# Euroopan unionin C 375/2020

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 375 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 63. vuosikerta6. marraskuuta 2020 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 375

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

63. vuosikerta6. marraskuuta 2020

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 375/01 | Komission tiedonanto — vaarallisen kotitalousjätteen erilliskeräyksestä | 1 |
| | Euroopan keskuspankki |
| 2020/C 375/02 | Muutos EKP:n eettisiin sääntöihin
  (Tämä teksti korvaa Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 204, 20. kesäkuuta 2015, s. 3 julkaistujen EKP:n henkilöstösääntöjen 0 osaan sisältyvät eettiset säännöt) | 25 |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 375/03 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9953 — CalSTRS/Altitude Group/AI THD) (
  1
  ) | 42 |
| 2020/C 375/04 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10003 — DWS/Vertex Bioenergy) (
  1
  ) | 43 |
| 2020/C 375/05 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9619 — CDC/EDF/ENGIE/La Poste) (
  1
  ) | 44 |
| 2020/C 375/06 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8130 — Imerys/Alteo certain assets) (
  1
  ) | 45 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2020/C 375/01

Komission tiedonanto — vaarallisen kotitalousjätteen erilliskeräyksestä

1

Euroopan keskuspankki

2020/C 375/02

Muutos EKP:n eettisiin sääntöihin
  (Tämä teksti korvaa Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 204, 20. kesäkuuta 2015, s. 3 julkaistujen EKP:n henkilöstösääntöjen 0 osaan sisältyvät eettiset säännöt)

(Tämä teksti korvaa Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 204, 20. kesäkuuta 2015, s. 3 julkaistujen EKP:n henkilöstösääntöjen 0 osaan sisältyvät eettiset säännöt)

25

Euroopan komissio

2020/C 375/03

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9953 — CalSTRS/Altitude Group/AI THD) (
  1
  )

1

42

2020/C 375/04

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10003 — DWS/Vertex Bioenergy) (
  1
  )

1

43

2020/C 375/05

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9619 — CDC/EDF/ENGIE/La Poste) (
  1
  )

1

44

2020/C 375/06

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8130 — Imerys/Alteo certain assets) (
  1
  )

1

45

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 375/07 | Euron kurssi — 5. marraskuuta 2020 | 46 |
| 2020/C 375/08 | Komission päätös, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2020, Euroopan unionin tapahtumalokin keskusvalvojan ohjeistamisesta merkitsemään Euroopan unionin tapahtumalokiin kansallisiin ilmailun jakosuunnitelmataulukkoihin EU:sta Sveitsiin suuntautuneita lentoja suorittaneita ilma-alusten käyttäjiä hallinnoivien jäsenvaltioiden vuonna 2020 maksutta jakamien ilmailun päästöoikeuksien osalta tehtävät muutokset | 47 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2020/C 375/07

Euron kurssi — 5. marraskuuta 2020

46

2020/C 375/08

Komission päätös, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2020, Euroopan unionin tapahtumalokin keskusvalvojan ohjeistamisesta merkitsemään Euroopan unionin tapahtumalokiin kansallisiin ilmailun jakosuunnitelmataulukkoihin EU:sta Sveitsiin suuntautuneita lentoja suorittaneita ilma-alusten käyttäjiä hallinnoivien jäsenvaltioiden vuonna 2020 maksutta jakamien ilmailun päästöoikeuksien osalta tehtävät muutokset

47

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 375/09 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Case M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor) Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 57 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2020/C 375/09

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Case M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor) Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

57

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 6.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 375/1

---

Komission tiedonanto

vaarallisen kotitalousjätteen erilliskeräyksestä

(2020/C 375/01)

Sisällysluettelo

| 1. | JOHDANTO | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | VAARALLISEN KOTITALOUSJÄTTEEN KERÄYSTÄ KOSKEVAT PARHAAT KÄYTÄNNÖT | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Kotitalouskemikaalit | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Kotitalouksien puhdistustuotteet ja henkilökohtaiset hygieniatuotteet | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Maalit, lakat, painovärit ja liimat | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Kotitalouksissa ja puutarhoissa käytettävät torjunta-aineet | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Valokuvauskemikaalit | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Pakkaukset | 9 |
| --- | --- | --- |

2.1.5

| 2.2 | Kotitalouksien terveydenhoitoalan jätteet | 9 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Farmaseuttiset tuotteet | 9 |
| --- | --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Terävät esineet ja muu mahdollisesti tartuntavaaralliset jätteet | 10 |
| --- | --- | --- |

2.2.2

| 2.3 | Rakennus- ja purkujäte | 11 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Asbestijäte | 11 |
| --- | --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Käsitelty puu | 12 |
| --- | --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Kivihiiliterva ja -tervatuotteet | 13 |
| --- | --- | --- |

2.3.3

| 2.4 | Ajoneuvojen kunnossapidosta aiheutuva jäte | 13 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 2.4.1 | Öljynsuodattimet ja kontaminoituneet absorboivat materiaalit | 13 |
| --- | --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Autoteollisuuden tuotteet, maalipinnan kiillotusaineet, jäätymisenestoaineet | 14 |
| --- | --- | --- |

2.4.2

| 2.5 | Elohopeaa sisältävät jätteet (muut kuin sähkö- ja elektroniikkalaiteromu) | 14 |
| --- | --- | --- |

2.5

| 3. | VAARALLISEN KOTITALOUSJÄTTEEN ERILLISKERÄYKSEN ONNISTUMISEEN JOHTAVAT TEKIJÄT | 15 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Taloudelliset kannustimet | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Räätälöidyt erilliskeräysjärjestelmät | 16 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Tietoisuuden lisääminen ja viestintä | 18 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Täytäntöönpanon valvonta | 21 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 4. | VIITTAUKSET | 22 |
| --- | --- | --- |

4.

| LIITE – Linkkejä esimerkkeihin viestinnän hyvistä käytännöistä | 24 |
| --- | --- |

1.   JOHDANTO

Nämä ohjeet on laadittu jätteistä 19 päivänä marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY (1), jäljempänä ’jätepuitedirektiivi’, 20 artiklan 4 kohdan nojalla. Kyseisen kohdan mukaan komission on annettava kotitalouksissa syntyvien vaarallisten jätejakeiden erilliskeräystä koskevat ohjeet, joilla autetaan jäsenvaltioita jätepuitedirektiivin 20 artiklan 1 kohdassa säädetyn erilliskeräystä koskevan velvoitteen täytäntöönpanossa ja helpotetaan sitä.

Näiden ohjeiden pääasiallisena tavoitteena on ehkäistä ihmisten terveydelle ja ympäristölle ja erityisesti jätealan työntekijöille aiheutuvia riskejä helpottamalla kotitalouksien tuottaman vaarallisen jätteen erilliskeräyksen toteuttamista. Niiden tarkoituksena on myös parantaa jätepuitedirektiivin (2) tavoitteiden mukaisesti uudelleenkäyttöä ja hyödyntämistä varten valmisteltavien materiaalien määrää ja laatua estämällä muiden materiaalivirtojen pilaantuminen, jonka edellyttämä jätteiden käsittely merkitsisi sitä, että resurssit jäisivät jätehierarkian alemmille tasoille. Tämän asiakirjan tarkoituksena on antaa yleiskuva erilliskeräystä koskevan velvoitteen täytäntöönpanoon liittyvistä parhaista käytännöistä eri puolilla EU:ta, erityisesti alueellisella ja paikallisella tasolla. Vaikka näissä ohjeissa käsitellään vaarallisen kotitalousjätteen tehokasta käsittelyä, on muistettava, että jätteen syntymisen ehkäiseminen ja vähentäminen ovat edelleen ensisijaisia jätehierarkian mukaisesti. Siksi tiedotuskampanjat vaarallisten tuotteiden käytön minimoimiseksi kotona ovat olennaisen tärkeitä.

Nämä ohjeet on osoitettu jäsenvaltioiden paikallisille, alueellisille ja keskustason viranomaisille sekä jätehuoltotoimijoille. Tarkoituksena on auttaa niitä kotitalouksissa syntyvän vaarallisen jätteen erilliskeräysohjelmien kehittämisessä ja toteuttamisessa ja helpottaa näitä tehtäviä.

Image 1

.tifLähde: Perustuu Maailmanpankin (2018) ja Eurostatin (2008) tietoihin (3).

Vaarallisen kotitalousjätteen osuus yhdyskuntajätteen painosta on yleensä noin 1 prosentti (lukuun ottamatta sähkö- ja elektroniikkalaiteromua) (4). Tämä tarkoittaa 1–6 kiloa asukasta kohti vuodessa (5). Maakohtaisia tietoja on kuitenkin vaikea vertailla, koska mailla on erilaisia raportointimenettelyjä ja -luokkia (esim. sähkö- ja elektroniikkalaiteromu ja ravintorasvat).

Suurin osa yhdyskuntajätteestä, jonka pääasiallinen lähde on kotitalousjäte, on tavallisesti peräisin kuudesta jätevirrasta (ks. kaavio 1). Vaikka vaarallisen kotitalousjätteen osuus on pieni ja se on sisällytetty kohtaan ”muut”, sen merkitys on suhteellisesti suurempi turvallisuusnäkökohtien vuoksi ja koska se voi estää kaikkien muiden jakeiden korkealaatuisen kierrätyksen.

Näissä ohjeissa ei käsitellä erityisesti unionin muun jätelainsäädännön soveltamisalaan kuuluvia jätevirtoja, kuten paristoja, sähkö- ja elektroniikkalaiteromua, jäteöljyjä tai romuajoneuvoja, joita varten on jo olemassa omat keräys- ja hallintajärjestelmät. Näiden erityisten keräysjärjestelmien toiminnasta saadut kokemukset ja mahdolliset synergiat niiden kanssa voivat kuitenkin olla merkityksellisiä vaarallisen kotitalousjätteen erilliskeräyksen kannalta.

Nämä ohjeet eivät ole sitovia. Ainoastaan Euroopan unionin tuomioistuimella on lopullinen toimivalta tulkita EU:n lainsäädäntöä.

2.   VAARALLISEN KOTITALOUSJÄTTEEN KERÄYSTÄ KOSKEVAT PARHAAT KÄYTÄNNÖT

Vaaralliseen kotitalousjätteeseen kuuluu monenlaisia materiaaleja, joilla on erilaisia vaarallisia ominaisuuksia. Jätepuitedirektiivin 3 artiklan 2 kohdan mukaan vaarallisella jätteellä tarkoitetaan ”jätettä, jolla on yksi tai useampi [direktiivin] liitteessä III lueteltu vaarallinen ominaisuus”. Esimerkkejä tämäntyyppisestä jätteestä, jota kotitaloudet yleensä tuottavat, ovat maalit ja lakat, puutarhassa käytettävät torjunta-aineet, puhdistusaineet, tietyt käyttämättömät lääkkeet, tietyt asunnon ja autojen tee-se-itse-huollosta syntyvät jätteet.

Tässä liitteessä kuvataan jätteiden luokitteluperusteet, jotka liittyvät ominaisuuksiin, jotka voivat tehdä jätteestä vaarallisen, ja kyseisiä luokitteluperusteita on käytettävä soveltuvin osin, kun jätteitä luokitellaan vaarallisiksi tai vaarattomiksi, ottaen huomioon niiden alkuperä ja tyyppi sekä luokittelu Euroopan jäteluettelossa (päätös 2000/532/EY) (6).

Jäteluettelossa on viitenimikkeistö jätteiden tunnistetietoja ja luokitusta varten, ja se on sitova vaaralliseksi katsottavan jätteen osalta. Jätteet on ryhmitelty luettelossa eri nimikeryhmiin ja alanimikeryhmiin niiden syntylähteen ja koostumuksen mukaan. Jätteet voidaan yksilöidä täsmällisesti kuusinumeroisen jätekoodin avulla. Tässä luettelossa vaaralliset jätteet on merkitty tähdellä (*).

Päätöksen 2000/532/EY liitteessä kuvataan vaiheet, joita on noudatettava, kun tietylle jätevirralle annetaan jätekoodi, sekä eri nimikeryhmissä sovellettava järjestys. Lisätietoja jätteiden luokittelusta ja jätekoodien antamisesta löytyy jätteen luokittelua koskevista teknisistä ohjeista annetusta komission tiedonannosta (7).

Vaarallisten kotitalousjätteiden eri tyyppien ominaisuudet ja käsittely eroavat huomattavasti toisistaan, mutta vaarallisten kotitalousjätteiden keräystä koskevien nykyisten parhaiden käytäntöjen tarkastelun perusteella on yksilöity seuraavat jätteiden erilliskeräysjärjestelmät

| — | säännöllinen nouto tietystä paikasta (esim. siirrettävä keräyspiste) tai suoraan kotitalouksista (kahden viikon välein tai harvemmin) |
| --- | --- |

—

säännöllinen nouto tietystä paikasta (esim. siirrettävä keräyspiste) tai suoraan kotitalouksista (kahden viikon välein tai harvemmin)

| — | talteenotto myymälöissä |
| --- | --- |

—

talteenotto myymälöissä

| — | vieminen jäteasemille. |
| --- | --- |

—

vieminen jäteasemille.

EU:ssa noin kaksi kolmasosaa erilliskerätystä vaarallisesta kotitalousjätteestä viedään jäteasemille, ja jäljelle jäävä kolmasosa enimmäkseen noudetaan säännöllisin väliajoin, erityisesti siirrettävistä keräyspisteistä. Vähittäismyymälöissä on keräyspisteitä joillekin jätevirroille, kuten paristoille ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromulle (8).

Osa vaarallisesta kotitalousjätteestä hävitetään edelleen epäasianmukaisella tavalla (9) sekajäteastioihin ja vähäisessä määrin myös tavoilla, jotka voivat aiheuttaa merkittävän terveys- ja ympäristöriskin, kuten kaatamalla viemäriin (10).

Image 2

| Esimerkki 1 hyvästä käytännöstä (11)

  Luxemburgin suurherttuakunnassa on integroitu jätteenkeräysjärjestelmä, jossa suunnitellaan laajoja ja maksuttomia vaarallisen kotitalousjätteen keräyspaikkoja: 18 kiinteää keräyspistettä, joihin kansalaiset voivat tuoda vaarallisia aineita (yksi keräyspiste 35 000 asukasta kohti), siirrettäviä keräyspisteitä järjestetään neljä kertaa vuodessa, ja jätteitä kerätään kodeista pyydettäessä. Järjestelmällä kerätään yli 5 kiloa vaarallista kotitalousjätettä asukasta kohti vuodessa (12).
  Esimerkiksi kerrostaloissa asuville kohderyhmille on suunnitteilla tiedotuskampanjoita, joissa käytetään digitaalisia välineitä ja erityisiä tukipalveluja. Kattavimmissa keräysjärjestelmissä kerrostalojen asukkaat voivat lajitella erikseen jopa 27 erilaista jätetyyppiä, mukaan lukien vaaralliset kotitalousjätteet. |
| --- |

Esimerkki 1 hyvästä käytännöstä (11)

Luxemburgin suurherttuakunnassa on integroitu jätteenkeräysjärjestelmä, jossa suunnitellaan laajoja ja maksuttomia vaarallisen kotitalousjätteen keräyspaikkoja: 18 kiinteää keräyspistettä, joihin kansalaiset voivat tuoda vaarallisia aineita (yksi keräyspiste 35 000 asukasta kohti), siirrettäviä keräyspisteitä järjestetään neljä kertaa vuodessa, ja jätteitä kerätään kodeista pyydettäessä. Järjestelmällä kerätään yli 5 kiloa vaarallista kotitalousjätettä asukasta kohti vuodessa (12).

Esimerkiksi kerrostaloissa asuville kohderyhmille on suunnitteilla tiedotuskampanjoita, joissa käytetään digitaalisia välineitä ja erityisiä tukipalveluja. Kattavimmissa keräysjärjestelmissä kerrostalojen asukkaat voivat lajitella erikseen jopa 27 erilaista jätetyyppiä, mukaan lukien vaaralliset kotitalousjätteet.

| Esimerkki 2 hyvästä käytännöstä

  Helsingin seudun ympäristöpalvelut Suomessa on asentanut pääkaupunkiseudulle 50 konttia, joihin kerätään maksutta erilaisia jätevirtoja, kuten vaarallista kotitalousjätettä. Kontit sijaitsevat huoltoasemilla, valintamyymälöissä ja muissa myymälöissä, jotta ne olisivat mahdollisimman hyvin saavutettavissa. Turvallisuussyistä kontit ovat käytettävissä ainoastaan aukioloaikoina, ja paikallinen poliisi osallistuu sellaisten konttien valvomiseen, joiden yhteydessä ei ole henkilökuntaa. Kontteihin voi tuoda seuraavia vaarallisia kotitalousjätteitä:






  — | jäähdytys-, jarru- ja kytkinnesteet |
| --- | --- |

Esimerkki 2 hyvästä käytännöstä

Helsingin seudun ympäristöpalvelut Suomessa on asentanut pääkaupunkiseudulle 50 konttia, joihin kerätään maksutta erilaisia jätevirtoja, kuten vaarallista kotitalousjätettä. Kontit sijaitsevat huoltoasemilla, valintamyymälöissä ja muissa myymälöissä, jotta ne olisivat mahdollisimman hyvin saavutettavissa. Turvallisuussyistä kontit ovat käytettävissä ainoastaan aukioloaikoina, ja paikallinen poliisi osallistuu sellaisten konttien valvomiseen, joiden yhteydessä ei ole henkilökuntaa. Kontteihin voi tuoda seuraavia vaarallisia kotitalousjätteitä:

—

jäähdytys-, jarru- ja kytkinnesteet

| — | jäteöljyt, öljynsuodattimet ja muut öljypitoiset jätteet |
| --- | --- |

—

jäteöljyt, öljynsuodattimet ja muut öljypitoiset jätteet

| — | liuottimet, kuten tärpätti, ohenteet, asetoni (myös kynsilakan poistoaineet) |
| --- | --- |

—

liuottimet, kuten tärpätti, ohenteet, asetoni (myös kynsilakan poistoaineet)

| — | liuotinpohjaiset pesunesteet |
| --- | --- |

—

liuotinpohjaiset pesunesteet

| — | maalit, liimat, lakat, puunsuoja-aineet |
| --- | --- |

—

maalit, liimat, lakat, puunsuoja-aineet

| — | vahvat hapot, kuten rikkihappo |
| --- | --- |

—

vahvat hapot, kuten rikkihappo

| — | painesäiliöt, jotka sisältävät tai ovat sisältäneet kaasua |
| --- | --- |

—

painesäiliöt, jotka sisältävät tai ovat sisältäneet kaasua

| — | suihkepullot |
| --- | --- |

—

suihkepullot

| — | emäksiset pesunesteet |
| --- | --- |

—

emäksiset pesunesteet

| — | torjunta-aineet ja desinfiointiaineet |
| --- | --- |

—

torjunta-aineet ja desinfiointiaineet

| — | valokuvauskemikaalit. |
| --- | --- |

—

valokuvauskemikaalit.

Jotkin vaaralliset kotitalousjätteet voidaan hävittää vain tuomalla ne jäteasemille: sähkö- ja elektroniikkalaiteromu (maksutta), kyllästetty puu (maksutta) ja asbestia sisältävä jäte (10 euroa sataa litraa kohti vuonna 2015).

| Esimerkki 3 hyvästä käytännöstä (13)

  Odensessa (Tanska) jokaiselle kotitaloudelle annetaan 40 litran vetoinen punainen laatikko vaarallisen kotitalousjätteen varastointia ja kuljetusta varten. Laatikot voidaan kerätä neljällä tavalla:






  — | keräys pyynnöstä suoraan kotitaloudelta maksua vastaan |
| --- | --- |

Esimerkki 3 hyvästä käytännöstä (13)

Odensessa (Tanska) jokaiselle kotitaloudelle annetaan 40 litran vetoinen punainen laatikko vaarallisen kotitalousjätteen varastointia ja kuljetusta varten. Laatikot voidaan kerätä neljällä tavalla:

—

keräys pyynnöstä suoraan kotitaloudelta maksua vastaan

| — | keräys kerrostaloista vaarallista kotitalousjätettä varten suunnitellulla kuorma-autolla |
| --- | --- |

—

keräys kerrostaloista vaarallista kotitalousjätettä varten suunnitellulla kuorma-autolla

| — | kotitaloudet vievät laatikot jompaankumpaan kahdesta vaarallisen kotitalousjätteen vastaanottopisteestä, jossa on henkilökuntaa |
| --- | --- |

—

kotitaloudet vievät laatikot jompaankumpaan kahdesta vaarallisen kotitalousjätteen vastaanottopisteestä, jossa on henkilökuntaa

| — | kotitaloudet vievät laatikot tiettyinä viikonloppuina tavallisille jäteasemille. |
| --- | --- |

—

kotitaloudet vievät laatikot tiettyinä viikonloppuina tavallisille jäteasemille.

Odensessa kerätään vuodessa 300 tonnia vaarallista kotitalousjätettä, mikä on noin 1,6 kiloa jätettä asukasta kohti vuodessa. Suurin osa vaarallisesta kotitalousjätteestä on maaleja ja lakkoja, joiden osuus kaikesta kerätystä vaarallisesta kotitalousjätteestä on 66–75 prosenttia. Loput ovat happoja, torjunta-aineita, suihkepulloja ja muita kemikaaleja.

Koska keräyksestä huolehtii koulutettu henkilöstö, kerätyt jätevirrat ovat korkealaatuisia ja yhtenäisiä. Vaarallisen jätteen keräys rahoitetaan pääasiassa kunnan kaikkien kotitalouksien maksamalla yleisellä jätemaksulla. Asukaskohtaiset kustannukset ovat noin 3,30 euroa vuodessa (vuoden 2014 tietojen perusteella).

| Esimerkki 4 hyvästä käytännöstä (14)

  Pariisissa (Ranska) käytetään kolmipyöräisiin ajoneuvoihin asennettuja siirrettäviä keräyspisteitä (”Trimobiles”) jäteasemien ja kotitalouksista pyydettäessä tapahtuvan keräyksen lisäksi. Kyseiset ajoneuvot voidaan muuttaa alle tunnissa siirrettäväksi keräyspisteeksi. Vuonna 2012 verkostossa oli kuusi siirrettävää keräyspistettä, joita käytettiin 30 eri paikassa.
  Keräyspalvelun tiheys riippuu paikallisista olosuhteista ja vaihtelee yhdestä seitsemään kertaan kuukaudessa. Kukin yksikkö on samassa paikassa puoli päivää. Kerättäviä jätejakeita on useita, kuten rakennus- ja purkujäte, sähkö- ja elektroniikkalaiteromu ja puu. Näissä siirrettävissä keräyspisteissä talteenottoaste on korkea: 65 prosenttia kaikesta kohdealueilla kerätystä vaarallisesta kotitalousjätteestä. Vuonna 2017 kerättiin 323 tonnia vaarallista jätettä (15).
  Palvelua tarjotaan ainoastaan kotitalouksille, ja se on maksuton. Järjestelmä on pääosin kuntien rahoittama, ja rahoituksen suuruus on noin kaksi euroa asukasta kohti vuodessa sekä siirrettävien palvelupisteiden että perinteisten jäteasemien osalta. Sähkö- ja elektroniikkalaiteromun laajennettua tuottajan vastuuta koskeva järjestelmä tarjoaa pienen osan kokonaisrahoituksesta. Pariisissa Trimobile-keräyspisteiden kautta kerättyjen jätteiden kustannukset ovat noin 300 euroa tonnia kohden, kun taas perinteisellä jäteasemalla kustannukset ovat noin 75 euroa tonnia kohden (vuoden 2014 raportin mukaan). |
| --- |

Esimerkki 4 hyvästä käytännöstä (14)

Pariisissa (Ranska) käytetään kolmipyöräisiin ajoneuvoihin asennettuja siirrettäviä keräyspisteitä (”Trimobiles”) jäteasemien ja kotitalouksista pyydettäessä tapahtuvan keräyksen lisäksi. Kyseiset ajoneuvot voidaan muuttaa alle tunnissa siirrettäväksi keräyspisteeksi. Vuonna 2012 verkostossa oli kuusi siirrettävää keräyspistettä, joita käytettiin 30 eri paikassa.

Keräyspalvelun tiheys riippuu paikallisista olosuhteista ja vaihtelee yhdestä seitsemään kertaan kuukaudessa. Kukin yksikkö on samassa paikassa puoli päivää. Kerättäviä jätejakeita on useita, kuten rakennus- ja purkujäte, sähkö- ja elektroniikkalaiteromu ja puu. Näissä siirrettävissä keräyspisteissä talteenottoaste on korkea: 65 prosenttia kaikesta kohdealueilla kerätystä vaarallisesta kotitalousjätteestä. Vuonna 2017 kerättiin 323 tonnia vaarallista jätettä (15).

Palvelua tarjotaan ainoastaan kotitalouksille, ja se on maksuton. Järjestelmä on pääosin kuntien rahoittama, ja rahoituksen suuruus on noin kaksi euroa asukasta kohti vuodessa sekä siirrettävien palvelupisteiden että perinteisten jäteasemien osalta. Sähkö- ja elektroniikkalaiteromun laajennettua tuottajan vastuuta koskeva järjestelmä tarjoaa pienen osan kokonaisrahoituksesta. Pariisissa Trimobile-keräyspisteiden kautta kerättyjen jätteiden kustannukset ovat noin 300 euroa tonnia kohden, kun taas perinteisellä jäteasemalla kustannukset ovat noin 75 euroa tonnia kohden (vuoden 2014 raportin mukaan).

| Esimerkki 5 hyvästä käytännöstä (16)

  Tallinnassa (Viro) käytetään vaarallisen kotitalousjätteen keräyspisteinä kunnostettuja merikuljetuskontteja, joissa on hyllyjä, vetolaatikoita ja asianmukaiset varastointitilat. Kontit sijoitetaan keskeisille paikoille, jotta ne olisivat lähellä kansalaisia. Tämä käytäntö on lisännyt vaarallisen kotitalousjätteen keräystä 12 tonnista (0,03 kiloa/asukas/vuosi) vuonna 2000 158 tonniin (0,4 kiloa/asukas/vuosi) vuonna 2013.
  Vuonna 2005 yhden tällaisen jätteenkeräyskontin kustannukset vaihtelivat 3 700 eurosta 4 500 euroon kontin koon mukaan (20–30 m3). Yhden keräyspisteen hallinnointikustannukset olivat 46 euroa kuukaudessa vuonna 2004 ja 70 euroa kuukaudessa vuonna 2013. |
| --- |

Esimerkki 5 hyvästä käytännöstä (16)

Tallinnassa (Viro) käytetään vaarallisen kotitalousjätteen keräyspisteinä kunnostettuja merikuljetuskontteja, joissa on hyllyjä, vetolaatikoita ja asianmukaiset varastointitilat. Kontit sijoitetaan keskeisille paikoille, jotta ne olisivat lähellä kansalaisia. Tämä käytäntö on lisännyt vaarallisen kotitalousjätteen keräystä 12 tonnista (0,03 kiloa/asukas/vuosi) vuonna 2000 158 tonniin (0,4 kiloa/asukas/vuosi) vuonna 2013.

Vuonna 2005 yhden tällaisen jätteenkeräyskontin kustannukset vaihtelivat 3 700 eurosta 4 500 euroon kontin koon mukaan (20–30 m3). Yhden keräyspisteen hallinnointikustannukset olivat 46 euroa kuukaudessa vuonna 2004 ja 70 euroa kuukaudessa vuonna 2013.

2.1   Kotitalouskemikaalit

Useimmissa jäsenvaltioissa kunnat keräävät jo nyt kotitalouskemikaalit erikseen. Keräys toteutetaan yleensä säännöllisten noutojen ja jäteasemien kautta sekä täydentävillä mekanismeilla, joita vapaaehtoiset jakelijat suorittavat.

Vaarallisten kotitalouskemikaalien keräämisen ja käsittelyn rahoittavat pääasiassa kunnat. Keräyksen ja käsittelyn organisointiin ja rahoitukseen voidaan soveltaa myös laajennettua tuottajan vastuuta koskevia järjestelmiä, kuten Ranskassa on tehty vuodesta 2011. Osa tällaisista Ranskassa käytössä olevista alakohtaisista järjestelmistä kattaa kotitalouskemikaalit, jotka on ryhmitelty kotitalouksien tuottamien erityisten hajajätteiden (déchets diffus spécifiques (17)) käsitteeseen ja joihin kuuluvat pyrotekniset tuotteet, hiilivedyt, palosammuttimet, liimat, liuottimet ja yleiset kotitalouskemikaalit. Pyrotekniset laitteet kerätään alusten tavarantoimittajien verkoston kautta alakohtaisen Aper Pyro -ohjelman puitteissa tehdyn sopimuksen mukaisesti.

| Esimerkki 6 hyvästä käytännöstä

  Brysselissä (Belgia) kansalaiset voivat viedä kotitalouksien kemialliset jätteet liikkuvaan ”Proxy Chimik” -kuorma-autoon. Kuorma-auto pysähtyy säännöllisin väliajoin noin sadassa paikassa Brysselissä ja jää 45 minuutiksi kuhunkin paikkaan. Palvelu järjestetään kerran kuukaudessa tai joka toinen kuukausi sijainnista riippuen.
  Vuonna 2012 tällaisen liikkuvan keräyspisteen kautta kerätyn vaarallisen kotitalousjätteen määräksi arvioitiin 0,4 kiloa henkeä kohti. Jätteet tarkastetaan paikan päällä ennen niiden hyväksymistä, jotta voidaan välttää saastuminen ja terveysriskit ja maksimoida niiden hyödyntämismahdollisuudet (nesteet ja kiinteät aineet on tuotava erillään ja alkuperäisessä pakkauksessaan; tuotteen nimi on merkittävä pakkaukseen). Henkilöstölle annetaan kemian alan peruskoulutusta, jotta he voivat soveltaa jätteiden hyväksymisperusteita.
  Tiedotukseen kuuluu selkeät ohjeet kansalaisille, esitteitä, verkkosivustoja ja mobiilisovelluksia, joiden kautta kansalaiset saavat tietoa keräysaikataulusta. Järjestelmälle myönnetään julkista rahoitusta, jotta vaarallisen kotitalousjätteen keräys voidaan pitää maksuttomana kansalaisille. |
| --- |

Esimerkki 6 hyvästä käytännöstä

Brysselissä (Belgia) kansalaiset voivat viedä kotitalouksien kemialliset jätteet liikkuvaan ”Proxy Chimik” -kuorma-autoon. Kuorma-auto pysähtyy säännöllisin väliajoin noin sadassa paikassa Brysselissä ja jää 45 minuutiksi kuhunkin paikkaan. Palvelu järjestetään kerran kuukaudessa tai joka toinen kuukausi sijainnista riippuen.

Vuonna 2012 tällaisen liikkuvan keräyspisteen kautta kerätyn vaarallisen kotitalousjätteen määräksi arvioitiin 0,4 kiloa henkeä kohti. Jätteet tarkastetaan paikan päällä ennen niiden hyväksymistä, jotta voidaan välttää saastuminen ja terveysriskit ja maksimoida niiden hyödyntämismahdollisuudet (nesteet ja kiinteät aineet on tuotava erillään ja alkuperäisessä pakkauksessaan; tuotteen nimi on merkittävä pakkaukseen). Henkilöstölle annetaan kemian alan peruskoulutusta, jotta he voivat soveltaa jätteiden hyväksymisperusteita.

Tiedotukseen kuuluu selkeät ohjeet kansalaisille, esitteitä, verkkosivustoja ja mobiilisovelluksia, joiden kautta kansalaiset saavat tietoa keräysaikataulusta. Järjestelmälle myönnetään julkista rahoitusta, jotta vaarallisen kotitalousjätteen keräys voidaan pitää maksuttomana kansalaisille.

2.1.1   Kotitalouksien puhdistustuotteet ja henkilökohtaiset hygieniatuotteet

Vaaralliset puhdistustuotteet ja henkilökohtaisen hygienian hoitoon tarkoitetut tuotteet (kosmetiikka, hiusvärit, kynsilakat, kynsilakan poistoaineet jne.) kuuluvat seuraaviin jäteluettelon koodeihin:

| 20 01 13* | – | liuottimet; |
| --- | --- | --- |
| 20 01 14* | – | hapot; |
| 20 01 29* | – | pesu- ja puhdistusaineet, jotka sisältävät vaarallisia aineita. |

20 01 13*

–

liuottimet;

20 01 14*

–

hapot;

20 01 29*

–

pesu- ja puhdistusaineet, jotka sisältävät vaarallisia aineita.

Monista kotitalouksien päivittäiseen käyttöön tarkoitetuista puhdistustuotteista voi tulla vaarallista jätettä, koska ne sisältävät usein liuottimia, happoja, emäksiä, hankaavia aineita, pinta-aktiivisia aineita, kirkasteita ja muita vaarallisia aineita. Niiden vaaroihin lukeutuvat syttyvyys ja syövyttävyys.

Erilliskeräys helpottaa seuraavaa käsittelyä: Kotitalouksien puhdistustuotteet ja henkilökohtaiset hygieniatuotteet yleensä poltetaan. Henkilökohtaisten hygieniatuotteiden, kuten kosmetiikan, uudelleenkäyttö ei ole yleinen käytäntö, mutta joitakin kansalaisjärjestöjen vireille panemia aloitteita on olemassa.

2.1.2   Maalit, lakat, painovärit ja liimat

Maalit ovat liuottimien, pigmenttien, mineraalien, hartsien, pinta-aktiivisten aineiden ja muiden lisäaineiden seoksia. Pieni osa tuotteista päätyy viemäreihin ja pintavesiin siveltimien ja säiliöiden puhdistuksen seurauksena. Liuotinpohjaiset maalit päästävät käyttöikänsä aikana ja niiden käytöstä poistamisen jälkeen haihtuvia orgaanisia yhdisteitä ilmaan.

Vaarallisia aineita sisältävät maali- ja liuotinjätteet muodostavat merkittävän osan vaarallisesta kotitalousjätteestä. Niitä vastaava jäteluettelon koodi on

| 20 01 27* | – | maalit, painovärit, liimat ja hartsit, jotka sisältävät vaarallisia aineita |
| --- | --- | --- |

20 01 27*

–

maalit, painovärit, liimat ja hartsit, jotka sisältävät vaarallisia aineita

| Esimerkki 7 hyvästä käytännöstä

  ”RePaint” on koko Yhdistyneen kuningaskunnan kattava maalien uudelleenkäyttöverkosto (jota tukee suuri maalien jälleenmyyjä asiantuntemuksen, näkyvyyden ja rahoituksen lisäämiseksi), joka kerää ylijäämämaaleja, jalostaa ne uusiksi maaleiksi ja jakaa ne ilmaiseksi tai edullisesti yksityishenkilöille, yhteisöille ja hyväntekeväisyysjärjestöille. Saastumisen välttämiseksi noudatetaan tiukkoja hyväksymisperusteita (esim. maali hyväksytään vain, jos se on edelleen alkuperäisessä astiassaan).
  RePaint toimii yli 74 keräyspisteessä, kuten jäteasemilla tai vapaaehtoisten ylläpitämissä tiloissa, ja se jakaa vuosittain uudelleen yli 300 000 litraa maalia. Keräyspisteen toiminnasta aiheutuvat kustannukset ovat mittakaavasta ja sijainnista riippuen lähes 10 000 euroa vuodessa. |
| --- |

Esimerkki 7 hyvästä käytännöstä

”RePaint” on koko Yhdistyneen kuningaskunnan kattava maalien uudelleenkäyttöverkosto (jota tukee suuri maalien jälleenmyyjä asiantuntemuksen, näkyvyyden ja rahoituksen lisäämiseksi), joka kerää ylijäämämaaleja, jalostaa ne uusiksi maaleiksi ja jakaa ne ilmaiseksi tai edullisesti yksityishenkilöille, yhteisöille ja hyväntekeväisyysjärjestöille. Saastumisen välttämiseksi noudatetaan tiukkoja hyväksymisperusteita (esim. maali hyväksytään vain, jos se on edelleen alkuperäisessä astiassaan).

RePaint toimii yli 74 keräyspisteessä, kuten jäteasemilla tai vapaaehtoisten ylläpitämissä tiloissa, ja se jakaa vuosittain uudelleen yli 300 000 litraa maalia. Keräyspisteen toiminnasta aiheutuvat kustannukset ovat mittakaavasta ja sijainnista riippuen lähes 10 000 euroa vuodessa.

Erilliskeräys helpottaa seuraavaa käsittelyä: EU:ssa käytöstä poistetut maalit yleensä poltetaan, mutta myös uudelleenkäyttöä ja kierrätystä tapahtuu. Liuottimia sisältävien maalien (20 01 27*) sijoittaminen kaatopaikalle ei ole sallittua kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY (18) 5 artiklan 3 kohdan, jossa kielletään nestemäisen jätteen ja syttyväksi luokitellun jätteen sijoittaminen kaatopaikalle, nojalla.

2.1.3   Kotitalouksissa ja puutarhoissa käytettävät torjunta-aineet

Torjunta-aineet ovat aineita, joita käytetään tehoaineina kasvinsuojeluaineissa ja biosidivalmisteissa. Vaikka kotitalouskäyttöön tarkoitetut torjunta-aineet on tarkoitettu erityisesti kotikäyttöön tai muuhun kuin ammattikäyttöön, ne sisältävät vaikuttavia aineita, jotka ovat myrkyllisiä kasveille ja eläimille, jotka eivät ole niiden kohteita, erityisesti kasveille (rikkakasvien torjunta-aineet), hyönteisille (hyönteisten torjunta-aineet) tai sienille (sienitautien torjunta-aineet). Jotkin torjunta-aineet voivat olla pysyviä ja biologisesti kertyviä, nieltynä myrkyllisiä sekä silmiä ja ihoa ärsyttäviä. Näiden tuotteiden hävittämisestä terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien riskien välttäminen riippuu vahvasti siitä, noudattavatko kuluttajat hävittämisohjeita. Näihin jätteisiin sovelletaan jäsenvaltioissa yleisimmin keräysjärjestelmää, jossa jätteet kerätään kotitalouksista paikallisen jäteaseman kautta.

Kotitalouksien torjunta-ainejätteiden jäteluettelokoodi on

| 20 01 19* | – | torjunta-aineet |
| --- | --- | --- |

20 01 19*

–

torjunta-aineet

Erilliskeräys helpottaa seuraavaa käsittelyä: Kotitalouksille tarkoitettuja torjunta-aine- ja kemikaalijätteitä ei yleensä voi kierrättää. Jätehuoltojärjestelmissä on yleensä keskitytty vähentämään niiden käyttöä ja huolehtimaan niiden asianmukaisesta hävittämisestä niiden käyttöiän päätyttyä. Useimmiten torjunta-ainejätteet hävitetään polttamalla korkeassa lämpötilassa.

2.1.4   Valokuvauskemikaalit

Tämä vaarallisen jätteen luokka on vähentynyt digitaalisen valokuvauksen alkamisen jälkeen, mutta joissakin kotitalouksista kehitetään edelleen valokuvausfilmejä ja tuotetaan vedoksia käyttäen suuria määriä vaarallisia kemikaaleja. Valokuvien kehittämisestä syntyvä nestemäinen jäte sisältää esimerkiksi hydrokinonia, natriumsulfiittia, hopeaa, elohopeakloridia, kadmiumia, ferrosyanidia, happoja ja formaldehydiä. Niitä on kehite-, värikehite-, valkaisuaine- ja kiinnitinjätteissä. Niitä vastaava jäteluettelon koodi on

| 20 01 17* | – | valokuvauskemikaalit |
| --- | --- | --- |

20 01 17*

–

valokuvauskemikaalit

Saksassa ja Tanskassa valokuvausliikkeiden on otettava tällaiset jätteet takaisin kotitalouksilta maksutta. Ne ovat myös vastuussa jätteiden hävittämisestä.

Erilliskeräys helpottaa seuraavaa käsittelyä: Valokuvauskemikaalijäte yleensä kierrätetään, ja sen taloudellisena kannustimena toimii hopean talteenotto. Elektrolyysi on yleisesti käytetty mutta pääomavaltainen hopean talteenottomenetelmä.

2.1.5   Pakkaukset

Pakkausjätteitä, jotka sisältävät vaarallisia aineita ja seoksia (kuten niitä, jotka on lueteltu edellä olevissa kohdissa), pidetään vaarallisina jätteinä, ja ne voidaan kerätä erikseen jäteasemilla tai vaarallisen kotitalousjätteen säännöllisillä noudoilla. Niitä vastaava jäteluettelon koodi on

| 15 01 10* | – | pakkaukset, jotka sisältävät vaarallisten aineiden jäämiä tai ovat niiden saastuttamia |
| --- | --- | --- |

15 01 10*

–

pakkaukset, jotka sisältävät vaarallisten aineiden jäämiä tai ovat niiden saastuttamia

Lisätietoja vaarallisten aineiden ja seosten säiliöiden luokittelusta ja siitä, milloin niiden katsotaan olevan tyhjiä, löytyy jätteen luokittelua koskevista teknisistä ohjeista annetusta komission tiedonannosta (19). Kotitalouksista peräisin olevat tyhjät pakkaukset kerätään yleensä erilliskeräysjärjestelmissä tai sekalaisena yhdyskuntajätteenä.

2.2   Kotitalouksien terveydenhoitoalan jätteet

2.2.1   Farmaseuttiset tuotteet

Kotitalouksissa on usein erilaisia lääkkeitä, kuten kipulääkkeitä, antibiootteja, hormonikorvauslääkkeitä, suun kautta annettavia kemoterapialääkkeitä ja masennuslääkkeitä, ja joidenkin arvioiden mukaan merkittävästä osasta niistä tulee jätettä (20). Ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä annetun direktiivin 2001/83/EY (127 b artikla) (21) mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että käyttämättömille tai vanhentuneille lääkkeille on asianmukaiset keräysjärjestelmät. Jäsenvaltiot panevat tämän velvoitteen täytäntöön edellyttämällä, että apteekit tai jäteasemat (22) ottavat vastaan farmaseuttisia jätteitä. EU:ssa keräyspaikkoina käytetään myös hoitokoteja ja vanhainkoteja. Keräys toteutetaan päivän kestävinä keräystapahtumina, jatkuvana keräyksenä tai säännöllisillä keräyksillä.

Asianomaiset jäteluettelokoodit ovat seuraavat:

| 20 01 31* | – | sytotoksiset lääkkeet ja sytostaatit |
| --- | --- | --- |
| 20 01 32 | – | muut kuin nimikkeessä 20 01 31* mainitut lääkkeet |

20 01 31*

–

sytotoksiset lääkkeet ja sytostaatit

20 01 32

–

muut kuin nimikkeessä 20 01 31* mainitut lääkkeet

Lääkejätteen erilliskeräys on tärkeää riippumatta siitä, luokitellaanko tietyt tuotteet vaarallisiksi tai vaarattomiksi jätteiksi, koska ne voivat päätyä kotitalouksista ympäristöön. Esimerkiksi yhdyskuntajätevesien (viemärivesien) käsittelylaitosten jätevesissä on eritettyjä lääkkeitä sekä käyttämättömiä lääkkeitä, jotka on huuhdeltu alas pesu- tai tiskialtaan tai WC-altaan kautta (23). Jätevedenkäsittelylaitokset on suunniteltu ensisijaisesti ulosteiden ja muun tavanomaisen orgaanisen aineksen käsittelyyn, ei lääkkeiden poistamiseen. Näin ollen lääkeaineita ja niiden jäämiä löytyy yhä enemmän pintavesistä (24) (25).

Keräyksen rahoittamiseksi jotkin jäsenvaltiot, kuten Ranska (26) ja Espanja (27), ovat perustaneet laajennettua tuottajan vastuuta koskevia järjestelmiä vanhentuneille farmaseuttisille tuotteille.

Erilliskeräys helpottaa seuraavaa käsittelyä: Kerätyt vanhentuneet lääkkeet yleensä poltetaan korkeassa lämpötilassa.

| Esimerkki 8 hyvästä käytännöstä

  Ranskassa farmaseuttisten tuotteiden laajennettua tuottajan vastuuta koskeva järjestelmä toteutetaan Cyclamed-järjestön kautta, joka koordinoi lääkkeiden erilliskeräystä. Cyclamed järjestää potilaille suunnattuja tiedotuskampanjoita ja kumppanuuksia kaikkien lääkkeiden toimitusketjun toimijoiden kanssa. Järjestelmässä on mukana yli 21 000 apteekkia, 200 jakelijaa ja 190 laboratoriota. Cyclamed onnistuu keräämään 62 prosenttia käyttämättömistä lääkkeistä. Kerätty kokonaismäärä on 10 500 tonnia eli 162 grammaa asukasta kohden vuodessa.
  Keräysjärjestelmän kokonaiskustannukset ovat noin 10 miljoonaa euroa, joka saadaan tuottajien maksuosuudesta, joka on 0,0032 euroa lääkelaatikkoa kohti ilman alv:tä. Noin 50 prosenttia kustannuksista liittyy jätteiden hävittämiseen (250 euroa/tonni), mukaan lukien polttamisesta (120 euroa/tonni), varastoinnista ja kuljetuksesta aiheutuvat kustannukset (28). Apteekeille annettujen keräyslaatikoiden hankinnan osuus kokonaiskustannuksista on noin 25 prosenttia, viestinnän osuus 10 prosenttia ja hallinnoinnin osuus 5 prosenttia. Jäljelle jäävä osuus kattaa selvitykset, tutkimukset ja sekalaiset kustannukset. |
| --- |

Esimerkki 8 hyvästä käytännöstä

Ranskassa farmaseuttisten tuotteiden laajennettua tuottajan vastuuta koskeva järjestelmä toteutetaan Cyclamed-järjestön kautta, joka koordinoi lääkkeiden erilliskeräystä. Cyclamed järjestää potilaille suunnattuja tiedotuskampanjoita ja kumppanuuksia kaikkien lääkkeiden toimitusketjun toimijoiden kanssa. Järjestelmässä on mukana yli 21 000 apteekkia, 200 jakelijaa ja 190 laboratoriota. Cyclamed onnistuu keräämään 62 prosenttia käyttämättömistä lääkkeistä. Kerätty kokonaismäärä on 10 500 tonnia eli 162 grammaa asukasta kohden vuodessa.

Keräysjärjestelmän kokonaiskustannukset ovat noin 10 miljoonaa euroa, joka saadaan tuottajien maksuosuudesta, joka on 0,0032 euroa lääkelaatikkoa kohti ilman alv:tä. Noin 50 prosenttia kustannuksista liittyy jätteiden hävittämiseen (250 euroa/tonni), mukaan lukien polttamisesta (120 euroa/tonni), varastoinnista ja kuljetuksesta aiheutuvat kustannukset (28). Apteekeille annettujen keräyslaatikoiden hankinnan osuus kokonaiskustannuksista on noin 25 prosenttia, viestinnän osuus 10 prosenttia ja hallinnoinnin osuus 5 prosenttia. Jäljelle jäävä osuus kattaa selvitykset, tutkimukset ja sekalaiset kustannukset.

2.2.2   Terävät esineet ja muu mahdollisesti tartuntavaaralliset jätteet

Tartuntavaaralliset jätteet ovat jätteitä, jotka sisältävät eläviä pieneliöitä tai niiden myrkkyjä ja joiden tiedetään tai uskotaan aiheuttavan tauteja ihmisissä tai muissa elävissä organismeissa (jätepuitedirektiivin liite III). Tällaista jätettä syntyy yleensä sairaaloissa, laboratorioissa ja niihin liittyvissä terveydenhoitolaitoksissa. Vastaavaa jätettä voi kuitenkin syntyä potilaiden itsehoidosta ja itseseurannasta kotona ilman terveydenhoitohenkilöstön osallistumista. Tähän voi sisältyä neuloja, joita potilaat käyttävät tiettyjen sairauksien, kuten diabeteksen, hoitoon, ja tarttuvien tautien kotitestien diagnostiikkalaitteista peräisin olevaa jätettä. Maailman terveysjärjestö antaa tietoa tartunnanaiheuttajien eri luokista sekä terveydenhoitoalan jätteiden luokista (29). Tällaisten jätteiden keräämistä ja käsittelyä koskevia erityisiä kansallisia sääntöjä sovelletaan yleensä terveydenhoitolaitoksissa, kuten sairaaloissa, laboratorioissa ja eläinklinikoilla syntyvään jätteeseen, mutta ei kotona syntyvään terveydenhoitoalan jätteeseen, jolle ei yleensä ole olemassa muita kuin käytettyjen lääkkeiden erilliskeräysjärjestelmät (kuten edellä on kuvattu).

Erikseen kerätylle tartuntavaaralliselle yhdyskuntajätteelle ei ole soveltuvaa jäteluetteloa. Tällä hetkellä ja päätöksen 2000/532/EY liitteessä esitetyn menetelmän mukaisesti tällaiseen kotitalouksissa syntyvään jätteeseen voidaan soveltaa seuraavia jäteluettelon koodeja:

| 20 03 01 | – | sekalaiset yhdyskuntajätteet; |
| --- | --- | --- |
| 20 03 99 | – | yhdyskuntajätteet, joita ei ole mainittu muualla. |

20 03 01

–

sekalaiset yhdyskuntajätteet;

20 03 99

–

yhdyskuntajätteet, joita ei ole mainittu muualla.

| Esimerkki 9 hyvästä käytännöstä

  Ranska on perustanut laajennettua tuottajan vastuuta koskevan järjestelmän tietyille mahdollisesti tartuntavaarallisille lääkkeille, erityisesti teräville esineille, testipakkauksille ja käytöstä poistetuille lääkinnällisille laitteille. DASTRI-järjestö on perustettu täyttämään tämä velvoite tuottajien puolesta. DASTRI toimittaa neulalaatikoiksi kutsuttuja säiliöitä, jotka on palautettava DASTRIn kanssa yhteistyötä tekeville apteekeille.
  Kuuden vuoden aikana potilaille on jaettu 12 miljoonaa teräville esineille tarkoitettua säiliötä, ja vuonna 2018 terävistä esineistä kerättiin ja käsiteltiin turvallisesti 83 prosenttia.
  Maaliskuussa 2020 julistetun covid-19-pandemian seurauksena jotkin jäsenvaltiot tai niiden alueet ovat ottaneet käyttöön erityisiä keräysjärjestelyjä (30) covid-19-koronavirustautiin sairastuneiden potilaiden kodeista peräisin olevalle sekajätteelle. Kuten Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) antamissa ohjeissa (31) sekä komission yksiköiden antamissa ohjeissa (32) todetaan, tällainen jäte kerätään kuitenkin yleensä yhdessä lajittelemattoman yhdyskuntajätteen kanssa ilman muita erityisiä keräystoimenpiteitä.
  Erilliskeräys helpottaa seuraavaa käsittelyä: Tartuntavaarallista jätettä käsittelevät yleensä jätteenpolttolaitokset, joilla on lupa ottaa vastaan tartuntavaarallista jätettä. Vaihtoehtoisesti tartuntavaaralliselle jätteelle voidaan tehdä höyrysterilointi tai kemiallisia käsittelyjä. Maailman terveysjärjestö julkaisi vuonna 2019 kattavan katsauksen (33) terveydenhoitoalan jätteiden käsittelytekniikoista. |
| --- |

Esimerkki 9 hyvästä käytännöstä

Ranska on perustanut laajennettua tuottajan vastuuta koskevan järjestelmän tietyille mahdollisesti tartuntavaarallisille lääkkeille, erityisesti teräville esineille, testipakkauksille ja käytöstä poistetuille lääkinnällisille laitteille. DASTRI-järjestö on perustettu täyttämään tämä velvoite tuottajien puolesta. DASTRI toimittaa neulalaatikoiksi kutsuttuja säiliöitä, jotka on palautettava DASTRIn kanssa yhteistyötä tekeville apteekeille.

Kuuden vuoden aikana potilaille on jaettu 12 miljoonaa teräville esineille tarkoitettua säiliötä, ja vuonna 2018 terävistä esineistä kerättiin ja käsiteltiin turvallisesti 83 prosenttia.

Maaliskuussa 2020 julistetun covid-19-pandemian seurauksena jotkin jäsenvaltiot tai niiden alueet ovat ottaneet käyttöön erityisiä keräysjärjestelyjä (30) covid-19-koronavirustautiin sairastuneiden potilaiden kodeista peräisin olevalle sekajätteelle. Kuten Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) antamissa ohjeissa (31) sekä komission yksiköiden antamissa ohjeissa (32) todetaan, tällainen jäte kerätään kuitenkin yleensä yhdessä lajittelemattoman yhdyskuntajätteen kanssa ilman muita erityisiä keräystoimenpiteitä.

Erilliskeräys helpottaa seuraavaa käsittelyä: Tartuntavaarallista jätettä käsittelevät yleensä jätteenpolttolaitokset, joilla on lupa ottaa vastaan tartuntavaarallista jätettä. Vaihtoehtoisesti tartuntavaaralliselle jätteelle voidaan tehdä höyrysterilointi tai kemiallisia käsittelyjä. Maailman terveysjärjestö julkaisi vuonna 2019 kattavan katsauksen (33) terveydenhoitoalan jätteiden käsittelytekniikoista.

2.3   Rakennus- ja purkujäte

2.3.1   Asbestijäte

Termi ’asbesti’ tarkoittaa serpentiini- ja amfiboliryhmiin kuuluvia luonnossa esiintyviä silikaattimineraalikuituja. Asbesti on vaarallinen mineraali, jonka rakenne on kuitumainen ja joka aiheuttaa hengitettynä vakavia, mahdollisesti kuolemaan johtavia pitkän aikavälin terveysvaikutuksia, kuten syöpää. Sitä käytettiin aiemmin laajalti eristykseen ja muihin tarkoituksiin sen tulen- ja lämmönkestävyyden vuoksi.

Asbesti on kategoriaan 1 kuuluva syöpää aiheuttava aine (34), ja jätepuitedirektiivin liitteen III mukaan jäte, joka sisältää tällaista ainetta yli 0,1 prosentin pitoisuusrajan, luokitellaan vaaralliseksi. Asbestipitoiseen jätteeseen, jota kotitalouksissa voi syntyä joko purku- tai kunnostustöiden tuloksena tai tiettyjen (vanhojen) laitteiden hävittämisen seurauksena, voidaan soveltaa useita jäteluettelon koodeja:

| 16 02 12* | – | asbestia vapaana sisältävät laitteistot; |
| --- | --- | --- |
| 16 02 15* | – | käytöstä poistetuista laitteista poistetut vaaralliset osat; |
| 17 06 01* | – | asbestia sisältävät eristysaineet; |
| 17 06 05* | – | asbestia sisältävät rakennusaineet. |

16 02 12*

–

asbestia vapaana sisältävät laitteistot;

16 02 15*

–

käytöstä poistetuista laitteista poistetut vaaralliset osat;

17 06 01*

–

asbestia sisältävät eristysaineet;

17 06 05*

–

asbestia sisältävät rakennusaineet.

Vaikka asbestin tuotanto on kielletty EU:ssa REACH-asetuksen (35) liitteessä XVII olevassa 6 kohdassa määrätyllä rajoituksella, sitä esiintyy edelleen laajalti erilaisissa materiaaleissa ja tuotteissa, joiden elinkaari on pitkä. Tällaisia ovat esimerkiksi rakennuksissa olevat materiaalit, kuten betoni, katemateriaalit, eristeet, putket jne. Myös tee-se-itse-toimintaa harrastavat kansalaiset toimittavat (sidottua, murenematonta) asbestijätettä jäteasemille eri maissa. On huomattava, että kaikissa jäsenvaltioissa on direktiivin 2009/148/EY (36) mukaisesti voimassa lainsäädäntö, jolla säännellään tiukasti työntekijöiden suojelemista vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä. Asbestia sisältäviin materiaaleihin liittyviä tehtäviä saavat suorittaa vain koulutetut ammattilaiset, eikä niitä saa tehdä itse.

| Esimerkki 10 hyvästä käytännöstä

  Lontoossa (Yhdistynyt kuningaskunta) on mahdollisuus tilata keräyspalvelu pakatulle asbestille. Kansalaiset voivat pyytää tuettuna palveluna vuosittain yhden 15 kuutiometrin (tai seitsemän sorasäkin) kokoisen maksuttoman keräyksen kotoaan. Kustannustehokkuuden optimoimiseksi palvelu on ulkoistettu tarjouskilpailun perusteella valituille yksityisille palveluntarjoajille. |
| --- |

Esimerkki 10 hyvästä käytännöstä

Lontoossa (Yhdistynyt kuningaskunta) on mahdollisuus tilata keräyspalvelu pakatulle asbestille. Kansalaiset voivat pyytää tuettuna palveluna vuosittain yhden 15 kuutiometrin (tai seitsemän sorasäkin) kokoisen maksuttoman keräyksen kotoaan. Kustannustehokkuuden optimoimiseksi palvelu on ulkoistettu tarjouskilpailun perusteella valituille yksityisille palveluntarjoajille.

| Esimerkki 11 hyvästä käytännöstä

  Flanderin alue (Belgia) haluaa tulla ”asbestiturvalliseksi” vuoteen 2040 mennessä. Erään toimenpiteen ansiosta kotitaloudet voivat tuoda itse tekemistään remonteista syntyneen murenemattoman (sidotun) asbestin jäteasemalle tai pyytää, että se noudetaan heidän kotoaan pakattuna rekisteröityihin säkkeihin, jotka voi ostaa etukäteen kunnalta. Kotitaloudet voivat tuoda tällaista asbestia jäteasemalle maksutta 200 kiloa/asukasta kohti tai yhden kuutiometrin tai 10 kattolevyä vuodessa. Yhteisrahoitusjärjestelmän ansiosta palvelumaksu on kansalaisille vain 30 euroa yhdestä säkistä, johon mahtuu noin 20 aaltokattolevyä. Tulokset osoittavat, että jäteasemille toimitetun asbestin määrä pysyy samana, vaikka asbestijäte on mahdollista hakea kotoa, mikä viittaa siihen, että jäteasemille viemisestä ei ole siirrytty kotoa tapahtuvaan keräykseen. Tämä osoittaa, että keräys kotoa on tärkeä tekijä, jolla voidaan nopeuttaa asbestijätteen poistamista taloista.
  Erilliskeräys helpottaa seuraavaa käsittelyä: Vaikka vaihtoehtoisia käsittelymenetelmiä on olemassa (37), asbestin sijoittaminen kaatopaikalle on edelleen paras käytettävissä oleva menetelmä. Ennen kaatopaikalle sijoittamista voidaan toteuttaa täydentäviä vakauttamistoimenpiteitä, joilla voidaan pienentää kuitujen vapautumisriskiä. |
| --- |

Esimerkki 11 hyvästä käytännöstä

Flanderin alue (Belgia) haluaa tulla ”asbestiturvalliseksi” vuoteen 2040 mennessä. Erään toimenpiteen ansiosta kotitaloudet voivat tuoda itse tekemistään remonteista syntyneen murenemattoman (sidotun) asbestin jäteasemalle tai pyytää, että se noudetaan heidän kotoaan pakattuna rekisteröityihin säkkeihin, jotka voi ostaa etukäteen kunnalta. Kotitaloudet voivat tuoda tällaista asbestia jäteasemalle maksutta 200 kiloa/asukasta kohti tai yhden kuutiometrin tai 10 kattolevyä vuodessa. Yhteisrahoitusjärjestelmän ansiosta palvelumaksu on kansalaisille vain 30 euroa yhdestä säkistä, johon mahtuu noin 20 aaltokattolevyä. Tulokset osoittavat, että jäteasemille toimitetun asbestin määrä pysyy samana, vaikka asbestijäte on mahdollista hakea kotoa, mikä viittaa siihen, että jäteasemille viemisestä ei ole siirrytty kotoa tapahtuvaan keräykseen. Tämä osoittaa, että keräys kotoa on tärkeä tekijä, jolla voidaan nopeuttaa asbestijätteen poistamista taloista.

Erilliskeräys helpottaa seuraavaa käsittelyä: Vaikka vaihtoehtoisia käsittelymenetelmiä on olemassa (37), asbestin sijoittaminen kaatopaikalle on edelleen paras käytettävissä oleva menetelmä. Ennen kaatopaikalle sijoittamista voidaan toteuttaa täydentäviä vakauttamistoimenpiteitä, joilla voidaan pienentää kuitujen vapautumisriskiä.

2.3.2   Käsitelty puu

Puujätettä syntyy kotitalouksien kunnostus- ja korjaustöistä, jotka koskevat rakenteellisia ja muita elementtejä, kuten ikkunan- ja ovenkarmeja, väliseiniä ja kattoelementtejä sekä katoksista, puutarha-aidoista ja muista ulkona olevista puurakenteista peräisin olevaa puuta. Puu kyllästetään puunsuoja-aineilla, jottei se hajoaisi. Joitakin laajalti käytettyjä puunsuoja-aineita, kuten kromia sisältävää kupariarsenaattia (CCA), kreosoottia ja pentakloorifenolia, on rajoitettu voimakkaasti tai ne on kielletty, mutta niillä käsitellyn puun hävittäminen on edelleen tarpeen (38) (39). Tämän kotitalousjätteen jäteluettelokoodi on

| 20 01 37* | – | puu, joka sisältää vaarallisia aineita. |
| --- | --- | --- |

20 01 37*

–

puu, joka sisältää vaarallisia aineita.

Kotitaloudet voivat yleensä tuoda käsiteltyä puuta jäteasemille.

Erilliskeräys helpottaa seuraavaa käsittelyä: CCA:lla ja muilla aineilla käsitellyn puun suositeltavin hävittämismenetelmä on polttaminen, jossa käytetään uusinta ilman pilaantumista torjuvaa tekniikkaa, jossa otetaan huomioon arseenin haihtuvuus savukaasussa.

2.3.3   Kivihiiliterva ja -tervatuotteet

Kivihiilitervaa käytettiin yleisesti sideaineena teiden rakentamisessa, ennen kuin bitumi korvasi sen. Puisien ratapölkkyjen puunsuoja-aineena käytettiin myös kivihiilitervan kreosoottia vuosikymmenien ajan. Kreosootin käyttö puun käsittelyssä on nykyisin hyvin rajoitettua ja säänneltyä asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) (40) liitteessä XVII olevan kohdan 31 nojalla.

Kivihiilitervaa sisältävät jätteet luokitellaan vaarallisiksi, koska ne sisältävät merkittäviä määriä polysyklisiä aromaattisia hiilivetyjä (PAH), jotka ovat syöpää aiheuttavia yhdisteitä. Kivihiilitervaa sisältävää asfalttijätettä pidetään vaarallisena jätteenä, jos kivihiilitervan pitoisuus on enemmän kuin 0,1 prosenttia. Termillä ”kivihiiliterva” tarkoitetaan useita hiilestä peräisin olevia monimutkaisia aineita, jotka on luokiteltu CLP-asetuksen (41) liitteessä VI kategoriaan 1A kuuluviksi syöpää aiheuttaviksi aineiksi ja jotka jätepuitedirektiivin liitteen III mukaan tekevät jätteestä vaarallista, jos niiden pitoisuus on vähintään 0,1 prosenttia. Vanhoja ratapölkkyjä tiedetään käytetyn uudelleen puutarhoissa muurien tai maan vakauttamiseen, ja niitä käsitellään edellä puujätettä koskevassa kohdassa. Kivihiilitervaa voi olla myös tervapahvissa tai kattohuovassa, joita käytettiin esimerkiksi puutarhatalojen kattojen osana. Osa niistä voi aiheuttaa huomattavia määriä vaarallista jätettä, kun niitä korjataan tai vaihdetaan.

Vastaavat jäteluettelot koodit ovat seuraavat:

| 17 03 01* | – | kivihiilitervaa sisältävät bitumiseokset; |
| --- | --- | --- |
| 17 03 03* | – | kivihiiliterva ja -tervatuotteet; |
| 20 01 37* | – | puu, joka sisältää vaarallisia aineita (ks. kohta 3.3.2. edellä). |

17 03 01*

–

kivihiilitervaa sisältävät bitumiseokset;

17 03 03*

–

kivihiiliterva ja -tervatuotteet;

20 01 37*

–

puu, joka sisältää vaarallisia aineita (ks. kohta 3.3.2. edellä).

Kotitaloudet voivat yleensä tuoda tällaiset jätteet jäteasemille.

Erilliskeräys helpottaa seuraavaa käsittelyä: Maan lainsäädännöstä ja infrastruktuurista riippuen tämän luokan jätteet joko lämpökäsitellään (polttaminen) tai sijoitetaan kaatopaikoille, vaikka se on jätehierarkian mukaan epäsuotuisampaa.

2.4   Ajoneuvojen kunnossapidosta aiheutuva jäte

2.4.1   Öljynsuodattimet ja kontaminoituneet absorboivat materiaalit

Autojen öljynsuodattimista voi tulla kotitalousjätettä, kun autoilijat huoltavat itse autojaan. Nämä huoltotoimet voivat aiheuttaa myös muuta jätettä, kuten liinoja ja käsineitä, joihin on imeytynyt öljyä. On arvioitu, että pelkästään Yhdistyneessä kuningaskunnassa hävitetään vuosittain 1 100 tonnia (42) jäteöljyä tällaisissa käytetyissä suodattimissa, usein sekalaisena yhdyskuntajätteenä. Vastaavat jäteluettelot koodit ovat seuraavat:

| 15 02 02* | – | absorboimisaineet, suodatinmateriaalit (mukaan luettuina öljysuodattimet, joita ei ole mainittu muualla), puhdistusliinat ja suojavaatteet, jotka ovat vaarallisten aineiden saastuttamia; |
| --- | --- | --- |
| 16 01 07* | – | öljynsuodattimet. |

15 02 02*

–

absorboimisaineet, suodatinmateriaalit (mukaan luettuina öljysuodattimet, joita ei ole mainittu muualla), puhdistusliinat ja suojavaatteet, jotka ovat vaarallisten aineiden saastuttamia;

16 01 07*

–

öljynsuodattimet.

Tällainen jäte voitaisiin tuoda valtuutettuihin laitoksiin, jotka tuottavat tällaista jätettä osana yritystoimintaansa, kuten autokorjaamoihin ja varaosaliikkeisiin (tähän voi liittyä maksu), tai jäteasemalle, jossa käytetään erityisiä keräysastioita vuotojen estämiseksi ja jatkokuljetuksen helpottamiseksi.

Erilliskeräys helpottaa seuraavaa käsittelyä: Käytetyt öljynsuodattimet ovat kierrätettäviä, koska ne on valmistettu teräksestä. Niihin mahdollisesti jäänyt öljy voidaan ottaa talteen öljynsuodatinpuristimilla.

2.4.2   Autoteollisuuden tuotteet, maalipinnan kiillotusaineet, jäätymisenestoaineet

Monet autoissa tai niiden puhdistuksessa ja huollossa käytettävistä aineista ja seoksista ovat vaarallisia ihmisten terveydelle ja ympäristölle. Esimerkiksi jäätymisenestoaineen pääasiallinen ainesosa on etyleeniglykoli, joka on myrkyllinen aine. Jäätymisenestoaine, kuten muutkin autoissa käytettävät nesteet, esimerkiksi jarrunesteet tai voiteluöljyt, on vaihdettava säännöllisesti. Asianomaiset jäteluettelokoodit ovat seuraavat:

| 16 01 13* | – | jarrunesteet; |
| --- | --- | --- |
| 16 01 14* | – | jäätymisenestoaineet, jotka sisältävät vaarallisia aineita; |
| 20 01 26* | – | muut kuin nimikkeessä 20 01 25 mainitut öljyt ja rasvat. |

16 01 13*

–

jarrunesteet;

16 01 14*

–

jäätymisenestoaineet, jotka sisältävät vaarallisia aineita;

20 01 26*

–

muut kuin nimikkeessä 20 01 25 mainitut öljyt ja rasvat.

Jäteöljyn epäasianmukaista käsittelyä on sen kaataminen alas viemäristä tai maahan, polttaminen kokossa tai öljypolttimissa sekä sen heittäminen sekajäteastiaan yhdessä käytettyjen suodattimien kanssa. Tällainen jäte voitaisiin tuoda valtuutettuihin laitoksiin, jotka tuottavat tällaista jätettä osana yritystoimintaansa, kuten autokorjaamoihin, varaosaliikkeisiin tai huoltoasemille.

Erilliskeräys helpottaa seuraavaa käsittelyä: Käytetty jäätymisenestoaine voidaan kierrättää, ja sen alkuperäiset ominaisuudet voidaan palauttaa. Kierrätettyä jäätymisenestoainetta voidaan käyttää moottorin jäähdytysnesteenä, tai etyleeniglykolia voidaan uuttaa ja käyttää uudelleen muoviteollisuudessa. Moottoriöljy voidaan käsitellä ja uudistaa perusöljyksi tai käyttää polttoaineena. Öljyä kuitenkin menetetään paljon, enimmäkseen palamisen kautta sen käyttövaiheessa.

2.5   Elohopeaa sisältävät jätteet (muut kuin sähkö- ja elektroniikkalaiteromu)

Elohopea on hengitettynä tai nieltynä erittäin myrkyllistä ihmisille ja eläimille. Se on myrkyllistä myös vesieliöille. Kotitalouksien elohopeaa sisältävään jätteeseen kuuluvat vanhat elohopeaparistot ja elohopealämpömittarit. Näihin jätteisiin sovelletaan seuraavia jäteluettelon kohtia:

| 20 01 21* | – | loisteputket ja muut elohopeaa sisältävät jätteet; |
| --- | --- | --- |
| 20 01 33* | – | nimikkeissä 16 06 01, 16 06 02 tai 16 06 03 tarkoitetut paristot ja akut sekä lajittelemattomat paristot ja akut, jotka sisältävät tällaisia paristoja. |

20 01 21*

–

loisteputket ja muut elohopeaa sisältävät jätteet;

20 01 33*

–

nimikkeissä 16 06 01, 16 06 02 tai 16 06 03 tarkoitetut paristot ja akut sekä lajittelemattomat paristot ja akut, jotka sisältävät tällaisia paristoja.

Vuonna 2007 mittalaitteissa käytetyn elohopean kokonaiskulutuksen arvioitiin olevan 7–17 tonnia EU:n 27 jäsenvaltiossa. Tärkeimmät käyttötarkoitukset olivat verenpainemittarit, kodin ilmanpainemittarit, kuumemittarit ja laboratorio- ja teollisuuskäyttöön tarkoitetut lämpömittarit. Elohopeaa sisältävien mittalaitteiden markkinoille saattaminen on nyt kielletty asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) (43) (liite XVII, 18a kohta) nojalla, ja elohopean käyttö yleisölle myytävissä laitteissa (kuten kuumemittareissa ja ilmanpainemittareissa) loppui vuonna 2009 (44).

Useimmat jäsenvaltiot keräävät nämä laitteet yhdessä muuntyyppisten vaarallisten jätteiden kanssa ja erottelevat ne jälkikäteen kierrätystä varten. Merkittävä osa lämpömittarien ja muiden kotitalouksissa käytettävien mittauslaitteiden elohopeasta hävitetään kuitenkin edelleen epäasianmukaisesti sekajätteen mukana.

Erilliskeräys helpottaa seuraavaa käsittelyä: Elohopeaa sisältävä jäte pitäisi kierrättää tai käsitellä laitoksessa, jolla on lupa käsitellä vaarallista jätettä. Elohopean talteenottoyksiköitä on esimerkiksi Saksassa, Ranskassa, Itävallassa ja Ruotsissa. Elohopean kauppaa säännellään ja valvotaan tiukasti elohopeaa koskevan asetuksen (EU) 2017/852 (45) nojalla. Elohopeaa sisältävä jäte yleensä käsitellään ja stabiloidaan, ennen kuin se sijoitetaan pysyvästi maanalaisiin varastoihin, kuten suolakaivoksiin tai erityisesti tällaisia tarkoituksia varten suunnitelluille kaatopaikoille.

3.   VAARALLISEN KOTITALOUSJÄTTEEN ERILLISKERÄYKSEN ONNISTUMISEEN JOHTAVAT TEKIJÄT

Erilliskeräyksen järjestämistä koskevia lähestymistapoja on analysoitu monissa tutkimuksissa (46). Onnistuneiden erilliskeräysjärjestelmien on osoitettu noudattavan integroitua lähestymistapaa, joka kattaa seuraavat neljä seikkaa: niissä tarjotaan taloudellisia kannustimia, selkeät lainsäädännön täytäntöönpanoa koskevat säännöt ja räätälöity erilliskeräysinfrastruktuuri sekä viestitään aktiivisesti ja säännöllisesti kohdeyleisön kanssa (jätettä tuottavat kotitaloudet). Näiden tekijöiden on havaittu olevan yhteisiä kaikille erilliskeräysjärjestelmille, mukaan lukien vaarallisen kotitalousjätteen erilliskeräysjärjestelmät.

Analysoituaan jäsenvaltioiden parhaita käytäntöjä komissio on yksilöinyt seuraavat tekijät, jotka vaikuttavat merkittävästi erilliskeräysjärjestelmien tehokkuuteen kerätyn jätteen määrän suhteen, erityisesti vaarallisten kotitalousjätteiden osalta.

3.1   Taloudelliset kannustimet

Jäljempänä lueteltujen välineiden arvioidaan yleisesti edistävän erilliskeräystä Euroopassa, mukaan lukien kansalaisten suorittama erilliskeräys jätteen syntypaikalla.

Laajennetun tuottajan vastuun avulla jätehuollon taloudellinen ja/tai toiminnallinen vastuu siirretään kunnilta tavaroiden tuottajille. Laajennetulla tuottajan vastuulla parannetaan lajittelua ja kierrätystä tarjoamalla asianmukainen infrastruktuuri ja tarvittava viestintä, rahoittamalla keräyspalvelun käytöstä ja jatkokäsittelystä aiheutuvat nettokustannukset jätehierarkian mukaisesti sekä lisäämällä tietoisuutta. Laajennettu tuottajan vastuu on osoittautunut hyödylliseksi monien jätevirtojen, kuten pakkausten, elektroniikan, paristojen ja akkujen sekä ajoneuvojen kierrätyksessä.

Vuonna 2018 tarkistetun jätepuitedirektiivin 8 ja 8 a artiklassa vahvistetaan laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien täytäntöönpanossa noudatettavat yleiset periaatteet. Tärkeä piirre on tuottajien maksamien maksujen mukauttaminen kestävyyskriteerien perusteella siten, että otetaan huomioon esimerkiksi tuotteiden käyttökestävyys, korjattavuus, uudelleenkäytettävyys, kierrätettävyys tai vaarallisten aineiden esiintyminen. Maksujen mukauttamisella ympäristönäkökohtien perusteella voitaisiin parantaa kotitalouksissa käytettävien vaarallisten tuotteiden suunnittelua niiden vaarallisuuden vähentämiseksi (laadullinen ehkäiseminen), jotta voitaisiin ehkäistä paremmin jätteen syntymistä (määrällisesti) ja lisätä kierrätettävyyttä tai uudelleenkäytettävyyttä.

PAYT-järjestelmä (Pay-As-You-Throw, eli maksa itse omat jätekustannuksesi) edellyttää, että kotitaloudet maksavat sekajätteen hävittämisestä. Tämä toteutetaan tavallisesti merkityillä jätesäkeillä, jotka on hankittava etukäteen, tai kadulla sijaitsevilla keräyspisteillä, jotka avautuvat vasta, kun käyttäjä on tunnistettu henkilökortin avulla. On ratkaisevan tärkeää, että sekajäte on suhteellisen kallista, kun taas kierrätettävät ja muut lajitellut jätevirrat voidaan hävittää (lähes) maksutta. Tämä kannustaa selvästi lajittelemaan jätettä sen syntypaikalla.

Taloudellisten kannustimien voiman ansiosta PAYT-järjestelmä on osoittautunut vaikuttavaksi välineeksi, jolla erilliskeräystä voidaan tehostaa jätteen syntypaikalla.

| Esimerkki 12 hyvästä käytännöstä

  Flanderin alue (47) (Belgia) on PAYT-järjestelmänsä ansiosta edelläkävijä jätteiden erottelussa niiden syntypaikalla. Kotitalouksien maksaman yhdyskuntajäteveron muuttuvan osan on pysyttävä 0,1–0,3 eurossa kilolta sekajätteen osalta tai 0,75–2,25 eurossa 60 litran jätesäkkiä kohti. PAYT-järjestelmä toimii tavallisesti rekisteröityjen säkkien tai viivakoodein varustettujen jätesäiliöiden kautta. Kerrostaloissa ja erittäin tiheään asutuilla alueilla voidaan käyttää julkisia (maanalaisia) säiliöitä, jotka avautuvat automaattisesti maksun tai henkilökortin avulla tehtävän tunnistuksen jälkeen.
  Kaatopaikka- ja jätteenpolttoverot ja -maksut eivät vaikuta kansalaisiin suoraan, vaan ne kannustavat kuntia ja jätehuoltotoimijoita parantamaan jätteiden lajittelun, keräämisen ja kierrätyksen tehokkuutta alueellaan. Näiden verojen ja maksujen (48) avulla voidaan sisäistää jätteiden hävittämisestä aiheutuvat ulkoiset kustannukset (hiilidioksidi- ja metaanipäästöt, ilman ja pohjaveden saastuminen) ja kierrätyksestä aiheutuvat ulkoiset hyödyt (energiansäästö, uusien luonnonvarojen hankinnan ympäristö- ja terveysvaikutusten vähentäminen).
  Panttijärjestelmässä kuluttaja maksaa pantin ostaessaan tuotteen, kuten pullotetun juoman, ja saa pantin takaisin palauttaessaan astian (49). Järjestelmää käytetään tyypillisesti juomien pakkauksissa, mutta joskus myös palautettavissa tuotteissa, kuten ulkona tapahtuvaa ruoanlaittoa varten tarkoitetuissa propaanikaasupulloissa. Taloudellisen kannustimen ansiosta panttijärjestelmät nostavat kierrätysasteen lähes välittömästi yli 90 prosenttiin.
  Edellä mainituista välineistä kolmea ensimmäistä (laajennettu tuottajan vastuu, PAYT sekä kaatopaikka- ja jätteenpolttoverot) pidetään keskeisinä taloudellisina välineinä, joilla voidaan kannustaa jätepuitedirektiivin liitteessä IV a esitetyn jätehierarkian soveltamiseen.
  Hyviä käytäntöjä koskevat neuvot:






  — | Kierrätysaste nousee, kun kotitalouksille tarjotaan turvallisia vaihtoehtoja vaarallisen kotitalousjätteen hävittämistä varten matalin kustannuksin tai maksutta. |
| --- | --- |

Esimerkki 12 hyvästä käytännöstä

Flanderin alue (47) (Belgia) on PAYT-järjestelmänsä ansiosta edelläkävijä jätteiden erottelussa niiden syntypaikalla. Kotitalouksien maksaman yhdyskuntajäteveron muuttuvan osan on pysyttävä 0,1–0,3 eurossa kilolta sekajätteen osalta tai 0,75–2,25 eurossa 60 litran jätesäkkiä kohti. PAYT-järjestelmä toimii tavallisesti rekisteröityjen säkkien tai viivakoodein varustettujen jätesäiliöiden kautta. Kerrostaloissa ja erittäin tiheään asutuilla alueilla voidaan käyttää julkisia (maanalaisia) säiliöitä, jotka avautuvat automaattisesti maksun tai henkilökortin avulla tehtävän tunnistuksen jälkeen.

Kaatopaikka- ja jätteenpolttoverot ja -maksut eivät vaikuta kansalaisiin suoraan, vaan ne kannustavat kuntia ja jätehuoltotoimijoita parantamaan jätteiden lajittelun, keräämisen ja kierrätyksen tehokkuutta alueellaan. Näiden verojen ja maksujen (48) avulla voidaan sisäistää jätteiden hävittämisestä aiheutuvat ulkoiset kustannukset (hiilidioksidi- ja metaanipäästöt, ilman ja pohjaveden saastuminen) ja kierrätyksestä aiheutuvat ulkoiset hyödyt (energiansäästö, uusien luonnonvarojen hankinnan ympäristö- ja terveysvaikutusten vähentäminen).

Panttijärjestelmässä kuluttaja maksaa pantin ostaessaan tuotteen, kuten pullotetun juoman, ja saa pantin takaisin palauttaessaan astian (49). Järjestelmää käytetään tyypillisesti juomien pakkauksissa, mutta joskus myös palautettavissa tuotteissa, kuten ulkona tapahtuvaa ruoanlaittoa varten tarkoitetuissa propaanikaasupulloissa. Taloudellisen kannustimen ansiosta panttijärjestelmät nostavat kierrätysasteen lähes välittömästi yli 90 prosenttiin.

Edellä mainituista välineistä kolmea ensimmäistä (laajennettu tuottajan vastuu, PAYT sekä kaatopaikka- ja jätteenpolttoverot) pidetään keskeisinä taloudellisina välineinä, joilla voidaan kannustaa jätepuitedirektiivin liitteessä IV a esitetyn jätehierarkian soveltamiseen.

Hyviä käytäntöjä koskevat neuvot:

—

Kierrätysaste nousee, kun kotitalouksille tarjotaan turvallisia vaihtoehtoja vaarallisen kotitalousjätteen hävittämistä varten matalin kustannuksin tai maksutta.

| — | Kun tuottajat asetetaan laajennetun tuottajan vastuun kautta vastuuseen vaarallisen kotitalousjätteen käsittelystä, voidaan varmistaa keräysjärjestelmien kestävä rahoitus, ja tehokkaalla maksujen mukauttamisella ympäristönäkökohtien perusteella voidaan myös kannustaa muuttamaan suunnittelua siten, että tuotteiden käsittelystä niiden elinkaaren lopussa aiheutuisi mahdollisimman vähän kustannuksia. |
| --- | --- |

—

Kun tuottajat asetetaan laajennetun tuottajan vastuun kautta vastuuseen vaarallisen kotitalousjätteen käsittelystä, voidaan varmistaa keräysjärjestelmien kestävä rahoitus, ja tehokkaalla maksujen mukauttamisella ympäristönäkökohtien perusteella voidaan myös kannustaa muuttamaan suunnittelua siten, että tuotteiden käsittelystä niiden elinkaaren lopussa aiheutuisi mahdollisimman vähän kustannuksia.

3.2   Räätälöidyt erilliskeräysjärjestelmät

Erilaisia jätevirtoja voidaan kerätä monin eri tavoin.

| (1) | Jätteen keräys suoraan kotitalouksista (yksittäinen virta tai yhdistetty virta) soveltuu erityisesti kaupunkialueille, joilla asukastiheys on suuri ja kuljetusetäisyydet ovat pienet. Sitä käytetään yleisesti erilaisten jätevirtojen, kuten kuivan kierrätettävän jätteen ja biojätteen (usein tapahtuvassa) keräyksessä, mutta vain harvoin vaarallisen kotitalousjätteen keräyksessä (mikä johtuu oletettavasti vähäisistä määristä, jätetyyppien moninaisuudesta ja riskeistä, jotka liittyvät vaarallisen kotitalousjätteen jättämiseen kadun varrelle). |
| --- | --- |

(1)

Jätteen keräys suoraan kotitalouksista (yksittäinen virta tai yhdistetty virta) soveltuu erityisesti kaupunkialueille, joilla asukastiheys on suuri ja kuljetusetäisyydet ovat pienet. Sitä käytetään yleisesti erilaisten jätevirtojen, kuten kuivan kierrätettävän jätteen ja biojätteen (usein tapahtuvassa) keräyksessä, mutta vain harvoin vaarallisen kotitalousjätteen keräyksessä (mikä johtuu oletettavasti vähäisistä määristä, jätetyyppien moninaisuudesta ja riskeistä, jotka liittyvät vaarallisen kotitalousjätteen jättämiseen kadun varrelle).

| (2) | Säännöllisiä noutoja käytetään yleensä kasvijätteen, vaarallisen kotitalousjätteen ja tilaa vievien jätteiden keräämiseen. Järjestämällä säännöllisiä noutoja kunnat tarjoavat kotitalouksille palvelua, mutta pitävät keräystiheyden alhaisena (esimerkiksi kerran kuukaudessa). Sijainti voi olla joustava (esim. vaarallinen kotitalousjäte voidaan noutaa säännöllisesti kuorma-autoilla keskeisiltä sijaintipaikoilta), tai keräys voidaan tehdä pyynnöstä (esim. pakatun asbestin kerääminen kotoa). Useimmiten kunnat järjestävät tai tukevat näitä järjestelmiä, mutta joskus ne ulkoistetaan yksityisille jätehuoltoalan toimijoille. Kunnat voivat rajoittaa kunnan keräämän kotitalouskohtaisen jätteen määrää (esim. 2 kuutiometriä tilaa vievää jätettä vuodessa) ja ottaa käyttöön henkilöllisyystarkastukset sen varmistamiseksi, että keräys koskee vain yksityisiä kotitalouksia, ei kaupallista tai muuta toimintaa. |
| --- | --- |

(2)

Säännöllisiä noutoja käytetään yleensä kasvijätteen, vaarallisen kotitalousjätteen ja tilaa vievien jätteiden keräämiseen. Järjestämällä säännöllisiä noutoja kunnat tarjoavat kotitalouksille palvelua, mutta pitävät keräystiheyden alhaisena (esimerkiksi kerran kuukaudessa). Sijainti voi olla joustava (esim. vaarallinen kotitalousjäte voidaan noutaa säännöllisesti kuorma-autoilla keskeisiltä sijaintipaikoilta), tai keräys voidaan tehdä pyynnöstä (esim. pakatun asbestin kerääminen kotoa). Useimmiten kunnat järjestävät tai tukevat näitä järjestelmiä, mutta joskus ne ulkoistetaan yksityisille jätehuoltoalan toimijoille. Kunnat voivat rajoittaa kunnan keräämän kotitalouskohtaisen jätteen määrää (esim. 2 kuutiometriä tilaa vievää jätettä vuodessa) ja ottaa käyttöön henkilöllisyystarkastukset sen varmistamiseksi, että keräys koskee vain yksityisiä kotitalouksia, ei kaupallista tai muuta toimintaa.

| (3) | Kadulla sijaitsevat keräyspisteet eli jätteiden tuontijärjestelmä. Kunnat, laajennettua tuottajan vastuuta koskevia velvoitteita noudattavat organisaatiot tai muut jätehuoltotoimijat sijoittavat kadulle säiliöitä eli jätteiden tuontijärjestelmiä, joilla kerätään erilaisia jätevirtoja: sekajäte, tietyt vaaralliset kotitalousjätteet, keittiöjäte, paperi ja kartonki, muovit, metallit, lasipakkaukset, tekstiilit. Kun jäteastioita tai keräyspisteitä sijoitetaan keskeisille sijaintipaikoille, kotitaloudet voivat tuoda jätteensä niihin milloin tahansa, ja logistiikkaa voidaan optimoida paremmin verrattuna jätteen keräykseen suoraan kotitalouksista. |
| --- | --- |

(3)

Kadulla sijaitsevat keräyspisteet eli jätteiden tuontijärjestelmä. Kunnat, laajennettua tuottajan vastuuta koskevia velvoitteita noudattavat organisaatiot tai muut jätehuoltotoimijat sijoittavat kadulle säiliöitä eli jätteiden tuontijärjestelmiä, joilla kerätään erilaisia jätevirtoja: sekajäte, tietyt vaaralliset kotitalousjätteet, keittiöjäte, paperi ja kartonki, muovit, metallit, lasipakkaukset, tekstiilit. Kun jäteastioita tai keräyspisteitä sijoitetaan keskeisille sijaintipaikoille, kotitaloudet voivat tuoda jätteensä niihin milloin tahansa, ja logistiikkaa voidaan optimoida paremmin verrattuna jätteen keräykseen suoraan kotitalouksista.

| (4) | Palautusjärjestelmät – laajennettua tuottajan vastuuta koskevia velvoitteita noudattavat organisaatiot tarjoavat palautusjärjestelmiä myymälöissä erilaisia jätevirtoja varten: juomapakkaukset, sähkö- ja elektroniikkalaiteromu, paristot ja akut sekä vaarallinen kotitalousjäte. Palautusjärjestelmillä voidaan tarjota käyttäjäystävällisiä ratkaisuja kuluttajille ja samalla optimoida logistiikka verrattuna jätteen keräykseen suoraan kotitalouksista. |
| --- | --- |

(4)

Palautusjärjestelmät – laajennettua tuottajan vastuuta koskevia velvoitteita noudattavat organisaatiot tarjoavat palautusjärjestelmiä myymälöissä erilaisia jätevirtoja varten: juomapakkaukset, sähkö- ja elektroniikkalaiteromu, paristot ja akut sekä vaarallinen kotitalousjäte. Palautusjärjestelmillä voidaan tarjota käyttäjäystävällisiä ratkaisuja kuluttajille ja samalla optimoida logistiikka verrattuna jätteen keräykseen suoraan kotitalouksista.

| (5) | Jäteasemille käyttäjät voivat tuoda lähes kaiken hyödynnettäväksi tai hävitettäväksi tarkoitetun jätteen, ja keräyspaikalla oleva henkilöstö voi auttaa ja tarkastaa saapuvan jätteen laadun. Koska jäteasemilla keskitytään kotitalousjätteen keräämiseen, ammattitoiminnan tuloksena syntyvä jäte olisi ohjattava pois jäteasemilta esimerkiksi vaatimalla tunnistautumista henkilöllisyystodistuksen avulla ja kieltämällä suurten määrien tuominen.






  Esimerkki 13 hyvästä käytännöstä

  Alankomaissa suositellaan, että 60 000 asukasta kohti olisi yksi jäteasema (50). Flanderin alueella (Belgia) kunta voi valita, noudattaako se väkiluvun vai etäisyyden perusteella määräytyvää sääntöä. Ensiksi mainittu sääntö edellyttää yhtä jäteasemaa vähintään 10 000 asukkaan kuntaa kohti ja yhtä jäteasemaa lisää 30 000 asukasta kohti (51). Vaihtoehtoisesti kuntayhtymän kaikki jäteasemat ovat kaikkien kuntayhtymän kuntien asukkaiden käytettävissä, ja 90 prosentilla asukkaista pitäisi olla jäteasema viiden kilometrin säteellä heidän asuinpaikastaan. Kaupungit valitsevat yleensä etäisyyteen perustuvan säännön, joten jäteasemien määrä asukasta kohti on yleensä pienempi suuren asukastiheyden vuoksi.
  On huomattava, että vaikka eri alueiden parhaiden käytäntöjen analyysi osoittaa, ettei yhtä kaikille sopivaa jätteen erilliskeräysjärjestelmää ole olemassa, on kuitenkin olemassa tiettyjä yhteisiä tekijöitä, jotka eri yhdistelminä muodostavat malliesimerkin erilliskeräysjärjestelmästä. Näissä ohjeissa esitellään nämä tekijät ja käsitellään niitä. Joustavuus näiden osatekijöiden hienosäätämisessä ja yhdistämisessä mahdollistaa optimoinnin, jossa otetaan huomioon paikalliset olosuhteet, kuten asukastiheys, asuntotyypit, ilmasto, varastointitilan rajoitukset, keräys historiallisissa kaupunkikeskustoissa jne.
  Hyviä käytäntöjä koskevat neuvot:






  — | Erilaisten erilliskeräysjärjestelmien yhdistäminen johtaa yleensä tehokkaampaan keräämiseen, joka kattaa eri jätevirrat ja jossa otetaan huomioon väestön jätteiden hävittämistä koskeva käyttäytyminen tai mieltymykset. |
| --- | --- | --- |

(5)

Jäteasemille käyttäjät voivat tuoda lähes kaiken hyödynnettäväksi tai hävitettäväksi tarkoitetun jätteen, ja keräyspaikalla oleva henkilöstö voi auttaa ja tarkastaa saapuvan jätteen laadun. Koska jäteasemilla keskitytään kotitalousjätteen keräämiseen, ammattitoiminnan tuloksena syntyvä jäte olisi ohjattava pois jäteasemilta esimerkiksi vaatimalla tunnistautumista henkilöllisyystodistuksen avulla ja kieltämällä suurten määrien tuominen.

Esimerkki 13 hyvästä käytännöstä

Alankomaissa suositellaan, että 60 000 asukasta kohti olisi yksi jäteasema (50). Flanderin alueella (Belgia) kunta voi valita, noudattaako se väkiluvun vai etäisyyden perusteella määräytyvää sääntöä. Ensiksi mainittu sääntö edellyttää yhtä jäteasemaa vähintään 10 000 asukkaan kuntaa kohti ja yhtä jäteasemaa lisää 30 000 asukasta kohti (51). Vaihtoehtoisesti kuntayhtymän kaikki jäteasemat ovat kaikkien kuntayhtymän kuntien asukkaiden käytettävissä, ja 90 prosentilla asukkaista pitäisi olla jäteasema viiden kilometrin säteellä heidän asuinpaikastaan. Kaupungit valitsevat yleensä etäisyyteen perustuvan säännön, joten jäteasemien määrä asukasta kohti on yleensä pienempi suuren asukastiheyden vuoksi.

On huomattava, että vaikka eri alueiden parhaiden käytäntöjen analyysi osoittaa, ettei yhtä kaikille sopivaa jätteen erilliskeräysjärjestelmää ole olemassa, on kuitenkin olemassa tiettyjä yhteisiä tekijöitä, jotka eri yhdistelminä muodostavat malliesimerkin erilliskeräysjärjestelmästä. Näissä ohjeissa esitellään nämä tekijät ja käsitellään niitä. Joustavuus näiden osatekijöiden hienosäätämisessä ja yhdistämisessä mahdollistaa optimoinnin, jossa otetaan huomioon paikalliset olosuhteet, kuten asukastiheys, asuntotyypit, ilmasto, varastointitilan rajoitukset, keräys historiallisissa kaupunkikeskustoissa jne.

Hyviä käytäntöjä koskevat neuvot:

—

Erilaisten erilliskeräysjärjestelmien yhdistäminen johtaa yleensä tehokkaampaan keräämiseen, joka kattaa eri jätevirrat ja jossa otetaan huomioon väestön jätteiden hävittämistä koskeva käyttäytyminen tai mieltymykset.

| — | Jäteasemat ovat yleisimpiä moninaisten vaarallisten kotitalousjätteiden keräysjärjestelmiä. Niiden käyttäjäystävällisyys on tärkeää, jotta kerätyn vaarallisen kotitalousjätteen määrää voidaan lisätä: pitkät aukioloajat, helppopääsyinen sijainti ja tiheä jäteasemaverkosto. |
| --- | --- |

—

Jäteasemat ovat yleisimpiä moninaisten vaarallisten kotitalousjätteiden keräysjärjestelmiä. Niiden käyttäjäystävällisyys on tärkeää, jotta kerätyn vaarallisen kotitalousjätteen määrää voidaan lisätä: pitkät aukioloajat, helppopääsyinen sijainti ja tiheä jäteasemaverkosto.

| — | Säännölliset noudot, tilattavat keräykset ja siirrettävät keräyspisteet ovat tärkeä lisä tavallisille jäteasemille, koska niiden ansiosta kotitaloudet voivat hävittää jätteensä lähempänä kotia. Ne ovat hyödyllisiä myös tiheään asuttujen alueiden tilarajoitteiden vuoksi. Innovatiiviset keräysjärjestelmät (esim. Pariisissa käytettävät trimobile-keräyspisteet tai Tallinnassa käytettävät kunnostetut merikuljetuskontit) voivat tarjota tehokkaita ja kustannuksia säästäviä keräysratkaisuja. |
| --- | --- |

—

Säännölliset noudot, tilattavat keräykset ja siirrettävät keräyspisteet ovat tärkeä lisä tavallisille jäteasemille, koska niiden ansiosta kotitaloudet voivat hävittää jätteensä lähempänä kotia. Ne ovat hyödyllisiä myös tiheään asuttujen alueiden tilarajoitteiden vuoksi. Innovatiiviset keräysjärjestelmät (esim. Pariisissa käytettävät trimobile-keräyspisteet tai Tallinnassa käytettävät kunnostetut merikuljetuskontit) voivat tarjota tehokkaita ja kustannuksia säästäviä keräysratkaisuja.

| — | Jätteen keräyksellä suoraan kotitalouksista saavutetaan yleensä korkeimmat keräysasteet erityisesti tiheään asutuilla alueilla. Kustannukset ovat kuitenkin korkeammat kuin muissa keräystyypeissä. |
| --- | --- |

—

Jätteen keräyksellä suoraan kotitalouksista saavutetaan yleensä korkeimmat keräysasteet erityisesti tiheään asutuilla alueilla. Kustannukset ovat kuitenkin korkeammat kuin muissa keräystyypeissä.

| — | Keräyspisteet ja tiettyjen jätteiden takaisinottovelvoitteet myymälöissä, apteekeissa ja muissa yritystoimintaa harjoittavissa laitoksissa voivat olla osa keräysverkostoa, jotta jätteiden asianmukainen hävittäminen olisi helpompaa eikä niitä heitettäisi sekalaisen yhdyskuntajätteen joukkoon tai huuhdeltaisi viemäriverkostoon. |
| --- | --- |

—

Keräyspisteet ja tiettyjen jätteiden takaisinottovelvoitteet myymälöissä, apteekeissa ja muissa yritystoimintaa harjoittavissa laitoksissa voivat olla osa keräysverkostoa, jotta jätteiden asianmukainen hävittäminen olisi helpompaa eikä niitä heitettäisi sekalaisen yhdyskuntajätteen joukkoon tai huuhdeltaisi viemäriverkostoon.

| — | Tiettyjen vaarallisten kotitalousjätteiden, kuten asbestin, osalta paikallisviranomaiset voivat minimoida terveysriskit ja laittoman hävittämisen tarjoamalla jätevirtakohtaisia palveluja, esimerkiksi sidotun asbestin keräyksen kotoa yhdenmukaistetuissa pakkauksissa. |
| --- | --- |

—

Tiettyjen vaarallisten kotitalousjätteiden, kuten asbestin, osalta paikallisviranomaiset voivat minimoida terveysriskit ja laittoman hävittämisen tarjoamalla jätevirtakohtaisia palveluja, esimerkiksi sidotun asbestin keräyksen kotoa yhdenmukaistetuissa pakkauksissa.

| — | Kaikilla jäteasemilla olisi järjestettävä henkilöstölle asianmukaista koulutusta erityisesti jätteiden hyväksymiskriteereistä. Näin voidaan parantaa lajittelua ja sen seurauksena talteenotettujen materiaalien laatua. |
| --- | --- |

—

Kaikilla jäteasemilla olisi järjestettävä henkilöstölle asianmukaista koulutusta erityisesti jätteiden hyväksymiskriteereistä. Näin voidaan parantaa lajittelua ja sen seurauksena talteenotettujen materiaalien laatua.

| — | Järjestelmä, jossa määritetään kerätyn vaarallisen kotitalousjätteen määrä ja lasketaan keräysmäärät ja keräyksen kustannukset asukasta kohti vuodessa, on tehokas tapa seurata keräysjärjestelmän toimintaa, asettaa tavoitteita ja arvioida järjestelmän kehitystä ajan mittaan. |
| --- | --- |

—

Järjestelmä, jossa määritetään kerätyn vaarallisen kotitalousjätteen määrä ja lasketaan keräysmäärät ja keräyksen kustannukset asukasta kohti vuodessa, on tehokas tapa seurata keräysjärjestelmän toimintaa, asettaa tavoitteita ja arvioida järjestelmän kehitystä ajan mittaan.

3.3   Tietoisuuden lisääminen ja viestintä

Viestintä on ratkaisevan tärkeää, jotta kotitalouksille voidaan antaa tietoa ja motivoida niitä lajittelemaan jätteitä niiden syntypaikalla. Viestintä on välttämätöntä, jotta kansalaisille voidaan kertoa lajittelutavoista ja luoda tukikehys, mutta se riittää harvoin muuttamaan yhteisön lajittelukäyttäytymistä. Jotta viestintä onnistuisi, siihen pitäisi liittää taloudellisia kannustimia ja täytäntöönpanon valvontaa.

| Esimerkki 14 hyvästä käytännöstä

  Ljubljanassa (Slovenia) kierrätettävien jätteiden keräysaste on jopa 73 prosenttia, mikä johtuu järjestelmästä, jossa biojätteet ja kierrätettävät jätteet kerätään suoraan kotitalouksista ja jota täydennetään jäteasemilla. Kuivat kierrätettävät jätteet kerätään useammin kuin sekajäte, jotta ihmisiä voidaan kannustaa jätteiden lajitteluun niiden syntypaikalla. Sosiaalisen median ja tekstiviestien käyttö keräyspäivistä tiedottamiseen kunkin kansalaisen profiilin mukaan on ollut tärkeä tekijä korkean keräysasteen saavuttamisessa. Julkinen jätehuoltoyhtiö Snaga käyttää myös sosiaalista mediaa (internet, tekstiviestit, Facebook, Twitter) keräyspalvelujen käyttäjäystävällisyyden parantamiseksi. Kaupungin keskustan maanalaiset keräyspisteet helpottavat aiheuttamatta visuaalista haittaa. |
| --- |

Esimerkki 14 hyvästä käytännöstä

Ljubljanassa (Slovenia) kierrätettävien jätteiden keräysaste on jopa 73 prosenttia, mikä johtuu järjestelmästä, jossa biojätteet ja kierrätettävät jätteet kerätään suoraan kotitalouksista ja jota täydennetään jäteasemilla. Kuivat kierrätettävät jätteet kerätään useammin kuin sekajäte, jotta ihmisiä voidaan kannustaa jätteiden lajitteluun niiden syntypaikalla. Sosiaalisen median ja tekstiviestien käyttö keräyspäivistä tiedottamiseen kunkin kansalaisen profiilin mukaan on ollut tärkeä tekijä korkean keräysasteen saavuttamisessa. Julkinen jätehuoltoyhtiö Snaga käyttää myös sosiaalista mediaa (internet, tekstiviestit, Facebook, Twitter) keräyspalvelujen käyttäjäystävällisyyden parantamiseksi. Kaupungin keskustan maanalaiset keräyspisteet helpottavat aiheuttamatta visuaalista haittaa.

Vaikuttavan viestinnän kehittämisessä olisi otettava huomioon seuraavat seikat. Kotitaloudet voivat saada tietoa jätteiden lajittelusta eri lähteistä, kuten laajennettua tuottajan vastuuta noudattavilta organisaatioilta, paikallisviranomaisilta sekä kansallisilta ja alueellisilta hallinnoilta. Viestinnän vaikutusten maksimoimiseksi ja synergioiden luomiseksi suositellaan seuraavaa:

| — | viestinnän soveltamisala ja sisältö yhdenmukaistetaan; |
| --- | --- |

—

viestinnän soveltamisala ja sisältö yhdenmukaistetaan;

| — | tiedotuskampanjat toteutetaan samanaikaisesti eri kanavien kautta: televisio, radio, sosiaalinen media, verkkosivustot, sanomalehdet, paikallislehdet jne.; |
| --- | --- |

—

tiedotuskampanjat toteutetaan samanaikaisesti eri kanavien kautta: televisio, radio, sosiaalinen media, verkkosivustot, sanomalehdet, paikallislehdet jne.;

| — | viesti ja kieli mukautetaan kunkin kohderyhmän mukaan ja pyritään erityisesti tavoittamaan haavoittuvassa asemassa olevat kotitaloudet, joiden tiedonsaantimahdollisuudet ovat usein rajalliset; |
| --- | --- |

—

viesti ja kieli mukautetaan kunkin kohderyhmän mukaan ja pyritään erityisesti tavoittamaan haavoittuvassa asemassa olevat kotitaloudet, joiden tiedonsaantimahdollisuudet ovat usein rajalliset;

| — | määritetään indikaattorit ja käytetään niitä tiedon tason säännölliseen mittaamiseen. Näin voidaan arvioida ja tarkentaa tiedotuskampanjoita ja määrittää tulevat viestinnän painopisteet; |
| --- | --- |

—

määritetään indikaattorit ja käytetään niitä tiedon tason säännölliseen mittaamiseen. Näin voidaan arvioida ja tarkentaa tiedotuskampanjoita ja määrittää tulevat viestinnän painopisteet;

| — | annetaan selkeät tiedot jätesäkeissä ja jätteenkeräyspisteissä, jotta voidaan vähentää muiden kuin kohteena olevien materiaalien määrää. |
| --- | --- |

—

annetaan selkeät tiedot jätesäkeissä ja jätteenkeräyspisteissä, jotta voidaan vähentää muiden kuin kohteena olevien materiaalien määrää.

| Esimerkki 15 hyvästä käytännöstä

  Kuten esimerkissä 8 kerrotaan, Cyclamed (52) on laajennettua tuottajan vastuuta toteuttava organisaatio, joka koordinoi ja rahoittaa vanhentuneiden (tai käyttämättömien) lääkkeiden keräämistä Ranskassa. Sen viestintästrategian tavoitteena on varmistaa, että kuluttajat lajittelevat käyttämättömät lääkkeet ja palauttavat ne apteekkiin ja hävittävät pakkaukset ja lääkeselosteet paperinkeräysastiaan. Vuonna 2018 keräysaste oli 62 prosenttia. Viestintätoimet kohdistetaan kuluttajiin, ja niihin osallistuvat apteekit, jakelijat ja kunnat.
  Vuonna 2018 toteutettuja viestintätoimia olivat muun muassa seuraavat:






  — | Lyhytelokuva (alle 80 sekuntia), joka on nähtävissä verkossa ja apteekkien televisioruuduilla. Elokuvassa selitetään lajitteluohjeet yksinkertaisella ja humoristisella tavalla. |
| --- | --- |

Esimerkki 15 hyvästä käytännöstä

Kuten esimerkissä 8 kerrotaan, Cyclamed (52) on laajennettua tuottajan vastuuta toteuttava organisaatio, joka koordinoi ja rahoittaa vanhentuneiden (tai käyttämättömien) lääkkeiden keräämistä Ranskassa. Sen viestintästrategian tavoitteena on varmistaa, että kuluttajat lajittelevat käyttämättömät lääkkeet ja palauttavat ne apteekkiin ja hävittävät pakkaukset ja lääkeselosteet paperinkeräysastiaan. Vuonna 2018 keräysaste oli 62 prosenttia. Viestintätoimet kohdistetaan kuluttajiin, ja niihin osallistuvat apteekit, jakelijat ja kunnat.

Vuonna 2018 toteutettuja viestintätoimia olivat muun muassa seuraavat:

—

Lyhytelokuva (alle 80 sekuntia), joka on nähtävissä verkossa ja apteekkien televisioruuduilla. Elokuvassa selitetään lajitteluohjeet yksinkertaisella ja humoristisella tavalla.

| — | Mainoselokuvat (12 sekuntia) televisiota, sosiaalista mediaa ja sähköisiä mainostauluja (esim. apteekeissa) varten tietoisuuden ylläpitämiseksi. |
| --- | --- |

—

Mainoselokuvat (12 sekuntia) televisiota, sosiaalista mediaa ja sähköisiä mainostauluja (esim. apteekeissa) varten tietoisuuden ylläpitämiseksi.

| — | Julisteet, lehtiset ja infografiikat, jotka ovat nähtävissä verkkosivustolla, apteekeissa ja kunnan toimipaikoissa. Kuluttajia motivoidaan lajittelemaan antamalla keskeisiä lukuja ja visuaalisia lajitteluohjeita. |
| --- | --- |

—

Julisteet, lehtiset ja infografiikat, jotka ovat nähtävissä verkkosivustolla, apteekeissa ja kunnan toimipaikoissa. Kuluttajia motivoidaan lajittelemaan antamalla keskeisiä lukuja ja visuaalisia lajitteluohjeita.

| — | Mainospalkit, joissa on keskeinen viesti, jota apteekit tai muut toimijat voivat käyttää helposti verkkosivustoillaan. |
| --- | --- |

—

Mainospalkit, joissa on keskeinen viesti, jota apteekit tai muut toimijat voivat käyttää helposti verkkosivustoillaan.

| — | Sarjakuvakirja, jossa on joitakin täytettäviä ”pelejä”. |
| --- | --- |

—

Sarjakuvakirja, jossa on joitakin täytettäviä ”pelejä”.

| — | Tarrat, joissa on keskeinen lajittelua koskeva sanoma (alle 15 sanaa), apteekkeja ja jakelijoiden pakettiautoja varten. |
| --- | --- |

—

Tarrat, joissa on keskeinen lajittelua koskeva sanoma (alle 15 sanaa), apteekkeja ja jakelijoiden pakettiautoja varten.

| — | Verkkosivusto, jolla on kohderyhmille ja kumppaneille (kuluttajat, apteekit, jakelijat ja kunnat) suunnatut sivut. Sivustolla on interaktiivisia ominaisuuksia, kuten järjestelmään osallistuvien ja vanhentuneita lääkkeitä vastaanottavien apteekkien geopaikannus, tietovisoja ja tarinoita kokemuksista. |
| --- | --- |

—

Verkkosivusto, jolla on kohderyhmille ja kumppaneille (kuluttajat, apteekit, jakelijat ja kunnat) suunnatut sivut. Sivustolla on interaktiivisia ominaisuuksia, kuten järjestelmään osallistuvien ja vanhentuneita lääkkeitä vastaanottavien apteekkien geopaikannus, tietovisoja ja tarinoita kokemuksista.

| — | Sosiaalinen media: blogi sekä Facebook- ja Twitter-tilit. Vaikutusta arvioidaan mittaamalla seuraajien määrää. |
| --- | --- |

—

Sosiaalinen media: blogi sekä Facebook- ja Twitter-tilit. Vaikutusta arvioidaan mittaamalla seuraajien määrää.

| — | Mobiilisovellus, jossa on ajantasainen lääkkeitä koskeva hakukone. Push-viestit, jotka voidaan räätälöidä käyttäjän tarpeiden ja lajitteluohjeiden mukaan. |
| --- | --- |

—

Mobiilisovellus, jossa on ajantasainen lääkkeitä koskeva hakukone. Push-viestit, jotka voidaan räätälöidä käyttäjän tarpeiden ja lajitteluohjeiden mukaan.

| — | Uutiskirje apteekeille: keräysjärjestelmää koskevia uutisia, mutta myös paljon muita artikkeleja, joilla lisätään merkityksellisyyttä ja kattavuutta. Ulkopuolinen yritys mittaa vaikutusta apteekeissa tehtävillä kyselytutkimuksilla. |
| --- | --- |

—

Uutiskirje apteekeille: keräysjärjestelmää koskevia uutisia, mutta myös paljon muita artikkeleja, joilla lisätään merkityksellisyyttä ja kattavuutta. Ulkopuolinen yritys mittaa vaikutusta apteekeissa tehtävillä kyselytutkimuksilla.

| — | Julkisuus: ranskalaisten apteekkarien lehdessä etsitään ”jätteenkeräyksen lähettiläitä”. |
| --- | --- |

—

Julkisuus: ranskalaisten apteekkarien lehdessä etsitään ”jätteenkeräyksen lähettiläitä”.

| — | Säännölliset kokoukset toimialakohtaisten liittojen kanssa, jotta voidaan pitää tietämys ajan tasalla, kerätä palautetta palvelun parantamiseksi ja varmistaa kaikkien toimitusketjuun kuuluvien kumppaneiden hyväksyntä. |
| --- | --- |

—

Säännölliset kokoukset toimialakohtaisten liittojen kanssa, jotta voidaan pitää tietämys ajan tasalla, kerätä palautetta palvelun parantamiseksi ja varmistaa kaikkien toimitusketjuun kuuluvien kumppaneiden hyväksyntä.

| — | Muut kampanjat: toimivaltaisten viranomaisten ja muiden laajennettua tuottajan vastuuta toteuttavien organisaatioiden järjestämien kampanjoiden ja tapahtumien tukeminen, jotta voidaan korostaa kaikkien jätevirtojen erilliskeräyksen tärkeyttä. |
| --- | --- |

—

Muut kampanjat: toimivaltaisten viranomaisten ja muiden laajennettua tuottajan vastuuta toteuttavien organisaatioiden järjestämien kampanjoiden ja tapahtumien tukeminen, jotta voidaan korostaa kaikkien jätevirtojen erilliskeräyksen tärkeyttä.

| — | Räätälöity tiedotus kunnille ja osallistuminen kuntien järjestämiin tapahtumiin. |
| --- | --- |

—

Räätälöity tiedotus kunnille ja osallistuminen kuntien järjestämiin tapahtumiin.

Hyviä käytäntöjä koskevat neuvot:

| — | Kaikkien vaarallisen kotitalousjätteen käsittelyyn osallistuvien toimijoiden (esimerkiksi paikallisviranomaisten, jätehuoltotoimijoiden ja organisaatioiden, jotka panevat täytäntöön laajennettua tuottajan vastuuta koskevia velvoitteita tuottajien puolesta) olisi annettava selkeät, johdonmukaiset ja yksityiskohtaiset ohjeet, jotka koskevat vaarallisen kotitalousjätteen syntymisen ehkäisyä ja sen tunnistamista, lajittelua ja hävittämistä (esimerkiksi parantamalla vaarallisten tuotteiden merkintöjä). Viestien on oltava yksinkertaisia, jotta kuluttajat välttyvät sekaannuksilta, sillä vaarallisia kotitalousjätteitä on monia erilaisia. |
| --- | --- |

—

Kaikkien vaarallisen kotitalousjätteen käsittelyyn osallistuvien toimijoiden (esimerkiksi paikallisviranomaisten, jätehuoltotoimijoiden ja organisaatioiden, jotka panevat täytäntöön laajennettua tuottajan vastuuta koskevia velvoitteita tuottajien puolesta) olisi annettava selkeät, johdonmukaiset ja yksityiskohtaiset ohjeet, jotka koskevat vaarallisen kotitalousjätteen syntymisen ehkäisyä ja sen tunnistamista, lajittelua ja hävittämistä (esimerkiksi parantamalla vaarallisten tuotteiden merkintöjä). Viestien on oltava yksinkertaisia, jotta kuluttajat välttyvät sekaannuksilta, sillä vaarallisia kotitalousjätteitä on monia erilaisia.

| — | Jäteasemien ja muiden vaarallisen kotitalousjätteen keräyspisteiden sijainnista ja aukioloajoista pitäisi tiedottaa laajasti eri kanavien kautta, sosiaalinen media mukaan luettuna, jotta viesti tavoittaisi kaikki väestönosat. |
| --- | --- |

—

Jäteasemien ja muiden vaarallisen kotitalousjätteen keräyspisteiden sijainnista ja aukioloajoista pitäisi tiedottaa laajasti eri kanavien kautta, sosiaalinen media mukaan luettuna, jotta viesti tavoittaisi kaikki väestönosat.

| — | Paikallisten sidosryhmien (esim. asukasyhdistysten) ja sosiaalisten ryhmien osallistuminen vaarallisen kotitalousjätteen keräämiseen lisää tietoisuutta ja kansalaisten osallistumista. |
| --- | --- |

—

Paikallisten sidosryhmien (esim. asukasyhdistysten) ja sosiaalisten ryhmien osallistuminen vaarallisen kotitalousjätteen keräämiseen lisää tietoisuutta ja kansalaisten osallistumista.

| — | Tuetaan erityisesti lapsille suunnattuja valistusohjelmia, sillä lapset ovat hyviä lähettiläitä puhumaan järkevien jätehuoltokäytäntöjen puolesta. Kun lapsille annetaan vaarallisen kotitalousjätteen keräämisen merkitystä ja käytäntöjä koskevaa koulutusta (kurssien, tutustumiskäyntien jne. avulla), myös heidän vanhempiaan ja isovanhempiaan kannustetaan välillisesti lajittelemaan jätteitä. |
| --- | --- |

—

Tuetaan erityisesti lapsille suunnattuja valistusohjelmia, sillä lapset ovat hyviä lähettiläitä puhumaan järkevien jätehuoltokäytäntöjen puolesta. Kun lapsille annetaan vaarallisen kotitalousjätteen keräämisen merkitystä ja käytäntöjä koskevaa koulutusta (kurssien, tutustumiskäyntien jne. avulla), myös heidän vanhempiaan ja isovanhempiaan kannustetaan välillisesti lajittelemaan jätteitä.

| — | Kansalaisille suunnattu tiedottaminen haitallisista seurauksista, joita vaarallisen kotitalousjätteen epäasianmukaisesta hävittämisestä aiheutuu kansanterveydelle ja ympäristölle, voi kannustaa jätteiden asianmukaiseen lajitteluun ja hävittämiseen. |
| --- | --- |

—

Kansalaisille suunnattu tiedottaminen haitallisista seurauksista, joita vaarallisen kotitalousjätteen epäasianmukaisesta hävittämisestä aiheutuu kansanterveydelle ja ympäristölle, voi kannustaa jätteiden asianmukaiseen lajitteluun ja hävittämiseen.

3.4   Täytäntöönpanon valvonta

Epäasianmukainen keräys ja lajittelu heikentävät hyödynnettäväksi kerätyn jätteen laatua. Vaarallinen kotitalousjäte, joka kerätään osana sekalaista kotitalousjätettä tai muuta vaaratonta jätettä, vaikuttaa kielteisesti mahdollisuuteen kierrättää kyseinen jäte korkealaatuisesti. Vaikka viestintä auttaa kotitalouksia lajittelemaan jätteensä asianmukaisesti, tarvitaan jonkinasteisia kannustimia tai valvontaa ja seuraamuksia. Toimivaltaiset viranomaiset voivat käytännössä toteuttaa seuraavia valvontatoimia:

| — | Läpinäkyvien jätesäkkien silmämääräinen tarkastus: säkit on merkittävä vaatimustenvastaisiksi ja jätettävä noutopaikkaan, jos säkissä on materiaaleja, jotka eivät kuulu kyseiseen erilliskeräysjärjestelmään. |
| --- | --- |

—

Läpinäkyvien jätesäkkien silmämääräinen tarkastus: säkit on merkittävä vaatimustenvastaisiksi ja jätettävä noutopaikkaan, jos säkissä on materiaaleja, jotka eivät kuulu kyseiseen erilliskeräysjärjestelmään.

| — | Painoon perustuva tarkastus: paino, joka ei ole tyypillinen tietylle jätevirralle, voi käynnistää tarkastuksen. Jos esimerkiksi alumiini- ja muovipakkausten tai biojätteen keräysastia on epätyypillisen raskas, se voi viitata siihen, että astiassa on muita kuin kohdemateriaaleja, kuten maa-ainesta. |
| --- | --- |

—

Painoon perustuva tarkastus: paino, joka ei ole tyypillinen tietylle jätevirralle, voi käynnistää tarkastuksen. Jos esimerkiksi alumiini- ja muovipakkausten tai biojätteen keräysastia on epätyypillisen raskas, se voi viitata siihen, että astiassa on muita kuin kohdemateriaaleja, kuten maa-ainesta.

| — | Sakot: Sen lisäksi, että epäasianmukaisesti lajiteltua jätettä sisältäviä jätesäkkejä tai -astioita ei kerätä, hallinnolliset sakot ovat tehokas keino edistää asianmukaista erilliskeräystä jätteiden syntypaikalla. Sakkojen avulla voidaan myös välttää se, että hylätyt jätesäkit jäävät lojumaan julkiseen tilaan. Sakkojen pitäisi kuitenkin täydentää soveltuvia taloudellisia kannustimia, suostuttelua ja viestintää – ei korvata niitä. |
| --- | --- |

—

Sakot: Sen lisäksi, että epäasianmukaisesti lajiteltua jätettä sisältäviä jätesäkkejä tai -astioita ei kerätä, hallinnolliset sakot ovat tehokas keino edistää asianmukaista erilliskeräystä jätteiden syntypaikalla. Sakkojen avulla voidaan myös välttää se, että hylätyt jätesäkit jäävät lojumaan julkiseen tilaan. Sakkojen pitäisi kuitenkin täydentää soveltuvia taloudellisia kannustimia, suostuttelua ja viestintää – ei korvata niitä.

Valitettavalla jätteiden valvomattoman ja laittoman hylkäämisen käytännöllä (jätteiden valvomaton kaato eli ns. fly-tipping) kierretään jätteiden asianmukaiseen keräämiseen ja sen syntymisen ehkäisemiseen liittyviä kannustimia ja aiheutetaan huomattavaa häiriötä ja ympäristöön ja kansanterveyteen kohdistuvaa haittaa. Jätehuollon onnistumisen kulmakivi on sellaisen strategian täytäntöönpano, jolla valvotaan ja ehkäistään jätteiden valvomatonta ja laitonta hylkäämistä. Kun vaarallisen kotitalousjätteen asianmukaista käsittelyä koskevista kannustimista tehdään parempia, jätteiden valvomaton kaato vähenee, minkä ansiosta jäljelle jäävät valvontatoimet ovat tehokkaampia.

Kansalliset tai alueelliset hallinnot voivat parantaa suorituskykyä edelleen vertailemalla kuntia ja edistämällä valvontaa koskevien hyvien käytäntöjen jakamista. Vertailuanalyysi on tehtävä suhteessa sellaisiin kuntiin tai alueisiin, joilla on samanlaiset ominaisuudet. Esimerkiksi Flanderin alueella (Belgia) kunnat on ryhmitelty 16 ryhmään, joilla on erilaiset erilliskeräystä koskevat tavoitteet (53). Ryhmittelyssä käytettyjä ominaisuuksia ovat muun muassa väestön ikä, muuttoliike, matkailu ja kaupungistumisen taso. Kirjallisuudesta (54) löytyy menetelmiä, joilla yhdyskuntajätehuollon järjestelmien suorituskykyä voi vertailla.

| Esimerkki 16 hyvästä käytännöstä

  Luxemburgin suurherttuakunnassa 21 päivänä maaliskuuta 2012 annetun jätehuoltolain mukaan kerrostaloissa on oltava jätteiden erilliskeräysjärjestelmä. Integroitu jätteenkeräysjärjestelmä SuperDrecksKëscht® tarjoaa maksuttomia neuvontapalveluja kiinteistöjen isännöitsijöille paikallisen käyttöönoton tueksi: paikan päälle tehtäviä vierailuja tilannekartoituksen tekemiseksi, lajitteluinfrastruktuuria koskevia suosituksia ja tukea asukasviestinnälle. Tämä oikeudellinen velvoite, jota tuetaan yhdennetyllä lähestymistavalla, on osaltaan johtanut korkeisiin keräysasteisiin (55).
  Hyviä käytäntöjä koskevat neuvot:






  — | Lakisääteinen velvoite ottaa käyttöön asianmukainen jätteidenlajitteluinfrastruktuuri kerrostaloissa kannustaa rakennusten hallinnoijia ja omistajia ryhtymään toimiin. Tällaisen velvoitteen yhdistäminen käytännön tukipalveluihin (paikan päälle tehtävät vierailut, viestintämallit) on osoittautunut tehokkaaksi keinoksi edistää vaarallisten kotitalousjätteiden lajittelua kerrostaloissa niiden epäasianmukaisen hävittämisen välttämiseksi. |
| --- | --- |

Esimerkki 16 hyvästä käytännöstä

Luxemburgin suurherttuakunnassa 21 päivänä maaliskuuta 2012 annetun jätehuoltolain mukaan kerrostaloissa on oltava jätteiden erilliskeräysjärjestelmä. Integroitu jätteenkeräysjärjestelmä SuperDrecksKëscht® tarjoaa maksuttomia neuvontapalveluja kiinteistöjen isännöitsijöille paikallisen käyttöönoton tueksi: paikan päälle tehtäviä vierailuja tilannekartoituksen tekemiseksi, lajitteluinfrastruktuuria koskevia suosituksia ja tukea asukasviestinnälle. Tämä oikeudellinen velvoite, jota tuetaan yhdennetyllä lähestymistavalla, on osaltaan johtanut korkeisiin keräysasteisiin (55).

Hyviä käytäntöjä koskevat neuvot:

—

Lakisääteinen velvoite ottaa käyttöön asianmukainen jätteidenlajitteluinfrastruktuuri kerrostaloissa kannustaa rakennusten hallinnoijia ja omistajia ryhtymään toimiin. Tällaisen velvoitteen yhdistäminen käytännön tukipalveluihin (paikan päälle tehtävät vierailut, viestintämallit) on osoittautunut tehokkaaksi keinoksi edistää vaarallisten kotitalousjätteiden lajittelua kerrostaloissa niiden epäasianmukaisen hävittämisen välttämiseksi.

| — | Sekajätesäkkeihin väärin lajiteltujen vaarallisten kotitalousjätteiden määrien ja tyyppien seurannan ansiosta jätehuoltotoimijat voivat määrittää painopisteet, joiden mukaan ne voivat keskittää valvonta- ja viestintätoimensa. |
| --- | --- |

—

Sekajätesäkkeihin väärin lajiteltujen vaarallisten kotitalousjätteiden määrien ja tyyppien seurannan ansiosta jätehuoltotoimijat voivat määrittää painopisteet, joiden mukaan ne voivat keskittää valvonta- ja viestintätoimensa.

| — | Laittoman kaatopaikan jätteitä tutkimalla voidaan joskus saada selville rikoksentekijän henkilöllisyys, joka muodostaa perustan seuraamustoimenpiteille. Sakkojen määrääminen ja sakkoriskin ymmärtäminen saavat aikaan muutoksia käyttäytymisessä. |
| --- | --- |

—

Laittoman kaatopaikan jätteitä tutkimalla voidaan joskus saada selville rikoksentekijän henkilöllisyys, joka muodostaa perustan seuraamustoimenpiteille. Sakkojen määrääminen ja sakkoriskin ymmärtäminen saavat aikaan muutoksia käyttäytymisessä.

4.   VIITTAUKSET

ACR+ (2019) Deposit-refund systems in Europe

Adamcová, D. ym. Household Solid Waste Composition Focusing on Hazardous Waste. Pol. J. Environ. Stud. osa 25, nro 2 (2016), 487–493. http://www.pjoes.com/Household-Solid-Waste-Composition-Focusing-on-Hazardous-Waste,61011,0,2.html

Adème (2017) Les filières à responsabilité élargie du producteur. https://www.conibi.fr/uploads/pdf/comm/FILIERES-REP-EDITION2017.pdf https://www.ademe.fr/sites/default/files/assets/documents/responsabilite_elargie_du_producteur_rep_memo2017_010401.pdf

Amsterdam (2015) Afvalketen in Beeld

Andreasi Bassi, S., Christensen, T.H., Damgaard, A. (2017) Environmental performance of household waste management in Europe – an example of 7 countries, Waste Management, 69, 545–557. https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0956053X17305342

aus der Beek, T. ym. (2016), “Pharmaceuticals in the environment. Global occurrences and perspectives”, Environmental Toxicology and Chemistry, Vol. 35/4, s. 823–835. http://dx.doi.org/10.1002/etc.3339

Bio Intelligence (2012). Use of economic instruments and waste management performances

Cyclamed (2019) Rapport annuel 2018

D’emweltverwaltung (2018) Plan national de gestion des déchets et ressources

Dijkgraaf, E., Vollebergh, H. (2004) Burn or bury? A social cost comparison of final waste disposal methods, Ecological economics, 5, 233–247

Dubois, M. (2013) Disparity in European taxation of combustible waste, Waste Management 7, 1575–1576

European Commission (2002a), Study on hazardous household waste (HHW) with a main emphasis on hazardous household chemicals (HHC)

European Commission (2002b) Costs for municipal waste management in the EU

EEA (2015) Prevention of hazardous waste in Europe

EEA (2019) Paving the way for a circular economy, Insights on status and potential. https://www.eea.europa.eu/publications/circular-economy-in-europe-insights

Eurostat (2008) Municipal solid waste composition EU 27

Giegrich J., Mampel U., Franke B., Müller F., Knappe F. (1993) Eintrag organischer und anorganischer Schadstoffe in den Abfall über Produkte (Orgaanisten ja epäorgaanisten pilaavien aineiden päätyminen jätteisiin tuotteiden kautta). Ifeu-Institut für Energie- und Umweltforschung Heidelberg GmbH. F+E-Vorhaben Nr. 10310602 Berliinin ympäristöviraston (Umweltbundesamt Berlin) kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti; Heidelberg, joulukuu 1993

Lavigne, C., De Jaeger, S., Rogge, N. (2019) identifying the most relevant peers for benchmarking waste management performance: A conditional directional distance Benefit-of-the-Doubt approach, Waste Management, 89, 418–429

Letcher, T. M., & Vallero, D. A. (toim.) (2019), Waste: A handbook for management. Academic Press.

Nainggolan. D. ym. Ecological Economics 166 (2019) 106402. Consumers in a Circular Economy: Economic Analysis of Household Waste Sorting Behaviour

OECD (2012) Sustainable materials management, Making better use of resources. https://www.oecd.org/env/waste/smm-makingbetteruseofresources.htm

OVAM (2010) Uitvoeringsplan milieuverantwoord beheer van huishoudelijke afvalstoffen

OVAM (2018) Huishoudelijk Afval en gelijkaardig bedrijfsafval

OVAM (2019) Planaanpassing Uitvoeringsplan huishoudelijk afval en gelijkaardig bedrijfsafval goedgekeurd door de Vlaamse Regering op 17 mei 2019

START project (2008). Management Strategies for Pharmaceuticals in Drinking Water. http://www.start-project.de. Lainaus: https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2866706/pdf/ehp-118-a210.pdf

UNEP (2016) Guidelines for Framework legislation for Integrated Waste Management. https://stg-wedocs.unep.org/handle/20.500.11822/22098

Besluit van de Vlaamse Regering tot vaststelling van het Vlaams reglement betreffende het duurzaam beheer van materiaalkringlopen en afvalstoffen (Vlarema) bijlage 5.1.4 https://navigator.emis.vito.be/mijn-navigator?woId=44718 – https://www.ovam.be/sites/default/files/atoms/files/Minimum-%20en%20maximumtarieven%202019%20voor%20huisvuil%20en%20grofvuil.pdf

Worldbank (2018) What a waste 2.0

WRAP (2014) Waste Regulations Route Map. http://www.wrap.org.uk/sites/files/wrap/Route%20Map%20Revised%20Dec%2014.pdf

---

(1)  EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/851, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY muuttamisesta (EUVL L 150, 14.6.2018, s. 109, johdanto-osan 41 kappale).

(3)  Ks. esimerkiksi Andreasin ym. (2017) yleiskatsaus eri jätevirtojen koostumuksesta.

(4)  Adamcová, D. ym. (2016).

(5)  EEA (2015) ja D’emwelverwaltung (2018).

(6)  Komission päätös 2000/532/EY, tehty 3 päivänä toukokuuta 2000, jätteistä annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY 1 artiklan a alakohdan mukaisen jäteluettelon laatimisesta tehdyn komission päätöksen 94/3/EY ja vaarallisista jätteistä annetun neuvoston direktiivin 91/689/ETY 1 artiklan 4 kohdan mukaisen vaarallisten jätteiden luettelon laatimisesta tehdyn neuvoston päätöksen 94/904/EY korvaamisesta (EYVL L 226, 6.9.2000, s. 3).

(7)  Komission tiedonanto – Tekniset ohjeet jätteiden luokittelusta (EUVL C 124, 9.4.2018, s. 1).

(8)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/household_report.pdf

(9)  Letcher ja Vallero (2019).

(10)  https://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/household_report.pdf

(11)  https://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/20180227_Haz_Waste_Final_RepV5_clear.pdf

(12)  D’emweltverwaltung (2018).

(13)  https://www.acrplus.org/images/project/R4R/Good_Practices/GP_Odense_hazardous-waste-collection.pdf

(14)  https://www.acrplus.org/images/project/R4R/Good_Practices/GP_ORDIF_mobile-civic amenity site.pdf

(15)  http://filer.paris.fr/parisfr/rapport_sur_le_prix_et_la_qualite_du_service_public_de_gestion_des_dechets_2017.pdf

(16)  https://www.acrplus.org/images/project/R4R/Good_Practices/GP_Tallinn_hazardous-waste-collection.pdf

(17)  https://www.ecologique-solidaire.gouv.fr/dechets-diffus-specifiques-menagers

(18)  Neuvoston direktiivi 1999/31/EY, annettu 26 päivänä huhtikuuta 1999, kaatopaikoista (EYVL L 182, 16.7.1999, s. 1).

(19)  Komission tiedonanto – Tekniset ohjeet jätteiden luokittelusta (EUVL C 124, 9.4.2018, s. 1).

(20)  Saksan Umweltbundesamt arvioi, että yhteensä noin 30 prosenttia myydyistä tuotteista jää käyttämättä ja heitetään pois.

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/83/EY, annettu 6 päivänä marraskuuta 2001, ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä (EYVL L 311, 28.11.2001, s. 67).

(22)  Health care without harm (HCWH). Europe on perustanut tietokannan, jonka tarkoituksena on antaa yleiskuva paikallisten, alueellisten ja kansallisten kansalaisjärjestöjen, eurooppalaisten hankkeiden ja EU:n jäsenvaltioiden kansallisten/alueellisten viranomaisten meneillään olevista ja aiemmista aloitteista, jotka koskevat ympäristöön joutuvia lääkkeitä ja lääkejätteitä: http://saferpharma.org/pie-initiatives-database/?_sft_area_of_interest=unused-expired-pharmaceutical-disposal-practices

(23)  OECD 2019 - https://www.oecd.org/chemicalsafety/pharmaceutical-residues-in-freshwater-c936f42d-en.htm

(24)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/29890607 ja https://doi.org/10.1016/j.scitotenv.2012.04.028

(25)  aus der Beek, T. ym. (2016).

(26)  Ademe (2017).

(27)  https://www.sigre.es/

(28)  https://www.cyclamed.org/wp-content/uploads/2019/09/CYCLAMED_INFOGRAPHIE_2018-3-1024x1024.jpg

(29)  WHO, 2014. Safe management of wastes from health-care activities, https://www.who.int/water_sanitation_health/publications/wastemanag/en/

(30)  ACR+-järjestön covid-19-sivulta löytyy katsaus jäsenvaltioittain/alueittain: https://www.acrplus.org/en/municipal-waste-management-covid-19

(31)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/infection-prevention-control-household-management-covid-19

(32)  Waste management in the context of the coronavirus crisis (huhtikuu 2020), https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/waste_management_guidance_dg-env.pdf

(33)  https://www.who.int/water_sanitation_health/publications/technologies-for-the-treatment-of-infectious-and-sharp-waste/en/

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta (EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1).

(35)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta (EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1).

(36)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/148/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä (EUVL L 330, 16.12.2009, s. 28).

(37)  State of the art: asbestos – possible treatment methods in Flanders: constraints and opportunities (2016) https://www.ovam.be/sites/default/files/atoms/files/State%20of%20the%20art%20asbestos%20waste%20treatement.pdf

(38)  https://www.researchgate.net/publication/279340427_Regulations_in_the_European_Union_with_Emphasis_on_Germany_Sweden_and_Slovenia

(39)  Saksan ympäristöviraston teettämässä yksityiskohtaisessa tutkimuksessa (Giegrich ym., 1993) todettiin, että arseeni on merkittävin syöpää aiheuttava tekijä kaatopaikkojen suotovesissä.

(40)  Ks. viite 35.

(41)  Esimerkiksi korkealämpötilainen kivihiilitervapiki [EY: 266-028-2].

(42)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/household_report.pdf

(43)  Ks. viite 35.

(44)  http://ec.europa.eu/environment/chemicals/mercury/pdf/study_report2008.pdf

(45)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/852, annettu 17 päivänä toukokuuta 2017, elohopeasta ja asetuksen (EY) N:o 1102/2008 kumoamisesta (EUVL L 137, 24.5.2017, s. 1).

(46)  Ks. muun muassa OECD (2012), WRAP (2014), UNEP (2016) ja EEA (2019).

(47)  Besluit van de Vlaamse Regering tot vaststelling van het Vlaams reglement betreffende het duurzaam beheer van materiaalkringlopen en afvalstoffen (Vlarema) bijlage 5.1.4.

(48)  Vihreää verotusta käsitellään laajasti sivustolla https://ex-tax.com/

(49)  Ks. ACR+-järjestön yleiskatsaus Euroopassa käytössä olevista panttijärjestelmistä (2019).

(50)  Amsterdam (2015).

(51)  OVAM (2010).

(52)  Cyclamed (2019).

(53)  OVAM (2019).

(54)  Lavigne ym. (2019).

(55)  Luxemburgin ympäristövirasto, 2015.

---

LIITE

Linkkejä esimerkkeihin viestinnän hyvistä käytännöistä

Internetistä löytyy monia esimerkkejä sitouttavasta viestinnästä:

| — | http://www.epa.ie/pubs/reports/waste/wpp/Household_%20hazardous_waste_booklet.pdf |
| --- | --- |

—

http://www.epa.ie/pubs/reports/waste/wpp/Household_%20hazardous_waste_booklet.pdf

| — | http://www.snaga.si/en/separating-and-collecting-waste/hazardous-household-waste |
| --- | --- |

—

http://www.snaga.si/en/separating-and-collecting-waste/hazardous-household-waste

| — | https://communityrepaint.org.uk/help-support/paint-calculation/ |
| --- | --- |

—

https://communityrepaint.org.uk/help-support/paint-calculation/

| — | https://communityrepaint.org.uk/i-have-leftover-paint/give-leftover-paint-new-life/ |
| --- | --- |

—

https://communityrepaint.org.uk/i-have-leftover-paint/give-leftover-paint-new-life/

| — | https://www.ademe.fr/sites/default/files/assets/documents/produits-chimiques-donnees2015-synthese_8907.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.ademe.fr/sites/default/files/assets/documents/produits-chimiques-donnees2015-synthese_8907.pdf

| — | https://www.aha-region.de/entsorgung/oeffnungszeiten/?L=0 |
| --- | --- |

—

https://www.aha-region.de/entsorgung/oeffnungszeiten/?L=0

| — | https://www.aha-region.de/entsorgung/sonderabfall/ |
| --- | --- |

—

https://www.aha-region.de/entsorgung/sonderabfall/

| — | https://www.arp-gan.be/pdf/memo_tri.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.arp-gan.be/pdf/memo_tri.pdf

| — | https://www.cityoflondon.gov.uk/services/waste-and-recycling/commercial-waste/hazardous-waste-collection |
| --- | --- |

—

https://www.cityoflondon.gov.uk/services/waste-and-recycling/commercial-waste/hazardous-waste-collection

| — | https://www.est-ensemble.fr/decheteries-mobiles |
| --- | --- |

—

https://www.est-ensemble.fr/decheteries-mobiles

| — | https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/instructions/hazardouswaste/Pages/default.aspx |
| --- | --- |

—

https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/instructions/hazardouswaste/Pages/default.aspx

| — | https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/wasteguide/Pages/default.aspx |
| --- | --- |

—

https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/wasteguide/Pages/default.aspx

| — | https://www.kierratys.info/ |
| --- | --- |

—

https://www.kierratys.info/

| — | https://www.odensewaste.com/awareness-raising/awareness-raising/ |
| --- | --- |

—

https://www.odensewaste.com/awareness-raising/awareness-raising/

| — | https://www.offaly.ie/eng/Services/Environment/News-Publications/Free-drop-off-event-07th-July-2018.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.offaly.ie/eng/Services/Environment/News-Publications/Free-drop-off-event-07th-July-2018.pdf

| — | https://www.sdk.lu/images/SDK-EN/PDF/Infoflyer-Residenzen-en-web.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.sdk.lu/images/SDK-EN/PDF/Infoflyer-Residenzen-en-web.pdf

| — | https://www.sdk.lu/index.php/en/reverse-consumption/ecological-waste-management-in-the-house/stationary-collection |
| --- | --- |

—

https://www.sdk.lu/index.php/en/reverse-consumption/ecological-waste-management-in-the-house/stationary-collection

| — | https://www.tallinn.ee/eng/A-Guide-to-Sorting-Waste |
| --- | --- |

—

https://www.tallinn.ee/eng/A-Guide-to-Sorting-Waste

| — | www.dastri.fr |
| --- | --- |

—

www.dastri.fr

| — | www.raportaredeseuri.ro |
| --- | --- |

—

www.raportaredeseuri.ro

| — | http://geodechets.fr |
| --- | --- |

—

http://geodechets.fr

| — | www.vaarallinenjate.fi (suomeksi ja ruotsiksi) |
| --- | --- |

—

www.vaarallinenjate.fi (suomeksi ja ruotsiksi)

---

Euroopan keskuspankki

| 6.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 375/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 375/25

---

MUUTOS EKP:N EETTISIIN SÄÄNTÖIHIN

(Tämä teksti korvaa Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 204, 20. kesäkuuta 2015, s. 3 julkaistujen EKP:n henkilöstösääntöjen 0 osaan sisältyvät eettiset säännöt)

(2020/C 375/02)

III osa. Korvataan EKP:n henkilöstösääntöjen 0 osaan sisältyvät eettiset säännöt seuraavasti:

”III   EKP:N HENKILÖSTÖSÄÄNTÖJEN 0 OSAAN SISÄLTYVÄT EETTISET SÄÄNNÖT

0.1   Yleiset määräykset ja periaatteet

| 0.1.1 | Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan mukaisesti EKP:n työntekijöiden erioikeudet ja vapaudet myönnetään heille yksinomaan EKP:n etujen edellyttämällä tavalla. Nämä erioikeudet ja vapaudet eivät vapauta EKP:n työntekijöitä millään tavoin yksityisten velvoitteidensa täyttämisestä tai sovellettavien lakien ja poliisimääräysten noudattamisesta. Mikäli erioikeudet ja vapaudet ovat ristiriidassa muiden määräysten kanssa, kyseessä olevien työntekijöiden on saatettava asia välittömästi EKP:n johtokunnan tietoon. |
| --- | --- |

0.1.1

| 0.1.2 | Periaatteessa työntekijät, jotka on siirretty EKP:n palvelukseen tai jotka ovat vapaalla toisesta organisaatiosta tai toimielimestä työskennelläkseen EKP:ssä EKP:n kanssa solmitun työsopimuksen perusteella, ovat osa EKP:n henkilöstöä; heillä on samat oikeudet ja velvollisuudet kuin muulla henkilöstöllä, ja heidän on työhön liittyviä velvoitteita toteuttaessaan toimittava yksinomaan EKP:n hyväksi. |
| --- | --- |

0.1.2

0.2   Riippumattomuus

0.2.1   Eturistiriidat

| 0.2.1.1 | Työntekijöiden on työhön liittyviä velvoitteitaan hoitaessaan vältettävä eturistiriitoja. |
| --- | --- |

0.2.1.1

| 0.2.1.2 | ’Eturistiriidalla’ tarkoitetaan tilannetta, jossa EKP:n työntekijän henkilökohtainen etu voi vaikuttaa tai näyttää vaikuttavan työhön liittyvien velvoitteiden puolueettomaan ja objektiiviseen hoitamiseen. ’Henkilökohtaisella edulla’ tarkoitetaan taloudellista tai muuta kuin taloudellista todellista tai mahdollista etua työntekijöille, heidän perheenjäsenilleen, muille sukulaisilleen, ystäväpiirilleen tai läheisille tuttavilleen. |
| --- | --- |

0.2.1.2

| 0.2.1.3 | Työntekijöiden on ilmoitettava työhön liittyvien velvoitteiden hoitamisen yhteydessä tietoonsa tulleista eturistiriidoista välittömästi esimiehelleen. Esimies voi ryhtyä tarkoituksenmukaisiin toimenpiteisiin eturistiriidan välttämiseksi pyydettyään neuvoa compliance- ja hallintotapayksiköltä. Jos eturistiriitaa ei voida ratkaista tai lieventää muilla tarkoituksenmukaisilla toimilla, esimies voi vapauttaa työntekijän vastuusta kyseisessä asiassa. Jos eturistiriita liittyy hankintamenettelyihin, esimies ilmoittaa asiasta tapauksesta riippuen keskitetylle hankintatoimistolle tai hankintakomitealle, joka päättää toteutettavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

0.2.1.3

| 0.2.1.4 | Edellä 1a.1.1 artiklan a kohdassa määritelty nimittävä viranomainen arvioi hakijoiden valintaa ja nimittämistä koskevien sääntöjen mukaisesti ennen hakijan nimittämistä tehtävään, voiko eturistiriitoja aiheutua hakijan aiemmista työtehtävistä tai siitä, että tällä on läheinen henkilökohtainen suhde muuhun työtekijään, EKP:n johtokunnan jäseneen tai EKP:n muun sisäisen elimen jäseneen. Jos eturistiriita havaitaan, nimittävä viranomainen pyytää neuvoa compliance- ja hallintotapayksiköltä. |
| --- | --- |

0.2.1.4

0.2.2   Lahjat ja vieraanvaraisuus

| 0.2.2.1 | Työntekijät eivät saa pyytää eivätkä ottaa vastaan itselleen tai kenellekään toiselle henkilölle etua, joka liittyy heidän työsuhteeseensa EKP:ssä. |
| --- | --- |

0.2.2.1

| 0.2.2.2 | ’Edulla’ tarkoitetaan mitä tahansa lahjaa, vieraanvaraisuutta tai muuta taloudellista tai ei-taloudellista etua, joka objektiivisesti parantaa vastaanottajan tai muun henkilön taloudellista, oikeudellista tai henkilökohtaista tilannetta ja johon vastaanottajalla ei ole lakiin perustuvaa oikeutta. Työhön liittyvien tapaamisten yhteydessä tarjottua vähäistä vieraanvaraisuutta ei pidetä etuna. Edun katsotaan liittyvän vastanottajan työsuhteeseen EKP:ssä, jos sitä tarjotaan vastaanottajan EKP:ssä pitämän aseman perusteella eikä henkilökohtaisista syistä. |
| --- | --- |

0.2.2.2

| 0.2.2.3 | Edellä 0.2.2.1 artiklasta poiketen seuraavat edut voidaan hyväksyä edellyttäen, että ne eivät ole toistuvia eivätkä samasta lähteestä:






  a) | yksityisen sektorin tarjoama vieraanvaraisuus, jonka arvo on enintään 50 euroa ja joka tarjotaan työhön liittyvän tilaisuuden yhteydessä. Tätä poikkeusta ei sovelleta vieraanvaraisuuteen, jonka tarjoaa nykyinen tai potentiaalinen toimittaja, tai luottolaitos EKP:n paikalla tekemän tarkastuksen tai tilintarkastuksen yhteydessä; näissä tapauksissa vieraanvaraisuutta ei saa hyväksyä; |
| --- | --- | --- |

0.2.2.3

a)

yksityisen sektorin tarjoama vieraanvaraisuus, jonka arvo on enintään 50 euroa ja joka tarjotaan työhön liittyvän tilaisuuden yhteydessä. Tätä poikkeusta ei sovelleta vieraanvaraisuuteen, jonka tarjoaa nykyinen tai potentiaalinen toimittaja, tai luottolaitos EKP:n paikalla tekemän tarkastuksen tai tilintarkastuksen yhteydessä; näissä tapauksissa vieraanvaraisuutta ei saa hyväksyä;

| b) | muiden keskuspankkien, kansallisten julkisten elinten tai eurooppalaisten ja kansainvälisten organisaatioiden tarjoamat edut, jotka eivät poikkea tavanomaisesta ja voidaan katsoa asiaankuuluviksi; |
| --- | --- |

b)

muiden keskuspankkien, kansallisten julkisten elinten tai eurooppalaisten ja kansainvälisten organisaatioiden tarjoamat edut, jotka eivät poikkea tavanomaisesta ja voidaan katsoa asiaankuuluviksi;

| c) | erityisissä olosuhteissa tarjotut edut, joista kieltäytyminen olisi ollut loukkaavaa tai vaarantanut vakavasti ammatillisen suhteen. |
| --- | --- |

c)

erityisissä olosuhteissa tarjotut edut, joista kieltäytyminen olisi ollut loukkaavaa tai vaarantanut vakavasti ammatillisen suhteen.

| 0.2.2.4 | Työntekijöiden on ilmoitettava compliance- ja hallintotapayksikölle viipymättä






  a) | kaikista 0.2.2.3 artiklan c kohdan mukaisesti vastaanottamistaan eduista; |
| --- | --- | --- |

0.2.2.4

a)

kaikista 0.2.2.3 artiklan c kohdan mukaisesti vastaanottamistaan eduista;

| b) | kaikista eduista, joiden arvon ei voida selvästi osoittaa olevan 0.2.2.3 artiklassa mainittujen kynnysarvojen alapuolella; |
| --- | --- |

b)

kaikista eduista, joiden arvon ei voida selvästi osoittaa olevan 0.2.2.3 artiklassa mainittujen kynnysarvojen alapuolella;

| c) | kaikista kolmansien osapuolten tarjoamista eduista, joiden vastaanottaminen on kiellettyä. |
| --- | --- |

c)

kaikista kolmansien osapuolten tarjoamista eduista, joiden vastaanottaminen on kiellettyä.

Työntekijöiden on luovutettava EKP:lle kaikki 0.2.2.3 artiklan c kohdan mukaisesti vastaanottamansa lahjat. Tällaisista lahjoista tulee EKP:n omaisuutta.

| 0.2.2.5 | Edun vastaanottaminen ei saa missään olosuhteissa heikentää työntekijän objektiivisuutta ja toimintavapautta tai vaikuttaa niihin. |
| --- | --- |

0.2.2.5

0.2.3   Hankinnat

Työntekijöiden on varmistettava hankintamenettelyjen asianmukainen toteutus noudattamalla tasapuolisuuden, puolueettomuuden ja oikeudenmukaisuuden periaatteita ja toimimalla avoimesti. Työntekijöiden on noudatettava kaikkia sellaisia yleisiä ja erityisiä sääntöjä, jotka liittyvät eturistiriitojen välttämiseen ja niistä ilmoittamiseen, etujen vastaanottamiseen ja salassapitovelvollisuuteen.

Työntekijät saavat olla yhteydessä hankintamenettelyyn osallistuviin toimittajiin ainoastaan virallisten kanavien välityksellä, ja yhteydenpidon tulee mahdollisuuksien mukaan olla kirjallista.

0.2.4   Palkinnot, huomionosoitukset ja kunniamerkit

Työntekijöiden on saatava compliance- ja hallintotapayksikön lupa ennen sellaisten palkintojen, huomionosoitusten ja kunniamerkkien vastaanottamista, jotka liittyvät heidän työhönsä EKP:ssä.

0.2.5   Kielto vastaanottaa maksua kolmansilta osapuolilta työtehtävien hoitamisesta

Työntekijät eivät saa vastaanottaa maksuja kolmansilta osapuolilta työtehtäviensä hoitamisen yhteydessä. Jos kolmannet osapuolet tarjoavat maksuja, ne on suoritettava EKP:lle.

EKP:n tehtäviin tai työntekijän velvollisuuksiin liittyvän toiminnan oletetaan kuuluvan työntekijän työtehtävien piiriin. Epäselvissä tilanteissa vastuussa oleva esimies arvioi tilanteen ja päättää, onko toimintaa pidettävä työtehtäviin kuuluvana.

0.2.6   Työn ulkopuolinen toiminta

| 0.2.6.1 | Työntekijöiden on hankittava kirjallinen lupa ennen sellaisen työn ulkopuolisen toiminnan aloittamista, joka on työn luonteista tai joka muutoin ylittää sen, mitä kohtuudella voidaan pitää vapaa-ajan toimintana.
  Henkilöstöhallinnon pääosaston johtaja tai tämän sijainen myöntää tällaisen luvan compliance- ja hallintotapayksikköä sekä asianomaisia esimiehiä kuultuaan, jos työn ulkopuolinen toiminta ei millään tavalla heikennä työntekijän työtehtävien suorittamista EKP:tä kohtaan ja edellyttäen ettei siitä todennäköisesti aiheudu eturistiriitoja.
  Tällainen lupa voidaan myöntää enintään viideksi vuodeksi kerrallaan. |
| --- | --- |

0.2.6.1

Henkilöstöhallinnon pääosaston johtaja tai tämän sijainen myöntää tällaisen luvan compliance- ja hallintotapayksikköä sekä asianomaisia esimiehiä kuultuaan, jos työn ulkopuolinen toiminta ei millään tavalla heikennä työntekijän työtehtävien suorittamista EKP:tä kohtaan ja edellyttäen ettei siitä todennäköisesti aiheudu eturistiriitoja.

Tällainen lupa voidaan myöntää enintään viideksi vuodeksi kerrallaan.

| 0.2.6.2 | Edellä 0.2.6.1 artiklasta poiketen lupaa ei vaadita työn ulkopuoliselle toiminnalle






  i) | josta ei makseta korvausta ja |
| --- | --- | --- |

0.2.6.2

i)

josta ei makseta korvausta ja

| ii) | joka liittyy kulttuuriin, tieteeseen, koulutukseen, urheiluun, hyväntekeväisyyteen, uskontoon, sosiaaliseen työhön tai muuhun yleishyödylliseen työhön ja |
| --- | --- |

ii)

joka liittyy kulttuuriin, tieteeseen, koulutukseen, urheiluun, hyväntekeväisyyteen, uskontoon, sosiaaliseen työhön tai muuhun yleishyödylliseen työhön ja

| iii) | joka ei liity EKP:hen tai työntekijän työtehtäviin EKP:ssä. |
| --- | --- |

iii)

joka ei liity EKP:hen tai työntekijän työtehtäviin EKP:ssä.

| 0.2.6.3 | Sanotun vaikuttamatta edellä 0.2.6.1 ja 0.2.6.2 artiklan soveltamiseen, työntekijät voivat osallistua poliittiseen ja ammattiyhdistystoimintaan, mutta tällöin he eivät saa käyttää hyväksi asemaansa EKP:ssä ja heidän tulee nimenomaisesti todeta, että heidän henkilökohtaiset kantansa eivät välttämättä edusta EKP:n kantaa. |
| --- | --- |

0.2.6.3

| 0.2.6.4 | Työntekijöiden, jotka päättävät asettua ehdolle tai jotka on valittu tai nimitetty julkiseen tehtävään, on ilmoitettava asiasta henkilöstöhallinnon pääosaston johtajalle tai tämän sijaiselle, jotka päättävät compliance- ja hallintotapayksikköä kuultuaan ja ottaen huomioon tehtävään liittyvät intressit, toimen tärkeyden, sen mukanaan tuomat vastuut, maksettavan palkkion sekä toimen hoitamisesta aiheutuvista kuluista maksettavan korvauksen,






  a) | onko kyseisen työntekijän edellytettävä pyytävän palkatonta lomaa henkilökohtaisten syiden vuoksi; |
| --- | --- | --- |

0.2.6.4

a)

onko kyseisen työntekijän edellytettävä pyytävän palkatonta lomaa henkilökohtaisten syiden vuoksi;

| b) | onko kyseisen työntekijän edellytettävä pyytävän vuosilomaa; |
| --- | --- |

b)

onko kyseisen työntekijän edellytettävä pyytävän vuosilomaa;

| c) | onko kyseinen työntekijä vapautettava työtehtäviensä hoitamisesta osa-aikaisesti; |
| --- | --- |

c)

onko kyseinen työntekijä vapautettava työtehtäviensä hoitamisesta osa-aikaisesti;

| d) | voiko kyseinen työntekijä jatkaa työtehtäviensä suorittamista entiseen tapaan. |
| --- | --- |

d)

voiko kyseinen työntekijä jatkaa työtehtäviensä suorittamista entiseen tapaan.

Mikäli työntekijän edellytetään pyytävän palkatonta lomaa henkilökohtaisten syiden vuoksi tai työntekijälle annetaan lupa työtehtäviensä hoitamiseen osa-aikaisesti, palkattoman loman tai osa-aikaisen työskentelyn keston tulee vastata työntekijän toimen pituutta.

| 0.2.6.5 | Työntekijöiden on tehtävä työn ulkopuolinen toiminta työajan ulkopuolella. Poikkeustapauksissa henkilöstöhallinnon pääosaston johtaja tai tämän sijainen voi antaa luvan poiketa tästä säännöstä. |
| --- | --- |

0.2.6.5

| 0.2.6.6 | Henkilöstöhallinnon pääosaston johtaja tai tämän sijainen voi milloin tahansa, kuultuaan compliance- ja hallintotapayksikköä ja mahdollisuuksien mukaan asianomaista työntekijää, edellyttää, että työntekijä lopettaa sellaisen työn ulkopuolisen toiminnan, joka millään tavalla heikentää työntekijän työtehtävien hoitamista EKP:ssä tai joka saattaa aiheuttaa eturistiriidan, vaikka kyseiselle toiminnalle olisikin aiemmin myönnetty lupa. Mikäli tätä edellytetään, työntekijälle on annettava kohtuullinen aika työn ulkopuolisen toiminnan päättämiseen, paitsi jos kyseisen toiminnan välitön päättäminen on tarpeen tehtävään liittyvien intressien vuoksi. |
| --- | --- |

0.2.6.6

0.2.7   Puolison tai tunnustetun avopuolison ansiotyö

Työntekijän on ilmoitettava compliance- ja hallintotapayksikölle puolisonsa tai tunnustetun avopuolisonsa ansiotyöstä, josta voi aiheutua eturistiriita. Mikäli työn luonne johtaisi eturistiriitaan EKP:n työntekijän työtehtävien kanssa, compliance- ja hallintotapayksikkö ensin ilmoittaa ja antaa neuvoja vastuulliselle esimiehelle siitä, mihin asianmukaisiin toimenpiteisiin on ryhdyttävä eturistiriidan lieventämiseksi, mukaan lukien asianomaisen työntekijän vapauttaminen kyseistä asiaa koskevista tehtävistään tarpeen mukaan.

0.2.8   Työsuhteen päättymisen jälkeiset rajoitukset

Mahdollisista työtehtävistä neuvotteleminen

| 0.2.8.1 | Työntekijöiden tulee käyttäytyä rehellisesti ja tahdikkaasti neuvotteluissa, jotka koskevat mahdollisia uusia työtehtäviä. Heidän on ilmoitettava compliance- ja hallintotapayksikölle, jos työtehtävien luonne voi johtaa eturistiriitaan EKP:n työntekijälle kuuluvien työtehtävien kanssa. Mikäli eturistiriita ilmenee, compliance- ja hallintotapayksikkö ilmoittaa ja antaa neuvoja vastuulliselle esimiehelle siitä, mihin asianmukaisiin toimenpiteisiin on ryhdyttävä eturistiriidan lieventämiseksi, mukaan lukien asianomaisen työntekijän vapauttaminen kyseistä asiaa koskevista tehtävistään tarpeen mukaan. |
| --- | --- |

0.2.8.1

Ilmoitusvelvollisuus

| 0.2.8.2 | EKP:n työntekijöiden ja entisten työntekijöiden on tehtävä ilmoitus compliance- ja hallintotapayksikölle ennen työtehtävien vastaanottamista seuraavien ilmoitusajanjaksojen aikana:






  a) | työntekijät, joiden palkkaluokka on I tai korkeampi ja jotka osallistuvat valvontatehtäviin: kaksi vuotta päivämäärästä, jona heidän osallistumisensa valvontatehtäviin päättyi; |
| --- | --- | --- |

0.2.8.2

a)

työntekijät, joiden palkkaluokka on I tai korkeampi ja jotka osallistuvat valvontatehtäviin: kaksi vuotta päivämäärästä, jona heidän osallistumisensa valvontatehtäviin päättyi;

| b) | työntekijät, joiden palkkaluokka on F/G-H ja jotka osallistuvat valvontatehtäviin: kuusi kuukautta päivämäärästä, jona heidän osallistumisensa valvontatehtäviin päättyi; |
| --- | --- |

b)

työntekijät, joiden palkkaluokka on F/G-H ja jotka osallistuvat valvontatehtäviin: kuusi kuukautta päivämäärästä, jona heidän osallistumisensa valvontatehtäviin päättyi;

| c) | muut työntekijät, joiden palkkaluokka on I tai korkeampi: yksi vuosi päivämäärästä, jona heidät tosiasiassa vapautettiin työtehtävistään. |
| --- | --- |

c)

muut työntekijät, joiden palkkaluokka on I tai korkeampi: yksi vuosi päivämäärästä, jona heidät tosiasiassa vapautettiin työtehtävistään.

Karenssiajat

| 0.2.8.3 | Seuraaviin työntekijöihin sovelletaan karenssiaikoja:






  a) | työntekijät, jotka työsuhteensa aikana EKP:ssä ovat osallistuneet valvontatehtäviin vähintään kuuden kuukauden ajan, voivat aloittaa työtehtävät






  1) | luottolaitoksessa, jonka valvontaan he osallistuivat suoraan, seuraavien määräaikojen kulumisen jälkeen:






  i) | yksi vuosi, jos heidän palkkaluokkansa on I tai korkeampi (määräaikaa voidaan poikkeuksellisissa olosuhteissa pidentää kahteen vuoteen 0.2.8.7 artiklan mukaisesti); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

0.2.8.3

a)

työntekijät, jotka työsuhteensa aikana EKP:ssä ovat osallistuneet valvontatehtäviin vähintään kuuden kuukauden ajan, voivat aloittaa työtehtävät

1)

luottolaitoksessa, jonka valvontaan he osallistuivat suoraan, seuraavien määräaikojen kulumisen jälkeen:

i)

yksi vuosi, jos heidän palkkaluokkansa on I tai korkeampi (määräaikaa voidaan poikkeuksellisissa olosuhteissa pidentää kahteen vuoteen 0.2.8.7 artiklan mukaisesti);

| ii) | kuusi kuukautta, jos heidän palkkaluokkansa on F/G-H
  siitä päivämäärästä lukien, jona heidän suora osallistumisensa luottolaitoksen valvontaan päättyi; |
| --- | --- |

ii)

kuusi kuukautta, jos heidän palkkaluokkansa on F/G-H

siitä päivämäärästä lukien, jona heidän suora osallistumisensa luottolaitoksen valvontaan päättyi;

| 2) | tällaisen luottolaitoksen suoran kilpailijan palveluksessa seuraavien määräaikojen kulumisen jälkeen:






  i) | kuusi kuukautta, jos heidän palkkaluokkansa on I tai korkeampi; |
| --- | --- | --- |

2)

tällaisen luottolaitoksen suoran kilpailijan palveluksessa seuraavien määräaikojen kulumisen jälkeen:

i)

kuusi kuukautta, jos heidän palkkaluokkansa on I tai korkeampi;

| ii) | kolme kuukautta, jos heidän palkkaluokkansa on F/G-H
  siitä päivämäärästä lukien, jona heidän suora osallistumisensa luottolaitoksen valvontaan päättyi; |
| --- | --- |

ii)

kolme kuukautta, jos heidän palkkaluokkansa on F/G-H

siitä päivämäärästä lukien, jona heidän suora osallistumisensa luottolaitoksen valvontaan päättyi;

| b) | työntekijät, joiden palkkaluokka on I tai korkeampi ja jotka ovat työskennelleet kansantalouden pääosastossa, tutkimuksen pääosastossa, makrovakauspolitiikan ja rahoitusjärjestelmän vakauden pääosastossa, markkinaoperaatioiden pääosastossa, riskienhallintaosastossa, kansainvälisten ja Eurooppa-suhteiden pääosastossa, EKP:n edustustossa Washingtonissa, sihteeristön pääosastossa (lukuun ottamatta toimistoa DIV/IMS), johtokunnan neuvonantajina, oikeudellisessa pääosastossa, mikrovalvonnan pääosastoissa I-IV tai valvontaelimen sihteeristössä vähintään kuuden kuukauden ajan, voivat aloittaa työtehtävät unioniin sijoittautuneessa rahoituslaitoksessa kolmen kuukauden kuluttua päivämäärästä, jona heidän työnsä näillä osastoilla päättyi. |
| --- | --- |

b)

työntekijät, joiden palkkaluokka on I tai korkeampi ja jotka ovat työskennelleet kansantalouden pääosastossa, tutkimuksen pääosastossa, makrovakauspolitiikan ja rahoitusjärjestelmän vakauden pääosastossa, markkinaoperaatioiden pääosastossa, riskienhallintaosastossa, kansainvälisten ja Eurooppa-suhteiden pääosastossa, EKP:n edustustossa Washingtonissa, sihteeristön pääosastossa (lukuun ottamatta toimistoa DIV/IMS), johtokunnan neuvonantajina, oikeudellisessa pääosastossa, mikrovalvonnan pääosastoissa I-IV tai valvontaelimen sihteeristössä vähintään kuuden kuukauden ajan, voivat aloittaa työtehtävät unioniin sijoittautuneessa rahoituslaitoksessa kolmen kuukauden kuluttua päivämäärästä, jona heidän työnsä näillä osastoilla päättyi.

| c) | työntekijät, joiden palkkaluokka on K tai korkeampi ja jotka ovat työskennelleet millä tahansa muulla EKP:n osastolla vähintään kuuden kuukauden ajan, voivat aloittaa työtehtävät unioniin sijoittautuneessa rahoituslaitoksessa kolmen kuukauden kuluttua päivämäärästä, jona heidän työnsä näillä osastoilla päättyi; |
| --- | --- |

c)

työntekijät, joiden palkkaluokka on K tai korkeampi ja jotka ovat työskennelleet millä tahansa muulla EKP:n osastolla vähintään kuuden kuukauden ajan, voivat aloittaa työtehtävät unioniin sijoittautuneessa rahoituslaitoksessa kolmen kuukauden kuluttua päivämäärästä, jona heidän työnsä näillä osastoilla päättyi;

| d) | työntekijät, joiden palkkaluokka on I tai korkeampi ja jotka ovat työsuhteensa aikana EKP:ssä osallistuneet maksujärjestelmien yleisvalvontaan vähintään kuuden kuukauden ajan, voivat aloittaa työtehtävät yksikössä, jonka yleisvalvontaan he ovat suoraan osallistuneet, kuuden kuukauden kuluttua päivämäärästä, jona heidän suora osallistumisesta kyseisen yksikön yleisvalvontaan päättyi; |
| --- | --- |

d)

työntekijät, joiden palkkaluokka on I tai korkeampi ja jotka ovat työsuhteensa aikana EKP:ssä osallistuneet maksujärjestelmien yleisvalvontaan vähintään kuuden kuukauden ajan, voivat aloittaa työtehtävät yksikössä, jonka yleisvalvontaan he ovat suoraan osallistuneet, kuuden kuukauden kuluttua päivämäärästä, jona heidän suora osallistumisesta kyseisen yksikön yleisvalvontaan päättyi;

| e) | työntekijät, joiden palkkaluokka on I tai korkeampi ja jotka ovat työsuhteensa aikana EKP:ssä osallistuneet suoraan toimittajien valintaan tai toimittajan kanssa solmitun sopimuksen hallinnointiin, voivat aloittaa työtehtävät tällaisen toimittajan palveluksessa






  1) | kuuden kuukauden kuluttua, jos kyseisen toimittajan kanssa solmittujen sopimusten kokonaisarvo on suurempi kuin 200 000 euroa mutta pienempi kuin miljoona euroa; |
| --- | --- | --- |

e)

työntekijät, joiden palkkaluokka on I tai korkeampi ja jotka ovat työsuhteensa aikana EKP:ssä osallistuneet suoraan toimittajien valintaan tai toimittajan kanssa solmitun sopimuksen hallinnointiin, voivat aloittaa työtehtävät tällaisen toimittajan palveluksessa

1)

kuuden kuukauden kuluttua, jos kyseisen toimittajan kanssa solmittujen sopimusten kokonaisarvo on suurempi kuin 200 000 euroa mutta pienempi kuin miljoona euroa;

| 2) | vuoden kuluttua, jos kyseisen toimittajan kanssa solmittujen sopimusten kokonaisarvo on miljoona euroa tai suurempi; |
| --- | --- |

2)

vuoden kuluttua, jos kyseisen toimittajan kanssa solmittujen sopimusten kokonaisarvo on miljoona euroa tai suurempi;

siitä päivästä, jona heidän osallistumisensa päättyi;

| f) | työntekijät, joiden palkkaluokka on I tai korkeampi, voivat sen jälkeen, kun heidän työsuhteensa EKP:ssä on päättynyt, osallistua lobbaamiseen ja asioihin vaikuttamiseen EKP:tä kohtaan asioissa, joista heillä oli vastuu työsuhteensa aikana EKP:ssä, kuuden kuukauden kuluttua päivämäärästä, jona heidän vastuunsa näistä tehtävistä päättyi; |
| --- | --- |

f)

työntekijät, joiden palkkaluokka on I tai korkeampi, voivat sen jälkeen, kun heidän työsuhteensa EKP:ssä on päättynyt, osallistua lobbaamiseen ja asioihin vaikuttamiseen EKP:tä kohtaan asioissa, joista heillä oli vastuu työsuhteensa aikana EKP:ssä, kuuden kuukauden kuluttua päivämäärästä, jona heidän vastuunsa näistä tehtävistä päättyi;

| g) | työntekijät, joiden palkkaluokka on I tai korkeampi ja jotka ovat työsuhteensa aikana EKP:ssä osallistuneet suoraan toista yhteisöä koskevan oikeusriidan tai vakavan konfliktisuhteen käsittelyyn, voivat aloittaa työtehtävät tällaisen yhteisön tai sen puolesta toimivan osapuolen palveluksessa vasta kuuden kuukauden kuluttua siitä päivämäärästä, jona heidän suora osallistumisensa päättyi. |
| --- | --- |

g)

työntekijät, joiden palkkaluokka on I tai korkeampi ja jotka ovat työsuhteensa aikana EKP:ssä osallistuneet suoraan toista yhteisöä koskevan oikeusriidan tai vakavan konfliktisuhteen käsittelyyn, voivat aloittaa työtehtävät tällaisen yhteisön tai sen puolesta toimivan osapuolen palveluksessa vasta kuuden kuukauden kuluttua siitä päivämäärästä, jona heidän suora osallistumisensa päättyi.

| 0.2.8.4 | Jos suunnitellut työtehtävät kuuluvat kahden eri karenssiajan piiriin, sovelletaan niistä pidempää. |
| --- | --- |

0.2.8.4

| 0.2.8.5 | Jos työntekijän työsuhteen kesto EKP:ssä ei ylitä neljää vuotta, 0.2.8.2 ja 0.2.8.3 artiklassa täsmennettyjen ilmoitusmääräaikojen ja karenssiaikojen kesto voi olla enintään puolet heidän työsuhteensa kestosta EKP:ssä. |
| --- | --- |

0.2.8.5

| 0.2.8.6 | Työntekijän pyynnöstä EKP:n johtokunta voi poikkeustapauksissa päättää 0.2.8.3 määritettyjen karenssiaikojen soveltamatta jättämisestä tai lyhentämisestä, jos myöhemmistä työtehtävistä johtuvat eturistiriidat voidaan erityisten olosuhteiden vuoksi sulkea pois. Työntekijän on toimitettava kohtuullisessa ajassa perusteltu pyyntö ja sitä tukeva näyttö compliance- ja hallintotapayksikölle EKP:n johtokunnan päätöstä varten. |
| --- | --- |

0.2.8.6

| 0.2.8.7 | Jos tapauksessa sovelletaan 0.2.8.3 artiklan a kohdan 1 alakohdan i alakohdassa täsmennettyä karenssiaikaa, EKP:n neuvosto voi poikkeuksellisissa olosuhteissa ja compliance- ja hallintotapayksikön ehdotuksesta päättää karenssiajan pidentämisestä enintään kahteen vuoteen eturistiriidan jatkuessa. |
| --- | --- |

0.2.8.7

0.3   Ammatilliset vaatimukset

0.3.1   Salassapitovelvollisuus

Työntekijöiden on noudatettava EKP:n sääntöjä asiakirjojen käsittelystä ja luottamuksellisuudesta ja erityisesti pyydettävä lupa tietojen antamiseen EKP:n ulkopuolisille tahoille tarvittaessa.

0.3.2   Suhteet ulkopuolisiin tahoihin

| 0.3.2.1 | EKP:n työntekijöiden tulee ottaa huomioon EKP:n riippumattomuus ja maine sekä tarve noudattaa salassapitovelvollisuutta. Työtehtäviensä hoidossa EKP:n työntekijät eivät saa pyytää tai ottaa ohjeita miltään hallitukselta, viranomaiselta, organisaatiolta tai EKP:n ulkopuoliselta henkilöltä. Työntekijöiden on ilmoitettava esimiehilleen kaikista kolmansien osapuolten yrityksistä vaikuttaa EKP:hen ja sen tehtävien hoitamiseen.
  Tuodessaan julki kantoja asioista, joista EKP ei ole vielä muodostanut kantaansa, työntekijöiden on nimenomaisesti todettava, että heidän henkilökohtaiset kantansa eivät välttämättä edusta EKP:n kantaa. |
| --- | --- |

0.3.2.1

Tuodessaan julki kantoja asioista, joista EKP ei ole vielä muodostanut kantaansa, työntekijöiden on nimenomaisesti todettava, että heidän henkilökohtaiset kantansa eivät välttämättä edusta EKP:n kantaa.

| 0.3.2.2 | Työntekijöiden tulee olla helposti lähestyttäviä suhteissaan muihin eurooppalaisiin toimielimiin, elimiin ja virastoihin sekä kansainvälisiin organisaatioihin, ja heidän tulee vastaanottavaisia ja reagoida oikea-aikaisesti.
  Työntekijöiden tulee toimia tiiviin vastavuoroisen yhteistyön hengessä suhteessa kollegoihinsa Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) keskuspankeissa ja yhteiseen valvontamekanismiin (YVM) osallistuvissa kansallisissa toimivaltaisissa viranomaisissa, pitäen mielessä velvoitteensa EKP:tä kohtaan sekä EKP:n puolueettoman aseman EKPJ:ssä. |
| --- | --- |

0.3.2.2

Työntekijöiden tulee toimia tiiviin vastavuoroisen yhteistyön hengessä suhteessa kollegoihinsa Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) keskuspankeissa ja yhteiseen valvontamekanismiin (YVM) osallistuvissa kansallisissa toimivaltaisissa viranomaisissa, pitäen mielessä velvoitteensa EKP:tä kohtaan sekä EKP:n puolueettoman aseman EKPJ:ssä.

| 0.3.2.3 | Työntekijöiden on toimittava harkitsevasti suhteessa eturyhmiin ja tiedotusvälineisiin. Työntekijöiden on osoitettava kaikki suuren yleisön tai tiedotusvälineiden esittämät tietopyynnöt viestinnän ja kielipalveluiden pääosastolle (DG/C) Business Practice Handbook -käsikirjassa kuvattujen määräysten mukaisesti. Työntekijöiden on osoitettava kaikki suuren yleisön tai tiedotusvälineiden esittämät pyynnöt tutustua EKP:n asiakirjoihin sihteeristön pääosastolle Business Practice Handbook -käsikirjassa kuvattujen määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

0.3.2.3

| 0.3.2.4 | Työntekijöiden on, suunnitellessaan puheen pitämistä kolmansien järjestämissä konferensseissa tai seminaareissa, pyydettävä ennakolta lupa Business Practice Handbook -käsikirjassa kuvatulla tavalla ja noudatettava kaikkia asiaankuuluvia määräyksiä. |
| --- | --- |

0.3.2.4

| 0.3.2.5 | Edellä 0.3.2.3 ja 0.3.2.4 artiklaa ei sovelleta henkilöstön edustajiin heidän mandaattiinsa kuuluvissa asioissa. Henkilöstön edustajat voivat ilmoittaa viestinnän pääosastolle hyvissä ajoin tapaamisista tiedotusvälineiden kanssa, puheista tai ulkopuolisista julkaisuista. Heillä säilyy kaikissa tilanteissa lojaalin toiminnan velvoite ja salassapitovelvoite. |
| --- | --- |

0.3.2.5

0.3.3   Sisäiset suhteet

| 0.3.3.1 | Työntekijöiden tulee noudattaa esimiestensä ohjeita ja käytössä olevia raportointikäytäntöjä. Jos työntekijät katsovat, että heille annettu määräys on sääntöjenvastainen, heidän tulee ilmoittaa asiasta esimiehelleen, tai jos he katsovat, ettei esimies ole käsitellyt heidän huolenaihettaan riittävällä tavalla, pääosaston johtajalle, osastopäällikölle tai heidän sijaiselleen. Jos pääosaston johtaja, osastopäällikkö tai heidän sijaisensa vahvistaa kyseisen ohjeen kirjallisesti, työntekijöiden on toimittava tällaisen ohjeen mukaisesti, ellei se ole selvästi lainvastainen. |
| --- | --- |

0.3.3.1

| 0.3.3.2 | EKP:n työntekijät eivät saa pyytää muita työntekijöitä suorittamaan yksityisiä tehtäviä itselleen tai muille. |
| --- | --- |

0.3.3.2

| 0.3.3.3 | EKP:n työntekijöiden on käyttäydyttävä lojaalisti työtovereitaan kohtaan. EKP:n työntekijät eivät – etenkään oman edun tavoittelemista varten – saa salata toisilta työntekijöiltä tietoja, jotka voivat vaikuttaa EKP:n tehtävien hoitamiseen, eivätkä he saa antaa virheellisiä, epätarkkoja tai liioiteltuja tietoja. He eivät myöskään saa vaikeuttaa yhteistyötä työtovereiden kanssa tai kieltäytyä siitä. |
| --- | --- |

0.3.3.3

0.3.4   Valvontatehtävien ja rahapoliittisten tehtävien erottamista koskevan periaatteen kunnioittaminen

Työntekijöiden tulee kunnioittaa valvontatehtävien ja rahapoliittisten tehtävien erottamista koskevaa periaatetta siten kuin sen täytäntöönpanoa koskevissa säännöissä täsmennetään.

0.4   Yksityiset rahoitustoimet

0.4.1   Yleiset periaatteet

| 0.4.1.1 | Työntekijöiden on noudatettava äärimmäistä huolellisuutta ja varovaisuutta yksityisissä rahoitustaloustoimissa, joita he toteuttavat omaan lukuunsa tai kolmansien osapuolten lukuun, EKP:n maineen ja uskottavuuden turvaamiseksi sekä suuren yleisön luottamuksen säilyttämiseksi EKP:n työntekijöiden rehellisyyteen ja puolueettomuuteen. Työntekijöiden yksityisiä rahoitustaloustoimia ei saa tehdä keinottelutarkoituksessa, ja niiden on oltava maltillisia ja järkevässä suhteessa heidän tuloihinsa ja varallisuuteensa, jotta heidän taloudellinen riippumattomuutensa ei vaarantuisi. |
| --- | --- |

0.4.1.1

| 0.4.1.2 | Compliance- ja hallintotapayksikkö voi antaa sitovia suuntaviivoja tämän artiklan tulkinnasta ja soveltamisesta. Saatuaan EKP:n johtokunnan hyväksynnän, compliance- ja hallintotapayksikkö voi erityisesti määrittää muita yksityisiä rahoitustoimia, jotka ovat kiellettyjä tai jotka edellyttävät 0.4.2.2 ja 0.4.2.3 artiklan mukaisen ennakolta annetun luvan, jos tällaiset liiketoimet ovat tai näyttävät olevan ristiriidassa EKP:n toimien kanssa. Compliance- ja hallintotapayksikkö julkaisee nämä suuntaviivat tarkoituksenmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

0.4.1.2

| 0.4.1.3 | Työntekijät eivät saa käyttää tai yrittää käyttää EKP:n, kansallisten keskuspankkien, kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tai Euroopan järjestelmäriskikomitean toimiin liittyviä tietoja, joita ei ole julkistettu tai jotka eivät ole suuren yleisön saatavilla (jäljempänä ’sisäpiirin tieto’), omien tai muiden henkilöiden yksityisten etujen edistämiseen.
  Nimenomaisesti on kiellettyä, että EKP:n työntekijät käyttäisivät hyväksi sisäpiirin tietoa missään yksityisessä taloudellisessa toimessa tai suositellessaan tällaisen toimen toteuttamista tai toteuttamatta jättämistä. |
| --- | --- |

0.4.1.3

Nimenomaisesti on kiellettyä, että EKP:n työntekijät käyttäisivät hyväksi sisäpiirin tietoa missään yksityisessä taloudellisessa toimessa tai suositellessaan tällaisen toimen toteuttamista tai toteuttamatta jättämistä.

| 0.4.1.4 | Tämän artiklan soveltamista koskevissa epäselvissä tilanteissa työntekijöiden tulee pyytää compliance- ja hallintotapayksikön neuvoa ennen yksityisen rahoitustoimen toteuttamista. |
| --- | --- |

0.4.1.4

0.4.2   Yksityisten rahoitustoimien luokat

Sanotun vaikuttamatta 0.4.1 ja 0.4.3 artiklassa säädettyihin yleisiin velvoitteisiin, työntekijöiden on noudatettava seuraaviin luokkiin sovellettavia sääntöjä:

| a) | sallitut yksityiset rahoitustoimet; |
| --- | --- |

a)

sallitut yksityiset rahoitustoimet;

| b) | kielletyt yksityiset rahoitustoimet; |
| --- | --- |

b)

kielletyt yksityiset rahoitustoimet;

| c) | ennakolta annettavaa lupaa edellyttävät yksityiset rahoitustoimet; |
| --- | --- |

c)

ennakolta annettavaa lupaa edellyttävät yksityiset rahoitustoimet;

| d) | jälkikäteen annettavaa ilmoitusta edellyttävät yksityiset rahoitustoimet. |
| --- | --- |

d)

jälkikäteen annettavaa ilmoitusta edellyttävät yksityiset rahoitustoimet.

0.4.2.1   Sallitut yksityiset rahoitustoimet

Sanotun vaikuttamatta 0.4.1 ja 0.4.3 artiklassa säädettyihin yleisiin velvoitteisiin, työntekijät voivat tehdä seuraavia yksityisiä rahoitustoimia rajoituksetta ja ilman ilmoitusvelvollisuutta:

| a) | sellaisten yhteissijoitusyritysten osuuksien osto tai myynti, joiden sijoituspolitiikkaan työntekijällä ei ole vaikutusvaltaa, lukuun ottamatta yhteissijoitusyrityksiä, joiden pääasiallisena tarkoituksena on sijoittaa 0.4.2.2 artiklan b kohdan ja 0.4.2.3 artiklan b ja c kohdassa tarkoitettuihin omaisuuseriin, sekä tällaisiin ostoihin tai myynteihin liittyvät varojen siirrot ja valuuttatoimet; |
| --- | --- |

a)

sellaisten yhteissijoitusyritysten osuuksien osto tai myynti, joiden sijoituspolitiikkaan työntekijällä ei ole vaikutusvaltaa, lukuun ottamatta yhteissijoitusyrityksiä, joiden pääasiallisena tarkoituksena on sijoittaa 0.4.2.2 artiklan b kohdan ja 0.4.2.3 artiklan b ja c kohdassa tarkoitettuihin omaisuuseriin, sekä tällaisiin ostoihin tai myynteihin liittyvät varojen siirrot ja valuuttatoimet;

| b) | vakuutusten tai eläkkeiden hankinta tai lunastus; |
| --- | --- |

b)

vakuutusten tai eläkkeiden hankinta tai lunastus;

| c) | ulkomaanvaluutan osto tai myynti muita kuin rahoitusvaroja koskevien sijoitusten tai varallisuuserien yksittäisiä hankintoja varten, yksityistä matkustamista varten tai sellaisten tulevien henkilökohtaisten kustannusten kattamista varten, jotka ovat muun valuutan määräisiä kuin työntekijän palkanmaksun valuutta; |
| --- | --- |

c)

ulkomaanvaluutan osto tai myynti muita kuin rahoitusvaroja koskevien sijoitusten tai varallisuuserien yksittäisiä hankintoja varten, yksityistä matkustamista varten tai sellaisten tulevien henkilökohtaisten kustannusten kattamista varten, jotka ovat muun valuutan määräisiä kuin työntekijän palkanmaksun valuutta;

| d) | rahan kulutus, mukaan lukien muita kuin rahoitusvaroja koskevien sijoitusten tai varallisuuserien, myös kiinteän omaisuuden osto tai myynti; |
| --- | --- |

d)

rahan kulutus, mukaan lukien muita kuin rahoitusvaroja koskevien sijoitusten tai varallisuuserien, myös kiinteän omaisuuden osto tai myynti;

| e) | kiinnelainojen järjestely; |
| --- | --- |

e)

kiinnelainojen järjestely;

| f) | varojen siirto missä tahansa valuutassa työntekijän sekkitililtä tai säästötililtä toiselle työntekijän tai kolmannen osapuolen omistamalle sekki- tai säästötilille; |
| --- | --- |

f)

varojen siirto missä tahansa valuutassa työntekijän sekkitililtä tai säästötililtä toiselle työntekijän tai kolmannen osapuolen omistamalle sekki- tai säästötilille;

| g) | muut yksityiset rahoitustoimet, jotka eivät ole kiellettyjä ja joihin ei sovelleta vaatimusta ennalta annettavasta luvasta ja joiden arvo ei ylitä 10 000 euroa minkään kalenterikuukauden aikana. Työntekijöiden ei tule jakaa yksityisiä rahoitustoimia osiin tämän kynnysarvon kiertämiseksi. |
| --- | --- |

g)

muut yksityiset rahoitustoimet, jotka eivät ole kiellettyjä ja joihin ei sovelleta vaatimusta ennalta annettavasta luvasta ja joiden arvo ei ylitä 10 000 euroa minkään kalenterikuukauden aikana. Työntekijöiden ei tule jakaa yksityisiä rahoitustoimia osiin tämän kynnysarvon kiertämiseksi.

0.4.2.2   Kielletyt yksityiset rahoitustoimet

Työntekijät eivät saa tehdä mitään seuraavista yksityisistä rahoitustoimista:

| a) | toimet, jotka liittyvät yksityiseen oikeushenkilöön tai luonnolliseen henkilöön, jonka kanssa työntekijä on ammatillisessa suhteessa EKP:n edustajana, tai jotka tehdään tällaisten henkilöiden kanssa; |
| --- | --- |

a)

toimet, jotka liittyvät yksityiseen oikeushenkilöön tai luonnolliseen henkilöön, jonka kanssa työntekijä on ammatillisessa suhteessa EKP:n edustajana, tai jotka tehdään tällaisten henkilöiden kanssa;

| b) | toimet, jotka koskevat i) yksittäisiä jälkimarkkinakelpoisia joukkolainoja ja osakkeita, joiden liikkeeseenlaskija on unioniin sijoittautunut tai sivuliikkeen perustanut rahoituslaitos (muu kuin keskuspankki); ii) tällaisiin joukkolainoihin ja osakkeisiin liittyviä johdannaisinstrumentteja; iii) yhdistettyjä instrumentteja, jos jokin sen komponenteista kuuluu i tai ii alakohtaan; ja iv) yhteissijoitusyritysten osuuksia, jos niiden pääasiallinen tarkoitus on sijoittaa tällaisiin joukkolainoihin, osakkeisiin tai instrumentteihin. |
| --- | --- |

b)

toimet, jotka koskevat i) yksittäisiä jälkimarkkinakelpoisia joukkolainoja ja osakkeita, joiden liikkeeseenlaskija on unioniin sijoittautunut tai sivuliikkeen perustanut rahoituslaitos (muu kuin keskuspankki); ii) tällaisiin joukkolainoihin ja osakkeisiin liittyviä johdannaisinstrumentteja; iii) yhdistettyjä instrumentteja, jos jokin sen komponenteista kuuluu i tai ii alakohtaan; ja iv) yhteissijoitusyritysten osuuksia, jos niiden pääasiallinen tarkoitus on sijoittaa tällaisiin joukkolainoihin, osakkeisiin tai instrumentteihin.

0.4.2.3   Ennakolta annettavaa lupaa edellyttävät yksityiset rahoitustoimet

Työntekijöiden tulee pyytää compliance- ja hallintotapayksikön lupa ennen seuraavien rahoitustoimien toteuttamista:

| a) | lyhyen aikavälin kaupankäynti eli sellaisten samalla ISIN-koodilla olevien varallisuuserien myynti tai osto, jotka on hankittu tai myyty viimeksi kuluneen kuukauden aikana. Lupaa ei tarvita, jos myöhempi myynti on tehty sellaisen tappionpysäytysmääräyksen johdosta, jonka työntekijä on antanut välittäjälleen; |
| --- | --- |

a)

lyhyen aikavälin kaupankäynti eli sellaisten samalla ISIN-koodilla olevien varallisuuserien myynti tai osto, jotka on hankittu tai myyty viimeksi kuluneen kuukauden aikana. Lupaa ei tarvita, jos myöhempi myynti on tehty sellaisen tappionpysäytysmääräyksen johdosta, jonka työntekijä on antanut välittäjälleen;

| b) | transaktiot, jotka ylittävät 10 000 euroa minkä tahansa kalenterikuukauden aikana ja jotka koskevat i) euroalueen jäsenvaltioissa liikkeeseen laskettuja julkisyhteisöjen velkapapereita; ii) tällaisiin julkisyhteisöjen velkapapereihin liittyviä johdannaisinstrumentteja; iii) yhdistettyjä instrumentteja, jos jokin sen komponenteista kuuluu i tai ii alakohtaan; ja iv) yhteissijoitusyritysten osuuksia, jos niiden pääasiallinen tarkoitus on sijoittaa tällaisiin velkapapereihin tai instrumentteihin; |
| --- | --- |

b)

transaktiot, jotka ylittävät 10 000 euroa minkä tahansa kalenterikuukauden aikana ja jotka koskevat i) euroalueen jäsenvaltioissa liikkeeseen laskettuja julkisyhteisöjen velkapapereita; ii) tällaisiin julkisyhteisöjen velkapapereihin liittyviä johdannaisinstrumentteja; iii) yhdistettyjä instrumentteja, jos jokin sen komponenteista kuuluu i tai ii alakohtaan; ja iv) yhteissijoitusyritysten osuuksia, jos niiden pääasiallinen tarkoitus on sijoittaa tällaisiin velkapapereihin tai instrumentteihin;

| c) | transaktiot, jotka ylittävät 10 000 euroa minkä tahansa kalenterikuukauden aikana ja jotka koskevat i) kultaa ja kultaan liittyviä johdannaisinstrumentteja (mukaan lukien kultaindeksiin sidotut arvopaperit); ii) yritysten, joiden pääasiallinen liiketoiminta on kullan louhinta tai tuottaminen, liikkeeseen laskemia osakkeita, joukkolainoja tai liitännäisiä johdannaisinstrumentteja; iii) yhdistettyjä instrumentteja, jos jokin sen komponenteista kuuluu i tai ii alakohtaan; ja iv) yhteissijoitusyritysten osuuksia, jos niiden pääasiallinen tarkoitus on sijoittaa tällaisiin velkapapereihin ja instrumentteihin; |
| --- | --- |

c)

transaktiot, jotka ylittävät 10 000 euroa minkä tahansa kalenterikuukauden aikana ja jotka koskevat i) kultaa ja kultaan liittyviä johdannaisinstrumentteja (mukaan lukien kultaindeksiin sidotut arvopaperit); ii) yritysten, joiden pääasiallinen liiketoiminta on kullan louhinta tai tuottaminen, liikkeeseen laskemia osakkeita, joukkolainoja tai liitännäisiä johdannaisinstrumentteja; iii) yhdistettyjä instrumentteja, jos jokin sen komponenteista kuuluu i tai ii alakohtaan; ja iv) yhteissijoitusyritysten osuuksia, jos niiden pääasiallinen tarkoitus on sijoittaa tällaisiin velkapapereihin ja instrumentteihin;

| d) | muut kuin 0.4.2.1 artiklan c kohdassa luetellut valuuttakaupat, joiden arvo ylittää 10 000 euroa minkä tahansa kalenterikuukauden aikana. |
| --- | --- |

d)

muut kuin 0.4.2.1 artiklan c kohdassa luetellut valuuttakaupat, joiden arvo ylittää 10 000 euroa minkä tahansa kalenterikuukauden aikana.

0.4.2.4   Jälkikäteen annettavaa ilmoitusta edellyttävät yksityiset rahoitustoimet

Työntekijöiden on ilmoitettava compliance- ja hallintotapayksikölle kaikista yksityisistä rahoitustoimista, joiden arvo ylittää 10 000 euroa minkä tahansa kalenterikuukauden aikana ja jotka eivät kuulu edellä oleviin kolmeen luokkaan, 30 kalenteripäivän kuluessa toimen toteutuksesta. Compliance- ja hallintotapayksikkö määrittelee ilmoitettavat tiedot, ilmoituksen muodon ja menettelyt.

Ilmoitusvelvollisuus koskee erityisesti

| a) | muita luottoja kuin kiinnitysluottoja (mukaan lukien kiinteästä korosta vaihtuvaan siirtyminen ja päinvastoin tai olemassa olevan luoton kasvattaminen). Työntekijöiden on ilmoitettava, käytetäänkö luottoa rahoitusinstrumenttien hankintaan; |
| --- | --- |

a)

muita luottoja kuin kiinnitysluottoja (mukaan lukien kiinteästä korosta vaihtuvaan siirtyminen ja päinvastoin tai olemassa olevan luoton kasvattaminen). Työntekijöiden on ilmoitettava, käytetäänkö luottoa rahoitusinstrumenttien hankintaan;

| b) | korkoon liittyvät johdannaiset ja indekseihin perustuvat johdannaiset; |
| --- | --- |

b)

korkoon liittyvät johdannaiset ja indekseihin perustuvat johdannaiset;

| c) | muiden kuin 0.4.2.2 artiklan b kohdassa tarkoitettujen yritysten osakkeiden ostot tai myynnit sekä tällaisten yritysten liikkeeseen laskemat joukkolainat. |
| --- | --- |

c)

muiden kuin 0.4.2.2 artiklan b kohdassa tarkoitettujen yritysten osakkeiden ostot tai myynnit sekä tällaisten yritysten liikkeeseen laskemat joukkolainat.

0.4.2.5   Kielletyistä transaktioista johtuvat olemassa olevat varallisuuserät

Työntekijät saavat pitää hallussaan varallisuuserät, jotka ovat peräisin 0.4.2.2 artiklassa tarkoitetuista transaktioista ja

| a) | jotka olivat heidän hallussaan hetkellä, jona 0.4 artiklan rajoituksia alettiin soveltaa heihin; |
| --- | --- |

a)

jotka olivat heidän hallussaan hetkellä, jona 0.4 artiklan rajoituksia alettiin soveltaa heihin;

| b) | jotka he saavat haltuunsa myöhempänä ajankohtana omasta toiminnastaan riippumatta, erityisesti perintönä, lahjana, perheaseman muutoksen vuoksi tai sellaisen yhteisön, josta työntekijällä on varallisuuseriä tai oikeuksia, pääomarakenteessa tai määräysvallassa tapahtuneen muutoksen vuoksi; |
| --- | --- |

b)

jotka he saavat haltuunsa myöhempänä ajankohtana omasta toiminnastaan riippumatta, erityisesti perintönä, lahjana, perheaseman muutoksen vuoksi tai sellaisen yhteisön, josta työntekijällä on varallisuuseriä tai oikeuksia, pääomarakenteessa tai määräysvallassa tapahtuneen muutoksen vuoksi;

| c) | jotka he saivat haltuunsa hetkellä, jona transaktio ei vielä ollut kielletty.
  Työntekijät voivat määrätä näihin varallisuuseriin liittyvistä oikeuksista tai käyttää niitä, jos compliance- ja hallintotapayksikkö antaa siihen ennakolta luvan.
  Työntekijöiden on pyydettävä compliance- ja hallintotapayksiköltä neuvoa, jos kyseisten varallisuuserien pitäminen voi johtaa eturistiriitaan. Tällaisessa tapauksessa compliance- ja hallintotapayksikkö voi edellyttää, että työntekijä luovuttaa kyseiset varallisuuserät kohtuullisen määräajan kuluessa, jos luovutus on tarpeen eturistiriitojen välttämiseksi. |
| --- | --- |

c)

jotka he saivat haltuunsa hetkellä, jona transaktio ei vielä ollut kielletty.

Työntekijät voivat määrätä näihin varallisuuseriin liittyvistä oikeuksista tai käyttää niitä, jos compliance- ja hallintotapayksikkö antaa siihen ennakolta luvan.

Työntekijöiden on pyydettävä compliance- ja hallintotapayksiköltä neuvoa, jos kyseisten varallisuuserien pitäminen voi johtaa eturistiriitaan. Tällaisessa tapauksessa compliance- ja hallintotapayksikkö voi edellyttää, että työntekijä luovuttaa kyseiset varallisuuserät kohtuullisen määräajan kuluessa, jos luovutus on tarpeen eturistiriitojen välttämiseksi.

0.4.2.6   Lupahakemus

Compliance- ja hallintotapayksikölle on toimitettava lupahakemus 0.4.2.3 tai 0.4.2.5 artiklan mukaisesti vähintään viisi työpäivää ennen suunnitellun suoritusmääräyksen päivää compliance- ja hallintotapayksikön täsmentämässä muodossa. Compliance- ja hallintotapayksikkö päättää hakemuksesta viiden työpäivän kuluessa ottaen huomioon erityisesti ja soveltuvin osin a) työntekijän työtehtävät ja tämän mahdollisuus saada käyttöönsä asianomaista sisäpiirin tietoa; b) transaktion spekulatiivisen/ei-spekulatiivisen luonteen; c) transaktioon liittyvät määrät, jos ne on ilmoitettu; d) EKP:n maineeseen liittyvän riskin; e) transaktion ajoituksen, erityisesti EKP:n päätöksentekoelinten kokousten läheisyyden. Compliance- ja hallintotapayksikkö voi antaa luvan ehdollisena. Jos compliance- ja hallintotapayksikkö ei reagoi lupahakemukseen viiden työpäivän kuluessa, transaktio katsotaan hyväksytyksi.

0.4.2.7   Omaisuudenhoito kolmannen osapuolen harkintavallassa

Rahoitustoimet on vapautettu 0.4.2.2–0.4.2.6 artiklassa määrätyistä rajoituksista siltä osin kuin niistä huolehtii kolmas osapuoli, jonka harkintavaltaan työntekijä on antanut yksityisten rahoitustoimiensa hoitamisen kirjallisen omaisuudenhoitosopimuksen perusteella. Tämä poikkeus edellyttää compliance- ja hallintotapayksikön lupaa. Lupa myönnetään, jos esitetään näyttöä ehdoista, joilla varmistetaan, että työntekijä ei voi suoraan tai välillisesti vaikuttaa kolmannen osapuolen tekemiin omaisuudenhoitoa koskeviin päätöksiin. Työntekijä ilmoittaa compliance- ja hallintotapayksikölle omaisuudenhoitosopimuksen ehtoja koskevista muutoksista.

0.4.3   Sääntöjen noudattamisen valvonta

| 0.4.3.1 | Työntekijöiden on annettava compliance- ja hallintotapayksikölle ajantasainen luettelo






  a) | pankkitileistään, yhteiset tilit mukaan luettuina, omaisuudenhoitotileistään ja tileistään ja pörssimeklareilla olevista tileistään sekä |
| --- | --- | --- |

0.4.3.1

a)

pankkitileistään, yhteiset tilit mukaan luettuina, omaisuudenhoitotileistään ja tileistään ja pörssimeklareilla olevista tileistään sekä

| b) | kolmansien osapuolten antamat valtakirjat, jotka koskevat pankkitilejä, mukaan lukien arvopapereiden säilytystilit, Työntekijät voivat pitää hallussaan ja käyttää valtakirjoja kolmansien osapuolten pankkitileihin vain, jos heillä on lupa antaa EKP:lle tieto asianomaisista kirjauksista 0.4.3.2 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

kolmansien osapuolten antamat valtakirjat, jotka koskevat pankkitilejä, mukaan lukien arvopapereiden säilytystilit, Työntekijät voivat pitää hallussaan ja käyttää valtakirjoja kolmansien osapuolten pankkitileihin vain, jos heillä on lupa antaa EKP:lle tieto asianomaisista kirjauksista 0.4.3.2 artiklan mukaisesti.

Työntekijöiden on pidettävä tämä luettelo ajantasaisena.

| 0.4.3.2 | Ottaen huomion 0.4.3 artiklan mukaiset ilmoitusvelvollisuudet, työntekijöiden on pidettävä kirjaa seuraavista edeltävältä ja kuluvalta kalenterivuodelta:






  a) | tiliotteet kaikista 0.4.3.1 artiklassa luetelluista tileistä; |
| --- | --- | --- |

0.4.3.2

a)

tiliotteet kaikista 0.4.3.1 artiklassa luetelluista tileistä;

| b) | rahoitusvarojen tai oikeuksien myynnit, kun niiden tekijänä on työntekijä tai kolmas osapuoli työntekijän lukuun ja riskillä tai työntekijä kolmansien osapuolten lukuun ja riskillä; |
| --- | --- |

b)

rahoitusvarojen tai oikeuksien myynnit, kun niiden tekijänä on työntekijä tai kolmas osapuoli työntekijän lukuun ja riskillä tai työntekijä kolmansien osapuolten lukuun ja riskillä;

| c) | kiinnelainojen tai muiden sellaisten lainojen ottaminen tai muuttaminen, jotka otetaan omalla riskillä ja omaan lukuun tai toisten riskillä ja toisten lukuun, |
| --- | --- |

c)

kiinnelainojen tai muiden sellaisten lainojen ottaminen tai muuttaminen, jotka otetaan omalla riskillä ja omaan lukuun tai toisten riskillä ja toisten lukuun,

| d) | eläkejärjestelmiä, mukaan luettuna EKP:n eläkejärjestelmä, koskevat toimet. |
| --- | --- |

d)

eläkejärjestelmiä, mukaan luettuna EKP:n eläkejärjestelmä, koskevat toimet.

| e) | kolmansien osapuolten antamat valtakirjat, jotka koskevat pankkitilejä, mukaan lukien arvopapereiden säilytystilit, |
| --- | --- |

e)

kolmansien osapuolten antamat valtakirjat, jotka koskevat pankkitilejä, mukaan lukien arvopapereiden säilytystilit,

| f) | edellä 0.4.2.7 artiklassa tarkoitetun kirjallisen omaisuudenhoitosopimuksen ehdot sekä tällaisen sopimuksen muutokset. |
| --- | --- |

f)

edellä 0.4.2.7 artiklassa tarkoitetun kirjallisen omaisuudenhoitosopimuksen ehdot sekä tällaisen sopimuksen muutokset.

| 0.4.3.3 | Compliance- ja hallintotapayksikkö voi pyytää, EKP:n johtokunnan hyväksynnän saatuaan, ulkopuolista palveluntarjoaja tekemään






  a) | säännöllisiä sääntöjen noudattamisen tarkastuksia, jotka kattavat tietyn prosenttiosuuden työntekijöistä compliance- ja hallintotapayksikön määrittelemällä tavalla ja |
| --- | --- | --- |

0.4.3.3

a)

säännöllisiä sääntöjen noudattamisen tarkastuksia, jotka kattavat tietyn prosenttiosuuden työntekijöistä compliance- ja hallintotapayksikön määrittelemällä tavalla ja

| b) | tapauskohtaisia sääntöjen noudattamisen tarkastuksia, jotka kohdistuvat joko tiettyyn työntekijäryhmään tai tietyntyyppisiin transaktioihin. |
| --- | --- |

b)

tapauskohtaisia sääntöjen noudattamisen tarkastuksia, jotka kohdistuvat joko tiettyyn työntekijäryhmään tai tietyntyyppisiin transaktioihin.

Compliance- ja hallintotapayksikkö voi tällaisten sääntöjen noudattamisen tarkastusta varten edellyttää, että asianomaiset työntekijät toimittavat erikseen täsmennettävältä ajanjaksolta 0.4.3.2 artiklassa luetellut tiedot suljetussa kirjekuoressa ulkopuoliselle palveluntarjoajalle lähetettäviksi. Työntekijöiden on toimitettava tällaiset tiedot compliance- ja hallintotapayksikön asettaman määräajan kuluessa.

| 0.4.3.4 | Sanotun vaikuttamatta 0.4.3.5 artiklan soveltamiseen, ulkopuoliset palveluntarjoajat käsittelevät kaikkia vastaanottamiaan tietoja ja asiakirjoja ehdottoman luottamuksellisesti ja ainoastaan sääntöjen noudattamisen tarkastuksen tekemistä varten. |
| --- | --- |

0.4.3.4

| 0.4.3.5 | Jos ulkopuolinen palveluntarjoaja löytää näyttöä, joka synnyttää epäilyn siitä, että työntekijä on rikkonut työhön liittyviä velvoitteitaan tai että EKP:lle työskentelevä ulkopuolinen henkilö, johon sovelletaan 0.4 artiklassa määrättyjä rajoituksia sopimuksensa perusteella, on rikkonut sopimusvelvoitteitaan, palveluntarjoajan on ilmoitettava mahdollisesta rikkomisesta compliance- ja hallintotapayksikölle ja liitettävä raporttiin sitä tukevat asiakirjat. Compliance- ja hallintotapayksikkö arvioi mahdollisen rikkomisen ja jos epäily on perusteltu, ilmoittaa siitä toimivaltaiselle elimelle tai osasto(i)lle tarvittaessa jatkotutkimuksia varten tai kurinpidollisia jatkotoimia varten. Ulkopuolisen palveluntarjoajan raporttia, mukaan lukien edellä olevien sääntöjen mukaisesti toimitettuja, raporttia tukevia asiakirjoja, voidaan käyttää myöhemmissä sisäisissä ja/tai ulkoisissa menettelyissä. |
| --- | --- |

0.4.3.5

| 0.4.3.6 | Työntekijöiden 0.4.3 artiklasta johtuvia velvollisuuksia sovelletaan sitä vuotta seuraavan kalenterivuoden päättymiseen saakka, jona heidän työsuhteensa päättyi. Edellä 0.4.1.3 artiklassa vahvistettu kielto käyttää sisäpiirin tietoa on voimassa niin kauan kuin tietoa ei ole julkistettu. |
| --- | --- |

0.4.3.6

0.4Bis   Väärinkäytösten ilmoituskanava ja väärinkäytösten ilmoittajien suojelu

0.4Bis1   Määritelmät

Tässä artiklassa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | ’rikkomisella’ tarkoitetaan mitä tahansa lainvastaista toimintaa, mukaan lukien petos tai lahjonta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja, tai mitä tahansa menettelytapaa, joka liittyy EKP:n toimintaan osallistuvan henkilön ammatillisiin tehtäviin ja joka merkitsee häneen sovellettavien sääntöjen ja määräysten noudattamisen laiminlyöntiä; |
| --- | --- |

a)

’rikkomisella’ tarkoitetaan mitä tahansa lainvastaista toimintaa, mukaan lukien petos tai lahjonta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja, tai mitä tahansa menettelytapaa, joka liittyy EKP:n toimintaan osallistuvan henkilön ammatillisiin tehtäviin ja joka merkitsee häneen sovellettavien sääntöjen ja määräysten noudattamisen laiminlyöntiä;

| b) | ’henkilöllisyydellä’ tarkoitetaan tietoa, jonka perusteella luonnollinen henkilö tunnistetaan tai on tunnistettavissa tai joka voi mahdollistaa luonnollisen henkilön suoran tai epäsuoran tunnistamisen erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (*1)3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tunnistetietojen perusteella. |
| --- | --- |

b)

’henkilöllisyydellä’ tarkoitetaan tietoa, jonka perusteella luonnollinen henkilö tunnistetaan tai on tunnistettavissa tai joka voi mahdollistaa luonnollisen henkilön suoran tai epäsuoran tunnistamisen erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (*1)3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tunnistetietojen perusteella.

| c) | ’rikkomista koskevalla tiedolla’ tarkoitetaan tietoa, mukaan lukien perusteltu epäilys, mahdollisista rikkomisista tai yrityksistä peitellä tällaisia rikkomisia; |
| --- | --- |

c)

’rikkomista koskevalla tiedolla’ tarkoitetaan tietoa, mukaan lukien perusteltu epäilys, mahdollisista rikkomisista tai yrityksistä peitellä tällaisia rikkomisia;

| d) | ’EKP:n toimintaan osallistuvalla henkilöllä’ tarkoitetaan työntekijää, lyhytaikaisessa sopimussuhteessa olevaa toimihenkilöä, jatko-opiskelijoiden tutkimusohjelman osallistujaa, harjoittelijaa tai EKP:n ylimmän johdon jäsentä; |
| --- | --- |

d)

’EKP:n toimintaan osallistuvalla henkilöllä’ tarkoitetaan työntekijää, lyhytaikaisessa sopimussuhteessa olevaa toimihenkilöä, jatko-opiskelijoiden tutkimusohjelman osallistujaa, harjoittelijaa tai EKP:n ylimmän johdon jäsentä;

| e) | ’EKP:n ylimmän johdon jäsenillä’ tarkoitetaan Euroopan keskuspankin ylimmän johdon jäsenten menettelytapaohjeiden (*2) 1.1, 1.2 ja 1.4 artiklassa tarkoitettuja virkamiehiä; |
| --- | --- |

e)

’EKP:n ylimmän johdon jäsenillä’ tarkoitetaan Euroopan keskuspankin ylimmän johdon jäsenten menettelytapaohjeiden (*2) 1.1, 1.2 ja 1.4 artiklassa tarkoitettuja virkamiehiä;

| f) | ’väärinkäytösten ilmoittajalla’ tarkoitetaan EKP:n toimintaan osallistuvaa henkilöä, joka ilmoittaa rikkomista koskevia tietoja jollakin Euroopan keskuspankin päätöksessä (EU) 2016/456 (EKP/2016/3) (*3) 0.4bis artiklan 2 kohdassa tai 0.5 artiklassa taikka sisäisistä hallinnollisista tutkimuksista annetussa hallinnollisessa yleisohjeessa 01/2006 mainituista raportointikanavista; |
| --- | --- |

f)

’väärinkäytösten ilmoittajalla’ tarkoitetaan EKP:n toimintaan osallistuvaa henkilöä, joka ilmoittaa rikkomista koskevia tietoja jollakin Euroopan keskuspankin päätöksessä (EU) 2016/456 (EKP/2016/3) (*3) 0.4bis artiklan 2 kohdassa tai 0.5 artiklassa taikka sisäisistä hallinnollisista tutkimuksista annetussa hallinnollisessa yleisohjeessa 01/2006 mainituista raportointikanavista;

| g) | ’todistajalla’ tarkoitetaan EKP:n toimintaan osallistuvaa sellaista muuta henkilöä kuin väärinkäytösten ilmoittajaa, jonka edellytetään tekevän yhteistyötä mahdollisen rikkomisen sisäisen arvioinnin yhteydessä esimerkiksi antamalla todistajanlausunto hallinnollisen yleisohjeen 01/2006 mukaisesti; |
| --- | --- |

g)

’todistajalla’ tarkoitetaan EKP:n toimintaan osallistuvaa sellaista muuta henkilöä kuin väärinkäytösten ilmoittajaa, jonka edellytetään tekevän yhteistyötä mahdollisen rikkomisen sisäisen arvioinnin yhteydessä esimerkiksi antamalla todistajanlausunto hallinnollisen yleisohjeen 01/2006 mukaisesti;

| h) | ’ilmoituksen kohteena olevalla henkilöllä’ tarkoitetaan EKP:n toimintaan osallistuvaa henkilöä, joka mainitaan ilmoituksessa henkilönä, joka on vastuussa rikkomisesta tai johon kyseinen henkilö liittyy; |
| --- | --- |

h)

’ilmoituksen kohteena olevalla henkilöllä’ tarkoitetaan EKP:n toimintaan osallistuvaa henkilöä, joka mainitaan ilmoituksessa henkilönä, joka on vastuussa rikkomisesta tai johon kyseinen henkilö liittyy;

| i) | ’vastatoimilla’ tarkoitetaan mitä tahansa työn yhteydessä tapahtunutta suoraa tai välillistä tekoa tai laiminlyöntiä, jonka syynä on rikkomista koskevien tietojen ilmoittaminen päätöksen (EU) 2016/456 (EKP/2016/3) 0.4bis 2 artiklassa tai 0.5 artiklassa tai hallinnollisessa yleisohjeessa 01/2006 mainitun ilmoituskanavan välityksellä taikka tällaiseen ilmoitukseen liittyvä todistajanlausunto ja joka aiheuttaa tai saattaa aiheuttaa perusteetonta haittaa väärinkäytösten ilmoittajalle tai todistajalle. Termiä tulisi tulkita siten, että se sisältää uhkaamisen vastatoimilla ja vastatoimien yritykset; |
| --- | --- |

i)

’vastatoimilla’ tarkoitetaan mitä tahansa työn yhteydessä tapahtunutta suoraa tai välillistä tekoa tai laiminlyöntiä, jonka syynä on rikkomista koskevien tietojen ilmoittaminen päätöksen (EU) 2016/456 (EKP/2016/3) 0.4bis 2 artiklassa tai 0.5 artiklassa tai hallinnollisessa yleisohjeessa 01/2006 mainitun ilmoituskanavan välityksellä taikka tällaiseen ilmoitukseen liittyvä todistajanlausunto ja joka aiheuttaa tai saattaa aiheuttaa perusteetonta haittaa väärinkäytösten ilmoittajalle tai todistajalle. Termiä tulisi tulkita siten, että se sisältää uhkaamisen vastatoimilla ja vastatoimien yritykset;

| j) | ’toimivaltaisella viranomaisella’ tarkoitetaan viranomaista, joka on nimetty arvioimaan 0.4bis2 artiklassa tarkoitetun ilmoituskanavan välityksellä annettavia, rikkomisia koskevia tietoja sisältäviä ilmoituksia ja joka antaa palautteen väärinkäytösten ilmoittajalle ja/tai joka on nimetty huolehtimaan tällaisten ilmoitusten jatkotoimista. |
| --- | --- |

j)

’toimivaltaisella viranomaisella’ tarkoitetaan viranomaista, joka on nimetty arvioimaan 0.4bis2 artiklassa tarkoitetun ilmoituskanavan välityksellä annettavia, rikkomisia koskevia tietoja sisältäviä ilmoituksia ja joka antaa palautteen väärinkäytösten ilmoittajalle ja/tai joka on nimetty huolehtimaan tällaisten ilmoitusten jatkotoimista.

0.4bis2   Väärinkäytösten ilmoituskanava

| 0.4bis.2.1 | Työntekijät voivat ilmoittaa rikkomisista EKP:n tätä tarkoitusta varten käyttöön ottamalla sisäisellä raportointialustalla (jäljempänä ’väärinkäytösten ilmoituskanava’), sanotun kuitenkaan rajoittamatta niiden säännösten soveltamista, joista säädetään mahdollisen lainvastaisen toiminnan ilmoittamisen osalta päätöksessä (EU) 2016/456 (EKP/2016/3), arvokkuuteen työpaikalla liittyvien mahdollisten rikkomisten osalta 0.5 artiklassa ja ammatillisten velvoitteiden mahdollisten laiminlyöntien osalta hallinnollisessa yleisohjeessa 01/2006. |
| --- | --- |

0.4bis.2.1

| 0.4bis.2.2 | Työntekijät voivat käyttää väärinkäytösten ilmoituskanavaa vaihtoehtoisena kanavana täyttääkseen velvoitteensa antaa tietoja päätöksen (EU) 2016/456 (EKP/2016/3) tai hallinnollisen yleisohjeen 01/2006 nojalla. |
| --- | --- |

0.4bis.2.2

0.4bis.3   Väärinkäytösten ilmoituskanavan välityksellä ilmoitettujen rikkomista koskevien tietojen arviointi ja jatkotoimet

| 0.4bis.3.1 | Toimivaltainen viranomainen väärinkäytösten ilmoituskanavan välityksellä saatujen rikkomisia koskevien ilmoitusten osalta on






  a) | sisäisen tarkastuksen osaston johtaja, lukuun ottamatta b tai c alakohdan soveltamisalaan kuuluvia ilmoituksia, |
| --- | --- | --- |

0.4bis.3.1

a)

sisäisen tarkastuksen osaston johtaja, lukuun ottamatta b tai c alakohdan soveltamisalaan kuuluvia ilmoituksia,

| b) | EKP:n puheenjohtaja, jos ilmoituksen kohteena oleva henkilö tai jokin ilmoituksen kohteena olevista henkilöistä on sisäisen tarkastuksen osaston johtaja, |
| --- | --- |

b)

EKP:n puheenjohtaja, jos ilmoituksen kohteena oleva henkilö tai jokin ilmoituksen kohteena olevista henkilöistä on sisäisen tarkastuksen osaston johtaja,

| c) | EKP:n neuvoston nimeämä toimivaltainen viranomainen, jos ilmoituksen kohteena oleva henkilö tai jokin ilmoituksen kohteena olevista henkilöistä on EKP:n ylimmän johdon jäsen. |
| --- | --- |

c)

EKP:n neuvoston nimeämä toimivaltainen viranomainen, jos ilmoituksen kohteena oleva henkilö tai jokin ilmoituksen kohteena olevista henkilöistä on EKP:n ylimmän johdon jäsen.

| 0.4bis.3.2 | Rikkomisia koskevien ilmoitusten, jotka on saatu väärinkäytösten ilmoituskanavan välityksellä ja jotka kuuluvat päätöksen (EU) 2016/456 (EKP/2016/3) soveltamisalaan, jatkotoimet toteutetaan kyseisen päätöksen mukaisesti. |
| --- | --- |

0.4bis.3.2

| 0.4bis.3.3 | Rikkomisia koskevien ilmoitusten, jotka on saatu väärinkäytösten ilmoituskanavan avulla ja jotka eivät kuulu päätöksen (EU) 2016/456 (EKP/2016/3) soveltamisalaan, jatkotoimet toteutetaan hallinnollisen yleisohjeen 01/2006 mukaisesti.
  Sen estämättä, mitä ensimmäisessä kohdassa määrätään, arviointia ja jatkotoimia koskeva menettely, jota sovelletaan väärinkäytösten ilmoituskanavan avulla ilmoitettuja rikkomisia koskeviin tietoihin, vahvistetaan EKP:n neuvoston erillisellä päätöksellä, jos ilmoituksen kohteena oleva henkilö tai jokin ilmoituksen kohteena olevista henkilöistä on EKP:n ylimmän johdon jäsen. |
| --- | --- |

0.4bis.3.3

Sen estämättä, mitä ensimmäisessä kohdassa määrätään, arviointia ja jatkotoimia koskeva menettely, jota sovelletaan väärinkäytösten ilmoituskanavan avulla ilmoitettuja rikkomisia koskeviin tietoihin, vahvistetaan EKP:n neuvoston erillisellä päätöksellä, jos ilmoituksen kohteena oleva henkilö tai jokin ilmoituksen kohteena olevista henkilöistä on EKP:n ylimmän johdon jäsen.

0.4bis.4   Väärinkäytösten ilmoittajien suojelu

| 0.4bis.4.1 | EKP:n suojelee väärinkäytösten ilmoittajia pitämällä heidän henkilöllisyytensä salassa ja suojelemalla heitä vastatoimilta. |
| --- | --- |

0.4bis.4.1

| 0.4bis.4.2 | Väärinkäytösten ilmoittajat voivat saada tämän artiklan mukaista suojelua, jos heillä katsotaan olevan 0.4bis.7.4 artiklan nojalla perusteltu syy uskoa ilmoitushetkellä vallinneiden olosuhteiden ja heillä tuolloin käytettävissä olleiden tietojen perusteella, että heidän ilmoittamansa tiedot rikkomisista olivat todenperäisiä ja liittyivät mahdolliseen rikkomiseen.
  Erityisesti todetaan, että ensimmäistä kohtaa sovellettaessa väärinkäytösten ilmoittajat






  a) | eivät saa lainkaan suojelua, jos rikkomisista ilmoitetut tiedot koostuvat






  (i) | seuraavista tiedoista, jotka on ilmoitettu tahallisesti tai tietoisesti: väärät tai harhaanjohtavat tiedot, tiedot, jotka olivat ilmoitushetkellä julkisesti saatavilla, perusteettomat juorut tai kuulopuheet, tai |
| --- | --- | --- | --- |

0.4bis.4.2

Erityisesti todetaan, että ensimmäistä kohtaa sovellettaessa väärinkäytösten ilmoittajat

a)

eivät saa lainkaan suojelua, jos rikkomisista ilmoitetut tiedot koostuvat

(i)

seuraavista tiedoista, jotka on ilmoitettu tahallisesti tai tietoisesti: väärät tai harhaanjohtavat tiedot, tiedot, jotka olivat ilmoitushetkellä julkisesti saatavilla, perusteettomat juorut tai kuulopuheet, tai

| (ii) | erimielisyyksistä, jotka liittyvät esimiehen tai hallinnon tekemiin perusteltuihin päätöksiin; |
| --- | --- |

(ii)

erimielisyyksistä, jotka liittyvät esimiehen tai hallinnon tekemiin perusteltuihin päätöksiin;

| b) | eivät menetä suojelua, jos rikkomisista ilmoitetut tiedot ovat vilpittömän virheen vuoksi paikkansapitämättömiä. |
| --- | --- |

b)

eivät menetä suojelua, jos rikkomisista ilmoitetut tiedot ovat vilpittömän virheen vuoksi paikkansapitämättömiä.

0.4bis.5   Henkilöllisyyden suojaaminen

| 0.4bis.5.1 | Väärinkäytösten ilmoittajien ja todistajien henkilöllisyyttä suojataan Business Rulebook -käsikirjan 2 osassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.
  Henkilöllisyytensä ilmoittaneiden väärinkäytösten ilmoittajien henkilöllisyys paljastetaan ainoastaan seuraavissa tapauksissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta hallinnollisen yleisohjeen 01/2006 7 artiklan 5 kohdan soveltamista:






  a) | tiedonsaantitarpeen perusteella, ei kuitenkaan ilmoituksen kohteena olevalle henkilölle tai henkilöille, tai |
| --- | --- | --- |

0.4bis.5.1

Henkilöllisyytensä ilmoittaneiden väärinkäytösten ilmoittajien henkilöllisyys paljastetaan ainoastaan seuraavissa tapauksissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta hallinnollisen yleisohjeen 01/2006 7 artiklan 5 kohdan soveltamista:

a)

tiedonsaantitarpeen perusteella, ei kuitenkaan ilmoituksen kohteena olevalle henkilölle tai henkilöille, tai

| b) | väärinkäytösten ilmoittaja on nimenomaisesti antanut suostumuksen henkilöllisyyttä koskevan tiedon antamiseen, tai |
| --- | --- |

b)

väärinkäytösten ilmoittaja on nimenomaisesti antanut suostumuksen henkilöllisyyttä koskevan tiedon antamiseen, tai

| c) | hallinnollisen yleisohjeen 01/2006 6 artiklan 10 kohdassa kuvatuissa olosuhteissa sekä silloin, jos se on tarpeen puolustautumisoikeuksien käyttämiseksi. |
| --- | --- |

c)

hallinnollisen yleisohjeen 01/2006 6 artiklan 10 kohdassa kuvatuissa olosuhteissa sekä silloin, jos se on tarpeen puolustautumisoikeuksien käyttämiseksi.

| 0.4bis.5.2 | Väärinkäytösten ilmoittajat voivat tehdä nimettömiä ilmoituksia väärinkäytösten ilmoituskanavan välityksellä. Siinä tapauksessa heidän henkilöllisyyttään ei paljasteta, elleivät he – ja niin kauan kuin he eivät – itse päätä ilmoittaa henkilöllisyyttään. |
| --- | --- |

0.4bis.5.2

0.4bis.6   Suojelu vastatoimia vastaan

| 0.4bis.6.1 | Vastatoimet väärinkäytösten ilmoittajia ja todistajia vastaan merkitsevät ammatillisten velvoitteiden laiminlyöntiä, ja niistä määrätään asianmukaiset seuraamukset, joihin kuuluu tarvittaessa kurinpitotoimia. |
| --- | --- |

0.4bis.6.1

0.4bis.7   Menettely pyydettäessä suojelua vastatoimilta

| 0.4bis.7.1 | Väärinkäytösten ilmoittajat ja todistajat voivat esittää compliance- ja hallintotapayksikön päällikölle pyynnön saada suojelua vastatoimilta. Pyyntöön on liitettävä sitä tukevat ja sen kannalta merkitykselliset asiakirjat tai tiedot. Pyyntö on esitettävä 24 kuukauden kuluessa siitä, kun vastatoimeksi väitetty teko tai laiminlyönti on tapahtunut. |
| --- | --- |

0.4bis.7.1

| 0.4bis.7.2 | Tällainen pyyntö ei suojele pyynnön esittäjää vastuulta, joka koskee hänen mahdollista omaa osallistumistaan rikkomiseen, josta hän on ilmoittanut tai jonka todistajana hän on. |
| --- | --- |

0.4bis.7.2

| 0.4bis.7.3 | Compliance- ja hallintotapayksikön päällikön on käsiteltävä tällaisia pyyntöä täysin luottamuksellisesti, ja pyynnön esittäjän henkilöllisyyttä on suojattava 0.4bis.5.1 artiklan mukaisesti myös silloin, kun pyynnön esittäjä on todistaja. |
| --- | --- |

0.4bis.7.3

| 0.4bis.7.4 | Ottaessaan vastaan pyynnön saada suojelua vastatoimilta compliance- ja hallintotapayksikön päällikön on ilman aiheetonta viivästystä






  a) | ilmoitettava pyynnön vastaanottamisesta ja |
| --- | --- | --- |

0.4bis.7.4

a)

ilmoitettava pyynnön vastaanottamisesta ja

| b) | tarkistettava, täyttääkö suojelupyyntö seuraavat edellytykset:






  (i) | pyynnön esittäjä on väärinkäytösten ilmoittaja, joka täyttää 0.4bis.4.2 artiklassa täsmennetyt suojelun edellytykset, tai todistaja, ja |
| --- | --- | --- |

b)

tarkistettava, täyttääkö suojelupyyntö seuraavat edellytykset:

(i)

pyynnön esittäjä on väärinkäytösten ilmoittaja, joka täyttää 0.4bis.4.2 artiklassa täsmennetyt suojelun edellytykset, tai todistaja, ja

| (ii) | väitetty haitallinen toimi tai laiminlyönti on tapahtunut, ja |
| --- | --- |

(ii)

väitetty haitallinen toimi tai laiminlyönti on tapahtunut, ja

| (iii) | väitetyn haitallisen toimen tai laiminlyönnin on saattanut aiheuttaa väärinkäytöksestä ilmoittaminen tai väärinkäytöksestä ilmoittamiseen liittyvä todistajanlausunto. |
| --- | --- |

(iii)

väitetyn haitallisen toimen tai laiminlyönnin on saattanut aiheuttaa väärinkäytöksestä ilmoittaminen tai väärinkäytöksestä ilmoittamiseen liittyvä todistajanlausunto.

| 0.4bis.7.5 | Jos compliance- ja hallintotapayksikön päällikkö katsoo, että






  a) | suojelupyyntö ei täytä 0.4bis.7.4 artiklan b kohdassa täsmennettyjä edellytyksiä, hänen on ilmoitettava pyynnön esittäjälle tästä kirjallisesti |
| --- | --- | --- |

0.4bis.7.5

a)

suojelupyyntö ei täytä 0.4bis.7.4 artiklan b kohdassa täsmennettyjä edellytyksiä, hänen on ilmoitettava pyynnön esittäjälle tästä kirjallisesti

| b) | suojelupyyntö täyttää 0.4bis.7.4 artiklan b kohdassa täsmennetyt edellytykset, hän






  (i) | voi suositella väliaikaisia suojelutoimenpiteitä 0.4bis.8 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

b)

suojelupyyntö täyttää 0.4bis.7.4 artiklan b kohdassa täsmennetyt edellytykset, hän

(i)

voi suositella väliaikaisia suojelutoimenpiteitä 0.4bis.8 artiklan mukaisesti,

| (ii) | tekee arvioinnin siitä, onko suojelulle tarvetta, tarvittaessa myös saattamalla asian käsiteltäväksi toimivaltaiseen elimeen tai osasto(i)lle, jotka ovat vastuussa tutkimuksista ja joiden pitäisi tämän jälkeen suorittaa tutkimukset sovellettavien sääntöjen mukaisesti ja toimittaa tutkimustulokset compliance- ja hallintotapayksikön päällikölle. EKP:llä on tässä yhteydessä todistustaakka sen osoittamiseksi, että ilmoitettu toimi tai laiminlyönti ei ollut vastatoimi, |
| --- | --- |

(ii)

tekee arvioinnin siitä, onko suojelulle tarvetta, tarvittaessa myös saattamalla asian käsiteltäväksi toimivaltaiseen elimeen tai osasto(i)lle, jotka ovat vastuussa tutkimuksista ja joiden pitäisi tämän jälkeen suorittaa tutkimukset sovellettavien sääntöjen mukaisesti ja toimittaa tutkimustulokset compliance- ja hallintotapayksikön päällikölle. EKP:llä on tässä yhteydessä todistustaakka sen osoittamiseksi, että ilmoitettu toimi tai laiminlyönti ei ollut vastatoimi,

| (iii) | ilmoittaa tästä kirjallisesti pyynnön esittäjälle. |
| --- | --- |

(iii)

ilmoittaa tästä kirjallisesti pyynnön esittäjälle.

| 0.4bis.7.6 | Jos compliance- ja hallintotapayksikön päällikkö toteaa 0.4bis.7.5 artiklan b kohdan ii alakohdassa tarkoitetun arvioinnin tehtyään, että






  a) | suojelun tarvetta ei ole, hänen on ilmoitettava tästä kirjallisesti pyynnön esittäjälle, |
| --- | --- | --- |

0.4bis.7.6

a)

suojelun tarvetta ei ole, hänen on ilmoitettava tästä kirjallisesti pyynnön esittäjälle,

| b) | suojelun tarve on olemassa, hän voi suositella seuraavia toimenpiteitä jatkotoimina:






  i) | kuultuaan pyynnön esittäjää 0.4bis.8 artiklan mukaisesti toimenpiteitä, joilla korjataan haitta, joka on aiheutunut vastatoimen seurauksena (jäljempänä ’korjaavat toimenpiteet’), ja toimenpiteitä, joilla suojellaan pyynnön esittäjää uusilta vastatoimilta (jäljempänä ’suojelutoimet’), ja |
| --- | --- | --- |

b)

suojelun tarve on olemassa, hän voi suositella seuraavia toimenpiteitä jatkotoimina:

i)

kuultuaan pyynnön esittäjää 0.4bis.8 artiklan mukaisesti toimenpiteitä, joilla korjataan haitta, joka on aiheutunut vastatoimen seurauksena (jäljempänä ’korjaavat toimenpiteet’), ja toimenpiteitä, joilla suojellaan pyynnön esittäjää uusilta vastatoimilta (jäljempänä ’suojelutoimet’), ja

| ii) | tarvittaessa mitä tahansa asianmukaisia toimenpiteitä vastatoimien tekijää kohtaan, mukaan lukien tarpeen mukaan kurinpitotoimet. |
| --- | --- |

ii)

tarvittaessa mitä tahansa asianmukaisia toimenpiteitä vastatoimien tekijää kohtaan, mukaan lukien tarpeen mukaan kurinpitotoimet.

| 0.4bis.7.7 | Jos compliance- ja hallintotapayksikön päällikkö katsoo, tarkasteltuaan pyyntöä saada suojelua vastatoimilta, että tilanteeseen liittyy eturistiriita, hänen on saatettava asia palvelujohtajan käsiteltäväksi, jotta tämä nimeää henkilön, joka jatkaa kyseisen pyynnön käsittelyä edellä kuvatun menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

0.4bis.7.7

0.4bis.8   Väliaikaiset suojelutoimenpiteet ja korjaavat toimenpiteet

| 0.4bis.8.1 | Compliance- ja hallintotapayksikön päällikkö voi suositella toimenpiteitä, jotka ovat tarpeellisia ja asianmukaisia väärinkäytösten ilmoittajan ja todistajien suojelemiseksi vastatoimilta, mukaan lukien väliaikaiset suojelutoimenpiteet ja korjaavat toimenpiteet, sillä edellytyksellä, että tällaiset toimenpiteet ovat EKP:n oikeudellisen kehyksen mukaisia. |
| --- | --- |

0.4bis.8.1

| 0.4bis.8.2 | Compliance- ja hallintotapayksikön päällikkö voi milloin hyvänsä suositella väärinkäytösten ilmoittajan tai todistajan suostumuksella, että henkilöstöhallinnon pääosasto tarkastaa tilanteen hänen työpaikallaan. |
| --- | --- |

0.4bis.8.2

| 0.4bis.8.3 | Compliance- ja hallintotapayksikön päällikkö voi pyytää, että henkilöt, joille hänen suosituksensa on osoitettu, antavat selvityksen siitä, miten suositukset on pantu täytäntöön. Jos compliance- ja hallintotapayksikön päällikkö ei ole tyytyväinen siihen, miten hänen suosituksiaan on noudatettu, hän voi ilmoittaa tästä EKP:n puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

0.4bis.8.3

0.4bis.9   Väärinkäytöksistä ilmoittamista koskeva raportointi

EKP voi raportoida väärinkäytöksistä ilmoittamisista katkelmina tai tiivistelminä, jotta yksittäiset henkilöt eivät ole tunnistettavissa.

0.5   Arvokkuus työpaikalla

| 0.5.1 | Työntekijöiden tulee kunnioittaa kollegoidensa arvokkuutta ja pitäytyä kaikenlaisesta sopimattomasta, toisia halventavasta käytöksestä. Heidän tulee osoittaa huomaavaisuutta ja kunnioitusta toisia kohtaan. |
| --- | --- |

0.5.1

0.5.2   Määritelmät

Näissä eettisissä säännöissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1. | ’Arvokkuudella työpaikalla’ tarkoitetaan pidättymistä sopimattomasta käytöksestä. Sopimattomalla käytöksellä tarkoitetaan missä tahansa muodossa tapahtuvaa suoraa tai epäsuoraa syrjintää, fyysistä väkivaltaa, henkistä häirintää (jota kutsutaan myös kiusaamiseksi tai ahdisteluksi) sekä sukupuolista häirintää. |
| --- | --- |

1.

’Arvokkuudella työpaikalla’ tarkoitetaan pidättymistä sopimattomasta käytöksestä. Sopimattomalla käytöksellä tarkoitetaan missä tahansa muodossa tapahtuvaa suoraa tai epäsuoraa syrjintää, fyysistä väkivaltaa, henkistä häirintää (jota kutsutaan myös kiusaamiseksi tai ahdisteluksi) sekä sukupuolista häirintää.

| 2. | ’Suorasta syrjinnästä’ katsotaan olevan kyse, kun henkilöä kohdellaan, on kohdeltu tai olisi kohdeltu kansallisuuden, sukupuolen, rodun tai etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vamman, iän tai seksuaalisen suuntautumisen vuoksi epäedullisemmin kuin toista henkilöä vastaavassa tilanteessa. |
| --- | --- |

2.

’Suorasta syrjinnästä’ katsotaan olevan kyse, kun henkilöä kohdellaan, on kohdeltu tai olisi kohdeltu kansallisuuden, sukupuolen, rodun tai etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vamman, iän tai seksuaalisen suuntautumisen vuoksi epäedullisemmin kuin toista henkilöä vastaavassa tilanteessa.

| 3. | ’Epäsuorasta syrjinnästä’ katsotaan olevan kyse, kun neutraalilta näyttävä ehto, kriteeri tai toimintatapa asettaisi henkilön kansallisuuden, sukupuolen, rodun tai etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vamman, iän tai seksuaalisen suuntautumisen vuoksi erityiseen epäedulliseen asemaan, ellei tällainen ehto, kriteeri tai toimintatapa ole objektiivisesti perusteltu. |
| --- | --- |

3.

’Epäsuorasta syrjinnästä’ katsotaan olevan kyse, kun neutraalilta näyttävä ehto, kriteeri tai toimintatapa asettaisi henkilön kansallisuuden, sukupuolen, rodun tai etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vamman, iän tai seksuaalisen suuntautumisen vuoksi erityiseen epäedulliseen asemaan, ellei tällainen ehto, kriteeri tai toimintatapa ole objektiivisesti perusteltu.

| 4. | ’Fyysisellä väkivallalla’ tarkoitetaan toisen henkilöön kohdistuvaa tarkoituksellista fyysisen voiman käyttöä tai fyysisen voimankäytön uhkaa, josta aiheutuu fyysistä, seksuaalista tai henkistä vahinkoa. |
| --- | --- |

4.

’Fyysisellä väkivallalla’ tarkoitetaan toisen henkilöön kohdistuvaa tarkoituksellista fyysisen voiman käyttöä tai fyysisen voimankäytön uhkaa, josta aiheutuu fyysistä, seksuaalista tai henkistä vahinkoa.

| 5. | ’Henkisellä häirinnällä’ tarkoitetaan kaikenlaista sopimatonta käytöstä, jota tapahtuu tietyn ajanjakson ajan, joka on toistuvaa tai systemaattista ja joka käsittää fyysistä toimintaa, suullista tai kirjallista kielenkäyttöä, eleitä tai muita tarkoituksellisia toimia, jotka voivat heikentää henkilön persoonallisuutta, arvokkuutta tai fyysistä tai henkistä koskemattomuutta. |
| --- | --- |

5.

’Henkisellä häirinnällä’ tarkoitetaan kaikenlaista sopimatonta käytöstä, jota tapahtuu tietyn ajanjakson ajan, joka on toistuvaa tai systemaattista ja joka käsittää fyysistä toimintaa, suullista tai kirjallista kielenkäyttöä, eleitä tai muita tarkoituksellisia toimia, jotka voivat heikentää henkilön persoonallisuutta, arvokkuutta tai fyysistä tai henkistä koskemattomuutta.

| 6. | ’Sukupuolisella häirinnällä’ tarkoitetaan sukupuoleen liittyvää käytöstä, jota sen kohteena oleva henkilö ei toivo ja jonka tarkoituksena on loukata tätä henkilöä tai luoda uhkaava, vihamielinen, loukkaava tai häiritsevä ilmapiiri tai jolla on edellä kuvattu vaikutus. |
| --- | --- |

6.

’Sukupuolisella häirinnällä’ tarkoitetaan sukupuoleen liittyvää käytöstä, jota sen kohteena oleva henkilö ei toivo ja jonka tarkoituksena on loukata tätä henkilöä tai luoda uhkaava, vihamielinen, loukkaava tai häiritsevä ilmapiiri tai jolla on edellä kuvattu vaikutus.

Käyttäytymisen sopimattomuutta arvioidaan objektiivisesti järkevän kolmannen osapuolen näkökulmasta.

0.5.3   Menettelyt

| 0.5.3.1 | Työntekijät, jotka katsovat joutuneensa sopimattoman käytöksen kohteiksi, voivat turvautua sekä epäviralliseen että viralliseen menettelyyn. Tällaisen menettelyn käynnistäville työntekijöille ei saa aiheutua menettelyn johdosta mitään kielteisiä seurauksia, ellei sen yhteydessä käy ilmi, että työntekijä on tarkoituksella esittänyt vääriä tai pahantahtoisia syytöksiä. |
| --- | --- |

0.5.3.1

| 0.5.3.2 | Epävirallinen menettely
  Epävirallisessa menettelyssä asianomainen työntekijä voi






  a) | lähestyä suoraan väitettyä häiritsijää; |
| --- | --- | --- |

0.5.3.2

Epävirallisessa menettelyssä asianomainen työntekijä voi

a)

lähestyä suoraan väitettyä häiritsijää;

| b) | ottaa valitsemansa luotettu henkilö mukaan asian käsittelyyn, mukaan lukien henkilöstön edustaja; |
| --- | --- |

b)

ottaa valitsemansa luotettu henkilö mukaan asian käsittelyyn, mukaan lukien henkilöstön edustaja;

| c) | ottaa esimiehensä mukaan asian käsittelyyn johdon välittömiä toimia varten tai |
| --- | --- |

c)

ottaa esimiehensä mukaan asian käsittelyyn johdon välittömiä toimia varten tai

| d) | ottaa riippumattoman neuvonantajan mukaan asian käsittelyyn. |
| --- | --- |

d)

ottaa riippumattoman neuvonantajan mukaan asian käsittelyyn.

| 0.5.3.3 | Virallinen menettely
  Jos asianomainen työntekijä katsoo, että epävirallinen menettely ei ole tarkoituksenmukainen tai jos epävirallinen menettely on ollut tulokseton, asianomainen työntekijä voi pyytää henkilöstöhallinnon pääosaston johtajaa tai tämän sijaista ryhtymään tarkoituksenmukaisiin (sisäisiin) toimenpiteisiin. Pääosaston johtajan tai tämän sijaisen tulee käsitellä tällaisia pyyntöjä pikaisesti, vakavasti ja luottamuksellisesti. Tarvittaessa pääosaston johtaja tai tämän sijainen voi ilmoittaa asiasta toimivaltaiselle elimelle, joka päättää, tehdäänkö asiassa sisäinen hallinnollinen selvitys. |
| --- | --- |

0.5.3.3

Jos asianomainen työntekijä katsoo, että epävirallinen menettely ei ole tarkoituksenmukainen tai jos epävirallinen menettely on ollut tulokseton, asianomainen työntekijä voi pyytää henkilöstöhallinnon pääosaston johtajaa tai tämän sijaista ryhtymään tarkoituksenmukaisiin (sisäisiin) toimenpiteisiin. Pääosaston johtajan tai tämän sijaisen tulee käsitellä tällaisia pyyntöjä pikaisesti, vakavasti ja luottamuksellisesti. Tarvittaessa pääosaston johtaja tai tämän sijainen voi ilmoittaa asiasta toimivaltaiselle elimelle, joka päättää, tehdäänkö asiassa sisäinen hallinnollinen selvitys.

| 0.5.3.4 | Esimiesten, jotka tulevat tietoisiksi sopimattomasta käytöksestä, johon ei ole mahdollista puuttua asianmukaisesti johdon välittömillä toimilla, on ilmoitettava tällaisesta käytöksestä viipymättä henkilöstöhallinnon pääosaston johtajalle tai tämän sijaiselle, jonka on päätettävä jatkotoimista 0.5.3 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

0.5.3.4

| 0.5.3.5 | Muut työntekijät, jotka tulevat tietoisiksi sopimattomasta käytöksestä, voivat ilmoittaa tällaisesta käytöksestä esimiehelleen tai tarvittaessa suoraan henkilöstöhallinnon pääosaston johtajalle tai tämän sijaiselle. Sääntöjä ammatillisten velvoitteiden rikkomisesta ilmoittavien työntekijöiden suojaamisesta sovelletaan vastaavasti. |
| --- | --- |

0.5.3.5

0.6   EKP:n resurssien käyttö

Työntekijöiden tulee kunnioittaa ja suojella EKP:n omaisuutta. EKP:n työntekijöilleen tarjoamat välineet ja tilat on tarkoitettu ainoastaan työkäyttöön, ellei yksityinen käyttö ole sallittu joko Business Practice Handbook -käsikirjassa olevien asiaan sovellettavien sääntöjen tai henkilöstöhallinnon pääosaston johtajan tai tämän sijaisen tapauskohtaisen luvan perusteella. Työntekijöiden tulee kaikin asianmukaisin ja kohtuullisin toimenpitein pyrkiä vähentämään kustannuksia, niin että saatavilla olevia resursseja voidaan käyttää mahdollisimman tehokkaasti.

0.7   Täytäntöönpano

| 0.7.1 | Sanotun vaikuttamatta 0.4.2 artiklan soveltamiseen, compliance- ja hallintotapayksikkö voi yhdessä henkilöstöhallinnon pääosaston johtajan tai tämän sijaisen kanssa antaa suuntaviivoja näiden eettisten sääntöjen tulkinnasta ja soveltamisesta. |
| --- | --- |

0.7.1

| 0.7.2 | Työntekijät voivat pyytää compliance- ja hallintotapayksikköä tai henkilöstöhallinnon pääosaston johtajaa tai tämän sijaista antamaan neuvoja missä tahansa asioissa, jotka liittyvät eettisten sääntöjen noudattamiseen ja joissa heillä on toimivalta tehdä päätöksiä. Työntekijöiden toiminnan, jossa noudatetaan täysin compliance- ja hallintotapayksikön tai henkilöstöhallinnon pääosaston johtajan antamia ohjeita, katsotaan noudattavan eettisiä sääntöjä, eikä sen johdosta voida ryhtyä kurinpidollisiin menettelyihin. Tällaiset ohjeet eivät kuitenkaan vapauta työntekijöitä kansallisen lain mukaisista vastuista. |
| --- | --- |

0.7.2

---

Euroopan komissio

| 6.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 375/42 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 375/42

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.9953 — CalSTRS/Altitude Group/AI THD)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 375/03)

Komissio päätti 28. lokakuuta 2020 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M9953. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M9953. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 6.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 375/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 375/43

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10003 — DWS/Vertex Bioenergy)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 375/04)

Komissio päätti 30. lokakuuta 2020 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M10003. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M10003. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 6.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 375/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 375/44

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.9619 — CDC/EDF/ENGIE/La Poste)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 375/05)

Komissio päätti 11. elokuuta 2020 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain ranskaksi kielellä ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla:

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot; |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot;

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M9619. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M9619. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 6.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 375/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 375/45

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8130 — Imerys/Alteo certain assets)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 375/06)

Komissio päätti 28. lokakuuta 2016 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan yhdessä 6 artiklan 2 kohdan kanssa. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot; |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot;

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32016M8130. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32016M8130. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 6.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 375/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 375/46

---

Euron kurssi (1)

5. marraskuuta 2020

(2020/C 375/07)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1855 |
| JPY | Japanin jeniä | 122,86 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4467 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,90450 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,2770 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0724 |
| ISK | Islannin kruunua | 163,70 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,8500 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 26,766 |
| HUF | Unkarin forinttia | 357,83 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,5134 |
| RON | Romanian leuta | 4,8648 |
| TRY | Turkin liiraa | 9,9980 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6356 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5478 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,1922 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7540 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,6014 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 330,68 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 18,6894 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,8331 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5518 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 901,14 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9169 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 57,218 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 91,7450 |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,525 |
| BRL | Brasilian realia | 6,5906 |
| MXN | Meksikon pesoa | 24,5016 |
| INR | Intian rupiaa | 87,7405 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1855

JPY

Japanin jeniä

122,86

DKK

Tanskan kruunua

7,4467

GBP

Englannin puntaa

0,90450

SEK

Ruotsin kruunua

10,2770

CHF

Sveitsin frangia

1,0724

ISK

Islannin kruunua

163,70

NOK

Norjan kruunua

10,8500

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

26,766

HUF

Unkarin forinttia

357,83

PLN

Puolan zlotya

4,5134

RON

Romanian leuta

4,8648

TRY

Turkin liiraa

9,9980

AUD

Australian dollaria

1,6356

CAD

Kanadan dollaria

1,5478

HKD

Hongkongin dollaria

9,1922

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7540

SGD

Singaporen dollaria

1,6014

KRW

Etelä-Korean wonia

1 330,68

ZAR

Etelä-Afrikan randia

18,6894

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,8331

HRK

Kroatian kunaa

7,5518

IDR

Indonesian rupiaa

16 901,14

MYR

Malesian ringgitiä

4,9169

PHP

Filippiinien pesoa

57,218

RUB

Venäjän ruplaa

91,7450

THB

Thaimaan bahtia

36,525

BRL

Brasilian realia

6,5906

MXN

Meksikon pesoa

24,5016

INR

Intian rupiaa

87,7405

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 6.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 375/47 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 375/47

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2020,

Euroopan unionin tapahtumalokin keskusvalvojan ohjeistamisesta merkitsemään Euroopan unionin tapahtumalokiin kansallisiin ilmailun jakosuunnitelmataulukkoihin EU:sta Sveitsiin suuntautuneita lentoja suorittaneita ilma-alusten käyttäjiä hallinnoivien jäsenvaltioiden vuonna 2020 maksutta jakamien ilmailun päästöoikeuksien osalta tehtävät muutokset

(2020/C 375/08)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (1),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten N:o 280/2004/EY ja N:o 406/2009/EY mukaisen unionin rekisterin perustamisesta ja komission asetusten (EU) N:o 920/2010 ja (EU) N:o 1193/2011 kumoamisesta 2 päivänä toukokuuta 2013 annetun komission asetuksen (EU) N:o 389/2013 (2) ja erityisesti sen 55 artiklan 3 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| 1) | Komission päätöksellä 2011/638/EU (3) vahvistettiin ilma-alusten käyttäjille direktiivin 2003/87/EY 3 e artiklan 1 kohdan nojalla maksutta jaettavien kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien vertailuluvut. |
| --- | --- |

1)

Komission päätöksellä 2011/638/EU (3) vahvistettiin ilma-alusten käyttäjille direktiivin 2003/87/EY 3 e artiklan 1 kohdan nojalla maksutta jaettavien kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien vertailuluvut.

| 2) | Direktiivin 2003/87/EY 28 a artiklan 7 kohdassa säädetään, että kolmansiin maihin suuntautuvia ja niistä lähteviä lentoja koskevaa tilapäistä poikkeusta sovelletaan maihin, joiden kanssa on tehty sopimus mainitun direktiivin 25 tai 25 a artiklan nojalla, noudattaen kuitenkin tällaisen sopimuksen ehtoja. |
| --- | --- |

2)

Direktiivin 2003/87/EY 28 a artiklan 7 kohdassa säädetään, että kolmansiin maihin suuntautuvia ja niistä lähteviä lentoja koskevaa tilapäistä poikkeusta sovelletaan maihin, joiden kanssa on tehty sopimus mainitun direktiivin 25 tai 25 a artiklan nojalla, noudattaen kuitenkin tällaisen sopimuksen ehtoja.

| 3) | Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välinen sopimus (4) niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välisestä yhteydestä, jäljempänä ’yhteyssopimus’, allekirjoitettiin 23 päivänä marraskuuta 2017, ja se tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020. |
| --- | --- |

3)

Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välinen sopimus (4) niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välisestä yhteydestä, jäljempänä ’yhteyssopimus’, allekirjoitettiin 23 päivänä marraskuuta 2017, ja se tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020.

| 4) | Yhteyssopimuksen soveltamisalaa koskevassa liitteessä I olevassa B osassa määrätään, että lennot, jotka lähtevät ETA:ssa sijaitsevalta lentopaikalta ja saapuvat Sveitsin alueella sijaitsevalle lentopaikalle kuuluvat EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan. |
| --- | --- |

4)

Yhteyssopimuksen soveltamisalaa koskevassa liitteessä I olevassa B osassa määrätään, että lennot, jotka lähtevät ETA:ssa sijaitsevalta lentopaikalta ja saapuvat Sveitsin alueella sijaitsevalle lentopaikalle kuuluvat EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan.

| 5) | Komissio antoi 18 päivänä toukokuuta 2020 delegoidun päätöksen C(2020)3107 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta Sveitsistä tulevien lentojen jättämiseksi EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle. Kun päätös tulee voimaan, on tarpeen tehdä vastaavat muutokset kansallisiin ilmailun jakosuunnitelmataulukkoihin. |
| --- | --- |

5)

Komissio antoi 18 päivänä toukokuuta 2020 delegoidun päätöksen C(2020)3107 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta Sveitsistä tulevien lentojen jättämiseksi EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolelle. Kun päätös tulee voimaan, on tarpeen tehdä vastaavat muutokset kansallisiin ilmailun jakosuunnitelmataulukkoihin.

| 6) | Asetuksen (EU) N:o 389/2013 55 artiklan 3 kohdan nojalla komissio ohjeistaa Euroopan unionin tapahtumalokin keskusvalvojan lataamaan tarkistetut kansalliset ilmailun jakosuunnitelmataulukot Euroopan unionin tapahtumalokiin, |
| --- | --- |

6)

Asetuksen (EU) N:o 389/2013 55 artiklan 3 kohdan nojalla komissio ohjeistaa Euroopan unionin tapahtumalokin keskusvalvojan lataamaan tarkistetut kansalliset ilmailun jakosuunnitelmataulukot Euroopan unionin tapahtumalokiin,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Euroopan unionin tapahtumalokin keskusvalvoja lataa Euroopan unionin tapahtumalokiin päivitetyt kansalliset ilmailun jakosuunnitelmataulukot, jotka sisältävät EU:sta Sveitsiin suuntautuneita lentoja suorittaneita ilma-alusten käyttäjiä hallinnoivien jäsenvaltioiden vuonna 2020 maksutta jakamat ilmailun päästöoikeudet. Tapahtumalokiin tehtävät muutokset esitetään tämän päätöksen liitteessä.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2020.

Komission puolesta

Frans TIMMERMANS

Johtava varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32.

1

(2)  EUVL L 122, 3.5.2013, s. 1.

2

(3)  Komission päätös 2011/638/EU, annettu 26 päivänä syyskuuta 2011, ilma-alusten käyttäjille Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 3 e artiklan nojalla maksutta jaettavien kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien vertailuluvuista (EUVL L 252, 28.9.2011, s. 20).

3

(4)  EUVL L 322, 7.12.2017, s.3.

4

---

LIITE I

Kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välisestä yhteydestä Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välillä tehdyn sopimuksen sekä komission delegoidun päätöksen C(2020)3107 nojalla tehtävät muutokset kansallisiin jakosuunnitelmataulukkoihin vuodeksi 2020

Huomautus: Vuoden 2020 arvot ovat kokonaismääriä. Niihin sisältyvät alkuperäinen jako lennoille ETA-alueella sijaitsevien lentopaikkojen välillä sekä lisäjako lennoille, jotka lähtevät Sveitsistä tai saapuvat Sveitsiin. Nämä määrät on merkittävä päivityksinä kansalliset ilmailun jakosuunnitelmataulukot sisältävään XML-tiedostoon.

Jäsenvaltio: Itävalta

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 440 | Austrian Airlines AG | 424 300 |
| 19210 | UIA-VB | 3 289 |
| 30323 | International Jet Management GmbH | 157 |
| 33061 | AVCON JET AG | 83 |
| 28567 | Tupack Verpackungen Gesellschaft m.b.H. | 17 |
| 25989 | The Flying Bulls | 16 |
| 45083 | easyJet Europe Airline GmbH | 1 823 642 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

440

Austrian Airlines AG

424 300

19210

UIA-VB

3 289

30323

International Jet Management GmbH

157

33061

AVCON JET AG

83

28567

Tupack Verpackungen Gesellschaft m.b.H.

17

25989

The Flying Bulls

16

45083

easyJet Europe Airline GmbH

1 823 642

Jäsenvaltio: Belgia

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 908 | BRUSSELS AIRLINES | 285 422 |
| 27011 | ASL Airlines Belgium | 110 688 |
| 2344 | SAUDI ARABIAN AIRLINES CORPORATION | 3 031 |
| 32432 | EgyptAir | 315 |
| 29427 | Flying Service | 271 |
| 13457 | EXCLU Flying Partners CVBA | 81 |
| 36269 | EXCLU VF International SAGL | 22 |
| 28582 | EXCLU Inter-Wetail c/o Jet Aviation Business Jets AG | 14 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

908

BRUSSELS AIRLINES

285 422

27011

ASL Airlines Belgium

110 688

2344

SAUDI ARABIAN AIRLINES CORPORATION

3 031

32432

EgyptAir

315

29427

Flying Service

271

13457

EXCLU Flying Partners CVBA

81

36269

EXCLU VF International SAGL

22

28582

EXCLU Inter-Wetail c/o Jet Aviation Business Jets AG

14

Jäsenvaltio: Bulgaria

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 29056 | Bulgaria Air | 81 265 |
| 28445 | BH AIR | 41 204 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

29056

Bulgaria Air

81 265

28445

BH AIR

41 204

Jäsenvaltio: Kroatia

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 12495 | Croatia Airlines hrvatska zrakoplovna tvrtka d.d. | 88 551 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

12495

Croatia Airlines hrvatska zrakoplovna tvrtka d.d.

88 551

Jäsenvaltio: Kypros

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 7132 | Joannou & Paraskevaides (Aviation) Limited | 30 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

7132

Joannou & Paraskevaides (Aviation) Limited

30

Jäsenvaltio: Tšekki

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 859 | České aerolinie a.s. | 256 608 |
| 24903 | Smartwings, a.s. | 119 819 |
| 34430 | CAIMITO ENTERPRISES LIMITED | 16 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

859

České aerolinie a.s.

256 608

24903

Smartwings, a.s.

119 819

34430

CAIMITO ENTERPRISES LIMITED

16

Jäsenvaltio: Tanska

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 9918 | Star Air A/S | 97 822 |
| 32158 | Jet Time A/S | 37 762 |
| 4357 | SUN-AIR of Scandinavia A/S | 6 021 |
| 366 | DAT A/S | 5 855 |
| 142 | P/F Atlantic Airways | 659 |
| 3456 | Air Alsie A/S | 433 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

9918

Star Air A/S

97 822

32158

Jet Time A/S

37 762

4357

SUN-AIR of Scandinavia A/S

6 021

366

DAT A/S

5 855

142

P/F Atlantic Airways

659

3456

Air Alsie A/S

433

Jäsenvaltio: Suomi

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1167 | Finnair Oyj | 504 434 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

1167

Finnair Oyj

504 434

Jäsenvaltio: Ranska

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 227 | AIR FRANCE | 1 354 329 |
| 2850 | easyJet Switzerland SA | 168 483 |
| 27518 | ASL AIRLINES FRANCE SA | 60 691 |
| 10326 | NOUVELAIR TUNISIE | 3 172 |
| 5636 | AIR SEYCHELLES | 2 478 |
| 28237 | TWIN JET | 2 023 |
| 258 | ROYAL AIR MAROC | 1 331 |
| 261 | AIR MAURITIUS LIMITED | 796 |
| 22432 | QATAR AMIRI FLIGHT | 276 |
| 159 | TAG AVIATION SUISSE | 147 |
| 1855 | MIDDLE EAST AIRLINES - AIRLIBAN S.A.L. | 40 |
| 19696 | LYRECO | 33 |
| 5432 | SAUDI OGER | 32 |
| 4790 | AIRBY | 25 |
| 30067 | BONGRAIN BENELUX | 23 |
| 4306 | ACCOR SA | 15 |
| 1976 | MARITIME INVESTMENT AND SHIPPING COMPANY LIMITED | 14 |
| 7028 | THE DOW CHEMICAL COMPANY | 34 |
| 26287 | ALTONA | 7 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

227

AIR FRANCE

1 354 329

2850

easyJet Switzerland SA

168 483

27518

ASL AIRLINES FRANCE SA

60 691

10326

NOUVELAIR TUNISIE

3 172

5636

AIR SEYCHELLES

2 478

28237

TWIN JET

2 023

258

ROYAL AIR MAROC

1 331

261

AIR MAURITIUS LIMITED

796

22432

QATAR AMIRI FLIGHT

276

159

TAG AVIATION SUISSE

147

1855

MIDDLE EAST AIRLINES - AIRLIBAN S.A.L.

40

19696

LYRECO

33

5432

SAUDI OGER

32

4790

AIRBY

25

30067

BONGRAIN BENELUX

23

4306

ACCOR SA

15

1976

MARITIME INVESTMENT AND SHIPPING COMPANY LIMITED

14

7028

THE DOW CHEMICAL COMPANY

34

26287

ALTONA

7

Jäsenvaltio: Saksa

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1776 | Deutsche Lufthansa AG | 2 152 188 |
| 28944 | Germanwings GmbH | 381 116 |
| 36121 | European Air Transport Leipzig GmbH | 358 714 |
| 1389 | TUIfly GmbH | 216 669 |
| 824 | Condor Flugdienst GmbH i.I. | 205 740 |
| 1652 | Korean Air Lines Co., Ltd | 21 582 |
| 8272 | ASL Airlines (Switzerland) AG | 7 448 |
| 10201 | SunExpress | 1 578 |
| 10690 | PEGASUS HAVA TASIMACILIGI A.S. | 1 350 |
| 2840 | Volkswagen AirService GmbH | 498 |
| 26466 | DC Aviation GmbH | 454 |
| 1778 | Bundesamt für Infrastruktur, Umweltschutz und Dienstleistungen der Bundeswehr | 431 |
| 3647 | Adolf Würth GmbH & Co KG | 159 |
| 2833 | Viessmann Werke GmbH & Co KG | 85 |
| 24270 | Montenegro Airlines | 62 |
| 18991 | SAP SE | 30 |
| 567 | OBO JET-Charter GmbH | 24 |
| 14557 | Steiner-Film Inh. Siegfried Steiner e.K. | 19 |
| 967 | DAS Direct Air Service GmbH & Co. KG | 14 |
| 1323 | WEKA Flugdienst GmbH | 14 |
| 6667 | Bombardier Aerospace Corporation | 13 |
| 30605 | Wheels Aviation Limited | 10 |
| 516 | Bahag Baus Handelsgesellschaft AG Zug/Schweiz Zweigniederlassung Mannheim | 9 |
| 14658 | Bayerische Motoren Werke Aktiengesellschaft | 66 |
| 31614 | Bombardier Transportation GmbH | 11 |
| 32953 | HeidelbergCement AG | 17 |
| 037070 | Trevo Aviation Ltd. | 26 |
| 12648 | Pacelli-Beteiligungs GmbH & co. KG | 4 |
| 6802 | Aero Personal s.a de c.v. | 9 |
| 24784 | Samsung Techwin Co., Ltd. | 2 |
| 16761 | Jetflight Aviation Inc. | 1 |
| 33706 | Arcas Aviation GmbH & Co. KG | 10 |
| 35418 | Challenge Aero AG | 3 |
| 34984 | AMC Aircraft Management Concept | 1 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

1776

Deutsche Lufthansa AG

2 152 188

28944

Germanwings GmbH

381 116

36121

European Air Transport Leipzig GmbH

358 714

1389

TUIfly GmbH

216 669

824

Condor Flugdienst GmbH i.I.

205 740

1652

Korean Air Lines Co., Ltd

21 582

8272

ASL Airlines (Switzerland) AG

7 448

10201

SunExpress

1 578

10690

PEGASUS HAVA TASIMACILIGI A.S.

1 350

2840

Volkswagen AirService GmbH

498

26466

DC Aviation GmbH

454

1778

Bundesamt für Infrastruktur, Umweltschutz und Dienstleistungen der Bundeswehr

431

3647

Adolf Würth GmbH & Co KG

159

2833

Viessmann Werke GmbH & Co KG

85

24270

Montenegro Airlines

62

18991

SAP SE

30

567

OBO JET-Charter GmbH

24

14557

Steiner-Film Inh. Siegfried Steiner e.K.

19

967

DAS Direct Air Service GmbH & Co. KG

14

1323

WEKA Flugdienst GmbH

14

6667

Bombardier Aerospace Corporation

13

30605

Wheels Aviation Limited

10

516

Bahag Baus Handelsgesellschaft AG Zug/Schweiz Zweigniederlassung Mannheim

9

14658

Bayerische Motoren Werke Aktiengesellschaft

66

31614

Bombardier Transportation GmbH

11

32953

HeidelbergCement AG

17

037070

Trevo Aviation Ltd.

26

12648

Pacelli-Beteiligungs GmbH & co. KG

4

6802

Aero Personal s.a de c.v.

9

24784

Samsung Techwin Co., Ltd.

2

16761

Jetflight Aviation Inc.

1

33706

Arcas Aviation GmbH & Co. KG

10

35418

Challenge Aero AG

3

34984

AMC Aircraft Management Concept

1

Jäsenvaltio: Kreikka

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 20514 | AEGEAN AIRLINES S.A. | 396 441 |
| 34624 | OLYMPIC AIR | 208 654 |
| 31109 | SKY EXPRESS S.A. | 3 001 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

20514

AEGEAN AIRLINES S.A.

396 441

34624

OLYMPIC AIR

208 654

31109

SKY EXPRESS S.A.

3 001

Jäsenvaltio: Irlanti

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 132 | Aer Lingus Limited | 583 592 |
| 23828 | EMC Ireland | 98 |
| 29120 | Ven Air | 13 |
| 32096 | Prime Aviation JSC | 10 |
| 2079 | Owens-Illinois General inc | 6 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

132

Aer Lingus Limited

583 592

23828

EMC Ireland

98

29120

Ven Air

13

32096

Prime Aviation JSC

10

2079

Owens-Illinois General inc

6

Jäsenvaltio: Italia

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 34831 | Alitalia Società Aerea Italiana S.p.A. | 1 025 637 |
| 8484 | SIRIO S.p.A. | 361 |
| 31311 | MSC Aviation SA | 27 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

34831

Alitalia Società Aerea Italiana S.p.A.

1 025 637

8484

SIRIO S.p.A.

361

31311

MSC Aviation SA

27

Jäsenvaltio: Latvia

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 23085 | A/S "AirBaltic Corporation" | 192 796 |
| 21470 | Smartlynx Airlines | 9 207 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

23085

A/S "AirBaltic Corporation"

192 796

21470

Smartlynx Airlines

9 207

Jäsenvaltio: Luxemburg

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1781 | LUXAIR | 54 596 |
| 26052 | Global Jet Luxembourg | 306 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

1781

LUXAIR

54 596

26052

Global Jet Luxembourg

306

Jäsenvaltio: Malta

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 256 | Air Malta plc | 181 862 |
| 34461 | Comlux Malta Ltd. | 72 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

256

Air Malta plc

181 862

34461

Comlux Malta Ltd.

72

Jäsenvaltio: Alankomaat

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1640 | Koninklijke Luchtvaart Maatschappij N.V. | 784 194 |
| 2723 | Transavia Airlines B.V. | 409 478 |
| 1005 | El Al Israel Airlines Ltd | 1 272 |
| 2440 | Shell Aircraft Limited | 29 |
| 29439 | Liberty Global Europe Management B.V. | 27 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

1640

Koninklijke Luchtvaart Maatschappij N.V.

784 194

2723

Transavia Airlines B.V.

409 478

1005

El Al Israel Airlines Ltd

1 272

2440

Shell Aircraft Limited

29

29439

Liberty Global Europe Management B.V.

27

Jäsenvaltio: Norja

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 22212 | Norwegian Air Shuttle ASA | 827 543 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

22212

Norwegian Air Shuttle ASA

827 543

Jäsenvaltio: Puola

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1763 | POLSKIE LINIE LOTNICZE LOT SPÓŁKA AKCYJNA | 226 673 |
| 36143 | Enter Air spółka z ograniczoną odpowiedzialnością | 132 870 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

1763

POLSKIE LINIE LOTNICZE LOT SPÓŁKA AKCYJNA

226 673

36143

Enter Air spółka z ograniczoną odpowiedzialnością

132 870

Jäsenvaltio: Portugali

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 2656 | Transportes Aéreos Portugueses, S.A. | 525 241 |
| 23781 | Netjets Transportes Aereos SA | 4 460 |
| 32417 | Ibis Participações e Serviços Ltda | 3 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

2656

Transportes Aéreos Portugueses, S.A.

525 241

23781

Netjets Transportes Aereos SA

4 460

32417

Ibis Participações e Serviços Ltda

3

Jäsenvaltio: Romania

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 2658 | S.C. TAROM S.A. | 136 559 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

2658

S.C. TAROM S.A.

136 559

Jäsenvaltio: Espanja

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1475 | IBERIA LAE SA OPERADORA SU | 792 702 |
| 30190 | Vueling Airlines, S.A. | 824 304 |
| 9345 | Air Europa Líneas Aéreas, S.A.U. | 252 480 |
| 11309 | Swiftair SA | 16 917 |
| 6101 | Edelweiss Air AG | 15 813 |
| 32000 | Privilege Style | 13 215 |
| 27226 | Executive Airlines, S.L. | 321 |
| 4402 | Gestair, S.A. | 251 |
| 28586 | Go ahead international | 23 |
| 29804 | PUNTO FA S.L. | 18 |
| 31936 | SQUADRON AVIATION SERVICES, LTD | 2 |
| 4470 | INDUSTRIAS TITAN, S.A. | 12 |
| 36637 | Alba Star, S.A. | 26 142 |
| 40052 | Evelop Airlines, S.L. | 25 785 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

1475

IBERIA LAE SA OPERADORA SU

792 702

30190

Vueling Airlines, S.A.

824 304

9345

Air Europa Líneas Aéreas, S.A.U.

252 480

11309

Swiftair SA

16 917

6101

Edelweiss Air AG

15 813

32000

Privilege Style

13 215

27226

Executive Airlines, S.L.

321

4402

Gestair, S.A.

251

28586

Go ahead international

23

29804

PUNTO FA S.L.

18

31936

SQUADRON AVIATION SERVICES, LTD

2

4470

INDUSTRIAS TITAN, S.A.

12

36637

Alba Star, S.A.

26 142

40052

Evelop Airlines, S.L.

25 785

Jäsenvaltio: Ruotsi

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 2351 | Scandinavian Airlines System SAS | 1 327 208 |
| 21450 | Braathens Regional Aviation AB | 56 569 |
| 1116 | Försvarsmakten | 93 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

2351

Scandinavian Airlines System SAS

1 327 208

21450

Braathens Regional Aviation AB

56 569

1116

Försvarsmakten

93

Jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta

| ETSID | Lentotoiminnan harjoittajan nimi | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 00590 | BRITISH AIRWAYS PLC | 1 349 506 |
| 30131 | TUI Airways Limited | 741 335 |
| 07532 | Jet2.com Limited | 303 689 |
| 5453 | Flybe Limited | 223 596 |
| 12669 | BA CITYFLYER LIMITED | 37 799 |
| 26351 | Air Kilroe Limited (Trading as Eastern Airways) | 24 054 |
| 04744 | Titan Airways Limited | 9 460 |
| 1673 | Kuwait Airways Corporation | 6 307 |
| 17692 | ONUR AIR TASIMACILIK A.S | 2 495 |
| 1801 | MALAYSIA AIRLINES BERHAD | 1 098 |
| 7618 | Gama Aviation (UK) Limited | 508 |
| 26684 | TAG AVIATION UK LTD | 471 |
| 18224 | Uzbekistan Airways | 149 |
| 29929 | ETIHAD AIRWAYS | 232 |
| 201 | Air Canada | 172 |
| 7521 | Formula One Management Limited | 148 |
| 6064 | Dubai Air Wing | 91 |
| 33204 | INEOS Aviation Limited | 119 |
| 23881 | Executive Jet Management, Inc. | 62 |
| 6323 | Banline Aviation Ltd | 41 |
| 9962 | ICELAND FOODS LTD | 28 |
| 1905 | 3M Company | 17 |
| 8849 | Honeywell International, Inc. | 14 |
| 3991 | Sioux Company Ltd | 14 |
| 31943 | AMGEN INC. | 6 |
| 20894 | KOHLER CO | 6 |
| 33938 | AMAC Corporate Jet AG | 7 |
| 4025 | Embraer SA | 7 |
| 29824 | EIE Eagle Inc. Est. | 4 |
| 3751 | The Procter & Gamble Company | 6 |
| 31508 | AL SALAM 319LTD | 3 |
| 28494 | SWISS INTERNATIONAL AIR LINES AG | 289 088 |
| 1703 | Learjet Inc. | 4 |
| 27893 | Merck & Co Inc | 3 |
| 36153 | Bayham Limited | 8 |
| 34153 | Cayley Aviation Ltd. | 2 |
| 46235 | easyJet UK Limited | 1 165 113 |
| 2782 | United Airlines, Inc. | 1 304 |
| 31095 | NetJets Aviation Inc. | 44 |
| 29471 | ExecuJet Europe AG | 137 |
| 2463 | Singapore Airlines Limited | 23 065 |

ETSID

Lentotoiminnan harjoittajan nimi

2020

00590

BRITISH AIRWAYS PLC

1 349 506

30131

TUI Airways Limited

741 335

07532

Jet2.com Limited

303 689

5453

Flybe Limited

223 596

12669

BA CITYFLYER LIMITED

37 799

26351

Air Kilroe Limited (Trading as Eastern Airways)

24 054

04744

Titan Airways Limited

9 460

1673

Kuwait Airways Corporation

6 307

17692

ONUR AIR TASIMACILIK A.S

2 495

1801

MALAYSIA AIRLINES BERHAD

1 098

7618

Gama Aviation (UK) Limited

508

26684

TAG AVIATION UK LTD

471

18224

Uzbekistan Airways

149

29929

ETIHAD AIRWAYS

232

201

Air Canada

172

7521

Formula One Management Limited

148

6064

Dubai Air Wing

91

33204

INEOS Aviation Limited

119

23881

Executive Jet Management, Inc.

62

6323

Banline Aviation Ltd

41

9962

ICELAND FOODS LTD

28

1905

3M Company

17

8849

Honeywell International, Inc.

14

3991

Sioux Company Ltd

14

31943

AMGEN INC.

6

20894

KOHLER CO

6

33938

AMAC Corporate Jet AG

7

4025

Embraer SA

7

29824

EIE Eagle Inc. Est.

4

3751

The Procter & Gamble Company

6

31508

AL SALAM 319LTD

3

28494

SWISS INTERNATIONAL AIR LINES AG

289 088

1703

Learjet Inc.

4

27893

Merck & Co Inc

3

36153

Bayham Limited

8

34153

Cayley Aviation Ltd.

2

46235

easyJet UK Limited

1 165 113

2782

United Airlines, Inc.

1 304

31095

NetJets Aviation Inc.

44

29471

ExecuJet Europe AG

137

2463

Singapore Airlines Limited

23 065

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 6.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 375/57 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 375/57

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Case M.9989 —
  BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 375/09)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | BB Holding Investment S.A. (”BB Holding Investment”, Luxemburg) |
| --- | --- |

—

BB Holding Investment S.A. (”BB Holding Investment”, Luxemburg)

| — | Duferdofin-Nucor S.r.l. (”Duferdofin-Nucor”, Italia), joka on yritysten BB Holding Investment S.A. ja Nucor European Holdings BV määräysvallassa. |
| --- | --- |

—

Duferdofin-Nucor S.r.l. (”Duferdofin-Nucor”, Italia), joka on yritysten BB Holding Investment S.A. ja Nucor European Holdings BV määräysvallassa.

BB Holding Investment hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yrityksessä Duferdofin-Nucor.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | BB Holding Investment: energia-, merenkulku- ja teräsalan yritysten hallinnointi painopisteen ollessa teräsalalla terästuotteiden kaupassa ja jakelussa; |
| --- | --- |

—

BB Holding Investment: energia-, merenkulku- ja teräsalan yritysten hallinnointi painopisteen ollessa teräsalalla terästuotteiden kaupassa ja jakelussa;

| — | Duferdofin-Nucor: hiiliterästuotteiden, kuten aihioiden, teelmien ja pyöröterästen, valmistus ja jakelu, mukaan lukien valmiit pitkät tuotteet, erityisesti raskaat profiilit (palkit). |
| --- | --- |

—

Duferdofin-Nucor: hiiliterästuotteiden, kuten aihioiden, teelmien ja pyöröterästen, valmistus ja jakelu, mukaan lukien valmiit pitkät tuotteet, erityisesti raskaat profiilit (palkit).

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---