194 000 000  EUR v tekočih cenah).

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka a

Člen 9 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | do 2 698 240 000 EUR
  evrov
  za specifični cilj 1: visokozmogljivostno računalništvo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

do 2 698 240 000 EUR
  evrov
  za specifični cilj 1: visokozmogljivostno računalništvo;

evrov

| (a) | do
  2 404 289 438  EUR v cenah iz leta 2018 (
  2 698 240 000  EUR
  v tekočih cenah)
  za specifični cilj 1: visokozmogljivostno računalništvo; |
| --- | --- |

(a)

do
  2 404 289 438  EUR v cenah iz leta 2018 (
  2 698 240 000  EUR
  v tekočih cenah)
  za specifični cilj 1: visokozmogljivostno računalništvo;

2 404 289 438  EUR v cenah iz leta 2018 (

v tekočih cenah)

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka b

Člen 9 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | do 2 498 369 000 EUR za specifični cilj 2: umetna inteligenca; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

do 2 498 369 000 EUR za specifični cilj 2: umetna inteligenca;

| (b) | do
  2 226 192 703  EUR v cenah iz leta 2018 (
  2 498 369 000  EUR
  v tekočih cenah)
  za specifični cilj 2: umetna inteligenca; |
| --- | --- |

(b)

do
  2 226 192 703  EUR v cenah iz leta 2018 (
  2 498 369 000  EUR
  v tekočih cenah)
  za specifični cilj 2: umetna inteligenca;

2 226 192 703  EUR v cenah iz leta 2018 (

v tekočih cenah)

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka c

Člen 9 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | do 1 998 696 000 EUR za specifični cilj 3: kibernetska varnost in zaupanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

do 1 998 696 000 EUR za specifični cilj 3: kibernetska varnost in zaupanje;

| (c) | do
  1 780 954 875  EUR v cenah iz leta 2018 (
  1 998 696 000  EUR
  v tekočih cenah)
  za specifični cilj 3: kibernetska varnost in zaupanje; |
| --- | --- |

(c)

do
  1 780 954 875  EUR v cenah iz leta 2018 (
  1 998 696 000  EUR
  v tekočih cenah)
  za specifični cilj 3: kibernetska varnost in zaupanje;

1 780 954 875  EUR v cenah iz leta 2018 (

v tekočih cenah)

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka d

Člen 9 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | do 699 543 000  EUR za specifični cilj 4: napredna digitalna znanja in spretnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

do 699 543 000  EUR za specifični cilj 4: napredna digitalna znanja in spretnosti;

| (d) | do
  623 333 672  EUR v cenah iz leta 2018 (
  699 543 000  EUR
  v tekočih cenah)
  za specifični cilj 4: napredna digitalna znanja in spretnosti; |
| --- | --- |

(d)

do
  623 333 672  EUR v cenah iz leta 2018 (
  699 543 000  EUR
  v tekočih cenah)
  za specifični cilj 4: napredna digitalna znanja in spretnosti;

623 333 672  EUR v cenah iz leta 2018 (

v tekočih cenah)

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka e

Člen 9 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | do 1 299 152 000 EUR za specifični cilj 5: uvedba, najboljša uporaba digitalnih zmogljivosti in interoperabilnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

do 1 299 152 000 EUR za specifični cilj 5: uvedba, najboljša uporaba digitalnih zmogljivosti in interoperabilnost.

| (e) | do
  1 157 620 312  EUR v cenah iz leta 2018 (
  1 299 152 000  EUR
  v tekočih cenah)
  za specifični cilj 5: uvedba, najboljša uporaba digitalnih zmogljivosti in interoperabilnost. |
| --- | --- |

(e)

do
  1 157 620 312  EUR v cenah iz leta 2018 (
  1 299 152 000  EUR
  v tekočih cenah)
  za specifični cilj 5: uvedba, najboljša uporaba digitalnih zmogljivosti in interoperabilnost.

1 157 620 312  EUR v cenah iz leta 2018 (

v tekočih cenah)

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 5

Člen 9 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se lahko na njihovo zahtevo prerazporedijo v program. Komisija navedene vire izvršuje neposredno v skladu s točko (a) člena 62(1) finančne uredbe ali posredno v skladu s točko (c) navedenega člena. Če je to mogoče, se ti viri uporabijo v korist zadevne države članice. | 5.   Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se lahko na njihovo zahtevo prerazporedijo v program. Komisija navedene vire izvršuje neposredno v skladu s točko (a) člena 62(1) finančne uredbe ali posredno v skladu s točko (c) navedenega člena. Če je to mogoče, se ti viri
  v čim večjem obsegu
  uporabijo v korist zadevne države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se lahko na njihovo zahtevo prerazporedijo v program. Komisija navedene vire izvršuje neposredno v skladu s točko (a) člena 62(1) finančne uredbe ali posredno v skladu s točko (c) navedenega člena. Če je to mogoče, se ti viri uporabijo v korist zadevne države članice.

5.   Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se lahko na njihovo zahtevo prerazporedijo v program. Komisija navedene vire izvršuje neposredno v skladu s točko (a) člena 62(1) finančne uredbe ali posredno v skladu s točko (c) navedenega člena. Če je to mogoče, se ti viri
  v čim večjem obsegu
  uporabijo v korist zadevne države članice.

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – uvodno besedilo

Člen 10 – odstavek 1 – uvodno besedilo

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Program je odprt za: | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Program je odprt za:

Program je odprt za:

črtano

črtano

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka 1

Člen 10 – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1. | članice Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP) v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.

članice Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP) v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru;

| 1. | Program je odprt za
  članice Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP) v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru; |
| --- | --- |

1.

Program je odprt za
  članice Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP) v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru;

Program je odprt za

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka 2

Člen 10 – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2. | države pristopnice, države kandidatke in potencialne države kandidatke,
  v skladu s 
  splošnimi načeli in
  pogoji
  za udeležbo teh držav v programih Unije
  , določenimi v 
  zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.

države pristopnice, države kandidatke in potencialne države kandidatke,
  v skladu s 
  splošnimi načeli in
  pogoji
  za udeležbo teh držav v programih Unije
  , določenimi v 
  zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

države pristopnice, države kandidatke in potencialne države kandidatke,

splošnimi načeli in

za udeležbo teh držav v programih Unije

zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

| 2. | polna ali delna pridružitev tretjih držav, ki niso navedene v odstavku 1, programu temelji na oceni vsakega specifičnega cilja posebej
  v skladu s pogoji, določenimi v 
  posebnem sporazumu, ki zajema sodelovanje tretjih držav v kateremu koli programu Unije
  ,
  če ta posebni sporazum v celoti upošteva naslednja merila: |
| --- | --- |

2.

polna ali delna pridružitev tretjih držav, ki niso navedene v odstavku 1, programu temelji na oceni vsakega specifičnega cilja posebej
  v skladu s pogoji, določenimi v 
  posebnem sporazumu, ki zajema sodelovanje tretjih držav v kateremu koli programu Unije
  ,
  če ta posebni sporazum v celoti upošteva naslednja merila:

polna ali delna pridružitev tretjih držav, ki niso navedene v odstavku 1, programu temelji na oceni vsakega specifičnega cilja posebej

posebnem sporazumu, ki zajema sodelovanje tretjih držav v kateremu koli programu Unije

če ta posebni sporazum v celoti upošteva naslednja merila:

| | — | udeležba tretje države je v interesu Unije; |
| --- | --- | --- |

—

udeležba tretje države je v interesu Unije;

udeležba tretje države je v interesu Unije;

| | — | udeležba prispeva k doseganju ciljev iz člena 3; |
| --- | --- | --- |

—

udeležba prispeva k doseganju ciljev iz člena 3;

udeležba prispeva k doseganju ciljev iz člena 3;

| | — | udeležba ne odpira varnostnih vprašanj in v celoti izpolnjuje ustrezne varnostne zahteve iz člena 12; |
| --- | --- | --- |

—

udeležba ne odpira varnostnih vprašanj in v celoti izpolnjuje ustrezne varnostne zahteve iz člena 12;

udeležba ne odpira varnostnih vprašanj in v celoti izpolnjuje ustrezne varnostne zahteve iz člena 12;

| | — | sporazum zagotavlja pravično ravnotežje med prispevki in koristmi za tretjo državo, udeleženo v programih Unije; |
| --- | --- | --- |

—

sporazum zagotavlja pravično ravnotežje med prispevki in koristmi za tretjo državo, udeleženo v programih Unije;

sporazum zagotavlja pravično ravnotežje med prispevki in koristmi za tretjo državo, udeleženo v programih Unije;

| | — | sporazum določa pogoje udeležbe v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške. Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom [21(5)] [nove finančne uredbe]; |
| --- | --- | --- |

—

sporazum določa pogoje udeležbe v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške. Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom [21(5)] [nove finančne uredbe];

sporazum določa pogoje udeležbe v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške. Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom [21(5)] [nove finančne uredbe];

| | — | sporazum na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s programom; |
| --- | --- | --- |

—

sporazum na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s programom;

sporazum na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s programom;

| | — | sporazum zagotavlja pravice Unije za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov. |
| --- | --- | --- |

—

sporazum zagotavlja pravice Unije za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov.

sporazum zagotavlja pravice Unije za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov.

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Člen 10 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a. | Pri pripravi programov dela Evropska komisija ali drugi ustrezni izvajalski organi za vsak primer posebej ocenijo, ali so pogoji, določeni v sporazumu iz odstavka 2, izpolnjeni za ukrepe, vključene v programe dela. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.

2a.

Pri pripravi programov dela Evropska komisija ali drugi ustrezni izvajalski organi za vsak primer posebej ocenijo, ali so pogoji, določeni v sporazumu iz odstavka 2, izpolnjeni za ukrepe, vključene v programe dela.

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka 3

Člen 10 – odstavek 1 – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3. | države, za katere velja evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.

3.

države, za katere velja evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

črtano

črtano

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka 4

Člen 10 – odstavek 1 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4. | druge tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja udeležbo tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.

4.

druge tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja udeležbo tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:

črtano

črtano

| | — | zagotavlja pravično ravnotežje med prispevki in koristmi za tretjo državo, udeleženo v programih Unije; |
| --- | --- | --- |

—

zagotavlja pravično ravnotežje med prispevki in koristmi za tretjo državo, udeleženo v programih Unije;

zagotavlja pravično ravnotežje med prispevki in koristmi za tretjo državo, udeleženo v programih Unije;

| | — | določa pogoje udeležbe v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške. Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom [21(5)] [nove finančne uredbe]; |
| --- | --- | --- |

—

določa pogoje udeležbe v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške. Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom [21(5)] [nove finančne uredbe];

določa pogoje udeležbe v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške. Ti prispevki so namenski prejemki v skladu s členom [21(5)] [nove finančne uredbe];

| | — | na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s programom; |
| --- | --- | --- |

—

na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s programom;

na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s programom;

| | — | Uniji zagotavlja pravice Unije za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov. |
| --- | --- | --- |

—

Uniji zagotavlja pravice Unije za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov.

Uniji zagotavlja pravice Unije za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov.

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Sodelovanje s tretjimi državami in organizacijami iz odstavka 1 pri specifičnem cilju 3. Za kibernetsko varnost in zaupanje velja člen [12]. | 2.   Sodelovanje s tretjimi državami in organizacijami iz odstavka 1 pri
  specifičnem cilju 1, kibernetska varnost in zaupanje, specifičnem cilju 2, umetna inteligenca, in
  specifičnem cilju 3. Za kibernetsko varnost in zaupanje velja člen [12]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Sodelovanje s tretjimi državami in organizacijami iz odstavka 1 pri specifičnem cilju 3. Za kibernetsko varnost in zaupanje velja člen [12].

2.   Sodelovanje s tretjimi državami in organizacijami iz odstavka 1 pri
  specifičnem cilju 1, kibernetska varnost in zaupanje, specifičnem cilju 2, umetna inteligenca, in
  specifičnem cilju 3. Za kibernetsko varnost in zaupanje velja člen [12].

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 5

Člen 12 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Program dela lahko določa tudi, da pravni subjekti, ustanovljeni v pridruženih državah, in pravni subjekti, ki so ustanovljeni v EU, a nadzirani iz tretjih držav, iz varnostnih razlogov niso upravičeni do sodelovanja v vseh ali v nekaterih ukrepih
  specifičnega cilja
  3. V takšnih primerih se razpisi za zbiranje predlogov in ponudb omejijo na subjekte, ki so ustanovljeni v državah članicah ali se to zanje šteje ter jih nadzirajo države članice in/ali državljani držav članic. | 5.   Program dela lahko določa tudi, da pravni subjekti, ustanovljeni v pridruženih državah, in pravni subjekti, ki so ustanovljeni v EU, a nadzirani iz tretjih držav, iz
  strateških in
  varnostnih razlogov niso upravičeni do sodelovanja v vseh ali v nekaterih ukrepih
  specifičnih ciljev 1, 2 in
  3. V takšnih primerih se razpisi za zbiranje predlogov in ponudb omejijo na subjekte, ki so ustanovljeni v državah članicah ali se to zanje šteje ter jih nadzirajo države članice in/ali državljani držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Program dela lahko določa tudi, da pravni subjekti, ustanovljeni v pridruženih državah, in pravni subjekti, ki so ustanovljeni v EU, a nadzirani iz tretjih držav, iz varnostnih razlogov niso upravičeni do sodelovanja v vseh ali v nekaterih ukrepih
  specifičnega cilja
  3. V takšnih primerih se razpisi za zbiranje predlogov in ponudb omejijo na subjekte, ki so ustanovljeni v državah članicah ali se to zanje šteje ter jih nadzirajo države članice in/ali državljani držav članic.

5.   Program dela lahko določa tudi, da pravni subjekti, ustanovljeni v pridruženih državah, in pravni subjekti, ki so ustanovljeni v EU, a nadzirani iz tretjih držav, iz
  strateških in
  varnostnih razlogov niso upravičeni do sodelovanja v vseh ali v nekaterih ukrepih
  specifičnih ciljev 1, 2 in
  3. V takšnih primerih se razpisi za zbiranje predlogov in ponudb omejijo na subjekte, ki so ustanovljeni v državah članicah ali se to zanje šteje ter jih nadzirajo države članice in/ali državljani držav članic.

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 5 a (novo)

Člen 12 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Ukrepi, ki vključujejo prenos tehnologije zunaj Evropske unije, niso dovoljeni. Da bi zagotovili dolgoročne strateške varnostne cilje, se izvede oportunitetna ocena udeležbe subjektov, ki imajo glavni sedež zunaj Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Ukrepi, ki vključujejo prenos tehnologije zunaj Evropske unije, niso dovoljeni. Da bi zagotovili dolgoročne strateške varnostne cilje, se izvede oportunitetna ocena udeležbe subjektov, ki imajo glavni sedež zunaj Unije.

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 5 b (novo)

Člen 12 – odstavek 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Komisija ali organ financiranja lahko po potrebi izvede varnostno preverjanje, pri čemer se lahko ukrepi, ki ne izpolnjujejo varnostnih predpisov, lahko izključijo ali kadar koli prekinejo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5b.
     
  Komisija ali organ financiranja lahko po potrebi izvede varnostno preverjanje, pri čemer se lahko ukrepi, ki ne izpolnjujejo varnostnih predpisov, lahko izključijo ali kadar koli prekinejo.

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Program je zasnovan tako, da pri izvajanju ustvarja sinergije, kot je podrobneje opisano v Prilogi III, z drugimi programi financiranja Unije, zlasti z ureditvijo dopolnilnega financiranja iz programov EU, v katerih načini upravljanja dovoljujejo zaporedno, izmenično ali kombinirano financiranje, vključno s skupnim financiranjem ukrepov. | 1.   Program je zasnovan tako, da pri izvajanju ustvarja sinergije, kot je podrobneje opisano v Prilogi III, z drugimi programi financiranja Unije, zlasti z ureditvijo dopolnilnega financiranja iz programov EU, v katerih načini upravljanja dovoljujejo zaporedno, izmenično ali kombinirano financiranje, vključno s skupnim financiranjem ukrepov.
  Komisija zagotovi, da pri povečevanju dopolnjevalne narave programa z drugimi evropskimi programi financiranja, zlasti skladi ESI, Evropskim skladom za regionalni razvoj (ESRR), programom Obzorje Evropa in Instrumentom za povezovanje Evrope (IPE-2), skladom investEU, programom Erasmus ter Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP), ni ovirano doseganje specifičnih ciljev 1 do 5. |
| | Komisija prouči načine za izboljšanje splošne učinkovitosti programov, ki zagotavljajo vire na področju digitalizacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Program je zasnovan tako, da pri izvajanju ustvarja sinergije, kot je podrobneje opisano v Prilogi III, z drugimi programi financiranja Unije, zlasti z ureditvijo dopolnilnega financiranja iz programov EU, v katerih načini upravljanja dovoljujejo zaporedno, izmenično ali kombinirano financiranje, vključno s skupnim financiranjem ukrepov.

1.   Program je zasnovan tako, da pri izvajanju ustvarja sinergije, kot je podrobneje opisano v Prilogi III, z drugimi programi financiranja Unije, zlasti z ureditvijo dopolnilnega financiranja iz programov EU, v katerih načini upravljanja dovoljujejo zaporedno, izmenično ali kombinirano financiranje, vključno s skupnim financiranjem ukrepov.
  Komisija zagotovi, da pri povečevanju dopolnjevalne narave programa z drugimi evropskimi programi financiranja, zlasti skladi ESI, Evropskim skladom za regionalni razvoj (ESRR), programom Obzorje Evropa in Instrumentom za povezovanje Evrope (IPE-2), skladom investEU, programom Erasmus ter Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP), ni ovirano doseganje specifičnih ciljev 1 do 5.

Komisija prouči načine za izboljšanje splošne učinkovitosti programov, ki zagotavljajo vire na področju digitalizacije.

Komisija prouči načine za izboljšanje splošne učinkovitosti programov, ki zagotavljajo vire na področju digitalizacije.

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2

Člen 13 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Vzpostavijo se ustrezni mehanizmi za usklajevanje pristojnih organov in ustrezna orodja za spremljanje, s katerimi se sistematično ustvarjajo sinergije med programom in drugimi relevantnimi instrumenti financiranja EU. Ureditve prispevajo k preprečevanju podvajanja in čim večjemu učinku odhodkov. | 2.   Vzpostavijo se ustrezni mehanizmi za usklajevanje pristojnih organov
  ter teh organov in Evropske komisije
  in ustrezna orodja za spremljanje, s katerimi se sistematično ustvarjajo sinergije med programom in drugimi relevantnimi instrumenti financiranja EU. Ureditve prispevajo k preprečevanju podvajanja in čim večjemu učinku odhodkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Vzpostavijo se ustrezni mehanizmi za usklajevanje pristojnih organov in ustrezna orodja za spremljanje, s katerimi se sistematično ustvarjajo sinergije med programom in drugimi relevantnimi instrumenti financiranja EU. Ureditve prispevajo k preprečevanju podvajanja in čim večjemu učinku odhodkov.

2.   Vzpostavijo se ustrezni mehanizmi za usklajevanje pristojnih organov
  ter teh organov in Evropske komisije
  in ustrezna orodja za spremljanje, s katerimi se sistematično ustvarjajo sinergije med programom in drugimi relevantnimi instrumenti financiranja EU. Ureditve prispevajo k preprečevanju podvajanja in čim večjemu učinku odhodkov.

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2

Člen 14 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   S programom se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki javnih naročil kot prednostne oblike ter v obliki nepovratnih sredstev in nagrad. Zagotovi
  se lahko
  tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v okviru operacij mešanega financiranja. | 2.   S programom se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki javnih naročil
  Komisije ali organa za financiranje, upravičencev do pomoči posamezno ali skupaj
  kot prednostne oblike
  ukrepov
  ter v obliki nepovratnih sredstev in nagrad.
  Z javnim naročilom se lahko v okviru istega postopka odobri oddaja več naročil in določijo pogoji za izvedbo, skladni z veljavnimi mednarodnimi sporazumi o javnih naročilih. S programom se lahko
  zagotovi tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v okviru operacij mešanega financiranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   S programom se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki javnih naročil kot prednostne oblike ter v obliki nepovratnih sredstev in nagrad. Zagotovi
  se lahko
  tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v okviru operacij mešanega financiranja.

2.   S programom se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki javnih naročil
  Komisije ali organa za financiranje, upravičencev do pomoči posamezno ali skupaj
  kot prednostne oblike
  ukrepov
  ter v obliki nepovratnih sredstev in nagrad.
  Z javnim naročilom se lahko v okviru istega postopka odobri oddaja več naročil in določijo pogoji za izvedbo, skladni z veljavnimi mednarodnimi sporazumi o javnih naročilih. S programom se lahko
  zagotovi tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v okviru operacij mešanega financiranja.

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1

Člen 15 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Program se lahko izvaja prek evropskih partnerstev. To lahko vključuje zlasti prispevke za obstoječa ali nova javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih podjetij, ustanovljenih na podlagi člena 187 PDEU. Za te prispevke se uporabljajo določbe o evropskih partnerstvih iz [Uredbe o programu Obzorje Evropa, dodati referenco]. | Program se lahko izvaja prek evropskih partnerstev,
  dogovorjenih v procesu strateškega načrtovanja programov med Komisijo in državami članicami
  . To lahko vključuje zlasti prispevke za obstoječa ali nova javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih podjetij, ustanovljenih na podlagi člena 187 PDEU. Za te prispevke se uporabljajo določbe o evropskih partnerstvih iz [Uredbe o programu Obzorje Evropa, dodati referenco]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Program se lahko izvaja prek evropskih partnerstev. To lahko vključuje zlasti prispevke za obstoječa ali nova javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih podjetij, ustanovljenih na podlagi člena 187 PDEU. Za te prispevke se uporabljajo določbe o evropskih partnerstvih iz [Uredbe o programu Obzorje Evropa, dodati referenco].

Program se lahko izvaja prek evropskih partnerstev,
  dogovorjenih v procesu strateškega načrtovanja programov med Komisijo in državami članicami
  . To lahko vključuje zlasti prispevke za obstoječa ali nova javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih podjetij, ustanovljenih na podlagi člena 187 PDEU. Za te prispevke se uporabljajo določbe o evropskih partnerstvih iz [Uredbe o programu Obzorje Evropa, dodati referenco].

dogovorjenih v procesu strateškega načrtovanja programov med Komisijo in državami članicami

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1 a (novo)

Člen 15 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Evropska partnerstva: |
| | (a) | se vzpostavijo v primerih, kjer bodo učinkoviteje dosegla cilje programa Obzorje Evropa kot Unija sama; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Evropska partnerstva:

Evropska partnerstva:

(a)

(a)

se vzpostavijo v primerih, kjer bodo učinkoviteje dosegla cilje programa Obzorje Evropa kot Unija sama;

se vzpostavijo v primerih, kjer bodo učinkoviteje dosegla cilje programa Obzorje Evropa kot Unija sama;

| (b) | upoštevajo načela dodane vrednosti Unije, preglednosti, odprtosti, vpliva, učinka finančnega vzvoda in dolgoročne finančne zaveze vseh udeleženih strank, prožnosti, skladnosti in komplementarnosti s pobudami Unije, lokalnimi, regionalnimi in mednarodnimi pobudami; |
| --- | --- |

(b)

(b)

upoštevajo načela dodane vrednosti Unije, preglednosti, odprtosti, vpliva, učinka finančnega vzvoda in dolgoročne finančne zaveze vseh udeleženih strank, prožnosti, skladnosti in komplementarnosti s pobudami Unije, lokalnimi, regionalnimi in mednarodnimi pobudami;

upoštevajo načela dodane vrednosti Unije, preglednosti, odprtosti, vpliva, učinka finančnega vzvoda in dolgoročne finančne zaveze vseh udeleženih strank, prožnosti, skladnosti in komplementarnosti s pobudami Unije, lokalnimi, regionalnimi in mednarodnimi pobudami;

| (c) | so časovno omejena in vključujejo pogoje za postopno odpravljanje financiranja iz programa. |
| --- | --- |

(c)

(c)

so časovno omejena in vključujejo pogoje za postopno odpravljanje financiranja iz programa.

so časovno omejena in vključujejo pogoje za postopno odpravljanje financiranja iz programa.

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1 b (novo)

Člen 15 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Določbe in merila za njihov izbor, izvajanje, spremljanje, ocenjevanje in postopno odpravljanje so določena v (vstaviti sklic). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Določbe in merila za njihov izbor, izvajanje, spremljanje, ocenjevanje in postopno odpravljanje so določena v (vstaviti sklic).

Določbe in merila za njihov izbor, izvajanje, spremljanje, ocenjevanje in postopno odpravljanje so določena v (vstaviti sklic).

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – naslov

Člen 16 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vozlišče za digitalne inovacije | Evropsko
  vozlišče za digitalne inovacije |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vozlišče za digitalne inovacije

Evropsko
  vozlišče za digitalne inovacije

Evropsko

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1

Člen 16 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   V prvem letu izvajanja programa se vzpostavi začetna mreža vozlišč za digitalne inovacije. | 1.   V prvem letu izvajanja programa se vzpostavi začetna mreža
  evropskih
  vozlišč za digitalne inovacije
  na obstoječi infrastrukturi, pri čemer ima vsaka država članica vsaj eno evropsko vozlišče za digitalne inovacije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   V prvem letu izvajanja programa se vzpostavi začetna mreža vozlišč za digitalne inovacije.

1.   V prvem letu izvajanja programa se vzpostavi začetna mreža
  evropskih
  vozlišč za digitalne inovacije
  na obstoječi infrastrukturi, pri čemer ima vsaka država članica vsaj eno evropsko vozlišče za digitalne inovacije
  .

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – uvodno besedilo

Člen 16 – odstavek 2 – uvodno besedilo

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Za vzpostavitev omrežja iz odstavka 1 vsaka država članica z odprtim in konkurenčnim postopkom določi subjekte kandidate na podlagi naslednjih meril: | 2.   Za vzpostavitev omrežja iz odstavka 1 vsaka država članica z odprtim
  , preglednim, vključujočim
  in konkurenčnim postopkom določi subjekte kandidate na podlagi naslednjih meril: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Za vzpostavitev omrežja iz odstavka 1 vsaka država članica z odprtim in konkurenčnim postopkom določi subjekte kandidate na podlagi naslednjih meril:

2.   Za vzpostavitev omrežja iz odstavka 1 vsaka država članica z odprtim
  , preglednim, vključujočim
  in konkurenčnim postopkom določi subjekte kandidate na podlagi naslednjih meril:

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – točka a

Člen 16 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | ustrezne kompetence, povezane s funkcijami vozlišč za digitalne inovacije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

ustrezne kompetence, povezane s funkcijami vozlišč za digitalne inovacije;

| (a) | ustrezne kompetence, povezane s funkcijami
  evropskih
  vozlišč za digitalne inovacije; |
| --- | --- |

(a)

ustrezne kompetence, povezane s funkcijami
  evropskih
  vozlišč za digitalne inovacije;

evropskih

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – točka b

Člen 16 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | ustrezne upravne zmogljivosti, osebje in infrastrukturo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

ustrezne upravne zmogljivosti, osebje in infrastrukturo;

| (b) | ustrezne upravne zmogljivosti, osebje in infrastrukturo
  ter obseg znanj in spretnosti
  ; |
| --- | --- |

(b)

ustrezne upravne zmogljivosti, osebje in infrastrukturo
  ter obseg znanj in spretnosti
  ;

ter obseg znanj in spretnosti

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – točka d a (novo)

Člen 16 – odstavek 2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | dokazano sodelovanje z zasebnim sektorjem za zagotovitev tržne pomembnosti ukrepov iz specifičnih ciljev 1 do 5; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

dokazano sodelovanje z zasebnim sektorjem za zagotovitev tržne pomembnosti ukrepov iz specifičnih ciljev 1 do 5;

dokazano sodelovanje z zasebnim sektorjem za zagotovitev tržne pomembnosti ukrepov iz specifičnih ciljev 1 do 5;

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – točka d b (novo)

Člen 16 – odstavek 2 – točka d b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (db) | povezave z obstoječimi vozlišči IKT, vzpostavljenimi v okviru programa Obzorje 2020, vozliščem EUinvest in mrežo European Entreprise Network; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(db)

(db)

povezave z obstoječimi vozlišči IKT, vzpostavljenimi v okviru programa Obzorje 2020, vozliščem EUinvest in mrežo European Entreprise Network;

povezave z obstoječimi vozlišči IKT, vzpostavljenimi v okviru programa Obzorje 2020, vozliščem EUinvest in mrežo European Entreprise Network;

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 a (novo)

Člen 16 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Podrobni pogoji, ki jih je treba izpolnjevati za pridobitev naziva „evropsko vozlišče za digitalne inovacije“, in naloge, ki jih je treba izvajati, se uskladijo in pravočasno objavijo, da bi omogočili ustrezno pripravo in izvajanje ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Podrobni pogoji, ki jih je treba izpolnjevati za pridobitev naziva „evropsko vozlišče za digitalne inovacije“, in naloge, ki jih je treba izvajati, se uskladijo in pravočasno objavijo, da bi omogočili ustrezno pripravo in izvajanje ukrepov.

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 3 – uvodno besedilo

Člen 16 – odstavek 3 – uvodno besedilo

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Komisija sprejme sklep o izbiri subjektov, ki sestavljajo prvotno mrežo. Te subjekte Komisija izbere izmed subjektov kandidatov, ki so jih določile države članice na podlagi meril iz odstavka 2 in naslednjih dodatnih meril: | 3.   Komisija sprejme sklep o izbiri subjektov, ki sestavljajo prvotno mrežo. Te subjekte Komisija izbere
  in jasno opredeli
  izmed subjektov kandidatov, ki so jih določile države članice na podlagi meril iz odstavka 2 in naslednjih dodatnih meril: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Komisija sprejme sklep o izbiri subjektov, ki sestavljajo prvotno mrežo. Te subjekte Komisija izbere izmed subjektov kandidatov, ki so jih določile države članice na podlagi meril iz odstavka 2 in naslednjih dodatnih meril:

3.   Komisija sprejme sklep o izbiri subjektov, ki sestavljajo prvotno mrežo. Te subjekte Komisija izbere
  in jasno opredeli
  izmed subjektov kandidatov, ki so jih določile države članice na podlagi meril iz odstavka 2 in naslednjih dodatnih meril:

Sprememba 138

Sprememba 138

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 3 – točka b

Člen 16 – odstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | potreba, da se s prvotno mrežo zagotovi kritje potreb industrije in področij javnega interesa ter celovita in uravnotežena geografska pokritost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

potreba, da se s prvotno mrežo zagotovi kritje potreb industrije in področij javnega interesa ter celovita in uravnotežena geografska pokritost.

| (b) | potreba, da se s prvotno mrežo zagotovi kritje potreb industrije in področij javnega interesa ter celovita in uravnotežena geografska pokritost
  , s čimer bi izboljšali konvergenco in prispevali k zapolnitvi vrzeli med kohezijskimi državami in drugimi državami članicami ter zmanjšali digitalni razkorak v geografskem smislu
  . |
| --- | --- |

(b)

potreba, da se s prvotno mrežo zagotovi kritje potreb industrije in področij javnega interesa ter celovita in uravnotežena geografska pokritost
  , s čimer bi izboljšali konvergenco in prispevali k zapolnitvi vrzeli med kohezijskimi državami in drugimi državami članicami ter zmanjšali digitalni razkorak v geografskem smislu
  .

, s čimer bi izboljšali konvergenco in prispevali k zapolnitvi vrzeli med kohezijskimi državami in drugimi državami članicami ter zmanjšali digitalni razkorak v geografskem smislu

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 4

Člen 16 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Dodatna vozlišča za digitalne inovacije se izberejo z odprtim in konkurenčnim postopkom v obsegu, ki zagotavlja kar najširšo geografsko pokritost v Evropi. Število subjektov v mreži je sorazmerno s številom prebivalcev posameznih držav članic
  , v vsaki državi članici je vsaj eno vozlišče za digitalne inovacije
  . Zaradi premagovanja posebnih ovir, s katerimi se srečujejo najbolj oddaljene regije EU, se lahko
  imenujejo posebni subjekti, da krijejo njihove potrebe
  . | 4.   Dodatna
  evropska
  vozlišča za digitalne inovacije se izberejo z odprtim
  , preglednim
  in konkurenčnim postopkom v obsegu, ki zagotavlja kar najširšo geografsko pokritost v Evropi. Število subjektov v mreži je sorazmerno s številom prebivalcev posameznih držav članic. Zaradi premagovanja posebnih ovir, s katerimi se srečujejo najbolj oddaljene regije EU, se lahko
  v teh regijah izberejo dodatna vozlišča za inovacije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Dodatna vozlišča za digitalne inovacije se izberejo z odprtim in konkurenčnim postopkom v obsegu, ki zagotavlja kar najširšo geografsko pokritost v Evropi. Število subjektov v mreži je sorazmerno s številom prebivalcev posameznih držav članic
  , v vsaki državi članici je vsaj eno vozlišče za digitalne inovacije
  . Zaradi premagovanja posebnih ovir, s katerimi se srečujejo najbolj oddaljene regije EU, se lahko
  imenujejo posebni subjekti, da krijejo njihove potrebe
  .

4.   Dodatna
  evropska
  vozlišča za digitalne inovacije se izberejo z odprtim
  , preglednim
  in konkurenčnim postopkom v obsegu, ki zagotavlja kar najširšo geografsko pokritost v Evropi. Število subjektov v mreži je sorazmerno s številom prebivalcev posameznih držav članic. Zaradi premagovanja posebnih ovir, s katerimi se srečujejo najbolj oddaljene regije EU, se lahko
  v teh regijah izberejo dodatna vozlišča za inovacije
  .

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 5

Člen 16 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Vozlišča za digitalne inovacije
  lahko
  prejemajo financiranje v obliki nepovratnih sredstev. | 5.   
  Evropska
  vozlišča za digitalne inovacije
  so jasno opredeljena s posebnimi oznakami in
  prejemajo financiranje v obliki nepovratnih sredstev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Vozlišča za digitalne inovacije
  lahko
  prejemajo financiranje v obliki nepovratnih sredstev.

5.   
  Evropska
  vozlišča za digitalne inovacije
  so jasno opredeljena s posebnimi oznakami in
  prejemajo financiranje v obliki nepovratnih sredstev.

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 6 – uvodno besedilo

Člen 16 – odstavek 6 – uvodno besedilo

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Vozlišča za digitalne inovacije, ki prejmejo finančna sredstva, se vključijo v izvajanje programa na naslednje načine: | 6.   
  Evropska
  vozlišča za digitalne inovacije, ki prejmejo finančna sredstva, se vključijo v izvajanje programa na naslednje načine: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Vozlišča za digitalne inovacije, ki prejmejo finančna sredstva, se vključijo v izvajanje programa na naslednje načine:

6.   
  Evropska
  vozlišča za digitalne inovacije, ki prejmejo finančna sredstva, se vključijo v izvajanje programa na naslednje načine:

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 6 – točka a

Člen 16 – odstavek 6 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | z izvajanjem storitev digitalne preobrazbe, vključno z obrati za preizkušanje in poskuse, ki so usmerjene v MSP in podjetja s srednjo kapitalizacijo tudi v sektorjih, ki počasi prevzemajo digitalne in z njimi povezane tehnologije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

z izvajanjem storitev digitalne preobrazbe, vključno z obrati za preizkušanje in poskuse, ki so usmerjene v MSP in podjetja s srednjo kapitalizacijo tudi v sektorjih, ki počasi prevzemajo digitalne in z njimi povezane tehnologije;

| (a) | z izvajanjem storitev digitalne preobrazbe
  in zagotavljanjem tehnološkega strokovnega znanja
  , vključno z obrati za preizkušanje in poskuse, ki so usmerjene v 
  zagonska podjetja,
  MSP in podjetja s srednjo kapitalizacijo tudi v sektorjih, ki počasi prevzemajo digitalne in z njimi povezane tehnologije; |
| --- | --- |

(a)

z izvajanjem storitev digitalne preobrazbe
  in zagotavljanjem tehnološkega strokovnega znanja
  , vključno z obrati za preizkušanje in poskuse, ki so usmerjene v 
  zagonska podjetja,
  MSP in podjetja s srednjo kapitalizacijo tudi v sektorjih, ki počasi prevzemajo digitalne in z njimi povezane tehnologije;

in zagotavljanjem tehnološkega strokovnega znanja

zagonska podjetja,

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 6 – točka a a (novo)

Člen 16 – odstavek 6 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | s podpiranjem podjetij, zlasti MSP in zagonskih podjetij, organizacij in javnih uprav, da bi z uporabo novih tehnologij iz programa postali konkurenčnejši in izboljšali svoje poslovne modele; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

s podpiranjem podjetij, zlasti MSP in zagonskih podjetij, organizacij in javnih uprav, da bi z uporabo novih tehnologij iz programa postali konkurenčnejši in izboljšali svoje poslovne modele;

s podpiranjem podjetij, zlasti MSP in zagonskih podjetij, organizacij in javnih uprav, da bi z uporabo novih tehnologij iz programa postali konkurenčnejši in izboljšali svoje poslovne modele;

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 6 – točka b

Člen 16 – odstavek 6 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | s prenosom strokovnih in praktičnih znanj med regijami, zlasti z mreženjem MSP in podjetij s srednjo kapitalizacijo iz ene regije z vozlišči za digitalne inovacije v drugih regijah, ki lahko najbolje izvajajo ustrezne storitve; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

s prenosom strokovnih in praktičnih znanj med regijami, zlasti z mreženjem MSP in podjetij s srednjo kapitalizacijo iz ene regije z vozlišči za digitalne inovacije v drugih regijah, ki lahko najbolje izvajajo ustrezne storitve;

| (b) | s prenosom strokovnih in praktičnih znanj med regijami, zlasti z mreženjem MSP
  , zagonskih podjetij
  in podjetij s srednjo kapitalizacijo iz ene regije z 
  evropskimi
  vozlišči za digitalne inovacije v drugih regijah, ki lahko najbolje izvajajo ustrezne storitve;
  s spodbujanjem izmenjave znanj in spretnosti, skupnih pobud in dobre prakse; |
| --- | --- |

(b)

s prenosom strokovnih in praktičnih znanj med regijami, zlasti z mreženjem MSP
  , zagonskih podjetij
  in podjetij s srednjo kapitalizacijo iz ene regije z 
  evropskimi
  vozlišči za digitalne inovacije v drugih regijah, ki lahko najbolje izvajajo ustrezne storitve;
  s spodbujanjem izmenjave znanj in spretnosti, skupnih pobud in dobre prakse;

, zagonskih podjetij

evropskimi

s spodbujanjem izmenjave znanj in spretnosti, skupnih pobud in dobre prakse;

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 6 – točka c

Člen 16 – odstavek 6 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | z izvajanjem tematskih storitev, vključno s storitvami s področja umetne inteligence, visokozmogljivostnega računalništva in kibernetske varnosti ter zaupanja v uprave, organizacije javnega sektorja, MSP in podjetja s srednjo kapitalizacijo. Posamezna vozlišča za digitalne inovacije se lahko specializirajo za posebne tematske storitve in jim ni treba ponujati vseh tematskih storitev iz tega odstavka; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

z izvajanjem tematskih storitev, vključno s storitvami s področja umetne inteligence, visokozmogljivostnega računalništva in kibernetske varnosti ter zaupanja v uprave, organizacije javnega sektorja, MSP in podjetja s srednjo kapitalizacijo. Posamezna vozlišča za digitalne inovacije se lahko specializirajo za posebne tematske storitve in jim ni treba ponujati vseh tematskih storitev iz tega odstavka;

| (c) | z izvajanjem tematskih storitev, vključno s storitvami s področja umetne inteligence, visokozmogljivostnega računalništva in kibernetske varnosti ter zaupanja v uprave, organizacije javnega sektorja, MSP
  , zagonska podjetja
  in podjetja s srednjo kapitalizacijo. Posamezna
  evropska
  vozlišča za digitalne inovacije se lahko specializirajo za posebne tematske storitve in jim ni treba ponujati vseh tematskih storitev iz tega odstavka; |
| --- | --- |

(c)

z izvajanjem tematskih storitev, vključno s storitvami s področja umetne inteligence, visokozmogljivostnega računalništva in kibernetske varnosti ter zaupanja v uprave, organizacije javnega sektorja, MSP
  , zagonska podjetja
  in podjetja s srednjo kapitalizacijo. Posamezna
  evropska
  vozlišča za digitalne inovacije se lahko specializirajo za posebne tematske storitve in jim ni treba ponujati vseh tematskih storitev iz tega odstavka;

, zagonska podjetja

evropska

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 6 a (novo)

Člen 16 – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Evropska vozlišča za digitalne inovacije lahko sodelujejo tudi z Evropskim inštitutom za inovacije in tehnologijo, zlasti s programom EIT Digital, ter vozlišči za digitalne inovacije, vzpostavljenimi v okviru programa Obzorje 2020. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a.
     
  Evropska vozlišča za digitalne inovacije lahko sodelujejo tudi z Evropskim inštitutom za inovacije in tehnologijo, zlasti s programom EIT Digital, ter vozlišči za digitalne inovacije, vzpostavljenimi v okviru programa Obzorje 2020.

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 6 b (novo)

Člen 16 – odstavek 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Evropska vozlišča za digitalne inovacije lahko izvajajo dejavnosti vozlišč za digitalne inovacije, vzpostavljenih z okvirnimi programi za raziskave in inovacije, vključno z vozlišči za inovacije iz programa EIT Digital. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6b.
     
  Evropska vozlišča za digitalne inovacije lahko izvajajo dejavnosti vozlišč za digitalne inovacije, vzpostavljenih z okvirnimi programi za raziskave in inovacije, vključno z vozlišči za inovacije iz programa EIT Digital.

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1

Člen 17 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena [3] in členov [4]–[8]. | 1.   Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena [3] in členov [4]–[8]
  , v skladu s splošnimi cilji iz Priloge I
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena [3] in členov [4]–[8].

1.   Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena [3] in členov [4]–[8]
  , v skladu s splošnimi cilji iz Priloge I
  .

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 – točka a – točka ii

Člen 18 – odstavek 2 – točka a – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | tretji državi, pridruženi programu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

tretji državi, pridruženi programu;

| (ii) | tretji državi, pridruženi programu
  v skladu s členoma 10 in 12
  ; |
| --- | --- |

(ii)

tretji državi, pridruženi programu
  v skladu s členoma 10 in 12
  ;

v skladu s členoma 10 in 12

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 3

Člen 18 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena programu, so izjemoma upravičeni do sodelovanja pri posebnih ukrepih, kadar je to potrebno za doseganje ciljev programa. | 3.   Pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena programu, so izjemoma upravičeni do sodelovanja pri posebnih ukrepih, kadar je to potrebno za doseganje ciljev programa
  in kadar ne povzročajo dodatnih varnostnih tveganj za Unijo ali ogrožajo njene strateške avtonomije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena programu, so izjemoma upravičeni do sodelovanja pri posebnih ukrepih, kadar je to potrebno za doseganje ciljev programa.

3.   Pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena programu, so izjemoma upravičeni do sodelovanja pri posebnih ukrepih, kadar je to potrebno za doseganje ciljev programa
  in kadar ne povzročajo dodatnih varnostnih tveganj za Unijo ali ogrožajo njene strateške avtonomije
  .

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 4

Člen 18 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Fizične osebe
  niso
  upravičenci
  , razen
  za nepovratna sredstva, ki se dodelijo pri specifičnem cilju 4, naprednih digitalnih znanjih in spretnostih. | 4.   Fizične osebe
  so lahko
  upravičenci za nepovratna sredstva, ki se dodelijo pri specifičnem cilju 4, naprednih digitalnih znanjih in spretnostih.
  Državljani tretjih držav so lahko upravičenci, če prebivajo v EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Fizične osebe
  niso
  upravičenci
  , razen
  za nepovratna sredstva, ki se dodelijo pri specifičnem cilju 4, naprednih digitalnih znanjih in spretnostih.

4.   Fizične osebe
  so lahko
  upravičenci za nepovratna sredstva, ki se dodelijo pri specifičnem cilju 4, naprednih digitalnih znanjih in spretnostih.
  Državljani tretjih držav so lahko upravičenci, če prebivajo v EU.

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1

Člen 19 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Nepovratna sredstva v okviru programa se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe. | Nepovratna sredstva v okviru programa se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe
  ter lahko obsegajo do 100 % upravičenih stroškov na podlagi ustrezno utemeljenih razlogov brez poseganja v načelo sofinanciranja in v skladu s specifikacijami za vsak cilj
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Nepovratna sredstva v okviru programa se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe.

Nepovratna sredstva v okviru programa se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe
  ter lahko obsegajo do 100 % upravičenih stroškov na podlagi ustrezno utemeljenih razlogov brez poseganja v načelo sofinanciranja in v skladu s specifikacijami za vsak cilj
  .

ter lahko obsegajo do 100 % upravičenih stroškov na podlagi ustrezno utemeljenih razlogov brez poseganja v načelo sofinanciranja in v skladu s specifikacijami za vsak cilj

Sprememba 153

Sprememba 153

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1 – uvodno besedilo

Člen 20 – odstavek 1 – uvodno besedilo

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Merila za dodelitev se določijo v programu dela in razpisih za zbiranje predlogov ter upoštevajo
  vsaj
  naslednje elemente: | (Ne zadeva slovenske različice.) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Merila za dodelitev se določijo v programu dela in razpisih za zbiranje predlogov ter upoštevajo
  vsaj
  naslednje elemente:

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 154

Sprememba 154

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1 – točka e

Člen 20 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | kadar je primerno, vpliv na gospodarstvo,
  družbo,
  podnebje
  in
  okolje
  ter dostopnost
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

kadar je primerno, vpliv na gospodarstvo,
  družbo,
  podnebje
  in
  okolje
  ter dostopnost
  ;

družbo,

in

ter dostopnost

| (e) | kadar je primerno, vpliv na gospodarstvo, podnebje, okolje
  in družbo, zlasti spodbujanje dostopnosti ter enakih izobraževalnih in poklicnih možnosti
  ; |
| --- | --- |

(e)

kadar je primerno, vpliv na gospodarstvo, podnebje, okolje
  in družbo, zlasti spodbujanje dostopnosti ter enakih izobraževalnih in poklicnih možnosti
  ;

in družbo, zlasti spodbujanje dostopnosti ter enakih izobraževalnih in poklicnih možnosti

Sprememba 155

Sprememba 155

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1 – točka g

Člen 20 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | kadar je primerno, uravnoteženo geografsko porazdelitev po Uniji, z vključitvijo najbolj oddaljenih regij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

kadar je primerno, uravnoteženo geografsko porazdelitev po Uniji, z vključitvijo najbolj oddaljenih regij;

| (g) | kadar je primerno, uravnoteženo geografsko porazdelitev po Uniji, z vključitvijo najbolj oddaljenih regij
  , tudi čezmorskih držav in ozemelj
  ; |
| --- | --- |

(g)

kadar je primerno, uravnoteženo geografsko porazdelitev po Uniji, z vključitvijo najbolj oddaljenih regij
  , tudi čezmorskih držav in ozemelj
  ;

, tudi čezmorskih držav in ozemelj

Sprememba 156

Sprememba 156

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1 – točka h a (novo)

Člen 20 – odstavek 1 – točka h a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ha) | kadar je primerno, prosto ponovno uporabo in prilagajanje rezultatov projektov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ha)

(ha)

kadar je primerno, prosto ponovno uporabo in prilagajanje rezultatov projektov.

kadar je primerno, prosto ponovno uporabo in prilagajanje rezultatov projektov.

Sprememba 157

Sprememba 157

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1 – točka h b (novo)

Člen 20 – odstavek 1 – točka h b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (hb) | kadar je primerno, javni interes; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(hb)

(hb)

kadar je primerno, javni interes;

kadar je primerno, javni interes;

Sprememba 158

Sprememba 158

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1 – točka h c (novo)

Člen 20 – odstavek 1 – točka h c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (hc) | kadar je primerno, zmanjšanje digitalnega razkoraka med regijami, državljani ali podjetji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(hc)

(hc)

kadar je primerno, zmanjšanje digitalnega razkoraka med regijami, državljani ali podjetji.

kadar je primerno, zmanjšanje digitalnega razkoraka med regijami, državljani ali podjetji.

Sprememba 159

Sprememba 159

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1

Člen 21 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Operacije mešanega financiranja iz tega programa se izvajajo v skladu z [uredbo o InvestEU] in naslovom X finančne uredbe. | Operacije mešanega financiranja iz tega programa se izvajajo v skladu z [uredbo o InvestEU] in naslovom X finančne uredbe.
  Znesek odhodkov iz tega programa, ki se v okviru mešanega financiranja združi s finančnim instrumentom, je nepovraten. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Operacije mešanega financiranja iz tega programa se izvajajo v skladu z [uredbo o InvestEU] in naslovom X finančne uredbe.

Operacije mešanega financiranja iz tega programa se izvajajo v skladu z [uredbo o InvestEU] in naslovom X finančne uredbe.
  Znesek odhodkov iz tega programa, ki se v okviru mešanega financiranja združi s finančnim instrumentom, je nepovraten.

Znesek odhodkov iz tega programa, ki se v okviru mešanega financiranja združi s finančnim instrumentom, je nepovraten.

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 2 a (novo)

Člen 22 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Če ima ukrep že podeljene prispevke iz drugega programa Unije ali podporo iz sklada EU ali jih je že prejel, se ta prispevek ali podpora navede v vlogi za prispevek v okviru programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Če ima ukrep že podeljene prispevke iz drugega programa Unije ali podporo iz sklada EU ali jih je že prejel, se ta prispevek ali podpora navede v vlogi za prispevek v okviru programa.

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 3

Člen 23 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Prvi večletni program
  dela se
  osredotoča
  na dejavnosti iz Priloge in
  zagotavlja
  , da ukrepi, ki jih podpira, ne izrinjajo zasebnega financiranja.
  Nadaljnji programi dela lahko vključujejo ukrepe, ki niso navedeni v Prilogi, če so ti skladni s cilji te uredbe iz členov [4–8]. | 3.   
  Programi
  dela se
  osredotočajo
  na dejavnosti iz Priloge 
  I
  in
  zagotavljajo
  , da ukrepi, ki jih podpira, ne izrinjajo zasebnega financiranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Prvi večletni program
  dela se
  osredotoča
  na dejavnosti iz Priloge in
  zagotavlja
  , da ukrepi, ki jih podpira, ne izrinjajo zasebnega financiranja.
  Nadaljnji programi dela lahko vključujejo ukrepe, ki niso navedeni v Prilogi, če so ti skladni s cilji te uredbe iz členov [4–8].

3.   
  Programi
  dela se
  osredotočajo
  na dejavnosti iz Priloge 
  I
  in
  zagotavljajo
  , da ukrepi, ki jih podpira, ne izrinjajo zasebnega financiranja.

Sprememba 162

Sprememba 162

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 3 a (novo)

Člen 23 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 27 z namenom spremembe Priloge I, da bi se pregledale ali dopolnile v njej navedene dejavnosti v skladu s cilji te uredbe iz členov 4 do 8. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 27 z namenom spremembe Priloge I, da bi se pregledale ali dopolnile v njej navedene dejavnosti v skladu s cilji te uredbe iz členov 4 do 8.

Sprememba 163

Sprememba 163

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 1

Člen 24 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Kazalniki za spremljanje izvajanja in napredka programa pri doseganju splošnih in posebnih ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi II. | 1.   
  Merljivi
  kazalniki za spremljanje izvajanja in napredka programa pri doseganju splošnih in posebnih ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi II. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Kazalniki za spremljanje izvajanja in napredka programa pri doseganju splošnih in posebnih ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi II.

1.   
  Merljivi
  kazalniki za spremljanje izvajanja in napredka programa pri doseganju splošnih in posebnih ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi II.

Sprememba 164

Sprememba 164

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 1 a (novo)

Člen 24 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija določi metodologijo za oblikovanje merljivih kazalnikov za natančno oceno napredka pri doseganju splošnih ciljev iz člena 3(1). Na podlagi te metodologije Komisija najpozneje do 1. januarja 2021 dopolni Prilogo III. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Komisija določi metodologijo za oblikovanje merljivih kazalnikov za natančno oceno napredka pri doseganju splošnih ciljev iz člena 3(1). Na podlagi te metodologije Komisija najpozneje do 1. januarja 2021 dopolni Prilogo III.

Sprememba 165

Sprememba 165

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 2

Člen 24 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Za zagotovitev učinkovite ocene napredka programa pri doseganju ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 27 v zvezi s spremembo Priloge II za pregled ali dopolnitev kazalnikov, kadar bi to bilo potrebno, in dopolnitev te uredbe z določbami o okviru za spremljanje in vrednotenje. | 2.   Za zagotovitev učinkovite ocene napredka programa pri doseganju ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 27 v zvezi s spremembo Priloge II za pregled ali dopolnitev
  merljivih
  kazalnikov, kadar bi to bilo potrebno, in dopolnitev te uredbe z določbami o okviru za spremljanje in vrednotenje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Za zagotovitev učinkovite ocene napredka programa pri doseganju ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 27 v zvezi s spremembo Priloge II za pregled ali dopolnitev kazalnikov, kadar bi to bilo potrebno, in dopolnitev te uredbe z določbami o okviru za spremljanje in vrednotenje.

2.   Za zagotovitev učinkovite ocene napredka programa pri doseganju ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 27 v zvezi s spremembo Priloge II za pregled ali dopolnitev
  merljivih
  kazalnikov, kadar bi to bilo potrebno, in dopolnitev te uredbe z določbami o okviru za spremljanje in vrednotenje.

Sprememba 166

Sprememba 166

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 3

Člen 24 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da
  se
  podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja. | 3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da
  so
  podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa
  primerni za poglobljeno analizo doseženega napredka in težav, ki so se pojavile, ter da se
  zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da
  se
  podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da
  so
  podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa
  primerni za poglobljeno analizo doseženega napredka in težav, ki so se pojavile, ter da se
  zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

Sprememba 167

Sprememba 167

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 4

Člen 24 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Čim bolj se uporabijo uradne statistike EU, kot so redne statistične raziskave o IKT. Pri začetni zasnovi in nadaljnjem razvoju statističnih kazalnikov za spremljanje izvajanja programa in napredka z vidika digitalne preobrazbe se opravi posvetovanje z nacionalnimi statističnimi uradi in skupaj z Eurostatom naveže sodelovanje z njimi. | 4.   Čim bolj
  učinkovito
  se uporabijo uradne statistike EU, kot so redne statistične raziskave o IKT
  , in zbirke naborov podatkov indeksa DESI na ravni NUTS-2, da bi pomagali odpraviti pomanjkanje regionalnih podatkov, povezanih s programom za digitalno Evropo
  . Pri začetni zasnovi in nadaljnjem razvoju statističnih kazalnikov za spremljanje izvajanja programa in napredka z vidika digitalne preobrazbe se opravi posvetovanje z nacionalnimi statističnimi uradi in skupaj z Eurostatom naveže sodelovanje z njimi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Čim bolj se uporabijo uradne statistike EU, kot so redne statistične raziskave o IKT. Pri začetni zasnovi in nadaljnjem razvoju statističnih kazalnikov za spremljanje izvajanja programa in napredka z vidika digitalne preobrazbe se opravi posvetovanje z nacionalnimi statističnimi uradi in skupaj z Eurostatom naveže sodelovanje z njimi.

4.   Čim bolj
  učinkovito
  se uporabijo uradne statistike EU, kot so redne statistične raziskave o IKT
  , in zbirke naborov podatkov indeksa DESI na ravni NUTS-2, da bi pomagali odpraviti pomanjkanje regionalnih podatkov, povezanih s programom za digitalno Evropo
  . Pri začetni zasnovi in nadaljnjem razvoju statističnih kazalnikov za spremljanje izvajanja programa in napredka z vidika digitalne preobrazbe se opravi posvetovanje z nacionalnimi statističnimi uradi in skupaj z Eurostatom naveže sodelovanje z njimi.

Sprememba 168

Sprememba 168

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – naslov

Člen 25 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ocenjevanje | Ocenjevanje
  programov |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ocenjevanje

Ocenjevanje
  programov

programov

Sprememba 169

Sprememba 169

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1

Člen 25 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Ocene se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja
  . | 1.   
  Komisija zlasti na podlagi sistema za poročanje o smotrnosti iz člena 24(3) skrbi za redno spremljanje in zunanjo oceno programa
  .
  Ocenjevanja omogočajo tudi kvalitativno oceno napredka pri doseganju splošnih ciljev iz člena 3(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Ocene se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja
  .

1.   
  Komisija zlasti na podlagi sistema za poročanje o smotrnosti iz člena 24(3) skrbi za redno spremljanje in zunanjo oceno programa
  .
  Ocenjevanja omogočajo tudi kvalitativno oceno napredka pri doseganju splošnih ciljev iz člena 3(1).

Sprememba 170

Sprememba 170

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 2

Člen 25 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Vmesna ocena programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar
  najpozneje
  v štirih letih od začetka izvajanja programa
  . | 2.   
  Komisija poleg rednega spremljanja programa pripravi vmesno ocenjevalno poročilo in ga
  najpozneje
  do 31. decembra 2024 predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij
  .
  Vmesna ocena vsebuje ugotovitve, ki so potrebne za odločitev o nadaljnjem ukrepanju k programu tudi po letu 2027 in o njegovih ciljih. |
| | Vmesna ocena se pošlje Evropskemu parlamentu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Vmesna ocena programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa, vendar
  najpozneje
  v štirih letih od začetka izvajanja programa
  .

2.   
  Komisija poleg rednega spremljanja programa pripravi vmesno ocenjevalno poročilo in ga
  najpozneje
  do 31. decembra 2024 predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij
  .
  Vmesna ocena vsebuje ugotovitve, ki so potrebne za odločitev o nadaljnjem ukrepanju k programu tudi po letu 2027 in o njegovih ciljih.

Vmesna ocena se pošlje Evropskemu parlamentu.

Vmesna ocena se pošlje Evropskemu parlamentu.

Sprememba 171

Sprememba 171

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 3

Člen 25 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Na koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v štirih letih po zaključku obdobja iz člena [1], Komisija opravi
  končno
  oceno programa
  . | 3.   
  Komisija na podlagi končne zunanje in neodvisne ocene pripravi
  končno
  ocenjevalno poročilo o programu, v katerem so ocenjeni njegovi dolgoročni učinki in trajnost
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Na koncu izvajanja programa, vendar ne pozneje kot v štirih letih po zaključku obdobja iz člena [1], Komisija opravi
  končno
  oceno programa
  .

3.   
  Komisija na podlagi končne zunanje in neodvisne ocene pripravi
  končno
  ocenjevalno poročilo o programu, v katerem so ocenjeni njegovi dolgoročni učinki in trajnost
  .

Sprememba 172

Sprememba 172

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 4 a (novo)

Člen 25 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija najpozneje do 31. decembra 2030 predloži končno ocenjevalno poročilo iz odstavka 3 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Komisija najpozneje do 31. decembra 2030 predloži končno ocenjevalno poročilo iz odstavka 3 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Sprememba 173

Sprememba 173

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 5

Člen 25 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.
     
  Komisija zaključke teh vrednotenj skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.
     
  Komisija zaključke teh vrednotenj skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

črtano

črtano

Sprememba 174

Sprememba 174

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 4

Člen 26 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Kot del nadzornega sistema
  lahko
  strategija revizije temelji na finančni reviziji reprezentativnega vzorca odhodkov. Ta reprezentativni vzorec se dopolni z izborom, ki temelji na oceni tveganj, povezanih z odhodki. | 4.   Kot del nadzornega sistema strategija revizije temelji na finančni reviziji
  vsaj
  reprezentativnega vzorca odhodkov. Ta reprezentativni vzorec se dopolni z izborom, ki temelji na oceni tveganj, povezanih z odhodki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Kot del nadzornega sistema
  lahko
  strategija revizije temelji na finančni reviziji reprezentativnega vzorca odhodkov. Ta reprezentativni vzorec se dopolni z izborom, ki temelji na oceni tveganj, povezanih z odhodki.

4.   Kot del nadzornega sistema strategija revizije temelji na finančni reviziji
  vsaj
  reprezentativnega vzorca odhodkov. Ta reprezentativni vzorec se dopolni z izborom, ki temelji na oceni tveganj, povezanih z odhodki.

Sprememba 175

Sprememba 175

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2

Člen 27 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  člena 24
  se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2028. | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  členov 23 in 24
  se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2028. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  člena 24
  se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2028.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  členov 23 in 24
  se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2028.

Sprememba 176

Sprememba 176

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 3

Člen 27 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Prenos pooblastila iz
  člena 24
  lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | 3.   Prenos pooblastila iz
  členov 23 in 24
  lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Prenos pooblastila iz
  člena 24
  lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3.   Prenos pooblastila iz
  členov 23 in 24
  lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

Sprememba 177

Sprememba 177

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 6

Člen 27 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi
  člena 24
  , začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. | 6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi
  členov 23 in 24
  , začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi
  člena 24
  , začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi
  členov 23 in 24
  , začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 178

Sprememba 178

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 1

Člen 29 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. | 1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih,
  resničnih,
  učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.

1.   Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih,
  resničnih,
  učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.

Sprememba 179

Sprememba 179

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 2

Člen 29 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom ter njegovimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena programu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena [3]. | 2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom ter njegovimi ukrepi in rezultati.
  Potencialnim prosilcem zagotovi tudi celovite informacije o financiranju Unije v digitalnem sektorju in dostopu do njega.
  Finančna sredstva, dodeljena programu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena [3]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom ter njegovimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena programu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena [3].

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom ter njegovimi ukrepi in rezultati.
  Potencialnim prosilcem zagotovi tudi celovite informacije o financiranju Unije v digitalnem sektorju in dostopu do njega.
  Finančna sredstva, dodeljena programu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena [3].

Sprememba 180

Sprememba 180

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 1 – del 1 – odstavek 2 – točka 1

Priloga 1 – del 1 – odstavek 2 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1. | skupen okvir javnih naročil za integrirano mrežo vrhunskega visokozmogljivostnega računalništva, vključno z eksaravensko superračunalniško in podatkovno infrastrukturo. Dostopna bo javnim in zasebnim uporabnikom
  na negospodarski osnovi
  ter za namene javnega financiranja raziskav; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.

skupen okvir javnih naročil za integrirano mrežo vrhunskega visokozmogljivostnega računalništva, vključno z eksaravensko superračunalniško in podatkovno infrastrukturo. Dostopna bo javnim in zasebnim uporabnikom
  na negospodarski osnovi
  ter za namene javnega financiranja raziskav;

na negospodarski osnovi

| 1. | skupen okvir javnih naročil za integrirano mrežo vrhunskega visokozmogljivostnega računalništva, vključno z eksaravensko superračunalniško in podatkovno infrastrukturo. Dostopna bo
  vsem podjetjem in javnim upravam ter na negospodarski osnovi
  javnim in zasebnim uporabnikom ter za namene javnega financiranja raziskav; |
| --- | --- |

1.

skupen okvir javnih naročil za integrirano mrežo vrhunskega visokozmogljivostnega računalništva, vključno z eksaravensko superračunalniško in podatkovno infrastrukturo. Dostopna bo
  vsem podjetjem in javnim upravam ter na negospodarski osnovi
  javnim in zasebnim uporabnikom ter za namene javnega financiranja raziskav;

vsem podjetjem in javnim upravam ter na negospodarski osnovi

Sprememba 181

Sprememba 181

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 1 – del 1 – odstavek 2 – točka 6

Priloga 1 – del 1 – odstavek 2 – točka 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6. | uvedbo tehnologije, ki je že pripravljena za uporabo oziroma je operativna: superračunalništvo, razvito na podlagi raziskav in inovacij, za vzpostavitev integriranega ekosistema visokozmogljivostnega računalništva Unije, ki pokriva vse segmente znanstvene in industrijske vrednostne verige (strojno opremo, programsko opremo, aplikacije, storitve, medsebojne povezave in napredna digitalna znanja in spretnosti). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.

uvedbo tehnologije, ki je že pripravljena za uporabo oziroma je operativna: superračunalništvo, razvito na podlagi raziskav in inovacij, za vzpostavitev integriranega ekosistema visokozmogljivostnega računalništva Unije, ki pokriva vse segmente znanstvene in industrijske vrednostne verige (strojno opremo, programsko opremo, aplikacije, storitve, medsebojne povezave in napredna digitalna znanja in spretnosti).

| 6. | uvedbo tehnologije, ki je že pripravljena za uporabo oziroma je operativna: superračunalništvo, razvito na podlagi raziskav in inovacij,
  zlasti nove tehnologije, ki so že kdaj pridobile finančna sredstva Unije ali jih zdaj črpajo,
  za vzpostavitev integriranega ekosistema visokozmogljivostnega računalništva Unije, ki pokriva vse segmente znanstvene in industrijske vrednostne verige (strojno opremo, programsko opremo, aplikacije, storitve, medsebojne povezave in napredna digitalna znanja in spretnosti). |
| --- | --- |

6.

uvedbo tehnologije, ki je že pripravljena za uporabo oziroma je operativna: superračunalništvo, razvito na podlagi raziskav in inovacij,
  zlasti nove tehnologije, ki so že kdaj pridobile finančna sredstva Unije ali jih zdaj črpajo,
  za vzpostavitev integriranega ekosistema visokozmogljivostnega računalništva Unije, ki pokriva vse segmente znanstvene in industrijske vrednostne verige (strojno opremo, programsko opremo, aplikacije, storitve, medsebojne povezave in napredna digitalna znanja in spretnosti).

zlasti nove tehnologije, ki so že kdaj pridobile finančna sredstva Unije ali jih zdaj črpajo,

Sprememba 182

Sprememba 182

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 1 – del 2 – odstavek 1

Priloga 1 – del 2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Program razvija in krepi temeljne zmogljivosti umetne inteligence v Evropi, kar vključuje podatkovne vire in zbirke algoritmov ter njihovo dostopnost za vsa podjetja in javne uprave, ter okrepitev in mreženje obstoječih obratov za preizkušanje umetne inteligence in poskuse z njo v državah članicah. | Program razvija in krepi temeljne zmogljivosti umetne inteligence
  in tehnologije distribuirane knjige transakcij
  v Evropi, kar vključuje podatkovne vire in zbirke algoritmov ter njihovo dostopnost za vsa podjetja in javne uprave, ter okrepitev in mreženje obstoječih obratov za preizkušanje umetne inteligence in poskuse z njo v državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Program razvija in krepi temeljne zmogljivosti umetne inteligence v Evropi, kar vključuje podatkovne vire in zbirke algoritmov ter njihovo dostopnost za vsa podjetja in javne uprave, ter okrepitev in mreženje obstoječih obratov za preizkušanje umetne inteligence in poskuse z njo v državah članicah.

Program razvija in krepi temeljne zmogljivosti umetne inteligence
  in tehnologije distribuirane knjige transakcij
  v Evropi, kar vključuje podatkovne vire in zbirke algoritmov ter njihovo dostopnost za vsa podjetja in javne uprave, ter okrepitev in mreženje obstoječih obratov za preizkušanje umetne inteligence in poskuse z njo v državah članicah.

in tehnologije distribuirane knjige transakcij

Sprememba 183

Sprememba 183

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 1 – del 4 – odstavek 1

Priloga 1 – del 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Program podpira enostaven dostop
  do
  naprednih digitalnih znanj in spretnosti, zlasti na področju visokozmogljivostnega računalništva, umetne inteligence, distribuirane knjige transakcij (npr. veriženje blokov) in kibernetske varnosti za trenutno in prihodnjo delovno silo, s tem da študentom, diplomantom in sedanjim delavcem omogoča sredstva za pridobitev in razvoj teh spretnosti, ne glede na njihovo lokacijo. | Program podpira enostaven dostop
  in priložnosti za usposabljanje na področju
  naprednih digitalnih znanj in spretnosti, zlasti na področju visokozmogljivostnega računalništva, umetne inteligence, distribuirane knjige transakcij (npr. veriženje blokov) in kibernetske varnosti za trenutno in prihodnjo delovno silo, s tem da študentom, diplomantom
  ali državljanom vseh starosti, ki potrebujejo izpopolnjevanje, iskalcem zaposlitve
  in sedanjim delavcem omogoča sredstva za pridobitev in razvoj teh spretnosti, ne glede na njihovo lokacijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Program podpira enostaven dostop
  do
  naprednih digitalnih znanj in spretnosti, zlasti na področju visokozmogljivostnega računalništva, umetne inteligence, distribuirane knjige transakcij (npr. veriženje blokov) in kibernetske varnosti za trenutno in prihodnjo delovno silo, s tem da študentom, diplomantom in sedanjim delavcem omogoča sredstva za pridobitev in razvoj teh spretnosti, ne glede na njihovo lokacijo.

do

Program podpira enostaven dostop
  in priložnosti za usposabljanje na področju
  naprednih digitalnih znanj in spretnosti, zlasti na področju visokozmogljivostnega računalništva, umetne inteligence, distribuirane knjige transakcij (npr. veriženje blokov) in kibernetske varnosti za trenutno in prihodnjo delovno silo, s tem da študentom, diplomantom
  ali državljanom vseh starosti, ki potrebujejo izpopolnjevanje, iskalcem zaposlitve
  in sedanjim delavcem omogoča sredstva za pridobitev in razvoj teh spretnosti, ne glede na njihovo lokacijo.

in priložnosti za usposabljanje na področju

ali državljanom vseh starosti, ki potrebujejo izpopolnjevanje, iskalcem zaposlitve

Sprememba 184

Sprememba 184

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 1 – del 4 – odstavek 2 – točka 1

Priloga 1 – del 4 – odstavek 2 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1. | dostop do usposabljanja na delovnem mestu s sodelovanjem pri pripravništvih v kompetenčnih centrih in podjetjih, ki uporabljajo napredne tehnologije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.

dostop do usposabljanja na delovnem mestu s sodelovanjem pri pripravništvih v kompetenčnih centrih in podjetjih, ki uporabljajo napredne tehnologije;

| 1. | dostop do usposabljanja na delovnem mestu
  in priložnosti za kombinirano učenje
  s sodelovanjem pri pripravništvih v kompetenčnih centrih in podjetjih, ki uporabljajo napredne tehnologije; |
| --- | --- |

1.

dostop do usposabljanja na delovnem mestu
  in priložnosti za kombinirano učenje
  s sodelovanjem pri pripravništvih v kompetenčnih centrih in podjetjih, ki uporabljajo napredne tehnologije;

in priložnosti za kombinirano učenje

Sprememba 185

Sprememba 185

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 1 – del 4 – odstavek 4

Priloga 1 – del 4 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vsi ukrepi bodo prednostno zasnovani in izvedeni prek vozlišč za digitalne inovacije, kot določa člen 
  15
  . | Vsi ukrepi bodo prednostno zasnovani in izvedeni prek vozlišč za digitalne inovacije, kot določa člen 
  16
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vsi ukrepi bodo prednostno zasnovani in izvedeni prek vozlišč za digitalne inovacije, kot določa člen 
  15
  .

15

Vsi ukrepi bodo prednostno zasnovani in izvedeni prek vozlišč za digitalne inovacije, kot določa člen 
  16
  .

16

Sprememba 186

Sprememba 186

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 1 – del 5 – poddel I – točka 1 – točka 1.2

Priloga 1 – del 5 – poddel I – točka 1 – točka 1.2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.2. | podpora zasnovi, pilotnemu izvajanju, uvedbi, vzdrževanju in spodbujanju koherentnega ekosistema čezmejne infrastrukture digitalnih storitev ter olajševanje neoviranih, celovitih, varnih, interoperabilnih, večjezičnih, čezmejnih in medsektorskih rešitev ter skupnih okvirov v javnih upravah. Ravno tako so vključene metodologije za ocenjevanje vpliva in koristi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.2.

podpora zasnovi, pilotnemu izvajanju, uvedbi, vzdrževanju in spodbujanju koherentnega ekosistema čezmejne infrastrukture digitalnih storitev ter olajševanje neoviranih, celovitih, varnih, interoperabilnih, večjezičnih, čezmejnih in medsektorskih rešitev ter skupnih okvirov v javnih upravah. Ravno tako so vključene metodologije za ocenjevanje vpliva in koristi;

| 1.2. | podpora zasnovi, pilotnemu izvajanju, uvedbi, vzdrževanju
  , širjenju
  in spodbujanju koherentnega ekosistema čezmejne infrastrukture digitalnih storitev ter olajševanje neoviranih, celovitih, varnih, interoperabilnih, večjezičnih, čezmejnih in medsektorskih rešitev ter skupnih okvirov v javnih upravah. Ravno tako so vključene metodologije za ocenjevanje vpliva in koristi; |
| --- | --- |

1.2.

podpora zasnovi, pilotnemu izvajanju, uvedbi, vzdrževanju
  , širjenju
  in spodbujanju koherentnega ekosistema čezmejne infrastrukture digitalnih storitev ter olajševanje neoviranih, celovitih, varnih, interoperabilnih, večjezičnih, čezmejnih in medsektorskih rešitev ter skupnih okvirov v javnih upravah. Ravno tako so vključene metodologije za ocenjevanje vpliva in koristi;

, širjenju

Sprememba 187

Sprememba 187

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 1 – del 5 – poddel I – točka 2 – točka 2.1

Priloga 1 – del 5 – poddel I – točka 2 – točka 2.1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.1. | omogočanje vsakemu državljanu EU, da čezmejno dostopa do svojih osebnih zdravstvenih podatkov ter jih izmenjuje, uporablja in upravlja, kjer koli se nahaja ali se nahajajo podatki. Dokončanje infrastrukture za digitalne storitve e-zdravja in njihova razširitev z novimi digitalnimi storitvami, podpora za uvedbo evropske oblike za izmenjavo elektronskih zdravstvenih zapisov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.1.

omogočanje vsakemu državljanu EU, da čezmejno dostopa do svojih osebnih zdravstvenih podatkov ter jih izmenjuje, uporablja in upravlja, kjer koli se nahaja ali se nahajajo podatki. Dokončanje infrastrukture za digitalne storitve e-zdravja in njihova razširitev z novimi digitalnimi storitvami, podpora za uvedbo evropske oblike za izmenjavo elektronskih zdravstvenih zapisov;

| 2.1. | omogočanje vsakemu državljanu EU, da čezmejno dostopa do svojih osebnih zdravstvenih podatkov
  na varen način in tako, da je pri tem zagotovljena zasebnost,
  ter jih izmenjuje, uporablja in upravlja, kjer koli se nahaja ali se nahajajo podatki. Dokončanje infrastrukture za digitalne storitve e-zdravja in njihova razširitev z novimi digitalnimi storitvami, podpora za uvedbo evropske oblike za izmenjavo elektronskih zdravstvenih zapisov; |
| --- | --- |

2.1.

omogočanje vsakemu državljanu EU, da čezmejno dostopa do svojih osebnih zdravstvenih podatkov
  na varen način in tako, da je pri tem zagotovljena zasebnost,
  ter jih izmenjuje, uporablja in upravlja, kjer koli se nahaja ali se nahajajo podatki. Dokončanje infrastrukture za digitalne storitve e-zdravja in njihova razširitev z novimi digitalnimi storitvami, podpora za uvedbo evropske oblike za izmenjavo elektronskih zdravstvenih zapisov;

na varen način in tako, da je pri tem zagotovljena zasebnost,

Sprememba 188

Sprememba 188

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 1 – del 5 – poddel I – točka 3

Priloga 1 – del 5 – poddel I – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3. | sodstvo: omogočanje nemotene in varne čezmejne elektronske komunikacije v sodstvu ter med sodnimi in drugimi pristojnimi organi na področju civilnega in kazenskega prava. Izboljšanje dostopa do sodnih in pravnih informacij in postopkov za državljane, podjetja, pravnike in člane sodnih organov s semantično interoperabilnimi medsebojnimi povezavami
  nacionalnih
  podatkovnih zbirk in registrov ter olajševanje zunajsodnega reševanja sporov prek spleta; spodbujanje razvoja in izvajanja inovativnih tehnologij za sodišča in pravosodne delavce na podlagi rešitev z umetno inteligenco, ki bi lahko poenostavili in pospešili postopke (na primer „pravnotehnološke“ aplikacije); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.

sodstvo: omogočanje nemotene in varne čezmejne elektronske komunikacije v sodstvu ter med sodnimi in drugimi pristojnimi organi na področju civilnega in kazenskega prava. Izboljšanje dostopa do sodnih in pravnih informacij in postopkov za državljane, podjetja, pravnike in člane sodnih organov s semantično interoperabilnimi medsebojnimi povezavami
  nacionalnih
  podatkovnih zbirk in registrov ter olajševanje zunajsodnega reševanja sporov prek spleta; spodbujanje razvoja in izvajanja inovativnih tehnologij za sodišča in pravosodne delavce na podlagi rešitev z umetno inteligenco, ki bi lahko poenostavili in pospešili postopke (na primer „pravnotehnološke“ aplikacije);

nacionalnih

| 3. | sodstvo: omogočanje nemotene in varne čezmejne elektronske komunikacije v sodstvu ter med sodnimi in drugimi pristojnimi organi na področju civilnega in kazenskega prava. Izboljšanje dostopa do sodnih in pravnih informacij in postopkov za državljane, podjetja, pravnike in člane sodnih organov s semantično interoperabilnimi medsebojnimi povezavami podatkovnih zbirk in registrov ter olajševanje zunajsodnega reševanja sporov prek spleta; spodbujanje razvoja in izvajanja inovativnih tehnologij za sodišča in pravosodne delavce na podlagi rešitev z umetno inteligenco, ki bi lahko poenostavili in pospešili postopke (na primer „pravnotehnološke“ aplikacije); |
| --- | --- |

3.

sodstvo: omogočanje nemotene in varne čezmejne elektronske komunikacije v sodstvu ter med sodnimi in drugimi pristojnimi organi na področju civilnega in kazenskega prava. Izboljšanje dostopa do sodnih in pravnih informacij in postopkov za državljane, podjetja, pravnike in člane sodnih organov s semantično interoperabilnimi medsebojnimi povezavami podatkovnih zbirk in registrov ter olajševanje zunajsodnega reševanja sporov prek spleta; spodbujanje razvoja in izvajanja inovativnih tehnologij za sodišča in pravosodne delavce na podlagi rešitev z umetno inteligenco, ki bi lahko poenostavili in pospešili postopke (na primer „pravnotehnološke“ aplikacije);

Sprememba 189

Sprememba 189

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 1 – del 5 – poddel I – točka 4

Priloga 1 – del 5 – poddel I – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4. | promet, energetika in okolje: uvedba decentraliziranih rešitev in infrastrukture, potrebnih za digitalne aplikacije velikega obsega, kot so pametna mesta
  ali
  pametna podeželska območja, ki podpirajo politike prometa, energije in okolja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.

promet, energetika in okolje: uvedba decentraliziranih rešitev in infrastrukture, potrebnih za digitalne aplikacije velikega obsega, kot so pametna mesta
  ali
  pametna podeželska območja, ki podpirajo politike prometa, energije in okolja;

ali

| 4. | promet, energetika in okolje: uvedba decentraliziranih rešitev in infrastrukture, potrebnih za digitalne aplikacije velikega obsega, kot so pametna mesta, pametna podeželska območja
  ali najbolj oddaljene regije
  , ki podpirajo politike prometa, energije in okolja; |
| --- | --- |

4.

promet, energetika in okolje: uvedba decentraliziranih rešitev in infrastrukture, potrebnih za digitalne aplikacije velikega obsega, kot so pametna mesta, pametna podeželska območja
  ali najbolj oddaljene regije
  , ki podpirajo politike prometa, energije in okolja;

ali najbolj oddaljene regije

Sprememba 190

Sprememba 190

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 1 – del 5 – poddel II – naslov

Priloga 1 – del 5 – poddel II – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| II | Začetne dejavnosti, povezane z 
  digitalizacijo
  industrije: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

II

Začetne dejavnosti, povezane z 
  digitalizacijo
  industrije:

digitalizacijo

| II | (Ne zadeva slovenske različice.) |
| --- | --- |

II

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 191

Sprememba 191

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 2 – del 2 – točka 2.2

Priloga 2 – del 2 – točka 2.2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.2 | Število podjetij in organizacij, ki
  uporabljajo
  umetno inteligenco |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.2

Število podjetij in organizacij, ki
  uporabljajo
  umetno inteligenco

uporabljajo

| 2.2 | Število podjetij in organizacij, ki
  preizkušajo
  umetno inteligenco
  in opravljajo poskuse z njo v sodelovanju z vozlišči za digitalne inovacije |
| --- | --- |

2.2

Število podjetij in organizacij, ki
  preizkušajo
  umetno inteligenco
  in opravljajo poskuse z njo v sodelovanju z vozlišči za digitalne inovacije

preizkušajo

in opravljajo poskuse z njo v sodelovanju z vozlišči za digitalne inovacije

Sprememba 192

Sprememba 192

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 2 – del 2 – točka 2.2 a (novo)

Priloga 2 – del 2 – točka 2.2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2.2a | Število konkretnih aplikacij umetne inteligence, podprtih s programom, ki se trenutno tržijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.2a

2.2a

Število konkretnih aplikacij umetne inteligence, podprtih s programom, ki se trenutno tržijo.

Sprememba 193

Sprememba 193

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 2 – del 4 – točka 4.1

Priloga 2 – del 4 – točka 4.1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.1 | Število
  usposobljenih in dejavnih
  strokovnjakov za IKT |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.1

Število
  usposobljenih in dejavnih
  strokovnjakov za IKT

usposobljenih in dejavnih

| 4.1 | Število strokovnjakov za IKT
  , ki se vsako leto usposabljajo in delajo v Uniji |
| --- | --- |

4.1

Število strokovnjakov za IKT
  , ki se vsako leto usposabljajo in delajo v Uniji

, ki se vsako leto usposabljajo in delajo v Uniji

Sprememba 194

Sprememba 194

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 2 – del 4 – točka 4.2

Priloga 2 – del 4 – točka 4.2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.2 | Število podjetij, ki imajo težave pri zaposlovanju strokovnjakov za IKT |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.2

Število podjetij, ki imajo težave pri zaposlovanju strokovnjakov za IKT

| 4.2 | Število podjetij
  v Uniji
  , ki imajo težave pri zaposlovanju strokovnjakov za IKT
  , za vsako leto |
| --- | --- |

4.2

Število podjetij
  v Uniji
  , ki imajo težave pri zaposlovanju strokovnjakov za IKT
  , za vsako leto

v Uniji

, za vsako leto

Sprememba 195

Sprememba 195

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 2 – del 4 – točka 4.2 b (novo)

Priloga 2 – del 4 – točka 4.2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4.2b | Število študentov, diplomantov in brezposelnih, ki so izboljšali svoj status po usposabljanju, zagotovljenem v okviru programa |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.2b

4.2b

Število študentov, diplomantov in brezposelnih, ki so izboljšali svoj status po usposabljanju, zagotovljenem v okviru programa

Sprememba 196

Sprememba 196

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 2 – del 5 – točka 5.1

Priloga 2 – del 5 – točka 5.1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.1 | Uporaba
  digitalnih javnih storitev |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.1

Uporaba
  digitalnih javnih storitev

Uporaba

| 5.1 | Pogostost uporabe
  digitalnih javnih storitev |
| --- | --- |

5.1

Pogostost uporabe
  digitalnih javnih storitev

Pogostost uporabe

Sprememba 197

Sprememba 197

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 2 – del 5 – točka 5.2

Priloga 2 – del 5 – točka 5.2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.2 | Zelo
  digitalno intenzivna podjetja |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.2

Zelo
  digitalno intenzivna podjetja

digitalno intenzivna podjetja

| 5.2 | Število digitalno
  zelo
  intenzivnih podjetij |
| --- | --- |

5.2

Število digitalno
  zelo
  intenzivnih podjetij

Število digitalno

intenzivnih podjetij

Sprememba 198

Sprememba 198

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 2 – del 5 – točka 5.3

Priloga 2 – del 5 – točka 5.3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.3 | Uskladitev
  nacionalnih okvirov interoperabilnosti z evropskim okvirom interoperabilnosti |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.3

Uskladitev
  nacionalnih okvirov interoperabilnosti z evropskim okvirom interoperabilnosti

Uskladitev

| 5.3 | Obseg uskladitve
  nacionalnih okvirov interoperabilnosti z evropskim okvirom interoperabilnosti |
| --- | --- |

5.3

Obseg uskladitve
  nacionalnih okvirov interoperabilnosti z evropskim okvirom interoperabilnosti

Obseg uskladitve

Sprememba 199

Sprememba 199

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 3 – točka 1 – točka b a (novo)

Priloga 3 – točka 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | program za digitalno Evropo dejavno ustvarja sinergije s programom Obzorje Evropa pri trajnosti podatkov, ki izhajajo iz raziskovalnih projektov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

program za digitalno Evropo dejavno ustvarja sinergije s programom Obzorje Evropa pri trajnosti podatkov, ki izhajajo iz raziskovalnih projektov;

program za digitalno Evropo dejavno ustvarja sinergije s programom Obzorje Evropa pri trajnosti podatkov, ki izhajajo iz raziskovalnih projektov;

Sprememba 200

Sprememba 200

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 3 – točka 1 – točka c

Priloga 3 – točka 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | bo program za digitalno Evropo prinesel vlaganja v i) graditev digitalnih zmogljivosti v visokozmogljivostnem računalništvu, umetni inteligenci, kibernetski varnosti in naprednih digitalnih znanj in spretnostih ter ii) nacionalno
  in
  regionalno uvajanje z unijskim okvirom digitalnih zmogljivosti in najnovejših digitalnih tehnologij na področjih javnega interesa (kot so zdravstvo, javna uprava, pravosodje in izobraževanje) ali nedelovanja trga (kot je digitalizacija podjetij, zlasti malih in srednjih); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

bo program za digitalno Evropo prinesel vlaganja v i) graditev digitalnih zmogljivosti v visokozmogljivostnem računalništvu, umetni inteligenci, kibernetski varnosti in naprednih digitalnih znanj in spretnostih ter ii) nacionalno
  in
  regionalno uvajanje z unijskim okvirom digitalnih zmogljivosti in najnovejših digitalnih tehnologij na področjih javnega interesa (kot so zdravstvo, javna uprava, pravosodje in izobraževanje) ali nedelovanja trga (kot je digitalizacija podjetij, zlasti malih in srednjih);

in

| (c) | bo program za digitalno Evropo prinesel vlaganja v i) graditev digitalnih zmogljivosti v visokozmogljivostnem računalništvu, umetni inteligenci, kibernetski varnosti in naprednih digitalnih znanj in spretnostih ter ii) nacionalno, regionalno
  in lokalno
  uvajanje z unijskim okvirom digitalnih zmogljivosti in najnovejših digitalnih tehnologij na področjih javnega interesa (kot so zdravstvo, javna uprava, pravosodje in izobraževanje) ali nedelovanja trga (kot je digitalizacija podjetij, zlasti malih in srednjih); |
| --- | --- |

(c)

bo program za digitalno Evropo prinesel vlaganja v i) graditev digitalnih zmogljivosti v visokozmogljivostnem računalništvu, umetni inteligenci, kibernetski varnosti in naprednih digitalnih znanj in spretnostih ter ii) nacionalno, regionalno
  in lokalno
  uvajanje z unijskim okvirom digitalnih zmogljivosti in najnovejših digitalnih tehnologij na področjih javnega interesa (kot so zdravstvo, javna uprava, pravosodje in izobraževanje) ali nedelovanja trga (kot je digitalizacija podjetij, zlasti malih in srednjih);

in lokalno

Sprememba 201

Sprememba 201

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 3 – točka 3 – točka c

Priloga 3 – točka 3 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | bo program za digitalno Evropo prinesel vlaganja v i) graditev digitalnih zmogljivosti v visokozmogljivostnem računalništvu, umetni inteligenci, kibernetski varnosti in naprednih digitalnih znanj in spretnostih ter ii) nacionalno in regionalno uvajanje z unijskim okvirom digitalnih zmogljivosti in najnovejših digitalnih tehnologij na področjih javnega interesa (kot so zdravstvo, javna uprava, pravosodje in izobraževanje) ali nedelovanja trga (kot je digitalizacija podjetij, zlasti malih in srednjih); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

bo program za digitalno Evropo prinesel vlaganja v i) graditev digitalnih zmogljivosti v visokozmogljivostnem računalništvu, umetni inteligenci, kibernetski varnosti in naprednih digitalnih znanj in spretnostih ter ii) nacionalno in regionalno uvajanje z unijskim okvirom digitalnih zmogljivosti in najnovejših digitalnih tehnologij na področjih javnega interesa (kot so zdravstvo, javna uprava, pravosodje in izobraževanje) ali nedelovanja trga (kot je digitalizacija podjetij, zlasti malih in srednjih);

| (c) | bo program za digitalno Evropo prinesel vlaganja v i) graditev digitalnih zmogljivosti v visokozmogljivostnem računalništvu, umetni inteligenci,
  tehnologiji distribuirane knjige transakcij,
  kibernetski varnosti in naprednih digitalnih znanj in spretnostih ter ii) nacionalno in regionalno uvajanje z unijskim okvirom digitalnih zmogljivosti in najnovejših digitalnih tehnologij na področjih javnega interesa (kot so zdravstvo, javna uprava, pravosodje in izobraževanje) ali nedelovanja trga (kot je digitalizacija podjetij, zlasti malih in srednjih); |
| --- | --- |

(c)

bo program za digitalno Evropo prinesel vlaganja v i) graditev digitalnih zmogljivosti v visokozmogljivostnem računalništvu, umetni inteligenci,
  tehnologiji distribuirane knjige transakcij,
  kibernetski varnosti in naprednih digitalnih znanj in spretnostih ter ii) nacionalno in regionalno uvajanje z unijskim okvirom digitalnih zmogljivosti in najnovejših digitalnih tehnologij na področjih javnega interesa (kot so zdravstvo, javna uprava, pravosodje in izobraževanje) ali nedelovanja trga (kot je digitalizacija podjetij, zlasti malih in srednjih);

tehnologiji distribuirane knjige transakcij,

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0408/2018).

1

(53)  Sklep Sveta / /EU.

53

(53)  Sklep Sveta / /EU.

53

(54)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016; UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

54

(54)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

54

(54a)  
  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

54a

Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(55)  https://www.eu2017.ee/news/insights/conclusions-after-tallinn-digital-summit

55

(56)  https://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

56

(55)  https://www.eu2017.ee/news/insights/conclusions-after-tallinn-digital-summit

55

(56)  https://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

56

(57)  COM(2018)0098.

57

(57)  COM(2018)0098.

57

(58)  COM(2018)0125.

58

(58)  COM(2018)0125.

58

(59)  Kot navedeno v sporočilu o digitalizaciji evropskega gospodarstva (COM(2016)0180).

59

(59)  Kot navedeno v sporočilu o digitalizaciji evropskega gospodarstva (COM(2016)0180).

59

60

61

62

60

61

62

(63)  Ocena učinka, priložena dokumentu predlog Uredbe Sveta o ustanovitvi skupnega podjetja EuroHPC (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment)

63

(63)  Ocena učinka, priložena dokumentu predlog Uredbe Sveta o ustanovitvi skupnega podjetja EuroHPC (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment)

63

(64)  Sklic dokumenta A8-0183/2017, dostopen na: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P8-TA-2017-0240

64

(64)  Sklic dokumenta A8-0183/2017, dostopen na: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P8-TA-2017-0240

64

(65)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/cybersecurity

65

(65)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/cybersecurity

65

(67)  Sklic dokumenta A8-0183/2017, dostopen na: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P8-TA-2017-0240

67

(67)  Sklic dokumenta A8-0183/2017, dostopen na: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P8-TA-2017-0240

67

(68)  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=51628

68

(68)  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=51628

68

(69)  COM(2016)0725.

69

(69)  COM(2016)0725.

69

(71)  
  črtano

71

črtano

(73)  COM(2016)0180. Digitalizacija evropske industrije – izkoriščanje vseh prednosti enotnega digitalnega trga

73

(73)  COM(2016)0180. Digitalizacija evropske industrije – izkoriščanje vseh prednosti enotnega digitalnega trga

73

(1a)  
  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

1a

Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

(74)  COM(2018)0321, str. 1

74

(74)  COM(2018)0321, str. 1

74

(75)  
  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

75

Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(1a)  
  Sporočilo z dne 25. aprila 2018 o umetni inteligenci za Evropo, COM(2018)0237, dostopno na: http://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/com/2018/0237/COM_COM(2018)0237_SL.pdf

1a

Sporočilo z dne 25. aprila 2018 o umetni inteligenci za Evropo, COM(2018)0237, dostopno na: http://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/com/2018/0237/COM_COM(2018)0237_SL.pdf

(77)  Milijarde milijard (1018) tekočih operacij na sekundo.

77

(77)  Milijarde milijard (1018) tekočih operacij na sekundo.

77

(78)  Tisočkrat hitreje od eksaravni.

78

(78)  Tisočkrat hitreje od eksaravni.

78

(1a)  
  Uredba o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za visokozmogljivo računalništvo. 10594/18. Bruselj, 18. september 2018 (OR. en). http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/sl/pdf

1a

Uredba o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za visokozmogljivo računalništvo. 10594/18. Bruselj, 18. september 2018 (OR. en). http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/sl/pdf

(79)  UL L 194, 19.7.2016, str. 1.

79

(79)  UL L 194, 19.7.2016, str. 1.

79

(1a)  
  Uredba ... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega industrijskega, tehnološkega in raziskovalnega strokovnega centra za kibernetsko varnost ter mreže nacionalnih koordinacijskih centrov.

1a

Uredba ... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega industrijskega, tehnološkega in raziskovalnega strokovnega centra za kibernetsko varnost ter mreže nacionalnih koordinacijskih centrov.

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/846 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/846

---

P8_TA(2018)0522

Sporazum med ZDA in EU o sodelovanju pri ureditvi varnosti civilnega letalstva ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi spremembe Sporazuma med Združenimi državami Amerike in Evropsko skupnostjo o sodelovanju pri ureditvi varnosti civilnega letalstva v imenu Evropske unije (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 388/46)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07482/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07482/2018),

| — | ob upoštevanju spremembe št. 1 Sporazuma o sodelovanju pri ureditvi varnosti civilnega letalstva med Združenimi državami Amerike in Evropsko skupnostjo (07236/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremembe št. 1 Sporazuma o sodelovanju pri ureditvi varnosti civilnega letalstva med Združenimi državami Amerike in Evropsko skupnostjo (07236/2017),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0157/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0157/2018),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A8-0432/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A8-0432/2018),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/847 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/847

---

P8_TA(2018)0523

Skupni sistem davka na digitalne storitve za prihodke od opravljanja nekaterih digitalnih storitev *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o predlogu direktive Sveta o skupnem sistemu davka na digitalne storitve za prihodke od opravljanja nekaterih digitalnih storitev (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2020/C 388/47)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0148), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0148),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0137/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0137/2018),

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj danskega, irskega in malteškega parlamenta ter nizozemske poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih ti izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj danskega, irskega in malteškega parlamenta ter nizozemske poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih ti izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0428/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0428/2018),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Svetovno gospodarstvo hitro postaja digitalno, zato so se pojavili novi načini poslovanja. Za digitalne družbe je značilno dejstvo, da je njihovo poslovanje močno povezano z internetom. Zlasti digitalni poslovni modeli so v veliki meri odvisni od zmožnosti opravljanja dejavnosti na daljavo in z omejeno fizično prisotnostjo ali brez nje, prispevka končnih uporabnikov k ustvarjanju vrednosti in pomena neopredmetenih sredstev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Svetovno gospodarstvo hitro postaja digitalno, zato so se pojavili novi načini poslovanja. Za digitalne družbe je značilno dejstvo, da je njihovo poslovanje močno povezano z internetom. Zlasti digitalni poslovni modeli so v veliki meri odvisni od zmožnosti opravljanja dejavnosti na daljavo in z omejeno fizično prisotnostjo ali brez nje, prispevka končnih uporabnikov k ustvarjanju vrednosti in pomena neopredmetenih sredstev.

| (1) | Svetovno gospodarstvo hitro postaja digitalno, zato so se pojavili novi načini poslovanja. Za digitalne družbe je značilno dejstvo, da je njihovo poslovanje močno povezano z internetom. Zlasti digitalni poslovni modeli so v veliki meri odvisni od zmožnosti opravljanja dejavnosti na daljavo in z omejeno fizično
  ali obdavčljivo
  prisotnostjo
  v zadevni državi
  ali brez nje, prispevka končnih uporabnikov k ustvarjanju vrednosti in pomena neopredmetenih sredstev. |
| --- | --- |

(1)

Svetovno gospodarstvo hitro postaja digitalno, zato so se pojavili novi načini poslovanja. Za digitalne družbe je značilno dejstvo, da je njihovo poslovanje močno povezano z internetom. Zlasti digitalni poslovni modeli so v veliki meri odvisni od zmožnosti opravljanja dejavnosti na daljavo in z omejeno fizično
  ali obdavčljivo
  prisotnostjo
  v zadevni državi
  ali brez nje, prispevka končnih uporabnikov k ustvarjanju vrednosti in pomena neopredmetenih sredstev.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Sedanja pravila o obdavčitvi dohodkov pravnih oseb so bila v glavnem razvita v 20. stoletju za tradicionalna podjetja. Temeljijo na zamisli, da bi bilo treba obdavčitev izvesti tam, kjer se ustvarja vrednost. Vendar je uporaba sedanjih pravil za digitalno gospodarstvo privedla do neusklajenosti med krajem obdavčitve dobička in krajem ustvarjanja vrednosti, zlasti v primeru poslovnih modelov, ki so močno odvisni od udeležbe uporabnikov. Zato se je izkazalo, da sedanja pravila o davku od dohodkov pravnih oseb
  niso primerna
  za obdavčitev dobička digitalnega gospodarstva in jih je treba pregledati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Sedanja pravila o obdavčitvi dohodkov pravnih oseb so bila v glavnem razvita v 20. stoletju za tradicionalna podjetja. Temeljijo na zamisli, da bi bilo treba obdavčitev izvesti tam, kjer se ustvarja vrednost. Vendar je uporaba sedanjih pravil za digitalno gospodarstvo privedla do neusklajenosti med krajem obdavčitve dobička in krajem ustvarjanja vrednosti, zlasti v primeru poslovnih modelov, ki so močno odvisni od udeležbe uporabnikov. Zato se je izkazalo, da sedanja pravila o davku od dohodkov pravnih oseb
  niso primerna
  za obdavčitev dobička digitalnega gospodarstva in jih je treba pregledati.

| (2) | Sedanja pravila o obdavčitvi dohodkov pravnih oseb so bila v glavnem razvita v 20. stoletju za tradicionalna podjetja. Temeljijo na zamisli, da bi bilo treba obdavčitev izvesti tam, kjer se ustvarja vrednost. Vendar je uporaba sedanjih pravil za digitalno gospodarstvo privedla do neusklajenosti med krajem obdavčitve dobička in krajem ustvarjanja vrednosti, zlasti v primeru poslovnih modelov, ki so močno odvisni od udeležbe uporabnikov
  . Digitalizacija je spremenila vlogo uporabnikov in jim omogočila vse večjo vključenost v ustvarjanje vrednosti.
  Zato se je izkazalo, da sedanja pravila o davku od dohodkov pravnih oseb za obdavčitev dobička digitalnega gospodarstva
  ne upoštevajo tega novega dejavnika
  in jih je
  nujno
  treba pregledati. |
| --- | --- |

(2)

Sedanja pravila o obdavčitvi dohodkov pravnih oseb so bila v glavnem razvita v 20. stoletju za tradicionalna podjetja. Temeljijo na zamisli, da bi bilo treba obdavčitev izvesti tam, kjer se ustvarja vrednost. Vendar je uporaba sedanjih pravil za digitalno gospodarstvo privedla do neusklajenosti med krajem obdavčitve dobička in krajem ustvarjanja vrednosti, zlasti v primeru poslovnih modelov, ki so močno odvisni od udeležbe uporabnikov
  . Digitalizacija je spremenila vlogo uporabnikov in jim omogočila vse večjo vključenost v ustvarjanje vrednosti.
  Zato se je izkazalo, da sedanja pravila o davku od dohodkov pravnih oseb za obdavčitev dobička digitalnega gospodarstva
  ne upoštevajo tega novega dejavnika
  in jih je
  nujno
  treba pregledati.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Cilj je zapolniti vrzel med obdavčenjem digitalnih prihodkov in tradicionalnih prihodkov. Trenutno digitalna podjetja v povprečju plačujejo dejansko davčno stopnjo samo 9,5  % v primerjavi z 23,2  % za tradicionalne poslovne modele

   (1a)

  . Davčni sistem mora biti pravičen in koristiti celotni družbi. Vsa podjetja na enotnem trgu morajo imeti enake konkurenčne pogoje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Cilj je zapolniti vrzel med obdavčenjem digitalnih prihodkov in tradicionalnih prihodkov. Trenutno digitalna podjetja v povprečju plačujejo dejansko davčno stopnjo samo 9,5  % v primerjavi z 23,2  % za tradicionalne poslovne modele

   (1a)

  . Davčni sistem mora biti pravičen in koristiti celotni družbi. Vsa podjetja na enotnem trgu morajo imeti enake konkurenčne pogoje.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Navedeni pregled je pomemben element enotnega digitalnega trga (3), saj enotni digitalni trg potrebuje sodoben in stabilen davčni okvir za
  digitalno
  gospodarstvo, da bi se spodbujale inovacije, odpravila razdrobljenost trga in da bi se vsem akterjem omogočilo, da pod pravičnimi in uravnoteženimi pogoji izkoristijo novo tržno dinamiko. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Navedeni pregled je pomemben element enotnega digitalnega trga (3), saj enotni digitalni trg potrebuje sodoben in stabilen davčni okvir za
  digitalno
  gospodarstvo, da bi se spodbujale inovacije, odpravila razdrobljenost trga in da bi se vsem akterjem omogočilo, da pod pravičnimi in uravnoteženimi pogoji izkoristijo novo tržno dinamiko.

| (3) | Navedeni pregled je pomemben element enotnega digitalnega trga (3), saj enotni digitalni trg potrebuje
  pravičen,
  sodoben in stabilen davčni okvir za
  digitalizirano
  gospodarstvo, da bi se spodbujale inovacije
  in vključujoča rast
  , odpravila razdrobljenost trga in da bi se vsem akterjem omogočilo, da pod pravičnimi in uravnoteženimi pogoji izkoristijo novo tržno dinamiko.
  Digitalizacija vpliva na celotno gospodarstvo, kar presega uvedbo davka na digitalne storitve, zato bi bilo treba spremeniti davčna pravila. Ad hoc ukrepi iz te direktive ne bi smeli omejevati prizadevanj na področju obdavčenja pomembne digitalne prisotnosti in vključitve tega obdavčenja v skupno konsolidirano osnovo za davek od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(3)

Navedeni pregled je pomemben element enotnega digitalnega trga (3), saj enotni digitalni trg potrebuje
  pravičen,
  sodoben in stabilen davčni okvir za
  digitalizirano
  gospodarstvo, da bi se spodbujale inovacije
  in vključujoča rast
  , odpravila razdrobljenost trga in da bi se vsem akterjem omogočilo, da pod pravičnimi in uravnoteženimi pogoji izkoristijo novo tržno dinamiko.
  Digitalizacija vpliva na celotno gospodarstvo, kar presega uvedbo davka na digitalne storitve, zato bi bilo treba spremeniti davčna pravila. Ad hoc ukrepi iz te direktive ne bi smeli omejevati prizadevanj na področju obdavčenja pomembne digitalne prisotnosti in vključitve tega obdavčenja v skupno konsolidirano osnovo za davek od dohodkov pravnih oseb.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Ker je problem obdavčitve digitalnega gospodarstva globalen, bi bilo zanj najbolje poiskati večstransko mednarodno rešitev. Zato je Komisija dejavno vključena v mednarodno razpravo. OECD se trenutno
  ukvarja
  s tem vprašanjem. Vendar je napredek na mednarodni ravni težko doseči. Zato se sprejemajo ukrepi za prilagoditev pravil o davku od dohodkov pravnih oseb na ravni Unije (6) in za spodbujanje sklenitve sporazumov z državami, ki niso pod jurisdikcijo Unije (7), tako da se lahko okvir davka od dohodkov pravnih oseb uskladi z novimi digitalnimi poslovnimi modeli. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Ker je problem obdavčitve digitalnega gospodarstva globalen, bi bilo zanj najbolje poiskati večstransko mednarodno rešitev. Zato je Komisija dejavno vključena v mednarodno razpravo. OECD se trenutno
  ukvarja
  s tem vprašanjem. Vendar je napredek na mednarodni ravni težko doseči. Zato se sprejemajo ukrepi za prilagoditev pravil o davku od dohodkov pravnih oseb na ravni Unije (6) in za spodbujanje sklenitve sporazumov z državami, ki niso pod jurisdikcijo Unije (7), tako da se lahko okvir davka od dohodkov pravnih oseb uskladi z novimi digitalnimi poslovnimi modeli.

| (5) | Ker je problem obdavčitve digitalnega gospodarstva globalen, bi bilo zanj najbolje poiskati večstransko mednarodno rešitev. Zato je Komisija dejavno vključena v mednarodno razpravo. OECD
  , Mednarodni denarni sklad (MDS), Združeni narodi (OZN) in Skupina Svetovne banke, ki oblikujejo platformo za sodelovanje na davčnem področju,
  se trenutno
  ukvarjajo
  s tem vprašanjem. Vendar je napredek na mednarodni ravni težko doseči. Zato se sprejemajo ukrepi za prilagoditev pravil o davku od dohodkov pravnih oseb na ravni Unije (6) in za spodbujanje sklenitve sporazumov z državami, ki niso pod jurisdikcijo Unije (7), tako da se lahko okvir davka od dohodkov pravnih oseb uskladi z novimi digitalnimi poslovnimi modeli.
  Zagotoviti bi bilo treba skladnost z zbirnim okvirom za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, da se preprečita odstopanje od mednarodnih standardov in še večja zapletenost. |
| --- | --- |

(5)

Ker je problem obdavčitve digitalnega gospodarstva globalen, bi bilo zanj najbolje poiskati večstransko mednarodno rešitev. Zato je Komisija dejavno vključena v mednarodno razpravo. OECD
  , Mednarodni denarni sklad (MDS), Združeni narodi (OZN) in Skupina Svetovne banke, ki oblikujejo platformo za sodelovanje na davčnem področju,
  se trenutno
  ukvarjajo
  s tem vprašanjem. Vendar je napredek na mednarodni ravni težko doseči. Zato se sprejemajo ukrepi za prilagoditev pravil o davku od dohodkov pravnih oseb na ravni Unije (6) in za spodbujanje sklenitve sporazumov z državami, ki niso pod jurisdikcijo Unije (7), tako da se lahko okvir davka od dohodkov pravnih oseb uskladi z novimi digitalnimi poslovnimi modeli.
  Zagotoviti bi bilo treba skladnost z zbirnim okvirom za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, da se preprečita odstopanje od mednarodnih standardov in še večja zapletenost.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Države članice se do uvedbe takega ukrepa, za sprejetje in izvajanje katerega bo morda potreben čas, spopadajo s pritiskom glede ukrepanja v zvezi s tem vprašanjem zaradi tveganja, da se njihove osnove za davek od dohodkov pravnih oseb sčasoma precej znižujejo. Zaradi neusklajenih ukrepov, ki jih države članice sprejmejo same, bi se lahko razdrobil enotni trg in izkrivljala konkurenca, kar bi oviralo razvoj novih digitalnih rešitev in konkurenčnost Unije kot celote. Zato je treba sprejeti usklajen pristop k vmesni rešitvi, ki bo usmerjeno odpravila to težavo, dokler ne bo na voljo celovita rešitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Države članice se do uvedbe takega ukrepa, za sprejetje in izvajanje katerega bo morda potreben čas, spopadajo s pritiskom glede ukrepanja v zvezi s tem vprašanjem zaradi tveganja, da se njihove osnove za davek od dohodkov pravnih oseb sčasoma precej znižujejo. Zaradi neusklajenih ukrepov, ki jih države članice sprejmejo same, bi se lahko razdrobil enotni trg in izkrivljala konkurenca, kar bi oviralo razvoj novih digitalnih rešitev in konkurenčnost Unije kot celote. Zato je treba sprejeti usklajen pristop k vmesni rešitvi, ki bo usmerjeno odpravila to težavo, dokler ne bo na voljo celovita rešitev.

| (6) | Države članice se do uvedbe takega ukrepa, za sprejetje in izvajanje katerega bo morda potreben čas, spopadajo s pritiskom glede ukrepanja v zvezi s tem vprašanjem zaradi tveganja, da se njihove osnove za davek od dohodkov pravnih oseb sčasoma precej znižujejo. Zaradi neusklajenih ukrepov, ki jih države članice sprejmejo same, bi se lahko razdrobil enotni trg in izkrivljala konkurenca, kar bi oviralo razvoj novih digitalnih rešitev in konkurenčnost Unije kot celote. Zato je treba sprejeti usklajen pristop k vmesni rešitvi, ki bo usmerjeno odpravila to težavo, dokler ne bo na voljo celovita rešitev.
  Začasno rešitev bi bilo treba časovno omejiti, da ne bi nehote postala trajna. Zato bi bilo treba uvesti klavzulo o časovni omejitvi veljavnosti, v skladu s katero bi ta direktiva samodejno prenehala veljati, ko bi bila vzpostavljena celovita rešitev, po možnosti na mednarodni ravni. Če do 31. decembra 2020 ne bo sprejeta nobena celovita rešitev, bi morala Komisija razmisliti o predlogu na podlagi člena 116 Pogodbe o delovanju Evropske unije, pri čemer Evropski parlament in Svet delujeta po rednem zakonodajnem postopku. To je nujno potrebno za to, da se brez odlašanja doseže dogovor in prepreči povečevanje enostranskih nacionalnih davkov držav članic na digitalne storitve. |
| --- | --- |

(6)

Države članice se do uvedbe takega ukrepa, za sprejetje in izvajanje katerega bo morda potreben čas, spopadajo s pritiskom glede ukrepanja v zvezi s tem vprašanjem zaradi tveganja, da se njihove osnove za davek od dohodkov pravnih oseb sčasoma precej znižujejo. Zaradi neusklajenih ukrepov, ki jih države članice sprejmejo same, bi se lahko razdrobil enotni trg in izkrivljala konkurenca, kar bi oviralo razvoj novih digitalnih rešitev in konkurenčnost Unije kot celote. Zato je treba sprejeti usklajen pristop k vmesni rešitvi, ki bo usmerjeno odpravila to težavo, dokler ne bo na voljo celovita rešitev.
  Začasno rešitev bi bilo treba časovno omejiti, da ne bi nehote postala trajna. Zato bi bilo treba uvesti klavzulo o časovni omejitvi veljavnosti, v skladu s katero bi ta direktiva samodejno prenehala veljati, ko bi bila vzpostavljena celovita rešitev, po možnosti na mednarodni ravni. Če do 31. decembra 2020 ne bo sprejeta nobena celovita rešitev, bi morala Komisija razmisliti o predlogu na podlagi člena 116 Pogodbe o delovanju Evropske unije, pri čemer Evropski parlament in Svet delujeta po rednem zakonodajnem postopku. To je nujno potrebno za to, da se brez odlašanja doseže dogovor in prepreči povečevanje enostranskih nacionalnih davkov držav članic na digitalne storitve.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | S to vmesno rešitvijo bi se moral vzpostaviti skupni sistem davka na digitalne storitve za prihodke od nekaterih digitalnih storitev, ki jih opravljajo nekateri subjekti. Ukrep bi moral biti enostaven za izvajanje in usmerjen v prihodke od opravljanja digitalnih storitev, kjer uporabniki znatno prispevajo k procesu ustvarjanja vrednosti. Na
  takem
  dejavniku (ustvarjanje vrednosti s strani uporabnikov) temelji tudi ukrep v zvezi s pravili o davku od dohodka pravnih oseb, kot je opisano v uvodni izjavi 5. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

S to vmesno rešitvijo bi se moral vzpostaviti skupni sistem davka na digitalne storitve za prihodke od nekaterih digitalnih storitev, ki jih opravljajo nekateri subjekti. Ukrep bi moral biti enostaven za izvajanje in usmerjen v prihodke od opravljanja digitalnih storitev, kjer uporabniki znatno prispevajo k procesu ustvarjanja vrednosti. Na
  takem
  dejavniku (ustvarjanje vrednosti s strani uporabnikov) temelji tudi ukrep v zvezi s pravili o davku od dohodka pravnih oseb, kot je opisano v uvodni izjavi 5.

| (7) | S to vmesno rešitvijo bi se moral vzpostaviti skupni sistem davka na digitalne storitve za prihodke od nekaterih digitalnih storitev,
  vključno s spletno vsebino,
  ki jih opravljajo nekateri subjekti. Ukrep bi moral biti enostaven za izvajanje in usmerjen v prihodke od opravljanja digitalnih storitev, kjer uporabniki
  in neopredmetena sredstva
  znatno prispevajo k procesu ustvarjanja vrednosti. Na
  tem
  dejavniku (ustvarjanje vrednosti s strani uporabnikov
  in močno opiranje na neopredmetena sredstva
  ) temelji tudi ukrep v zvezi s pravili o davku od dohodka pravnih oseb, kot je opisano v uvodni izjavi 5. |
| --- | --- |

(7)

S to vmesno rešitvijo bi se moral vzpostaviti skupni sistem davka na digitalne storitve za prihodke od nekaterih digitalnih storitev,
  vključno s spletno vsebino,
  ki jih opravljajo nekateri subjekti. Ukrep bi moral biti enostaven za izvajanje in usmerjen v prihodke od opravljanja digitalnih storitev, kjer uporabniki
  in neopredmetena sredstva
  znatno prispevajo k procesu ustvarjanja vrednosti. Na
  tem
  dejavniku (ustvarjanje vrednosti s strani uporabnikov
  in močno opiranje na neopredmetena sredstva
  ) temelji tudi ukrep v zvezi s pravili o davku od dohodka pravnih oseb, kot je opisano v uvodni izjavi 5.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Davek na digitalne storitve bi bilo treba uporabljati
  le
  za prihodke od opravljanja
  nekaterih
  digitalnih storitev
  . Digitalne storitve bi morale biti tiste
  , ki so večinoma odvisne od ustvarjanja vrednosti s strani uporabnikov
  , pri čemer je razlika med krajem obdavčitve dobička in krajem, v katerem so uporabniki, običajno največja
  .
  Obdavčiti bi bilo treba prihodke od obdelave prispevka uporabnika in ne same udeležbe uporabnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Davek na digitalne storitve bi bilo treba uporabljati
  le
  za prihodke od opravljanja
  nekaterih
  digitalnih storitev
  . Digitalne storitve bi morale biti tiste
  , ki so večinoma odvisne od ustvarjanja vrednosti s strani uporabnikov
  , pri čemer je razlika med krajem obdavčitve dobička in krajem, v katerem so uporabniki, običajno največja
  .
  Obdavčiti bi bilo treba prihodke od obdelave prispevka uporabnika in ne same udeležbe uporabnikov.

| (9) | Davek na digitalne storitve bi bilo treba uporabljati za prihodke od opravljanja digitalnih storitev, ki so večinoma odvisne od ustvarjanja vrednosti s strani uporabnikov
  in zmožnosti dobave storitev brez fizične prisotnosti ali z zelo omejeno fizično prisotnostjo
  .
  V teh primerih je razlika med krajem obdavčitve dobička
  in
  krajem, kjer so uporabniki, običajno največja
  . |
| --- | --- |

(9)

Davek na digitalne storitve bi bilo treba uporabljati za prihodke od opravljanja digitalnih storitev, ki so večinoma odvisne od ustvarjanja vrednosti s strani uporabnikov
  in zmožnosti dobave storitev brez fizične prisotnosti ali z zelo omejeno fizično prisotnostjo
  .
  V teh primerih je razlika med krajem obdavčitve dobička
  in
  krajem, kjer so uporabniki, običajno največja
  .

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Obdavčljivi bi morali biti zlasti prihodki od opravljanja naslednjih storitev: (i) oglaševanje na digitalnem vmesniku, usmerjeno v uporabnike tega vmesnika; (ii) omogočanje dostopa do večstranskih digitalnih vmesnikov, ki uporabnikom omogočajo, da poiščejo druge uporabnike in z njimi komunicirajo, lahko pa tudi omogočajo osnovno dobavo blaga ali opravljanje storitev neposredno med uporabniki (včasih imenovane „posredniške storitve“), in
  (iii) prenos
  podatkov, zbranih o uporabnikih, ki so bili ustvarjeni z dejavnostmi takih uporabnikov na digitalnih vmesnikih. Če se z opravljanjem takih storitev ne pridobijo nobeni prihodki, ne bi smelo biti obveznosti plačila davka na digitalne storitve. Tudi drugi prihodki subjekta, ki opravlja take storitve, vendar ki ne izvirajo neposredno iz opravljanja takih storitev, ne bi smeli spadati na področje uporabe zadevnega davka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Obdavčljivi bi morali biti zlasti prihodki od opravljanja naslednjih storitev: (i) oglaševanje na digitalnem vmesniku, usmerjeno v uporabnike tega vmesnika; (ii) omogočanje dostopa do večstranskih digitalnih vmesnikov, ki uporabnikom omogočajo, da poiščejo druge uporabnike in z njimi komunicirajo, lahko pa tudi omogočajo osnovno dobavo blaga ali opravljanje storitev neposredno med uporabniki (včasih imenovane „posredniške storitve“), in
  (iii) prenos
  podatkov, zbranih o uporabnikih, ki so bili ustvarjeni z dejavnostmi takih uporabnikov na digitalnih vmesnikih. Če se z opravljanjem takih storitev ne pridobijo nobeni prihodki, ne bi smelo biti obveznosti plačila davka na digitalne storitve. Tudi drugi prihodki subjekta, ki opravlja take storitve, vendar ki ne izvirajo neposredno iz opravljanja takih storitev, ne bi smeli spadati na področje uporabe zadevnega davka.

| (10) | Obdavčljivi bi morali biti zlasti prihodki od opravljanja naslednjih storitev: (i) oglaševanje na digitalnem vmesniku, usmerjeno v uporabnike tega vmesnika; (ii) omogočanje dostopa do večstranskih digitalnih vmesnikov, ki uporabnikom omogočajo, da poiščejo druge uporabnike in z njimi komunicirajo, lahko pa tudi omogočajo osnovno dobavo blaga ali opravljanje storitev neposredno med uporabniki (včasih imenovane „posredniške storitve“), (iii)
  obdelava, prenos
  in
  prodaja
  podatkov, zbranih o uporabnikih, ki so bili ustvarjeni z dejavnostmi takih uporabnikov na digitalnih vmesnikih
  ; in (iv) dobava digitalnih vsebin, kot so video in zvočne vsebine ali besedilo.
  Če se z opravljanjem takih storitev
  oziroma dobavo takih vsebin in blaga
  ne pridobijo nobeni prihodki, ne bi smelo biti obveznosti plačila davka na digitalne storitve. Tudi drugi prihodki subjekta, ki opravlja take storitve, vendar ki ne izvirajo neposredno iz opravljanja takih storitev, ne bi smeli spadati na področje uporabe zadevnega davka. |
| --- | --- |

(10)

Obdavčljivi bi morali biti zlasti prihodki od opravljanja naslednjih storitev: (i) oglaševanje na digitalnem vmesniku, usmerjeno v uporabnike tega vmesnika; (ii) omogočanje dostopa do večstranskih digitalnih vmesnikov, ki uporabnikom omogočajo, da poiščejo druge uporabnike in z njimi komunicirajo, lahko pa tudi omogočajo osnovno dobavo blaga ali opravljanje storitev neposredno med uporabniki (včasih imenovane „posredniške storitve“), (iii)
  obdelava, prenos
  in
  prodaja
  podatkov, zbranih o uporabnikih, ki so bili ustvarjeni z dejavnostmi takih uporabnikov na digitalnih vmesnikih
  ; in (iv) dobava digitalnih vsebin, kot so video in zvočne vsebine ali besedilo.
  Če se z opravljanjem takih storitev
  oziroma dobavo takih vsebin in blaga
  ne pridobijo nobeni prihodki, ne bi smelo biti obveznosti plačila davka na digitalne storitve. Tudi drugi prihodki subjekta, ki opravlja take storitve, vendar ki ne izvirajo neposredno iz opravljanja takih storitev, ne bi smeli spadati na področje uporabe zadevnega davka.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | V primeru večstranskih digitalnih vmesnikov, ki omogočajo osnovno dobavo blaga ali opravljanje storitev neposredno med uporabniki vmesnika, osnovne transakcije in prihodki, ki jih s temi transakcijami pridobijo uporabniki, ne bi smeli spadati na področje uporabe zadevnega davka. Tudi prihodki od dejavnosti, povezanih s trgovino na drobno, ki vključujejo prodajo blaga ali storitev, naročenih na spletu prek spletnega mesta dobavitelja takega blaga ali storitev, in kadar dobavitelj ne deluje kot posrednik, ne bi smeli spadati na področje uporabe davka na digitalne storitve
  , saj se vrednost za trgovca
  na
  drobno ustvari z zagotovljenim blagom ali storitvami, digitalni vmesnik pa se uporablja le kot komunikacijsko sredstvo.
  To,
  ali dobavitelj prodaja blago ali storitve na spletu za svoj račun ali opravlja posredniške storitve, bi se določilo z upoštevanjem pravne in ekonomske vsebine transakcije, kot
  je
  izražena v dogovorih med zadevnimi stranmi. Za dobavitelja digitalnega vmesnika, na katerem je dano na voljo blago tretje osebe, bi se lahko na primer trdilo, da opravlja posredniško storitev (povedano drugače, omogoča dostop do večstranskega digitalnega vmesnika), kadar ni prevzeto nobeno znatno tveganje znižanja vrednosti zalog ali kadar je tretja oseba tista, ki dejansko določi ceno takega blaga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

V primeru večstranskih digitalnih vmesnikov, ki omogočajo osnovno dobavo blaga ali opravljanje storitev neposredno med uporabniki vmesnika, osnovne transakcije in prihodki, ki jih s temi transakcijami pridobijo uporabniki, ne bi smeli spadati na področje uporabe zadevnega davka. Tudi prihodki od dejavnosti, povezanih s trgovino na drobno, ki vključujejo prodajo blaga ali storitev, naročenih na spletu prek spletnega mesta dobavitelja takega blaga ali storitev, in kadar dobavitelj ne deluje kot posrednik, ne bi smeli spadati na področje uporabe davka na digitalne storitve
  , saj se vrednost za trgovca
  na
  drobno ustvari z zagotovljenim blagom ali storitvami, digitalni vmesnik pa se uporablja le kot komunikacijsko sredstvo.
  To,
  ali dobavitelj prodaja blago ali storitve na spletu za svoj račun ali opravlja posredniške storitve, bi se določilo z upoštevanjem pravne in ekonomske vsebine transakcije, kot
  je
  izražena v dogovorih med zadevnimi stranmi. Za dobavitelja digitalnega vmesnika, na katerem je dano na voljo blago tretje osebe, bi se lahko na primer trdilo, da opravlja posredniško storitev (povedano drugače, omogoča dostop do večstranskega digitalnega vmesnika), kadar ni prevzeto nobeno znatno tveganje znižanja vrednosti zalog ali kadar je tretja oseba tista, ki dejansko določi ceno takega blaga.

| (13) | V primeru večstranskih digitalnih vmesnikov, ki omogočajo osnovno dobavo blaga ali opravljanje storitev neposredno med uporabniki vmesnika, osnovne transakcije in prihodki, ki jih s temi transakcijami pridobijo uporabniki, ne bi smeli spadati na področje uporabe zadevnega davka. Tudi prihodki od dejavnosti, povezanih s trgovino na drobno, ki vključujejo prodajo blaga ali storitev, naročenih na spletu prek spletnega mesta dobavitelja takega blaga ali storitev, in kadar dobavitelj ne deluje kot posrednik, ne bi smeli spadati na področje uporabe davka na digitalne storitve
  . Glede
  na to,
  da
  je
  mogoče podatke uporabnikov obdelati prek
  digitalnega vmesnika
  in s tem ustvariti dodatno vrednost iz transakcije
  ,
  in ker
  lahko
  odsotnost fizične prisotnosti ustvari priložnost za agresivno davčno načrtovanje
  ,
  bi bilo treba pri pregledu te direktive upoštevati širitev obsega navedenih storitev
  . |
| --- | --- |

(13)

V primeru večstranskih digitalnih vmesnikov, ki omogočajo osnovno dobavo blaga ali opravljanje storitev neposredno med uporabniki vmesnika, osnovne transakcije in prihodki, ki jih s temi transakcijami pridobijo uporabniki, ne bi smeli spadati na področje uporabe zadevnega davka. Tudi prihodki od dejavnosti, povezanih s trgovino na drobno, ki vključujejo prodajo blaga ali storitev, naročenih na spletu prek spletnega mesta dobavitelja takega blaga ali storitev, in kadar dobavitelj ne deluje kot posrednik, ne bi smeli spadati na področje uporabe davka na digitalne storitve
  . Glede
  na to,
  da
  je
  mogoče podatke uporabnikov obdelati prek
  digitalnega vmesnika
  in s tem ustvariti dodatno vrednost iz transakcije
  ,
  in ker
  lahko
  odsotnost fizične prisotnosti ustvari priložnost za agresivno davčno načrtovanje
  ,
  bi bilo treba pri pregledu te direktive upoštevati širitev obsega navedenih storitev
  .

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Storitve, pri katerih subjekt dobavi digitalne vsebine prek digitalnega vmesnika, bi bilo treba
  izvzeti iz področja
  uporabe zadevnega davka, ne glede na to, ali je digitalna vsebina v lasti subjekta ali pa je ta subjekt pridobil pravico do njenega distribuiranja.
  Tudi če je mogoča določena vrsta interakcije med prejemniki takih digitalnih vsebin in
  bi
  se lahko zato za dobavitelja takih storitev štelo, da omogoča dostop do večstranskega digitalnega vmesnika, je manj jasno, da ima uporabnik osrednjo vlogo pri ustvarjanju vrednosti za družbo, ki dobavlja digitalne vsebine
  .
  Namesto tega je z vidika ustvarjanja vrednosti poudarek na sami digitalni vsebini, ki jo dobavlja subjekt. Zato prihodki
  od takih dobav
  ne bi smeli spadati na področje uporabe zadevnega davka
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Storitve, pri katerih subjekt dobavi digitalne vsebine prek digitalnega vmesnika, bi bilo treba
  izvzeti iz področja
  uporabe zadevnega davka, ne glede na to, ali je digitalna vsebina v lasti subjekta ali pa je ta subjekt pridobil pravico do njenega distribuiranja.
  Tudi če je mogoča določena vrsta interakcije med prejemniki takih digitalnih vsebin in
  bi
  se lahko zato za dobavitelja takih storitev štelo, da omogoča dostop do večstranskega digitalnega vmesnika, je manj jasno, da ima uporabnik osrednjo vlogo pri ustvarjanju vrednosti za družbo, ki dobavlja digitalne vsebine
  .
  Namesto tega je z vidika ustvarjanja vrednosti poudarek na sami digitalni vsebini, ki jo dobavlja subjekt. Zato prihodki
  od takih dobav
  ne bi smeli spadati na področje uporabe zadevnega davka
  .

| (14) | Storitve, pri katerih subjekt dobavi digitalne vsebine prek digitalnega vmesnika, bi bilo treba
  vključiti v področje
  uporabe zadevnega davka, ne glede na to, ali je digitalna vsebina v lasti subjekta ali pa je ta subjekt pridobil pravico do njenega distribuiranja.
  Komisija
  bi
  morala v ... [dve leti po datumu začetka veljavnosti te direktive] oceniti prihodke
  od takih dobav. |
| --- | --- |

(14)

Storitve, pri katerih subjekt dobavi digitalne vsebine prek digitalnega vmesnika, bi bilo treba
  vključiti v področje
  uporabe zadevnega davka, ne glede na to, ali je digitalna vsebina v lasti subjekta ali pa je ta subjekt pridobil pravico do njenega distribuiranja.
  Komisija
  bi
  morala v ... [dve leti po datumu začetka veljavnosti te direktive] oceniti prihodke
  od takih dobav.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Digitalna vsebina bi morala biti opredeljena kot podatki, ki so dobavljeni v digitalni obliki, kot so računalniški programi, aplikacije, igre, glasba, videoposnetki ali besedila, ne glede na to, ali se do njih dostopa s prenosom podatkov ali pretakanjem, in ki niso podatki samega digitalnega vmesnika.
  To je zato, da se zajamejo različne oblike, ki jih lahko ima digitalna vsebina, ko jo pridobi uporabnik, kar pa ne spremeni dejstva, da je edini ali glavni namen z vidika uporabnika pridobitev digitalne vsebine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Digitalna vsebina bi morala biti opredeljena kot podatki, ki so dobavljeni v digitalni obliki, kot so računalniški programi, aplikacije, igre, glasba, videoposnetki ali besedila, ne glede na to, ali se do njih dostopa s prenosom podatkov ali pretakanjem, in ki niso podatki samega digitalnega vmesnika.
  To je zato, da se zajamejo različne oblike, ki jih lahko ima digitalna vsebina, ko jo pridobi uporabnik, kar pa ne spremeni dejstva, da je edini ali glavni namen z vidika uporabnika pridobitev digitalne vsebine.

| (15) | Digitalna vsebina bi morala biti opredeljena kot podatki, ki so dobavljeni v digitalni obliki, kot so računalniški programi, aplikacije, igre, glasba, videoposnetki ali besedila, ne glede na to, ali se do njih dostopa s prenosom podatkov ali pretakanjem, in ki niso podatki samega digitalnega vmesnika. |
| --- | --- |

(15)

Digitalna vsebina bi morala biti opredeljena kot podatki, ki so dobavljeni v digitalni obliki, kot so računalniški programi, aplikacije, igre, glasba, videoposnetki ali besedila, ne glede na to, ali se do njih dostopa s prenosom podatkov ali pretakanjem, in ki niso podatki samega digitalnega vmesnika.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | Digitalna podjetja v stavbe in naprave vlagajo manj kot običajna podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15a)

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Storitev, opisano v uvodni izjavi 14, bi bilo treba razlikovati od storitve omogočanja dostopa do večstranskega digitalnega vmesnika, prek katerega lahko uporabniki naložijo in izmenjujejo digitalne vsebine z drugimi uporabniki, ali omogočanja dostopa do vmesnika, ki omogoča osnovno dobavo digitalnih vsebin neposredno med uporabniki. Te zadnje navedene storitve pomenijo storitev posredovanja in bi zato morale spadati na področje uporabe davka na digitalne storitve, ne glede na naravo osnovne transakcije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Storitev, opisano v uvodni izjavi 14, bi bilo treba razlikovati od storitve omogočanja dostopa do večstranskega digitalnega vmesnika, prek katerega lahko uporabniki naložijo in izmenjujejo digitalne vsebine z drugimi uporabniki, ali omogočanja dostopa do vmesnika, ki omogoča osnovno dobavo digitalnih vsebin neposredno med uporabniki. Te zadnje navedene storitve pomenijo storitev posredovanja in bi zato morale spadati na področje uporabe davka na digitalne storitve, ne glede na naravo osnovne transakcije.

črtano

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Obdavčljive storitve, ki vključujejo prenos podatkov, zbranih o uporabnikih, bi morale zajemati
  le
  podatke, ki so bili ustvarjeni z dejavnostmi takih uporabnikov na digitalnih vmesnikih
  , ne pa tudi podatkov, ki jih ustvarijo senzorji ali druga sredstva in so zbrani digitalno
  .
  Storitve, ki spadajo na področje uporabe davka na digitalne
  storitve, bi
  namreč
  morale biti tiste, pri katerih se digitalni vmesniki uporabijo za ustvarjanje prispevka uporabnika, ki ga monetizirajo
  , ne pa tiste, pri katerih se vmesniki uporabljajo kot način za prenos podatkov, ki so bili drugače ustvarjeni
  . Davek na digitalne storitve
  zato ne bi smel biti
  davek na zbiranje podatkov
  ali uporabo podatkov, ki jih podjetje zbere za svoje interne namene, ali brezplačno izmenjavo podatkov, ki jih zbere podjetje, s tretjimi osebami
  . Davek na digitalne storitve bi moral biti usmerjen v ustvarjanje prihodka od prenosa podatkov, pridobljenih z zelo specifično dejavnostjo (dejavnostmi uporabnikov na digitalnih vmesnikih). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Obdavčljive storitve, ki vključujejo prenos podatkov, zbranih o uporabnikih, bi morale zajemati
  le
  podatke, ki so bili ustvarjeni z dejavnostmi takih uporabnikov na digitalnih vmesnikih
  , ne pa tudi podatkov, ki jih ustvarijo senzorji ali druga sredstva in so zbrani digitalno
  .
  Storitve, ki spadajo na področje uporabe davka na digitalne
  storitve, bi
  namreč
  morale biti tiste, pri katerih se digitalni vmesniki uporabijo za ustvarjanje prispevka uporabnika, ki ga monetizirajo
  , ne pa tiste, pri katerih se vmesniki uporabljajo kot način za prenos podatkov, ki so bili drugače ustvarjeni
  . Davek na digitalne storitve
  zato ne bi smel biti
  davek na zbiranje podatkov
  ali uporabo podatkov, ki jih podjetje zbere za svoje interne namene, ali brezplačno izmenjavo podatkov, ki jih zbere podjetje, s tretjimi osebami
  . Davek na digitalne storitve bi moral biti usmerjen v ustvarjanje prihodka od prenosa podatkov, pridobljenih z zelo specifično dejavnostjo (dejavnostmi uporabnikov na digitalnih vmesnikih).

| (17) | Obdavčljive storitve, ki vključujejo
  obdelavo,
  prenos
  ali prodajo
  podatkov, zbranih o uporabnikih, bi morale zajemati podatke, ki so bili ustvarjeni z dejavnostmi takih uporabnikov na digitalnih vmesnikih.
  Te obdavčljive
  storitve bi morale biti tiste, pri katerih se digitalni vmesniki uporabijo za ustvarjanje prispevka uporabnika, ki ga monetizirajo. Davek na digitalne storitve
  ni
  davek na zbiranje podatkov
  kot tak
  . Davek na digitalne storitve bi moral biti usmerjen v ustvarjanje prihodka od
  obdelave, prodaje ali
  prenosa podatkov, pridobljenih z zelo specifično dejavnostjo (dejavnostmi uporabnikov na digitalnih vmesnikih)
  , tretjim osebam
  . |
| --- | --- |

(17)

Obdavčljive storitve, ki vključujejo
  obdelavo,
  prenos
  ali prodajo
  podatkov, zbranih o uporabnikih, bi morale zajemati podatke, ki so bili ustvarjeni z dejavnostmi takih uporabnikov na digitalnih vmesnikih.
  Te obdavčljive
  storitve bi morale biti tiste, pri katerih se digitalni vmesniki uporabijo za ustvarjanje prispevka uporabnika, ki ga monetizirajo. Davek na digitalne storitve
  ni
  davek na zbiranje podatkov
  kot tak
  . Davek na digitalne storitve bi moral biti usmerjen v ustvarjanje prihodka od
  obdelave, prodaje ali
  prenosa podatkov, pridobljenih z zelo specifično dejavnostjo (dejavnostmi uporabnikov na digitalnih vmesnikih)
  , tretjim osebam
  .

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Za namene davka na digitalne storitve bi se morali za davčne zavezance šteti le nekateri subjekti, ne glede na to, ali imajo sedež v državi članici ali državi, ki ni pod jurisdikcijo Unije. Zlasti bi se subjekt moral šteti za davčnega zavezanca le, če izpolnjuje oba naslednja pogoja: (i) skupni znesek prihodka na svetovni ravni, ki ga subjekt prijavi za zadnje zaključeno poslovno leto, za katero je na voljo računovodski izkaz, presega 750 000 000  EUR in (ii) skupni znesek obdavčljivega prihodka, ki ga subjekt pridobi v Uniji med navedenim poslovnim letom, presega
  50 000 000
   EUR. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Za namene davka na digitalne storitve bi se morali za davčne zavezance šteti le nekateri subjekti, ne glede na to, ali imajo sedež v državi članici ali državi, ki ni pod jurisdikcijo Unije. Zlasti bi se subjekt moral šteti za davčnega zavezanca le, če izpolnjuje oba naslednja pogoja: (i) skupni znesek prihodka na svetovni ravni, ki ga subjekt prijavi za zadnje zaključeno poslovno leto, za katero je na voljo računovodski izkaz, presega 750 000 000  EUR in (ii) skupni znesek obdavčljivega prihodka, ki ga subjekt pridobi v Uniji med navedenim poslovnim letom, presega
  50 000 000
   EUR.

| (22) | Za namene davka na digitalne storitve bi se morali za davčne zavezance šteti le nekateri subjekti, ne glede na to, ali imajo sedež v državi članici ali državi, ki ni pod jurisdikcijo Unije. Zlasti bi se subjekt moral šteti za davčnega zavezanca le, če izpolnjuje oba naslednja pogoja: (i) skupni znesek prihodka na svetovni ravni, ki ga subjekt prijavi za zadnje zaključeno poslovno leto, za katero je na voljo računovodski izkaz, presega 750 000 000  EUR in (ii) skupni znesek obdavčljivega prihodka, ki ga subjekt pridobi v Uniji med navedenim poslovnim letom, presega
  40 000 000
   EUR. |
| --- | --- |

(22)

Za namene davka na digitalne storitve bi se morali za davčne zavezance šteti le nekateri subjekti, ne glede na to, ali imajo sedež v državi članici ali državi, ki ni pod jurisdikcijo Unije. Zlasti bi se subjekt moral šteti za davčnega zavezanca le, če izpolnjuje oba naslednja pogoja: (i) skupni znesek prihodka na svetovni ravni, ki ga subjekt prijavi za zadnje zaključeno poslovno leto, za katero je na voljo računovodski izkaz, presega 750 000 000  EUR in (ii) skupni znesek obdavčljivega prihodka, ki ga subjekt pridobi v Uniji med navedenim poslovnim letom, presega
  40 000 000
   EUR.

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | S prvim pragom (skupni letni prihodki na svetovni ravni) bi se morala uporaba davka na digitalne storitve omejiti na družbe določene velikosti, in sicer tiste, ki lahko opravljajo zlasti take digitalne storitve, pri katerih ima prispevek uporabnikov bistveno vlogo, ter se močno opirajo na obsežne mreže uporabnikov, velik uporabniški promet in izkoriščanje močnega tržnega položaja. Taki poslovni modeli, pri katerih je pridobivanje prihodkov odvisno od ustvarjanja vrednosti s strani uporabnikov in ki so izvedljivi le, če jih izvajajo družbe določene velikosti, so tisti, odgovorni za večjo razliko med krajem obdavčitve dobička in krajem ustvarjanja vrednosti. Poleg tega v večjih družbah obstaja priložnost za izvajanje agresivnega davčnega načrtovanja.
  Zato je bil enak prag predlagan v drugih pobudah Unije

   (9)

  . Takšen
  prag naj bi tudi zagotovil pravno varnost, saj bi družbam in davčnim organom olajšal ugotavljanje in znižal stroške takega ugotavljanja, ali je subjekt zavezan plačilu davka na digitalne storitve. Prav tako izključuje mala in zagonska podjetja, za katera bi imela bremena izpolnjevanja novih davčnih obveznosti verjetno nesorazmeren učinek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

S prvim pragom (skupni letni prihodki na svetovni ravni) bi se morala uporaba davka na digitalne storitve omejiti na družbe določene velikosti, in sicer tiste, ki lahko opravljajo zlasti take digitalne storitve, pri katerih ima prispevek uporabnikov bistveno vlogo, ter se močno opirajo na obsežne mreže uporabnikov, velik uporabniški promet in izkoriščanje močnega tržnega položaja. Taki poslovni modeli, pri katerih je pridobivanje prihodkov odvisno od ustvarjanja vrednosti s strani uporabnikov in ki so izvedljivi le, če jih izvajajo družbe določene velikosti, so tisti, odgovorni za večjo razliko med krajem obdavčitve dobička in krajem ustvarjanja vrednosti. Poleg tega v večjih družbah obstaja priložnost za izvajanje agresivnega davčnega načrtovanja.
  Zato je bil enak prag predlagan v drugih pobudah Unije

   (9)

  . Takšen
  prag naj bi tudi zagotovil pravno varnost, saj bi družbam in davčnim organom olajšal ugotavljanje in znižal stroške takega ugotavljanja, ali je subjekt zavezan plačilu davka na digitalne storitve. Prav tako izključuje mala in zagonska podjetja, za katera bi imela bremena izpolnjevanja novih davčnih obveznosti verjetno nesorazmeren učinek.

| (23) | S prvim pragom (skupni letni prihodki na svetovni ravni) bi se morala uporaba davka na digitalne storitve omejiti na družbe določene velikosti, in sicer tiste, ki lahko opravljajo zlasti take digitalne storitve, pri katerih ima prispevek uporabnikov bistveno vlogo ter se močno opirajo na
  mobilna neopredmetena in/ali digitalna sredstva,
  obsežne mreže uporabnikov, velik uporabniški promet in izkoriščanje močnega tržnega položaja. Taki poslovni modeli, pri katerih je pridobivanje prihodkov odvisno od ustvarjanja vrednosti s strani uporabnikov in ki so izvedljivi le, če jih izvajajo družbe določene velikosti, so tisti, odgovorni za večjo razliko med krajem obdavčitve dobička in krajem ustvarjanja vrednosti. Poleg tega v večjih družbah obstaja priložnost za izvajanje agresivnega davčnega načrtovanja. Prag naj bi tudi zagotovil pravno varnost, saj bi družbam in davčnim organom olajšal ugotavljanje in znižal stroške takega ugotavljanja, ali je subjekt zavezan plačilu davka na digitalne storitve. Prav tako izključuje mala in zagonska podjetja, za katera bi imela bremena izpolnjevanja novih davčnih obveznosti verjetno nesorazmeren učinek. |
| --- | --- |

(23)

S prvim pragom (skupni letni prihodki na svetovni ravni) bi se morala uporaba davka na digitalne storitve omejiti na družbe določene velikosti, in sicer tiste, ki lahko opravljajo zlasti take digitalne storitve, pri katerih ima prispevek uporabnikov bistveno vlogo ter se močno opirajo na
  mobilna neopredmetena in/ali digitalna sredstva,
  obsežne mreže uporabnikov, velik uporabniški promet in izkoriščanje močnega tržnega položaja. Taki poslovni modeli, pri katerih je pridobivanje prihodkov odvisno od ustvarjanja vrednosti s strani uporabnikov in ki so izvedljivi le, če jih izvajajo družbe določene velikosti, so tisti, odgovorni za večjo razliko med krajem obdavčitve dobička in krajem ustvarjanja vrednosti. Poleg tega v večjih družbah obstaja priložnost za izvajanje agresivnega davčnega načrtovanja. Prag naj bi tudi zagotovil pravno varnost, saj bi družbam in davčnim organom olajšal ugotavljanje in znižal stroške takega ugotavljanja, ali je subjekt zavezan plačilu davka na digitalne storitve. Prav tako izključuje mala in zagonska podjetja, za katera bi imela bremena izpolnjevanja novih davčnih obveznosti verjetno nesorazmeren učinek.

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Da bi ublažili morebitne primere dvojne obdavčitve, kadar za iste prihodke veljata davek od dohodkov pravnih oseb in davek na digitalne storitve,
  se pričakuje, da bodo države članice
  podjetjem
  dovolile
  , da plačani davek na digitalne storitve odbijejo kot strošek od davčne osnove za davek od dohodkov pravnih oseb na svojem ozemlju, ne glede na to, ali se oba davka plačata v isti državi članici ali v različnih državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Da bi ublažili morebitne primere dvojne obdavčitve, kadar za iste prihodke veljata davek od dohodkov pravnih oseb in davek na digitalne storitve,
  se pričakuje, da bodo države članice
  podjetjem
  dovolile
  , da plačani davek na digitalne storitve odbijejo kot strošek od davčne osnove za davek od dohodkov pravnih oseb na svojem ozemlju, ne glede na to, ali se oba davka plačata v isti državi članici ali v različnih državah članicah.

| (27) | Da bi ublažili morebitne primere dvojne obdavčitve, kadar za iste prihodke veljata davek od dohodkov pravnih oseb in davek na digitalne storitve,
  bo treba poiskati prihodnjo skupno rešitev v celotni Uniji, ki bo
  podjetjem
  omogočila
  , da plačani davek na digitalne storitve odbijejo kot strošek od davčne osnove za davek od dohodkov pravnih oseb na svojem ozemlju, ne glede na to, ali se oba davka plačata v isti državi članici ali v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

(27)

Da bi ublažili morebitne primere dvojne obdavčitve, kadar za iste prihodke veljata davek od dohodkov pravnih oseb in davek na digitalne storitve,
  bo treba poiskati prihodnjo skupno rešitev v celotni Uniji, ki bo
  podjetjem
  omogočila
  , da plačani davek na digitalne storitve odbijejo kot strošek od davčne osnove za davek od dohodkov pravnih oseb na svojem ozemlju, ne glede na to, ali se oba davka plačata v isti državi članici ali v različnih državah članicah.

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Kadar so uporabniki zadevne obdavčljive storitve v različnih državah članicah ali državah, ki niso pod jurisdikcijo Unije, bi bilo treba ustrezne obdavčljive prihodke od navedene storitve sorazmerno razporediti vsaki državi članici na podlagi nekaterih posebnih ključev razporeditve. Take ključe bi bilo treba določiti glede na naravo vsake od obdavčljivih storitev in posameznih elementov, ki sprožijo prejem prihodkov za ponudnika take storitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Kadar so uporabniki zadevne obdavčljive storitve v različnih državah članicah ali državah, ki niso pod jurisdikcijo Unije, bi bilo treba ustrezne obdavčljive prihodke od navedene storitve sorazmerno razporediti vsaki državi članici na podlagi nekaterih posebnih ključev razporeditve. Take ključe bi bilo treba določiti glede na naravo vsake od obdavčljivih storitev in posameznih elementov, ki sprožijo prejem prihodkov za ponudnika take storitve.

| (29) | Kadar so uporabniki zadevne obdavčljive storitve v različnih državah članicah ali državah, ki niso pod jurisdikcijo Unije, bi bilo treba ustrezne obdavčljive prihodke od navedene storitve sorazmerno razporediti vsaki državi članici na podlagi nekaterih posebnih ključev razporeditve. Take ključe bi bilo treba določiti glede na naravo vsake od obdavčljivih storitev in posameznih elementov, ki sprožijo prejem prihodkov za ponudnika take storitve.
  Kadar ključ razporeditve povzroči neravnovesje v porazdelitvi, ki ne odraža dejanske gospodarske dejavnosti, se to lahko popravi z mehanizmom za reševanje sporov. Glede na to bi morala Komisija razmisliti o ustanovitvi mehanizma za reševanje sporov, da bi zagotovili ustrezne postopke za reševanje sporov, kadar bi šlo za različne države članice. |
| --- | --- |

(29)

Kadar so uporabniki zadevne obdavčljive storitve v različnih državah članicah ali državah, ki niso pod jurisdikcijo Unije, bi bilo treba ustrezne obdavčljive prihodke od navedene storitve sorazmerno razporediti vsaki državi članici na podlagi nekaterih posebnih ključev razporeditve. Take ključe bi bilo treba določiti glede na naravo vsake od obdavčljivih storitev in posameznih elementov, ki sprožijo prejem prihodkov za ponudnika take storitve.
  Kadar ključ razporeditve povzroči neravnovesje v porazdelitvi, ki ne odraža dejanske gospodarske dejavnosti, se to lahko popravi z mehanizmom za reševanje sporov. Glede na to bi morala Komisija razmisliti o ustanovitvi mehanizma za reševanje sporov, da bi zagotovili ustrezne postopke za reševanje sporov, kadar bi šlo za različne države članice.

Sprememba 20

Predlog direktive

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Kadar obdavčljiva storitev zajema oglaševanje na digitalnem vmesniku, bi bilo treba pri določanju deleža obdavčljivih prihodkov, ki ga je treba v davčnem obdobju razporediti državi članici, upoštevati število predvajanj oglasa na uporabniških napravah v tem davčnem obdobju v tej državi članici. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Kadar obdavčljiva storitev zajema oglaševanje na digitalnem vmesniku, bi bilo treba pri določanju deleža obdavčljivih prihodkov, ki ga je treba v davčnem obdobju razporediti državi članici, upoštevati število predvajanj oglasa na uporabniških napravah v tem davčnem obdobju v tej državi članici.

| (30) | Kadar obdavčljiva storitev zajema oglaševanje
  ali dobavo vsebin
  na digitalnem vmesniku, bi bilo treba pri določanju deleža obdavčljivih prihodkov, ki ga je treba v davčnem obdobju razporediti državi članici, upoštevati število predvajanj oglasa
  ali digitalnih vsebin
  na uporabniških napravah v tem davčnem obdobju v tej državi članici. |
| --- | --- |

(30)

Kadar obdavčljiva storitev zajema oglaševanje
  ali dobavo vsebin
  na digitalnem vmesniku, bi bilo treba pri določanju deleža obdavčljivih prihodkov, ki ga je treba v davčnem obdobju razporediti državi članici, upoštevati število predvajanj oglasa
  ali digitalnih vsebin
  na uporabniških napravah v tem davčnem obdobju v tej državi članici.

Sprememba 22

Predlog direktive

Uvodna izjava 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (32) | Kar zadeva prenos podatkov, zbranih o uporabnikih, bi bilo treba pri razporeditvi obdavčljivih prihodkov v davčnem obdobju državi članici upoštevati število uporabnikov, katerih podatki, preneseni v navedenem davčnem obdobju, so bili ustvarjeni, ker so taki uporabniki uporabili napravo v tej državi članici. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32)

Kar zadeva prenos podatkov, zbranih o uporabnikih, bi bilo treba pri razporeditvi obdavčljivih prihodkov v davčnem obdobju državi članici upoštevati število uporabnikov, katerih podatki, preneseni v navedenem davčnem obdobju, so bili ustvarjeni, ker so taki uporabniki uporabili napravo v tej državi članici.

| (32) | Kar zadeva
  obdelavo, prodajo ali
  prenos podatkov, zbranih o uporabnikih, bi bilo treba pri razporeditvi obdavčljivih prihodkov v davčnem obdobju državi članici upoštevati število uporabnikov, katerih podatki,
  ki so bili izkoriščeni, prodani ali
  preneseni v navedenem davčnem obdobju, so bili ustvarjeni, ker so taki uporabniki uporabili napravo v tej državi članici. |
| --- | --- |

(32)

Kar zadeva
  obdelavo, prodajo ali
  prenos podatkov, zbranih o uporabnikih, bi bilo treba pri razporeditvi obdavčljivih prihodkov v davčnem obdobju državi članici upoštevati število uporabnikov, katerih podatki,
  ki so bili izkoriščeni, prodani ali
  preneseni v navedenem davčnem obdobju, so bili ustvarjeni, ker so taki uporabniki uporabili napravo v tej državi članici.

Sprememba 23

Predlog direktive

Uvodna izjava 34

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (34) | Vsako obdelavo osebnih podatkov, ki se izvede v okviru davka na digitalne storitve, bi bilo treba izvesti v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (10), tudi tisto, ki je morda potrebna v zvezi z naslovi internetnega protokola (IP) ali drugimi načini geolociranja. Zlasti bi bilo treba upoštevati potrebo po zagotavljanju ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov za skladnost s pravili v zvezi z zakonitostjo in varnostjo dejavnosti obdelave, zagotavljanjem informacij in pravicami posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Kadar je to mogoče, bi morali biti osebni podatki anonimizirani. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(34)

Vsako obdelavo osebnih podatkov, ki se izvede v okviru davka na digitalne storitve, bi bilo treba izvesti v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (10), tudi tisto, ki je morda potrebna v zvezi z naslovi internetnega protokola (IP) ali drugimi načini geolociranja. Zlasti bi bilo treba upoštevati potrebo po zagotavljanju ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov za skladnost s pravili v zvezi z zakonitostjo in varnostjo dejavnosti obdelave, zagotavljanjem informacij in pravicami posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Kadar je to mogoče, bi morali biti osebni podatki anonimizirani.

| (34) | Vsako obdelavo osebnih podatkov, ki se izvede v okviru davka na digitalne storitve, bi bilo treba izvesti v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (10), tudi tisto, ki je morda potrebna v zvezi z naslovi internetnega protokola (IP) ali drugimi načini geolociranja
  , brez omogočanja identifikacije uporabnikov. Davčni organi držav članic so obveščeni o metodi, ki se uporablja za določanje lokacije uporabnikov
  . Zlasti bi bilo treba upoštevati potrebo po zagotavljanju ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov za skladnost s pravili v zvezi z zakonitostjo in varnostjo dejavnosti obdelave
  , predvsem z načeloma nujnosti in sorazmernosti
  , zagotavljanjem informacij in pravicami posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Kadar je to mogoče, bi morali biti osebni podatki anonimizirani. |
| --- | --- |

(34)

Vsako obdelavo osebnih podatkov, ki se izvede v okviru davka na digitalne storitve, bi bilo treba izvesti v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (10), tudi tisto, ki je morda potrebna v zvezi z naslovi internetnega protokola (IP) ali drugimi načini geolociranja
  , brez omogočanja identifikacije uporabnikov. Davčni organi držav članic so obveščeni o metodi, ki se uporablja za določanje lokacije uporabnikov
  . Zlasti bi bilo treba upoštevati potrebo po zagotavljanju ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov za skladnost s pravili v zvezi z zakonitostjo in varnostjo dejavnosti obdelave
  , predvsem z načeloma nujnosti in sorazmernosti
  , zagotavljanjem informacij in pravicami posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Kadar je to mogoče, bi morali biti osebni podatki anonimizirani.

Sprememba 24

Predlog direktive

Uvodna izjava 35

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (35) | Obdavčljivi prihodki bi morali biti enaki skupnim bruto prihodkom, ki jih pridobi davčni zavezanec, brez davka na dodano vrednost in drugih podobnih davkov. Za obdavčljive prihodke bi bilo treba priznati, da jih je davčni zavezanec pridobil v trenutku njihove zapadlosti, ne glede na to, ali so bili do takrat že plačani. Davek na digitalne storitve bi moral biti v državi članici obračunan glede na delež obdavčljivih prihodkov, ki jih davčni zavezanec pridobi v davčnem obdobju in za katere se šteje, da so pridobljeni v tej državi članici, izračunati pa bi ga bilo treba z uporabo stopnje davka na digitalne storitve za navedeni delež. Da bi se preprečila izkrivljanja enotnega trga, bi morala biti na ravni Unije določena enotna stopnja davka na digitalne storitve. Stopnjo davka na digitalne storitve bi bilo treba določiti na 3 %, s čimer se doseže ustrezno ravnovesje med prihodki, ustvarjenimi z davkom, in zajame različni učinek davka na digitalne storitve za podjetja z različnimi stopnjami dobička. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(35)

Obdavčljivi prihodki bi morali biti enaki skupnim bruto prihodkom, ki jih pridobi davčni zavezanec, brez davka na dodano vrednost in drugih podobnih davkov. Za obdavčljive prihodke bi bilo treba priznati, da jih je davčni zavezanec pridobil v trenutku njihove zapadlosti, ne glede na to, ali so bili do takrat že plačani. Davek na digitalne storitve bi moral biti v državi članici obračunan glede na delež obdavčljivih prihodkov, ki jih davčni zavezanec pridobi v davčnem obdobju in za katere se šteje, da so pridobljeni v tej državi članici, izračunati pa bi ga bilo treba z uporabo stopnje davka na digitalne storitve za navedeni delež. Da bi se preprečila izkrivljanja enotnega trga, bi morala biti na ravni Unije določena enotna stopnja davka na digitalne storitve. Stopnjo davka na digitalne storitve bi bilo treba določiti na 3 %, s čimer se doseže ustrezno ravnovesje med prihodki, ustvarjenimi z davkom, in zajame različni učinek davka na digitalne storitve za podjetja z različnimi stopnjami dobička.

| (35) | Obdavčljivi prihodki bi morali biti enaki skupnim bruto prihodkom, ki jih pridobi davčni zavezanec, brez davka na dodano vrednost in drugih podobnih davkov. Za obdavčljive prihodke bi bilo treba priznati, da jih je davčni zavezanec pridobil v trenutku njihove zapadlosti, ne glede na to, ali so bili do takrat že plačani. Davek na digitalne storitve bi moral biti v državi članici obračunan glede na delež obdavčljivih prihodkov, ki jih davčni zavezanec pridobi v davčnem obdobju in za katere se šteje, da so pridobljeni v tej državi članici, izračunati pa bi ga bilo treba z uporabo stopnje davka na digitalne storitve za navedeni delež. Da bi se preprečila izkrivljanja enotnega trga, bi morala biti na ravni Unije določena enotna stopnja davka na digitalne storitve. Stopnjo davka na digitalne storitve bi bilo treba določiti na 3 %, s čimer se doseže ustrezno ravnovesje med prihodki, ustvarjenimi z davkom, in zajame različni učinek davka na digitalne storitve za podjetja z različnimi stopnjami dobička. |
| --- | --- |

(35)

Obdavčljivi prihodki bi morali biti enaki skupnim bruto prihodkom, ki jih pridobi davčni zavezanec, brez davka na dodano vrednost in drugih podobnih davkov. Za obdavčljive prihodke bi bilo treba priznati, da jih je davčni zavezanec pridobil v trenutku njihove zapadlosti, ne glede na to, ali so bili do takrat že plačani. Davek na digitalne storitve bi moral biti v državi članici obračunan glede na delež obdavčljivih prihodkov, ki jih davčni zavezanec pridobi v davčnem obdobju in za katere se šteje, da so pridobljeni v tej državi članici, izračunati pa bi ga bilo treba z uporabo stopnje davka na digitalne storitve za navedeni delež. Da bi se preprečila izkrivljanja enotnega trga, bi morala biti na ravni Unije določena enotna stopnja davka na digitalne storitve. Stopnjo davka na digitalne storitve bi bilo treba določiti na 3 %, s čimer se doseže ustrezno ravnovesje med prihodki, ustvarjenimi z davkom, in zajame različni učinek davka na digitalne storitve za podjetja z različnimi stopnjami dobička.

Sprememba 26

Predlog direktive

Uvodna izjava 37

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (37) | Države članice bi morale imeti možnost, da določijo obveznosti v zvezi z računovodstvom in vodenjem evidenc ali druge obveznosti, s katerimi se zagotovi dejansko plačilo dolgovanega davka na digitalne storitve, pa tudi druge ukrepe za preprečevanje davčne utaje, davčnega izogibanja in davčne zlorabe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(37)

Države članice bi morale imeti možnost, da določijo obveznosti v zvezi z računovodstvom in vodenjem evidenc ali druge obveznosti, s katerimi se zagotovi dejansko plačilo dolgovanega davka na digitalne storitve, pa tudi druge ukrepe za preprečevanje davčne utaje, davčnega izogibanja in davčne zlorabe.

| (37) | Države članice bi morale imeti možnost, da določijo obveznosti v zvezi z računovodstvom in vodenjem evidenc ali druge obveznosti, s katerimi se zagotovi dejansko plačilo dolgovanega davka na digitalne storitve, pa tudi druge ukrepe
  , vključno s kaznimi in sankcijami,
  za preprečevanje davčne utaje, davčnega izogibanja in davčne zlorabe. |
| --- | --- |

(37)

Države članice bi morale imeti možnost, da določijo obveznosti v zvezi z računovodstvom in vodenjem evidenc ali druge obveznosti, s katerimi se zagotovi dejansko plačilo dolgovanega davka na digitalne storitve, pa tudi druge ukrepe
  , vključno s kaznimi in sankcijami,
  za preprečevanje davčne utaje, davčnega izogibanja in davčne zlorabe.

Sprememba 27

Predlog direktive

Uvodna izjava 37 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (37a) | Skupni davek na digitalne storitve, ki ga plača davčni zavezanec posamezne države članice, bi moral biti del sistema poročanja po državah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(37a)

Skupni davek na digitalne storitve, ki ga plača davčni zavezanec posamezne države članice, bi moral biti del sistema poročanja po državah.

Sprememba 28

Predlog direktive

Uvodna izjava 38 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (38a) | Če je davčni zavezanec zavezan plačilu davka na digitalne storitve v več kot eni državi članici, bi morala Komisija vsaka tri leta opraviti revizijo obračuna davka na digitalne storitve, predloženega v državi članici identifikacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38a)

Če je davčni zavezanec zavezan plačilu davka na digitalne storitve v več kot eni državi članici, bi morala Komisija vsaka tri leta opraviti revizijo obračuna davka na digitalne storitve, predloženega v državi članici identifikacije.

Sprememba 29

Predlog direktive

Uvodna izjava 40 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (40a) | Davek na digitalne storitve je začasen ukrep do sprejetja trajne rešitve, kar pa v nobenem primeru ne bi smelo odložiti začetka veljavnosti trajne rešitve. Ta direktiva bi morala prenehati veljati ob sprejetju direktive Sveta o določitvi pravil glede obdavčitve dohodkov pravnih oseb v zvezi s pomembno digitalno prisotnostjo ali ob sprejetju direktiv Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb in o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb – odvisno od tega, kaj se bo zgodilo prej –, vključno z določitvijo digitalne stalne poslovne enote, kot jo je Evropski parlament predlagal v zakonodajnih resolucijah z dne 15. marca 2018 o predlogu direktive Sveta o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb in predlogu direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb ali direktive o izvajanju političnega dogovora, doseženega v okviru mednarodnega foruma, kot je OECD ali OZN. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40a)

Davek na digitalne storitve je začasen ukrep do sprejetja trajne rešitve, kar pa v nobenem primeru ne bi smelo odložiti začetka veljavnosti trajne rešitve. Ta direktiva bi morala prenehati veljati ob sprejetju direktive Sveta o določitvi pravil glede obdavčitve dohodkov pravnih oseb v zvezi s pomembno digitalno prisotnostjo ali ob sprejetju direktiv Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb in o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb – odvisno od tega, kaj se bo zgodilo prej –, vključno z določitvijo digitalne stalne poslovne enote, kot jo je Evropski parlament predlagal v zakonodajnih resolucijah z dne 15. marca 2018 o predlogu direktive Sveta o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb in predlogu direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb ali direktive o izvajanju političnega dogovora, doseženega v okviru mednarodnega foruma, kot je OECD ali OZN.

Sprememba 30

Predlog direktive

Uvodna izjava 40 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (40b) | Države članice bi morale Komisiji redno poročati o plačilu davka na digitalne storitve s strani subjektov, delovanju točke „vse na enem mestu“ in sodelovanju z drugimi državami članicami na področju pobiranja in plačevanja davka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40b)

Države članice bi morale Komisiji redno poročati o plačilu davka na digitalne storitve s strani subjektov, delovanju točke „vse na enem mestu“ in sodelovanju z drugimi državami članicami na področju pobiranja in plačevanja davka.

Sprememba 31

Predlog direktive

Uvodna izjava 40 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (40c) | Komisija bi morala dve leti po ... [datum začetka veljavnosti te direktive] oceniti uporabo te direktive ter Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo. Poročilu bi morala po potrebi priložiti predloge za njen pregled v skladu z načeli pravične obdavčitve v digitalnem sektorju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40c)

Komisija bi morala dve leti po ... [datum začetka veljavnosti te direktive] oceniti uporabo te direktive ter Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo. Poročilu bi morala po potrebi priložiti predloge za njen pregled v skladu z načeli pravične obdavčitve v digitalnem sektorju.

Sprememba 32

Predlog direktive

Uvodna izjava 41

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (41) | Cilji te direktive so namenjeni zaščiti celovitosti enotnega trga, zagotavljanju njegovega pravilnega delovanja
  in
  preprečevanju izkrivljanja konkurence. Ker države članice teh ciljev zaradi njihove narave ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(41)

Cilji te direktive so namenjeni zaščiti celovitosti enotnega trga, zagotavljanju njegovega pravilnega delovanja
  in
  preprečevanju izkrivljanja konkurence. Ker države članice teh ciljev zaradi njihove narave ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev –

| (41) | Cilji te direktive so namenjeni zaščiti celovitosti enotnega trga, zagotavljanju njegovega
  pravičnega in
  pravilnega delovanja
  ter
  preprečevanju izkrivljanja konkurence. Ker države članice teh ciljev zaradi njihove narave ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(41)

Cilji te direktive so namenjeni zaščiti celovitosti enotnega trga, zagotavljanju njegovega
  pravičnega in
  pravilnega delovanja
  ter
  preprečevanju izkrivljanja konkurence. Ker države članice teh ciljev zaradi njihove narave ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev –

Sprememba 33

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a)„ | obdelava podatkov“ pomeni vsako dejanje ali niz dejanj, ki se izvaja v zvezi z osebnimi podatki ali nizi osebnih podatkov z avtomatiziranimi sredstvi ali brez njih, kot je zbiranje, beleženje, urejanje, strukturiranje, shranjevanje, prilagajanje ali spreminjanje, priklic, vpogled, uporaba, razkritje s posredovanjem, razširjanje ali drugačno omogočanje dostopa, prilagajanje ali kombiniranje, omejevanje, izbris ali uničenje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)„

Sprememba 34

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | prenos
  podatkov, ki so bili zbrani o uporabnikih in ustvarjeni z dejavnostmi takih uporabnikov na digitalnih vmesnikih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

prenos
  podatkov, ki so bili zbrani o uporabnikih in ustvarjeni z dejavnostmi takih uporabnikov na digitalnih vmesnikih.

| (c) | obdelava in prenos
  podatkov, ki so bili zbrani o uporabnikih in ustvarjeni z dejavnostmi takih uporabnikov na digitalnih vmesnikih; |
| --- | --- |

(c)

obdelava in prenos
  podatkov, ki so bili zbrani o uporabnikih in ustvarjeni z dejavnostmi takih uporabnikov na digitalnih vmesnikih;

Sprememba 35

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | omogočanje dostopa uporabnikov do vsebin na digitalnem vmesniku, kot so video in zvočne vsebine, igre ali besedila, z uporabo tega vmesnika; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

omogočanje dostopa uporabnikov do vsebin na digitalnem vmesniku, kot so video in zvočne vsebine, igre ali besedila, z uporabo tega vmesnika;

Sprememba 36

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 4 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | omogočanja dostopa do digitalnega vmesnika, kadar je edini ali glavni namen omogočanja dostopa do vmesnika ta, da ga subjekt da na voljo za
  dobavo digitalnih vsebin uporabnikom,
  opravljanje komunikacijskih storitev za uporabnike ali opravljanje plačilnih storitev za uporabnike; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

omogočanja dostopa do digitalnega vmesnika, kadar je edini ali glavni namen omogočanja dostopa do vmesnika ta, da ga subjekt da na voljo za
  dobavo digitalnih vsebin uporabnikom,
  opravljanje komunikacijskih storitev za uporabnike ali opravljanje plačilnih storitev za uporabnike;

| (a) | omogočanja dostopa do digitalnega vmesnika, kadar je edini ali glavni namen omogočanja dostopa do vmesnika ta, da ga subjekt da na voljo za opravljanje komunikacijskih storitev za uporabnike ali opravljanje plačilnih storitev za uporabnike
  , če se ne ustvarjajo dodatni prihodki zaradi obdelave, prenosa ali prodaje podatkov uporabnikov
  ; |
| --- | --- |

(a)

omogočanja dostopa do digitalnega vmesnika, kadar je edini ali glavni namen omogočanja dostopa do vmesnika ta, da ga subjekt da na voljo za opravljanje komunikacijskih storitev za uporabnike ali opravljanje plačilnih storitev za uporabnike
  , če se ne ustvarjajo dodatni prihodki zaradi obdelave, prenosa ali prodaje podatkov uporabnikov
  ;

Sprememba 37

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | skupni znesek obdavčljivega prihodka, ki ga subjekt pridobi v Uniji med ustreznim poslovnim letom, presega 50 000 000  EUR. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

skupni znesek obdavčljivega prihodka, ki ga subjekt pridobi v Uniji med ustreznim poslovnim letom, presega 50 000 000  EUR.

| (b) | skupni znesek obdavčljivega prihodka, ki ga subjekt pridobi v Uniji med ustreznim poslovnim letom, presega 40 000 000  EUR. |
| --- | --- |

(b)

skupni znesek obdavčljivega prihodka, ki ga subjekt pridobi v Uniji med ustreznim poslovnim letom, presega 40 000 000  EUR.

Sprememba 38

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | se v primeru storitve, ki spada v točko (ca) člena 3(1), zadevne digitalne vsebine predvajajo na napravi uporabnika v času, ko se naprava v tej državi članici v tem davčnem obdobju uporablja za dostop do digitalnega vmesnika; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

se v primeru storitve, ki spada v točko (ca) člena 3(1), zadevne digitalne vsebine predvajajo na napravi uporabnika v času, ko se naprava v tej državi članici v tem davčnem obdobju uporablja za dostop do digitalnega vmesnika;

Sprememba 39

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Podatki, ki se morda zberejo od uporabnikov za namene uporabe te direktive, so omejeni na podatke, ki navajajo državo članico, v kateri so uporabniki, ne da bi omogočali identifikacijo teh uporabnikov. | 6.   Podatki, ki se morda zberejo od uporabnikov za namene uporabe te direktive, so omejeni na podatke, ki navajajo državo članico, v kateri so uporabniki, ne da bi omogočali identifikacijo teh uporabnikov.
  Vsaka obdelava osebnih podatkov, ki spada na področje uporabe davka na digitalne storitve, se opravi v skladu z Uredbo (EU) 2016/679, vključno z obdelavo, ki je morda potrebna v zvezi z naslovi internetnega protokola (IP) ali drugimi načini geolociranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.   Podatki, ki se morda zberejo od uporabnikov za namene uporabe te direktive, so omejeni na podatke, ki navajajo državo članico, v kateri so uporabniki, ne da bi omogočali identifikacijo teh uporabnikov.

6.   Podatki, ki se morda zberejo od uporabnikov za namene uporabe te direktive, so omejeni na podatke, ki navajajo državo članico, v kateri so uporabniki, ne da bi omogočali identifikacijo teh uporabnikov.
  Vsaka obdelava osebnih podatkov, ki spada na področje uporabe davka na digitalne storitve, se opravi v skladu z Uredbo (EU) 2016/679, vključno z obdelavo, ki je morda potrebna v zvezi z naslovi internetnega protokola (IP) ali drugimi načini geolociranja.

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 6 a (novo)

Člen 5 – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Komisija preuči, ali bi vzpostavitev mehanizma za reševanje sporov še povečala uspešnost in učinkovitost reševanja sporov med državami članicami. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o tem, vključno z zakonodajnim predlogom, če je to ustrezno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a.
     
  Komisija preuči, ali bi vzpostavitev mehanizma za reševanje sporov še povečala uspešnost in učinkovitost reševanja sporov med državami članicami. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o tem, vključno z zakonodajnim predlogom, če je to ustrezno.

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Stopnja davka na digitalne storitve
  znaša
  3 %. | Stopnja davka na digitalne storitve
  se določi na
  3 %. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Stopnja davka na digitalne storitve
  znaša
  3 %.

znaša

Stopnja davka na digitalne storitve
  se določi na
  3 %.

se določi na

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 3 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 10 – odstavek 3 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Kadar se uporabi točka (b) tega odstavka, Komisija vsaka tri leta opravi revizijo obračuna davka na digitalne storitve, predloženega v državi članici identifikacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar se uporabi točka (b) tega odstavka, Komisija vsaka tri leta opravi revizijo obračuna davka na digitalne storitve, predloženega v državi članici identifikacije.

Kadar se uporabi točka (b) tega odstavka, Komisija vsaka tri leta opravi revizijo obračuna davka na digitalne storitve, predloženega v državi članici identifikacije.

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 13 – odstavek 2

Člen 13 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če pa davčni zavezanec ni več zavezan plačilu davka na digitalne storitve v navedeni državi članici identifikacije, izbrani na podlagi člena 10(3)(b), svojo državo članico identifikacije spremeni v skladu z zahtevami iz člena 10. | 2.   Če pa davčni zavezanec ni več zavezan plačilu davka na digitalne storitve v navedeni državi članici identifikacije, izbrani na podlagi člena 10(3)(b), svojo državo članico identifikacije spremeni v skladu z zahtevami iz člena 10
  , brez poseganja v odstavek 2a
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če pa davčni zavezanec ni več zavezan plačilu davka na digitalne storitve v navedeni državi članici identifikacije, izbrani na podlagi člena 10(3)(b), svojo državo članico identifikacije spremeni v skladu z zahtevami iz člena 10.

2.   Če pa davčni zavezanec ni več zavezan plačilu davka na digitalne storitve v navedeni državi članici identifikacije, izbrani na podlagi člena 10(3)(b), svojo državo članico identifikacije spremeni v skladu z zahtevami iz člena 10
  , brez poseganja v odstavek 2a
  .

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 13 – odstavek 2 a (novo)

Člen 13 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Če davčni zavezanec ni več zavezan plačilu davka na digitalne storitve v državi članici identifikacije, izbrani na podlagi točke (b) člena 10(3), se lahko odloči obdržati prvotno izbrano državo članico identifikacije, glede na to, da je davčni zavezanec lahko spet zavezan plačilu davka na digitalne storitve v tej državi članici v naslednjem davčnem obdobju. Če davčni zavezanec ni zavezan plačilu davka na digitalne storitve v navedeni državi članici v več kot dveh zaporednih davčnih obdobjih, svojo državo članico identifikacije spremeni v skladu z zahtevami iz člena 10. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Če davčni zavezanec ni več zavezan plačilu davka na digitalne storitve v državi članici identifikacije, izbrani na podlagi točke (b) člena 10(3), se lahko odloči obdržati prvotno izbrano državo članico identifikacije, glede na to, da je davčni zavezanec lahko spet zavezan plačilu davka na digitalne storitve v tej državi članici v naslednjem davčnem obdobju. Če davčni zavezanec ni zavezan plačilu davka na digitalne storitve v navedeni državi članici v več kot dveh zaporednih davčnih obdobjih, svojo državo članico identifikacije spremeni v skladu z zahtevami iz člena 10.

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 17 – odstavek 2

Člen 17 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Spremembe iz odstavka 1 se elektronsko predložijo državi članici identifikacije v 
  treh
  letih od datuma, do katerega se je zahtevala predložitev prvotnega obračuna. Spremembe po takem obdobju urejajo pravila in postopki, ki se uporabljajo v vsaki državi članici posebej, kjer je treba plačati davek na digitalne storitve. | 2.   Spremembe iz odstavka 1 se elektronsko predložijo državi članici identifikacije v 
  dveh
  letih od datuma, do katerega se je zahtevala predložitev prvotnega obračuna. Spremembe po takem obdobju urejajo pravila in postopki, ki se uporabljajo v vsaki državi članici posebej, kjer je treba plačati davek na digitalne storitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Spremembe iz odstavka 1 se elektronsko predložijo državi članici identifikacije v 
  treh
  letih od datuma, do katerega se je zahtevala predložitev prvotnega obračuna. Spremembe po takem obdobju urejajo pravila in postopki, ki se uporabljajo v vsaki državi članici posebej, kjer je treba plačati davek na digitalne storitve.

2.   Spremembe iz odstavka 1 se elektronsko predložijo državi članici identifikacije v 
  dveh
  letih od datuma, do katerega se je zahtevala predložitev prvotnega obračuna. Spremembe po takem obdobju urejajo pravila in postopki, ki se uporabljajo v vsaki državi članici posebej, kjer je treba plačati davek na digitalne storitve.

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 18 – odstavek 3

Člen 18 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice
  lahko
  v zvezi z davkom na digitalne storitve sprejmejo ukrepe za preprečevanje davčne utaje, davčnega izogibanja in davčne zlorabe. | 3.   Države članice v zvezi z davkom na digitalne storitve sprejmejo ukrepe
  , vključno s kaznimi in sankcijami,
  za preprečevanje davčne utaje, davčnega izogibanja in davčne zlorabe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice
  lahko
  v zvezi z davkom na digitalne storitve sprejmejo ukrepe za preprečevanje davčne utaje, davčnega izogibanja in davčne zlorabe.

3.   Države članice v zvezi z davkom na digitalne storitve sprejmejo ukrepe
  , vključno s kaznimi in sankcijami,
  za preprečevanje davčne utaje, davčnega izogibanja in davčne zlorabe.

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 18 – odstavek 5 a (novo)

Člen 18 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Komisija po sprejetju te direktive predloži zakonodajni predlog, da se v Direktivo 2013/34/EU v zvezi z razkritjem informacij o davku na dohodek s strani določenih podjetij in podružnic vključi skupni znesek davka na digitalne storitve, ki ga davčni zavezanec plača različnim državam članicam, in doda na seznam obveznih standardov poročanja po državah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Komisija po sprejetju te direktive predloži zakonodajni predlog, da se v Direktivo 2013/34/EU v zvezi z razkritjem informacij o davku na dohodek s strani določenih podjetij in podružnic vključi skupni znesek davka na digitalne storitve, ki ga davčni zavezanec plača različnim državam članicam, in doda na seznam obveznih standardov poročanja po državah.

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog direktive

Predlog direktive

Poglavje 4 – naslov

Poglavje 4 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| UPRAVNO SODELOVANJE | UPRAVNO SODELOVANJE
  IN OBVEZNA IZMENJAVA INFORMACIJ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

UPRAVNO SODELOVANJE

UPRAVNO SODELOVANJE
  IN OBVEZNA IZMENJAVA INFORMACIJ

IN OBVEZNA IZMENJAVA INFORMACIJ

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen - 20 (novo)

Člen - 20 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen - 20




  Avtomatična in obvezna izmenjava informacij




  Da bi davčni organi pravilno ocenili dolgovani davek in zagotovili ustrezno in enotno izvajanje te direktive, je v skladu z Direktivo Sveta 2011/16/EU izmenjava podatkov na področju obdavčitve avtomatična in obvezna. Države članice nacionalnim davčnim organom dodelijo dovolj kadrovskih, strokovnih in proračunskih virov, pa tudi sredstev za usposabljanje uslužbencev davčne uprave, predvsem na področju čezmejnega davčnega sodelovanja, ter za avtomatično izmenjavo podatkov, da zagotovijo popolno izvajanje te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen - 20

Avtomatična in obvezna izmenjava informacij

Da bi davčni organi pravilno ocenili dolgovani davek in zagotovili ustrezno in enotno izvajanje te direktive, je v skladu z Direktivo Sveta 2011/16/EU izmenjava podatkov na področju obdavčitve avtomatična in obvezna. Države članice nacionalnim davčnim organom dodelijo dovolj kadrovskih, strokovnih in proračunskih virov, pa tudi sredstev za usposabljanje uslužbencev davčne uprave, predvsem na področju čezmejnega davčnega sodelovanja, ter za avtomatično izmenjavo podatkov, da zagotovijo popolno izvajanje te direktive.

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 24 a (novo)

Člen 24 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 24a




  Poročilo in pregled




  Komisija dve leti po ... [datum začetka veljavnosti te direktive] oceni uporabo te direktive ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo. Poročilu po potrebi priloži predloge za njen pregled v skladu z načeli pravične obdavčitve v digitalnem sektorju.




  Komisija zlasti oceni:










  (a) | povečanje stopnje davka na digitalne storitve s 3 % na 5 % in temu primerno davčno olajšavo, da se omeji razlika med dejanskimi davčnimi stopnjami med tradicionalnimi in digitalnimi podjetji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 24a

Poročilo in pregled

Komisija dve leti po ... [datum začetka veljavnosti te direktive] oceni uporabo te direktive ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo. Poročilu po potrebi priloži predloge za njen pregled v skladu z načeli pravične obdavčitve v digitalnem sektorju.

Komisija zlasti oceni:

(a)

povečanje stopnje davka na digitalne storitve s 3 % na 5 % in temu primerno davčno olajšavo, da se omeji razlika med dejanskimi davčnimi stopnjami med tradicionalnimi in digitalnimi podjetji;

| (b) | področje uporabe davka na digitalne storitve, vključno z njegovo razširitvijo na prodajo blaga ali storitev, naročenih na spletu prek digitalnih vmesnikov; |
| --- | --- |

(b)

področje uporabe davka na digitalne storitve, vključno z njegovo razširitvijo na prodajo blaga ali storitev, naročenih na spletu prek digitalnih vmesnikov;

| (c) | znesek davka, plačanega v vsaki državi članici; |
| --- | --- |

(c)

znesek davka, plačanega v vsaki državi članici;

| (d) | vrsto digitalnih dejavnosti s področja uporabe te direktive; |
| --- | --- |

(d)

vrsto digitalnih dejavnosti s področja uporabe te direktive;

| (e) | morebitne prakse davčnega načrtovanja, ki so jih subjekti uporabili, da bi se izognili plačilu davka na digitalne storitve; |
| --- | --- |

(e)

morebitne prakse davčnega načrtovanja, ki so jih subjekti uporabili, da bi se izognili plačilu davka na digitalne storitve;

| (f) | delovanje storitve „vse na enem mestu“ in sodelovanja med državami članicami ter |
| --- | --- |

(f)

delovanje storitve „vse na enem mestu“ in sodelovanja med državami članicami ter

| (g) | skupni učinek na notranji trg ob upoštevanju morebitnega izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(g)

skupni učinek na notranji trg ob upoštevanju morebitnega izkrivljanja konkurence.

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 24 b (novo)

Člen 24 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 24b




  Obveznosti poročanja




  Države članice redno vsako leto poročajo Komisiji o relevantnih številkah in informacijah o plačilu davka na digitalne storitve s strani subjektov, delovanju točke „vse na enem mestu“ in sodelovanju z drugimi državami članicami na področju pobiranja in plačevanja davka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 24b

Obveznosti poročanja

Države članice redno vsako leto poročajo Komisiji o relevantnih številkah in informacijah o plačilu davka na digitalne storitve s strani subjektov, delovanju točke „vse na enem mestu“ in sodelovanju z drugimi državami članicami na področju pobiranja in plačevanja davka.

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 25 a (novo)

Člen 25 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 25a




  Klavzula o časovni omejitvi veljavnosti, ki je odvisna od trajnih ukrepov




  Davek na digitalne storitve je začasen ukrep do sprejetja trajne rešitve, zato ta direktiva preneha veljati s sprejetjem tistega od naslednjih predpisov, ki bo sprejet prej:










  (a) | direktive Sveta o določitvi pravil glede obdavčitve dohodkov pravnih oseb v zvezi s pomembno digitalno prisotnostjo |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 25a

Klavzula o časovni omejitvi veljavnosti, ki je odvisna od trajnih ukrepov

Davek na digitalne storitve je začasen ukrep do sprejetja trajne rešitve, zato ta direktiva preneha veljati s sprejetjem tistega od naslednjih predpisov, ki bo sprejet prej:

(a)

direktive Sveta o določitvi pravil glede obdavčitve dohodkov pravnih oseb v zvezi s pomembno digitalno prisotnostjo

| (b) | direktiv Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb in o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb, vključno z določitvijo digitalne stalne poslovne enote, kot jo je Evropski parlament predlagal v zakonodajnih resolucijah z dne 15. marca 2018 o predlogu direktive Sveta o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb in predlogu direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb ali |
| --- | --- |

(b)

direktiv Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb in o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb, vključno z določitvijo digitalne stalne poslovne enote, kot jo je Evropski parlament predlagal v zakonodajnih resolucijah z dne 15. marca 2018 o predlogu direktive Sveta o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb in predlogu direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb ali

| (c) | direktive o izvajanju političnega dogovora, doseženega v okviru mednarodnega foruma, kot je OECD ali OZN. |
| --- | --- |

(c)

direktive o izvajanju političnega dogovora, doseženega v okviru mednarodnega foruma, kot je OECD ali OZN.

---

(1a)  
  Vir: Izračuni iz ocene učinka Evropske komisije na podlagi ZEW (2016, 2017) in ZEW in drugi (2017).

1a

Vir: Izračuni iz ocene učinka Evropske komisije na podlagi ZEW (2016, 2017) in ZEW in drugi (2017).

(3)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Strategija za enotni digitalni trg za Evropo“ (COM(2015)0192 z dne 6. maja 2015).

3

(3)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Strategija za enotni digitalni trg za Evropo“ (COM(2015)0192 z dne 6. maja 2015).

3

(6)  Predlog direktive Sveta o določitvi pravil glede obdavčitve dohodkov pravnih oseb v zvezi s pomembno digitalno prisotnostjo (COM(2018)0147).

6

(7)  Priporočilo Komisije glede obdavčitve dohodkov pravnih oseb v zvezi s pomembno digitalno prisotnostjo (C(2018)1650).

7

(6)  Predlog direktive Sveta o določitvi pravil glede obdavčitve dohodkov pravnih oseb v zvezi s pomembno digitalno prisotnostjo (COM(2018)0147).

6

(7)  Priporočilo Komisije glede obdavčitve dohodkov pravnih oseb v zvezi s pomembno digitalno prisotnostjo (C(2018)1650).

7

(9)  
  Glej člen 2 predloga direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) (COM(2016)0683).

9

Glej člen 2 predloga direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) (COM(2016)0683).

(10)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

10

(10)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

10

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 388/868 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 388/868

---

P8_TA(2018)0524

Obdavčitev dohodkov pravnih oseb v zvezi s pomembno digitalno prisotnostjo *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2018 o predlogu direktive Sveta o določitvi pravil glede obdavčitve dohodkov pravnih oseb v zvezi s pomembno digitalno prisotnostjo (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2020/C 388/48)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0147), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0147),

| — | ob upoštevanju člena 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0138/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0138/2018),

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj danskega, irskega in malteškega parlamenta ter nizozemske poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih ti izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj danskega, irskega in malteškega parlamenta ter nizozemske poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih ti izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0426/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0426/2018),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Hitra preobrazba svetovnega gospodarstva zaradi digitalizacije prinaša nove pritiske na sisteme obdavčitve dohodkov pravnih oseb na ravni Unije in na mednarodni ravni ter postavlja pod vprašaj zmožnost, da se določi, kje bi morala digitalna podjetja plačevati svoje davke in koliko bi morala plačati. Čeprav telesa na mednarodni ravni, kakršno je skupina G20, priznavajo potrebo po prilagoditvi pravil o davku od dohodkov pravnih oseb digitalnemu gospodarstvu, je verjetno, da bo sporazum na globalni ravni težko doseči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Hitra preobrazba svetovnega gospodarstva zaradi digitalizacije prinaša nove pritiske na sisteme obdavčitve dohodkov pravnih oseb na ravni Unije in na mednarodni ravni ter postavlja pod vprašaj zmožnost, da se določi, kje bi morala digitalna podjetja plačevati svoje davke in koliko bi morala plačati. Čeprav telesa na mednarodni ravni, kakršno je skupina G20, priznavajo potrebo po prilagoditvi pravil o davku od dohodkov pravnih oseb digitalnemu gospodarstvu, je verjetno, da bo sporazum na globalni ravni težko doseči.

| (1) | Hitra preobrazba svetovnega gospodarstva zaradi digitalizacije prinaša nove pritiske na sisteme obdavčitve dohodkov pravnih oseb na ravni Unije in na mednarodni ravni ter postavlja pod vprašaj zmožnost, da se določi, kje bi morala digitalna podjetja plačevati svoje davke in koliko bi morala plačati. Čeprav telesa na mednarodni ravni, kakršno je skupina G20, priznavajo potrebo po prilagoditvi pravil o davku od dohodkov pravnih oseb digitalnemu gospodarstvu, je verjetno, da bo sporazum na globalni ravni težko doseči
  , kar se v bližnji prihodnosti verjetno ne bo zgodilo
  . |
| --- | --- |

(1)

Hitra preobrazba svetovnega gospodarstva zaradi digitalizacije prinaša nove pritiske na sisteme obdavčitve dohodkov pravnih oseb na ravni Unije in na mednarodni ravni ter postavlja pod vprašaj zmožnost, da se določi, kje bi morala digitalna podjetja plačevati svoje davke in koliko bi morala plačati. Čeprav telesa na mednarodni ravni, kakršno je skupina G20, priznavajo potrebo po prilagoditvi pravil o davku od dohodkov pravnih oseb digitalnemu gospodarstvu, je verjetno, da bo sporazum na globalni ravni težko doseči
  , kar se v bližnji prihodnosti verjetno ne bo zgodilo
  .

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | V digitalni dobi, ko so podatki postali nov gospodarski vir, poleg dela in tradicionalnih virov v preteklosti, in ker mednarodna podjetja, ki se močno opirajo na digitalne dejavnosti, prepogosto sprejemajo ukrepe, s katerimi se lahko izogibajo plačilu davkov ali jih utajijo, je treba razviti nov pristop, da bi lahko imeli pravičen in vzdržen sistem digitalne obdavčitve, ki bo zagotavljal, da bodo digitalna podjetja davke plačevala tam, kjer izvajajo svojo dejansko gospodarsko dejavnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

V digitalni dobi, ko so podatki postali nov gospodarski vir, poleg dela in tradicionalnih virov v preteklosti, in ker mednarodna podjetja, ki se močno opirajo na digitalne dejavnosti, prepogosto sprejemajo ukrepe, s katerimi se lahko izogibajo plačilu davkov ali jih utajijo, je treba razviti nov pristop, da bi lahko imeli pravičen in vzdržen sistem digitalne obdavčitve, ki bo zagotavljal, da bodo digitalna podjetja davke plačevala tam, kjer izvajajo svojo dejansko gospodarsko dejavnost.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Poročilo o ukrepu 1 akcijskega načrta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička „Obravnavanje davčnih izzivov digitalnega gospodarstva“ („Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy“), ki ga je organizacija OECD objavila oktobra 2015, navaja več različnih pristopov za obdavčitev digitalnega gospodarstva, ki so bili nadalje preučeni v vmesnem poročilu OECD „Davčni izzivi, ki jih prinaša digitalizacija – Vmesno poročilo 2018“ („Tax Challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018“). Ker je digitalna preobrazba gospodarstva vedno hitrejša, obstaja vse večja potreba po iskanju rešitev za zagotovitev pravične in učinkovite obdavčitve digitalnih podjetij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Poročilo o ukrepu 1 akcijskega načrta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička „Obravnavanje davčnih izzivov digitalnega gospodarstva“ („Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy“), ki ga je organizacija OECD objavila oktobra 2015, navaja več različnih pristopov za obdavčitev digitalnega gospodarstva, ki so bili nadalje preučeni v vmesnem poročilu OECD „Davčni izzivi, ki jih prinaša digitalizacija – Vmesno poročilo 2018“ („Tax Challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018“). Ker je digitalna preobrazba gospodarstva vedno hitrejša, obstaja vse večja potreba po iskanju rešitev za zagotovitev pravične in učinkovite obdavčitve digitalnih podjetij.

| (2) | Poročilo o ukrepu 1 akcijskega načrta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička „Obravnavanje davčnih izzivov digitalnega gospodarstva“ („Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy“), ki ga je organizacija OECD objavila oktobra 2015, navaja več različnih pristopov za obdavčitev digitalnega gospodarstva, ki so bili nadalje preučeni v vmesnem poročilu OECD „Davčni izzivi, ki jih prinaša digitalizacija – Vmesno poročilo 2018“ („Tax Challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018“). Ker je digitalna preobrazba gospodarstva vedno hitrejša, obstaja vse večja
  in nujna
  potreba po iskanju rešitev za zagotovitev pravične in učinkovite obdavčitve digitalnih podjetij.
  Vendar delo OECD v zvezi z obdavčitvijo digitalnega gospodarstva doslej še ni privedlo do zadostnega napredka, kar kaže na potrebo po napredovanju na tem področju na ravni Unije. Ne glede na težave pri doseganju globalnega dogovora in na ukrepanje Unije s to direktivo bi si bilo treba po najboljših močeh vseeno prizadevati zanj na globalni ravni. Ker ni enotnega pristopa na ravni Unije, pa bodo države članice sprejemale enostranske rešitve, ki bodo privedle do regulativne negotovosti ter bodo težavne za družbe, ki poslujejo čezmejno, in za davčne organe. Vzpostaviti bi bilo treba opolnomočen davčni organ v okviru OZN, ki bi deloval kot forum za razpravo o globalnih dogovorih in drugih zadevah, povezanih z mednarodnim davčnim sistemom, k čemur sta pozvala Preiskovalni odbor Evropskega parlamenta o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji (PANA) ter Posebni odbor Evropskega parlamenta za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (TAXE2). |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o ukrepu 1 akcijskega načrta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička „Obravnavanje davčnih izzivov digitalnega gospodarstva“ („Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy“), ki ga je organizacija OECD objavila oktobra 2015, navaja več različnih pristopov za obdavčitev digitalnega gospodarstva, ki so bili nadalje preučeni v vmesnem poročilu OECD „Davčni izzivi, ki jih prinaša digitalizacija – Vmesno poročilo 2018“ („Tax Challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018“). Ker je digitalna preobrazba gospodarstva vedno hitrejša, obstaja vse večja
  in nujna
  potreba po iskanju rešitev za zagotovitev pravične in učinkovite obdavčitve digitalnih podjetij.
  Vendar delo OECD v zvezi z obdavčitvijo digitalnega gospodarstva doslej še ni privedlo do zadostnega napredka, kar kaže na potrebo po napredovanju na tem področju na ravni Unije. Ne glede na težave pri doseganju globalnega dogovora in na ukrepanje Unije s to direktivo bi si bilo treba po najboljših močeh vseeno prizadevati zanj na globalni ravni. Ker ni enotnega pristopa na ravni Unije, pa bodo države članice sprejemale enostranske rešitve, ki bodo privedle do regulativne negotovosti ter bodo težavne za družbe, ki poslujejo čezmejno, in za davčne organe. Vzpostaviti bi bilo treba opolnomočen davčni organ v okviru OZN, ki bi deloval kot forum za razpravo o globalnih dogovorih in drugih zadevah, povezanih z mednarodnim davčnim sistemom, k čemur sta pozvala Preiskovalni odbor Evropskega parlamenta o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji (PANA) ter Posebni odbor Evropskega parlamenta za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (TAXE2).

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Evropski parlament je v svojih končnih poročilih Preiskovalnega odbora o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji in Posebnih odborov za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom sklenil, da se je treba lotiti davčnega izziva, povezanega z digitalnim gospodarstvom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Evropski parlament je v svojih končnih poročilih Preiskovalnega odbora o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji in Posebnih odborov za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom sklenil, da se je treba lotiti davčnega izziva, povezanega z digitalnim gospodarstvom.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | V sklepih Evropskega sveta z dne 19. oktobra 2017 je bila izpostavljena potreba po vzpostavitvi učinkovitega in poštenega davčnega sistema, primernega za digitalno dobo, ter izraženo pričakovanje, da bo Komisija do začetka leta 2018 predložila ustrezne predloge (15). V sklepih Sveta ECOFIN z dne 5. decembra 2017 je bilo izpostavljeno, da bi morala globalno sprejeta opredelitev stalne poslovne enote ter s tem povezana pravila za določanje transfernih cen in pripisovanje dobička prav tako ostati ključna za obravnavanje izzivov na področju obdavčenja dobička v digitalnem gospodarstvu, poleg tega pa je bila izražena spodbuda tesnemu sodelovanju med EU, OECD in drugimi mednarodnimi partnerji pri odzivanju na izzive v zvezi z obdavčenjem dobička v digitalnem gospodarstvu (16). V tem smislu bi bilo treba od držav članic zahtevati, da v svoje nacionalne sisteme davka od dohodkov pravnih oseb vključijo pravila za uresničevanje njihovih pravic do obdavčenja. Zato bi bilo treba pojasniti različne davke od dohodkov pravnih oseb, ki se uporabljajo v državah članicah. Ta pravila bi morala razširiti opredelitev pojma stalne poslovne enote in določiti obdavčljivi neksus za pomembno digitalno prisotnost v njihovih zadevnih jurisdikcijah. Poleg tega bi bilo treba določiti splošna načela za dodelitev obdavčljivih dobičkov takšni digitalni prisotnosti. Načeloma bi se morala navedena pravila uporabljati za vse zavezance za davek od dohodkov pravnih oseb, ne glede na to, kje so davčni rezidenti, bodisi v Uniji ali drugje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

V sklepih Evropskega sveta z dne 19. oktobra 2017 je bila izpostavljena potreba po vzpostavitvi učinkovitega in poštenega davčnega sistema, primernega za digitalno dobo, ter izraženo pričakovanje, da bo Komisija do začetka leta 2018 predložila ustrezne predloge (15). V sklepih Sveta ECOFIN z dne 5. decembra 2017 je bilo izpostavljeno, da bi morala globalno sprejeta opredelitev stalne poslovne enote ter s tem povezana pravila za določanje transfernih cen in pripisovanje dobička prav tako ostati ključna za obravnavanje izzivov na področju obdavčenja dobička v digitalnem gospodarstvu, poleg tega pa je bila izražena spodbuda tesnemu sodelovanju med EU, OECD in drugimi mednarodnimi partnerji pri odzivanju na izzive v zvezi z obdavčenjem dobička v digitalnem gospodarstvu (16). V tem smislu bi bilo treba od držav članic zahtevati, da v svoje nacionalne sisteme davka od dohodkov pravnih oseb vključijo pravila za uresničevanje njihovih pravic do obdavčenja. Zato bi bilo treba pojasniti različne davke od dohodkov pravnih oseb, ki se uporabljajo v državah članicah. Ta pravila bi morala razširiti opredelitev pojma stalne poslovne enote in določiti obdavčljivi neksus za pomembno digitalno prisotnost v njihovih zadevnih jurisdikcijah. Poleg tega bi bilo treba določiti splošna načela za dodelitev obdavčljivih dobičkov takšni digitalni prisotnosti. Načeloma bi se morala navedena pravila uporabljati za vse zavezance za davek od dohodkov pravnih oseb, ne glede na to, kje so davčni rezidenti, bodisi v Uniji ali drugje.

| (4) | V sklepih Evropskega sveta z dne 19. oktobra 2017 je bila izpostavljena potreba po vzpostavitvi učinkovitega in poštenega davčnega sistema, primernega za digitalno dobo, ter izraženo pričakovanje, da bo Komisija do začetka leta 2018 predložila ustrezne predloge (15). V sklepih Sveta ECOFIN z dne 5. decembra 2017 je bilo izpostavljeno, da bi morala globalno sprejeta opredelitev stalne poslovne enote ter s tem povezana pravila za določanje transfernih cen in pripisovanje dobička prav tako ostati ključna za obravnavanje izzivov na področju obdavčenja dobička v digitalnem gospodarstvu, poleg tega pa je bila izražena spodbuda tesnemu sodelovanju med EU, OECD in drugimi mednarodnimi partnerji pri odzivanju na izzive v zvezi z obdavčenjem dobička v digitalnem gospodarstvu (16).V tem smislu bi bilo treba od držav članic zahtevati, da v svoje nacionalne sisteme davka od dohodkov pravnih oseb vključijo pravila za uresničevanje njihovih pravic do obdavčenja. Zato bi bilo treba pojasniti različne davke od dohodkov pravnih oseb, ki se uporabljajo v državah članicah. Ta pravila bi morala razširiti opredelitev pojma stalne poslovne enote in določiti obdavčljivi neksus za pomembno digitalno prisotnost v njihovih zadevnih jurisdikcijah. Poleg tega bi bilo treba določiti splošna načela za dodelitev obdavčljivih dobičkov takšni digitalni prisotnosti. Načeloma bi se morala navedena pravila uporabljati za vse zavezance za davek od dohodkov pravnih oseb, ne glede
  na njihovo velikost in
  na to, kje so davčni rezidenti, bodisi v Uniji ali drugje.
  Poleg tega skupna pravila iz te direktive zahtevajo večjo harmonizacijo osnove za davek od dohodkov pravnih oseb za vse družbe v Uniji. Zato ta direktiva ne bi smela ovirati dela v zvezi s predlogom o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(4)

V sklepih Evropskega sveta z dne 19. oktobra 2017 je bila izpostavljena potreba po vzpostavitvi učinkovitega in poštenega davčnega sistema, primernega za digitalno dobo, ter izraženo pričakovanje, da bo Komisija do začetka leta 2018 predložila ustrezne predloge (15). V sklepih Sveta ECOFIN z dne 5. decembra 2017 je bilo izpostavljeno, da bi morala globalno sprejeta opredelitev stalne poslovne enote ter s tem povezana pravila za določanje transfernih cen in pripisovanje dobička prav tako ostati ključna za obravnavanje izzivov na področju obdavčenja dobička v digitalnem gospodarstvu, poleg tega pa je bila izražena spodbuda tesnemu sodelovanju med EU, OECD in drugimi mednarodnimi partnerji pri odzivanju na izzive v zvezi z obdavčenjem dobička v digitalnem gospodarstvu (16).V tem smislu bi bilo treba od držav članic zahtevati, da v svoje nacionalne sisteme davka od dohodkov pravnih oseb vključijo pravila za uresničevanje njihovih pravic do obdavčenja. Zato bi bilo treba pojasniti različne davke od dohodkov pravnih oseb, ki se uporabljajo v državah članicah. Ta pravila bi morala razširiti opredelitev pojma stalne poslovne enote in določiti obdavčljivi neksus za pomembno digitalno prisotnost v njihovih zadevnih jurisdikcijah. Poleg tega bi bilo treba določiti splošna načela za dodelitev obdavčljivih dobičkov takšni digitalni prisotnosti. Načeloma bi se morala navedena pravila uporabljati za vse zavezance za davek od dohodkov pravnih oseb, ne glede
  na njihovo velikost in
  na to, kje so davčni rezidenti, bodisi v Uniji ali drugje.
  Poleg tega skupna pravila iz te direktive zahtevajo večjo harmonizacijo osnove za davek od dohodkov pravnih oseb za vse družbe v Uniji. Zato ta direktiva ne bi smela ovirati dela v zvezi s predlogom o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Vendar se pravila ne bi smela uporabljati za subjekte, ki so davčni rezidenti v jurisdikciji zunaj Unije, s katerimi ima država članica pomembne digitalne prisotnosti sklenjeno veljavno konvencijo o izogibanju dvojnega obdavčevanja, razen če ta konvencija vključuje določbe o pomembni digitalni prisotnosti, ki ustvarjajo podobne pravice in obveznosti v zvezi z jurisdikcijo zunaj Unije, kakor ta direktiva. Tako naj bi se preprečilo vsakršno nasprotje s konvencijami o izogibanju dvojnega obdavčevanja z jurisdikcijami zunaj Unije, saj na splošno za jurisdikcije zunaj Unije pravo Unije ni zavezujoče. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Vendar se pravila ne bi smela uporabljati za subjekte, ki so davčni rezidenti v jurisdikciji zunaj Unije, s katerimi ima država članica pomembne digitalne prisotnosti sklenjeno veljavno konvencijo o izogibanju dvojnega obdavčevanja, razen če ta konvencija vključuje določbe o pomembni digitalni prisotnosti, ki ustvarjajo podobne pravice in obveznosti v zvezi z jurisdikcijo zunaj Unije, kakor ta direktiva. Tako naj bi se preprečilo vsakršno nasprotje s konvencijami o izogibanju dvojnega obdavčevanja z jurisdikcijami zunaj Unije, saj na splošno za jurisdikcije zunaj Unije pravo Unije ni zavezujoče.

| (5) | Vendar se pravila ne bi smela uporabljati za subjekte, ki so davčni rezidenti v jurisdikciji zunaj Unije, s katerimi ima država članica pomembne digitalne prisotnosti sklenjeno veljavno konvencijo o izogibanju dvojnega obdavčevanja, razen če ta konvencija vključuje določbe o pomembni digitalni prisotnosti, ki ustvarjajo podobne pravice in obveznosti v zvezi z jurisdikcijo zunaj Unije, kakor ta direktiva. Tako naj bi se preprečilo vsakršno nasprotje s konvencijami o izogibanju dvojnega obdavčevanja z jurisdikcijami zunaj Unije, saj na splošno za jurisdikcije zunaj Unije pravo Unije ni zavezujoče.
  Da bi bile določbe iz te direktive povsem učinkovite, pa bi bilo treba države članice pozvati, naj po potrebi prilagodijo konvencije o izogibanju dvojnemu obdavčevanju, ki so trenutno v veljavi, ter vanje vključijo določbe o pomembni digitalni prisotnosti in s tem sprejmejo podobne pravice in obveznosti v zvezi z jurisdikcijami zunaj Unije, kot jih določa ta direktiva. Komisija lahko pripravi predlog za oblikovanje obrazca Unije za spremembo davčnega sporazuma, ki se ga uporabi za prilagoditev več tisoč dvostranskih sporazumov, ki so jih sklenile posamezne države članice. |
| --- | --- |

(5)

Vendar se pravila ne bi smela uporabljati za subjekte, ki so davčni rezidenti v jurisdikciji zunaj Unije, s katerimi ima država članica pomembne digitalne prisotnosti sklenjeno veljavno konvencijo o izogibanju dvojnega obdavčevanja, razen če ta konvencija vključuje določbe o pomembni digitalni prisotnosti, ki ustvarjajo podobne pravice in obveznosti v zvezi z jurisdikcijo zunaj Unije, kakor ta direktiva. Tako naj bi se preprečilo vsakršno nasprotje s konvencijami o izogibanju dvojnega obdavčevanja z jurisdikcijami zunaj Unije, saj na splošno za jurisdikcije zunaj Unije pravo Unije ni zavezujoče.
  Da bi bile določbe iz te direktive povsem učinkovite, pa bi bilo treba države članice pozvati, naj po potrebi prilagodijo konvencije o izogibanju dvojnemu obdavčevanju, ki so trenutno v veljavi, ter vanje vključijo določbe o pomembni digitalni prisotnosti in s tem sprejmejo podobne pravice in obveznosti v zvezi z jurisdikcijami zunaj Unije, kot jih določa ta direktiva. Komisija lahko pripravi predlog za oblikovanje obrazca Unije za spremembo davčnega sporazuma, ki se ga uporabi za prilagoditev več tisoč dvostranskih sporazumov, ki so jih sklenile posamezne države članice.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Ključni cilj te direktive je izboljšati odpornost notranjega trga kot celote, da bi se rešili izzivi obdavčevanja digitaliziranega gospodarstva. Tega cilja ni mogoče zadovoljivo doseči s posamičnim delovanjem držav članic, ker lahko digitalna podjetja poslujejo čezmejno brez kakršne koli fizične prisotnosti v posamezni jurisdikciji in so zato potrebna pravila, da se zagotovi, da davke plačajo v jurisdikcijah, v katerih ustvarjajo dobičke. Glede na to čezmejno razsežnost pobuda na ravni EU pomeni dodano vrednost v primerjavi s tem, kaj je mogoče doseči s številnimi nacionalnimi ukrepi. Da se zagotovi usklajena uporaba pravil o pomembni digitalni prisotnosti v Uniji, je potrebna skupna pobuda za celoten notranji trg. Enostranski in različni pristopi vsake od držav članic bi lahko bili neučinkoviti in povzročili razdrobljenost enotnega trga zaradi ustvarjanja nasprotij med nacionalnimi politikami, izkrivljanj in davčnih ovir za podjetja v Uniji. Ker se lahko cilji te direktive lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Ključni cilj te direktive je izboljšati odpornost notranjega trga kot celote, da bi se rešili izzivi obdavčevanja digitaliziranega gospodarstva. Tega cilja ni mogoče zadovoljivo doseči s posamičnim delovanjem držav članic, ker lahko digitalna podjetja poslujejo čezmejno brez kakršne koli fizične prisotnosti v posamezni jurisdikciji in so zato potrebna pravila, da se zagotovi, da davke plačajo v jurisdikcijah, v katerih ustvarjajo dobičke. Glede na to čezmejno razsežnost pobuda na ravni EU pomeni dodano vrednost v primerjavi s tem, kaj je mogoče doseči s številnimi nacionalnimi ukrepi. Da se zagotovi usklajena uporaba pravil o pomembni digitalni prisotnosti v Uniji, je potrebna skupna pobuda za celoten notranji trg. Enostranski in različni pristopi vsake od držav članic bi lahko bili neučinkoviti in povzročili razdrobljenost enotnega trga zaradi ustvarjanja nasprotij med nacionalnimi politikami, izkrivljanj in davčnih ovir za podjetja v Uniji. Ker se lahko cilji te direktive lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (8) | Ključni cilj te direktive je izboljšati odpornost notranjega trga kot celote, da bi se rešili izzivi obdavčevanja digitaliziranega gospodarstva
  , pri čemer se spoštujeta načelo davčne nevtralnosti in prost pretok storitev na enotnem evropskem trgu, podjetja iz Unije in podjetja, ki niso iz Unije, pa se obravnavajo enako
  . Tega cilja ni mogoče zadovoljivo doseči s posamičnim delovanjem držav članic, ker lahko digitalna podjetja poslujejo čezmejno brez kakršne koli fizične prisotnosti
  ali le z majhno fizično prisotnostjo
  v posamezni jurisdikciji in so zato potrebna pravila, da se zagotovi, da davke plačajo v jurisdikcijah, v katerih ustvarjajo dobičke. Glede na to čezmejno razsežnost pobuda na ravni EU pomeni dodano vrednost v primerjavi s tem, kaj je mogoče doseči s številnimi nacionalnimi ukrepi. Da se zagotovi usklajena uporaba pravil o pomembni digitalni prisotnosti v Uniji, je potrebna skupna pobuda za celoten notranji trg. Enostranski in različni pristopi vsake od držav članic bi lahko bili neučinkoviti in povzročili razdrobljenost enotnega trga zaradi ustvarjanja nasprotij med nacionalnimi politikami, izkrivljanj in davčnih ovir za podjetja v Uniji.
  Zato bi bilo treba posebno pozornost nameniti zagotavljanju, da je pristop Unije pravičen in da ne diskriminira katere koli posamezne države članice.
  Ker se lahko cilji te direktive lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(8)

Ključni cilj te direktive je izboljšati odpornost notranjega trga kot celote, da bi se rešili izzivi obdavčevanja digitaliziranega gospodarstva
  , pri čemer se spoštujeta načelo davčne nevtralnosti in prost pretok storitev na enotnem evropskem trgu, podjetja iz Unije in podjetja, ki niso iz Unije, pa se obravnavajo enako
  . Tega cilja ni mogoče zadovoljivo doseči s posamičnim delovanjem držav članic, ker lahko digitalna podjetja poslujejo čezmejno brez kakršne koli fizične prisotnosti
  ali le z majhno fizično prisotnostjo
  v posamezni jurisdikciji in so zato potrebna pravila, da se zagotovi, da davke plačajo v jurisdikcijah, v katerih ustvarjajo dobičke. Glede na to čezmejno razsežnost pobuda na ravni EU pomeni dodano vrednost v primerjavi s tem, kaj je mogoče doseči s številnimi nacionalnimi ukrepi. Da se zagotovi usklajena uporaba pravil o pomembni digitalni prisotnosti v Uniji, je potrebna skupna pobuda za celoten notranji trg. Enostranski in različni pristopi vsake od držav članic bi lahko bili neučinkoviti in povzročili razdrobljenost enotnega trga zaradi ustvarjanja nasprotij med nacionalnimi politikami, izkrivljanj in davčnih ovir za podjetja v Uniji.
  Zato bi bilo treba posebno pozornost nameniti zagotavljanju, da je pristop Unije pravičen in da ne diskriminira katere koli posamezne države članice.
  Ker se lahko cilji te direktive lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Da bi se določil dosleden in usklajen okvir osnove za davek za vsa podjetja, bi morali koncept pomembne digitalne prisotnosti in rešitve, ki so predstavljene v tej direktivi, postati tudi sestavni del direktiv Sveta o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb in o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Da bi se določil dosleden in usklajen okvir osnove za davek za vsa podjetja, bi morali koncept pomembne digitalne prisotnosti in rešitve, ki so predstavljene v tej direktivi, postati tudi sestavni del direktiv Sveta o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb in o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb.

Sprememba 40

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8b) | Če na podlagi tega predloga ne pride do dogovora in se tako ne morejo odpraviti izkrivljanja konkurence in davčne ovire za podjetja v Uniji, bi morala Komisija predložiti nov predlog na podlagi člena 116 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku izdata potrebne direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8b)

Če na podlagi tega predloga ne pride do dogovora in se tako ne morejo odpraviti izkrivljanja konkurence in davčne ovire za podjetja v Uniji, bi morala Komisija predložiti nov predlog na podlagi člena 116 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim Evropski parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku izdata potrebne direktive.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Vsaka obdelava osebnih podatkov, ki se izvaja v okviru te direktive, bi morala potekati v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (17), vključno z obveznostmi za izvajanje ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov, da se izpolnijo obveznosti iz navedene uredbe, zlasti tiste v zvezi z zakonitostjo obdelave, varnostjo dejavnosti obdelave, zagotavljanjem informacij in pravicami posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki ter vgrajenim in privzetim varstvom podatkov. Kadar koli je to mogoče, bi bilo treba osebne podatke anonimizirati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Vsaka obdelava osebnih podatkov, ki se izvaja v okviru te direktive, bi morala potekati v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (17), vključno z obveznostmi za izvajanje ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov, da se izpolnijo obveznosti iz navedene uredbe, zlasti tiste v zvezi z zakonitostjo obdelave, varnostjo dejavnosti obdelave, zagotavljanjem informacij in pravicami posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki ter vgrajenim in privzetim varstvom podatkov. Kadar koli je to mogoče, bi bilo treba osebne podatke anonimizirati.

| (9) | Vsaka obdelava osebnih podatkov, ki se izvaja v okviru te direktive, bi morala potekati v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (17), vključno z obveznostmi za izvajanje ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov, da se izpolnijo obveznosti iz navedene uredbe, zlasti tiste v zvezi z zakonitostjo obdelave, varnostjo dejavnosti obdelave, zagotavljanjem informacij in pravicami posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki ter vgrajenim in privzetim varstvom podatkov
  , ob ustreznem upoštevanju načel nujnosti in sorazmernosti
  . Kadar koli je to mogoče, bi bilo treba osebne podatke anonimizirati.
  Podatki, ki se lahko zbirajo od uporabnikov za namene uporabe te direktive, bi morali biti strogo omejeni na podatke, ki opredeljujejo državo članico, v kateri so uporabniki, ne omogočajo pa identifikacije uporabnika. |
| --- | --- |

(9)

Vsaka obdelava osebnih podatkov, ki se izvaja v okviru te direktive, bi morala potekati v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (17), vključno z obveznostmi za izvajanje ustreznih tehničnih in organizacijskih ukrepov, da se izpolnijo obveznosti iz navedene uredbe, zlasti tiste v zvezi z zakonitostjo obdelave, varnostjo dejavnosti obdelave, zagotavljanjem informacij in pravicami posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki ter vgrajenim in privzetim varstvom podatkov
  , ob ustreznem upoštevanju načel nujnosti in sorazmernosti
  . Kadar koli je to mogoče, bi bilo treba osebne podatke anonimizirati.
  Podatki, ki se lahko zbirajo od uporabnikov za namene uporabe te direktive, bi morali biti strogo omejeni na podatke, ki opredeljujejo državo članico, v kateri so uporabniki, ne omogočajo pa identifikacije uporabnika.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Komisija bi morala oceniti izvajanje te direktive
  pet let
  po začetku
  njene
  veljavnosti in o tem poročati Svetu. Države članice bi morale Komisiji predložiti vse informacije, ki so potrebne za to oceno. Ustanoviti bi bilo treba svetovalni odbor za davek na digitalne storitve, da se preučijo vprašanja o uporabi te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Komisija bi morala oceniti izvajanje te direktive
  pet let
  po začetku
  njene
  veljavnosti in o tem poročati Svetu. Države članice bi morale Komisiji predložiti vse informacije, ki so potrebne za to oceno. Ustanoviti bi bilo treba svetovalni odbor za davek na digitalne storitve, da se preučijo vprašanja o uporabi te direktive.

| (10) | Komisija bi morala oceniti izvajanje te direktive
  do ... [tri leta
  po začetku veljavnosti
  te direktive]
  in o tem poročati
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu
  , zlasti o upravnemu bremenu in dodatnih stroških za podjetja in še posebej mala in srednja podjetja (MSP), učinku sistema obdavčitve, ki ga predpisuje ta direktiva, na prihodke držav članic, učinku na osebne podatke uporabnikov in učinku na celoten enotni trg, s posebnim poudarkom na morebitnem izkrivljanju konkurence med družbami, za katere veljajo nova pravila iz te direktive. Pri pregledu bi bilo treba preučiti tudi, ali bi bilo treba spremeniti vrste storitev, ki jih zajema ta direktiva, ali opredelitev pomembne digitalne prisotnosti
  . Države članice bi morale Komisiji predložiti vse informacije, ki so potrebne za to oceno. Ustanoviti bi bilo treba svetovalni odbor za davek na digitalne storitve, da se preučijo vprašanja o uporabi te direktive.
  Ta odbor bi moral objaviti svoje dnevne rede, za člane tega odbora pa bi bilo treba že pred njihovo izbiro zagotoviti, da niso v nobenem navzkrižju interesov. Na seje odbora bi moral biti povabljen opazovalec Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

(10)

Komisija bi morala oceniti izvajanje te direktive
  do ... [tri leta
  po začetku veljavnosti
  te direktive]
  in o tem poročati
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu
  , zlasti o upravnemu bremenu in dodatnih stroških za podjetja in še posebej mala in srednja podjetja (MSP), učinku sistema obdavčitve, ki ga predpisuje ta direktiva, na prihodke držav članic, učinku na osebne podatke uporabnikov in učinku na celoten enotni trg, s posebnim poudarkom na morebitnem izkrivljanju konkurence med družbami, za katere veljajo nova pravila iz te direktive. Pri pregledu bi bilo treba preučiti tudi, ali bi bilo treba spremeniti vrste storitev, ki jih zajema ta direktiva, ali opredelitev pomembne digitalne prisotnosti
  . Države članice bi morale Komisiji predložiti vse informacije, ki so potrebne za to oceno. Ustanoviti bi bilo treba svetovalni odbor za davek na digitalne storitve, da se preučijo vprašanja o uporabi te direktive.
  Ta odbor bi moral objaviti svoje dnevne rede, za člane tega odbora pa bi bilo treba že pred njihovo izbiro zagotoviti, da niso v nobenem navzkrižju interesov. Na seje odbora bi moral biti povabljen opazovalec Evropskega parlamenta.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Glede na upravne stroške pomembne digitalne prisotnosti bi bilo treba zagotoviti, da MSP ne bi bila nenamerno vključena v področje uporabe te direktive. Komisija bi morala v okviru postopka pregleda preučiti obseg škodljivih učinkov te direktive na mala in srednja podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Glede na upravne stroške pomembne digitalne prisotnosti bi bilo treba zagotoviti, da MSP ne bi bila nenamerno vključena v področje uporabe te direktive. Komisija bi morala v okviru postopka pregleda preučiti obseg škodljivih učinkov te direktive na mala in srednja podjetja.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Ker naj bi določbe te direktive zagotovile trajno in celovito rešitev vprašanja digitalne obdavčitve, se začasna rešitev davka na digitalne storitve iz direktive o skupnem sistemu davka na digitalne storitve za prihodke od opravljanja nekaterih digitalnih storitev samodejno preneha uporabljati, ko začnejo veljati določbe te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Ker naj bi določbe te direktive zagotovile trajno in celovito rešitev vprašanja digitalne obdavčitve, se začasna rešitev davka na digitalne storitve iz direktive o skupnem sistemu davka na digitalne storitve za prihodke od opravljanja nekaterih digitalnih storitev samodejno preneha uporabljati, ko začnejo veljati določbe te direktive.

Sprememba 15

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta direktiva se uporablja za subjekte, ne glede na to, kje so rezidenti za namene davka od dohodkov pravnih oseb, bodisi v državi članici ali v tretji državi. | Ta direktiva se uporablja za subjekte, ne glede na
  njihovo velikost ali na
  to, kje so rezidenti za namene davka od dohodkov pravnih oseb, bodisi v državi članici ali v tretji državi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta direktiva se uporablja za subjekte, ne glede na to, kje so rezidenti za namene davka od dohodkov pravnih oseb, bodisi v državi članici ali v tretji državi.

Ta direktiva se uporablja za subjekte, ne glede na
  njihovo velikost ali na
  to, kje so rezidenti za namene davka od dohodkov pravnih oseb, bodisi v državi članici ali v tretji državi.

Sprememba 19

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Država članica, v kateri se uporablja naprava uporabnika, se določi z uporabo naslova internetnega protokola (IP) naprave ali s katero koli drugo metodo za geolokacijo, če je ta natančnejša. | 6.   Država članica, v kateri se uporablja naprava uporabnika, se določi z uporabo naslova internetnega protokola (IP) naprave ali s katero koli drugo metodo za geolokacijo, če je ta natančnejša
  , pri čemer v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 ne sme biti mogoče identificirati uporabnika
  .
  Davčni organ držav članic je obveščen o metodi, ki se uporablja za določanje lokacije uporabnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.   Država članica, v kateri se uporablja naprava uporabnika, se določi z uporabo naslova internetnega protokola (IP) naprave ali s katero koli drugo metodo za geolokacijo, če je ta natančnejša.

6.   Država članica, v kateri se uporablja naprava uporabnika, se določi z uporabo naslova internetnega protokola (IP) naprave ali s katero koli drugo metodo za geolokacijo, če je ta natančnejša
  , pri čemer v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 ne sme biti mogoče identificirati uporabnika
  .
  Davčni organ držav članic je obveščen o metodi, ki se uporablja za določanje lokacije uporabnikov.

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 7 a (novo)

Člen 4 – odstavek 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Davkoplačevalec mora davčnim organom razkriti vse informacije, ki vplivajo na določanje pomembne digitalne prisotnosti v skladu s tem členom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7a.
     
  Davkoplačevalec mora davčnim organom razkriti vse informacije, ki vplivajo na določanje pomembne digitalne prisotnosti v skladu s tem členom.

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 5 – točka a

Člen 5 – odstavek 5 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zbiranje, hrambo, obdelavo, analizo, izkoriščanje in prodajo podatkov na ravni uporabnikov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

zbiranje, hrambo, obdelavo, analizo, izkoriščanje in prodajo podatkov na ravni uporabnikov;

| (a) | zbiranje, hrambo, obdelavo, analizo,
  uporabo, prenos,
  izkoriščanje in prodajo podatkov na ravni uporabnikov; |
| --- | --- |

(a)

zbiranje, hrambo, obdelavo, analizo,
  uporabo, prenos,
  izkoriščanje in prodajo podatkov na ravni uporabnikov;

uporabo, prenos,

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 6 a (novo)

Člen 5 – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Države članice nacionalnim davčnim organom dodelijo dovolj kadrovskih, strokovnih in proračunskih virov, pa tudi sredstev za usposabljanje osebja, da se lahko porazdeli dobiček stalne poslovne enote in se ocenijo digitalne dejavnosti v tej državi članici. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a.
     
  Države članice nacionalnim davčnim organom dodelijo dovolj kadrovskih, strokovnih in proračunskih virov, pa tudi sredstev za usposabljanje osebja, da se lahko porazdeli dobiček stalne poslovne enote in se ocenijo digitalne dejavnosti v tej državi članici.

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 5 a (novo)

Člen 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 5a





  1.
     
  Do ... [datum začetka veljavnosti te direktive] Komisija izda smernice za davčne organe o načinih ugotavljanja, merjenja in obdavčitve pomembne digitalne prisotnosti in digitalnih storitev. Ta pravila se harmonizirajo po vsej Evropski uniji in izdajo v vseh njenih uradnih jezikih.






  2.
     
  Komisija na podlagi smernic iz prvega odstavka izda smernice z jasno metodologijo, na podlagi katerih podjetja sama ocenijo, ali oziroma katere njihove dejavnosti štejejo kot pomembna digitalna prisotnost. Te smernice izda v vseh uradnih jezikih Unije ter jih objavi na spletišču Komisije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 5a

1.
     
  Do ... [datum začetka veljavnosti te direktive] Komisija izda smernice za davčne organe o načinih ugotavljanja, merjenja in obdavčitve pomembne digitalne prisotnosti in digitalnih storitev. Ta pravila se harmonizirajo po vsej Evropski uniji in izdajo v vseh njenih uradnih jezikih.

2.
     
  Komisija na podlagi smernic iz prvega odstavka izda smernice z jasno metodologijo, na podlagi katerih podjetja sama ocenijo, ali oziroma katere njihove dejavnosti štejejo kot pomembna digitalna prisotnost. Te smernice izda v vseh uradnih jezikih Unije ter jih objavi na spletišču Komisije.

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 5 b (novo)

Člen 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 5b




  Upravno sodelovanje




  Da bi zagotovili enotno uporabo te direktive v Evropski uniji, je v skladu z Direktivo Sveta 2011/16/EU izmenjava podatkov na področju obdavčitve samodejna in obvezna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 5b

Upravno sodelovanje

Da bi zagotovili enotno uporabo te direktive v Evropski uniji, je v skladu z Direktivo Sveta 2011/16/EU izmenjava podatkov na področju obdavčitve samodejna in obvezna.

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 – naslov

Člen 6 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pregled | Poročilo o izvajanju in
  pregled |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pregled

Poročilo o izvajanju in
  pregled

Poročilo o izvajanju in

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija oceni izvajanje te direktive
  pet let
  po
  začetku njene
  veljavnosti in o tem poroča Svetu. | 1.   Komisija oceni izvajanje te direktive
  do ... [tri leta
  po
  datumu začetka
  veljavnosti
  te direktive]
  in o tem poroča
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu.
  V tem poročilu poseben poudarek nameni upravnemu bremenu in dodatnim stroškom za podjetja in še posebej MSP, učinku sistema obdavčitve, ki ga predpisuje ta direktiva, na prihodke držav članic, učinku na osebne podatke uporabnikov in učinku na celoten enotni trg, še zlasti pa obravnava morebitno izkrivljanje konkurence med družbami, za katere veljajo nova pravila iz te direktive. V poročilu se preuči tudi, ali bi bilo treba spremeniti vrste storitev, ki jih zajema ta direktiva, ali opredelitev pomembne digitalne prisotnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija oceni izvajanje te direktive
  pet let
  po
  začetku njene
  veljavnosti in o tem poroča Svetu.

1.   Komisija oceni izvajanje te direktive
  do ... [tri leta
  po
  datumu začetka
  veljavnosti
  te direktive]
  in o tem poroča
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu.
  V tem poročilu poseben poudarek nameni upravnemu bremenu in dodatnim stroškom za podjetja in še posebej MSP, učinku sistema obdavčitve, ki ga predpisuje ta direktiva, na prihodke držav članic, učinku na osebne podatke uporabnikov in učinku na celoten enotni trg, še zlasti pa obravnava morebitno izkrivljanje konkurence med družbami, za katere veljajo nova pravila iz te direktive. V poročilu se preuči tudi, ali bi bilo treba spremeniti vrste storitev, ki jih zajema ta direktiva, ali opredelitev pomembne digitalne prisotnosti.

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 a (novo)

Člen 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 6a |
| | Izvajanje prenosa pooblastila |
| | 1.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s pogoji, določenimi v tem členu. |
| | 2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo od ... [datum začetka veljavnosti te direktive]. |
| | 3.
     
  Prenos pooblastila lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |
| | 4.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. |
| | 5.
     
  Delegirani akt začne veljati le, če mu Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka Svet obvesti Komisijo, da mu ne bo nasprotoval. Na pobudo Sveta se ta rok podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 6a

Člen 6a

Izvajanje prenosa pooblastila

Izvajanje prenosa pooblastila

1.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo od ... [datum začetka veljavnosti te direktive].

3.
     
  Prenos pooblastila lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.
     
  Delegirani akt začne veljati le, če mu Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka Svet obvesti Komisijo, da mu ne bo nasprotoval. Na pobudo Sveta se ta rok podaljša za dva meseca.

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 b (novo)

Člen 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 6b




  Pritožba




  Podjetja – tako v Uniji kot zunaj nje – se lahko pritožijo na odločitev, da so storitve, ki jih opravljajo, digitalne storitve v skladu z nacionalnim pravom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 6b

Pritožba

Podjetja – tako v Uniji kot zunaj nje – se lahko pritožijo na odločitev, da so storitve, ki jih opravljajo, digitalne storitve v skladu z nacionalnim pravom.

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 c (novo)

Člen 6 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 6c




  Obveščanje Evropskega parlamenta




  Komisija obvesti Evropski parlament o sprejetju delegiranih aktih, o kakršnem koli nasprotovanju delegiranim aktom in o preklicu pooblastila s strani Sveta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 6c

Obveščanje Evropskega parlamenta

Komisija obvesti Evropski parlament o sprejetju delegiranih aktih, o kakršnem koli nasprotovanju delegiranim aktom in o preklicu pooblastila s strani Sveta.

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 d (novo)

Člen 6 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 6d




  Pooblastilo Komisiji za pogajanja o davčnih sporazumih s tretjimi državami




  Države članice na Komisijo prenesejo pooblastila, da se skladno s pravili iz te direktive v njihovem imenu pogaja o pregledu ali sprejetju davčnih sporazumov s tretjimi državami, zlasti kar zadeva vključitev opredelitve pomembne digitalne prisotnosti za namene obdavčevanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 6d

Pooblastilo Komisiji za pogajanja o davčnih sporazumih s tretjimi državami

Države članice na Komisijo prenesejo pooblastila, da se skladno s pravili iz te direktive v njihovem imenu pogaja o pregledu ali sprejetju davčnih sporazumov s tretjimi državami, zlasti kar zadeva vključitev opredelitve pomembne digitalne prisotnosti za namene obdavčevanja.

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 2

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Odbor za davek na digitalne storitve sestavljajo predstavniki držav članic in Komisije. Predsedujoča oseba Odbora je predstavnik Komisije. Storitve sekretariata za Odbor zagotavlja Komisija. | 2.   Odbor za davek na digitalne storitve sestavljajo predstavniki držav članic in Komisije
  ter opazovalec Evropskega parlamenta
  . Predsedujoča oseba Odbora je predstavnik Komisije. Storitve sekretariata za Odbor zagotavlja Komisija.
  Ta Odbor objavlja svoj dnevni red, sodelujoči v odboru pa že preden so izbrani vanj zagotovijo, da niso v navzkrižju interesov. Deležnikom, tudi socialnim partnerjem, se dovoli, da se kot opazovalci udeležijo ustreznih sej. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Odbor za davek na digitalne storitve sestavljajo predstavniki držav članic in Komisije. Predsedujoča oseba Odbora je predstavnik Komisije. Storitve sekretariata za Odbor zagotavlja Komisija.

2.   Odbor za davek na digitalne storitve sestavljajo predstavniki držav članic in Komisije
  ter opazovalec Evropskega parlamenta
  . Predsedujoča oseba Odbora je predstavnik Komisije. Storitve sekretariata za Odbor zagotavlja Komisija.
  Ta Odbor objavlja svoj dnevni red, sodelujoči v odboru pa že preden so izbrani vanj zagotovijo, da niso v navzkrižju interesov. Deležnikom, tudi socialnim partnerjem, se dovoli, da se kot opazovalci udeležijo ustreznih sej.

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 4

Člen 7 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Odbor za davek na digitalne storitve preuči vprašanja v zvezi z uporabo te direktive, ki jih bodisi na lastno pobudo ali na zahtevo predstavnika države članice določi predsedujoča oseba Odbora, in o svojih sklepih obvesti Komisijo. | 4.   Odbor za davek na digitalne storitve preuči vprašanja v zvezi z uporabo te direktive, ki jih bodisi na lastno pobudo ali na zahtevo
  Evropskega parlamenta ali
  predstavnika države članice določi predsedujoča oseba Odbora, in o svojih sklepih obvesti Komisijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Odbor za davek na digitalne storitve preuči vprašanja v zvezi z uporabo te direktive, ki jih bodisi na lastno pobudo ali na zahtevo predstavnika države članice določi predsedujoča oseba Odbora, in o svojih sklepih obvesti Komisijo.

4.   Odbor za davek na digitalne storitve preuči vprašanja v zvezi z uporabo te direktive, ki jih bodisi na lastno pobudo ali na zahtevo
  Evropskega parlamenta ali
  predstavnika države članice določi predsedujoča oseba Odbora, in o svojih sklepih obvesti Komisijo.

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 7 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Odbor za davek na digitalne storitve pripravi letno poročilo o svojih dejavnostih in ugotovitvah ter to poročilo deli s Parlamentom, Svetom in Komisijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Odbor za davek na digitalne storitve pripravi letno poročilo o svojih dejavnostih in ugotovitvah ter to poročilo deli s Parlamentom, Svetom in Komisijo.

Odbor za davek na digitalne storitve pripravi letno poročilo o svojih dejavnostih in ugotovitvah ter to poročilo deli s Parlamentom, Svetom in Komisijo.

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 4 a (novo)

Člen 7 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Odbor za davek na digitalne storitve preverja in nadzoruje, ali podjetja direktivo pravilno izvajajo. Odbor ima možnost zbiranja in uporabe podatkov, ki jih pridobiva od nacionalnih davčnih organov, z namenom preverjanja, ali se pravila o pomembni digitalni prisotnosti ustrezno izvajajo, pri čemer deluje kot organ, ki olajšuje sodelovanje med nacionalnimi davčnimi organi, da se čim bolj zmanjša možnost dvojne obdavčitve in dvojne neobdavčitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Odbor za davek na digitalne storitve preverja in nadzoruje, ali podjetja direktivo pravilno izvajajo. Odbor ima možnost zbiranja in uporabe podatkov, ki jih pridobiva od nacionalnih davčnih organov, z namenom preverjanja, ali se pravila o pomembni digitalni prisotnosti ustrezno izvajajo, pri čemer deluje kot organ, ki olajšuje sodelovanje med nacionalnimi davčnimi organi, da se čim bolj zmanjša možnost dvojne obdavčitve in dvojne neobdavčitve.

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Podatki, ki se lahko zbirajo od uporabnikov za namene uporabe te direktive, so omejeni na podatke, ki opredeljujejo državo članico, v kateri so uporabniki, pri čemer ne omogočajo identifikacije uporabnika. | Podatki, ki se lahko zbirajo od uporabnikov za namene uporabe te direktive, so omejeni na podatke, ki opredeljujejo državo članico, v kateri so uporabniki, pri čemer ne omogočajo identifikacije uporabnika.
  Vsaka obdelava osebnih podatkov, ki se izvaja za namene uporabe te direktive, mora biti v celoti skladna z Uredbo (EU) 2016/679. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Podatki, ki se lahko zbirajo od uporabnikov za namene uporabe te direktive, so omejeni na podatke, ki opredeljujejo državo članico, v kateri so uporabniki, pri čemer ne omogočajo identifikacije uporabnika.

Podatki, ki se lahko zbirajo od uporabnikov za namene uporabe te direktive, so omejeni na podatke, ki opredeljujejo državo članico, v kateri so uporabniki, pri čemer ne omogočajo identifikacije uporabnika.
  Vsaka obdelava osebnih podatkov, ki se izvaja za namene uporabe te direktive, mora biti v celoti skladna z Uredbo (EU) 2016/679.

Vsaka obdelava osebnih podatkov, ki se izvaja za namene uporabe te direktive, mora biti v celoti skladna z Uredbo (EU) 2016/679.

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 a (novo)

Člen 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 9a




  Povezava z davkom na digitalne storitve za prihodke




  Ko začne veljati ta direktiva, samodejno preneha veljati direktiva o skupnem sistemu davka na digitalne storitve za prihodke od opravljanja nekaterih digitalnih storitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9a

Povezava z davkom na digitalne storitve za prihodke

Ko začne veljati ta direktiva, samodejno preneha veljati direktiva o skupnem sistemu davka na digitalne storitve za prihodke od opravljanja nekaterih digitalnih storitev.

---

(15)  Zasedanje Evropskega sveta (19. oktober 2017) – Sklepi (dok. EUCO 14/17).

15

(16)  Sklepi Sveta (5. december 2017) – Odzivanje na izzive pri obdavčenju dobička v digitalnem gospodarstvu (FISC 346 ECOFIN 1092).

16

(15)  Zasedanje Evropskega sveta (19. oktober 2017) – Sklepi (dok. EUCO 14/17).

15

(16)  Sklepi Sveta (5. december 2017) – Odzivanje na izzive pri obdavčenju dobička v digitalnem gospodarstvu (FISC 346 ECOFIN 1092).

16

(17)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

17

(17)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

17

---