# Euroopa Liidu C 345/16.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 345 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik16. oktoober 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 345

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik16. oktoober 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2018–201922.–25. oktoobri 2018. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 324, 27.9.2019 .

  24. oktoobril 2018. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2016. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 331, 28.12.2018 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2018–201922.–25. oktoobri 2018. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 324, 27.9.2019 .

  24. oktoobril 2018. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2016. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 331, 28.12.2018 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 324, 27.9.2019 .

24. oktoobril 2018. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2016. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 331, 28.12.2018 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 23. oktoober 2018 |
| 2020/C 345/01 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta resolutsioon töötajate finantsosaluse rolli kohta töökohtade loomisel ja töötute taasaktiveerimisel (2018/2053(INI)) | 2 |
| | Kolmapäev, 24. oktoober 2018 |
| 2020/C 345/02 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D058360/01 – 2018/2872(RSP)) | 8 |
| 2020/C 345/03 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ja 59122 ühekordset transformatsiooni, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/366/EL (D058361/01 – 2018/2873(RSP)) | 13 |
| | Neljapäev, 25. oktoober 2018 |
| 2020/C 345/04 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon ELi finantshuvide kaitse kohta ning pettusejuhtumite korral raha ja vara tagasinõudmise kohta kolmandatest riikidest (2018/2006(INI)) | 19 |
| 2020/C 345/05 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon neofašistliku vägivalla sagenemise kohta Euroopas (2018/2869(RSP)) | 22 |
| 2020/C 345/06 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon loomade heaolu, antimikroobikumide kasutamise ja broilerite tööstusliku kasvatamise keskkonnamõju kohta (2018/2858(RSP)) | 28 |
| 2020/C 345/07 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon Poolas Katowices toimuva 2018. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP24) kohta (2018/2598(RSP)) | 32 |
| 2020/C 345/08 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi 14. istungjärgu (COP 14) kohta (2018/2791(RSP)) | 45 |
| 2020/C 345/09 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kohta (2018/2034(INI)) | 49 |
| 2020/C 345/10 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon Facebooki kasutajate andmete kasutamise kohta Cambridge Analytica poolt ja selle mõju kohta andmekaitsele (2018/2855(RSP)) | 58 |
| 2020/C 345/11 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon ajakirjaniku Jamal Khashoggi tapmise kohta Saudi Araabia konsulaadis Istanbulis (2018/2885(RSP)) | 67 |
| 2020/C 345/12 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon olukorra kohta Aasovi merel (2018/2870(RSP)) | 71 |
| 2020/C 345/13 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon olukorra kohta Venezuelas (2018/2891(RSP)) | 74 |
| 2020/C 345/14 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon diplomite automaatse vastastikuse tunnustamise edendamise kohta (2018/2838(RSP)) | 78 |
| 2020/C 345/15 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta Euroopa Liidus: aeg tegutseda! (2018/2023(INI)) | 80 |
| 2020/C 345/16 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon üleilmastumise ohjamise kaubandusaspektide kohta (2018/2005(INI)) | 86 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 23. oktoober 2018

2020/C 345/01

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta resolutsioon töötajate finantsosaluse rolli kohta töökohtade loomisel ja töötute taasaktiveerimisel (2018/2053(INI))

2

Kolmapäev, 24. oktoober 2018

2020/C 345/02

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D058360/01 – 2018/2872(RSP))

8

2020/C 345/03

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ja 59122 ühekordset transformatsiooni, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/366/EL (D058361/01 – 2018/2873(RSP))

13

Neljapäev, 25. oktoober 2018

2020/C 345/04

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon ELi finantshuvide kaitse kohta ning pettusejuhtumite korral raha ja vara tagasinõudmise kohta kolmandatest riikidest (2018/2006(INI))

19

2020/C 345/05

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon neofašistliku vägivalla sagenemise kohta Euroopas (2018/2869(RSP))

22

2020/C 345/06

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon loomade heaolu, antimikroobikumide kasutamise ja broilerite tööstusliku kasvatamise keskkonnamõju kohta (2018/2858(RSP))

28

2020/C 345/07

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon Poolas Katowices toimuva 2018. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP24) kohta (2018/2598(RSP))

32

2020/C 345/08

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi 14. istungjärgu (COP 14) kohta (2018/2791(RSP))

45

2020/C 345/09

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kohta (2018/2034(INI))

49

2020/C 345/10

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon Facebooki kasutajate andmete kasutamise kohta Cambridge Analytica poolt ja selle mõju kohta andmekaitsele (2018/2855(RSP))

58

2020/C 345/11

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon ajakirjaniku Jamal Khashoggi tapmise kohta Saudi Araabia konsulaadis Istanbulis (2018/2885(RSP))

67

2020/C 345/12

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon olukorra kohta Aasovi merel (2018/2870(RSP))

71

2020/C 345/13

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon olukorra kohta Venezuelas (2018/2891(RSP))

74

2020/C 345/14

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon diplomite automaatse vastastikuse tunnustamise edendamise kohta (2018/2838(RSP))

78

2020/C 345/15

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta Euroopa Liidus: aeg tegutseda! (2018/2023(INI))

80

2020/C 345/16

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon üleilmastumise ohjamise kaubandusaspektide kohta (2018/2005(INI))

86

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 23. oktoober 2018 |
| 2020/C 345/17 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta otsus Alfonso Luigi Marra eesõigusi ja puutumatust käsitleva järelepärimise kohta (2018/2058(IMM)) | 98 |
| 2020/C 345/18 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta otsus Manolis Kefalogiannise puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2017/2133(IMM)) | 101 |
| 2020/C 345/19 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP)) | 103 |
| | Kolmapäev, 24. oktoober 2018 |
| 2020/C 345/20 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta otsus Steeve Briois’ puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2018/2075(IMM)) | 104 |
| 2020/C 345/21 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta otsus Sophie Monteli puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2018/2076(IMM)) | 106 |
| 2020/C 345/22 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta otsus Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2018/2041(IMM)) | 108 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 23. oktoober 2018

2020/C 345/17

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta otsus Alfonso Luigi Marra eesõigusi ja puutumatust käsitleva järelepärimise kohta (2018/2058(IMM))

98

2020/C 345/18

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta otsus Manolis Kefalogiannise puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2017/2133(IMM))

101

2020/C 345/19

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP))

103

Kolmapäev, 24. oktoober 2018

2020/C 345/20

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta otsus Steeve Briois’ puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2018/2075(IMM))

104

2020/C 345/21

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta otsus Sophie Monteli puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2018/2076(IMM))

106

2020/C 345/22

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta otsus Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2018/2041(IMM))

108

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 23. oktoober 2018 |
| 2020/C 345/23 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Bahama Ühenduse vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Bahama Ühenduse vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, liidu nimel sõlmimise kohta (12389/2017 – C8-0173/2018 – 2017/0169(NLE)) | 110 |
| 2020/C 345/24 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, liidu nimel sõlmimise kohta (12396/2017 – C8-0177/2018 – 2017/0167(NLE)) | 111 |
| 2020/C 345/25 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ning Antigua ja Barbuda vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Antigua ja Barbuda vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, liidu nimel sõlmimise kohta (12383/2017 – C8-0174/2018 – 2017/0171(NLE)) | 112 |
| 2020/C 345/26 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, liidu nimel sõlmimise kohta (12393/2017 – C8-0176/2018 – 2017/0176(NLE)) | 113 |
| 2020/C 345/27 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Barbadose vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, liidu nimel sõlmimise kohta (12386/2017– C8-0175/2018 – 2017/0179(NLE)) | 114 |
| 2020/C 345/28 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, liidu nimel sõlmimise kohta (12399/2017 – C8-0172/2018– 2017/0168(NLE)) | 115 |
| 2020/C 345/29 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Portugali taotlus – EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel) (COM(2018)0621 – C8-0399/2018 – 2018/2223(BUD)) | 116 |
| 2020/C 345/30 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tegevdirektor (N8-0100/2018 – C8-0423/2018 – 2018/0903(NLE)) | 120 |
| 2020/C 345/31 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tegevdirektori asetäitja (N8-0101/2018 – C8-0424/2018 – 2018/0904(NLE)) | 121 |
| 2020/C 345/32 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD)) | 122 |
| 2020/C 345/33 | P8_TA(2018)0398Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse ning majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendid ***IEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi vahendite osas ning parandatakse seda määrust seoses majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahenditega (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))P8_TC1-COD(2018)0265Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse vahendite ning majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendite osas | 198 |
| 2020/C 345/34 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liikmesriikide keskkonnapoliitika alaste teatamiskohustuste ühtlustamise kohta, millega muudetakse direktiive 86/278/EMÜ, 2002/49/EÜ, 2004/35/EÜ, 2007/2/EÜ, 2009/147/EÜ ja 2010/63/EL, määrusi (EÜ) nr 166/2006 ja (EL) nr 995/2010 ning nõukogu määrusi (EÜ) nr 338/97 ja (EÜ) nr 2173/2005 (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD)) | 199 |
| | Kolmapäev, 24. oktoober 2018 |
| 2020/C 345/35 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve projekti kohta (11737/2018 – C8-0410/2018 – 2018/2046(BUD)) | 221 |
| 2020/C 345/36 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006) liikmesriikide struktuurireformide toetamise osas (COM(2017)0826 – C8-0432/2017 – 2017/0336(COD)) | 234 |
| 2020/C 345/37 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Iirimaal (11265/2018 – C8-0388/2018 – 2018/0808(CNS)) | 235 |
| 2020/C 345/38 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Iirimaal (11282/2018 – C8-0389/2018 – 2018/0809(CNS)) | 236 |
| 2020/C 345/39 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Horvaatias (11284/2018 – C8-0390/2018 – 2018/0810(CNS)) | 237 |
| 2020/C 345/40 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD)) | 238 |
| 2020/C 345/41 | P8_TA(2018)0412Schengeni infosüsteemi (SIS) loomine, toimimine ja kasutamine piirikontrolli valdkonnas ***IEuroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist riigipiiri ületamise kontrolli valdkonnas ning millega muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006 (COM(2016)0882 – C8-0533/2016 – 2016/0408(COD))P8_TC1-COD(2016)0408Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist piirikontrolli valdkonnas ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja määrust (EÜ) nr 1987/2006 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006 | 284 |
| 2020/C 345/42 | P8_TA(2018)0413Schengeni infosüsteemi (SIS) loomine, toimimine ja kasutamine politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ***IEuroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1986/2006, nõukogu otsus 2007/533/JSK ja komisjoni otsus 2010/261/EL (COM(2016)0883 – C8-0530/2016 – 2016/0409(COD))P8_TC1-COD(2016)0409Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006 ning komisjoni otsus 2010/261/EL | 285 |
| 2020/C 345/43 | P8_TA(2018)0414Schengeni infosüsteemi kasutamine ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks ***IEuroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Schengeni infosüsteemi kasutamise kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks (COM(2016)0881 – C8-0532/2016 – 2016/0407(COD))P8_TC1-COD(2016)0407Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/... Schengeni infosüsteemi kasutamise kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks | 286 |
| 2020/C 345/44 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/83/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta (COM(2018)0334 – C8-0269/2018 – 2018/0173(CNS)) | 288 |
| | Neljapäev, 25. oktoober 2018 |
| 2020/C 345/45 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kultuuriväärtuste impordi kohta (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD)) | 290 |
| 2020/C 345/46 | P8_TA(2018)0420Inim- ja veterinaarravimitele lubade andmine ja järelevalve ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))P8_TC1-COD(2014)0256Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet, määrust (EÜ) nr 1901/2006 pediaatrias kasutatavate ravimite kohta ning direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta | 334 |
| 2020/C 345/47 | P8_TA(2018)0421Veterinaarravimid ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus veterinaarravimite kohta (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))P8_TC1-COD(2014)0257Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., mis käsitleb veterinaarravimeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/82/EÜ | 335 |
| 2020/C 345/48 | P8_TA(2018)0422Ravimsööda tootmine, turulelaskmine ja kasutamine ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ravimsööda tootmise, turulelaskmise ja kasutamise ning nõukogu direktiivi 90/167/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (COM(2014)0556 – C8-0143/2014 – 2014/0255(COD))P8_TC1-COD(2014)0255Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., mis käsitleb ravimsööda tootmist, turuleviimist ja kasutamist, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 183/2005 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 90/167/EMÜ | 336 |
| 2020/C 345/49 | P8_TA(2018)0423Raskete kaubaveokite maksustamine teatavate infrastruktuuride kasutamise eest ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (COM(2017)0275 – C8-0171/2017 – 2017/0114(COD))P8_TC1-COD(2017)0114Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) .../..., millega muudetakse direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest(EMPs kohaldatav tekst) | 337 |
| 2020/C 345/50 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta (COM(2017)0653 – C8-0393/2017 – 2017/0291(COD)) | 374 |
| 2020/C 345/51 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse läänepiirkonna vete ja sellega piirnevate vete kalavarude majandamise ja nende liikide püügi mitmeaastane kava ning millega muudetakse määrust (EÜ) 2016/1139 (millega kehtestatakse Läänemere mitmeaastane kava) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007 ja (EÜ) nr 1300/2008 (COM(2018)0149– C8-0126/2018– 2018/0074(COD) | 419 |
| 2020/C 345/52 | P8_TA(2018)0426Euroopa Pangandusjärelevalve asukoht ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 Euroopa Pangandusjärelevalve asukoha osas (COM(2017)0734 – C8-0420/2017 – 2017/0326(COD))P8_TC1-COD(2017)0326Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 Euroopa Pangandusjärelevalve asukoha osas | 452 |
| 2020/C 345/53 | P8_TA(2018)0427Euroopa Ravimiameti asukoha üleviimine ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 Euroopa Ravimiameti asukoha osas (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD))P8_TC1-COD(2017)0328Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 Euroopa Ravimiameti asukoha osas | 456 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 23. oktoober 2018

2020/C 345/23

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Bahama Ühenduse vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Bahama Ühenduse vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, liidu nimel sõlmimise kohta (12389/2017 – C8-0173/2018 – 2017/0169(NLE))

110

2020/C 345/24

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, liidu nimel sõlmimise kohta (12396/2017 – C8-0177/2018 – 2017/0167(NLE))

111

2020/C 345/25

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ning Antigua ja Barbuda vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Antigua ja Barbuda vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, liidu nimel sõlmimise kohta (12383/2017 – C8-0174/2018 – 2017/0171(NLE))

112

2020/C 345/26

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, liidu nimel sõlmimise kohta (12393/2017 – C8-0176/2018 – 2017/0176(NLE))

113

2020/C 345/27

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Barbadose vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, liidu nimel sõlmimise kohta (12386/2017– C8-0175/2018 – 2017/0179(NLE))

114

2020/C 345/28

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, liidu nimel sõlmimise kohta (12399/2017 – C8-0172/2018– 2017/0168(NLE))

115

2020/C 345/29

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Portugali taotlus – EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel) (COM(2018)0621 – C8-0399/2018 – 2018/2223(BUD))

116

2020/C 345/30

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tegevdirektor (N8-0100/2018 – C8-0423/2018 – 2018/0903(NLE))

120

2020/C 345/31

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tegevdirektori asetäitja (N8-0101/2018 – C8-0424/2018 – 2018/0904(NLE))

121

2020/C 345/32

Euroopa Parlamendi 23. oktoobril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD))

122

2020/C 345/33

P8_TA(2018)0398Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse ning majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendid ***IEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi vahendite osas ning parandatakse seda määrust seoses majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahenditega (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))P8_TC1-COD(2018)0265Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse vahendite ning majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendite osas

198

2020/C 345/34

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liikmesriikide keskkonnapoliitika alaste teatamiskohustuste ühtlustamise kohta, millega muudetakse direktiive 86/278/EMÜ, 2002/49/EÜ, 2004/35/EÜ, 2007/2/EÜ, 2009/147/EÜ ja 2010/63/EL, määrusi (EÜ) nr 166/2006 ja (EL) nr 995/2010 ning nõukogu määrusi (EÜ) nr 338/97 ja (EÜ) nr 2173/2005 (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD))

199

Kolmapäev, 24. oktoober 2018

2020/C 345/35

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve projekti kohta (11737/2018 – C8-0410/2018 – 2018/2046(BUD))

221

2020/C 345/36

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006) liikmesriikide struktuurireformide toetamise osas (COM(2017)0826 – C8-0432/2017 – 2017/0336(COD))

234

2020/C 345/37

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Iirimaal (11265/2018 – C8-0388/2018 – 2018/0808(CNS))

235

2020/C 345/38

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Iirimaal (11282/2018 – C8-0389/2018 – 2018/0809(CNS))

236

2020/C 345/39

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Horvaatias (11284/2018 – C8-0390/2018 – 2018/0810(CNS))

237

2020/C 345/40

Euroopa Parlamendi 24. oktoobril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD))

238

2020/C 345/41

P8_TA(2018)0412Schengeni infosüsteemi (SIS) loomine, toimimine ja kasutamine piirikontrolli valdkonnas ***IEuroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist riigipiiri ületamise kontrolli valdkonnas ning millega muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006 (COM(2016)0882 – C8-0533/2016 – 2016/0408(COD))P8_TC1-COD(2016)0408Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist piirikontrolli valdkonnas ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja määrust (EÜ) nr 1987/2006 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006

284

2020/C 345/42

P8_TA(2018)0413Schengeni infosüsteemi (SIS) loomine, toimimine ja kasutamine politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ***IEuroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1986/2006, nõukogu otsus 2007/533/JSK ja komisjoni otsus 2010/261/EL (COM(2016)0883 – C8-0530/2016 – 2016/0409(COD))P8_TC1-COD(2016)0409Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006 ning komisjoni otsus 2010/261/EL

285

2020/C 345/43

P8_TA(2018)0414Schengeni infosüsteemi kasutamine ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks ***IEuroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Schengeni infosüsteemi kasutamise kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks (COM(2016)0881 – C8-0532/2016 – 2016/0407(COD))P8_TC1-COD(2016)0407Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/... Schengeni infosüsteemi kasutamise kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks

286

2020/C 345/44

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/83/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta (COM(2018)0334 – C8-0269/2018 – 2018/0173(CNS))

288

Neljapäev, 25. oktoober 2018

2020/C 345/45

Euroopa Parlamendi 25. oktoobril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kultuuriväärtuste impordi kohta (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD))

290

2020/C 345/46

P8_TA(2018)0420Inim- ja veterinaarravimitele lubade andmine ja järelevalve ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))P8_TC1-COD(2014)0256Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet, määrust (EÜ) nr 1901/2006 pediaatrias kasutatavate ravimite kohta ning direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta

334

2020/C 345/47

P8_TA(2018)0421Veterinaarravimid ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus veterinaarravimite kohta (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))P8_TC1-COD(2014)0257Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., mis käsitleb veterinaarravimeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/82/EÜ

335

2020/C 345/48

P8_TA(2018)0422Ravimsööda tootmine, turulelaskmine ja kasutamine ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ravimsööda tootmise, turulelaskmise ja kasutamise ning nõukogu direktiivi 90/167/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (COM(2014)0556 – C8-0143/2014 – 2014/0255(COD))P8_TC1-COD(2014)0255Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., mis käsitleb ravimsööda tootmist, turuleviimist ja kasutamist, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 183/2005 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 90/167/EMÜ

336

2020/C 345/49

P8_TA(2018)0423Raskete kaubaveokite maksustamine teatavate infrastruktuuride kasutamise eest ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (COM(2017)0275 – C8-0171/2017 – 2017/0114(COD))P8_TC1-COD(2017)0114Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) .../..., millega muudetakse direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest(EMPs kohaldatav tekst)

337

2020/C 345/50

Euroopa Parlamendi 25. oktoobril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta (COM(2017)0653 – C8-0393/2017 – 2017/0291(COD))

374

2020/C 345/51

Euroopa Parlamendi 25. oktoobril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse läänepiirkonna vete ja sellega piirnevate vete kalavarude majandamise ja nende liikide püügi mitmeaastane kava ning millega muudetakse määrust (EÜ) 2016/1139 (millega kehtestatakse Läänemere mitmeaastane kava) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007 ja (EÜ) nr 1300/2008 (COM(2018)0149– C8-0126/2018– 2018/0074(COD)

419

2020/C 345/52

P8_TA(2018)0426Euroopa Pangandusjärelevalve asukoht ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 Euroopa Pangandusjärelevalve asukoha osas (COM(2017)0734 – C8-0420/2017 – 2017/0326(COD))P8_TC1-COD(2017)0326Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 Euroopa Pangandusjärelevalve asukoha osas

452

2020/C 345/53

P8_TA(2018)0427Euroopa Ravimiameti asukoha üleviimine ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 Euroopa Ravimiameti asukoha osas (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD))P8_TC1-COD(2017)0328Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 Euroopa Ravimiameti asukoha osas

456

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

16.10.2020

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2018–2019

22.–25. oktoobri 2018. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 324, 27.9.2019.

24. oktoobril 2018. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2016. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 331, 28.12.2018.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 23. oktoober 2018

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/2

---

P8_TA(2018)0400

Töötajate finantsosaluse roll töökohtade loomisel ja töötute taasaktiveerimisel

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta resolutsioon töötajate finantsosaluse rolli kohta töökohtade loomisel ja töötute taasaktiveerimisel (2018/2053(INI))

(2020/C 345/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti artikli 3 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti artikli 3 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 9, milles nõutakse, et EL edendaks kõrget tööhõive taset, tagaks piisava sotsiaalse kaitse, võitleks sotsiaalse tõrjutuse vastu ning tagaks hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge taseme, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 9, milles nõutakse, et EL edendaks kõrget tööhõive taset, tagaks piisava sotsiaalse kaitse, võitleks sotsiaalse tõrjutuse vastu ning tagaks hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge taseme,

| — | võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2015. aasta järeldusi sotsiaalmajanduse kui Euroopa majandusliku ja sotsiaalse arengu olulise teguri edendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2015. aasta järeldusi sotsiaalmajanduse kui Euroopa majandusliku ja sotsiaalse arengu olulise teguri edendamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa jagamismajanduse tegevuskava“ (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa jagamismajanduse tegevuskava“ (COM(2016)0356),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. märtsi 2014. aasta teatist Euroopa majanduse pikaajalise rahastamise kohta (COM(2014)0168), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. märtsi 2014. aasta teatist Euroopa majanduse pikaajalise rahastamise kohta (COM(2014)0168),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. detsembri 2012. aasta teatist „Tegevuskava: Euroopa äriühinguõigus ja äriühingu üldjuhtimine – ajakohane õigusraamistik kaasatumate aktsionäride ja jätkusuutlike äriühingute jaoks“ (COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. detsembri 2012. aasta teatist „Tegevuskava: Euroopa äriühinguõigus ja äriühingu üldjuhtimine – ajakohane õigusraamistik kaasatumate aktsionäride ja jätkusuutlike äriühingute jaoks“ (COM(2012)0740),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta teatist „Ühtse turu akt II. Üheskoos uue majanduskasvu eest“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta teatist „Ühtse turu akt II. Üheskoos uue majanduskasvu eest“ (COM(2012)0573),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovitust tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovitust tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatist „Kõigepealt mõtle väikestele“ Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act“ (COM(2008)0394) ning komisjoni 2008. ja 2009. aasta tööprogramme, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatist „Kõigepealt mõtle väikestele“ Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act“ (COM(2008)0394) ning komisjoni 2008. ja 2009. aasta tööprogramme,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. märtsi 2006. aasta teatist „Ühenduse Lissaboni majanduskasvu ja töökohtade kava rakendamine. Ettevõtete üleminek – järjepidevus läbi uue alguse“ (COM(2006)0117), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. märtsi 2006. aasta teatist „Ühenduse Lissaboni majanduskasvu ja töökohtade kava rakendamine. Ettevõtete üleminek – järjepidevus läbi uue alguse“ (COM(2006)0117),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. juuli 2002. aasta teatist töötajate finantsosaluse edendamise raamistiku kohta (COM(2002)0364) ning Euroopa Parlamendi 5. juuni 2003. aasta resolutsiooni (2) samal teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. juuli 2002. aasta teatist töötajate finantsosaluse edendamise raamistiku kohta (COM(2002)0364) ning Euroopa Parlamendi 5. juuni 2003. aasta resolutsiooni (2) samal teemal,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. oktoobri 2010. aasta arvamust Euroopa töötajate finantsosaluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. oktoobri 2010. aasta arvamust Euroopa töötajate finantsosaluse kohta,

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 14. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni töötajate finantsosaluse kohta ettevõtte tuludes (4) ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (2013/2127(INI)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni töötajate finantsosaluse kohta ettevõtte tuludes (4) ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (2013/2127(INI)),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni tellitud uuringut „Töötajate finantsosalus ettevõtte tuludes“, mis avaldati 2012. aasta septembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni tellitud uuringut „Töötajate finantsosalus ettevõtte tuludes“, mis avaldati 2012. aasta septembris,

| — | võttes arvesse kapitaliturgude liidu tegevuskava vahearuannet, mis avaldati 8. juunil 2017 (COM(2017)0292), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kapitaliturgude liidu tegevuskava vahearuannet, mis avaldati 8. juunil 2017 (COM(2017)0292),

| — | võttes arvesse komisjoni katseprojekti „Töötaja omanduse ja osaluse edendamine“, mille lõplik versioon avaldati 2014. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni katseprojekti „Töötaja omanduse ja osaluse edendamine“, mille lõplik versioon avaldati 2014. aastal,

| — | võttes arvesse PEPPER IV aruannet „Võrdlusuuring töötajate osaluse kohta tuludes ja ettevõtte tulemustes Euroopa Liidu liikmes- ja kandidaatriikides“, mille avaldas 2009. aasta oktoobris Berliini Vabaülikool, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse PEPPER IV aruannet „Võrdlusuuring töötajate osaluse kohta tuludes ja ettevõtte tulemustes Euroopa Liidu liikmes- ja kandidaatriikides“, mille avaldas 2009. aasta oktoobris Berliini Vabaülikool,

| — | võttes arvesse PEPPER III aruannet „Töötajate osaluse edendamine tuludes ja ettevõtte tulemustes Euroopa Liidu liikmes- ja kandidaatriikides“, mille avaldas 2006. aasta juunis Berliini Vabaülikool, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse PEPPER III aruannet „Töötajate osaluse edendamine tuludes ja ettevõtte tulemustes Euroopa Liidu liikmes- ja kandidaatriikides“, mille avaldas 2006. aasta juunis Berliini Vabaülikool,

| — | võttes arvesse sõltumatute ekspertide kõrgetasemelise rühma 18. detsembri 2003. aasta aruannet rahvusvaheliste tõkete kohta, mis takistavad töötajate finantsosaluse kasvu rahvusvahelistes ettevõtetes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sõltumatute ekspertide kõrgetasemelise rühma 18. detsembri 2003. aasta aruannet rahvusvaheliste tõkete kohta, mis takistavad töötajate finantsosaluse kasvu rahvusvahelistes ettevõtetes,

| — | võttes arvesse PEPPER II aruannet „Liikmesriikides töötajate osaluse edendamine kasumis ja ettevõtlustulemustes (sealhulgas aktsiakapitalis)“, mille komisjon avaldas 1997. aasta jaanuaris (COM(1996)0697), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse PEPPER II aruannet „Liikmesriikides töötajate osaluse edendamine kasumis ja ettevõtlustulemustes (sealhulgas aktsiakapitalis)“, mille komisjon avaldas 1997. aasta jaanuaris (COM(1996)0697),

| — | võttes arvesse PEPPER I aruannet pealkirjaga „Töötajate osaluse edendamine tuludes ja ettevõtte tulemustes“, mille avaldasid 1991. aasta märtsis komisjon ja Euroopa Ülikool-Instituut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse PEPPER I aruannet pealkirjaga „Töötajate osaluse edendamine tuludes ja ettevõtte tulemustes“, mille avaldasid 1991. aasta märtsis komisjon ja Euroopa Ülikool-Instituut,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A8-0293/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A8-0293/2018),

| A. | arvestades, et on olemas mitmeid töötajate finantsosaluse mudeleid, mille hulgast tööandja saab valida: kasumi jagamine, individuaalne töötaja osaluse omandus, töötaja omandus koostööl põhinevates mudelites ja töötajate aktsiaomandi kavad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et on olemas mitmeid töötajate finantsosaluse mudeleid, mille hulgast tööandja saab valida: kasumi jagamine, individuaalne töötaja osaluse omandus, töötaja omandus koostööl põhinevates mudelites ja töötajate aktsiaomandi kavad;

| B. | arvestades, et kõige kohasem töötajate finantsosaluse mudel tuleb igal äriühingul ja selle töötajatel hoolikalt valida, võttes igati arvesse konkreetseid riigi tasandi maksustamisreegleid ja sektori konteksti, ning see sõltub peamiselt äriühingu suurusest, aktiivsusest ja seisundist, eriti siis, kui see on noteeritud; arvestades, et ei ole asjakohane välja arendada töötajate finantsosaluse ühetaolist tervikmudelit ELi tasandil; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõige kohasem töötajate finantsosaluse mudel tuleb igal äriühingul ja selle töötajatel hoolikalt valida, võttes igati arvesse konkreetseid riigi tasandi maksustamisreegleid ja sektori konteksti, ning see sõltub peamiselt äriühingu suurusest, aktiivsusest ja seisundist, eriti siis, kui see on noteeritud; arvestades, et ei ole asjakohane välja arendada töötajate finantsosaluse ühetaolist tervikmudelit ELi tasandil;

| C. | arvestades, et 2013. aastal tehtud Euroopa ettevõtete uuringu andmetel (5) võivad kasutatavad töötajate finantsosaluse kavad ettevõtete iseärasustest sõltuvalt suurel määral üksteisest erineda; arvestades, et 62 % Euroopa äriühingutest kasutab ühte või teist muutuvpalga vormi, kasumi jagamise osakaal on 30 % ja grupi töötulemustega seotud tasu 25 %; arvestades, et aktsiaomandi kavasid kasutab vaid 5 % äriühingutest; arvestades, et töötajate finantsosaluse kavad on rohkem levinud era- kui avalikus sektoris (mõne üksiku riigi erandiga), samuti teatavates majandussektorites, eeskätt info- ja kommunikatsioonitehnoloogias, finants- ja kindlustus- ning nõustamissektoris; arvestades, et neid süsteeme kasutavad tõenäolisemalt pigem suuremad kui väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, ning samuti on nende kasutamine levinum väliskapitaliga või hargmaiste ettevõtjate puhul ning äriühingutes, mis paiknevad suure majandusliku tähtsusega või arenenud piirkondades (6); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2013. aastal tehtud Euroopa ettevõtete uuringu andmetel (5) võivad kasutatavad töötajate finantsosaluse kavad ettevõtete iseärasustest sõltuvalt suurel määral üksteisest erineda; arvestades, et 62 % Euroopa äriühingutest kasutab ühte või teist muutuvpalga vormi, kasumi jagamise osakaal on 30 % ja grupi töötulemustega seotud tasu 25 %; arvestades, et aktsiaomandi kavasid kasutab vaid 5 % äriühingutest; arvestades, et töötajate finantsosaluse kavad on rohkem levinud era- kui avalikus sektoris (mõne üksiku riigi erandiga), samuti teatavates majandussektorites, eeskätt info- ja kommunikatsioonitehnoloogias, finants- ja kindlustus- ning nõustamissektoris; arvestades, et neid süsteeme kasutavad tõenäolisemalt pigem suuremad kui väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, ning samuti on nende kasutamine levinum väliskapitaliga või hargmaiste ettevõtjate puhul ning äriühingutes, mis paiknevad suure majandusliku tähtsusega või arenenud piirkondades (6);

| D. | arvestades, et töötajate aktsiaomandi kavad on selline töötajate finantsosaluse vorm, milles kasutatakse vahendusüksust, kes saab töötajate nimel kasutada hääleõigust või muid valitsemise vorme töötajate nimel, kes võivad need vabatahtlikult valida; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et töötajate aktsiaomandi kavad on selline töötajate finantsosaluse vorm, milles kasutatakse vahendusüksust, kes saab töötajate nimel kasutada hääleõigust või muid valitsemise vorme töötajate nimel, kes võivad need vabatahtlikult valida;

| E. | arvestades, et töötajate finantsosaluse kavad, kus töötajad osalevad konsulteerimisel ja otsuste tegemisel, on nii töötajatele kui ka ettevõttele kasulikuks osutunud (7) jätkusuutliku valitsemise, läbipaistvuse, sotsiaaldialoogi, tööandjate ja töötajate vastastikuse austuse ja muude aspektide puhul, nagu töötajate värbamine ja püsimine, motivatsioon, tööga rahulolu ja oskuste arendamine ning üleüldine tulemuslikkus ja kasumlikkus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et töötajate finantsosaluse kavad, kus töötajad osalevad konsulteerimisel ja otsuste tegemisel, on nii töötajatele kui ka ettevõttele kasulikuks osutunud (7) jätkusuutliku valitsemise, läbipaistvuse, sotsiaaldialoogi, tööandjate ja töötajate vastastikuse austuse ja muude aspektide puhul, nagu töötajate värbamine ja püsimine, motivatsioon, tööga rahulolu ja oskuste arendamine ning üleüldine tulemuslikkus ja kasumlikkus;

| F. | arvestades, et töötajate osalemine otsuste tegemisel võiks aidata parandada organisatsiooni tulemuslikkust ja töötajate tööelu kvaliteeti, ning arvestades, et see võiks toimida töökoha innovatsiooni vahendina (8), mis suurendab vastutustunnet, soodustab teabe liikumist ettevõttes ning parandab tööandja ja töötajate vastastikust usaldust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et töötajate osalemine otsuste tegemisel võiks aidata parandada organisatsiooni tulemuslikkust ja töötajate tööelu kvaliteeti, ning arvestades, et see võiks toimida töökoha innovatsiooni vahendina (8), mis suurendab vastutustunnet, soodustab teabe liikumist ettevõttes ning parandab tööandja ja töötajate vastastikust usaldust;

| G. | arvestades, et töötajate finantsosaluse kavadel võiks olla positiivne mõju liikmesriikide majandusele, kui need toetavad ettevõtteid, sealhulgas VKEsid, ja tööturgu; arvestades, et töötajate finantsosalus oma ettevõttes võib aidata suurendada tööga rahulolu, vastutustunnet, tööandjate ja töötajate vastastikust austust ning üleüldist tulemuslikkust ning võib töötajatel aidata leida võimalusi oma koduriikides; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et töötajate finantsosaluse kavadel võiks olla positiivne mõju liikmesriikide majandusele, kui need toetavad ettevõtteid, sealhulgas VKEsid, ja tööturgu; arvestades, et töötajate finantsosalus oma ettevõttes võib aidata suurendada tööga rahulolu, vastutustunnet, tööandjate ja töötajate vastastikust austust ning üleüldist tulemuslikkust ning võib töötajatel aidata leida võimalusi oma koduriikides;

| H. | arvestades, et seoses kapitaliturgude liidu arenguga võib töötajate finantsosalus aidata saavutada kapitaliturgude liidu kaasava majanduskasvu ja majandustegevuse läbipaistvuse eesmärke; arvestades, et töötajate finantsosalus, seostatuna ettevõtete ja liikmesriikide poolt osalejatele pakutava koolitusega, võib aidata ELi tõsta kodanike haritust finantsküsimustes ning potentsiaalselt vähendada nende investeerimistõrksust ja potentsiaalselt suurendada jaeinvesteeringuid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et seoses kapitaliturgude liidu arenguga võib töötajate finantsosalus aidata saavutada kapitaliturgude liidu kaasava majanduskasvu ja majandustegevuse läbipaistvuse eesmärke; arvestades, et töötajate finantsosalus, seostatuna ettevõtete ja liikmesriikide poolt osalejatele pakutava koolitusega, võib aidata ELi tõsta kodanike haritust finantsküsimustes ning potentsiaalselt vähendada nende investeerimistõrksust ja potentsiaalselt suurendada jaeinvesteeringuid;

| I. | arvestades, et Euroopa tööhõivestrateegia ning strateegia „Euroopa 2020“ tähtsaim eesmärk on parandada töökohtade kvaliteeti ja tagada paremad töötingimused; arvestades, et töötajate osaluse suurendamine ettevõtete finantstulemustes ning paremate preemiate pakkumine võib aidata neid eesmärke täita; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa tööhõivestrateegia ning strateegia „Euroopa 2020“ tähtsaim eesmärk on parandada töökohtade kvaliteeti ja tagada paremad töötingimused; arvestades, et töötajate osaluse suurendamine ettevõtete finantstulemustes ning paremate preemiate pakkumine võib aidata neid eesmärke täita;

| J. | arvestades, et on oluline, et töötajate finantsosalusega kaasneks töötajate ulatuslik teavitamine, koolitamine ja nõustamine, et nad oleksid täiel määral teadlikud nende finantsosaluse kavade korrast, millega neil on võimalik liituda, ning et nad saaksid seeläbi kõiki asjaolusid teades hinnata nende kavadega kaasnevaid võimalikke eeliseid ja riske; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et on oluline, et töötajate finantsosalusega kaasneks töötajate ulatuslik teavitamine, koolitamine ja nõustamine, et nad oleksid täiel määral teadlikud nende finantsosaluse kavade korrast, millega neil on võimalik liituda, ning et nad saaksid seeläbi kõiki asjaolusid teades hinnata nende kavadega kaasnevaid võimalikke eeliseid ja riske;

| K. | arvestades, et töötajate finantsosaluse, tõhustatud sotsiaaldialoogi ja strateegilise otsuste tegemisega saaksid tööandjad investeerida oma tööjõu arenguvõimalustesse, aidates sel moel võidelda sotsiaalse tõrjutuse vastu ning tagades koolituse kõrge taseme; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et töötajate finantsosaluse, tõhustatud sotsiaaldialoogi ja strateegilise otsuste tegemisega saaksid tööandjad investeerida oma tööjõu arenguvõimalustesse, aidates sel moel võidelda sotsiaalse tõrjutuse vastu ning tagades koolituse kõrge taseme;

| L. | arvestades, et töötajate kaasamisega otsustusprotsessi võib töötajate finantsosalus, olenevalt kasutatava mudeli iseärasustest, mõnel juhul aidata ettevõtteid, sealhulgas VKEsid, restruktureerimisel ja toimepidevuse kindlustamisel, võimaldades lahendada ettevõtte järgluse ja põlvkondade vahetusega seotud probleeme, eeskätt pereettevõtete puhul; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et töötajate kaasamisega otsustusprotsessi võib töötajate finantsosalus, olenevalt kasutatava mudeli iseärasustest, mõnel juhul aidata ettevõtteid, sealhulgas VKEsid, restruktureerimisel ja toimepidevuse kindlustamisel, võimaldades lahendada ettevõtte järgluse ja põlvkondade vahetusega seotud probleeme, eeskätt pereettevõtete puhul;

| M. | arvestades, et tuleks meeles pidada, et töötajate finantsosalusel on nii positiivseid kui ka negatiivseid külgi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tuleks meeles pidada, et töötajate finantsosalusel on nii positiivseid kui ka negatiivseid külgi;

| N. | arvestades, et töötajate finantsosalus kätkeb endas teatavaid finantsriske, võib aga toimida ka kriisiolukorra leevendajana, võimaldades boonuseid või muid preemiaid ja tagades töötajatele säästetud aktsiate portfelli; arvestades, et eelkõige töötajate aktsiaomandi kavad võivad olla sellise mudeli näide, kus töötajad ostavad välja börsil noteerimata äriühingu, kusjuures eelisostuõiguse protsess võiks töötajatel võimaldada kaitsta oma töökohti, juhul kui väljaostu võimalus on ka teistel äriühingutel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et töötajate finantsosalus kätkeb endas teatavaid finantsriske, võib aga toimida ka kriisiolukorra leevendajana, võimaldades boonuseid või muid preemiaid ja tagades töötajatele säästetud aktsiate portfelli; arvestades, et eelkõige töötajate aktsiaomandi kavad võivad olla sellise mudeli näide, kus töötajad ostavad välja börsil noteerimata äriühingu, kusjuures eelisostuõiguse protsess võiks töötajatel võimaldada kaitsta oma töökohti, juhul kui väljaostu võimalus on ka teistel äriühingutel;

| O. | arvestades, et seetõttu on vaja rakendada meetmeid, et kaitsta töötajaid sellise topeltohu nagu oma töökoha ja investeeritud kapitali kaotamise eest, kui nende tööandjat kriis mõjutab; arvestades, et töötajate finantsosalust ei tohi kasutada selleks, et vähendada töötajate omandatud sotsiaal- ja tööõigusi, ning sellega ei tohi asendada tavapärast põhitöötasu, muid tasuvorme ega sissemakseid pensioniskeemidesse ning see ei tohi olla riskide töötajatele ülekandmise või tööõiguse järgimisest kõrvalehoidumise moodus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et seetõttu on vaja rakendada meetmeid, et kaitsta töötajaid sellise topeltohu nagu oma töökoha ja investeeritud kapitali kaotamise eest, kui nende tööandjat kriis mõjutab; arvestades, et töötajate finantsosalust ei tohi kasutada selleks, et vähendada töötajate omandatud sotsiaal- ja tööõigusi, ning sellega ei tohi asendada tavapärast põhitöötasu, muid tasuvorme ega sissemakseid pensioniskeemidesse ning see ei tohi olla riskide töötajatele ülekandmise või tööõiguse järgimisest kõrvalehoidumise moodus;

| P. | arvestades, et töötajate finantsosaluses osalemine peaks jääma töötajate, eriti VKEde töötajate jaoks vabatahtlikuks, mõjutamata seejuures nende liikuvust tööturul, sotsiaalkindlustust või õigust kollektiivseid meetmeid võtta; arvestades, et seetõttu peaks teave ettevõtte majandusliku olukorra kohta olema alati töötajatele kättesaadav, välja arvatud ärisaladused ja tundlik äriteave, ja töötajad peaksid olema informeeritud töötajate finantsosaluse iga võimaliku mudeli eelistest ja puudustest; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et töötajate finantsosaluses osalemine peaks jääma töötajate, eriti VKEde töötajate jaoks vabatahtlikuks, mõjutamata seejuures nende liikuvust tööturul, sotsiaalkindlustust või õigust kollektiivseid meetmeid võtta; arvestades, et seetõttu peaks teave ettevõtte majandusliku olukorra kohta olema alati töötajatele kättesaadav, välja arvatud ärisaladused ja tundlik äriteave, ja töötajad peaksid olema informeeritud töötajate finantsosaluse iga võimaliku mudeli eelistest ja puudustest;

| Q. | arvestades, et eelarvestiimulid on töötajate finantsosaluse edendamise kesksed osad, mis võivad end ära tasuda keskmise pikkusega kuni pika perioodi jooksul, kui arvestada, et riikidel, kellel on pikaajaline töötajate finantsosaluse traditsioon, on ühtlasi kõige arenenum töötajate omand ja kõige suuremad maksusoodustused; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et eelarvestiimulid on töötajate finantsosaluse edendamise kesksed osad, mis võivad end ära tasuda keskmise pikkusega kuni pika perioodi jooksul, kui arvestada, et riikidel, kellel on pikaajaline töötajate finantsosaluse traditsioon, on ühtlasi kõige arenenum töötajate omand ja kõige suuremad maksusoodustused;

| R. | arvestades, et proaktiivne tööhõivepoliitika, nagu toetus tegeliku füüsilisest isikust ettevõtjana töötamisele ning korrapärasele ja sotsiaalsele ettevõtlusele, on 2013. aasta jaanuaris vastu võetud Euroopa ettevõtluse tegevuskava kohaselt töötute tööturule taasintegreerimise jaoks väga oluline vahend; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et proaktiivne tööhõivepoliitika, nagu toetus tegeliku füüsilisest isikust ettevõtjana töötamisele ning korrapärasele ja sotsiaalsele ettevõtlusele, on 2013. aasta jaanuaris vastu võetud Euroopa ettevõtluse tegevuskava kohaselt töötute tööturule taasintegreerimise jaoks väga oluline vahend;

| S. | arvestades, et praegune Euroopa Sotsiaalfond toetab sotsiaalset ettevõtlust ning sotsiaalset ja solidaarset majandust ning et tulevane Euroopa Sotsiaalfond+ peaks seda jätkama; arvestades, et töötajate finantsosalus võib anda väärtusliku panuse sotsiaal- ja solidaarsusmajanduse arengusse, näiteks investeerimise või rahastamise paremini kättesaadavaks muutmise kaudu; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et praegune Euroopa Sotsiaalfond toetab sotsiaalset ettevõtlust ning sotsiaalset ja solidaarset majandust ning et tulevane Euroopa Sotsiaalfond+ peaks seda jätkama; arvestades, et töötajate finantsosalus võib anda väärtusliku panuse sotsiaal- ja solidaarsusmajanduse arengusse, näiteks investeerimise või rahastamise paremini kättesaadavaks muutmise kaudu;

| T. | arvestades, et töötajate finantsosalus võib olla vastastikku täiendav ELi programmidega, mille otstarve on kapitali kättesaadavuse parandamine, eriti VKEde jaoks, nagu COSME programm, InnovFini programm, programm „Loov Euroopa“ ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et töötajate finantsosalus võib olla vastastikku täiendav ELi programmidega, mille otstarve on kapitali kättesaadavuse parandamine, eriti VKEde jaoks, nagu COSME programm, InnovFini programm, programm „Loov Euroopa“ ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid;

| U. | arvestades, et töötajate finantsosalus võib olla täienduseks Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondile, mille kaudu aidatakse üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste või majandus- ja finantskriisi tulemusel töö kaotanud isikuid, eelkõige meetmetega, mis on suunatud uute oskuste omandamisele ja koolitusele, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisele, ettevõtete loomisele ja ülevõtmisele töötajate poolt; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et töötajate finantsosalus võib olla täienduseks Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondile, mille kaudu aidatakse üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste või majandus- ja finantskriisi tulemusel töö kaotanud isikuid, eelkõige meetmetega, mis on suunatud uute oskuste omandamisele ja koolitusele, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisele, ettevõtete loomisele ja ülevõtmisele töötajate poolt;

| V. | arvestades, et ELi suunised töötajate finantsosaluse kohta võiksid aidata liikmesriikidel välja töötada töötajate finantsosaluse kavade raamistikke, millest võiks kasu olla nii tööandjatele kui ka töötajatele ja mis võiksid aidata suurendada ka üldsuse teadlikkust töötajate finantsosalusest; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ELi suunised töötajate finantsosaluse kohta võiksid aidata liikmesriikidel välja töötada töötajate finantsosaluse kavade raamistikke, millest võiks kasu olla nii tööandjatele kui ka töötajatele ja mis võiksid aidata suurendada ka üldsuse teadlikkust töötajate finantsosalusest;

| 1. | kutsub komisjoni üles kaaluma kohaste soovituste andmist, et julgustada liikmesriike ja ettevõtteid, eelkõige VKEsid, arendama ja pakkuma töötajate finantsosaluse kavasid, millest saaksid kasu nii töötajad kui ka äriühingudja mis oleksid mõlemate huvides; rõhutab, et nende kavadega tuleks






  — | kaitsta töötajate sissetulekutagatisi, |
| --- | --- | --- |

1.

—

kaitsta töötajate sissetulekutagatisi,

| — | tagada, et töötajaid kriisiolukorras ära ei kasutataks; |
| --- | --- |

—

tagada, et töötajaid kriisiolukorras ära ei kasutataks;

| — | tagada, et nendega ei kanta ettevõtlusriski üle töötajatele; |
| --- | --- |

—

tagada, et nendega ei kanta ettevõtlusriski üle töötajatele;

| — | tagada töötajate investeeringute kõrgel tasemel kaitse; |
| --- | --- |

—

tagada töötajate investeeringute kõrgel tasemel kaitse;

| 2. | kutsub liikmesriike üles pakkuma äriühingute ja töötajate seas töötajate omandi edendamisel vabatahtlikke stiimuleid, sealhulgas maksusoodustusi, millega ei eirata riikide maksustamisreegleid, stiimuleid kooskõlas parimate tavadega, toetades samal ajal kõrgeimaid sotsiaalkaitsestandardeid töötajate jaoks ning tagades nende õiguse kollektiivseid meetmeid võtta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toonitab, et töötajate finantsosalus tuleb integreerida töötajate osalemissüsteemi, näiteks ettevõtte otsuste tegemisse, sealhulgas töötajate esindajate kaudu, ning et töötajate finantsosalus ei tohi olla õiglase ja piisava töötasu aseaine ega alternatiiv riiklikule pensionile või kollektiivselt kokkulepitud pensioniskeemidele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni üles rakendama 2014. aasta töötaja omanduse ja osaluse edendamise pilootprojekti lõpparuandesse lisatud viiepunktilist tegevuskava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunnistab seost töötajate finantsosaluse kavasid soodustavate riikliku tasandi seadusandlike meetmete ning neid kasutavate äriühingute ja töötajate arvu vahel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | juhib tähelepanu riikidevahelistele tõketele, millega puutuvad kokku nii töötajad kui ka äriühingud, kes pakuvad selliseid kavasid mitmes liikmesriigis; eelkõige on tegemist lahknevustega õigusaktide vallas ja topeltmaksustamise ohuga, mis võivad põhjustada märkimisväärset halduskulu ja mõjutada töötajate liikumisvabadust, millel on oluline osa võitluses töötuse vastu ning lähenemise ja liikmesriikide vahelise lõimumise tõhustamisel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama teadlikkust, nagu on soovitatud 2014. aasta töötajate omandi ja osaluse edendamise katseprojekti lõpparuandes, kasutama ära teadusprojektide järeldusi ja julgustama parimate tavade piiriülest ülekantavust ning tegema ettepanekuid lihtsate, elementaarsete ja põhiliste tugimudelite kohta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kindlustama eraldi veebisaitide loomise, mis sisaldaksid VKEde ja väga väikestele ettevõtete jaoks kasumi jagamise näidislepinguid, et lihtsustada nende rakendamist, ning teavet sellega seotud riskide kohta ja muud asjaomast materjali; lisaks kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koguma jätkuvalt andmeid finantsosaluse kavade kasutamise ja levimise kohta, aga ka uurima finantsosaluse mõju äriühingu toimimisele, töökvaliteedile ja töötajate hoidmisele, kasutades Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi abi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles abistama ettevõtteid, kes väljendavad huvi töötajate finantsosaluse vastu, lahenduste ja eritoetusmeetmetega, et vältida ülemääraseid haldus- ja arenduskulusid seoses töötajate finantsosaluse rakendamisega, eriti VKEde puhul, ning julgustama selliseid ettevõtjaid nagu pangad ja investeerimisfondid pakkuma lihtsaid töötajate finantsosaluse kavasid, mis sobivad seda tüüpi ettevõtetele, tagades samal ajal, et vahendajad ei kasuta ära kõige väikseimaid ettevõtteid ja et kulusid ei varjata; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama rahandusharidust, et võimestada ELi kodanikke ning suurendada teadlikkust töötajate finantsosaluse mõju kohta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaasama protsessi alguses sotsiaalpartnereid, töötajate omandi organisatsioone ja muid sidusrühmi, et kujundada välja kõige kohasemad töötajate finantsosaluse kavad ja, kui neid kohaseks peetakse, nende üle läbirääkimisi pidama iga tegevuskoha jaoks eraldi, võttes arvesse äriühingu suurust, liiki, selle tööjõudu ja rahanduslikku olukorda, aga ka riiklikke õigusakte ja tavasid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | soovitab, et säästukavade meetmete ja vahendite kohta peetaks läbirääkimisi iga haru tasandil, et teha VKEdele ja väga väikestele ettevõtjatele kättesaadavaks tüüplepingud, mida need ettevõtjad saaksid otse ja hõlpsasti kohaldada; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toonitab, et töötajate finantsosalus peaks olema avatud kõigile töötajatele mittediskrimineerivatel alustel, vaatamata vanusele, soole, kodakondsusele, täistööajaga / osalise tööajaga töökorraldusele jne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | lisab, et töötajate eristamine võib olla põhjendatud töötajate eri vajadustele ja huvidele vastamisega, nagu piiratud aktsiakavad, mis on piiratud tegevjuhtidega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on seisukohal, et töötajate aktsiaomandi kavad peaksid võimaldama töötajal kasutada töötajate aktsiaomandi kava kontot ka muu kui praeguse tööandja omakapitali jaoks, et leevendada kontsentratsiooniriski, eeskätt VKEde puhul; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde, et otsus liituda töötajate finantsosaluse kavadega peaks olema täiel määral vabatahtlik mis tähendab, et töötajate suhtes ei tohiks meetmeid rakendada, kui nad otsustavad mitte ühineda, ja kui nad nõustuvad, peaks nende osalemine põhinema asjakohasel väljaõppel ja töötaja teadlikul nõusolekul, kes on täielikult teadlik oma õigustest, kohustustest ja riskidest, äriühingu olukorrast, iga kava eelistest ja puudustest ning maksudega seotud mõjust, kui ta kavaga liitub, ja tingimustest, mis äriühingust või kavast lahkumise puhul kehtivad; |
| --- | --- |

16.

| 17. | leiab, et töötajate finantsosalus ei tohi asendada ega vähendada tavapärast põhitöötasu ega muid toetusviise, nagu sotsiaalkindlustusmaksed, vaid peaks täiendama kõiki sotsiaal- ja lepinguõigusi, mis on töötajate finantsosaluse rakendamise eeltingimus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on veendunud, et arendada tuleks rohkem seoseid töötajate finantsosaluse ja sotsiaalmajanduse vahel, eriti selliste programmide abil nagu „Loov Euroopa“, mis pakub kuni 25 000 euro suuruseid mikrolaene väikestele äriühingutele ja sotsiaalettevõtjatele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma tööturu kiiret arengut ja muutumist ning sellest tulenevaid probleeme seoses oskuste, digiülemineku, automatiseerimise, varandusliku ebavõrdsuse ja sotsiaalkindlustuse kärbetega ning kaaluma pidevat uute võimaluste loomist töötajate toetamiseks ja kaitsmiseks ning võimaldamaks neil kohanduda ja areneda professionaalselt ja isiklikult; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab töötajate finantsosaluse võimalikku olulist rolli ettevõtlikkuse ja ettevõtluse arendamises, hõlbustades uurimistööd ja juurdepääsu kapitalile, eeskätt uute äriühingute puhul; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toonitab, et kuigi mikroettevõtjatel on enamiku ELi liikmesriikide majandusvaldkondades oluline roll, ei rakendata nende puhul veel töötaja aktsiaomandi toetusmeetmeid; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab heameelt algatuste üle, mida juhivad komisjoni peadirektoraadid, eelkõige DG EMPL, FISMA ja GROW, mis toetavad tööhõivet, VKEsid ja kapitaliturgude liitu, ning nõuab olemasolevate vahendite parimaks ärakasutamiseks kooskõlastatud lähenemisviisi, pidades meeles, et lõplik kasusaaja on Euroopa kodanik; |
| --- | --- |

22.

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  ELT L 307, 18.11.2008, lk 11.

(2)  ELT C 68 E, 18.3.2004, lk 429.

(3)  ELT C 440, 30.12.2015, lk 23.

(4)  ELT C 482, 23.12.2016, lk 41.

(5)  Kolmas Euroopa ettevõtete uuring, Eurofound, 2013.

(6)  „Changes in remuneration and reward systems“ (Muutused tasustamis- ja preemiasüsteemides), Eurofound, 2016.

(7)  Iga-aastane töötajate aktsiaomandi majanduslik ülevaade Euroopa riikide kohta.

(8)  Uuendused töökohal Euroopa äriühingutes, Eurofound, 2016.

---

Kolmapäev, 24. oktoober 2018

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/8

---

P8_TA(2018)0416

Geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 loa pikendamine

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D058360/01 – 2018/2872(RSP))

(2020/C 345/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D058360/01, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D058360/01,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 11 lõiget 3 ja artikli 23 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 11 lõiget 3 ja artikli 23 lõiget 3,

| — | võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 11. septembril 2018 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 11. septembril 2018 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artiklit 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artiklit 11,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 24. jaanuaril 2018. aastal vastu võetud ja 26. veebruaril 2018. aastal avaldatud arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 24. jaanuaril 2018. aastal vastu võetud ja 26. veebruaril 2018. aastal avaldatud arvamust (3),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmisele (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmisele (4),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et 20. oktoobril 2016. aastal esitas Monsanto Europe N.V./S.A. kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 11 ja 23 komisjonile taotluse geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 toiduks ja söödaks kasutamise loa kehtivuse pikendamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 20. oktoobril 2016. aastal esitas Monsanto Europe N.V./S.A. kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 11 ja 23 komisjonile taotluse geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 toiduks ja söödaks kasutamise loa kehtivuse pikendamiseks;

| B. | arvestades, et 24. jaanuaril 2018. aastal võttis EFSA kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu positiivse arvamuse (1), milles ta jõudis järeldusele, et pikendamistaotluse puhul puuduvad tõendid uute ohtude, kokkupuute muutuste või teaduslike ebamäärasuste kohta, mis muudaksid geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 kohta tehtud esialgse riskihindamise järeldusi, mille EFSA võttis vastu 2005. aastal (2); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 24. jaanuaril 2018. aastal võttis EFSA kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu positiivse arvamuse (1), milles ta jõudis järeldusele, et pikendamistaotluse puhul puuduvad tõendid uute ohtude, kokkupuute muutuste või teaduslike ebamäärasuste kohta, mis muudaksid geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 kohta tehtud esialgse riskihindamise järeldusi, mille EFSA võttis vastu 2005. aastal (2);

| C. | arvestades, et oma teadusliku arvamuse kohaselt ei teostanud EFSA ise süstemaatilist kirjanduse otsingut, vaid lihtsalt hindas taotleja tehtud kirjandusotsingut ja tegi selle alusel järelduse, et uusi väljaandeid, mis tõstataksid ohutusküsimusi, ei ole kindlaks tehtud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et oma teadusliku arvamuse kohaselt ei teostanud EFSA ise süstemaatilist kirjanduse otsingut, vaid lihtsalt hindas taotleja tehtud kirjandusotsingut ja tegi selle alusel järelduse, et uusi väljaandeid, mis tõstataksid ohutusküsimusi, ei ole kindlaks tehtud;

| D. | arvestades, et EFSA võttis oma arvamuse vastu, lähtudes eeldusest, et geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 kahe transformatsiooni DNA-järjestus on identne esialgselt hinnatud transformatsioonide järjestusega; arvestades, et taotleja ei ole esitanud seda hüpoteesi toetavaid andmeid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EFSA võttis oma arvamuse vastu, lähtudes eeldusest, et geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 kahe transformatsiooni DNA-järjestus on identne esialgselt hinnatud transformatsioonide järjestusega; arvestades, et taotleja ei ole esitanud seda hüpoteesi toetavaid andmeid;

| E. | arvestades, et geneetiliselt muundatud maisis NK603 × MON 810 tekib valk, mis annab taluvuse glüfosaati sisaldavate herbitsiidide suhtes; arvestades, et Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse – Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud keskus – 20. märtsi 2015. aasta liigituse kohaselt on glüfosaat inimestele tõenäoliselt kantserogeenne aine (5); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et geneetiliselt muundatud maisis NK603 × MON 810 tekib valk, mis annab taluvuse glüfosaati sisaldavate herbitsiidide suhtes; arvestades, et Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse – Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud keskus – 20. märtsi 2015. aasta liigituse kohaselt on glüfosaat inimestele tõenäoliselt kantserogeenne aine (5);

| F. | arvestades, et geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 liitu importimise lubamisega eeldatavalt suureneb selle viljelus mujal, näiteks Argentinas, Brasiilias, Kanadas, Colombias, Jaapanis, Filipiinidel, Lõuna-Aafrikas ja Uruguays, ning vastavalt kasvab glüfosaati sisaldavate herbitsiidide kasutus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 liitu importimise lubamisega eeldatavalt suureneb selle viljelus mujal, näiteks Argentinas, Brasiilias, Kanadas, Colombias, Jaapanis, Filipiinidel, Lõuna-Aafrikas ja Uruguays, ning vastavalt kasvab glüfosaati sisaldavate herbitsiidide kasutus;

| G. | arvestades, et geneetiliselt muundatud maisis NK603 × MON 810 tekib valk Cry1Ab, mille puhul on tegemist Bt-valguga (tuleneb bakterist Bacillus thuringiensis), mis annab resistentsuse teatavate liblikaliste taimekahjurite (Ostrinia nubilalis, Sesamia spp.) suhtes; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et geneetiliselt muundatud maisis NK603 × MON 810 tekib valk Cry1Ab, mille puhul on tegemist Bt-valguga (tuleneb bakterist Bacillus thuringiensis), mis annab resistentsuse teatavate liblikaliste taimekahjurite (Ostrinia nubilalis, Sesamia spp.) suhtes;

| H. | arvestades, et geneetiliselt muundatud Bt-taimede igas rakus, sealhulgas inimeste ja loomade poolt söödavates osades tekib kogu taime eluea jooksul insektitsiidne toksiin; arvestades, et loomade söötmiskatsed näitavad, et geneetiliselt muundatud Bt-taimedel võib olla toksiline mõju (6); arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud taimedes sisalduv Bt-toksiin erineb märgatavalt looduslikult esinevast Bt-toksiinist (7); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et geneetiliselt muundatud Bt-taimede igas rakus, sealhulgas inimeste ja loomade poolt söödavates osades tekib kogu taime eluea jooksul insektitsiidne toksiin; arvestades, et loomade söötmiskatsed näitavad, et geneetiliselt muundatud Bt-taimedel võib olla toksiline mõju (6); arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud taimedes sisalduv Bt-toksiin erineb märgatavalt looduslikult esinevast Bt-toksiinist (7);

| I. | arvestades, et endiselt valmistab muret asjaolu, et liblikalistel taimekahjuritel võib valgu Cry1Ab suhtes välja areneda resistentsus, mis võib põhjustada kahjuritõrje tavade muutmise riikides, kus seda viljeldakse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et endiselt valmistab muret asjaolu, et liblikalistel taimekahjuritel võib valgu Cry1Ab suhtes välja areneda resistentsus, mis võib põhjustada kahjuritõrje tavade muutmise riikides, kus seda viljeldakse;

| J. | arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi; arvestades, et need märkused puudutasid muu hulgas järgmist: puudulik teave praegu kasutatavate liinide kohta; puuduvad andmed, nt MON 810 ja NK603 transformatsioonide horisontaalse geeniülekande võimaluse kohta; puudulik kirjanduse läbivaatamine; osaliselt vananenud andmete loomine; killustatud keskkonnaseire lähenemisviis, mis hõlmab asjaolu, et keskkonda sattunud Cry-valkude püsivust ei jälgitud, Cry-toksiini suhtes ei tehtud keskkonnaga kokkupuute analüüsi ning teosinte kui maisi loodusliku sugulase esinemist Euroopas eirati (8); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi; arvestades, et need märkused puudutasid muu hulgas järgmist: puudulik teave praegu kasutatavate liinide kohta; puuduvad andmed, nt MON 810 ja NK603 transformatsioonide horisontaalse geeniülekande võimaluse kohta; puudulik kirjanduse läbivaatamine; osaliselt vananenud andmete loomine; killustatud keskkonnaseire lähenemisviis, mis hõlmab asjaolu, et keskkonda sattunud Cry-valkude püsivust ei jälgitud, Cry-toksiini suhtes ei tehtud keskkonnaga kokkupuute analüüsi ning teosinte kui maisi loodusliku sugulase esinemist Euroopas eirati (8);

| K. | arvestades, et hoolimata nendest murettekitavatest küsimustest ei nõutud turustamisjärgse järelevalve kava; arvestades, et juhtumipõhist turustamisjärgset keskkonnaseiret ei peetud samuti vajalikuks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hoolimata nendest murettekitavatest küsimustest ei nõutud turustamisjärgse järelevalve kava; arvestades, et juhtumipõhist turustamisjärgset keskkonnaseiret ei peetud samuti vajalikuks;

| L. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 11. septembril 2018 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et 13 liikmesriiki hääletasid vastu, samal ajal kui ainult 11 hääletasid poolt ja neli jäid erapooletuks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 11. septembril 2018 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et 13 liikmesriiki hääletasid vastu, samal ajal kui ainult 11 hääletasid poolt ja neli jäid erapooletuks;

| M. | arvestades, et komisjon mõistis nii oma 22. aprillil 2015 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata) seletuskirjas kui ka 14. veebruaril 2017 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011) seletuskirjas hukka asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on komisjon loa andmise otsused vastu võtnud ilma liikmesriikide komitee toetava arvamuseta ning et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on selle menetluse puhul üldiselt väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidule ja söödale loa andmise otsuste puhul muutunud tavapäraseks; arvestades, et komisjoni president Jean-Claude Juncker on sellist tava juba mitmel korral ebademokraatlikuks nimetanud ja hukka mõistnud (9); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjon mõistis nii oma 22. aprillil 2015 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata) seletuskirjas kui ka 14. veebruaril 2017 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011) seletuskirjas hukka asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on komisjon loa andmise otsused vastu võtnud ilma liikmesriikide komitee toetava arvamuseta ning et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on selle menetluse puhul üldiselt väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidule ja söödale loa andmise otsuste puhul muutunud tavapäraseks; arvestades, et komisjoni president Jean-Claude Juncker on sellist tava juba mitmel korral ebademokraatlikuks nimetanud ja hukka mõistnud (9);

| N. | arvestades, et Euroopa Parlament lükkas 28. oktoobril 2015 esimesel lugemisel (10) tagasi 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, ning palus komisjonil selle tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Parlament lükkas 28. oktoobril 2015 esimesel lugemisel (10) tagasi 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, ning palus komisjonil selle tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 ette nähtud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu on vastuolus liidu õigusega, sest see on vastuolus määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (11) sätestatud üldpõhimõtetega luua alus inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrge kaitstuseastme tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni üles peatama rakendusotsuste vastuvõtmise geneetiliselt muundatud organismide loataotluste kohta, kuni loa andmise korda on muudetud eesmärgiga kõrvaldada puudused kehtivas korras, mis on osutunud ebasobilikuks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  Teaduslik arvamus äriühingu Monsanto esitatud taotluse (taotlus EFSA-GMO-RX-007) kohta – Geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON810 hindamine loa kehtivuse pikendamiseks määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel (taotlus EFSA-GMO-RX-007). EFSA Journal 2018; 16(2):5163: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5163.

(4)

| — | 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110). |
| --- | --- |

—

16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110).

| — | 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (ELT C 399, 24.11.2017, lk 71). |
| --- | --- |

—

16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (ELT C 399, 24.11.2017, lk 71).

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 19). |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 19).

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 17). |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 17).

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 15). |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 15).

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (ELT C 86, 6.3.2018, lk 108). |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (ELT C 86, 6.3.2018, lk 108).

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (ELT C 86, 6.3.2018, lk 111). |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (ELT C 86, 6.3.2018, lk 111).

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (ELT C 215, 19.6.2018, lk 76). |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (ELT C 215, 19.6.2018, lk 76).

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (ELT C 215, 19.6.2018, lk 80). |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (ELT C 215, 19.6.2018, lk 80).

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 seemned (ELT C 215, 19.6.2018, lk 70). |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 seemned (ELT C 215, 19.6.2018, lk 70).

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 seemned (ELT C 215, 19.6.2018, lk 73). |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 seemned (ELT C 215, 19.6.2018, lk 73).

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 215, 19.6.2018, lk 83). |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 215, 19.6.2018, lk 83).

| — | 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 298, 23.8.2018, lk 34). |
| --- | --- |

—

5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 298, 23.8.2018, lk 34).

| — | 17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-40278-9 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 307, 30.8.2018, lk 71). |
| --- | --- |

—

17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-40278-9 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 307, 30.8.2018, lk 71).

| — | 17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB119 (BCS-GHØØ5-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 307, 30.8.2018, lk 67). |
| --- | --- |

—

17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB119 (BCS-GHØØ5-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 307, 30.8.2018, lk 67).

| — | 13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 337, 20.9.2018, lk 54). |
| --- | --- |

—

13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 337, 20.9.2018, lk 54).

| — | 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 346, 27.9.2018, lk 55). |
| --- | --- |

—

4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 346, 27.9.2018, lk 55).

| — | 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 346, 27.9.2018, lk 60). |
| --- | --- |

—

4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 346, 27.9.2018, lk 60).

| — | 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 346, 27.9.2018, lk 122). |
| --- | --- |

—

24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 346, 27.9.2018, lk 122).

| — | 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid (ELT C 346, 27.9.2018, lk 127). |
| --- | --- |

—

24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid (ELT C 346, 27.9.2018, lk 127).

| — | 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud rapsisorte MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ja MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) sisaldavaid, neist koosnevaid või neist toodetud tooteid (ELT C 346, 27.9.2018, lk 133). |
| --- | --- |

—

24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud rapsisorte MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ja MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) sisaldavaid, neist koosnevaid või neist toodetud tooteid (ELT C 346, 27.9.2018, lk 133).

| — | 1. märtsi 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 59122 (DAS-59122-7) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

1. märtsi 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 59122 (DAS-59122-7) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0051).

| — | 1. märtsi 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks MON 87427, MON 89034 ja NK603 transformatsioonidest, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/420/EL (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

1. märtsi 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks MON 87427, MON 89034 ja NK603 transformatsioonidest, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/420/EL (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0052).

| — | 3. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud suhkrupeedist H7-1 (KM-ØØØH71-4) toodetud toidu ja sööda turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

3. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud suhkrupeedist H7-1 (KM-ØØØH71-4) toodetud toidu ja sööda turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0197).

| — | 30. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi GA21 (MON-ØØØ21-9) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

30. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi GA21 (MON-ØØØ21-9) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0221).

| — | 30. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud maisi 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 või geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm 1507, 59122, MON 810 ja NK603 transformatsiooni, koosnevad sellest või on sellest toodetud, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2009/815/EÜ, 2010/428/EL ja 2010/432/EL vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

30. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud maisi 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 või geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm 1507, 59122, MON 810 ja NK603 transformatsiooni, koosnevad sellest või on sellest toodetud, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2009/815/EÜ, 2010/428/EL ja 2010/432/EL vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0222).

(1)  Teaduslik arvamus geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 hindamise kohta loa kehtivuse pikendamiseks määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel (taotlus EFSA-GMO-RX-007). EFSA Journal 2018; 16(2):5163: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5163.

(2)  Geneetiliselt muundatud organismide teaduskomisjoni arvamus äriühingu Monsanto esitatud taotluse (viitenumber EFSA-GMO-UK-2004-01) kohta glüfosaaditolerantse ja kahjuriresistentse geneetiliselt muundatud maisi NK603 × MON 810 toiduks ja söödaks kasutamise eesmärgil turule laskmiseks määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel. The EFSA Journal (2005) 309, 1–22: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.2903/j.efsa.2005.309.

(5)  IARC Monographs Volume 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides (Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse monograafiad, köide 112: viie fosfaatorgaanilise insektitsiidi ja herbitsiidi hindamine), 20. märts 2015: http://monographs.iarc.fr/ENG/Monographs/vol112/mono112.pdf.

(6)  Vt näiteks El-Shamei Z.S., Gab-Alla A.A., Shatta A.A., Moussa E.A., Rayan A.M. „Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn“ (Ajeeb Y.G.). Journal of American Science, 2012, 8(9), lk 1117–1123: https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG.

(7)  Székács A., Darvas B. „Comparative aspects of Cry Toxin Usage in Insect Control“ väljaandes Advanced Technologies for Managing Insect Pests, Ishaaya I., Palli S.R., Horowitz A.R. (toim.), Dordrecht (Madalmaad), Springer, 2012, lk 195–230: https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10.

(8)  Vt EFSA küsimuste loetelu, küsimuse nr EFSA-Q-2017-00028 G lisa,

kättesaadav aadressil: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ListOfQuestionsNoLogin?1&panel=ALL.

(9)  Näiteks Euroopa Parlamendi täiskogu istungi avakõnes, mis on lisatud järgmisele Euroopa Komisjonile antud poliitikasuunistele (Strasbourg, 15. juuli 2014), ja 2016. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus (Strasbourg, 14. september 2016).

(10)  ELT C 355, 20.10.2017, lk 165.

(11)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/13

---

P8_TA(2018)0417

Loa andmine geneetiliselt muundatud maisile MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ja 59122 ühekordset transformatsiooni, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/366/EL (D058361/01 – 2018/2873(RSP))

(2020/C 345/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ja 59122 ühekordset transformatsiooni, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/366/EL, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ja 59122 ühekordset transformatsiooni, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/366/EL,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

| — | võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 11. septembril 2018 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 11. septembril 2018 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artiklit 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artiklit 11,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 28. juunil 2017. aastal vastu võetud ja 1. augustil 2017. aastal avaldatud arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 28. juunil 2017. aastal vastu võetud ja 1. augustil 2017. aastal avaldatud arvamust (3),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmisele (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmisele (4),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et 26. novembril 2013. aastal esitas Monsanto Europe S.A./N.V. Monsato Company nimel kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 15 ja 17 Belgia pädevale riiklikule asutusele taotluse geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks (edaspidi: taotlus); arvestades, et nimetatud taotlus hõlmas ka geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 sisaldavate või sellest koosnevate toodete (mis on ette nähtud muudeks kasutusviisideks kui toiduks ja söödaks kasutamine, välja arvatud viljelemiseks) turule laskmist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 26. novembril 2013. aastal esitas Monsanto Europe S.A./N.V. Monsato Company nimel kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 15 ja 17 Belgia pädevale riiklikule asutusele taotluse geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks (edaspidi: taotlus); arvestades, et nimetatud taotlus hõlmas ka geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 sisaldavate või sellest koosnevate toodete (mis on ette nähtud muudeks kasutusviisideks kui toiduks ja söödaks kasutamine, välja arvatud viljelemiseks) turule laskmist;

| B. | arvestades, et lisaks hõlmas taotlus selliste toodete turule laskmist, mis koosnevad või on valmistatud geneetiliselt muundatud maisis MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 esinevate ühekordsete transformatsioonide 25 alakombinatsioonist või sisaldavad neid; arvestades, et 12 neist alakombinatsioonidest on juba loa saanud; arvestades, et komisjoni rakendusotsus maisi lubamiseks hõlmab 14 alakombinatsiooni; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et lisaks hõlmas taotlus selliste toodete turule laskmist, mis koosnevad või on valmistatud geneetiliselt muundatud maisis MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 esinevate ühekordsete transformatsioonide 25 alakombinatsioonist või sisaldavad neid; arvestades, et 12 neist alakombinatsioonidest on juba loa saanud; arvestades, et komisjoni rakendusotsus maisi lubamiseks hõlmab 14 alakombinatsiooni;

| C. | arvestades, et Monsanto Europe S.A./N.V., juba loa saanud 12 alakombinatsioonist ühe, alakombinatsiooni MON 89034 × MON 88017 loa hoidja, taotles, et komisjon tühistaks otsuse 2011/366/EL ja lisaks selle otsuse komisjoni otsuse reguleerimisalasse; arvestades, et see taotlus rahuldati; arvestades, et sellise lähenemise õiguspärasus on küsitav; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Monsanto Europe S.A./N.V., juba loa saanud 12 alakombinatsioonist ühe, alakombinatsiooni MON 89034 × MON 88017 loa hoidja, taotles, et komisjon tühistaks otsuse 2011/366/EL ja lisaks selle otsuse komisjoni otsuse reguleerimisalasse; arvestades, et see taotlus rahuldati; arvestades, et sellise lähenemise õiguspärasus on küsitav;

| D. | arvestades, et EFSA võttis 28. juunil 2017 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu positiivse arvamuse (5), mis on seotud viie transformatsiooni komplektiga maisiga, varem hinnatud alakombinatsioonidega ja ülejäänud alakombinatsioonidega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EFSA võttis 28. juunil 2017 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu positiivse arvamuse (5), mis on seotud viie transformatsiooni komplektiga maisiga, varem hinnatud alakombinatsioonidega ja ülejäänud alakombinatsioonidega;

| E. | arvestades, et EFSA tunnistab, et ühegi 14 alakombinatsiooni kohta pole konkreetseid andmeid esitatud; arvestades, et paljusid neist pole veel loodudki; arvestades, et EFSA järeldab sellele vaatamata, et kõik alakombinatsioonid on eeldatavalt sama ohutud kui viie transformatsiooni komplektiga mais; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EFSA tunnistab, et ühegi 14 alakombinatsiooni kohta pole konkreetseid andmeid esitatud; arvestades, et paljusid neist pole veel loodudki; arvestades, et EFSA järeldab sellele vaatamata, et kõik alakombinatsioonid on eeldatavalt sama ohutud kui viie transformatsiooni komplektiga mais;

| F. | arvestades, et toksikoloogiauuringuid ei ole tehtud ning mitte ühtegi loomuuringut, mis oleks käsitlenud geneetiliselt muundatud maisi MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ja 59122 või nende alakombinatsioonidega toitmist / söötmist, ei esitatud (6); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et toksikoloogiauuringuid ei ole tehtud ning mitte ühtegi loomuuringut, mis oleks käsitlenud geneetiliselt muundatud maisi MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ja 59122 või nende alakombinatsioonidega toitmist / söötmist, ei esitatud (6);

| G. | arvestades, et kaks asjaomast maisisorti ekspresseerivad valke, mis annavad tolerantsuse glüfosinaatammooniumipõhiste herbitsiidide suhtes (7); arvestades, et glüfosinaat on klassifitseeritud reproduktiivtoksiliseks ning seetõttu kehtivad selle suhtes määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud välistamiskriteeriumid; arvestades, et glüfosinaadi luba kaotas kehtivuse 31. juulil 2018 (8); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kaks asjaomast maisisorti ekspresseerivad valke, mis annavad tolerantsuse glüfosinaatammooniumipõhiste herbitsiidide suhtes (7); arvestades, et glüfosinaat on klassifitseeritud reproduktiivtoksiliseks ning seetõttu kehtivad selle suhtes määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud välistamiskriteeriumid; arvestades, et glüfosinaadi luba kaotas kehtivuse 31. juulil 2018 (8);

| H. | arvestades, et kaks asjaomast maisisorti ekspresseerivad valke, mis annavad tolerantsuse glüfosaadipõhiste herbitsiidide suhtes; arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus – Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud keskus – liigitas 20. märtsil 2015 glüfosaadi tõenäoliselt inimestele kantserogeenseks aineks (9); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kaks asjaomast maisisorti ekspresseerivad valke, mis annavad tolerantsuse glüfosaadipõhiste herbitsiidide suhtes; arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus – Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud keskus – liigitas 20. märtsil 2015 glüfosaadi tõenäoliselt inimestele kantserogeenseks aineks (9);

| I. | arvestades, et geneetiliselt muundatud maisi MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ja 59122 liitu impordi lubamine suurendab eeldatavalt selle viljelust mujal, näiteks Mehhikos ja Lõuna-Koreas, ning vastavalt kasvab glüfosinaatammooniumipõhiste või glüfosaadipõhiste herbitsiidide kasutus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et geneetiliselt muundatud maisi MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ja 59122 liitu impordi lubamine suurendab eeldatavalt selle viljelust mujal, näiteks Mehhikos ja Lõuna-Koreas, ning vastavalt kasvab glüfosinaatammooniumipõhiste või glüfosaadipõhiste herbitsiidide kasutus;

| J. | arvestades, et neli asjaomast maisisorti ekspresseerivad Cry valke, mis on Bt valgud (saadud mikroorganismist Bacillus thuringiensis) ning annavad resistentsuse teatavate kahjurliblikaliste ja mardikaliste taimekahjurite suhtes; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et neli asjaomast maisisorti ekspresseerivad Cry valke, mis on Bt valgud (saadud mikroorganismist Bacillus thuringiensis) ning annavad resistentsuse teatavate kahjurliblikaliste ja mardikaliste taimekahjurite suhtes;

| K. | arvestades, et geneetiliselt muundatud Bt taimede igas rakus – sealhulgas inimeste ja loomade poolt söödavates osades – tekib kogu taime eluea jooksul insektitsiidne toksiin; arvestades, et loomade söötmiskatsed näitavad, et geneetiliselt muundatud Bt taimedel võib olla toksiline mõju (10); arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud taimedes sisalduv Bt toksiin erineb märgatavalt looduslikult esinevast Bt toksiinist (11); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et geneetiliselt muundatud Bt taimede igas rakus – sealhulgas inimeste ja loomade poolt söödavates osades – tekib kogu taime eluea jooksul insektitsiidne toksiin; arvestades, et loomade söötmiskatsed näitavad, et geneetiliselt muundatud Bt taimedel võib olla toksiline mõju (10); arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud taimedes sisalduv Bt toksiin erineb märgatavalt looduslikult esinevast Bt toksiinist (11);

| L. | arvestades, et endiselt tekitab muret sihtliikide resistentsus Cry proteiinide suhtes, mis võib kaasa tuua kahjurite tõrjetavade muutumise riikides, kus seda viljeletakse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et endiselt tekitab muret sihtliikide resistentsus Cry proteiinide suhtes, mis võib kaasa tuua kahjurite tõrjetavade muutumise riikides, kus seda viljeletakse;

| M. | arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi; arvestades, et need märkused puudutasid muu hulgas järgmist: puudulikud katseplaanid, puuduvad uuringud, näiteks toitaineline hindamine või närilistel läbi viidav 90-päevane söötmise uuring; puuduvad või ebapiisavad andmed, nt seoses sündmuste kombinatsiooniga seonduva mõjuga või kaheksa valgu võimaliku koostoimega, mis võivad põhjustada soovimatut mõju; taotleja valed eeldused, näiteks suu kaudu manustatud DNA lagunemise kohta seedekulglas; osaliselt puuduv keskkonnariski hindamine ja ebapiisav keskkonnaseire kava (12); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi; arvestades, et need märkused puudutasid muu hulgas järgmist: puudulikud katseplaanid, puuduvad uuringud, näiteks toitaineline hindamine või närilistel läbi viidav 90-päevane söötmise uuring; puuduvad või ebapiisavad andmed, nt seoses sündmuste kombinatsiooniga seonduva mõjuga või kaheksa valgu võimaliku koostoimega, mis võivad põhjustada soovimatut mõju; taotleja valed eeldused, näiteks suu kaudu manustatud DNA lagunemise kohta seedekulglas; osaliselt puuduv keskkonnariski hindamine ja ebapiisav keskkonnaseire kava (12);

| N. | arvestades, et sõltumatud uuringud tõstatavad samuti probleeme, mis on seotud suurte lünkadega võrdlusanalüüsis, tõsiste lünkadega seoses puuduva toksikoloogiahinnanguga, allergeensuse hindamise ebaselgete tulemustega, kombineeritud mõju puuduliku arvestamisega ning vigase keskkonnariski hindamisega (13); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et sõltumatud uuringud tõstatavad samuti probleeme, mis on seotud suurte lünkadega võrdlusanalüüsis, tõsiste lünkadega seoses puuduva toksikoloogiahinnanguga, allergeensuse hindamise ebaselgete tulemustega, kombineeritud mõju puuduliku arvestamisega ning vigase keskkonnariski hindamisega (13);

| O. | arvestades, et kõigist neist mureküsimustest hoolimata ei pidanud EFSA vajalikuks teostada geneetiliselt muundatud maisist MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ja 59122 ning selle alakombinatsioonidest saadud toidu/sööda üle mingit turustamisjärgset järelevalvet; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kõigist neist mureküsimustest hoolimata ei pidanud EFSA vajalikuks teostada geneetiliselt muundatud maisist MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ja 59122 ning selle alakombinatsioonidest saadud toidu/sööda üle mingit turustamisjärgset järelevalvet;

| P. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 11. septembril 2018 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et 14 liikmesriiki hääletasid vastu, samal ajal kui ainult 11 hääletas poolt ja kolm jäi erapooletuks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 11. septembril 2018 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et 14 liikmesriiki hääletasid vastu, samal ajal kui ainult 11 hääletas poolt ja kolm jäi erapooletuks;

| Q. | arvestades, et komisjon mõistis nii oma 22. aprillil 2015 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata) seletuskirjas kui ka 14. veebruaril 2017 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011) seletuskirjas hukka asjaolu, et pärast määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumist on komisjon loa andmise otsused vastu võtnud ilma liikmesriikide komitee toetava arvamuseta, ja et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis oli varem kogu menetluse puhul väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toiduainete ja loomasööda lubamist käsitlevate otsuste langetamisel muutunud tavapäraseks; arvestades, et komisjoni president Jean-Claude Juncker on sellist tava juba mitmel korral ebademokraatlikuks nimetanud ja hukka mõistnud (14); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et komisjon mõistis nii oma 22. aprillil 2015 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata) seletuskirjas kui ka 14. veebruaril 2017 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011) seletuskirjas hukka asjaolu, et pärast määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumist on komisjon loa andmise otsused vastu võtnud ilma liikmesriikide komitee toetava arvamuseta, ja et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis oli varem kogu menetluse puhul väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toiduainete ja loomasööda lubamist käsitlevate otsuste langetamisel muutunud tavapäraseks; arvestades, et komisjoni president Jean-Claude Juncker on sellist tava juba mitmel korral ebademokraatlikuks nimetanud ja hukka mõistnud (14);

| R. | arvestades, et Euroopa Parlament lükkas 28. oktoobril 2015 esimesel lugemisel tagasi (15)22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, ning palus komisjonil selle tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Parlament lükkas 28. oktoobril 2015 esimesel lugemisel tagasi (15)22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, ning palus komisjonil selle tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 ette nähtud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu on vastuolus liidu õigusega, sest see on vastuolus määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (16) sätestatud üldpõhimõtetega luua alus inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrgel tasemel kaitse tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | leiab konkreetsemalt, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu on vastuolus üldiste toidualaste õigusnormide põhimõtetega, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 178/2002, et kiita heaks sordid, mille kohta ei ole esitatud ohutusandmeid, mida ei ole veel katsetatud või mis ei ole isegi veel loodud; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles peatama rakendusotsuste vastuvõtmise geneetiliselt muundatud organismide loataotluste kohta, kuni loa andmise korda on muudetud, et kõrvaldada puudused kehtivas korras, mis on osutunud ebapiisavaks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  Teaduslik arvamus äriühingu Monsanto Company esitatud taotluse (EFSA-GMO-BE-2013-118) kohta saada luba geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ja selle alakombinatsioonide (päritolust olenemata) toiduks ja söödaks kasutamiseks, importimiseks ja töötlemiseks määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel, EFSA Journal, köide 15, nr 8: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2017.4921

(4)

| — | 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110). |
| --- | --- |

—

16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110).

| — | 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (ELT C 399, 24.11.2017, lk 71). |
| --- | --- |

—

16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (ELT C 399, 24.11.2017, lk 71).

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 19). |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 19).

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 17). |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 17).

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 15). |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 15).

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (ELT C 86, 6.3.2018, lk 108). |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (ELT C 86, 6.3.2018, lk 108).

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (ELT C 86, 6.3.2018, lk 111). |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (ELT C 86, 6.3.2018, lk 111).

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (ELT C 215, 19.6.2018, lk 76). |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (ELT C 215, 19.6.2018, lk 76).

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (ELT C 215, 19.6.2018, lk 80). |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (ELT C 215, 19.6.2018, lk 80).

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 seemned (ELT C 215, 19.6.2018, lk 70). |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 seemned (ELT C 215, 19.6.2018, lk 70).

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 seemned (ELT C 215, 19.6.2018, lk 73). |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 seemned (ELT C 215, 19.6.2018, lk 73).

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 215, 19.6.2018, lk 83). |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 215, 19.6.2018, lk 83).

| — | 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 298, 23.8.2018, lk 34). |
| --- | --- |

—

5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 298, 23.8.2018, lk 34).

| — | 17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-40278-9 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 307, 30.8.2018, lk 71). |
| --- | --- |

—

17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-40278-9 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 307, 30.8.2018, lk 71).

| — | 17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB119 (BCS-GHØØ5-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 307, 30.8.2018, lk 67). |
| --- | --- |

—

17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB119 (BCS-GHØØ5-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 307, 30.8.2018, lk 67).

| — | 13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 337, 20.9.2018, lk 54). |
| --- | --- |

—

13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 337, 20.9.2018, lk 54).

| — | 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 346, 27.9.2018, lk 55). |
| --- | --- |

—

4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 346, 27.9.2018, lk 55).

| — | 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 346, 27.9.2018, lk 60). |
| --- | --- |

—

4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 346, 27.9.2018, lk 60).

| — | 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 346, 27.9.2018, lk 122). |
| --- | --- |

—

24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT C 346, 27.9.2018, lk 122).

| — | 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid (ELT C 346, 27.9.2018, lk 127). |
| --- | --- |

—

24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid (ELT C 346, 27.9.2018, lk 127).

| — | 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud rapsisorte MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ja MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) sisaldavaid, neist koosnevaid või neist toodetud tooteid (ELT C 346, 27.9.2018, lk 133). |
| --- | --- |

—

24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud rapsisorte MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ja MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) sisaldavaid, neist koosnevaid või neist toodetud tooteid (ELT C 346, 27.9.2018, lk 133).

| — | 1. märtsi 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 59122 (DAS-59122-7) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

1. märtsi 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 59122 (DAS-59122-7) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0051).

| — | 1. märtsi 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks MON 87427, MON 89034 ja NK603 transformatsioonidest, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/420/EL (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

1. märtsi 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks MON 87427, MON 89034 ja NK603 transformatsioonidest, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/420/EL (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0052).

| — | 3. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud suhkrupeedist H7-1 (KM-ØØØH71-4) toodetud toidu ja sööda turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

3. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud suhkrupeedist H7-1 (KM-ØØØH71-4) toodetud toidu ja sööda turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0197).

| — | 30. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 1507 (MON-ØØØ21-9) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

30. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 1507 (MON-ØØØ21-9) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0221).

| — | 30. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud maisi 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 või geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm 1507, 59122, MON 810 ja NK603 transformatsiooni, koosnevad sellest või on sellest toodetud, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2009/815/EÜ, 2010/428/EL ja 2010/432/EL vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

30. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud maisi 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 või geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm 1507, 59122, MON 810 ja NK603 transformatsiooni, koosnevad sellest või on sellest toodetud, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2009/815/EÜ, 2010/428/EL ja 2010/432/EL vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0222).

(5)  EFSA GMO komisjon (EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjon), 2017, teaduslik arvamus äriühingu Monsanto Company esitatud taotluse (EFSA-GMO-BE-2013-118) kohta saada luba maisi MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ja selle alakombinatsioonide (päritolust olenemata) toiduks ja söödaks kasutamiseks, importimiseks ja töötlemiseks määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel. EFSA Journal 2017; 15(8):4921, lk 32: https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.4921

(6)  Mida kinnitati eespool osutatud EFSA arvamuses (EFSA Journal 2017; 15(8):4921).

(7)  Mais MON-87427-7 ekspresseerib valku CP4 EPSPS, mis annab tolerantsuse glüfosaadipõhiste herbitsiidide suhtes; mais MON-89Ø34-3 ekspresseerib valke Cry1A.105 ja Cry2Ab2, mis annavad kaitse teatavate kahjurliblikaliste eest; mais DAS-Ø15Ø7-1 ekspresseerib valku Cry1F, mis kaitseb maisi teatavate kahjurliblikaliste eest, ja valku PAT, mis annab tolerantsuse glüfosinaatammooniumipõhiste herbitsiidide suhtes; mais MON-88Ø17-3 ekspresseerib muundatud valku Cry3Bb1, mis kaitseb seda maisi teatavate mardikaliste taimekahjurite eest, ja valku CP4 EPSPS, mis annab sellele tolerantsuse glüfosaadipõhiste herbitsiidide suhtes; mais DAS-59122-7 ekspresseerib valke Cry34Ab1 ja Cry35Ab1, mis kaitsevad maisi teatavate mardikaliste taimekahjurite eest, ja valku PAT, mis annab tolerantsuse glüfosinaatammooniumipõhiste herbitsiidide suhtes.

(8)  http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=EN&selectedID=1436

(9)  Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse monograafiad (IARC Monographs), köide 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides, 20. märts 2015: http://monographs.iarc.fr/ENG/Monographs/vol112/mono112.pdf

(10)  Vt näiteks El-Shamei ZS, Gab-Alla AA, Shatta AA, Moussa EA, Rayan AM, „Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn“ (Ajeeb YG). Journal of American Science, 2012; 8(9), lk 1117–1123: https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG

(11)  Székács A., Darvas B., „Comparative aspects of Cry Toxin Usage in Insect Control“, Ishaaya I., Palli S.R., Horowitz A.R. (toim.), Advanced Technologies for Managing Insect Pests, Dordrecht, Netherlands, Springer, 2012; lk 195–230: https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10

(12)  Vt EFSA küsimuste loetelu, küsimuse nr EFSA-Q-2013-00926 G lisa, kättesaadav aadressil: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ListOfQuestionsNoLogin?1

(13)  Bauer-Panskus, A, Then, C, Testbiotechi kommentaar teaduslikule arvamusele äriühingu Monsanto Company esitatud taotluse (EFSA-GMO-BE-2013-118) kohta saada luba maisi MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ja selle alakombinatsioonide (päritolust olenemata) toiduks ja söödaks kasutamiseks, importimiseks ja töötlemiseks määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel, kättesaadav aadressil: https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize%20MON%2087427%20x%20MON%2089034%20x%201507%20x%20MON%2088017%20x%2059122.pdf

(14)  Näiteks Euroopa Parlamendi täiskogu istungjärgu avakõnes, mis on lisatud järgmisele Euroopa Komisjonile antud poliitikasuunistele (Strasbourg, 15. juuli 2014) ja 2016. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus (Strasbourg, 14. september 2016).

(15)  ELT C 355, 20.10.2017, lk 165.

(16)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

---

Neljapäev, 25. oktoober 2018

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/19

---

P8_TA(2018)0419

ELi finantshuvide kaitse ning pettusejuhtumite korral raha ja vara tagasinõudmine kolmandatest riikidest

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon ELi finantshuvide kaitse kohta ning pettusejuhtumite korral raha ja vara tagasinõudmise kohta kolmandatest riikidest (2018/2006(INI))

(2020/C 345/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kaheksateistkümnendat aastaaruannet (2017. aasta kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kaheksateistkümnendat aastaaruannet (2017. aasta kohta),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. aprilli 2016. aasta teatist käibemaksu tegevuskava kohta (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. aprilli 2016. aasta teatist käibemaksu tegevuskava kohta (COM(2016)0148),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. septembri 2018. aasta aruannet „29. aastaaruanne Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta (2017)“ (COM(2018)0553) ja sellega seotud komisjoni talituste töödokumente (SWD(2018)0381–0386), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. septembri 2018. aasta aruannet „29. aastaaruanne Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta (2017)“ (COM(2018)0553) ja sellega seotud komisjoni talituste töödokumente (SWD(2018)0381–0386),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (lõpparuanne) (5) (CRIM-erikomisjoni resolutsioon) ning oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni korruptsioonivastase võitluse ning CRIM-erikomisjoni resolutsiooni järelmeetmete kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (lõpparuanne) (5) (CRIM-erikomisjoni resolutsioon) ning oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni korruptsioonivastase võitluse ning CRIM-erikomisjoni resolutsiooni järelmeetmete kohta (6),

| — | võttes arvesse aruannet Eurobaromeetri eriuuringu 470 kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruannet Eurobaromeetri eriuuringu 470 kohta,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust tollipettuste vastase võitluse ning ELi omavahendite kaitse kohta (O-000066/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust tollipettuste vastase võitluse ning ELi omavahendite kaitse kohta (O-000066/2018),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0298/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0298/2018),

| A. | arvestades, et ELi finantshuvide kaitse peaks olema kesksel kohal ka ELi poliitikas, mille eesmärk on suurendada kodanike usaldust, tagades nende raha nõuetekohase ja tulemusliku kasutamise; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi finantshuvide kaitse peaks olema kesksel kohal ka ELi poliitikas, mille eesmärk on suurendada kodanike usaldust, tagades nende raha nõuetekohase ja tulemusliku kasutamise;

| B. | arvestades, et liikmesriikide õigus- ja haldussüsteemide mitmekesisus loob pettuste vastu võitlemiseks keerulise keskkonna ning et Euroopa tasandil puuduvad organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemist reguleerivad ühtsed õigusaktid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et liikmesriikide õigus- ja haldussüsteemide mitmekesisus loob pettuste vastu võitlemiseks keerulise keskkonna ning et Euroopa tasandil puuduvad organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemist reguleerivad ühtsed õigusaktid;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 325 lõikes 2 sätestatakse, et „liikmesriigid võtavad liidu finantshuve kahjustavate kelmuste vastu samu meetmeid, mida nad kasutavad omaenda finantshuve kahjustavate kelmuste vastu“; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 325 lõikes 2 sätestatakse, et „liikmesriigid võtavad liidu finantshuve kahjustavate kelmuste vastu samu meetmeid, mida nad kasutavad omaenda finantshuve kahjustavate kelmuste vastu“;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivis 2014/42/EL kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (7) kehtestatakse ELi miinimumeeskirjad vara arestimiseks võimaliku hilisema konfiskeerimise eesmärgil ja vara konfiskeerimiseks kriminaalasjades; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivis 2014/42/EL kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (7) kehtestatakse ELi miinimumeeskirjad vara arestimiseks võimaliku hilisema konfiskeerimise eesmärgil ja vara konfiskeerimiseks kriminaalasjades;

| E. | arvestades, et komisjoni 21. detsembri 2016. aasta ettepanekus võtta vastu määrus, mis käsitleb arestimis- ja konfiskeerimisotsuste vastastikust tunnustamist (menetlus 2016/0412(COD)), nähakse ette liikmesriikidevahelised standarditud koostöövahendid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjoni 21. detsembri 2016. aasta ettepanekus võtta vastu määrus, mis käsitleb arestimis- ja konfiskeerimisotsuste vastastikust tunnustamist (menetlus 2016/0412(COD)), nähakse ette liikmesriikidevahelised standarditud koostöövahendid;

| F. | arvestades, et neid vahendeid ei saa kohaldada kolmandate riikide suhtes; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et neid vahendeid ei saa kohaldada kolmandate riikide suhtes;

| G. | arvestades, et nõukogu määruses (EL) 2017/1939, ja eelkõige selle artiklis 104 nähakse ette koostöövõimalused kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nõukogu määruses (EL) 2017/1939, ja eelkõige selle artiklis 104 nähakse ette koostöövõimalused kolmandate riikidega;

| H. | arvestades, et Euroopa Nõukogu konventsioonis rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise ning terrorismi rahastamise kohta (CETS nr 198), täpsemalt selle artikli 3 lõikes 4 on öeldud, et iga konventsiooniosaline võtab vajalikud seadusandlikud või muud meetmed selleks, et kehtestada nõue, et süüteo toimepanija tõendab seoses riiklikus õiguses määratletud ühe või mitme tõsise rikkumisega eeldatavasti kuritegelikul teel saadud vara või muu konfiskeeritava vara päritolu, kui selline nõue on kooskõlas siseriikliku õigusega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Nõukogu konventsioonis rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise ning terrorismi rahastamise kohta (CETS nr 198), täpsemalt selle artikli 3 lõikes 4 on öeldud, et iga konventsiooniosaline võtab vajalikud seadusandlikud või muud meetmed selleks, et kehtestada nõue, et süüteo toimepanija tõendab seoses riiklikus õiguses määratletud ühe või mitme tõsise rikkumisega eeldatavasti kuritegelikul teel saadud vara või muu konfiskeeritava vara päritolu, kui selline nõue on kooskõlas siseriikliku õigusega;

| I. | arvestades, et piirkondlikul ja ülemaailmsel tasandil on ÜRO ja Euroopa Nõukogu töötanud välja mitmed konfiskeerimise ja varade sissenõudmise konventsioonid ja mehhanismid, sh 31. oktoobri 2003. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastane konventsioon, 15. novembri 2000. aasta rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon, Euroopa Nõukogu 16. mai 2005. aasta konventsioon rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise ning terrorismi rahastamise kohta ja Euroopa Nõukogu 8. novembri 1990. aasta konventsioon rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise kohta; arvestades, et mitmesugustel põhjustel ei võimalda need vahendid siiski alati varastatud vara tõhusalt ja õigeaegselt sisse nõuda; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et piirkondlikul ja ülemaailmsel tasandil on ÜRO ja Euroopa Nõukogu töötanud välja mitmed konfiskeerimise ja varade sissenõudmise konventsioonid ja mehhanismid, sh 31. oktoobri 2003. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastane konventsioon, 15. novembri 2000. aasta rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon, Euroopa Nõukogu 16. mai 2005. aasta konventsioon rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise ning terrorismi rahastamise kohta ja Euroopa Nõukogu 8. novembri 1990. aasta konventsioon rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise kohta; arvestades, et mitmesugustel põhjustel ei võimalda need vahendid siiski alati varastatud vara tõhusalt ja õigeaegselt sisse nõuda;

| J. | arvestades, et EL käsitleb seda küsimust ühe ühise välis- ja julgeolekupoliitika prioriteedina; arvestades, et sellega seoses rakendatakse katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL käsitleb seda küsimust ühe ühise välis- ja julgeolekupoliitika prioriteedina; arvestades, et sellega seoses rakendatakse katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid;

| K. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi) (8) artiklite 1, 3 ja 14 kohaselt on Euroopa Pettustevastasel Ametil õigus viia läbi uurimisi igal pool, kus on kasutatud ELi vahendeid, sh ELilt abi saavates kolmandates riikides; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi) (8) artiklite 1, 3 ja 14 kohaselt on Euroopa Pettustevastasel Ametil õigus viia läbi uurimisi igal pool, kus on kasutatud ELi vahendeid, sh ELilt abi saavates kolmandates riikides;

| L. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 14 kohaselt võib Euroopa Pettustevastane Amet sõlmida halduskoostöölepinguid kolmandate riikide pädevate asutustega, kooskõlastades eelnevalt oma tegevust komisjoni pädevate talituste ja Euroopa välisteenistusega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 14 kohaselt võib Euroopa Pettustevastane Amet sõlmida halduskoostöölepinguid kolmandate riikide pädevate asutustega, kooskõlastades eelnevalt oma tegevust komisjoni pädevate talituste ja Euroopa välisteenistusega;

| 1. | juhib tähelepanu sagedastele pettusejuhtumitele, kus ELi vahendid kaovad, kui vahendeid kantakse üle kolmandatesse riikidesse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et ennetavalt oleks vaja vältida vahendite ülekandmist finantsvahendajate kaudu, kes tegutsevad läbipaistmatus ja koostööd mittetegevas jurisdiktsioonis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib murelikult tähelepanu sellele, et kolmandatest riikidest pärit vahendeid võib petturlikult üle kanda ka ELi; rõhutab, et ÜRO Regioonidevahelise Kuritegevuse ja Õigusküsimuste Uurimise Instituudi poolt läbi viidud ELi rahastatav ettevalmistav meede, mille kaudu toetatakse araabia kevade riike vara sissenõudmise rakendamiseks, peaks viima alalise ja laiema ELi programmini, mille eesmärk on varade sissenõudmise rakendamine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab vajadust siduda vahendite eraldamine tegelike tulusaajate andmete avaldamisega, et hõlbustada pettuse korral vara sissenõudmist; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et EL on seni sõlminud vastastikuse õigusabi lepingud kahjuks ainult mõne kolmanda riigiga (näiteks Jaapan, USA, Norra ja Liechtenstein), hoolimata kahtlustest, et vahendeid kantakse üle ka muudesse jurisdiktsioonidesse; palub komisjonil soodustada jõupingutuste tegemist lepingute sõlmimiseks ELi vahenditest toetust saavate kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab kahetsusväärseks, et paljud liikmesriigid peavad praegu toetuma kahepoolsetele lepingutele ja selle tõsise probleemi käsitlemiseks puudub ühtne ELi lähenemisviis; rõhutab seetõttu vajadust ühtsema lähenemisviisi järele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab, et EL teeks võimalikult kiiresti edusamme Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastase ühendusega (GRECO) ühinemise asjus ja hoiaks Euroopa Parlamenti olukorraga kursis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles olema kolmandate riikidega sõlmitavates lepingutes rangem ja lisama neisse pettusevastased klauslid; peab kahetsusväärseks, et selle kohta, kui palju ELi vahendeid igal aastal raha kolmandatesse riikidesse kandmisega seotud pettusejuhtumite tõttu kaotatakse, puuduvad andmed; palub komisjonil arvutada välja kaotatud ELi vahendite summa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjonil viia läbi riskihindamine seoses õigusaktidega, mis soodustavad ebaseaduslike rahaülekannete tegemist EList väljapoole, ning kaotama nende nõrgad kohad; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles looma standarditud andmete kogumise meetodi, mis oleks kõikide liikmesriikide jaoks ühesugune ja võimaldaks tuvastada vara petturlikult kolmandatesse riikidesse ülekandmist, et luua võimalikult kiiresti keskne ELi andmebaas; rõhutab, et selline mehhanism on rahapesu vastu võitlemiseks juba olemas ning seda saaks laiendada; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et Euroopa Nõukogu 16. mai 2005. aasta konventsioon rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise ning terrorismi rahastamise kohta ning Euroopa Nõukogu 8. novembri 1990. aasta konventsioon rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise kohta on olulised vahendid, mis hõlbustavad kolmandate riikidega vara arestimise ja sissenõudmise alase koostöö tegemist; väljendab heameelt arestimis- ja konfiskeerimisotsuste vastastikust tunnustamist käsitleva määruse ettepaneku üle toimunud läbirääkimiste eduka lõpuleviimise üle ning märgib, et selle peamised elemendid võivad luua kasuliku aluse kolmandate riikidega tehtavaks koostööks nende rahvusvaheliste konventsioonide ja kahepoolsete lepingute kontekstis, mille osaline EL on; |
| --- | --- |

11.

| 12. | peab kahetsusväärseks, et kõik ELi liikmesriigid ei ole nõustunud osalema Euroopa Prokuratuuris; rõhutab, et Euroopa Prokuratuur peab kujunema tulevase vara kolmandatest riikidest sissenõudmise mehhanismi põhiliseks osaliseks, ning toonitab, et see eeldab Euroopa Prokuratuuri tunnustamist pädeva asutusena (vastavalt seda asutust käsitleva määruse artiklile 104) nii olemasolevates kui ka tulevastes lepingutes, mis käsitlevad vastastikust õigusabi ja varade sissenõudmist (sh eelkõige Euroopa Nõukogu ja ÜRO konventsioonides); |
| --- | --- |

12.

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Pettustevastasele Ametile. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  ELT L 198, 28.7.2017, lk 29.

(2)  ELT L 283, 31.10.2017, lk 1.

(3)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

(4)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

(5)  ELT C 208, 10.6.2016, lk 89.

(6)  ELT C 215, 19.6.2018, lk 96.

(7)  ELT L 127, 29.4.2014, lk 39.

(8)  ELT L 248, 18.9.2013, lk 1.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/22

---

P8_TA(2018)0428

Neofašistliku vägivalla sagenemine Euroopas

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon neofašistliku vägivalla sagenemise kohta Euroopas (2018/2869(RSP))

(2020/C 345/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatuse tänapäevaste vormidega tegeleva ÜRO eriraportööri 9. mai 2017. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatuse tänapäevaste vormidega tegeleva ÜRO eriraportööri 9. mai 2017. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 19. detsembri 2016. aasta resolutsiooni 71/179 „Combating glorification of Nazism, neo-Nazism and other practices that contribute to fuelling contemporary forms of racism, racial discrimination, xenophobia and related intolerance“ (Võitlus natsismi, neonatsismi ja muude selliste hoiakute ülistamise vastu, mis soodustavad rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatuse tänapäevaste vormide levikut), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 19. detsembri 2016. aasta resolutsiooni 71/179 „Combating glorification of Nazism, neo-Nazism and other practices that contribute to fuelling contemporary forms of racism, racial discrimination, xenophobia and related intolerance“ (Võitlus natsismi, neonatsismi ja muude selliste hoiakute ülistamise vastu, mis soodustavad rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatuse tänapäevaste vormide levikut),

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni, eriti selle artiklit 14 ja protokolli nr 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni, eriti selle artiklit 14 ja protokolli nr 12,

| — | võttes arvesse rassilise diskrimineerimise kõigi vormide kõrvaldamise rahvusvahelist konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rassilise diskrimineerimise kõigi vormide kõrvaldamise rahvusvahelist konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6 ja 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6 ja 7,

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ (1), millega keelatakse rassilisel ja etnilisel päritolul põhinev diskrimineerimine (rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ (1), millega keelatakse rassilisel ja etnilisel päritolul põhinev diskrimineerimine (rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (4),

| — | võttes arvesse rassismi, ksenofoobia ja muude sallimatuse vormide vastase võitlusega tegeleva ELi kõrgetasemelise töörühma moodustamist 2016. aasta juunis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rassismi, ksenofoobia ja muude sallimatuse vormide vastase võitlusega tegeleva ELi kõrgetasemelise töörühma moodustamist 2016. aasta juunis,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 30. septembri 2014. aasta resolutsiooni neonatsismi ja paremäärmusluse ilmingute vastu võitlemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 30. septembri 2014. aasta resolutsiooni neonatsismi ja paremäärmusluse ilmingute vastu võitlemise kohta,

| — | võttes arvesse ELi väärinfot käsitlevat tegevusjuhendit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi väärinfot käsitlevat tegevusjuhendit,

| — | võttes arvesse internetis leviva vihakõne vastase võitluse tegevusjuhendit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse internetis leviva vihakõne vastase võitluse tegevusjuhendit,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et ELi lepingu artikli 2 kohaselt rajaneb EL väärtustel, nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine; arvestades, et need põhimõtted on ühised kõigile liikmesriikidele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi lepingu artikli 2 kohaselt rajaneb EL väärtustel, nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine; arvestades, et need põhimõtted on ühised kõigile liikmesriikidele;

| B. | arvestades, et tõsiste meetmete puudumine neofašistide ja neonatside rühmituste vastu on teinud võimalikuks praeguse ksenofoobia esiletõusu Euroopas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tõsiste meetmete puudumine neofašistide ja neonatside rühmituste vastu on teinud võimalikuks praeguse ksenofoobia esiletõusu Euroopas;

| C. | arvestades, et avalikult neofašistlikud, neonatslikud ja ksenofoobsed rühmitused ja erakonnad õhutavad ühiskonnas vihkamist ja vägivalda ning tuletavad meile sellega meelde, milleks nad olid suutelised minevikus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et avalikult neofašistlikud, neonatslikud ja ksenofoobsed rühmitused ja erakonnad õhutavad ühiskonnas vihkamist ja vägivalda ning tuletavad meile sellega meelde, milleks nad olid suutelised minevikus;

| D. | arvestades, et internetis leviva vihakõne tagajärjel vallandub sageli vägivald, sealhulgas neofašistlike rühmituste poolt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et internetis leviva vihakõne tagajärjel vallandub sageli vägivald, sealhulgas neofašistlike rühmituste poolt;

| E. | arvestades, et neofašistlikud rühmitused on tapnud tuhandeid inimesi, nende hulgas pagulasi ja sisserändajaid, etnilistesse ja usuvähemustesse kuuluvaid inimesi, LGBTQI-inimesi, inimõiguste kaitsjaid, aktiviste, poliitikuid ja politseinikke; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et neofašistlikud rühmitused on tapnud tuhandeid inimesi, nende hulgas pagulasi ja sisserändajaid, etnilistesse ja usuvähemustesse kuuluvaid inimesi, LGBTQI-inimesi, inimõiguste kaitsjaid, aktiviste, poliitikuid ja politseinikke;

| F. | arvestades, et neofašistlikud rühmitused kasutavad ja kuritarvitavad meie demokraatlikke vahendeid vihkamise ja vägivalla levitamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et neofašistlikud rühmitused kasutavad ja kuritarvitavad meie demokraatlikke vahendeid vihkamise ja vägivalla levitamiseks;

| G. | arvestades, et nagu Europol on teatanud, rõhutas ELi julgeolekuküsimuste eest vastutav volinik Sir Julian King 22. märtsil 2017. aastal oma kõnes Brüsseli 2016. aasta rünnakute mälestusüritusel vägivaldse paremäärmusluse kasvavat ohtu ning kinnitas, et tema andmetel ei ole ühtegi ELi liikmesriiki, keda see mingil moel ei mõjutaks, nimetades eeskätt selle tema sõnul vähemtuntud julgeolekuohu esile toomiseks 2011. aastal Norras toimunud rünnakuid, Ühendkuningriigi parlamendisaadiku Jo Coxi mõrva ning rünnakuid varjupaigakeskuste ja mošeede vastu kogu Euroopas; arvestades, et neofašistide ja neonatside rühmitused eksisteerivad paljudes eri vormides; arvestades, et enamik nendest rühmitustest arvavad teatavad üksikisikud või rühmad ühiskonnast välja; arvestades, et need organisatsioonid kasutavad vähemusrühmade suhtes sageli agressiivset keelt ning üritavad oma käitumist põhjendada sõnavabaduse põhimõttele toetudes; arvestades, et õigus sõnavabadusele ei ole absoluutne; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nagu Europol on teatanud, rõhutas ELi julgeolekuküsimuste eest vastutav volinik Sir Julian King 22. märtsil 2017. aastal oma kõnes Brüsseli 2016. aasta rünnakute mälestusüritusel vägivaldse paremäärmusluse kasvavat ohtu ning kinnitas, et tema andmetel ei ole ühtegi ELi liikmesriiki, keda see mingil moel ei mõjutaks, nimetades eeskätt selle tema sõnul vähemtuntud julgeolekuohu esile toomiseks 2011. aastal Norras toimunud rünnakuid, Ühendkuningriigi parlamendisaadiku Jo Coxi mõrva ning rünnakuid varjupaigakeskuste ja mošeede vastu kogu Euroopas; arvestades, et neofašistide ja neonatside rühmitused eksisteerivad paljudes eri vormides; arvestades, et enamik nendest rühmitustest arvavad teatavad üksikisikud või rühmad ühiskonnast välja; arvestades, et need organisatsioonid kasutavad vähemusrühmade suhtes sageli agressiivset keelt ning üritavad oma käitumist põhjendada sõnavabaduse põhimõttele toetudes; arvestades, et õigus sõnavabadusele ei ole absoluutne;

| H. | arvestades, et inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 30 on selgelt sätestatud, et „[s]elles deklaratsioonis ei tohi midagi tõlgendada kui õiguse andmist mingile riigile, isikurühmale või üksikisikule tegevuseks või teoks, mis on suunatud selles deklaratsioonis välja kuulutatud õiguste ja vabaduste kaotamisele“; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 30 on selgelt sätestatud, et „[s]elles deklaratsioonis ei tohi midagi tõlgendada kui õiguse andmist mingile riigile, isikurühmale või üksikisikule tegevuseks või teoks, mis on suunatud selles deklaratsioonis välja kuulutatud õiguste ja vabaduste kaotamisele“;

| I. | arvestades, et rassilise diskrimineerimise kõigi vormide kõrvaldamise rahvusvahelises konventsioonis kinnitatakse, et selle osalisriigid mõistavad hukka mis tahes propaganda ja organisatsioonid, mis rajanevad ühe rassi, nahavärvuse või etnilise päritoluga isikurühma üleoleku ideel või teoorial; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rassilise diskrimineerimise kõigi vormide kõrvaldamise rahvusvahelises konventsioonis kinnitatakse, et selle osalisriigid mõistavad hukka mis tahes propaganda ja organisatsioonid, mis rajanevad ühe rassi, nahavärvuse või etnilise päritoluga isikurühma üleoleku ideel või teoorial;

| J. | arvestades, et fašismi propageerimine on mitmes liikmesriigis siseriiklike õigusnormide kohaselt keelatud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et fašismi propageerimine on mitmes liikmesriigis siseriiklike õigusnormide kohaselt keelatud;

| K. | arvestades, et Europoli 2018. aasta TE-SAT-aruande kohaselt 2017. aastal paremäärmuslike õiguserikkumiste eest vahistatud inimeste arv peaaegu kahekordistus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Europoli 2018. aasta TE-SAT-aruande kohaselt 2017. aastal paremäärmuslike õiguserikkumiste eest vahistatud inimeste arv peaaegu kahekordistus;

| L. | arvestades, et 22. juulil 2011 hukkus Norra rünnakutes 77 ja sai vigastada 151 inimest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 22. juulil 2011 hukkus Norra rünnakutes 77 ja sai vigastada 151 inimest;

| M. | arvestades, et 16. juunil 2016 mõrvati Ühendkuningriigis Birstallis julmalt Ühendkuningriigi parlamendi liige Jo Cox; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 16. juunil 2016 mõrvati Ühendkuningriigis Birstallis julmalt Ühendkuningriigi parlamendi liige Jo Cox;

| N. | arvestades, et Europoli 2018. aasta TE-SAT-aruande kohaselt teatati 2017. aastal viiest paremäärmuslastele omistatud nurjatud, läbikukkunud või lõpuleviidud terrorirünnakust (5) Ühendkuningriigis; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Europoli 2018. aasta TE-SAT-aruande kohaselt teatati 2017. aastal viiest paremäärmuslastele omistatud nurjatud, läbikukkunud või lõpuleviidud terrorirünnakust (5) Ühendkuningriigis;

| O. | arvestades, et 21. septembril 2018 rünnati fašismivastase meeleavalduse järel Itaalias Baris Euroopa Parlamendi liiget Eleonora Forenzat ja tema assistenti Antonio Perillot; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 21. septembril 2018 rünnati fašismivastase meeleavalduse järel Itaalias Baris Euroopa Parlamendi liiget Eleonora Forenzat ja tema assistenti Antonio Perillot;

| P. | arvestades, et Prantsuse luureteenistus on väljendanud muret selle pärast, et paremäärmuslike vägivaldsete rühmitustega ühineb aina rohkem sõjaväelasi ja õiguskaitsejõudude liikmeid (6); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Prantsuse luureteenistus on väljendanud muret selle pärast, et paremäärmuslike vägivaldsete rühmitustega ühineb aina rohkem sõjaväelasi ja õiguskaitsejõudude liikmeid (6);

| Q. | arvestades, et Euroopa Nõukogu loodud rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjon (ECRI) hoiatas 15. mail 2018. aastal avaldatud aruandes paremäärmusluse ja neofašismi kasvu eest Horvaatias (7); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Nõukogu loodud rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjon (ECRI) hoiatas 15. mail 2018. aastal avaldatud aruandes paremäärmusluse ja neofašismi kasvu eest Horvaatias (7);

| R. | arvestades, et 2017. aasta novembris Poolas toimunud meeleavaldusel kinnitasid Poola paremäärmusliku liikumise ONR (National Radical Camp) liikmed riigi lõunaosas asuva Katowice linna avalikul platsil kuue tolerantsuse, õigusriigi ja teiste euroopalike väärtuste eest seisva Euroopa Parlamendi liikme pildid provisoorsele võllapuule; arvestades, et juhtumi uurimine ei ole küll veel lõppenud, kuid siiani ei ole ühelegi kahtlusalusele süüdistust esitatud, kuigi seda üritust kajastasid mitmed meediaväljaanded ja sellest on ka videosalvestused; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 2017. aasta novembris Poolas toimunud meeleavaldusel kinnitasid Poola paremäärmusliku liikumise ONR (National Radical Camp) liikmed riigi lõunaosas asuva Katowice linna avalikul platsil kuue tolerantsuse, õigusriigi ja teiste euroopalike väärtuste eest seisva Euroopa Parlamendi liikme pildid provisoorsele võllapuule; arvestades, et juhtumi uurimine ei ole küll veel lõppenud, kuid siiani ei ole ühelegi kahtlusalusele süüdistust esitatud, kuigi seda üritust kajastasid mitmed meediaväljaanded ja sellest on ka videosalvestused;

| S. | arvestades, et 2017. aasta novembris korraldasid paremäärmuslikud organisatsioonid Varssavis Poola iseseisvuspäeva puhul suure meeleavalduse, kuhu kogunes rohkem kui 60 000 inimest; arvestades, et meeleavaldajad kandsid plakateid ksenofoobsete hüüdlausetega nagu „vennalike rahvaste valge Euroopa“ ja osal neist kujutati 1930. aastate fašistlikku sümbolit „falanga“; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 2017. aasta novembris korraldasid paremäärmuslikud organisatsioonid Varssavis Poola iseseisvuspäeva puhul suure meeleavalduse, kuhu kogunes rohkem kui 60 000 inimest; arvestades, et meeleavaldajad kandsid plakateid ksenofoobsete hüüdlausetega nagu „vennalike rahvaste valge Euroopa“ ja osal neist kujutati 1930. aastate fašistlikku sümbolit „falanga“;

| T. | arvestades, et Kreekas on endiselt pooleli kohtuprotsess neonatsliku partei Kuldne Koidik üle, mis on süüdistuste kohaselt kuritegelik organisatsioon ning mida süüdistatakse peale Pavlos Fyssase mõrva ka muudes kuritegudes, sealhulgas mõrvakatses; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Kreekas on endiselt pooleli kohtuprotsess neonatsliku partei Kuldne Koidik üle, mis on süüdistuste kohaselt kuritegelik organisatsioon ning mida süüdistatakse peale Pavlos Fyssase mõrva ka muudes kuritegudes, sealhulgas mõrvakatses;

| U. | arvestades, et 21. septembril 2018. aastal mõrvati Ateena kesklinnas jõhkralt LGBTQI-aktivist Zak Kostopoulos; arvestades, et üks süüdistatavaid on väidetavalt seotud paremäärmuslike jõududega; arvestades, et tuleb korralda põhjalik uurimine, et võtta vastusele kõik isikud, kes tema väärkohtlemise ja surma eest vastutavad; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 21. septembril 2018. aastal mõrvati Ateena kesklinnas jõhkralt LGBTQI-aktivist Zak Kostopoulos; arvestades, et üks süüdistatavaid on väidetavalt seotud paremäärmuslike jõududega; arvestades, et tuleb korralda põhjalik uurimine, et võtta vastusele kõik isikud, kes tema väärkohtlemise ja surma eest vastutavad;

| V. | arvestades, et ühele Itaalia meessoost kodanikule mõisteti 12 aasta pikkune vanglakaristus kuue Aafrikast pärit rändaja tulistamise ja haavamise eest rassistliku rünnaku käigus Kesk-Itaalias asuvas linnas Maceratas; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ühele Itaalia meessoost kodanikule mõisteti 12 aasta pikkune vanglakaristus kuue Aafrikast pärit rändaja tulistamise ja haavamise eest rassistliku rünnaku käigus Kesk-Itaalias asuvas linnas Maceratas;

| W. | arvestades, et 2018. aasta septembri keskel Chemnitzis rahu rikkumise eest kinni peetud seitset paremäärmusliku n-ö omakaitserühmituse liiget kahtlustati hiljuti terroriorganisatsiooni Revolution Chemnitz moodustamises; arvestades, et liidumaa prokuröride sõnul muutsid uurijad kriminaalsüüdistuse süüdistuseks terrorismis pärast seda, kui nad olid läbi vaadanud rühmitusesisese suhtluse andmed; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et 2018. aasta septembri keskel Chemnitzis rahu rikkumise eest kinni peetud seitset paremäärmusliku n-ö omakaitserühmituse liiget kahtlustati hiljuti terroriorganisatsiooni Revolution Chemnitz moodustamises; arvestades, et liidumaa prokuröride sõnul muutsid uurijad kriminaalsüüdistuse süüdistuseks terrorismis pärast seda, kui nad olid läbi vaadanud rühmitusesisese suhtluse andmed;

| X. | arvestades, et 7. detsembril 2017. aastal mõisteti Prantsusmaal viis liikumise Génération Identitaire liiget süüdi rassilise ja usulise viha õhutamises; arvestades, et paremäärmuslike rühmitustega, sealhulgas Action Française’iga, seotud isikud kavandasid 2017. aasta presidendivalimiste ajal terrorirünnakuid mitme Prantsuse poliitiku ja mošee vastu; arvestades, et 24. juunil 2018. aastal vahistati kümme paremäärmusliku rühmituse Action des Forces Opérationnelles (AFO) liiget rünnakute kavandamise eest moslemikogukonna liikmete vastu; arvestades, et 14. septembril 2018. aastal mõisteti kaks endist skinheedi süüdi noore üliõpilase ja fašismivastase aktivisti Clément Mérici tapmise eest 2013. aasta juunis; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et 7. detsembril 2017. aastal mõisteti Prantsusmaal viis liikumise Génération Identitaire liiget süüdi rassilise ja usulise viha õhutamises; arvestades, et paremäärmuslike rühmitustega, sealhulgas Action Française’iga, seotud isikud kavandasid 2017. aasta presidendivalimiste ajal terrorirünnakuid mitme Prantsuse poliitiku ja mošee vastu; arvestades, et 24. juunil 2018. aastal vahistati kümme paremäärmusliku rühmituse Action des Forces Opérationnelles (AFO) liiget rünnakute kavandamise eest moslemikogukonna liikmete vastu; arvestades, et 14. septembril 2018. aastal mõisteti kaks endist skinheedi süüdi noore üliõpilase ja fašismivastase aktivisti Clément Mérici tapmise eest 2013. aasta juunis;

| Y. | arvestades, et Hispaanias on praegu uurimise all neonatsliku organisatsiooni Hogar Social Madrid 12 liiget viha õhutamise eest; arvestades, et Hispaania fašistlike rühmituste Falange, Alianza Nacional ja Democracia Nacional liikmed vahistati ja mõisteti Hispaania ülemkohtus süüdi Blanquerna kultuurikeskuse ründamise eest Madridis Kataloonia rahvuspüha tähistamise ajal 2013. aastal; arvestades, et rassismivastane vabaühendus SOS Racismo registreeris 2016. aastal 309 ksenofoobse vägivalla juhtumit; arvestades, et selle organisatsiooni presidendile tehti pärast nendest juhtumitest teada andmist tapmisähvardusi ning ta on hukka mõistnud selle, et nendest kuritegudest teada andmise jaoks puuduvad tõhusad mehhanismid; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Hispaanias on praegu uurimise all neonatsliku organisatsiooni Hogar Social Madrid 12 liiget viha õhutamise eest; arvestades, et Hispaania fašistlike rühmituste Falange, Alianza Nacional ja Democracia Nacional liikmed vahistati ja mõisteti Hispaania ülemkohtus süüdi Blanquerna kultuurikeskuse ründamise eest Madridis Kataloonia rahvuspüha tähistamise ajal 2013. aastal; arvestades, et rassismivastane vabaühendus SOS Racismo registreeris 2016. aastal 309 ksenofoobse vägivalla juhtumit; arvestades, et selle organisatsiooni presidendile tehti pärast nendest juhtumitest teada andmist tapmisähvardusi ning ta on hukka mõistnud selle, et nendest kuritegudest teada andmise jaoks puuduvad tõhusad mehhanismid;

| Z. | arvestades, et diktatuuri ja selle kuritegusid ülistav sihtasutus Francisco Franco Foundation ja Franco perekond on süüdistanud 19 inimest mitmes süüteos, mille eest võidakse karistada kuni 13 aasta pikkuse vangistusega, kuna nad korraldasid rahumeelse ja sümboolse ürituse, mille käigus riputati Pazo de Meiráse mõisahoonele kaks suurt loosungit, millega kutsuti avalikke ametiasutusi üles sekkuma, et see kinnisvara Galicia rahvale tagasi anda; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et diktatuuri ja selle kuritegusid ülistav sihtasutus Francisco Franco Foundation ja Franco perekond on süüdistanud 19 inimest mitmes süüteos, mille eest võidakse karistada kuni 13 aasta pikkuse vangistusega, kuna nad korraldasid rahumeelse ja sümboolse ürituse, mille käigus riputati Pazo de Meiráse mõisahoonele kaks suurt loosungit, millega kutsuti avalikke ametiasutusi üles sekkuma, et see kinnisvara Galicia rahvale tagasi anda;

| AA. | arvestades, et Hispaania Saadikute Kongress võttis vastu ettepaneku viia Francisco Franco põrm mujale tema praegusest hauast nn Langenute Oru sõjamälestusmärgi juures, kuhu on paremäärmuslased hakanud palverännakuid korraldama; arvestades, et kõik säilinud sümbolid või monumendid, millega ülistatakse sõjaväelaste ülestõusu, kodusõda ja Franco diktatuuri, tuleb lõplikult kõrvaldada ja need, mida ei ole võimalik eemaldada, tuleb paigutada õigesse konteksti ja nende tähendust uuesti tõlgendada, et suurendada nii üldsuse teadlikkust ja toetada minevikusündmuste mäletamist; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et Hispaania Saadikute Kongress võttis vastu ettepaneku viia Francisco Franco põrm mujale tema praegusest hauast nn Langenute Oru sõjamälestusmärgi juures, kuhu on paremäärmuslased hakanud palverännakuid korraldama; arvestades, et kõik säilinud sümbolid või monumendid, millega ülistatakse sõjaväelaste ülestõusu, kodusõda ja Franco diktatuuri, tuleb lõplikult kõrvaldada ja need, mida ei ole võimalik eemaldada, tuleb paigutada õigesse konteksti ja nende tähendust uuesti tõlgendada, et suurendada nii üldsuse teadlikkust ja toetada minevikusündmuste mäletamist;

| AB. | arvestades, et neonatslik Põhjamaade Vastupanuliikumine (NMR) korraldab kogu Skandinaavias regulaarselt meeleavaldusi hüüdlauseid karjudes ja organisatsiooni rohevalgeid lippe lehvitades; arvestades, et arvukad NMRi liikmed on süüdi mõistetud tsiviilisikute ja politsei vastu suunatud vägivaldsetes rünnakutes; arvestades, et mitmete pagulaste vastuvõtukeskuste süütamise juhtumite tõttu oli Rootsi valitsus 2015. aastal sunnitud pagulaste majutamiseks mõeldud hoonete asukohta varjama; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et neonatslik Põhjamaade Vastupanuliikumine (NMR) korraldab kogu Skandinaavias regulaarselt meeleavaldusi hüüdlauseid karjudes ja organisatsiooni rohevalgeid lippe lehvitades; arvestades, et arvukad NMRi liikmed on süüdi mõistetud tsiviilisikute ja politsei vastu suunatud vägivaldsetes rünnakutes; arvestades, et mitmete pagulaste vastuvõtukeskuste süütamise juhtumite tõttu oli Rootsi valitsus 2015. aastal sunnitud pagulaste majutamiseks mõeldud hoonete asukohta varjama;

| AC. | arvestades, et igal aasta 16. märtsil kogunevad Riias tuhanded inimesed, et tähistada Läti leegionäride päeva ja austada lätlasi, kes teenisid Relva-SSis; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et igal aasta 16. märtsil kogunevad Riias tuhanded inimesed, et tähistada Läti leegionäride päeva ja austada lätlasi, kes teenisid Relva-SSis;

| AD. | arvestades, et alates 2018. aasta algusest on C14 ja muud paremäärmuslikud rühmitused Ukrainas, näiteks Azovi liikumisega tihedalt seotud riiklik omakaitse (National Militia), Paremsektor, Karpatska Sich ja muud, korduvalt rünnanud romasid ning fašismivastaseid meeleavaldusi, linnavolikogude koosolekuid, üht Amnesty Internationali korraldatud üritust, kunstinäitusi, LGBTQI-üritusi ning naiste õiguste ja keskkonnaaktiviste; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et alates 2018. aasta algusest on C14 ja muud paremäärmuslikud rühmitused Ukrainas, näiteks Azovi liikumisega tihedalt seotud riiklik omakaitse (National Militia), Paremsektor, Karpatska Sich ja muud, korduvalt rünnanud romasid ning fašismivastaseid meeleavaldusi, linnavolikogude koosolekuid, üht Amnesty Internationali korraldatud üritust, kunstinäitusi, LGBTQI-üritusi ning naiste õiguste ja keskkonnaaktiviste;

| 1. | mõistab karmilt hukka neofašistide ja neonatside organisatsioonide terrorirünnakud, mõrvad, psüühilise vägivalla, vägivaldsed füüsilised rünnakud ja marsid, mis on toimunud paljudes ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on sügavalt mures fašismi, rassismi, ksenofoobia ja muude sallimatuse vormide kasvava normaliseerumise pärast Euroopa Liidus ning häiritud teadetest, et mõnedes liikmesriikides toimub poliitiliste juhtide, erakondade ja õiguskaitseasutuste vaheline kokkumäng neofašistide ja neonatsidega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on eriti mures, et neofašistlik vägivald mõjutab ühiskonda tervikuna ja on sihtmärgiks võtnud teatavad vähemused, näiteks mustanahalised eurooplased ja Aafrika päritolu inimesed, juudid, moslemid, romad, kolmandate riikide kodanikud, LGBTI-inimesed ning puudega inimesed; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mõistab karmilt hukka kõik neofašistide vägivaldsed rünnakud poliitikute ja erakonnaliikmete vastu, mille kohta on teateid mitmest liikmesriigist, ning eriti CasaPoundi fašistlike rühmade hiljutise rünnaku Euroopa Parlamendi liikme Eleonora Forenza, tema assistendi Antonio Perillo ja teiste 21. septembril 2018. aastal Itaalias Baris fašismi- ja rassismivastasel meeleavaldusel osalenute vastu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on tõsiselt mures, et neofašistide ja neonatside rühmitused tegutsevad mõnes liikmesriigis karistamatult, ning rõhutab, et selline karistamatuse tunne on üks põhjuseid, mis selgitab teatavate paremäärmuslike organisatsioonide vägivaldse tegevuse murettekitavat esiletõusu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | täheldab murettekitavat suundumust, et neofašistide ja neonatside rühmitused kasutavad organiseerumiseks ja strateegia kavandamiseks kogu Euroopa Liidus sotsiaalmeediat ja internetti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | peab kahetsusväärseks, et mõnes liikmesriigis on avalik-õiguslik ringhääling muutunud ühe erakonna propagandakanaliks, kust opositsioon ja ühiskonna vähemusrühmad on sageli välja jäetud ja kus isegi õhutatakse vägivalda; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et fašistlik ideoloogia ja sallimatus on alati seotud rünnakuga demokraatia vastu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub liikmesriikidel mõista karmilt hukka poliitikute ja ametiisikute vihakuriteod ja -kõne ning patuoinaste otsimise kõikidel tasanditel ja kõikides meediakanalites ning karistada selle eest, kuna selline tegevus normaliseerib ja suurendab ühiskonnas vihkamist ja vägivalda; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub liikmesriike üles võtma täiendavaid meetmeid vihakõne ja vihakuritegude takistamiseks, hukkamõistmiseks ja nende vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja sotsiaalmeediaettevõtjaid üles võtma koostöös kodanikuühiskonna organisatsioonidega riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil vastumeetmeid rassismi, fašismi ja ksenofoobia levikule internetis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub liikmesriike üles vihakuritegusid, sealhulgas konkreetselt ksenofoobia eri vormidest ajendatud kuritegusid uurima ja nende toimepanijaid vastutusele võtma ning jagama parimaid tavasid vihakuritegude tuvastamiseks ja uurimiseks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palub liikmesriikidel näha ette ja tagada piisav toetus rassistlike või ksenofoobsete kuritegude ja vihakuritegude ohvritele, samuti kaitsta kõiki kuritegude toimepanijate vastu tunnistajaid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub liikmesriike üles moodustama politseijõududes vihakuritegude vastaseid üksusi; kutsub politseijõude üles tagama, et nende töötajad ei osale üheski rassistlikus, ksenofoobses või diskrimineerivas teos ning et kõiki selliseid tegusid uuritakse ja vastutavad isikud antakse kohtu alla; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub komisjonil kutsuda kodanikuühiskonna organisatsioone üles jälgima vihakõnet ja vihakuritegusid liikmesriikides ning nendest teada andma; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toetab, tunnustab ja nõuab fašismi, rassismi, ksenofoobia ja muude sallimatuse vormidega võitlevate kogukonnarühmade ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaitsmist; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab ELi diskrimineerimisvastaste õigusaktide konsolideerimist, sealhulgas olemasolevate õigusaktide ülevõtmist ja rakendamist ning uute õigusaktide, sealhulgas võrdse kohtlemise direktiivi vastuvõtmist; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde, et nõukogu raamotsusega 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega, mille rakendamise tähtaeg oli 2010. aasta novembris, nähakse ette õiguslik alus juriidilistele isikutele vähemusrühma vastu suunatud vägivallale või vihkamisele avaliku kihutamise eest karistuste määramiseks, milleks võib olla näiteks riiklike hüvitiste saamise õigusest ilmajätmine, äritegevuse keeld, kohtuliku järelevalve alla võtmine või sundlõpetamine; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab, et komisjon ajakohastaks oma 2014. aasta aruannet eespool osutatud nõukogu raamotsuse rakendamise kohta ning algataks rikkumismenetlused nende liikmesriikide suhtes, kes ei ole otsuse sätteid täitnud; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid nõukogu raamotsuse sätete järgimise, astuksid vastu organisatsioonidele, kes levitavad avalikus ruumis ja internetis vaenu ja vägivalda, ning keelustaksid otsustavalt kõik natsismi ja fašismi kiitvad ja ülistavad neofašistide ja neonatside rühmitused ning muud sihtasutused või ühendused, austades seejuures riigi õiguskorda ja kohtupädevust; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab võitluses fašismi, rassismi, ksenofoobia ja muude sallimatuse vormidega õiguskaitseasutuste, luureasutuste, kohtute ja kodanikuühiskonna organisatsioonide täielikku ja õigeaegset koostööd; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub liikmesriike üles järgima Euroopa Nõukogu soovitusi neonatsismi ja paremäärmusluse ilmingute vastu võitlemise kohta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palub liikmesriikidel anda õiguskaitseametnikele kohtusüsteemi kõikidel tasanditel kohustuslikku inimõigustepõhist ja teenustele suunatud tööalast koolitust; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub liikmesriike üles keskenduma ennetamisele hariduse, teadlikkuse suurendamise ja parimate tavade vahetamise kaudu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub liikmesriike ja riiklikke spordiliite, eriti jalgpalliklubisid, võitlema rassismi, fašismi ja ksenofoobia probleemi vastu staadionidel ja spordikultuuris, mõistes nende tegude eest vastutajad hukka ja karistades neid ning edendades noortele fännidele suunatud positiivset haridustegevust koostöös koolide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ergutab liikmesriike pakkuma avalik-õigusliku ringhäälingu ja meediatöötajatele koolitust, et kasvatada nende teadlikkust neofašistide ja neonatside rühmituste ohvrite probleemidest ja diskrimineerimisest; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palub liikmesriikidel luua riiklikud väljaastumisprogrammid, et aidata inimestel lahkuda vägivaldsetest neofašistide ja neonatside rühmitustest; rõhutab, et sellised programmid peaksid minema palju kaugemale üks-ühele sekkumisest ning hõlmama pikaajalist toetust neile, kellel on raskusi töö leidmisel, enda uues kohas sisseseadmisel ning uute ja turvaliste sotsiaalvõrgustike kujundamisel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et ajalooteadlikkus on üks eeltingimusi selliste kuritegude toimumise ärahoidmiseks tulevikus ja oluline nooremate põlvkondade harimisel; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub liikmesriike üles mõistma hukka holokausti eitamise kõik vormid, sealhulgas natside ja nende kaastöötajate kuritegude trivialiseerimise ja minimeerimise, ning nende vastu võitlema; juhib tähelepanu asjaolule, et poliitikas ja meedias ei tohi tõde holokaustist trivialiseerida; |
| --- | --- |

29.

| 30. | peab vajalikuks ühist mälestamiskultuuri, mis mõistaks hukka mineviku fašismikuriteod; tunneb sügavat muret, et noorematele põlvkondadele Euroopas ja mujal läheb fašismiajalugu üha vähem korda ning seetõttu võivad nad muutuda uute ohtude suhtes ükskõikseks; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub liikmesriike üles edendama peavoolukultuuri kaudu meie ühiskonna mitmekesisuse ja meie ühise ajaloo alast haritust, sealhulgas teadlikkust teise maailmasõja metsikustest, sealhulgas holokaustist, ja sõjaohvrite aastaid kestnud süstemaatilisest dehumaniseerimisest; |
| --- | --- |

31.

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile ning Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(2)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 55.

(3)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 57.

(4)  ELT L 317, 4.11.2014, lk 1.

(5)  https://www.europol.europa.eu/activities-services/main-reports/european-union-terrorism-situation-and-trend-report-2018-tesat-2018

(6)  https://www.mediapart.fr/journal/france/090418/forces-de-l-ordre-liees-l-ultra-droite-violente-la-dgsi-s-inquiete?onglet=full

(7)  https://rm.coe.int/fifth-report-on-croatia/16808b57be

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/28

---

P8_TA(2018)0429

Loomade heaolu, antimikroobikumide kasutamine ja broilerite tööstusliku kasvatamise keskkonnamõju

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon loomade heaolu, antimikroobikumide kasutamise ja broilerite tööstusliku kasvatamise keskkonnamõju kohta (2018/2858(RSP))

(2020/C 345/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta direktiivi 2007/43/EÜ, millega sätestatakse lihakanade kaitse miinimumeeskirjad (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta direktiivi 2007/43/EÜ, millega sätestatakse lihakanade kaitse miinimumeeskirjad (1),

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2015. aasta resolutsiooni uue loomade heaolu strateegia kohta aastateks 2016–2020 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2015. aasta resolutsiooni uue loomade heaolu strateegia kohta aastateks 2016–2020 (2),

| — | võttes arvesse ELi 2017. aasta terviseühtsuse tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 2017. aasta terviseühtsuse tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks,

| — | võttes arvesse komisjoni 19. jaanuari 2012. aasta teatist loomade kaitset ja heaolu käsitleva Euroopa Liidu strateegia kohta aastateks 2012–2015 (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. jaanuari 2012. aasta teatist loomade kaitset ja heaolu käsitleva Euroopa Liidu strateegia kohta aastateks 2012–2015 (COM(2012)0006),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2018. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi 2007/43/EÜ rakendamise kohta ning selle mõju kohta lihakanade heaolule ja heaolunäitajate arengule (COM(2018)0181), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2018. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi 2007/43/EÜ rakendamise kohta ning selle mõju kohta lihakanade heaolule ja heaolunäitajate arengule (COM(2018)0181),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. novembri 2017. aasta uuringut nõukogu direktiivi 2007/43/EÜ kohaldamise ja heaolunäitajate arengu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. novembri 2017. aasta uuringut nõukogu direktiivi 2007/43/EÜ kohaldamise ja heaolunäitajate arengu kohta,

| — | võttes arvesse 5. juunil 2018 saavutatud kokkulepet (3) veterinaarravimite määruse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. juunil 2018 saavutatud kokkulepet (3) veterinaarravimite määruse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus) (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine (5),

| — | võttes arvesse põllumajandusloomade kaitse Euroopa konventsiooni ja nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/58/EÜ (6) samal teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajandusloomade kaitse Euroopa konventsiooni ja nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/58/EÜ (6) samal teemal,

| — | võttes arvesse komisjoni 15. veebruari 2017. aasta rakendusotsust (EL) 2017/302, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused kodulindude ja sigade intensiivkasvatuse jaoks (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. veebruari 2017. aasta rakendusotsust (EL) 2017/302, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused kodulindude ja sigade intensiivkasvatuse jaoks (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et EL on maailma suurimaid broilerite tootjaid ning ligikaudu 7 miljardit neist tapetakse toiduks; arvestades, et kodulinnukasvatus, mille toodang põhineb Euroopa „talust toidulauani“ põhimõttel, annab tööd rohkem kui veerand miljonile inimesele ja Euroopas on 23 000 suurt broilerifarmi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on maailma suurimaid broilerite tootjaid ning ligikaudu 7 miljardit neist tapetakse toiduks; arvestades, et kodulinnukasvatus, mille toodang põhineb Euroopa „talust toidulauani“ põhimõttel, annab tööd rohkem kui veerand miljonile inimesele ja Euroopas on 23 000 suurt broilerifarmi;

| B. | arvestades, et direktiiviga 2007/43/EÜ (broileridirektiiv) sätestatakse lihakanade kaitse miinimumeeskirjad; arvestades, et on oluline, et komisjon, liikmesriigid ja tootjad neid eeskirju järgiksid ning viiksid selles valdkonnas läbi regulaarseid kontrolle; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et direktiiviga 2007/43/EÜ (broileridirektiiv) sätestatakse lihakanade kaitse miinimumeeskirjad; arvestades, et on oluline, et komisjon, liikmesriigid ja tootjad neid eeskirju järgiksid ning viiksid selles valdkonnas läbi regulaarseid kontrolle;

| C. | arvestades, et nõukogu direktiivi 2007/43/EÜ kohaldamist käsitleva komisjoni 21. novembri 2017. aasta uuringu kohaselt peetakse 34 % broilereist üldjuhul loomkoormusel 33 kg/m2, 40 % loomkoormusel 34–39 kg/m2 ja 26 % suurimal loomkoormusel (kuni 42 kg/m2), mis on direktiivi kohaselt lubatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nõukogu direktiivi 2007/43/EÜ kohaldamist käsitleva komisjoni 21. novembri 2017. aasta uuringu kohaselt peetakse 34 % broilereist üldjuhul loomkoormusel 33 kg/m2, 40 % loomkoormusel 34–39 kg/m2 ja 26 % suurimal loomkoormusel (kuni 42 kg/m2), mis on direktiivi kohaselt lubatud;

| D. | arvestades, et broileridirektiivi sätete täitmine ei ole ühetaoline ja komisjoni äsjane rakendamisaruanne näitas, et täitmisele pööramine on liikmesriigiti parimal juhul ebajärjepidev; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et broileridirektiivi sätete täitmine ei ole ühetaoline ja komisjoni äsjane rakendamisaruanne näitas, et täitmisele pööramine on liikmesriigiti parimal juhul ebajärjepidev;

| E. | arvestades, et mikroobivastaste veterinaarravimite ülemäärane kasutamine, eelkõige kasvustimulaatoritena ning metafülaktikaks ja profülaktikaks, on olnud kogu maailmas üks peamisi tegureid, mis mõjutab antimikroobikumiresistentsete bakterite väljaarenemist; arvestades, et suurest loomkoormusest või kuumusest tingitud stressist tulenev halvenenud heaolu võib põhjustada immunoloogilist puudulikkust ning muuta broilerid haigustele vastuvõtlikumaks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mikroobivastaste veterinaarravimite ülemäärane kasutamine, eelkõige kasvustimulaatoritena ning metafülaktikaks ja profülaktikaks, on olnud kogu maailmas üks peamisi tegureid, mis mõjutab antimikroobikumiresistentsete bakterite väljaarenemist; arvestades, et suurest loomkoormusest või kuumusest tingitud stressist tulenev halvenenud heaolu võib põhjustada immunoloogilist puudulikkust ning muuta broilerid haigustele vastuvõtlikumaks;

| F. | arvestades, et nagu Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) on teatanud, tekitab Campylobacter spp. ja Salmonella spp. multiresistentsete zoonootiliste tüvede esinemus broilerikasvatusettevõtetes ja broilerilihas üha suuremat ohtu rahvatervisele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et nagu Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) on teatanud, tekitab Campylobacter spp. ja Salmonella spp. multiresistentsete zoonootiliste tüvede esinemus broilerikasvatusettevõtetes ja broilerilihas üha suuremat ohtu rahvatervisele;

| G. | arvestades, et loomade heaolu eeskirju tuleks ajakohastada, tuginedes uutele teaduslikele tõenditele ja pidades nõuetekohaselt silmas põllumajandusliku loomakasvatuse pikaajalist konkurentsivõimet; arvestades, et suuremat heaolu pakkuvate põllumajandussüsteemide kasutamine võib parandada tulemusi loomatervise ja loomade heaolu valdkonnas, aidates sellega kaasa antimikroobikumide kasutamise vajaduse vähenemisele, kuid säilitades samas toote kvaliteedi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et loomade heaolu eeskirju tuleks ajakohastada, tuginedes uutele teaduslikele tõenditele ja pidades nõuetekohaselt silmas põllumajandusliku loomakasvatuse pikaajalist konkurentsivõimet; arvestades, et suuremat heaolu pakkuvate põllumajandussüsteemide kasutamine võib parandada tulemusi loomatervise ja loomade heaolu valdkonnas, aidates sellega kaasa antimikroobikumide kasutamise vajaduse vähenemisele, kuid säilitades samas toote kvaliteedi;

| H. | arvestades, et EFSA 2010. aasta teaduslikust arvamusest geneetiliste parameetrite mõju kohta ärilisel eesmärgil kasvatatavate broilerite heaolule ja stressitaluvusele nähtub, et geneetiline valik broilerite kasvukiiruse alusel võib kahjustada nende loomade tervist ja heaolu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EFSA 2010. aasta teaduslikust arvamusest geneetiliste parameetrite mõju kohta ärilisel eesmärgil kasvatatavate broilerite heaolule ja stressitaluvusele nähtub, et geneetiline valik broilerite kasvukiiruse alusel võib kahjustada nende loomade tervist ja heaolu;

| I. | arvestades, et Euroopa kodanikud on väga huvitatud loomade heaolust ning soovivad, et nad saaksid tarbijatena teha teadlikumaid valikuid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa kodanikud on väga huvitatud loomade heaolust ning soovivad, et nad saaksid tarbijatena teha teadlikumaid valikuid;

| J. | arvestades, et Eurobaromeetri viimasest loomade heaolu käsitlevast eriuuringust nähtub, et üle 50 % Euroopa kodanikest otsib loomsete saaduste ostmisel teavet tootmismeetodi kohta ja võib olla valmis loomade suurema heaolu eest rohkem maksma; arvestades, et üle 80 % Euroopa kodanikest soovib, et ELis parandataks põllumajandusloomade heaolu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Eurobaromeetri viimasest loomade heaolu käsitlevast eriuuringust nähtub, et üle 50 % Euroopa kodanikest otsib loomsete saaduste ostmisel teavet tootmismeetodi kohta ja võib olla valmis loomade suurema heaolu eest rohkem maksma; arvestades, et üle 80 % Euroopa kodanikest soovib, et ELis parandataks põllumajandusloomade heaolu;

| K. | arvestades, et 25 % ELis tarbitavast kodulindude rinnalihast imporditakse kolmandatest riikidest, mille loomade heaolu käsitlevad õigusaktid on vähem ranged; arvestades, et enamikku imporditud kodulinnulihast kasutatakse toitlustusteenuste ja toidu töötlemise valdkonnas, kus liha päritolu kohta teabe esitamine ja märgistamine ei ole kohustuslik; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 25 % ELis tarbitavast kodulindude rinnalihast imporditakse kolmandatest riikidest, mille loomade heaolu käsitlevad õigusaktid on vähem ranged; arvestades, et enamikku imporditud kodulinnulihast kasutatakse toitlustusteenuste ja toidu töötlemise valdkonnas, kus liha päritolu kohta teabe esitamine ja märgistamine ei ole kohustuslik;

| L. | arvestades, et komisjoni tervise ja toiduohutuse peadirektoraat on viinud läbi auditeid Tai, Brasiilia ja Ukraina kohta, kust pärineb kokku 90 % kolmandate riikide impordist, ning selgunud on olulisi puudujääke tootmisprotsessis ja ELi õigusaktide järgimise osas; arvestades, et ELi põllumajandustootjad ja vabaühendused on väljendanud muret odavalt toodetud kanaliha impordi majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju ning Euroopa Liidus töödeldud, kuid kolmandatest riikidest pärit kanaliha eksitava märgistamise pärast; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et komisjoni tervise ja toiduohutuse peadirektoraat on viinud läbi auditeid Tai, Brasiilia ja Ukraina kohta, kust pärineb kokku 90 % kolmandate riikide impordist, ning selgunud on olulisi puudujääke tootmisprotsessis ja ELi õigusaktide järgimise osas; arvestades, et ELi põllumajandustootjad ja vabaühendused on väljendanud muret odavalt toodetud kanaliha impordi majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju ning Euroopa Liidus töödeldud, kuid kolmandatest riikidest pärit kanaliha eksitava märgistamise pärast;

| 1. | võtab teadmiseks direktiivi 2007/43/EÜ rakendamist ning selle mõju lihakanade heaolule käsitleva komisjoni aruande järeldused, millest nähtub, et üksnes kaks kolmandikku liikmesriikidest on direktiivi nõuetekohaselt rakendanud; peab murettekitavaks aruandest nähtunud asjaolu, et paljudes kohtades on ülekaalus suurem loomkoormus kui üldine nõue 33 kg/m2; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab murettekitavaks tavapäraselt broilerikasvatuses esinevate multiresistentsete zoonootiliste mõjurite, näiteks Campylobacter spp., Salmonella spp. ja E. coli üha suuremat esinemist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunnustab jõupingutusi, mida põllumajandustootjad, eriti need, kes osalevad vabatahtlikes kavades, on eri liikmesriikides broileridirektiivi rakendamisel broilerite heaoluks juba teinud; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama direktiivi 2007/43/EÜ ühtlustatud rakendamist ja täielikku jõustamist ehituslike nõuete ja ohutuse osas, et tagada direktiivi eesmärkide täitmine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et ebaõiglane konkurents toob kaasa ebavõrdsed tingimused, kuna nõuete eirajad suruvad nõuete järgijate hindu allapoole; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil tagada broilerite ja paljunduskarja heaolu usaldusväärsed ja mõõdetavad ühtlustatud näitajad, sealhulgas juhised haudejaamade parimate olemasolevate tavade kohta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lahendama lindlatulekahjude probleemi, edendades parimaid tavasid; kutsub liikmesriike üles tagama kodulinnupidajatele täies ulatuses asjakohased ja piisavad koolituskursused, nagu on sätestatud direktiivis 2007/43/EÜ; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab, et EFSA koostaks arvamuse võimaliku zoonootilise toimega antimikroobikumiresistentsete bakterite Campylobacter spp., Salmonella spp. ja E. coli esinemuse ja riskitegurite kohta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab heameelt seoses 5. juunil 2018 saavutatud kokkuleppega veterinaarravimite määruse kohta; väljendab heameelt sätete üle, millega piiratakse antibiootikumide kasutamist meta- ja profülaktikaks; tuletab meelde oma seisukohta ennetusmeetmete kohta ning EMA ja EFSA ühist teaduslikku arvamust (8), milles nõutakse järgmist: sellise tõulinnukarja kasutamist, mis kasvab tervemana ja aeglasemalt, loomkoormusi, mis ei suurenda haiguste riski, väiksemaid rühmi, haigete loomade isoleerimist (määruse (EL) 2016/429 artikkel 10) ja kehtivate heaolu alaste õigusaktide rakendamist; usub, et määrus hõlbustab hädasti vajalike meetmete võtmist antimikroobikumiresistentsuse vastu ja ergutab innovatsiooni veterinaarmeditsiini valdkonnas; on seisukohal, et Euroopa kodulinnukasvatuse sektor ja riiklikud ametiasutused teevad algatusi, et vähendada antibiootikumide kasutamist linnufarmide moderniseerimisega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et täiustatud loomakasvatustehnoloogiad parandavad kodulindude elukvaliteeti ja vähendavad vajadust kasutada antimikroobikume; täiustamine tähendab näiteks loomuliku valguse, puhta õhu ja suurema ruumi kasutamist ning ammoniaagi vähendamist; tuletab komisjonile meelde loomatervishoiustrateegias esitatud avaldust ja olulist põhimõtet, et haiguste ennetamine on parem kui ravi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et loomade heaolu ise on ennetusmeede, aidates vähendada loomade haigestumise ohtu ja vähendades sellega antimikroobikumide kasutamist ning tuues sageli kaasa suurema tootlikkuse; märgib, et antimikroobikumide vale kasutamine võib muuta need toimetuks, ohustades seega inimeste tervist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub komisjonil tõhustada antimikroobikumiresistentsuse alaseid teadusuuringuid ja parimaid tavasid ning tagada, et liikmesriigid võtaksid tulemuslikult ennetusmeetmeid, nagu haigusseire ja -tõrje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni üles edendama poliitikat, millega ergutatakse võtma kasutusele broilerite alternatiivseid kasvatussüsteeme, samuti traditsioonilisi tõuge ja/või broileritõuge, mis võimaldavad suuremat heaolu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni üles koostama tegevuskava, et toetada konkurentsivõimelist ja kestlikku kodulinnuliha tootmist ning kasvatusmeetodeid, mis tagavad broilerite suurema heaolu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles tõhustama kolmandatest riikidest imporditud kodulinnuliha piirikontrolli, tagamaks et sellised imporditud tooted vastavad loomade heaolu, toiduohutust ja keskkonda käsitlevatele ELi õigusaktidele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et suurenenud on kanaliha importimine riikidest, kus kehtivad madalamad keskkonna-, sotsiaalsed, toiduohutuse ja loomade heaolu standardid; kutsub komisjoni üles tagama, et imporditud kanaliha, lihatooted ja valmistised oleksid toodetud kooskõlas liidu keskkonna-, sotsiaalsete, toiduohutuse ja loomade heaolu standarditega, et tagada ELi tootjatele õiglased ja võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni üles kavandama õigusakte ELis töödeldud toodetes sisalduva liha päritolu kohustuslikuks märgistamiseks jaekaubanduses, toitlustamises ja toitlustusteenustes, et tarbijad saaksid teha teadliku valiku; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni üles kehtestama ELi meetodi broilerite tootmise märgistamiseks sarnaselt olemasolevale ELi meetodile, mida kasutatakse munade puhul, et parandada läbipaistvust ja tarbijate teavitamist loomade heaolust põllumajanduslikus tootmises; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  ELT L 182, 12.7.2007, lk 19.

(2)  ELT C 366, 27.10.2017, lk 149.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0421.

(4)  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

(5)  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

(6)  EÜT L 221, 8.8.1998, lk 23.

(7)  ELT L 43, 21.2.2017, lk 231.

(8)  EMA veterinaarravimite komitee ja EFSA bioloogiliste ohtude teaduskomisjon, 2016. EMA and EFSA Joint Scientific Opinion on measures to reduce the need to use antimicrobial agents in animal husbandry in the European Union, and the resulting impacts on food safety.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/32

---

P8_TA(2018)0430

2018. aasta ÜRO kliimamuutuste konverents (COP 24) Katowices (Poola)

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon Poolas Katowices toimuva 2018. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP24) kohta (2018/2598(RSP))

(2020/C 345/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle Kyoto protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle Kyoto protokolli,

| — | võttes arvesse Pariisi kokkulepet, otsust 1/CP.21 ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärku (COP21) ning Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 11. konverentsi (CMP11), mis toimus 30. novembrist11. detsembrini 2015 Prantsusmaal Pariisis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi kokkulepet, otsust 1/CP.21 ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärku (COP21) ning Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 11. konverentsi (CMP11), mis toimus 30. novembrist11. detsembrini 2015 Prantsusmaal Pariisis,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 18. istungjärku (COP18) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 8. konverentsi (CMP8), mis toimus 26. novembrist8. detsembrini 2012 Kataris Dohas, ning muudatuse vastuvõtmist protokollile, millega kehtestatakse Kyoto protokolli alusel teine kohustusperiood, mis algab 1. jaanuaril 2013 ja lõpeb 31. detsembril 2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 18. istungjärku (COP18) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 8. konverentsi (CMP8), mis toimus 26. novembrist8. detsembrini 2012 Kataris Dohas, ning muudatuse vastuvõtmist protokollile, millega kehtestatakse Kyoto protokolli alusel teine kohustusperiood, mis algab 1. jaanuaril 2013 ja lõpeb 31. detsembril 2020,

| — | võttes arvesse, et Pariisi kokkulepe avati allkirjastamiseks ÜRO peakorteris New Yorgis 22. aprillil 2016 ja see jäi avatuks 21. aprillini 2017 ning et Pariisi kokkuleppe on allkirjastanud 195 riiki ja 175 riiki on andnud hoiule selle ratifitseerimiskirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Pariisi kokkulepe avati allkirjastamiseks ÜRO peakorteris New Yorgis 22. aprillil 2016 ja see jäi avatuks 21. aprillini 2017 ning et Pariisi kokkuleppe on allkirjastanud 195 riiki ja 175 riiki on andnud hoiule selle ratifitseerimiskirja,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 23. istungjärku (COP23), Kyoto protokolli osaliste koosoleku 13. istungjärku (CMP13) ja Pariisi kokkuleppe osaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi 2. istungjärku (CMA2), mis peeti 4.–16. novembril 2017 Saksamaal Bonnis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 23. istungjärku (COP23), Kyoto protokolli osaliste koosoleku 13. istungjärku (CMP13) ja Pariisi kokkuleppe osaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi 2. istungjärku (CMA2), mis peeti 4.–16. novembril 2017 Saksamaal Bonnis,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse oma 3. juuli 2018. aasta resolutsiooni kliimadiplomaatia kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. juuli 2018. aasta resolutsiooni kliimadiplomaatia kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 4. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni Saksamaal Bonnis toimuva 2017. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP23) kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni Saksamaal Bonnis toimuva 2017. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP23) kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2016. aasta teatist „Euroopa kiirem üleminek vähesele CO2-heitega majandusele“ (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2016. aasta teatist „Euroopa kiirem üleminek vähesele CO2-heitega majandusele“ (COM(2016)0500),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. veebruari 2016. aasta, 30. septembri 2016. aasta, 23. juuni 2017. aasta ja 22. märtsi 2018. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. veebruari 2016. aasta, 30. septembri 2016. aasta, 23. juuni 2017. aasta ja 22. märtsi 2018. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 13. oktoobri 2017. aasta, 26. veebruari 2018. aasta ja 9. oktoobri 2018. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. oktoobri 2017. aasta, 26. veebruari 2018. aasta ja 9. oktoobri 2018. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 17. juuli 2017. aasta otsust (EL) 2017/1541, mis käsitleb osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli Kigali muudatuse Euroopa Liidu nimel sõlmimist (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. juuli 2017. aasta otsust (EL) 2017/1541, mis käsitleb osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli Kigali muudatuse Euroopa Liidu nimel sõlmimist (3),

| — | võttes arvesse ELi ja selle liikmesriikide kavatsetavaid riiklikult kindlaksmääratud panuseid, mille Läti ja Euroopa Komisjon esitasid 6. märtsil 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja selle liikmesriikide kavatsetavaid riiklikult kindlaksmääratud panuseid, mille Läti ja Euroopa Komisjon esitasid 6. märtsil 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsile,

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) viiendat hindamisaruannet ja selle kokkuvõtvat aruannet ning valitsustevahelise kliimamuutuste rühma eriaruannet „Global Warming of 1.5 oC“ (Üleilmse temperatuuri tõus 1,5 oC võrra), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) viiendat hindamisaruannet ja selle kokkuvõtvat aruannet ning valitsustevahelise kliimamuutuste rühma eriaruannet „Global Warming of 1.5 oC“ (Üleilmse temperatuuri tõus 1,5 oC võrra),

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) 2017. aasta novembris avaldatud kaheksandat kokkuvõtvat aruannet heitkoguste erinevuste kohta 2017. aastal „Emissions Gap Report 2017“ ja oma kolmandat kohanemiserinevuste aruannet „Adaptation Gap Report for 2017“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) 2017. aasta novembris avaldatud kaheksandat kokkuvõtvat aruannet heitkoguste erinevuste kohta 2017. aastal „Emissions Gap Report 2017“ ja oma kolmandat kohanemiserinevuste aruannet „Adaptation Gap Report for 2017“,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Energiaagentuuri 2017. aasta ülemaailmse energia ja CO2 olukorra aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Energiaagentuuri 2017. aasta ülemaailmse energia ja CO2 olukorra aruannet,

| — | võttes arvesse Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni 2018. aasta märtsis tehtud avaldust maailma kliima olukorra kohta 2017. aastal ja selle 13. kasvuhoonegaaside bülletääni, mis avaldati 30. oktoobril 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni 2018. aasta märtsis tehtud avaldust maailma kliima olukorra kohta 2017. aastal ja selle 13. kasvuhoonegaaside bülletääni, mis avaldati 30. oktoobril 2017,

| — | võttes arvesse Maailma Majandusfoorumi 2018. aasta aruannet üleilmsete riskide kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Majandusfoorumi 2018. aasta aruannet üleilmsete riskide kohta (4),

| — | võttes arvesse keskkonnahoidliku majanduskasvu rühma Green Growth Group 5. märtsi 2018. aasta avaldust „Financing EU climate action – reinforcing climate spending and mainstreaming in the next Multiannual Financial Framework (MFF)“ (ELi kliimameetmete rahastamine: kliimameetmetega seotud kulutuste ja kliimaküsimuste peavoolustamise suurendamine järgmises mitmeaastases finantsraamistikus), mille on allkirjastanud 14 ELi keskkonna- ja kliimaministrit (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonnahoidliku majanduskasvu rühma Green Growth Group 5. märtsi 2018. aasta avaldust „Financing EU climate action – reinforcing climate spending and mainstreaming in the next Multiannual Financial Framework (MFF)“ (ELi kliimameetmete rahastamine: kliimameetmetega seotud kulutuste ja kliimaküsimuste peavoolustamise suurendamine järgmises mitmeaastases finantsraamistikus), mille on allkirjastanud 14 ELi keskkonna- ja kliimaministrit (5),

| — | võttes arvesse komisjoni teadusuuringute ühiskeskuse 2017. aastal avaldatud aruannet „CO2 – An operational anthropogenic CO2 emissions monitoring and verification support capacity“ (6) (CO2 – toimiv inimtekkelise CO2-heite seire ja kontrolli toetamise suutlikkus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teadusuuringute ühiskeskuse 2017. aastal avaldatud aruannet „CO2 – An operational anthropogenic CO2 emissions monitoring and verification support capacity“ (6) (CO2 – toimiv inimtekkelise CO2-heite seire ja kontrolli toetamise suutlikkus),

| — | võttes arvesse Fairbanksi deklaratsiooni, mille Arktika piirkonna riikide välisministrid võtsid vastu Arktika Nõukogu 10. ministrite kohtumisel, mis toimus 10.–11. mail 2017 Alaskal Fairbanksis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Fairbanksi deklaratsiooni, mille Arktika piirkonna riikide välisministrid võtsid vastu Arktika Nõukogu 10. ministrite kohtumisel, mis toimus 10.–11. mail 2017 Alaskal Fairbanksis,

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2017. aastal Pariisis esmakordselt toimunud tippkohtumist „Üks planeet“ ja seal vastu võetud 12 kohustust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2017. aastal Pariisis esmakordselt toimunud tippkohtumist „Üks planeet“ ja seal vastu võetud 12 kohustust,

| — | võttes arvesse paavst Franciscuse entsüklikat „Laudato Si’“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paavst Franciscuse entsüklikat „Laudato Si’“,

| — | võttes arvesse 19. juuni 2018. aasta Mesebergi deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. juuni 2018. aasta Mesebergi deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Pariisi kokkulepe jõustus 4. novembril 2016. aastal ning 197-st konventsiooniosalistest 181 on andnud ÜRO-le hoiule oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja (11. oktoobri 2018. aasta seisuga); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Pariisi kokkulepe jõustus 4. novembril 2016. aastal ning 197-st konventsiooniosalistest 181 on andnud ÜRO-le hoiule oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja (11. oktoobri 2018. aasta seisuga);

| B. | arvestades, et 6. märtsil 2015. aastal esitas EL ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsile enda ja liikmesriikide kavatsetavad riiklikult kindlaksmääratud panused, võttes sellega siduvaks eesmärgiks vähendada liidusiseseid kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2030. aastaks võrreldes 1990. aasta tasemetega vähemalt 40 %; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 6. märtsil 2015. aastal esitas EL ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsile enda ja liikmesriikide kavatsetavad riiklikult kindlaksmääratud panused, võttes sellega siduvaks eesmärgiks vähendada liidusiseseid kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2030. aastaks võrreldes 1990. aasta tasemetega vähemalt 40 %;

| C. | arvestades, et kohustustest, mille Pariisi kokkuleppele alla kirjutanud seni on võtnud, ei piisa ühise eesmärgi saavutamiseks; arvestades, et praegused ELi ja liikmesriikide esitatud riiklikult kindlaksmääratud panused ei ole ka Pariisi kokkuleppes seatud eesmärkidega kooskõlas ning need tuleb seega üle vaadata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kohustustest, mille Pariisi kokkuleppele alla kirjutanud seni on võtnud, ei piisa ühise eesmärgi saavutamiseks; arvestades, et praegused ELi ja liikmesriikide esitatud riiklikult kindlaksmääratud panused ei ole ka Pariisi kokkuleppes seatud eesmärkidega kooskõlas ning need tuleb seega üle vaadata;

| D. | arvestades, et olulised osad ELi õigusaktidest, millega aidatakse kaasa ELi riiklikult kindlaksmääratud panuste andmisele, eeskätt taastuvenergia direktiiv ja energiatõhususe direktiiv, on lepitud kokku suurema ambitsioonitasemega, seades ELi kasvuhoonegaaside heite vähendamise taseme 2030. aastaks vähemalt 45 %-le; arvestades, et 45 %-line vähendamine ELis 2030. aastaks ei ole siiski piisav panus, et saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid ning eesmärk jõuda sajandi keskpaigaks heiteneutraalsuseni; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et olulised osad ELi õigusaktidest, millega aidatakse kaasa ELi riiklikult kindlaksmääratud panuste andmisele, eeskätt taastuvenergia direktiiv ja energiatõhususe direktiiv, on lepitud kokku suurema ambitsioonitasemega, seades ELi kasvuhoonegaaside heite vähendamise taseme 2030. aastaks vähemalt 45 %-le; arvestades, et 45 %-line vähendamine ELis 2030. aastaks ei ole siiski piisav panus, et saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid ning eesmärk jõuda sajandi keskpaigaks heiteneutraalsuseni;

| E. | arvestades, et läbipaistvus heite mõõtmises on otsustav tegur, et teha õiglasel viisil kasvuhoonegaaside heite ülemaailmses vähendamises märkimisväärseid edusamme; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et läbipaistvus heite mõõtmises on otsustav tegur, et teha õiglasel viisil kasvuhoonegaaside heite ülemaailmses vähendamises märkimisväärseid edusamme;

| F. | arvestades, et pärast kolme aastat, mil arvandmed olid püsinud muutumatuna, kasvas 2017. aastal üleilmne ja ELi CO2-heide; arvestades, et see kasv on maailmas jagunenud ebaühtlaselt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et pärast kolme aastat, mil arvandmed olid püsinud muutumatuna, kasvas 2017. aastal üleilmne ja ELi CO2-heide; arvestades, et see kasv on maailmas jagunenud ebaühtlaselt;

| G. | arvestades, et äärmuslike ilmastikunähtuste sage esinemine ja temperatuurirekordid 2017. aastal suurendavad üleilmsete kliimameetmete edasilükkamatust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et äärmuslike ilmastikunähtuste sage esinemine ja temperatuurirekordid 2017. aastal suurendavad üleilmsete kliimameetmete edasilükkamatust;

| H. | arvestades, et ambitsioonikas kliimamuutuste leevendamise poliitika võib luua majanduskasvu ja töökohti; arvestades, et sellegipoolest on mõned konkreetsed sektorid kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ees kaitsetud, kui muudel turgudel ei ole ambitsioon samaväärne; arvestades, et seepärast on vaja nende konkreetsete sektorite töökohtade kaitsmiseks asjakohast kaitset kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ees; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ambitsioonikas kliimamuutuste leevendamise poliitika võib luua majanduskasvu ja töökohti; arvestades, et sellegipoolest on mõned konkreetsed sektorid kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ees kaitsetud, kui muudel turgudel ei ole ambitsioon samaväärne; arvestades, et seepärast on vaja nende konkreetsete sektorite töökohtade kaitsmiseks asjakohast kaitset kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ees;

| I. | arvestades, et kliimamuutused tõukavad tagant arvukaid muid ohte, mis mõjutavad ebaproportsionaalselt arenguriike; arvestades, et põuad ja muud kahjulikud ilmastikunähtused halvendavad ja hävitavad ressursse, millest vaesed elatise teenimisel otseselt sõltuvad, ning need tekitavad suurema konkurentsi allesjäänud ressursside pärast, aidates kaasa humanitaarkriisidele ja pingetele, sundrändele, radikaliseerumisele ja konfliktidele; arvestades, et olemas on tõendid selle kohta, et kliimamuutustel on olnud oma osa kaugeleulatuvate tagajärgedega rahutustes ja vägivalla levimises Lähis-Idas, Sahelis ja Aafrika Sarve piirkonnas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kliimamuutused tõukavad tagant arvukaid muid ohte, mis mõjutavad ebaproportsionaalselt arenguriike; arvestades, et põuad ja muud kahjulikud ilmastikunähtused halvendavad ja hävitavad ressursse, millest vaesed elatise teenimisel otseselt sõltuvad, ning need tekitavad suurema konkurentsi allesjäänud ressursside pärast, aidates kaasa humanitaarkriisidele ja pingetele, sundrändele, radikaliseerumisele ja konfliktidele; arvestades, et olemas on tõendid selle kohta, et kliimamuutustel on olnud oma osa kaugeleulatuvate tagajärgedega rahutustes ja vägivalla levimises Lähis-Idas, Sahelis ja Aafrika Sarve piirkonnas;

| J. | arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma aruanne 1,5 oC kohta näitab lisaks, et temperatuuri sellise tõusu mõjud on tõenäoliselt oluliselt vähem tõsised kui 2 oC suuruse tõusu mõjud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma aruanne 1,5 oC kohta näitab lisaks, et temperatuuri sellise tõusu mõjud on tõenäoliselt oluliselt vähem tõsised kui 2 oC suuruse tõusu mõjud;

| K. | arvestades, et kliimamuutuste leevendamise pikaajaline edu nõuab märksa jõulisemaid meetmeid, eeskätt arenguriikides, et liikuda eemale CO2-põhisest majandusest ning edendada kliimateadlikku kasvu, sealhulgas arenguriikides; arvestades, et tuleb teha jätkuvaid jõupingutusi, et suurendada arenguriikidele suunatud finants-, tehnoloogilist ja suutlikkuse arendamisega seotud abi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kliimamuutuste leevendamise pikaajaline edu nõuab märksa jõulisemaid meetmeid, eeskätt arenguriikides, et liikuda eemale CO2-põhisest majandusest ning edendada kliimateadlikku kasvu, sealhulgas arenguriikides; arvestades, et tuleb teha jätkuvaid jõupingutusi, et suurendada arenguriikidele suunatud finants-, tehnoloogilist ja suutlikkuse arendamisega seotud abi;

| L. | arvestades, et suurimate heite põhjustajate suutmatus vähendada oma kasvuhoonegaaside heidet kooskõlas meetmetega, mida on vaja üleilmse keskmise temperatuuri tõusu piiramiseks 1,5 oC või 2 oC-ni süvendab kliimamuutustega vajaliku kohanemise niigi suurt ulatust ja kulusid ning sel on eriti tõsised tagajärjed vähimarenenud riikide ning väikeste arenevate saareriikide jaoks; arvestades, et toetada tuleks kõiki vähimarenenud riikide ja väikeste arenevate saareriikide riskiteabe koostamise ja varajase hoiatamise algatusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et suurimate heite põhjustajate suutmatus vähendada oma kasvuhoonegaaside heidet kooskõlas meetmetega, mida on vaja üleilmse keskmise temperatuuri tõusu piiramiseks 1,5 oC või 2 oC-ni süvendab kliimamuutustega vajaliku kohanemise niigi suurt ulatust ja kulusid ning sel on eriti tõsised tagajärjed vähimarenenud riikide ning väikeste arenevate saareriikide jaoks; arvestades, et toetada tuleks kõiki vähimarenenud riikide ja väikeste arenevate saareriikide riskiteabe koostamise ja varajase hoiatamise algatusi;

| M. | arvestades, et kohanemisvajaduste ja jõupingutuste vaheliste erinevuste suurenemisele tuleb anda märksa jõulisemate leevendamis- ja kohanemismeetmete abil kiiresti tagasikäik; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kohanemisvajaduste ja jõupingutuste vaheliste erinevuste suurenemisele tuleb anda märksa jõulisemate leevendamis- ja kohanemismeetmete abil kiiresti tagasikäik;

| N. | arvestades, et on põhjendamatu lasta kohanemiskulusid kanda nende tekkimise kohas ning peamised kasvuhoonegaaside heite põhjustajad peavad kandma enamiku üleilmsest koormast; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et on põhjendamatu lasta kohanemiskulusid kanda nende tekkimise kohas ning peamised kasvuhoonegaaside heite põhjustajad peavad kandma enamiku üleilmsest koormast;

| O. | arvestades, et Pariisi kokkuleppe artiklis 7 seatakse üleilmne kohanemise eesmärk ja seda eesmärki tuleb nüüd viivitamatult rakendada; arvestades, et riiklikud kliimamuutustega kohanemise kavad peaksid täitma olulist rolli; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Pariisi kokkuleppe artiklis 7 seatakse üleilmne kohanemise eesmärk ja seda eesmärki tuleb nüüd viivitamatult rakendada; arvestades, et riiklikud kliimamuutustega kohanemise kavad peaksid täitma olulist rolli;

| P. | arvestades, et metsad aitavad oluliselt kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele; arvestades, et raadamine põhjustab ligikaudu 20 % üleilmsest kasvuhoonegaaside heitest ning see on tingitud eriti põllumajandusloomade, soja ja palmiõli tööstusliku tootmise laiendamisest, sealhulgas ELi turu jaoks; arvestades, et EL peaks vähendama oma kaudset kaasaaitamist raadamisele („metsaraadamist põhjustanud tooted“), mille eest ta kannab vastutust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et metsad aitavad oluliselt kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele; arvestades, et raadamine põhjustab ligikaudu 20 % üleilmsest kasvuhoonegaaside heitest ning see on tingitud eriti põllumajandusloomade, soja ja palmiõli tööstusliku tootmise laiendamisest, sealhulgas ELi turu jaoks; arvestades, et EL peaks vähendama oma kaudset kaasaaitamist raadamisele („metsaraadamist põhjustanud tooted“), mille eest ta kannab vastutust;

| Q. | arvestades, et maa on napp ressurss ja selle kasutamine tavalise ja esimese põlvkonna biokütuste lähteainete tootmiseks võib süvendada toiduga kindlustamatust ja hävitada vaeste elatusvahendid arenguriikides, eeskätt maa hõivamise, sundrände, saaste ning põlisrahvaste õiguste rikkumiste kaudu; arvestades, et samasugust kahju, võivad tekitada ka süsinikdioksiidi kompenseerimine ja taasmetsastamise kavad, kui need ei ole nõuetekohaselt kavandatud ega ellu viidud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et maa on napp ressurss ja selle kasutamine tavalise ja esimese põlvkonna biokütuste lähteainete tootmiseks võib süvendada toiduga kindlustamatust ja hävitada vaeste elatusvahendid arenguriikides, eeskätt maa hõivamise, sundrände, saaste ning põlisrahvaste õiguste rikkumiste kaudu; arvestades, et samasugust kahju, võivad tekitada ka süsinikdioksiidi kompenseerimine ja taasmetsastamise kavad, kui need ei ole nõuetekohaselt kavandatud ega ellu viidud;

| 1. | tuletab meelde, et kliimamuutused kui muude riskide põhjus ja võimendaja on üks kõige tungivam inimkonna ees seisev lahendamist vajav ülesanne ning et kõik riigid ja osalised üle kogu maailma peavad tegema kõik endast oleneva, et võidelda nende vastu jõuliste individuaalsete meetmetega; toonitab lisaks, et õigeaegne rahvusvaheline koostöö, solidaarsus ning järjepidev ja püsiv pühendumine ühistele meetmetele on ainus võimalus täita kollektiivset kohustust säilitada praeguste ja tulevaste põlvkondade jaoks terve planeet ja selle bioloogiline mitmekesisus; rõhutab, et EL on valmis jätkama oma juhtrolliga neis üleilmsetes püüdlustes, kindlustades samal ajal kestliku, vähe kasvuhoonegaase tekitava majandusarengu, mis tagab energiajulgeoleku, Euroopa tööstuse konkurentsieelise ja töökohtade loomise; |
| --- | --- |

1.

Kliimameetmete teaduslik alus

| 2. | juhib tähelepanu asjaolule, et Maailma Meteoroloogiaorganisatsioon on kinnitanud, et 2015., 2016. ja 2017. aasta olid kolm kõige soojemat aastat, mis on toonud kaasa Arktika piirkonna märkimisväärse soojenemise, millel on pikaajaline mõju kogu maailma veetasemele ja ilmaoludele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et üleilmse temperatuuri 2 oC-lise tõusuga kaasnevaid suuri ja kõige tõenäolisemalt pöördumatuid mõjusid võib olla võimalik vältida, kui järgitakse rangemat eesmärki hoida temperatuuri tõus alla 1,5 oC, kuid selleks tuleks praegu suurenev üleilmne kasvuhoonegaaside netoheide vähendada hiljemalt aastaks 2050 nullini; rõhutab, et vajalikud tehnoloogilised lahendused on olemas ja muutuvad kulude poolest järjest konkurentsivõimelisemaks ning et kõik ELi poliitikavaldkonnad peaksid olema tihedalt seotud Pariisi kokkuleppe pikaajaliste eesmärkidega ning need tuleks korrapäraselt üle vaadata, et hoida need nimetatud eesmärkidega kooskõlas; ootab seetõttu valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 2018. aasta eriaruande järeldusi selle kohta, milline mõju kaasneb üleilmse temperatuuri tõusuga 1,5 oC võrra võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel kahjustavad kliimamuutused tervist mõjutavaid sotsiaalseid ja keskkonnaga seotud tegureid – puhas õhk, puhas joogivesi, piisav toit ja kindel eluase – ning et prognooside kohaselt sureb aastatel 2030–2050 igal aastal praegusest 250 000 inimest rohkem alatoitumise, malaaria, diarröa ja ülekuumenemise tagajärjel; märgib, et väga kõrge õhutemperatuur põhjustab otseselt suremist südame-veresoonkonna ja hingamisteede haiguste tagajärjel, eriti eakate puhul; tunnistab, et kliimamuutus on konfliktide taganttõukaja; on seisukohal, et Pariisi kokkuleppega võetud kohustuste täies ulatuses täitmine aitaks olulisel määral kaasa Euroopa ja rahvusvahelise julgeoleku ja rahu edendamisele; |
| --- | --- |

4.

Pariisi kokkuleppe ratifitseerimine ja kohustuste täitmine

| 5. | väljendab heameelt Pariisi kokkuleppe enneolematult kiire ratifitseerimise ning riiklike ja valitsusväliste osalejate üleilmse tegutsemisvalmiduse ja sihikindluse üle tagada selle täielik ja kiire elluviimine, mida on väljendatud kohustuste võtmisega sellistel olulistel üleilmsetel sündmustel nagu Põhja-Ameerika 2017. aasta kliimatippkohtumine, mis toimus 4.–6. detsembril 2017 Chicagos, tippkohtumine „Üks planeet“, mis toimus 12. detsembril 2017 Pariisis, ja üleilmne kliimameetmetealane tippkohtumine, mis toimus 12.–14. septembril 2018 San Franciscos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et praegused riiklikult kindlaksmääratud panused piiraksid üleilmset soojenemist vaid temperatuuritõusuni ligikaudu 3,2 oC (7) ega jõuaks 2 oC-le ligilähedalegi; kutsub kõiki osalisi üles aitama konstruktiivselt kaasa protsessi algatamisele enne 2020. aastat, mil tuleb ajakohastada riiklikult kindlaksmääratud panused, ja tagama, et nende riiklikult kindlaksmääratud panused on kooskõlas Pariisi kokkuleppes sätestatud pikaajalise temperatuuri-eesmärgiga hoida üleilmse temperatuuri tõus alla 2 oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega, ning jätkama jõupingutusi, et piirata tõusu veelgi suuremal määral -1,5 oC-ni; tunnistab, et praegustest lubadustest, sealhulgas liidu ja liikmesriikide lubadusest ei piisa kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks; rõhutab seepärast, et kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemine kogu maailmas tuleks võimalikult kiiresti peatada ning et kõik osalised, eriti EL ja G20 riigid, peavad rohkem pingutama ja ajakohastama oma riiklikult kindlaksmääratud panused 2020. aastaks, arvestades 2018. aasta hõlbustavat dialoogi, mille eesmärk on kaotada olemasolevad puudused selle eesmärgi saavutamisel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et kui muud suured majandusruumid ei võta kasvuhoonegaaside heite vähendamise suhtes ELiga võrreldavaid kohustusi, tuleb säilitada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise sätted, eeskätt need, mis on suunatud suure kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohuga sektoritele, et tagada Euroopa tööstuse üleilmne konkurentsivõime; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab kahetsusväärseks, et enamikus kolmandates riikides, mis on võtnud Pariisi kokkuleppe raames kohustusi, käivitub arutelu oma panuste suurendamise üle väga aeglaselt; seepärast palub, et komisjon tõhustaks ELi kaalutlusi oma kohustuse suurendamisel, püüdes jõulisemalt motiveerida teisi partnereid tegema sama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, kui oluline on rangeid sihte seadev kliimapoliitika, et EL toimiks üleilmsel tasandil usutava ja usaldusväärse partnerina, ELi üleilmse juhtpositsiooni säilitamine kliimaküsimustes ja Pariisi kokkuleppe täitmine; peab kiiduväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu kokkulepet suurendada 2030. aastaks ettenähtud taastuvenergia ja energiatõhususe eesmärke vastavalt 32 %-le ja 32,5 %-le, mille tulemusena väheneb kasvuhoonegaaside heide 2030. aastaks üle 45 %; seepärast tunnustab komisjoni märkusi ELi riiklikult kindlaks määratud panuse ajakohastamise üle, et võtta seda kõrgemat sihti arvesse ja suurendada oma 2030. aastaks ettenähtud heite vähendamise eesmärki; palub, et komisjon koostaks 2018. aasta lõpuks ELile kõrgeid sihte seadva strateegia, millega saavutada sajandi keskpaigaks heiteneutraalsus ning milles nähakse ette kulutõhusad viisid Pariisi kokkuleppes sätestatud heiteneutraalsuse eesmärgi ning heiteneutraalse majanduse saavutamiseks liidus hiljemalt 2050. aastaks kooskõlas liidu õiglase osaga ülejäänud ülemaailmsest süsinikubilansist; toetab liidu ELi riiklikult kindlaks määratud panuse ajakohastamist kogu majandust hõlmava eesmärgiga vähendada liidusisest kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks 55 % võrreldes 1990. aasta tasemetega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunneb heameelt ÜRO peasekretäri avalduse üle kliimatippkohtumise korraldamise kohta 2019. aasta septembris ÜRO Peaassamblee 74. istungjärgu raames, et kiirendada kliimameetmete võtmist eesmärgiga saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid ja eeskätt edendada kliimaalaste kohustuste kõrgemate sihtide seadmist; palub ELil ja liikmesriikidel toetada neid jõupingutusi, väljendades osalemist ja poliitilist tahet tõhustada omaenda kohustusi, ning toetada muude osaliste tugevaid panuseid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab kahetsusväärseks USA presidendi Donald Trumpi avaldust, milles ta väljendas kavatsust lõpetada Ameerika Ühendriikide osalemine Pariisi kokkuleppes, ja on seisukohal, et see samm kujutab endast tagasiminekut; tunneb heameelt asjaolu üle, et pärast president Trumpi avaldust on kõik peamised osalejad kinnitanud oma pühendumust Pariisi kokkuleppele; väljendab suurt heameelt asjaolu üle, et suured USA osariigid, linnad, ülikoolid ja muud valitsusvälised osalejad jätkavad kampaania „We are still in“ (Oleme endiselt osalised) raames kliimameetmete rakendamist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et eriti pärast president Trumpi avaldust on oluline, et kasvuhoonegaaside heite ülekandumise kohta oleksid kehtestatud konkreetsed sätted ning parimate tulemuste eest saaks tasuta saastekvoote, nagu on heitkogustega kauplemise direktiivis kokku lepitud; palub komisjonil uurida, kui tõhusad ja õiguspärased oleksid lisameetmed, millega kaitsta kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohus tööstusharusid, näiteks süsinikdioksiidi piirimaksude kohandamine ja tarbimismaks, eriti toodete puhul, mis on pärit riikidest, kes ei täida Pariisi kokkuleppest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 1. jaanuaril 2019 jõustub Montreali protokolli Kigali muudatus, kusjuures praeguseks on 27 osalist, sealhulgas seitse liikmesriiki oma ratifitseerimiskirja hoiule andnud; kutsub kõiki Montreali protokolli osalisi, eeskätt liikmesriike, mis ei ole veel esitanud oma ratifitseerimiskirja, võtma kõik vajalikud meetmed selle kiireks ratifitseerimiseks, mis annab vajaliku panuse Pariisi kokkuleppe rakendamisse ning kliima- ja energiaalaste vahe- ja pikaajaliste eesmärkide täitmisse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab heameelt asjaolu üle, et kõik liikmesriigid ratifitseerisid Kyoto protokolli Doha muudatuse ja et 21. detsembril 2017 anti hoiule liidu ühine ratifitseerimiskiri; on seisukohal, et see samm pakub olulist mõjujõudu 2018. aasta kliimaalaste läbirääkimise edukaks lõpuleviimiseks ning tänu ühistele jõupingutustele vähendab see tõhusalt kasvuhoonegaaside heidet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et rakendamine ja eesmärkide suurendamine enne 2020. aastat oli COP23 läbirääkimiste ajal keskse tähtsusega küsimus; väljendab heameelt otsuse üle teha ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi istungjärkude raames 2018. ja 2019. aastal kokkuvõtted; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles valmistama ette kuni 2020. aastani ettenähtud heite vähendamise panused, mis esitatakse 2020. aasta eelse kokkuvõtte raames COP24-l; peab neid olulisteks sammudeks eesmärgi suunas suurendada kõigi poolte ambitsiooni 2020. aastale järgnevaks perioodiks ning seega ootab Katowice esimese kokkuvõtte tulemust, mis peaks kujunema COP otsuseks, milles kinnitatakse uuesti kohustust suurendada osaliste 2020. aastaks ettenähtud riiklikult kindlaksmääratud panuste ambitsiooni, et kooskõlastada need Pariisi kokkuleppe pikaajaliste eesmärkidega; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama kommunikatsioonistrateegiaid ja -tegevusi, et suurendada kliimameetmete avalikku ja poliitilist toetust ning teadlikkust kliimamuutustega võitlemisega kaasnevast kasust, nagu parem õhukvaliteet ja rahvatervis, loodusvarade säilimine, majanduskasv ja suurem tööhõive, suurem energiajulgeolek ja väiksemad energiaimpordi kulud, samuti innovatsioonist ja tehnoloogia arengust tulenevad eelised rahvusvahelises konkurentsis; toonitab, et tähelepanu tuleks pöörata ka kliimamuutuste ning sotsiaalse ebaõigluse, rände, ebastabiilsuse ja vaesuse omavahelisele seotusele, samuti tõsiasjale, et ülemaailmsed kliimameetmed võivad olulisel määral aidata kaasa nende probleemidele lahendamisele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toob esile koostoime Pariisi kokkuleppe, kestliku arengu tegevuskava 2030, Sendai raamistiku ning Addis Abeba tegevuskava (arengu rahastamine) ning muude Rio konventsioonide vahel, mis kujutavad endast olulisi ja omavahel seotud meetmeid, tagamaks, et vaesuse kaotamise ja kestliku arengu küsimused on võimalik lahendada samaaegselt; |
| --- | --- |

17.

Katowices toimuv COP24

| 18. | tunnustab COP22 ja COP23 eesistujaid selle eest, et nad töötasid ühiselt välja 2018. aasta hõlbustava dialoogi projekti, mille osalised üldjoontes heaks kiitsid ja mida nad 2018. aasta jaanuaris rakendama hakkasid; ootab huviga selle esimesi tulemusi, mida tutvustatakse COP24 ajal, ja sellele järgnevaid poliitilisi järeldusi, et kooskõlastada üleilmne ühine ambitsioon Pariisi kokkuleppe eesmärkidega 2020. aastaks; peab kiiduväärseks, et hõlbustav dialoog ei piirdu riikide valitsuste vaheliste aruteludega, vaid võimaldab mitmetel sidusrühmadel, sealhulgas piirkondadel ja linnadel ja nende valitud esindajatel tuua peamised kliimameetmetega seotud küsimused riikide ja ülemaailmsete poliitikakujundajate tähelepanu keskpunkti; tunneb heameelt linnade ja piirkondade hõlbustavate dialoogide üle ja loodab, et Euroopas korraldatakse edasisi dialooge; ootab, et valitsusvälised osalejad täidaksid protsessis oma osa, ja kutsub kõiki osalisi üles esitama õigeaegselt oma panuse, et hõlbustada poliitilisi arutelusid Katowices; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tunnistab lisaks, et vaatamata kõigile Pariisi tööprogrammiga (reeglistik) COP23 ajal tehtud edusammudele, seisab ees suur väljakutse, et viia see COP24 ajal lõpule ja jõuda konkreetsete otsusteni; nõuab, et kõik vajalikud ettevalmistustööd tehtaks enne tippkohtumist, et viia reeglistiku koostamine lõpule, sest see on Pariisi kokkuleppe õigeaegse rakendamise jaoks otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toetab reeglistikku, mis nõuab kõrgel tasemel läbipaistvust ja kõigile osalistele kehtivaid kindlaid siduvaid eeskirju, et hinnata täpselt edusamme ning luua rahvusvahelisse protsessi kaasatud osaliste vahel suuremat usaldust; tunneb muret asjaolu pärast, et mõned osalised tõrguvad püüdlemast heite mõõtmise täieliku läbipaistvuse poole; palub kõikidel suurtel riikidel asuda reeglistikku käsitlevatel läbirääkimistel juhtivale kohale ning edendada siduvaid seire- ja kontrollisüsteemide nõudeid, mis hõlmavad õigeaegseid ja usaldusväärseid kasvuhoonegaaside heite andmeid ja prognoose; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, kui oluline on täiendada reeglistikku vaatluspõhiste atmosfääriandmetega, et suurendada aruandluse usaldusväärsust ja täpsust; palub komisjonil, Euroopa Kosmoseagentuuril, Euroopa Meteoroloogiliste Satelliitide Kasutamise Organisatsioonil (EUMETSAT), Euroopa Keskpika Ilmaennustuse Keskusel (ECMWF), Ühtse Süsinikuseiresüsteemi (ICOS) Euroopa Teadustaristul, riiklikel inventuuriasutustel ja teaduskeskustel ning muudel olulistel osalejatel arendada operatiivset suutlikkust, mille abil võib luua teavet inimtekkelise heite kohta, kasutades satelliitandmeid ja vastates vajalikele nõuetele, mis hõlmab ka satelliitide kogumit; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, kui tähtis on, et EL väljendaks Katowices toimuval COP24-l ühte ja ühtset seisukohta, et tagada oma poliitiline võim ja usaldusväärsus; nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid toetaksid läbirääkimistel ja kahepoolsel kohtumisel teiste osalejatega ELi volitusi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tooma kliimameetmed ÜRO raames oluliste rahvusvaheliste foorumite ning organisatsioonide nagu G7 ja G20 tegevuskavasse ning püüdlema Pariisi kokkuleppe ning kestliku arengu eesmärkide rakendamisega seotud konkreetsetes küsimustes mitmepoolsete partnerluste poole; |
| --- | --- |

23.

Avatus, kaasatus ja läbipaistvus

| 24. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles säilitama ja tugevdama strateegilisi partnerlussuhteid arenenud riikidega ja tärkava turumajandusega riikidega, et luua järgmiste aastate jooksul kliimaküsimuste juhtide rühm, ning näitama haavatavate riikide suhtes üles suuremat solidaarsust; toetab ELi jätkuvat ja aktiivset osalemist kõrgeid sihte seadvas koalitsioonis ning seotust selle liikmesriikidega, et muuta nähtavaks nende kindel otsus saavutada Pariisi kokkuleppe sisukas rakendamine kindla reeglistiku lõpuleviimise kaudu 2018. aastal ning hõlbustava dialoogi kaudu COP24 konverentsil; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et kõikide poolte tõhus osalemine on vajalik, et viia ellu eesmärk piirata üleilmse keskmise temperatuuri tõus 1,5 oC-ni, mis omakorda nõuab erahuvide või vastuoluliste huvide küsimuse käsitlemist; väljendab sellega seoses uuesti oma toetust algatusele, mille eesotsas on maailma elanikkonna enamust esindavad valitsused ning millega kehtestatakse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames konkreetne huvide konfliktide poliitika; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles osalema edasiviivalt selle protsessis, seadmata ohtu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ning Pariisi kokkuleppe sihte ja eesmärke; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toonitab, et 80 % kliimamuutuse tõttu ümber asustatud inimestest on naised, keda mõjutavad kliimamuutused üldiselt rohkem kui mehi, kuid kes kannavad sellegipoolest suuremat vastutust, kuigi nad ei ole samavõrra kaasatud kliimameetmeid käsitlevasse peamisesse otsustusprotsessi; seepärast rõhutab, et naiste mõjuvõimu suurendamine ning nende täielik ja võrdne osalemine ja juhtpositsioon rahvusvahelistel foorumitel nagu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon, ning riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud kliimameetmed on niisuguste meetmete edu ja tõhususe jaoks hädavajalikud; kutsub ELi ja liikmesriike üles integreerima sooline aspekt kliimapoliitikasse ning edendama põliselanikest naiste ja naisõiguslaste osalemist ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raamistikus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | väljendab heameelt COP23-l vastu võetud otsuse üle, mille kohaselt Pariisi kokkuleppe täitmisel kasutatakse ka edaspidi kohanemisfondi; tunnistab fondi tähtsust kliimamuutustest kõige enam ohustatud kogukondade jaoks ja väljendab seetõttu heameelt liikmesriikide uute lubaduste üle maksta fondi 93 miljonit USA dollarit; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tunnistab, et EL ja selle liikmesriigid annavad suurima osa avaliku sektori kliimamuutustega seotud rahalistest vahenditest; väljendab muret asjaolu üle, et arenenud riikide tegelikud lubadused ei vasta kaugeltki nende ühisele eesmärgile maksta 100 miljardit USA dollarit aastas; rõhutab, kui oluline on, et kõik arenenud riikide osalised annaksid oma panuse selle eesmärgi saavutamisse, sest pikaajaline rahastamine on otsustav tegur, mis võimaldab arenguriikidel täita oma kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise eesmärgid; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et ELi eelarve peaks vastama tema kestliku arengu alastele rahvusvahelistele kohustustele ja tema keskpika tähtajaga ja pikaajalistele kliima- ja energiaeesmärkidele ega tohiks takistada nende eesmärkide saavutamist või rakendamist; märgib murelikult, et eesmärki eraldada 20 % kogu ELi kulutustest kliimameetmetele tõenäoliselt ei saavutata, ning nõuab seetõttu parandusmeetmeid; rõhutab lisaks, et 2020. aasta järgset mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevate poliitiliste arutelude keskmes peaksid algusest peale olema kliima- ja energiaeesmärgid, et tagada nende saavutamiseks nõutavate vahendite olemasolu; tuletab meelde oma seisukohta, et praeguseid kliimaga seotud kulutusi tuleks suurendada 20 %-lt 30 %-ni võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt 2027. aastaks; on seisukohal, et kõik ülejäänud mitmeaastase finantsraamistiku kulutused peaksid järgima Pariisi kokkulepet, mitte töötama kliimaalaste jõupingutuste vastu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab, et loodaks sihtotstarbeline ja automaatne ELi avaliku sektori rahastamismehhanism, millega antakse täiendavat ja asjakohast toetust, et täita ELi õiglane osa rahvusvahelisest eesmärgist anda kliimamuutustega seotud rahaliste vahenditena 100 miljardit USA dollarit; |
| --- | --- |

30.

Valitsusväliste osalejate roll

| 31. | tuletab meelde, et Pariisi kokkuleppes tunnistatakse mitmetasandilise valitsemise tähtsat rolli kliimapoliitikas ja vajadust teha koostööd piirkondade, linnade ja valitsusväliste osalejatega; |
| --- | --- |

31.

| 32. | väljendab rahulolu, et üle maailma pühendub üha rohkem erinevaid valitsusväliseid osalejaid kliimategevusele, millel on konkreetsed ja mõõdetavad tulemused; rõhutab kodanikuühiskonna, erasektori ja kohalike omavalitsuste olulist rolli avaliku arvamuse kujundamiseks ja riiklike meetmete võtmiseks surve avaldamisel ning nende edendamisel; kutsub ELi, liikmesriike ja kõiki osalisi üles soodustama ja hõlbustama täiesti läbipaistvat dialoogi valitsusväliste osalejatega – kes on üha enam kliimamuutuste vastu võitlemisel esirinnas –, aga ka kohaliku tasandi osalejatega, eelkõige juhul, kui ELi suhted riigi valitsusega on kliimapoliitika valdkonnas halvenenud, ning osalema selles dialoogis; tunnustab sellega seoses COP23 raames 25 teedrajava linna (kes esindavad 150 miljonit kodanikku) antud lubadust saada 2050. aastaks heiteneutraalseks linnaks; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub komisjoni üles tihendama veelgi suhteid kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, et süvendada temaatilist ja valdkondlikku koostööd linnade ja piirkondade vahel nii ELis kui ka väljaspool seda, töötada välja kohanemise ja vastupanuvõime alaseid algatusi, ning tugevdada kestliku arengu mudeleid ja heitkoguste vähendamise kavasid keskse tähtsusega sektorites, nagu energiavaldkond, tööstus, tehnoloogia, põllumajandus ja transport nii linna- kui ka maapiirkondades, näiteks mestimisprogrammide, rahvusvahelise linnaarenduse koostöö programmi, platvormide (nt linnapeade pakt) toetamise kaudu, ning pannes aluse uutele parimate tavade vahetamise foorumitele; kutsub ELi ja liikmesriike üles toetama piirkondlike ja kohalike osalejate jõupingutusi arendada välja piirkondlikud ja kohalikud kindlaksmääratud panused (sarnaselt riiklikult kindlaksmääratud panustele) seal, kus asjaomase protsessi abil on võimalik kliimaeesmärke suurendada; |
| --- | --- |

33.

| 34. | julgustab komisjoni kehtestama oma ettepanekus, milles käsitletakse ELi pikaajalist sajandi keskpaigaks heiteneutraalsuse saavutamise strateegiat, kõikide sektorite jaoks 2050. aastaks konkreetsed kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgid ning nägema ette selge viisi nende eesmärkide täitmiseks, sealhulgas konkreetsed vahe-eesmärgid 2035., 2040. ja 2045. aastaks; kutsub komisjoni üles lisama ettepanekud selle kohta, kuidas tõhustada kooskõlas Pariisi kokkuleppega kõrvaldamist sidujate abil, et saavutada ELis hiljemalt 2050. aastaks kasvuhoonegaaside heiteneutraalsus ning jõuda seejärel peagi negatiivse heiteni; nõuab, et see strateegia tagaks jõupingutuste õiglase jagunemise sektorite vahel, hõlmaks mehhanismi, millega lisada viie aasta üleilmsete kokkuvõtete tulemused, ning võtaks arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma tulevase eriaruande tähelepanekuid, Euroopa Parlamendi soovitusi ja seisukohti ning valitsusväliste osalejate, näiteks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, kodanikuühiskonna ja erasektori seisukohti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | toonitab, et ELi pikaajalist strateegiat tuleks näha võimalusena kehtestada strateegilised tulevased prioriteedid nüüdisaegse keskkonnahoidliku ELi majanduse jaoks, mis kasutab täiel määral ära tehnoloogilise progressi võimalusi, säilitab kõrgetasemelise sotsiaalkindlustuse ning kõrged tarbijastandardid ning mis toob kasu tööstusele ja kodanikuühiskonnale, eeskätt pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

35.

| 36. | julgustab komisjoni ja liikmesriike töötama välja strateegiad ja programmid, millega käsitleda dekarboniseerimisest ja tehnoloogia arengust tulenevat üleminekut sektorites, ning võimaldada teadmiste ja heade tavade vahetamist mõjutatud piirkondade, töötajate ja ettevõtete vahel ning pakkuda piirkondadele ja töötajatele toetust, et aidata neil valmistuda struktuurseteks muutusteks, otsida aktiivselt uut majanduslikku potentsiaali ja töötada välja strateegiline asukohapoliitika, et tagada Euroopas õiglane üleminek heiteneutraalsele majandusele; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on seisukohal, et riiklikult kindlaksmääratud panuste ja Pariisi kokkuleppega nõutavate kogu majandust hõlmavate kohustuste kooskõla tagamiseks tuleks osalisi julgustada kaasama rahvusvahelisest laevandusest ja lennundusest pärinev heide ning leppima rahvusvahelisel, piirkondlikul ja riikide tasandil kokku meetmetes, mille abil tegeleda neist sektoritest pärineva heitega, ning neid meetmeid rakendama; |
| --- | --- |

37.

Kõigi sektorite terviklik tegevus

| 38. | väljendab heameelt asjaolu üle, et kogu maailmas arendatakse jätkuvalt heitkogustega kauplemise süsteeme, ja eriti selle üle, et Hiina käivitas 2017. aasta detsembris energiavaldkonda hõlmava üleriigilise CO2-heitega kauplemise süsteemi algetapi; väljendab heameelt ka selle üle, et 2017. aasta lõpus allkirjastati leping siduda omavahel ELi ja Šveitsi heitkogustega kauplemise süsteemid, ning kutsub komisjoni üles uurima veelgi selliste sidumiste võimalusi ja muid koostöövorme kolmandate riikide ja piirkondade CO2-turgudega ning edendama selliste muude CO2-turgude ja CO2-heite maksustamise mehhanismide loomist, mis aitavad vähendada ülemaailmset heidet, toovad täiendavat kulude kokkuhoidu ja tõhusust ning vähendavad kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu, luues üleilmsel tasandil võrdsed võimalused; kutsub komisjoni üles looma kaitsemeetmed, tagamaks, et sidumine ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga toob jätkuvalt juurde täiendavaid ja alalisi leevendamismeetmeid ega kahjusta liidusiseseid kasvuhoonegaaside heitega seotud kohustusi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | peab kahetsusväärseks, et transpordisektor on ainus valdkond, kus heide on alates 1990. aastast suurenenud; rõhutab, et see ei sobi kokku pikaajalise kestliku arenguga, mis nõuab hoopis, et kõikides ühiskonnavaldkondades vähendatakse heidet suuremal ja kiiremal määral; tuletab meelde, et transpordisektor tuleb 2050. aastaks täielikult dekarboniseerida; |
| --- | --- |

39.

| 40. | väljendab sügavat rahulolematust asjaoluga, et komisjoni ettepanek sõiduautodele ja kergsõidukitele 2020. aasta järgseks perioodiks kehtestatud CO2-heite normide kohta ei ole kooskõlas Pariisi kokkuleppe pikaajaliste eesmärkidega; |
| --- | --- |

40.

| 41. | väljendab muret Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidi kompensatsiooni ja vähendamise süsteemi (CORSIA) ambitsiooni taseme pärast, arvestades, et standardite ja soovituslike tavade alase käimasoleva töö eesmärk oli alustada süsteemi rakendamist 2019. aastast; on jõuliselt vastu püüdlustele kehtestada CORSIA Euroopa-siseste lendude suhtes, millega mindaks mööda ELi õigusaktidest ning sõltumatusest otsuste tegemisel; rõhutab, et CORSIA standardite ja soovituslike tavade projekti edasine nõrgestamine on vastuvõetamatu; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kõik endast oleneva, et tugevdada CORSIA sätteid ja seega selle mõju tulevikus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2392, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et jätkata kehtivate piirangute kohaldamist lennutegevuse ulatuse suhtes ja teha ettevalmistusi ülemaailmse turupõhise meetme rakendamiseks alates 2021. aastast (8), ja eeskätt selle artikli 1 punkti 7, milles märgitakse selgelt, et kaasseadusandjatena on Euroopa Parlament ja nõukogu ainsad institutsioonid, mis otsustavad ELi heitkogustega kauplemise süsteemi käsitleva direktiivi edasise muutmise üle; kutsub liikmesriike üles esitama institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe vaimus ametlik reservatsioon CORSIA standardite ja soovituslike tavade kohta, märkides, et CORSIA rakendamine ja osalemine selle vabatahtlikes etappides nõuab nõukogu ja Euroopa Parlamendi eelnevat kokkulepet; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tuletab meelde, et liit pikendas järjekordselt (kuni 2024. aastani) erandit, mis käsitleb Euroopa Majanduspiirkonna väliste lendude väljajätmist ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamisalast, et hõlbustada ICAO protsessi lennunduse heitele üleilmse lahenduse leidmiseks; rõhutab siiski, et õigusakti muutmine peaks edaspidi toimuma vaid siis, kui see on kooskõlas kogu liidu majandust hõlmava kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohustusega, mis ei näe ette süsinikdioksiidi kompensatsiooni kasutamist pärast 2020. aastat; |
| --- | --- |

43.

| 44. | peab kiiduväärseks tõsiasja, et lennunduses on ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga juba vähendatud/kompenseeritud ligikaudu 100 miljonit tonni CO2; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tuletab meelde, et ajavahemikuks aastani 2050 prognoositakse laevanduse CO2-heite 50 %–250 % suurust kasvu ning et olemas on juba tehnilised vahendid, mille abil vähendada oluliselt laevade tekitatavat heidet; väljendab heameelt asjaolu üle, et 2018. aasta aprillis lepiti Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) merekeskkonna kaitse komitee 72. istungjärgul kokku esialgne IMO strateegia laevade kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohta, mis on sektori esimene samm, et aidata viia ellu Pariisi kokkuleppes sätestatud temperatuurieesmärk; palub, et IMO lepiks kiiresti kokku eesmärkide saavutamiseks vajalikes uutes kohustuslikes vähendamismeetmetes, ja rõhutab, kui oluline on need enne 2023. aastat kiiresti ellu viia; rõhutab, et meretranspordi heitkoguste vähendamiseks on vaja täiendavaid meetmeid, ning nõuab seetõttu, et EL ja liikmesriigid jälgiksid hoolikalt IMO kokkuleppe mõju ja rakendamist ning kaaluksid täiendavate meetmete võtmist ELi tasandil eesmärgiga tagada, et kooskõlas Pariisi kokkuleppes sätestatud temperatuurieesmärgiga vähendatakse laevade kasvuhoonegaaside heidet; nõuab tungivalt, et komisjon lisaks rahvusvahelise laevanduse oma tulevasse, 2050. aastaks ettenähtud dekarboniseerimisstrateegiasse, millest juhindutakse ELi otsustes investeerida laevanduse jaoks ettenähtud vähese süsinikdioksiidiheitega kütustesse ja käitustehnoloogiasse; |
| --- | --- |

45.

| 46. | märgib, et raadamine ja metsade seisundi halvenemine põhjustavad 20 % üleilmsest kasvuhoonegaaside heitest; toonitab metsade ja märgalade olulist rolli kliimamuutuste leevendamisel, kuna need pakuvad suuri CO2 kogumise võimalusi; juhib tähelepanu asjaolule, et looduslikke CO2 sidujaid ja süsinikureservuaare ELis ja kõikjal maailmas tuleks säilitada ja tõhustada pika aja jooksul ning et ülemaailmsete metsade üldist mahtu ning nende kohanemisvõimet ja vastupidavust kliimamuutuste suhtes tuleb veelgi suurendada, et saavutada Pariisi kokkuleppe pikaajaline eesmärk; toonitab veelgi, et leevendamispüüdlustes on vaja keskenduda troopilise metsa sektorile, alustades metsade kadumise ja kliimamuutuste algpõhjuste käsitlemisest; |
| --- | --- |

46.

Kliimamuutustele vastupidavuse suurendamine kohanemise kaudu

| 47. | kutsub komisjoni üles vaatama läbi kliimamuutustega kohanemist käsitlev ELi strateegia, sest kohanemismeetmed on kõigile riikidele hädavajalikud, kui nad soovivad minimeerida kliimamuutuste negatiivset mõju ja kasutada täielikult ära võimalusi, mida pakuvad kliimamuutustele vastupanuvõimeline kasv ja kestlik areng; |
| --- | --- |

47.

| 48. | on seisukohal, et kohalike kogukondade ja põlisrahvaste platvormi kasutuselevõtmine on üks COP23 õnnestumisi ja järjekordne oluline samm Pariisi otsuste elluviimisel; usub, et platvorm hõlbustab kliimamuutustega kohanemise tegevuse ja strateegiatega seotud kogemuste ja parimate tavade tõhusat vahetamist; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab vajadust töötada välja avalikud, läbipaistvad ja kasutajasõbralikud süsteemid ja vahendid, mis võimaldaksid jälgida riiklike kliimamuutustega kohanemise kavade ja meetmete edenemist ja tulemuslikkust; |
| --- | --- |

49.

Kliimadiplomaatia

| 50. | toetab kindlalt liidu poliitilise teavitustegevuse ja kliimadiplomaatia jätkamist ja edasist tugevdamist, sest see on oluline kliimameetmete nähtavuse suurendamiseks partnerriikides ja üleilmses avalikus arvamuses; nõuab et Euroopa välisteenistusele ja komisjonile määrataks personali ja rahalisi vahendeid viisil, mis kajastaks paremini tugevat pühendumist kliimadiplomaatiale ja aktiivsemat kliimadiplomaatiaalast tegevust; toonitab vajadust töötada välja ulatuslik ELi kliimadiplomaatia strateegia ja kaasata kliima kõikidesse ELi välistegevuse valdkondadesse, sealhulgas kaubandus, arengukoostöö, humanitaarabi ning julgeolek ja kaitse; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, et kliimamuutuste mõju rahvusvahelisele julgeolekule ja piirkondlikule stabiilsusele suureneb keskkonnaseisundi halvenemise, elatusvahendite kadumise, inimeste kliimamõjust tingitud ümberasumise ning sellega seotud mitmesuguste rahutuste tõttu, mille puhul on kliimamuutusi sageli võimalik käsitleda ohu mitmekordistajana; nõuab seepärast tungivalt, et EL ja liikmesriigid teeksid koostööd oma partneritega kogu maailmas, et mõista, integreerida, ennetada ja juhtida kliimamuutuste destabiliseerivat mõju paremini; rõhutab seepärast, kui oluline on kliimadiplomaatia integreerimine ELi konfliktide ennetamise poliitikasse; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles algatama kõrgeid sihte seadvad liidud, et näidata eeskuju kliimameetmete integreerimises mitmesugustesse välispoliitilistesse küsimustesse, mis hõlmavad kaubandust, rahvusvahelist rännet, rahvusvaheliste finantsasutuste reformi ning rahu ja julgeolekut; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub komisjoni üles lisama kliimamuutuste mõõde rahvusvahelistesse kaubandus- ja investeerimislepingutesse, muutes Pariisi kokkuleppe ratifitseerimise ja rakendamise tulevaste kaubanduslepingute sõlmimise tingimuseks; kutsub komisjoni üles hindama põhjalikult kehtivate lepingute kooskõla Pariisi kokkuleppega; |
| --- | --- |

53.

Tööstus ja konkurentsivõime

| 54. | toonitab, et kliimamuutused on eeskätt ühiskondlik probleem ning võitlus nende vastu peaks seega jääma üheks ELi poliitika ja meetmete juhtpõhimõtteks, sealhulgas tööstuse, energia, teadusuuringute ja digitehnoloogia valdkonnas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tunneb heameelt jõupingutuste ja edusammude üle, mida eurooplased, ettevõtted ja tööstus on teinud senini Pariisi kokkuleppe kohustuste täitmiseks; julgustab neid seadma kõrgemaid sihte ning kasutama täiel määral ära Pariisi kokkuleppest tulenevaid võimalusi, pidades sammu tehnoloogia arenguga; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab, et kliimaga seotud investeeringuid hõlbustab ja soodustab see, kui nii ELi kui ka üleilmsel tasandil kehtiks stabiilne ja prognoositav õigusraamistik ning edastataks selgeid poliitilisi sõnumeid; toonitab sellega seoses, kui olulised on paketi „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ raames esitatud seadusandlikud ettepanekud ELi konkurentsivõime tugevdamiseks, elanike mõjuvõimu suurendamiseks ning selliste sihtide seadmiseks, mis on kooskõlas Pariisi kokkuleppest tulenevate ELi kohustustega ning selle viieaastase läbivaatamismehhanismiga; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tunneb heameelt tõsiasja üle, et mitmed riigid, kus asuvad ELi energiamahukate tööstusharude suured konkurendid, on hakanud kasutama süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteeme ja muid maksustamismehhanisme; julgustab teisi riike toimima samamoodi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | toonitab, kui oluline on suurendada ELi tööstuses kvaliteetsete töökohtade ja kvalifitseeritud töötajate hulka, et tõugata tagant liidu innovatsiooni ja jätkusuutlikku üleminekut; nõuab terviklikku ja kaasavat protsessi, et töötada välja alternatiivse ärimudeli kontseptsioon söepõhiste ja rohkelt süsinikdioksiidi tootvate piirkondade jaoks, kus suur osa töötajaid tegutseb süsinikdioksiidist sõltuvates sektorites, et hõlbustada edukate tööstusvaldkondade ja teenuste jätkusuutlikku ümberkujunemist, tunnustades samas pärandit ja olemasoleva tööjõu oskusi; toob esile liikmesriikide olulise rolli reformide – mis võivad tuua kaasa tööjõu õiglase ülemineku neis piirkondades – kiirendamisel; tuletab meelde, et täiendav ELi toetus täidab siinkohal asendamatut rolli; |
| --- | --- |

58.

Energiapoliitika

| 59. | tuletab meelde, et investeerimine taastuvenergiasse ELis on vähenemas; rõhutab seepärast, kui tähtsad on taastuvenergia ja energiatõhusus heitkoguste vähendamiseks, samuti energiajulgeoleku ning kütteostuvõimetuse ennetamiseks ja leevendamiseks, et kaitsta ja aidata haavatavaid ja vaeseid leibkondi; nõuab, et kogu maailmas propageeritaks energiatõhususe ja energiasäästu meetmeid ning taastuvate energiaallikate arendamist ja nende tõhusat kasutamist (nt soodustades oma tarbeks tootmist ja taastuvate energiaallikate tarbimise soodustamist); |
| --- | --- |

59.

| 60. | tuletab meelde, et energiatõhususe prioriteetsele kohale seadmine, sealhulgas energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kaudu, ning üleilmne juhtpositsioon taastuvenergia valdkonnas on kaks ELi energialiidu peamist eesmärki; rõhutab, kui olulised on nende eesmärkide saavutamiseks puhta energeetika paketi laiahaardelised õigusaktid ning tulevane sajandi keskpaiga strateegia, et rakendada ELi poliitikas tõhusalt Pariisi kokkuleppe raames võetud kohustust hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus alla 2 oC ning hoida see edaspidi alla 1,5 oC; |
| --- | --- |

60.

| 61. | rõhutab, kui oluline on arendada energiasalvestustehnoloogiaid, arukaid võrke ja tarbimiskaja, mis aitavad taastuvenergiat elektritootmises ning kodumajapidamiste kütmisel ja jahutamisel tõhusamalt kasutada; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kutsub ELi üles nõudma, et rahvusvaheline kogukond võtaks viivitamata vastu konkreetsed meetmed, sh ajakava, millega järk-järgult kaotada keskkonnakahjulikud toetused, mis moonutavad konkurentsi, ei soosi rahvusvahelist koostööd ja takistavad uuendustegevust; |
| --- | --- |

62.

Teadus- ja uuendustegevus, digitehnoloogia ja kosmosepoliitika

| 63. | toob esile tõsiasja, et jätkuv ja tugevdatud teadus- ja uuendustegevus kliimamuutuste leevendamise, kohanemispoliitika, ressursitõhususe, säästva vähese heitega ja heiteneutraalse tehnoloogia, ringlussevõetud ressursi säästva kasutuse („ringmajandus“) ning kliimamuutuste kohta andmete kogumise valdkondades on peamine viis võidelda kliimamuutustega kulutõhusal viisil ja aidata vähendada sõltuvust fossiilkütustest; nõuab seetõttu, et kogu maailmas võetaks kohustus suurendada nende valdkondade investeeringuid ja seada need tähelepanu keskmesse; rõhutab, et uue programmi „Euroopa horisont“ raames tuleb prioriteetsele kohale seada säästva energia projektide rahastamine, võttes arvesse kohustusi, mis liit on võtnud energialiidus ja Pariisi kokkuleppe raames; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rõhutab, et kestliku arengu eesmärgid on radikaalne muutus rahvusvahelise arengukoostöö poliitikas ning et EL on võtnud kohustuse rakendada neid nii oma sise- kui ka välispoliitikas; toonitab kooskõlas kestliku arengu eesmärkide välismõõtmega vajadust uurida erisuguseid meetodeid, mille abil aidata arenguriike ja tärkava turumajandusega riike nende energiasüsteemi ümberkujundamisel, muu hulgas suutlikkuse arendamise meetmete kaudu, aidates vähendada taastuvenergia ja energiatõhususe projektide kapitalikulusid, aidates kaasa tehnosiirdele ning arukatele linnadele, kaugetele ja maakogukondadele ette nähtud lahendustele, aidates seega neil täita oma kohustusi Pariisi kokkuleppe raames; tunneb sellega seoses heameelt hiljuti loodud Euroopa Kestliku Arengu Fondi üle; |
| --- | --- |

64.

| 65. | tuletab meelde, et teadus- ja uuendustegevus ning konkurentsivõime kuuluvad ELi energialiidu strateegia viie tugisamba hulka; märgib, et EL on kindlalt otsustanud jääda nendes valdkondades üleilmsele juhtpositsioonile ning teha samal ajal rahvusvaheliste partneritega tihedat teaduslikku koostööd; rõhutab, et puhta ja säästva energia tehnoloogia kasutuselevõtmiseks tuleb nii arenenud kui ka tärkava turumajandusega riikides luua ja säilitada tugev uuendussuutlikkus; |
| --- | --- |

65.

| 66. | tuletab meelde digitehnoloogia üliolulist rolli energiasüsteemi ümberkujundamise toetamisel ning eeskätt energiatõhususe ja -säästu paranemisel; toob esile kliimaalase kasu, mida võib tuua Euroopa tööstuse üleminek digitehnoloogiale ressursside tõhusa kasutamise ja ainemahukuse vähendamise kaudu ning tõhustades praegust tööjõudu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | usub kindlalt, et liidu kosmoseprogrammid tuleks kavandada viisil, millega tagatakse, et nendega aidatakse kaasa kliimamuutuste vastasele võitlusele ja leevendamisstrateegiatele; tuletab sellega seoses meelde Copernicuse süsteemi konkreetset rolli ning vajadust tagada, et see hõlmab CO2 seire teenust; rõhutab, kui oluline on säilitada vabade, täielike ja avatud andmete poliitika, kuna see on ülioluline teadusringkondade jaoks ning toetab asjaomase valdkonna rahvusvahelist koostööd; |
| --- | --- |

67.

Kliimameetmed arenguriikides

| 68. | rõhutab tungivalt vajadust jätta lahtiseks võimalus piirata üleilmne soojemine 1,5 oC-le ning rõhutab suurimate heiteallikate, sealhulgas ELi kohustust suurendada kiiresti oma leevendamiseks tehtavaid pingutusi, mis võiksid tuua märkimisväärset kestliku arenguga kaasnevat kasu, ning suurendada oluliselt oma toetust kliimameetmetele arenguriikides; |
| --- | --- |

68.

| 69. | toonitab, kui oluline on kliimateadlik otsuste tegemine ning selle toetamine arenguriikidele eriliselt oluliste kliimateenuste parandamise kaudu; nõuab, et see seataks ELi rahastatud teadusuuringute oluliseks eesmärgiks ning et EL teeks jõulisi pingutusi, et hõlbustada tehnosiiret arenguriikidesse; nõuab WTO deklaratsiooni intellektuaalomandi õiguste ja kliimamuutuste kohta, mis on võrreldav 2001. aastal Dohas vastu võetud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut ja rahvatervist käsitleva deklaratsiooniga; |
| --- | --- |

69.

| 70. | tuletab meelde arenenud riikide võetud kohustust pakkuda arenguriikides võetavateks kliimameetmeteks uut ja täiendavat rahastust, mis ulatub 2020. aastaks 100 miljardi USA dollarini aastas; tunnistab, et jätkuvalt tuleb suurendada rahalisi panuseid ja pidada nende üle rangemalt arvet, sealhulgas pöörates tähelepanu nõudele, mille kohaselt rahastus peab olema uus ja täiendav, ning lisades vaid laenude toetusekvivalendid, mis on arvutatud OECD arenguabi komitees kokku lepitud meetodi abil; soovitab ELi liikmesriikidel järgida tavasid, mille komisjon on töötanud välja Rio näitajate kasutamiseks kliimaga seotud eesmärgil antava ametliku arenguabi jaoks; |
| --- | --- |

70.

| 71. | palub ELil järgida ELi toimimise lepingu artiklis 208 sätestatud poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtet, kuna see kujutab endast Pariisi kokkuleppesse antava ELi panuse põhiaspekti; nõuab seepärast, et EL tagaks oma arengu-, kaubandus-, põllumajandus-, energia- ja kliimapoliitika kooskõla; |
| --- | --- |

71.

| 72. | tuletab meelde, et kliimamuutustel on põllumajanduslikule tootlikkusele nii otsene kui ka kaudne mõju; kordab, et kooskõlas rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) järeldustega ning ÜRO õigusega toidule tegeleva eriraportööri soovitustega nõuab meie toidu tootmise ja tarbimise viis ümberkujundavat üleminekut agroökoloogilistele tavadele; kiidab Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni agroökoloogia laiendamise algatusi, millega püütaks saavutada kestliku arengu eesmärke; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid kujundaksid oma arengupoliitika sarnasel viisil, sealhulgas Euroopa Kestliku Arengu Fondi põllumajanduse investeeringute suuna raames; |
| --- | --- |

72.

| 73. | rõhutab, et transpordi ja kaubandusega seotud CO2-heite jätkuv kasv kahjustab ELi kliimamuutustega võitlemise strateegia tõhusust; märgib, et ekspordil rajaneva arengu edendamist, sealhulgas ekspordile suunatud tööstusliku põllumajanduse kaudu, on keeruline kooskõlastada kliimamuutuste leevendamise kohustusega; |
| --- | --- |

73.

| 74. | arvab, et EL peaks uurima võimalusi kehtestada kontroll metsa ohustavate kaupadega (nt soja, palmiõli, eukalüpt, veiseliha, nahk ja kakao) kauplemise ja nende tarbimise üle Euroopas, võttes arvesse kogemusi, mis saadi metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEFT) tegevuskavast ja puidumäärusest ning ELi meetmetest, millega reguleeritakse muid tarneahelaid, et lõpetada tõsine kahjustamine või seda ennetada; märgib, et peamised võimalused selliste jõupingutuste õnnestumiseks hõlmavad jälgitavuse ja kohustuslike hoolduskohustuse nõuete ettenägemist kogu tarneahela ulatuses; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kutsub Euroopa Investeerimispanka üles lõpetama kiiresti laenuandmine fossiilkütuste projektidele ning palub ELi liikmesriikidel lõpetada kõik fossiilkütuste projektide ekspordikrediidi tagatised; nõuab spetsiaalsete riiklike tagatiste andmist keskkonnahoidlikele investeeringutele ning märgiseid ja maksusoodustusi keskkonnahoidlikele investeerimisfondidele ja roheliste võlakirjade väljaandmiseks; |
| --- | --- |

75.

| 76. | rõhutab, kui oluline on rakendada üleilmset kohanemiseesmärki ja võtta arenguriikides kasutusele suured uued kohanemiseks ettenähtud vahendid; nõuab, et EL ja liikmesriigid võtaksid kohustuse suurendada märkimisväärselt oma kohanemisele suunatud rahastust; tunnistab, et edasi on vaja liikuda ka kahju ja kahjustuste küsimuses, mille jaoks tuleks avaliku sektori rahastuse uuenduslike allikate kaudu näha ette lisavahendid, kasutades Varssavi rahvusvahelist mehhanismi; |
| --- | --- |

76.

| 77. | toonitab, et vaja on altpoolt ülespoole, kohalikul tasandil juhitud projekte, millega jõutakse eriti haavatavate inimeste ja kogukondadeni; märgib, et praegune erainvesteeringute hõlbustamisele suunatud keskendumine segarahastamisele ja tagatistele seab eelisseisundisse suuremahulised projektid, ning nõuab abistavate rahaliste vahendite kasutamisel asjakohast tasakaalu; |
| --- | --- |

77.

| 78. | märgib, et lennundustööstus tugineb oluliselt süsinikdioksiidi kompenseerimisele ning et metsadest tulenevat kompensatsiooni on keeruline mõõta ja võimatu tagada; rõhutab vajadust tagada, et Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidi kompensatsiooni ja vähendamise süsteem (CORSIA) ja muud projektid ei kahjusta mingil viisil toiduga kindlustatust, maaõigusi, põlisrahvaste õigusi ega bioloogilist mitmekesisust ning et järgitakse vabatahtliku eelneva teadliku nõusoleku põhimõtet; |
| --- | --- |

78.

Euroopa Parlamendi roll

| 79. | on veendunud, et kuna Euroopa Parlament peab andma rahvusvahelistele kokkulepetele oma nõusoleku ja tal on kaasseadusandjana Pariisi kokkuleppe liidusisesel rakendamisel keskne roll, tuleb ta igakülgselt ELi delegatsiooni kaasata; eeldab seega, et tal on lubatud osaleda Katowices toimuvatel ELi koordineerimiskoosolekutel ning juurdepääs kõikidele ettevalmistusdokumentidele alates läbirääkimiste algusest; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega edastada see kõikidele osalistele, kes ei ole ELi liikmed. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0280.

(2)  ELT C 346, 27.9.2018, lk 70.

(3)  ELT L 236, 14.9.2017, lk 1.

(4)  http://www3.weforum.org/docs/WEF_GRR18_Report.pdf

(5)  http://www.bmub.bund.de/fileadmin/Daten_BMU/Download_PDF/Europa___International/green_growth_group_financing_climate_action_bf.pdf

(6)  http://copernicus.eu/news/report-operational-anthropogenic-co2-emissions-monitoring

(7)  ÜRO Keskkonnaprogramm, „The Emissions Gap Report 2017 – The emissions gap and its implications“, lk 18.

(8)  ELT L 350, 29.12.2017, lk 7.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/45

---

P8_TA(2018)0431

Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi 14. istungjärk (COP 14)

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi 14. istungjärgu (COP 14) kohta (2018/2791(RSP))

(2020/C 345/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2016. aasta resolutsiooni ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia vahehinnangu kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2016. aasta resolutsiooni ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia vahehinnangu kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni loodust, rahvast ja majandust käsitleva tegevuskava kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni loodust, rahvast ja majandust käsitleva tegevuskava kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2015. aasta aruannet „Looduse seisund Euroopa Liidus. Elupaikade direktiivi artikli 17 ja linnudirektiivi artikli 12 kohane aruanne nimetatud direktiividega hõlmatud elupaigatüüpide ja liikide kaitsestaatuse ja suundumuste kohta ajavahemikul 2007–2012“ (COM(2015)0219), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2015. aasta aruannet „Looduse seisund Euroopa Liidus. Elupaikade direktiivi artikli 17 ja linnudirektiivi artikli 12 kohane aruanne nimetatud direktiividega hõlmatud elupaigatüüpide ja liikide kaitsestaatuse ja suundumuste kohta ajavahemikul 2007–2012“ (COM(2015)0219),

| — | võttes arvesse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi 14. istungjärgul (COP14) esitatud küsimusi komisjonile ja nõukogule (O-000115/2018 – B8-0413/2018 and O-000116/2018 – B8-0414/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi 14. istungjärgul (COP14) esitatud küsimusi komisjonile ja nõukogule (O-000115/2018 – B8-0413/2018 and O-000116/2018 – B8-0414/2018),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste poolt 2010. aastal vastu võetud bioloogilise mitmekesisuse strateegilise kava 2011–2020 ülesannete ja eesmärkide kirjeldus näeb ette kiirete ja tulemuslike meetmete võtmist, et peatada bioloogilise mitmekesisuse (meid ümbritsevate ökosüsteemide, liikide ja geneetiliste ressursside erakordse rohkuse) vähenemine, eesmärgiga tagada, et 2020. aastaks on ökosüsteemid vastupidavad ja osutavad jätkuvalt olulisi teenuseid, kindlustades seeläbi planeedi elustiku mitmekesisuse ning toetades inimeste heaolu ja vaesuse kaotamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste poolt 2010. aastal vastu võetud bioloogilise mitmekesisuse strateegilise kava 2011–2020 ülesannete ja eesmärkide kirjeldus näeb ette kiirete ja tulemuslike meetmete võtmist, et peatada bioloogilise mitmekesisuse (meid ümbritsevate ökosüsteemide, liikide ja geneetiliste ressursside erakordse rohkuse) vähenemine, eesmärgiga tagada, et 2020. aastaks on ökosüsteemid vastupidavad ja osutavad jätkuvalt olulisi teenuseid, kindlustades seeläbi planeedi elustiku mitmekesisuse ning toetades inimeste heaolu ja vaesuse kaotamist;

| B. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis vastu võetud 2050. aasta visiooni „Elu kooskõlas loodusega“ kohaselt „aastaks 2050 bioloogilist mitmekesisust väärtustatakse, kaitstakse, taastatakse ja kasutatakse arukalt, säilitades ökosüsteemi teenused ja planeedi hea seisundi ja pakkudes kõigile inimestele vajalikke hüvesid“; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis vastu võetud 2050. aasta visiooni „Elu kooskõlas loodusega“ kohaselt „aastaks 2050 bioloogilist mitmekesisust väärtustatakse, kaitstakse, taastatakse ja kasutatakse arukalt, säilitades ökosüsteemi teenused ja planeedi hea seisundi ja pakkudes kõigile inimestele vajalikke hüvesid“;

| C. | arvestades, et 2050. aasta visiooni toetavad viis üldeesmärki: a) tegeleda bioloogilise mitmekesisuse vähenemise algpõhjustega, muutes selle küsimuse valitsuse ja ühiskonna üheks prioriteediks; b) vähendada bioloogilisele mitmekesisusele avalduvat otsest survet ja edendada säästvat kasutamist; c) parandada bioloogilise mitmekesisuse seisundit, kaitstes ökosüsteeme, liike ja geneetilist mitmekesisust; d) suurendada kõigile bioloogilisest mitmekesisusest ja ökosüsteemi teenustest tulenevaid hüvesid; ning e) edendada rakendamist kaasava planeerimise, teadmiste haldamise ja suutlikkuse suurendamise kaudu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2050. aasta visiooni toetavad viis üldeesmärki: a) tegeleda bioloogilise mitmekesisuse vähenemise algpõhjustega, muutes selle küsimuse valitsuse ja ühiskonna üheks prioriteediks; b) vähendada bioloogilisele mitmekesisusele avalduvat otsest survet ja edendada säästvat kasutamist; c) parandada bioloogilise mitmekesisuse seisundit, kaitstes ökosüsteeme, liike ja geneetilist mitmekesisust; d) suurendada kõigile bioloogilisest mitmekesisusest ja ökosüsteemi teenustest tulenevaid hüvesid; ning e) edendada rakendamist kaasava planeerimise, teadmiste haldamise ja suutlikkuse suurendamise kaudu;

| D. | arvestades, et juurdepääsu ja tulude jaotamist käsitleva Nagoya protokolli eesmärk on tagada geneetiliste ressursside kasutamisest saadava kasu aus ja õiglane jagunemine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et juurdepääsu ja tulude jaotamist käsitleva Nagoya protokolli eesmärk on tagada geneetiliste ressursside kasutamisest saadava kasu aus ja õiglane jagunemine;

| E. | arvestades, et ELi 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegia eesmärk on peatada ELis bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemiteenuste vähenemine ning aidata peatada aastaks 2020 bioloogilise mitmekesisuse vähenemist kogu maailmas, pidades silmas bioloogilise mitmekesisuse olemuslikku väärtust ja ökosüsteemiteenuste olulist panust inimeste heaolusse ja jõukusesse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegia eesmärk on peatada ELis bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemiteenuste vähenemine ning aidata peatada aastaks 2020 bioloogilise mitmekesisuse vähenemist kogu maailmas, pidades silmas bioloogilise mitmekesisuse olemuslikku väärtust ja ökosüsteemiteenuste olulist panust inimeste heaolusse ja jõukusesse;

| F. | arvestades, et EL ja liikmesriigid on võtnud vastu kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja sellele lisatud kestliku arengu eesmärgid, milles nõutakse meie maailma ümberkujundamist ja planeedi kaitsmist, mis hõlmab ka maapealseid ja veealuseid eluvorme, ning nad on kohustunud eelnimetatu täielikult ellu viima; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL ja liikmesriigid on võtnud vastu kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja sellele lisatud kestliku arengu eesmärgid, milles nõutakse meie maailma ümberkujundamist ja planeedi kaitsmist, mis hõlmab ka maapealseid ja veealuseid eluvorme, ning nad on kohustunud eelnimetatu täielikult ellu viima;

| G. | arvestades, et ökosüsteemide seisundi halvenemine tekitab ELile hiiglaslikku sotsiaalset ja majanduslikku kahju; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ökosüsteemide seisundi halvenemine tekitab ELile hiiglaslikku sotsiaalset ja majanduslikku kahju;

Üldised tähelepanekud

| 1. | märgib murega, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemise praeguste suundumuste põhjal jäävad 2020. aasta Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid saavutamata, ja kutsub kõiki bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osalisi üles oma jõupingutusi suurendama; nõuab sellega seoses tungivalt, et ELi eesmärkide täitmiseks kohustuksid komisjon ja liikmesriigid tegema viivitamata olulisi lisapingutusi bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et üleilmse bioloogilise mitmekesisuse kaitse on suur ülesanne ja seega ELi strateegiline huvi, millele peaks poliitilist tähelepanu pöörama kõrgeimal tasandil; palub komisjonil ja liikmesriikidel teha kolmandate riikidega aktiivset koostööd (eelkõige oma välistegevuse vahendite kaudu), et edendada ja tugevdada bioloogilise mitmekesisuse kaitse meetmeid ja juhtimist, eeskätt kõikides mitmepoolsetes lepingutes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab vajadust põhjaliku juhtimiskorra järele, mis tegeleks bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste kaitse ning kestliku kasutamisega; palub ELil ja liikmesriikidel teha bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni tugevdamiseks otsustavaid jõupingutusi ka edaspidi ja võtta endale juhtroll 2020. aasta järgse raamistiku ettevalmistamisel, eelkõige osaliste konverentsi 14. ja 15. istungjärgu eel, ning sõnastada läbipaistvalt oma visioonid ja ülemaailmse bioloogilise mitmekesisuse 2020. aasta järgse raamistiku prioriteedid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et enamiku kestliku arengu eesmärkide saavutamine sõltub bioloogilise mitmekesisuse säilitamisest ja taastamisest ning et see on tähtis muu hulgas ELi poliitikaeesmärkide täitmiseks keskkonna, toiduga kindlustatuse, kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise, tervishoiu, katastroofiohtude piiramise ja rände valdkonnas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide säilitamine on oma olemuselt sünergiline ja kestliku arengu keskne osa; rõhutab vajadust lihtsustada bioloogilise mitmekesisuse arvessevõtmise ja keskkonnapoliitika parema sidususe rakendamist kõikides ELi sise- ja välispoliitika valdkondades ning palub komisjonil ja liikmesriikidel seda teha, ka seoses nende kohustusega täita 2030. aastaks täielikult kestliku arengu eesmärgid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab esmatähtsaks vajadust pikas perspektiivis strateegiliselt käsitleda bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja halvenemise peamisi põhjustajaid ning välja töötada ja rakendada tulemuslikud otsused ja meetmed, alates kahjustatavuse, ohustatud liikide esinemise või väljaselgitatud teadmuslünkade ja/või mõjusa haldamise põhjal toimuvast kaitsealade kindlaksmääramisest ja kaitsmisest kuni selleni, et piirata bioloogilise mitmekesisuse vähenemist ja negatiivseid mõjusid kohalike kogukondade asualadele ja elatisvõimalustele, taastada ökosüsteemid ja nende teenused ka väljaspool kaitsealasid, integreerida bioloogilise mitmekesisuse kaitse teistesse valdkondadesse (põllumajandus, metsandus, maakasutuse planeerimine, arengukoostöö, teadus- ja uuendustegevus, transport, maavarade kaevandamine, tervishoid) ning hoiduda kahjulikust subsideerimisest; peab vajalikuks piirata ka bioloogilise mitmekesisuse vähenemist ja selle kahjulikku mõju kohalike ja põlisrahvaste kogukondade maadele ja elatusvahenditele; |
| --- | --- |

6.

Konventsiooni ja bioloogilise mitmekesisuse strateegilise kava 2011–2020 rakendamine

| 7. | tuletab meelde, et osaliste konverentsi 14. istungjärguga Egiptuses tähistatakse konventsiooni jõustumise 25. aastapäeva; peab seetõttu äärmiselt oluliseks suurendada bioloogilise mitmekesisuse strateegilise kava 2011–2020 rakendamiseks tehtavaid jõupingutusi, keskenduda Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide ning juurdepääsu ja tulu jaotamist käsitleva Nagoya protokolli kesksete elementide saavutamisele ning töötada välja kaugeleulatuv 2020. aasta järgne strateegiline kava ja rakendusmehhanism, mille põhjal järgnevalt koostada 2050. aasta stsenaarium, milles kooskõlas 2030. aasta tegevuskava ja kestliku arengu eesmärkidega võetakse arvesse uusi bioloogilise mitmekesisusega seotud probleeme; |
| --- | --- |

7.

| 8. | juhib tähelepanu Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide tähtsusele 2030. aasta tegevuskava ja kestliku arengu eesmärkide täitmisel, erilise tähelepanuga 14. (ookeanide, merede ja mereressursside kaitse ja kestlik kasutamine) ja 15. eesmärgile (maismaa ökosüsteemide kaitse, metsade kestlik majandamine, võitlus kõrbestumisega, maapinna seisundi halvenemise peatamine ja selle seisundi parandamine, bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamine); |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib murega, et liikide kaitsestaatuse ja kaitset vajavate elupaigatüüpide hinnangute (3) kohaselt on ELis vaid 7 % mereliikidel ja 9 % mereelupaigatüüpidel soodne kaitsestaatus ning 27 % liikidele antud hinnangutest ja 66 % elupaigatüüpide hinnangutest näitavad ebasoodsat kaitsestaatust; |
| --- | --- |

9.

2020. aasta järgne üleilmne bioloogilise mitmekesisuse raamistik

| 10. | nõuab tungivalt meetmeid 2020. aasta järgse üleilmse bioloogilise mitmekesisuse raamistiku eesmärkide avardamiseks ja raamistiku toimimise parandamiseks; palub komisjonil ja liikmesriikidel töötada aktiivselt välja selged, arvulised ja mõõdetavad sihteesmärgid, tulemuslikkuse näitajad, paremad jälgimisvahendid, kohustuste võtmise menetlused ning Pariisi kliimakokkuleppe mehhanismide eeskujul ühtsetel nõuetel tuginevad läbivaatamis- ja aruandlusmehhanismid, et parandada osaliste jaoks läbipaistvust ja vastutust ning suurendada järgmise üleilmse bioloogilise mitmekesisuse raamistiku üldist tulemuslikkust; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et selleks, et kaitsta üleilmset bioloogilist mitmekesisust, peatada selle praegune vähenemine ja seda võimalikult palju taastada, on vaja tugevamat rahvusvahelist raamistikku; on veendunud, et selline raamistik peaks põhinema sihteesmärkidel ja vabatahtlikel kohustustel, hõlmama riiklikult kindlaksmääratud panuseid ja neid täiendavaid kohalikke ja piirkondlikke panuseid ning muid sobilikke meetmeid, finantskohustusi, paremaid suutlikkuse suurendamise tagatisi ning iga viie aasta tagant toimuva läbivaatamise mehhanismi, rõhuasetusega kaitsealade juhtimise parandamisel, tulemuslikumatel kaitsemeetmetel ja üha kasvavatel eesmärkidel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | juhib tähelepanu vajadusele võimalikult vähendada ajalist vahet 2020. aasta järgse üleilmse bioloogilise mitmekesisuse raamistiku vastuvõtmise ja selle riiklikesse bioloogilise mitmekesisuse eesmärkidesse ülevõtmise vahel, et mitte viivitada bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamiseks vajalike konkreetsete meetmete võtmisega; |
| --- | --- |

12.

Majanduslikud kaalutlused ja rahastamine

| 13. | toonitab, et majanduskasv soodustab kestlikku arengut vaid juhul, kui see ei kahjusta bioloogilist mitmekesisust ja looduse võimet suurendada inimeste heaolu, ning rõhutab, kui tähtis on täiustada looduspõhiseid lahendusi selleks, et aidata ühiskondadel sotsiaalseid ja majanduslikke aspekte hõlmavate keerukate probleemidega täiesti kestlikul moel toime tulla; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks on vaja piisavat rahastamist; toonitab, et bioloogilise mitmekesisuse arvessevõtmisel ja järgmises mitmeaastases finantsraamistikus bioloogilise mitmekesisuse kaitseks vahendite eraldamisel oleks 2050. aasta visiooni saavutamisele suur ja positiivne mõju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooniga seotud bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks mõeldud uute rahvusvaheliste rahastamismehhanismide loomist ning rõhutab seoses sellega erasektori rahastamisalgatuste tähtsust; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, kui tähtis on rohkem investeerida Pariisi kokkuleppe kohustuste täitmisse, et vähendada kliimamuutuste mõju bioloogilisele mitmekesisusele ning tagada kooskõla bioloogilise mitmekesisuse kaitseks ja kliimamuutuste leevendamiseks ja nendega kohanemiseks võetavate poliitikameetmete vahel; |
| --- | --- |

16.

Metsandus ja põllumajandus

| 17. | peab tervitatavaks asjaolu, et osaliste konverentsi 14. istungjärgu otsuse soovituses 10.2.g (XXI/1) mainitakse metsa- ja põllumajanduse potentsiaali; toonitab, et põllumajanduslik tegevus on tihedalt seotud bioloogilise mitmekesisuse säilitamisega; rõhutab, et kestlik põllu- ja metsamajandus aitavad oluliselt suurendada liikide, elupaikade ja ökosüsteemide mitmekesisust ning vähendada kliimamuutuste mõju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib samas, et intensiivpõllumajandus, eriti seoses metsaraadamise ja pestitsiidide kasutamisega, kahjustab bioloogilist mitmekesisust; tuletab meelde tolmeldajate kui hästitoimivate ökosüsteemide jaoks kesksete liikide arvukuse hirmutavat vähenemist; kutsub osalisi üles võtma kestliku põllu- ja metsamajanduse tagamiseks kindlad kohustused, sealhulgas toetama nõudeid edendada agroökoloogilisi käsitlusi ja järkjärgult loobuda kahjulikest taimekaitsevahenditest, ning toetama muldade ja elupaikade kaitse tagamise strateegiaid; |
| --- | --- |

18.

Innovatsioon

| 19. | peab tervitatavaks asjaolu, et soovituses 10.2.h (XXI/1) mainitakse tehnoloogilist arengut; rõhutab innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse olulisust 2050. aasta visiooni eesmärkide saavutamisel ning kutsub osalisi keskenduma eelkõige seostele bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja inimeste tervisele ja majanduslikule heaolule tuleneva kasu vahel ning koordineerima andmekogumismeetmeid; |
| --- | --- |

19.

Suutlikkuse suurendamine, üldsuse teadlikkus ja kõigi osaliste kaasatus

| 20. | rõhutab, et suutlikkuse suurendamine ja teadlikkuse tõstmine, muu hulgas bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemiteenuste olulisusest, on eduka rakendamise jaoks keskse tähtsusega; peab seetõttu tervitatavaks asjaolu, et osaliste konverentsi 13. istungjärgul võeti otsuses XIII/23 ja soovituses XXI/1 vastu lühiajaline tegevuskava (2017–2022), et soodustada ja toetada suutlikkuse suurendamist ja sellekohast kommunikatsioonistrateegiat, ning palub osaliste konverentsi 14. istungjärgul neid võtmeküsimusi edasi arendada; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab igakülgse ja kaasava protsessi tähtsust 2020. aasta järgse raamistiku kujundamisel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | peab tervitatavaks asjaolu, et otsuses XXI/1 kaalutakse üldsuse teadlikkuse suurendamise kampaaniate korraldamist osaliste konverentsi 14. istungjärgu eel, ning palub osalistel edendada üldsuse teadlikkust ja paljude sidusrühmade kaasamist, et tagada kohalikele kogukondadele ja põlisrahvastele kohandatud lahendused, et soodustada bioloogilise mitmekesisuse suurendamiseks kestlikku maakasutust ning et maastike ja elupaikade piirkondlikke erinevusi kõigiti tunnustataks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | peab tervitatavaks kavatsust aktiivselt püüelda paljusid sidusrühmi, sealhulgas kohalikke ja piirkondlikke osalejaid kaasava lähenemisviisi poole, millel on bioloogilise mitmekesisuse väärtustamise, kaitsmise, säilitamise, kestliku kasutamise ja taastamise seisukohalt keskne tähtsus, ning toonitab, et valitsemistasandite ja -sektoritega ja äriliste bioloogilise mitmekesisuse platvormidega tehtav ning nende omavaheline koostöö loob võimalusi bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide paremaks täitmiseks ja teistesse poliitikavaldkondadesse integreerimiseks; |
| --- | --- |

23.

o

o o

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  ELT C 35, 31.1.2018, lk 2.

(2)  ELT C 356, 4.10.2018, lk 38.

(3)  Valitsustevaheline bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitlev teaduslik-poliitiline foorum. The Regional Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services for Europe and Central Asia (Euroopa ja Kesk-Aasia piirkonna bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemiteenuste hindamise aruanne), 2018.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/49

---

P8_TA(2018)0432

Euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kohta (2018/2034(INI))

(2020/C 345/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3 ja 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3 ja 5,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. veebruari 2012. aasta valget raamatut „Piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava“ (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. veebruari 2012. aasta valget raamatut „Piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava“ (COM(2012)0055),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9, 145, 148, 149, 152, 153, 174 ja 349, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9, 145, 148, 149, 152, 153, 174 ja 349,

| — | võttes arvesse 13. aprilli 2016. aasta Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. aprilli 2016. aasta Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet (1),

| — | võttes arvesse ELi põhiõiguste hartat, eelkõige selle IV jaotist (Solidaarsus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi põhiõiguste hartat, eelkõige selle IV jaotist (Solidaarsus),

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eriti 1., 3., 4., 5., 8., 10. ja 13. eesmärki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eriti 1., 3., 4., 5., 8., 10. ja 13. eesmärki,

| — | võttes arvesse viie juhi 22. juuni 2015. aasta aruannet Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse viie juhi 22. juuni 2015. aasta aruannet Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. mai 2018. aasta soovitust euroala majanduspoliitika kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. mai 2018. aasta soovitust euroala majanduspoliitika kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2015. aasta järeldusi sotsiaalmajanduse kui Euroopa majandusliku ja sotsiaalse arengu olulise teguri edendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2015. aasta järeldusi sotsiaalmajanduse kui Euroopa majandusliku ja sotsiaalse arengu olulise teguri edendamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 23. mai 2018. aasta teatist „Euroopa poolaasta 2018: riigipõhised soovitused“ (COM(2018)0400), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. mai 2018. aasta teatist „Euroopa poolaasta 2018: riigipõhised soovitused“ (COM(2018)0400),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2017. aasta teatist „2018. aasta majanduskasvu analüüs“ (COM(2017)0690), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2017. aasta teatist „2018. aasta majanduskasvu analüüs“ (COM(2017)0690),

| — | võttes arvesse komisjoni ja nõukogu 22. novembri 2017. aasta ühise tööhõivearuande projekti, mis on lisatud komisjoni 22. novembri 2017. aasta teatisele 2018. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2017)0674), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja nõukogu 22. novembri 2017. aasta ühise tööhõivearuande projekti, mis on lisatud komisjoni 22. novembri 2017. aasta teatisele 2018. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2017)0674),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2017. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2017)0677) ja Euroopa Parlamendi 19. aprilli 2018. aasta sellekohast seisukohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2017. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2017)0677) ja Euroopa Parlamendi 19. aprilli 2018. aasta sellekohast seisukohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2017. aasta soovitust võtta vastu nõukogu soovitus euroala majanduspoliitika kohta (COM(2017)0770), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2017. aasta soovitust võtta vastu nõukogu soovitus euroala majanduspoliitika kohta (COM(2017)0770),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2017. aasta aruannet „Häiremehhanismi aruanne 2018“ (COM(2017)0771), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2017. aasta aruannet „Häiremehhanismi aruanne 2018“ (COM(2017)0771),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2017. aasta teatist „2018. aasta eelarvekavad: üldine hinnang“ (COM(2017)0800), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2017. aasta teatist „2018. aasta eelarvekavad: üldine hinnang“ (COM(2017)0800),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2017. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste samba loomine“ (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2017. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste samba loomine“ (COM(2017)0250),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2017. aasta teatist „Algatus lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamiseks“ (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2017. aasta teatist „Algatus lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamiseks“ (COM(2017)0252),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 26. aprilli 2017. aasta töödokumenti, milles tehakse kokkuvõte 2013. aasta soovituse „Investeerides lastesse, aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“ tulemustest (SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 26. aprilli 2017. aasta töödokumenti, milles tehakse kokkuvõte 2013. aasta soovituse „Investeerides lastesse, aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“ tulemustest (SWD(2017)0258),

| — | võttes arvesse komisjoni dokumenti „Strateegiline soolise võrdõiguslikkuse kava 2016–2019“ ja Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti 2011–2020 ning nõukogu 7. märtsi 2011. aasta järeldusi nimetatud pakti kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni dokumenti „Strateegiline soolise võrdõiguslikkuse kava 2016–2019“ ja Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti 2011–2020 ning nõukogu 7. märtsi 2011. aasta järeldusi nimetatud pakti kohta (4),

| — | võttes arvesse 2002. aastal Barcelonas kokkulepitud lapsehoiuteenuste eesmärke, mille kohaselt sooviti 2010. aastaks võimaldada lapsehoiuteenuseid vähemalt 90 %-le kolmeaastastest ja vanematest lastest, kes ei ole veel jõudnud kohustuslikku kooliikka, ja vähemalt 33 %-le alla kolmeaastastest lastest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2002. aastal Barcelonas kokkulepitud lapsehoiuteenuste eesmärke, mille kohaselt sooviti 2010. aastaks võimaldada lapsehoiuteenuseid vähemalt 90 %-le kolmeaastastest ja vanematest lastest, kes ei ole veel jõudnud kohustuslikku kooliikka, ja vähemalt 33 %-le alla kolmeaastastest lastest,

| — | võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta teatist „Noortegarantii ja noorte tööhõive algatus kolm aastat hiljem“ (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta teatist „Noortegarantii ja noorte tööhõive algatus kolm aastat hiljem“ (COM(2016)0646),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (COM(2016)0604), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (COM(2016)0604),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta teatist „Euroopa investeeringute tugevdamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu saavutamiseks: Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi teine etapp ning uus Euroopa välisinvesteeringute kava“ (COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta teatist „Euroopa investeeringute tugevdamine töökohtade loomiseks ja majanduskasvu saavutamiseks: Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi teine etapp ning uus Euroopa välisinvesteeringute kava“ (COM(2016)0581),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa uus oskuste tegevuskava. Koostöö inimkapitali tugevdamiseks ning töölesobivuse ja konkurentsivõime suurendamiseks“ (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa uus oskuste tegevuskava. Koostöö inimkapitali tugevdamiseks ning töölesobivuse ja konkurentsivõime suurendamiseks“ (COM(2016)0381),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa jagamismajanduse tegevuskava“ (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa jagamismajanduse tegevuskava“ (COM(2016)0356),

| — | võttes arvesse ringmajanduse paketti (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ringmajanduse paketti (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 1. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa investeerib taas. Euroopa investeerimiskava täitmise ülevaade“ (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa investeerib taas. Euroopa investeerimiskava täitmise ülevaade“ (COM(2016)0359),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2016. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste teemalise arutelu käivitamine“ (COM(2016)0127) ja selle lisasid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2016. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste teemalise arutelu käivitamine“ (COM(2016)0127) ja selle lisasid,

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2018. aasta resolutsiooni võimaluste kohta töötajatele kvaliteetsete töökohtade leidmiseks vigastuse või haiguse järel (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2018. aasta resolutsiooni võimaluste kohta töötajatele kvaliteetsete töökohtade leidmiseks vigastuse või haiguse järel (6),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2018. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning 2018. aasta majanduskasvu analüüsi tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2018. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning 2018. aasta majanduskasvu analüüsi tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 16. novembri 2017. aasta resolutsiooni ebavõrdsusevastase võitluse kohta töökohtade loomise ja majanduskasvu hoogustamiseks (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. novembri 2017. aasta resolutsiooni ebavõrdsusevastase võitluse kohta töökohtade loomise ja majanduskasvu hoogustamiseks (8),

| — | võttes arvesse oma 26. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni euroala majanduspoliitika kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni euroala majanduspoliitika kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 24. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni miinimumsissetuleku poliitika kui vaesuse vastu võitlemise vahendi kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni miinimumsissetuleku poliitika kui vaesuse vastu võitlemise vahendi kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni vaesuse sooliste aspektide kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni vaesuse sooliste aspektide kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku kohta aastateks 2014–2020 (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku kohta aastateks 2014–2020 (14),

| — | võttes arvesse komisjoni 2018. aasta aruannet pensionide piisavuse kohta: vanemaealiste inimeste sissetulekute praegune ja tulevane piisavus ELis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2018. aasta aruannet pensionide piisavuse kohta: vanemaealiste inimeste sissetulekute praegune ja tulevane piisavus ELis,

| — | võttes arvesse komisjoni 2018. aasta aruannet rahvastiku vananemise kohta, mis käsitleb majanduslikke ja eelarvelisi prognoose ELi liikmesriikide kohta (2016–2070), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2018. aasta aruannet rahvastiku vananemise kohta, mis käsitleb majanduslikke ja eelarvelisi prognoose ELi liikmesriikide kohta (2016–2070),

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2016. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus deklareerimata töö ennetamise ja tõkestamise alast koostööd edendava Euroopa platvormi loomise kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2016. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus deklareerimata töö ennetamise ja tõkestamise alast koostööd edendava Euroopa platvormi loomise kohta (15),

| — | võttes arvesse muudetud Euroopa sotsiaalhartat ja 2014. aastal käivitatud Torino protsessi, mille eesmärk on tugevdada Euroopa sotsiaalharta lepingusüsteemi Euroopa Nõukogus ja selle suhetes Euroopa Liidu õigusega (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse muudetud Euroopa sotsiaalhartat ja 2014. aastal käivitatud Torino protsessi, mille eesmärk on tugevdada Euroopa sotsiaalharta lepingusüsteemi Euroopa Nõukogus ja selle suhetes Euroopa Liidu õigusega (16),

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee lõppjäreldusi seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega (september 2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee lõppjäreldusi seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega (september 2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 2017. aasta märtsi eriaruannet nr 5/2017 pealkirjaga „Noorte töötus: kas ELi poliitika on midagi muutnud? Hinnang noortegarantiile ja noorte tööhõive algatusele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 2017. aasta märtsi eriaruannet nr 5/2017 pealkirjaga „Noorte töötus: kas ELi poliitika on midagi muutnud? Hinnang noortegarantiile ja noorte tööhõive algatusele“,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A8-0329/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A8-0329/2018),

| A. | arvestades, et 2018. aasta juunis oli sesoonselt korrigeeritud töötuse määr euroalal 8,3 %, mis oli madalam kui 2017. aasta juunis, mil see oli 9,0 %, ning ühtlasi oli see ka 2008. aasta detsembrist saadik madalaim euroalal mõõdetud määr; arvestades, et euroala liikmesriikide töötuse määrade vahel on märkimisväärne erinevus: 2018. aasta juunis olid madalaimad töötuse määrad Maltal (3,9 %) ja Saksamaal (3,4 %), samas kui kõrgeimaid töötuse määrasid, mis on endiselt murettekitavad, täheldati Kreekas (20,2 % 2018. aasta aprillis) ja Hispaanias (15,2 %), kus tööhõive määr oli vastavalt 57,8 % ja 65,5 %; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2018. aasta juunis oli sesoonselt korrigeeritud töötuse määr euroalal 8,3 %, mis oli madalam kui 2017. aasta juunis, mil see oli 9,0 %, ning ühtlasi oli see ka 2008. aasta detsembrist saadik madalaim euroalal mõõdetud määr; arvestades, et euroala liikmesriikide töötuse määrade vahel on märkimisväärne erinevus: 2018. aasta juunis olid madalaimad töötuse määrad Maltal (3,9 %) ja Saksamaal (3,4 %), samas kui kõrgeimaid töötuse määrasid, mis on endiselt murettekitavad, täheldati Kreekas (20,2 % 2018. aasta aprillis) ja Hispaanias (15,2 %), kus tööhõive määr oli vastavalt 57,8 % ja 65,5 %;

| B. | arvestades, et 2018. aasta juunis oli noorte töötuse määr euroalal 16,9 %, samas kui 2017. aasta juunis oli see 18,9 %; arvestades, et pidevast langusest hoolimata on see määr siiski veel lubamatult suur, olles üle kahe korra kõrgem kui üldine keskmine töötuse määr, mis tähendab, et mõnes riigis on ligikaudu iga kolmas noor töötu; arvestades, et esmavastutus tööpuudusega võitlemise eest lasub liikmesriikidel, kellelt oodatakse tööturu õigusraamistike, haridus- ja koolitussüsteemide ning aktiivse tööturupoliitika väljatöötamist ja rakendamist, et tagada muu hulgas inimväärse palgaga inimväärsete töökohtade loomine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2018. aasta juunis oli noorte töötuse määr euroalal 16,9 %, samas kui 2017. aasta juunis oli see 18,9 %; arvestades, et pidevast langusest hoolimata on see määr siiski veel lubamatult suur, olles üle kahe korra kõrgem kui üldine keskmine töötuse määr, mis tähendab, et mõnes riigis on ligikaudu iga kolmas noor töötu; arvestades, et esmavastutus tööpuudusega võitlemise eest lasub liikmesriikidel, kellelt oodatakse tööturu õigusraamistike, haridus- ja koolitussüsteemide ning aktiivse tööturupoliitika väljatöötamist ja rakendamist, et tagada muu hulgas inimväärse palgaga inimväärsete töökohtade loomine;

| C. | arvestades, et euroala liikmesriikide noorte töötuse määrade vahel on samuti märkimisväärne erinevus: 2018. aasta juunis olid Euroala madalaimad noorte töötuse määrad Maltal (5,5 %) ja Saksamaal (6,2 %) ning kõrgeimad Kreekas (42,3 % 2018. aasta aprillis), Hispaanias (34,1 %) ja Itaalias (32,6 %); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et euroala liikmesriikide noorte töötuse määrade vahel on samuti märkimisväärne erinevus: 2018. aasta juunis olid Euroala madalaimad noorte töötuse määrad Maltal (5,5 %) ja Saksamaal (6,2 %) ning kõrgeimad Kreekas (42,3 % 2018. aasta aprillis), Hispaanias (34,1 %) ja Itaalias (32,6 %);

| D. | arvestades, et mõnede liikmesriikide tööturul esineb selliseid struktuurseid probleeme nagu vähene osalemine ning oskuste ja kvalifikatsioonide nõudlusele mittevastavus; arvestades, et tööturu nõudlusele vastamiseks on aina rohkem vaja konkreetseid meetmeid mitteaktiivse tööjõu integreerimiseks ja taasintegreerimiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mõnede liikmesriikide tööturul esineb selliseid struktuurseid probleeme nagu vähene osalemine ning oskuste ja kvalifikatsioonide nõudlusele mittevastavus; arvestades, et tööturu nõudlusele vastamiseks on aina rohkem vaja konkreetseid meetmeid mitteaktiivse tööjõu integreerimiseks ja taasintegreerimiseks;

| E. | arvestades, et 2017. aastal oli euroala üldine tööhõive määr 71,0 % ja naiste tööhõive määr 65,4 %; arvestades, et Euroopa Liit on Euroopa 2020. aasta strateegia raames võtnud eesmärgiks saavutada 20–64-aastaste isikute puhul vähemalt 75 % suurune tööhõive, muu hulgas naiste ja vanemate töötajate suurema kaasamise ning rändajate parema tööturule integreerimise kaudu; arvestades, et euroala tööhõive määr ületas 2016. aasta lõpuks kriisieelse kõrge taseme ja kasvas 2018. aasta teises kvartalis eelmise aasta sama kvartaliga võrreldes 1,5 %; arvestades, et see ei küüni siiski mõningates liikmesriikides kümme aastat tagasi registreeritud tasemeni, ning pidades ühtlasi silmas, et Ida-Euroopa riikides võib selle põhjuseks olla pigem kogu elanikkonna pikaajaline vähenemine kui tööturu negatiivsed arengud; arvestades, et endiselt on murettekitav töötajate töötundide arvu vähenemise suundumus, mis on muu hulgas tingitud mittevabatahtlikust osalise tööajaga töötamisest, ning et 2017. aastal täheldati eelnenud aastaga võrreldes väikest vähenemist (0,3 %) ja tase on endiselt ligi 3,0 % madalam kui 2008. aastal (17); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2017. aastal oli euroala üldine tööhõive määr 71,0 % ja naiste tööhõive määr 65,4 %; arvestades, et Euroopa Liit on Euroopa 2020. aasta strateegia raames võtnud eesmärgiks saavutada 20–64-aastaste isikute puhul vähemalt 75 % suurune tööhõive, muu hulgas naiste ja vanemate töötajate suurema kaasamise ning rändajate parema tööturule integreerimise kaudu; arvestades, et euroala tööhõive määr ületas 2016. aasta lõpuks kriisieelse kõrge taseme ja kasvas 2018. aasta teises kvartalis eelmise aasta sama kvartaliga võrreldes 1,5 %; arvestades, et see ei küüni siiski mõningates liikmesriikides kümme aastat tagasi registreeritud tasemeni, ning pidades ühtlasi silmas, et Ida-Euroopa riikides võib selle põhjuseks olla pigem kogu elanikkonna pikaajaline vähenemine kui tööturu negatiivsed arengud; arvestades, et endiselt on murettekitav töötajate töötundide arvu vähenemise suundumus, mis on muu hulgas tingitud mittevabatahtlikust osalise tööajaga töötamisest, ning et 2017. aastal täheldati eelnenud aastaga võrreldes väikest vähenemist (0,3 %) ja tase on endiselt ligi 3,0 % madalam kui 2008. aastal (17);

| F. | arvestades, et tööturu killustatus mõjutab eelkõige naisi, madala kvalifikatsiooniga isikuid, noori ja vanemaid inimesi, puudega inimesi ja rändetaustaga inimesi, kes töötavad suurema tõenäosusega ka osalise tööajaga ja ajutistel töökohtadel, mis on lisaks mittestandardsetele ja ebatüüpilistele töövormidele ning fiktiivsetele füüsilisest isikust ettevõtjatele endiselt kasutusel; arvestades, et 55–64-aastaste tööhõive määr oli ELis 2017. aastal 57 %, mis on 10 protsendipunkti võrra madalam kui üldine tööhõivemäär, ja sooline erinevus oli 13 protsendipunkti, mis on 3 protsendipunkti võrra suurem kui vastav näitaja kogu tööealise elanikkonna puhul; arvestades, et demograafilised prognoosid ennustavad vanemate töötajate arvu kasvu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tööturu killustatus mõjutab eelkõige naisi, madala kvalifikatsiooniga isikuid, noori ja vanemaid inimesi, puudega inimesi ja rändetaustaga inimesi, kes töötavad suurema tõenäosusega ka osalise tööajaga ja ajutistel töökohtadel, mis on lisaks mittestandardsetele ja ebatüüpilistele töövormidele ning fiktiivsetele füüsilisest isikust ettevõtjatele endiselt kasutusel; arvestades, et 55–64-aastaste tööhõive määr oli ELis 2017. aastal 57 %, mis on 10 protsendipunkti võrra madalam kui üldine tööhõivemäär, ja sooline erinevus oli 13 protsendipunkti, mis on 3 protsendipunkti võrra suurem kui vastav näitaja kogu tööealise elanikkonna puhul; arvestades, et demograafilised prognoosid ennustavad vanemate töötajate arvu kasvu;

| G. | arvestades, et kvaliteetse tervishoiuteenuse üldine kättesaadavus on põhivajadus, mille täitmise liikmesriigid peavad tagama ja millesse neil tuleb investeerida; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kvaliteetse tervishoiuteenuse üldine kättesaadavus on põhivajadus, mille täitmise liikmesriigid peavad tagama ja millesse neil tuleb investeerida;

| H. | arvestades, et 2016. aastal oli euroalal vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevaid inimesi 23,1 %, mida on endiselt rohkem kui 2009. aastal, palgavaesuse määr oli aga 9,5 %; arvestades, et 118 miljonit Euroopa kodanikku on endiselt vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus, mis tähendab, et neid on 1 miljoni võrra rohkem kui kriisieelsel ajal; arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ eesmärk vähendada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste arvu 2008. aasta võrdlusalusega võrreldes 20 miljoni võrra ei ole veel kaugeltki mitte saavutatud; arvestades, et kuigi materiaalse puuduse määr langeb, on rahalise vaesuse ja suhtelise vaesuse määr tõusuteel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2016. aastal oli euroalal vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevaid inimesi 23,1 %, mida on endiselt rohkem kui 2009. aastal, palgavaesuse määr oli aga 9,5 %; arvestades, et 118 miljonit Euroopa kodanikku on endiselt vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus, mis tähendab, et neid on 1 miljoni võrra rohkem kui kriisieelsel ajal; arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ eesmärk vähendada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste arvu 2008. aasta võrdlusalusega võrreldes 20 miljoni võrra ei ole veel kaugeltki mitte saavutatud; arvestades, et kuigi materiaalse puuduse määr langeb, on rahalise vaesuse ja suhtelise vaesuse määr tõusuteel;

| I. | arvestades, et pikaajalise töötuse määr on euroalal langemas (2016. aastal oli see 5 %, 2017. aastal aga 4,4 %), ning arvestades, et see on siiski lubamatult kõrge, moodustades 48,5 % üldisest töötuse määrast; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et pikaajalise töötuse määr on euroalal langemas (2016. aastal oli see 5 %, 2017. aastal aga 4,4 %), ning arvestades, et see on siiski lubamatult kõrge, moodustades 48,5 % üldisest töötuse määrast;

| J. | arvestades, et Euroopa tööhõive ja sotsiaalarengu (ESDE) 2018. aasta aruande kohaselt on palgatõusu mõjutav tootlikkuse aeglane kasv töötaja kohta seotud selliste teguritega nagu osalise tööajaga töökohtade suurem osakaal ja väiksem töötundide arv; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa tööhõive ja sotsiaalarengu (ESDE) 2018. aasta aruande kohaselt on palgatõusu mõjutav tootlikkuse aeglane kasv töötaja kohta seotud selliste teguritega nagu osalise tööajaga töökohtade suurem osakaal ja väiksem töötundide arv;

| K. | arvestades, et osalise tööajaga töö ja ajutise töö määr on euroalal jäänud 2013. aastast saadik stabiilseks, kuid sellel on kogu tööhõives suur osakaal, sest osalise tööajaga töö hõlmas 2017. aastal oli 21,2 % kõigist lepingutest; arvestades, et osalise tööajaga töö osakaal on naiste hulgas oluliselt suurem (31,4 %) kui meeste seas (8,2 %), mis võib oluliselt mõjutada sissetulekuid ja sotsiaalkaitseõiguseid; arvestades, et 2016. aastal oli ajutiste lepingute osakaal selgelt suurim noorte hulgas, sest ajutise lepinguga töötas 43,8 % kõigist 15–24-aastastest töötajaist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et osalise tööajaga töö ja ajutise töö määr on euroalal jäänud 2013. aastast saadik stabiilseks, kuid sellel on kogu tööhõives suur osakaal, sest osalise tööajaga töö hõlmas 2017. aastal oli 21,2 % kõigist lepingutest; arvestades, et osalise tööajaga töö osakaal on naiste hulgas oluliselt suurem (31,4 %) kui meeste seas (8,2 %), mis võib oluliselt mõjutada sissetulekuid ja sotsiaalkaitseõiguseid; arvestades, et 2016. aastal oli ajutiste lepingute osakaal selgelt suurim noorte hulgas, sest ajutise lepinguga töötas 43,8 % kõigist 15–24-aastastest töötajaist;

| L. | arvestades, et pensionide piisavus on endiselt probleem, sest sotsiaalse tõrjutuse oht suureneb vanusega, samas kui paljudele eakatele naistele tekitab endiselt raskusi 37 % suurune sooline pensionilõhe, mis suurendab nende vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu; arvestades, et mittestandardsetel töökohtadel ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötavate inimeste pensionid on väiksemad kui palgatöötajatel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et pensionide piisavus on endiselt probleem, sest sotsiaalse tõrjutuse oht suureneb vanusega, samas kui paljudele eakatele naistele tekitab endiselt raskusi 37 % suurune sooline pensionilõhe, mis suurendab nende vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu; arvestades, et mittestandardsetel töökohtadel ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötavate inimeste pensionid on väiksemad kui palgatöötajatel;

| M. | arvestades, et sotsiaalteenuste, nagu lapsehoiu-, tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse teenuste, ning liikuvust toetavate taskukohaste teenuste kättesaadavus mõjutab märkimisväärselt sissetuleku piisavust, eelkõige väikese sissetulekuga või sotsiaalkaitsest sõltuvate inimeste jaoks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sotsiaalteenuste, nagu lapsehoiu-, tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse teenuste, ning liikuvust toetavate taskukohaste teenuste kättesaadavus mõjutab märkimisväärselt sissetuleku piisavust, eelkõige väikese sissetulekuga või sotsiaalkaitsest sõltuvate inimeste jaoks;

| 1. | märgib, et kuigi euroalal on majanduslikud tingimused praegu soodsad ja üldine tööhõive pidevalt kasvab, ei ole majanduse taastumine kogu euroalal ühtlaselt jaotunud, ning palju arenguruumi on veel majandusliku lähenemise, noorte ja pikaajalise töötuse, soolise ebavõrdsuse, tööturu killustatuse ja ebavõrdsuse küsimuses, seda eriti haavatavate rühmade puhul, samuti allpool oma kvalifikatsiooni taset töötavate inimeste arvu, üldise vaesuse ja eelkõige palgavaesuse vähendamise osas, laste vaesuse kaotamise ning tootlikkuse tõstmise ja palgakasvu küsimuses; märgib, et sissetulekute ebavõrdsus oleks olnud palju suurem, kui poleks olnud ümberjaotava mõjuga sotsiaalseid siirdeid, mis 2015. aastal vähendasid vaesusriskis elavate inimeste osakaalu ligikaudu ühe kolmandiku võrra (33,7 %); peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et selle mõju oli ebapiisav ja liikmesriikide lõikes väga erinev, vähendades sissetulekute ebavõrdsust rohkem kui 20 % võrra Belgias, Soomes ja Iirimaal, kuid vähem kui 10 % Eestis, Kreekas, Itaalias, Lätis ja Portugalis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et sotsiaalsed õigused ning nõuetekohaselt toimiv ja tõhus sotsiaalkaitsesüsteem, mis tagab piisava kaitse kõigile töötajatele, olenemata nende töösuhte liigist, lepingust või töövormist, on lisaks aktiivsele ja jätkusuutlikule tööturupoliitikale olulised eeltingimused vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamiseks, eelkõige kõige haavatavamate jaoks, tagades kaasavad riiklikud tööturud ning tugevdades kogu euroala majanduse vastupanu- ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab tervitatavaks struktuurireformi tugiprogrammi kaudu liikmesriikidele pakutavat suuremat rahalist toetust reformide läbiviimiseks, et luua tööhõivet suurendavaid kvaliteetseid töökohti, vähendada töötust, pannes rõhku pikaajalise ja noorte töötusega võitlemisele, ning leida lahendusi palgatõusuks; peab tervitatavaks komisjoni ettepanekut laiendada struktuurireformi tugiprogrammi riikidesse, mille rahaühik ei ole euro, et edendada majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist kogu ELis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | võtab teadmiseks komisjoni 2018. aasta riigipõhised soovitused, mis moodustavad Euroopa poolaasta protsessis tähtsa osa, ja tunneb heameelt selle üle, et neis on pööratud erilist tähelepanu sotsiaalsetele probleemidele; kutsub komisjoni üles tagama sotsiaalsete ja majanduslike riigipõhiste soovituste kooskõla ning järgima stabiilsuse ja kasvu pakti paindlikkusklauslit, nagu on sätestatud nõukogu ühiselt kokku lepitud seisukohas, mis käsitleb stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikumat kasutamist; märgib murega, et 2017. aastaks antud riigipõhiseid soovitusi rakendati täielikult või osaliselt ainult 50 % ulatuses, ja innustab seetõttu liikmesriike tegema nende soovituste rakendamiseks suuremaid jõupingutusi, seda eelkõige järgmistes valdkondades:






  — | vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, sealhulgas laste vaesus ja palgavaesus, eelkõige haavatavate rühmade hulgas; |
| --- | --- | --- |

4.

—

vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, sealhulgas laste vaesus ja palgavaesus, eelkõige haavatavate rühmade hulgas;

| — | noorte ja pikaajaline töötus, kooskõlas nõukogu soovitusega, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule (18); |
| --- | --- |

—

noorte ja pikaajaline töötus, kooskõlas nõukogu soovitusega, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule (18);

| — | sissetulekute ebavõrdsus; |
| --- | --- |

—

sissetulekute ebavõrdsus;

| — | palgatõus; |
| --- | --- |

—

palgatõus;

| — | võitlus haridussüsteemist varakult lahkumise ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte suure arvu vastu; |
| --- | --- |

—

võitlus haridussüsteemist varakult lahkumise ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte suure arvu vastu;

| — | haridus, elukestev õpe, kutseharidus ja -koolitus; |
| --- | --- |

—

haridus, elukestev õpe, kutseharidus ja -koolitus;

| — | pensionisüsteemide jätkusuutlikkus ja piisavus; |
| --- | --- |

—

pensionisüsteemide jätkusuutlikkus ja piisavus;

| — | tervishoid, sealhulgas pikaajaline hooldus; |
| --- | --- |

—

tervishoid, sealhulgas pikaajaline hooldus;

| — | kindel ja paindlik tööhõive; |
| --- | --- |

—

kindel ja paindlik tööhõive;

| — | sooline tasakaal, eriti tööturul osalemine ning sooline palga- ja pensionilõhe; |
| --- | --- |

—

sooline tasakaal, eriti tööturul osalemine ning sooline palga- ja pensionilõhe;

| 5. | rõhutab seetõttu, et inimväärsete töökohtade loomine, juurdepääs sotsiaalkaitsele, olenemata töösuhtest või lepingu liigist, ning palgatõus mõjutavad oluliselt ebavõrdsuse vähendamist, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu ning aitavad parandada elatustaset ja toetada majanduse elavdamist; rõhutab, et liikmesriikide reformid, mida komisjon soovitab riigipõhiste soovituste kaudu, peaksid seega keskenduma eelkõige meetmetele, mis suurendavad tootlikkust ja jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali, toetavad kvaliteetse tööhõive loomist ning vähendavad ebavõrdsust ja vaesust, eriti laste vaesust; julgustab looma avatud tööhõivevorme ning tagama seejuures kohandatavuse, edendama kaasavat tööturgu ning tagama töö- ja eraelu tasakaalu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab tervitatavaks komisjoni 13. märtsi 2018. aasta teatist Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise järelevalve kohta (COM(2018)0130), mis lähtub riiklikul tasandil võetud meetmete ja tehtud edusammude analüüsimisel Euroopa sotsiaalõiguste samba prioriteetidest ning viib seeläbi samba kooskõlla Euroopa poolaasta tsükliga; rõhutab, et ELi sotsiaalsed eesmärgid ja kohustused peaksid olema majanduseesmärkidega võrdselt prioriteetsed; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama sotsiaalseid õigusi, rakendades Euroopa sotsiaalõiguste sammast viisil, mis looks ELi jaoks tõelise sotsiaalse mõõtme (seadusandluse, poliitiliste otsuste tegemise mehhanismide ja asjakohasel tasandil pakutavate finantsinstrumentide kaudu); |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et euroala riikide tööturud erinevad märkimisväärselt ja see on nende nõuetekohase toimimise seisukohalt probleemiks; nõuab seetõttu, ilma et see piiraks siiski subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamist, hästi kavandatud tööturupoliitikat ja reforme, mis loovad kvaliteetse tööhõive, edendavad võrdseid võimalusi, töötajate võrdset kohtlemist ning sotsiaal- ja solidaarsusmajandust, hõlbustavad võrdset juurdepääsu tööturule ja sotsiaalkaitset, lihtsustavad tööjõu liikuvust, toovad töötud tööturule tagasi ning vähendavad ebavõrdsust ja soolist tasakaalustamatust; kutsub liikmesriike üles arendama sotsiaal- ja majanduspoliitikat kooskõlas komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovitusega tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (19), tagades eelkõige piisava sissetulekutoetuse, kättesaadavad tööturud ja juurdepääsu kvaliteetsetele teenustele, mida kõike peetakse jätkusuutlike tulemuste seisukohalt väga oluliseks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab vajadust tõsta tööhõivemäära ja edendada inimväärsete töökohtade loomist eelkõige pikaajaliste töötute, madala kvalifikatsiooniga töötajate, noorte ja vanemate töötajate, naiste, rändajate, puudega inimeste, vähemuste ja marginaliseerunud kogukondade, nagu romad, hulgas, et täita strateegia „Euroopa 2020“ eesmärk tõsta tööhõivemäär 75 %ni ning vähendada vaesuse, eriti laste vaesuse ja palgavaesuse ning sotsiaalse tõrjutuse ohtu, millega need inimesed silmitsi seisavad; rõhutab vajadust vähendada vaesuses elavate inimeste arvu, et saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärk vähendada vaeste arvu 20 miljoni võrra; rõhutab vajadust vähendada laste vaesust kogu ELi hõlmava lastegarantii rakendamise kaudu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub liikmesriike üles töötama välja Euroopa sotsiaalõiguste sambaga kooskõlas olevaid meetmeid ja strateegiaid nende inimeste sotsiaalsete vajaduste rahuldamiseks, kelle jaoks tööturg on kättesaamatu, nt äärmises puuduses elavad inimesed, nagu kodutud, lapsed ja noored ning füüsilise ja vaimse tervise krooniliste probleemidega inimesed; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab riiklikke strateegiaid ja ELi tasandil kooskõlastamist, et võidelda ealise diskrimineerimise vastu tööturgudel vastusena eakamate töötajate arvu kasvule ELi tööjõu hulgas, suurendades selleks muu hulgas teadlikkust nõukogu direktiivist 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (20), viies töötervishoiu ja tööohutuse eeskirjad vastavusse jätkusuutliku tööhõive eesmärkidega, pidades ühtlasi silmas uusi ja tekkivaid kutsealaseid riske, tagades juurdepääsu elukestva õppe võimalustele ning tõhustades poliitikat, mis toetab töö- ja pereelu ühitamist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub euroala liikmesriike üles positiivset majandusprognoosi täielikult ära kasutama ja viima läbi tööturureforme, mis keskenduvad prognoositavaid, turvalisi ja tähtajatuid töövorme soodustavate töökohtade loomisele, edendavad õiguslikult kindlaid töölepingud, milles sätestatakse töötingimused, ennetades näilise füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ja selle vastu võideldes ning tagades piisava sotsiaalkaitse, olenemata töösuhtest või lepingu liigist; kutsub liikmesriike üles võtma vastu nõukogu kavandatud soovituse sotsiaalkaitse kättesaadavuse kohta ja seda rakendama ning julgustama mittestandardses tööhõives osalevaid inimesi liituma sotsiaalkaitsekavadega; rõhutab prognoositavaid ja läbipaistvaid töötingimusi käsitleva direktiivi üle peetavate läbirääkimiste tähtsust; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub liikmesriike üles investeerima tervishoiuteenustesse kogu eluea vältel, jätkama tööd 2002. aasta Barcelona lapsehoiueesmärkide täitmiseks ning töötama välja eakate ja ülalpeetavate inimeste hoolduseesmärgid; on veendunud, et hooldusteenuste osutamine perekonnas ei tohiks kahjulikult mõjutada sotsiaal- ja pensionihüvitisi; kutsub sellega seoses liikmesriike üles tagama piisava pensioniõiguste kogunemise; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub euroala liikmesriike üles vähendama soolist pensionilõhet ning tagama inimväärsete ja piisavate pensionihüvitiste kaudu põlvkondadevahelise võrdsuse, et kaotada vanaduspõlve vaesus ja sotsiaalne tõrjutus ning tagada samal ajal, et pensionisüsteemid oleksid pikaajaliselt jätkusuutlikud ja piisavad, ning edendama suuremat tööhõivet kvaliteetsetel töökohtadel, mis annavad riiklikesse pensionisüsteemidesse suurema panuse ega koorma nooremaid põlvkondi; märgib murega, et enamikus euroala liikmesriikides on nii sooline pensionilõhe kui ka ennetähtaegselt pensionile jäämise tase ikka kõrge; juhib tähelepanu sellele, et pensionisüsteemide jätkusuutlikkust on võimalik suurendada mitmete algatuste kaudu, näiteks vähendades töötust, võideldes tõhusalt deklareerimata tööga ning integreerides rändajad ja pagulased tööturule; väljendab heameelt pensionide piisavuse 2018. aasta aruandes esitatud komisjoni soovituse üle, mille kohaselt tuleks vanemaealiste sissetulekute piisavust ja pensionisüsteemide finantsilist jätkusuutlikkust käsitleda terviklikul viisil; nõuab, et rohkem analüüsitaks olukorda, milles on kõige vanemad eakad, kelle pension võib olla aja jooksul inflatsiooni tõttu vähenenud; |
| --- | --- |

13.

| 14. | leiab, et liikmesriikide sotsiaalkaitsesüsteemide reformid peavad olema välja töötatud nii, et need hõlbustaksid teovõimeliste inimeste osalemist tööturul, muutes töö tasuvaks; rõhutab sellega seoses, et sissetulekutoetus peaks olema suunatud enim abi vajavatele inimestele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et vabade töökohtade määr oli euroala riikides 2018. aasta esimeses kvartalis 2,1 %, 2017. aastal oli see aga 1,9 %ga; rõhutab, et vajalikke oskusi on võimalik omandada ja oskuste mittevastavuse probleemi saab lahendada, parandades hariduse ja koolituse, sealhulgas sihipärase kvaliteetse koolituse kvaliteeti, kättesaadavust, taskukohasust ja juurdepääsetavust, tugevdades kvalifikatsiooni tõstmise ja ümberõppe meetmeid, pöörates erilist tähelepanu põhioskustele, ning pakkudes täiskasvanute mitteformaalse hariduse võimalusi, mis vajavad kohandatud toetust, sealhulgas ELi rahastamist, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 149 kohaldamist, ning riiklikul ja piirkondlikul tasandil rahastamist; nõuab sellega seoses erimeetmeid, et toetada haavatavaid rühmi, nagu romad, puudega inimesed, varakult haridussüsteemist lahkujad, pikaajalised töötud ning rändajad ja pagulased; kinnitab vajadust suurendada kutseõppe tööturu vajadustele vastavust ja astuda samme selle huvipakkuvuse suurendamiseks võrreldes akadeemilise haridusega; toetab oskuste täiendamise meetme jätkuvat rakendamist ja järelevalvet, et aidata inimestel omandada 21. sajandi põhioskuseid; kutsub liikmesriike üles seadma esikohale põhjaliku koolituse andmise digitaal- ja ettevõtlusoskuste alal ning võtma oskuste täiendamise ja ümberõppe valdkonnas arvesse üleminekut digitaalsele majandusele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab muret asjaolu pärast, et ELi 19 liikmesriigi keskmine haridusele ettenähtud valitsemissektori üldkulude määr protsendina SKPst langes ajavahemikul 2009–2016 järjest igal aastal (21); rõhutab, et hästi rahastatud riiklikud haridussüsteemid on võrdsuse ja sotsiaalse kaasatuse tagamiseks hädavajalikud; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib suure murega, et vähese või puuduliku kirjaoskusega, sealhulgas vähese või puuduliku funktsionaalse ja meediakirjaoskusega ELi kodanike arv on jätkuvalt suur, mis raskendab tõsiselt sisukat ja tõhusat osalemist avalikus elus ja tööturul; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toetab duaalõppe ja muude sarnaste meetmete edendamist; rõhutab, et tõhus side hariduse, teadusuuringute, innovatsiooni ja tööturu vahel võib otsustavalt edendada töökohtade loomist; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et ohutu ja nõuetekohane õpikeskkond on hädavajalik õpilaste ja õpetajate heaolu tagamiseks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub komisjonil ja liikmesriikidel töötada tööhõive-, haridus- ja sotsiaalpoliitikas välja erimeetmed, et tagada puudega ja ebasoodsa taustaga inimeste tulemuslik kaasatus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | juhib tähelepanu vajadusele kavandada ja edendada koolides hästi korraldatud ja ajakohaseid kutsenõustamisprogramme, eelkõige maa- ja mägipiirkondades, piirialadel ja saartel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | toetab üliõpilaste, töötajate, sportlaste ja kunstnike liikuvust ELis ja euroalal; tunneb siiski muret selle pärast, et märkimisväärsed elu- ja töötingimuste erinevused euroalal põhjustavad sundrännet, mis süvendab veelgi ajude äravoolu mõju; juhib tähelepanu sellele, et ajude äravoolu pidurdamise peamine eeltingimus on inimväärsete töökohtade loomine ning tulemuslike haridus-, koolitus- ja karjäärinõustamisstrateegiate edendamine; nõuab, et tulevaste haridus- ja tööhõivemeetmetega, sealhulgas Euroopa haridusruumi täieliku väljaarendamisega, käsitletaks tõhusalt nimetatud olukorda; rõhutab vajadust võtta kasutusele Euroopa üliõpilaspilet, et edendada õpiliikuvust ja lihtsustada tunnistuste, diplomite ja kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist, mis vähendaks üliõpilaste ning haridus- ja koolitusasutuste halduskoormust ja kulusid; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et koostööraamistiku „Haridus ja koolitus 2020“ (HK 2020) võrdlusaluste põhjal peaks 2020. aastaks olema puuduliku lugemisoskuse ja nõrkade matemaatika- ja teadusalaste oskustega 15aastaste osakaal alla 15 %; pooldab 15-aastaste kehva haridusalase edasijõudmise näitaja (rahvusvahelise õpilaste hindamise programmi (PISA) uuringu põhjal kehvad tulemused matemaatikas) lisamist uude sotsiaalnäitajate tulemustabelisse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tuletab meelde, et vastavalt koostööraamistikus HK 2020 sätestatud sihttasemetele peaks 2020. aastaks olema alusharidust saavate laste (neljandast eluaastast kuni kohustusliku koolieani) osakaal vähemalt 95 %; rõhutab, et sotsiaalnäitajate tulemustabelis on lastehoiu valdkonna kohta vaid üks näitaja, mis puudutab ametlikus lapsehoius olevaid alla kolmeaastaseid lapsi; rõhutab, et puudub teave vanemate, kuid veel eelkooliealiste laste kohta, samuti teave lapsehoiuvõimaluste ulatuse kohta, mida mõõdetakse osutatud teenustundidega; |
| --- | --- |

24.

| 25. | võtab arvesse avatud hariduse ja avatud ülikoolide, eelkõige töötajatele pakutavate veebipõhiste koolitusprogrammide positiivset osa teadmiste ja oskuste omandamises, kuna tegemist on dünaamilise õppevormiga, mis vastab osalejate praegustele vajadustele ja huvidele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kordab oma nõudmist, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus tuleks programmi „Erasmus+“ rahastamispaketti vähemalt kolmekordistada, et kaasata kogu Euroopas rohkem noori, noorteorganisatsioone, gümnaasiumiõpilasi ja praktikante; nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga inimestele, et võimaldada neil programmis osaleda, samuti puuetega inimestele kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonist ELile ja liikmesriikidele tulenevate kohustustega; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tuletab meelde kultuuri- ja loomesektori strateegilist potentsiaali ELis töökohtade ja jõukuse loojana; rõhutab, et kultuuri- ja loomemajandusse kuulub 11,2 % kõigist eraettevõtjatest ja 7,5 % kõigist ELi kogumajanduse töötajatest ning see majandusharu loob 5,3 % Euroopa kogulisandväärtusest; toonitab kultuuri- ja loomemajanduse tähtsust Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse säilitamisel ja edendamisel ning selle panust majanduskasvu, innovatsiooni ja tööhõivesse, iseäranis noorte tööhõivesse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et piisavad investeeringud haridusse, eelkõige digitaaloskustesse ja programmeerimisse, ning kavandamine selles valdkonnas on hädavajalik, et tagada liidu konkurentsivõime, kvalifitseeritud tööjõu kättesaadavus ja töötajate töölesobivus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palub komisjonil luua noortele stiimulid ettevõtte loomiseks ja pakkuda neile selles tehnilist tuge ning esildada meetmed ettevõtluse edendamiseks, mis toimuks muu hulgas ka liikmesriikide koolide õppekavade kaudu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab vajadust viia läbi reformid, mis valmistavad tööturgu ja selle tööjõudu ette igas vanuses ja eri taustaga inimestele mõeldud digiüleminekuks paindliku, õppijapõhise lähenemisviisi kaudu, tagades eelkõige asjakohased võimalused elukestvaks õppeks ja digitaaloskuste alaseks koolituseks, mis on teadmistel põhineva majanduse keskne osa; rõhutab, kui tähtis on elukestev karjäärinõustamine inimese asjakohastes, paindlikes ja kvaliteetsetes koolitus- ja karjäärivõimalustes osalemise tagamisel; tuletab sellega seoses meelde tööturu kiirest muutumisest tingitud oskuste prognoosimise piiranguid ning rõhutab, kui tähtsad on seejuures valdkonnaülesed oskused, nagu suhtlemine, probleemide lahendamine, loovus ja õppimisvõime, mis kõik tugevdavad inimeste vastupanuvõimet ning suurendavad nende muutustega kohanemise ja elu jooksul uute oskuste omandamise võimet; toob esile vajaduse tagada, et riiklikud sotsiaalkaitsesüsteemid pakuksid piisavat kaitset kõigile töötajatele, kaasa arvatud neile, kes töötavad uutes tööhõivevormides ja uut tüüpi lepingutega, ning piisavat toetust neile, kes ei saa töötada või ei suuda tööd leida; palub liikmesriikidel töötada välja tööturupoliitika, mis toetab sektoritevahelist liikuvust ja töötajate ümberõpet, mis muutub järjest olulisemaks, sest meie tööturud kohanevad majanduse digitehnoloogiale üleminekuga; rõhutab sellega seoses vajadust kindlustada nii ametiühingute kui ka tööandjate organisatsioonide kaasamine, et tagada õiglane üleminek; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub euroala liikmesriike üles viima ellu vajalikke reforme ja suurendama sotsiaalseid investeeringuid, et tagada oma tervishoiusüsteemi juurdepääsetavus, kättesaadavus, taskukohasus, kvaliteet ja kulutasuvus; nõuab Euroopa eesmärki uuendamist, et oluliselt suurendada tervena elatud aastate arvu, muutes ennetuse lisaks ravimeetmetele ELi tervishoiupoliitika prioriteediks; nõuab tervise edendamise kampaaniate aktiivset läbiviimist; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab pikaajalise hoolduse süsteemide kvaliteedi ja juurdepääsetavuse Euroopa strateegiat, milles järgitakse pikaajalise hoolduse ja tugiteenuste õiguste- ja kogukonnapõhist käsitlusviisi; nõuab pikaajalise hoolduse teenustesse märkimisväärsete investeeringute tegemist, et valmistuda ette vajaduste suurenemiseks, mida prognoositakse demograafilist muutust silmas pidades; tunnistab, et pikaajalise hoolduse sektor pakub ebapiisavaid töötingimusi, ja nõuab pikaajalise hoolduse kvaliteedi tagamiseks hooldustöö ja hooldusteenuste valdkonna töötingimuste ümberhindamist; |
| --- | --- |

32.

| 33. | juhib tähelepanu sellele, et parema töö- ja eraelu tasakaalu jaoks on vaja hästi kavandatud poliitikat, mis hõlmab taskukohase lastehoiu- ja väikelastehoiu ning pikaajalise hoolduse teenuste pakkumist, tasakaalustab sooliselt meeste ja naiste hooldajarolli ning edendab paindlikku töökorraldust ning soodsa ja tasustatud rasedus- ja sünnitus-, isa- ja hoolduspuhkuse kasutamist; on sellega seoses seisukohal, et parema töö- ja eraelu tasakaalu saavutamiseks tuleb vastu võtta tasakaalustatud direktiiv vanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu kohta; nõuab lisaks Euroopa algatust sotsiaalkaitse ja mitteametlikele hooldajatele mõeldud teenuste kohta; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab struktureeritud dialoogi ning tööandjate organisatsioonide, ametiühingute ja kodanikuühiskonna organisatsioonide osaluse edendamise tähtsust tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ning reformide väljatöötamisele ja rakendamisele kaasaaitamisel ning nende poolaasta protsessis aktiivse osalemise tähtsust; |
| --- | --- |

34.

| 35. | on veendunud, et ülemaailmse konkurentsivõime säilitamiseks ja suurendamiseks peab liikmesriikide tööturu õigusraamistik olema selge, lihtne ja paindlik ning hoidma kõrgeid tööstandardeid; |
| --- | --- |

35.

| 36. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

(2)  ELT C 179, 25.5.2018, lk 1.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0181.

(4)  ELT C 155, 25.5.2011, lk 10.

(5)  Direktiivid (EL) 2018/849, (EL) 2018/850, (EL) 2018/851 ja (EL) 2018/852.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0325.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0078.

(8)  ELT C 356, 4.10.2018, lk 89.

(9)  ELT C 346, 27.9.2018, lk 200.

(10)  ELT C 346, 27.9.2018, lk 156.

(11)  ELT C 337, 20.9.2018, lk 135.

(12)  ELT C 242, 10.7.2018, lk 24.

(13)  ELT C 76, 28.2.2018, lk 93.

(14)  ELT C 366, 27.10.2017, lk 117.

(15)  ELT C 35, 31.1.2018, lk 157.

(16)  https://www.coe.int/en/web/turin-european-social-charter/turin-process.

(17)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=et&pubId= 8030&furtherPubs=yes.

(18)  ELT C 67, 20.2.2016, lk 1.

(19)  ELT L 307, 18.11.2008, lk 11.

(20)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(21)  Eurostati andmed.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/58

---

P8_TA(2018)0433

Facebooki kasutajate andmete kasutamine Cambridge Analytica poolt ning selle mõju andmekaitsele

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon Facebooki kasutajate andmete kasutamise kohta Cambridge Analytica poolt ja selle mõju kohta andmekaitsele (2018/2855(RSP))

(2020/C 345/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi lepingut, ELi toimimise lepingut, ELi põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 7, 8, 11, 12, 39, 40, 47 ja 52, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eriti selle artikleid 8, 9, 10, 11, 13, 16 ja 17, ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli, eriti selle artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingut, ELi toimimise lepingut, ELi põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 7, 8, 11, 12, 39, 40, 47 ja 52, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eriti selle artikleid 8, 9, 10, 11, 13, 16 ja 17, ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli, eriti selle artiklit 3,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, eriti selle artikleid 2, 17, 19, 20 ja 25, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, eriti selle artikleid 2, 17, 19, 20 ja 25,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680 (mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680 (mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni ja selle lisaprotokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni ja selle lisaprotokolli,

| — | võttes arvesse Ühendkuningriigi Parlamendi Alamkoja uuringut libauudiste kohta ning alamkoja digitaal-, kultuuri-, meedia- ja spordikomisjoni 5. vahearuannet valeinfo ja libauudiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühendkuningriigi Parlamendi Alamkoja uuringut libauudiste kohta ning alamkoja digitaal-, kultuuri-, meedia- ja spordikomisjoni 5. vahearuannet valeinfo ja libauudiste kohta,

| — | võttes arvesse USA esindajatekoja energeetika- ja kaubanduskomisjonis toimunud kuulamisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA esindajatekoja energeetika- ja kaubanduskomisjonis toimunud kuulamisi,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. juuli 2016. aasta rakendusotsust (EL) 2016/1250 isikuandmete kaitse piisavuse kohta ELi-USA andmekaitseraamistikus Privacy Shield vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. juuli 2016. aasta rakendusotsust (EL) 2016/1250 isikuandmete kaitse piisavuse kohta ELi-USA andmekaitseraamistikus Privacy Shield vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ (3),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield ette nähtud kaitse piisavuse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield ette nähtud kaitse piisavuse kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 6. oktoobri 2015. aasta otsust kohtuasjas C-362/14: Maximillian Schrems vs. andmekaitsevolinik (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 6. oktoobri 2015. aasta otsust kohtuasjas C-362/14: Maximillian Schrems vs. andmekaitsevolinik (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 25. jaanuari 2018. aasta otsust kohtuasjas C-498/16 Maximilian Schrems vs. Facebook Ireland Limited (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 25. jaanuari 2018. aasta otsust kohtuasjas C-498/16 Maximilian Schrems vs. Facebook Ireland Limited (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 5. juuni 2018. aasta otsust kohtuasjas C-210/16 Unabhängiges Landeszentrum für Datenschutz Schleswig-Holstein vs. Wirtschaftsakademie Schleswig-Holstein GmbH (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 5. juuni 2018. aasta otsust kohtuasjas C-210/16 Unabhängiges Landeszentrum für Datenschutz Schleswig-Holstein vs. Wirtschaftsakademie Schleswig-Holstein GmbH (7),

| — | võttes arvesse David Carolli ametlikku taotlust, milles ta nõudis, et Cambridge Analytica tagastaks tema isikuandmed ja avalikustaks nende allika, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse David Carolli ametlikku taotlust, milles ta nõudis, et Cambridge Analytica tagastaks tema isikuandmed ja avalikustaks nende allika,

| — | võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 19. märtsi 2018. aasta arvamust nr 3/2018 internetis manipuleerimise ja isikuandmete kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 19. märtsi 2018. aasta arvamust nr 3/2018 internetis manipuleerimise ja isikuandmete kohta (8),

| — | võttes arvesse artikli 29 alusel asutatud töörühma 3. oktoobri 2017. aasta suuniseid automatiseeritud otsuste tegemise ja profiilianalüüsi kohta seoses määrusega (EL) 2016/679 (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse artikli 29 alusel asutatud töörühma 3. oktoobri 2017. aasta suuniseid automatiseeritud otsuste tegemise ja profiilianalüüsi kohta seoses määrusega (EL) 2016/679 (9),

| — | võttes arvesse kahte Euroopa Parlamendi fraktsioonide esimeeste ja Facebooki tegevjuhi Zuckerbergi vahel toimunud kohtumisel vastuseta jäänud küsimustele antud kirjalike vastuste kogu, mille Facebook avaldas vastavalt 23. mail (10) ja 4. juunil 2018 (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kahte Euroopa Parlamendi fraktsioonide esimeeste ja Facebooki tegevjuhi Zuckerbergi vahel toimunud kohtumisel vastuseta jäänud küsimustele antud kirjalike vastuste kogu, mille Facebook avaldas vastavalt 23. mail (10) ja 4. juunil 2018 (11),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. veebruari 2018. aasta soovitust (EL) 2018/234 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste euroopalikumaks muutmise ja tõhusama läbiviimise kohta (12), komisjoni 12. septembri 2018. aasta soovitust valimiskoostöö võrgustike, veebisisu läbipaistvuse, küberintsidentide eest kaitsmise ning väärinfo levitamise kampaaniate vastu võitlemise kohta Euroopa Parlamendi valimiste raames (C(2018)5949) ning komisjoni 12. septembri 2018. aasta teatist „Vabade ja õiglaste Euroopa Parlamendi valimiste kindlustamine“ (COM(2018)0637), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. veebruari 2018. aasta soovitust (EL) 2018/234 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste euroopalikumaks muutmise ja tõhusama läbiviimise kohta (12), komisjoni 12. septembri 2018. aasta soovitust valimiskoostöö võrgustike, veebisisu läbipaistvuse, küberintsidentide eest kaitsmise ning väärinfo levitamise kampaaniate vastu võitlemise kohta Euroopa Parlamendi valimiste raames (C(2018)5949) ning komisjoni 12. septembri 2018. aasta teatist „Vabade ja õiglaste Euroopa Parlamendi valimiste kindlustamine“ (COM(2018)0637),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2018. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014 kontrollimenetluse osas, mis käsitleb isikuandmete kaitse normide rikkumist Euroopa Parlamendi valimiste raames (COM(2018)0636), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2018. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014 kontrollimenetluse osas, mis käsitleb isikuandmete kaitse normide rikkumist Euroopa Parlamendi valimiste raames (COM(2018)0636),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2018. aasta juhiseid liidu andmekaitseõiguse kohaldamise kohta valimiste kontekstis (COM(2018)0638), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2018. aasta juhiseid liidu andmekaitseõiguse kohaldamise kohta valimiste kontekstis (COM(2018)0638),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi poolt volitatud kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni korraldatud põhjalikke kuulamisi, mis käsitlesid Facebooki kasutajate andmete kasutamist Cambridge Analytica poolt ja selle mõju andmekaitsele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi poolt volitatud kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni korraldatud põhjalikke kuulamisi, mis käsitlesid Facebooki kasutajate andmete kasutamist Cambridge Analytica poolt ja selle mõju andmekaitsele,

| — | võttes arvesse Ühendkuningriigi teabevoliniku büroo aruandeid andmeanalüüsi kasutamise ja poliitiliste kampaaniate kohta ning aruannet pealkirjaga „Democracy disrupted“ (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühendkuningriigi teabevoliniku büroo aruandeid andmeanalüüsi kasutamise ja poliitiliste kampaaniate kohta ning aruannet pealkirjaga „Democracy disrupted“ (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Tarbijaliitude Ameti (BEUC) 25. juunil 2018. aastal esitatud tunnistust (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Tarbijaliitude Ameti (BEUC) 25. juunil 2018. aastal esitatud tunnistust (14),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. oktoobri 2018. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. oktoobri 2018. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et uuriv ajakirjandus avastas ja avalikustas Facebooki kasutajate andmete suure lekke seoses juurdepääsuga, mille Facebook andis kolmandatele rakendustele, ning nende andmete hilisema väärkasutamise valimiskampaaniates ning muud suurte sotsiaalmeediaettevõtete kogutavate ja hoitavate isikuandmetega seotud rikkumised, mis tulid ilmsiks hiljem; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et uuriv ajakirjandus avastas ja avalikustas Facebooki kasutajate andmete suure lekke seoses juurdepääsuga, mille Facebook andis kolmandatele rakendustele, ning nende andmete hilisema väärkasutamise valimiskampaaniates ning muud suurte sotsiaalmeediaettevõtete kogutavate ja hoitavate isikuandmetega seotud rikkumised, mis tulid ilmsiks hiljem;

| B. | arvestades, et kõnealused isikuandmetega seotud rikkumised mõjutasid kodanikke kõikjal maailmas, sealhulgas Euroopa kodanikke ja Euroopa Liidu territooriumil elavaid kolmandate riikide kodanikke; arvestades, et mitme riigi parlamendid korraldasid kuulamisi ja uurimisi ning avaldasid selles küsimuses oma järeldused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõnealused isikuandmetega seotud rikkumised mõjutasid kodanikke kõikjal maailmas, sealhulgas Euroopa kodanikke ja Euroopa Liidu territooriumil elavaid kolmandate riikide kodanikke; arvestades, et mitme riigi parlamendid korraldasid kuulamisi ja uurimisi ning avaldasid selles küsimuses oma järeldused;

| C. | arvestades, et nimetatud isikuandmetega seotud rikkumisi esines pikema aja jooksul; arvestades, et juhtumiga seotud äriühingud rikkusid sel ajal kehtinud ELi andmekaitseõigust, eelkõige direktiivi 95/46/EÜ ja direktiivi 2002/58/EÜ; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nimetatud isikuandmetega seotud rikkumisi esines pikema aja jooksul; arvestades, et juhtumiga seotud äriühingud rikkusid sel ajal kehtinud ELi andmekaitseõigust, eelkõige direktiivi 95/46/EÜ ja direktiivi 2002/58/EÜ;

| D. | arvestades, et Cambridge Analytica skandaaliga seoses ilmnenud andmete väärkasutus toimus enne isikuandmete kaitse üldmääruse kohaldamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Cambridge Analytica skandaaliga seoses ilmnenud andmete väärkasutus toimus enne isikuandmete kaitse üldmääruse kohaldamist;

| E. | arvestades, et Facebook on kinnitanud, et pangakonto- või krediitkaardiandmeid ega isikutunnistuse andmeid Cambridge Analyticaga ei jagatud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Facebook on kinnitanud, et pangakonto- või krediitkaardiandmeid ega isikutunnistuse andmeid Cambridge Analyticaga ei jagatud;

| F. | arvestades, et Cambridge Analytica väitis, et andmetöötlus toimus ametlikult uurimisotstarbel, kuid hiljem anti kogutud andmed edasi poliitilisel ja kaubanduslikul eesmärgil; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Cambridge Analytica väitis, et andmetöötlus toimus ametlikult uurimisotstarbel, kuid hiljem anti kogutud andmed edasi poliitilisel ja kaubanduslikul eesmärgil;

| G. | arvestades, et kõnealuste äriühingute esmane reaktsioon ei vastanud ootustele ega võimaldanud asjaomastel asutustel teostada täielikku ja sõltumatut uurimist riiklikul ega Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kõnealuste äriühingute esmane reaktsioon ei vastanud ootustele ega võimaldanud asjaomastel asutustel teostada täielikku ja sõltumatut uurimist riiklikul ega Euroopa tasandil;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlamendi fraktsioonide esimehed korraldasid 22. mail 2018. aastal esimese kinnise arvamuste vahetuse Facebooki tegevjuhi ja asutaja Mark Zuckerbergiga ning selle kohtumise tulemusel andis esimeeste konverents kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesande korraldada koos põhiseaduskomisjoni, õiguskomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoniga põhjalikud järelkuulamised; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlamendi fraktsioonide esimehed korraldasid 22. mail 2018. aastal esimese kinnise arvamuste vahetuse Facebooki tegevjuhi ja asutaja Mark Zuckerbergiga ning selle kohtumise tulemusel andis esimeeste konverents kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesande korraldada koos põhiseaduskomisjoni, õiguskomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoniga põhjalikud järelkuulamised;

| I. | arvestades, et 4. ja 25. juunil ning 2. juulil 2018. aastal toimusid kuulamised Facebooki / Cambridge Analytica juhtumi mõju kohta andmekaitse, valimiste korraldamise, libauudiste ja sotsiaalmeedia turupositsiooniga seotud küsimustele, ning arvestades, et kuulamistel osalesid asjaomased volinikud, Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti tegevdirektor, Euroopa andmekaitseinspektor, Euroopa Andmekaitsenõukogu eesistuja, Ühendkuningriigi teabevoliniku büroo, Ühendkuningriigi valimiskomisjoni tegevjuht, asjast huvitatud kodanikud ja Facebook; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 4. ja 25. juunil ning 2. juulil 2018. aastal toimusid kuulamised Facebooki / Cambridge Analytica juhtumi mõju kohta andmekaitse, valimiste korraldamise, libauudiste ja sotsiaalmeedia turupositsiooniga seotud küsimustele, ning arvestades, et kuulamistel osalesid asjaomased volinikud, Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti tegevdirektor, Euroopa andmekaitseinspektor, Euroopa Andmekaitsenõukogu eesistuja, Ühendkuningriigi teabevoliniku büroo, Ühendkuningriigi valimiskomisjoni tegevjuht, asjast huvitatud kodanikud ja Facebook;

| J. | arvestades, et Facebook keeldus saatmast kuulamistele asjakohase vastutustasandi töötajaid, kellel oleksid vajalikud tehnilised oskused ja teadmised, nagu nõudsid asjaomaste komisjonide esimehed, ning saatis selle asemel kõigile kolmele kuulamisele avaliku poliitika meeskonna liikmed; arvestades, et Facebooki esindajad ei esitanud kuulamistel täpset teavet konkreetsete meetmete kohta, mida on võetud, et tagada täielik vastavus ELi andmekaitseõigusele, ning esitatud teave oli pigem üldist laadi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Facebook keeldus saatmast kuulamistele asjakohase vastutustasandi töötajaid, kellel oleksid vajalikud tehnilised oskused ja teadmised, nagu nõudsid asjaomaste komisjonide esimehed, ning saatis selle asemel kõigile kolmele kuulamisele avaliku poliitika meeskonna liikmed; arvestades, et Facebooki esindajad ei esitanud kuulamistel täpset teavet konkreetsete meetmete kohta, mida on võetud, et tagada täielik vastavus ELi andmekaitseõigusele, ning esitatud teave oli pigem üldist laadi;

| K. | arvestades, et Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuses nr 3/2018 käsitletakse mitmeid murekohti seoses internetis manipuleerimise ja isikuandmetega; arvestades, et Euroopa Andmekaitseinspektor on ühtlasi seisukohal, et konkurentsiõigus mängib otsustavat rolli turgu valitsevate ettevõtjate vastutuse tagamisel ja demokraatia kaitsmisel liigse turuvõimu eest; arvestades, et üksikisikute huvid peaksid olema paremini esindatud, kui hinnatakse turgu valitseva seisundi kuritarvitamist või selliste äriühingute ühinemist, mis võivad olla koondanud märkimisväärse teabevõimu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuses nr 3/2018 käsitletakse mitmeid murekohti seoses internetis manipuleerimise ja isikuandmetega; arvestades, et Euroopa Andmekaitseinspektor on ühtlasi seisukohal, et konkurentsiõigus mängib otsustavat rolli turgu valitsevate ettevõtjate vastutuse tagamisel ja demokraatia kaitsmisel liigse turuvõimu eest; arvestades, et üksikisikute huvid peaksid olema paremini esindatud, kui hinnatakse turgu valitseva seisundi kuritarvitamist või selliste äriühingute ühinemist, mis võivad olla koondanud märkimisväärse teabevõimu;

| L. | arvestades, et artikli 29 alusel asutatud töörühm märkis oma 3. oktoobri 2017. aasta arvamuses, et profiilide koostamine ja automatiseeritud otsuste tegemine võivad oluliselt ohustada üksikisikute õigusi ja vabadusi, mida tuleb asjakohaselt kaitsta; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et artikli 29 alusel asutatud töörühm märkis oma 3. oktoobri 2017. aasta arvamuses, et profiilide koostamine ja automatiseeritud otsuste tegemine võivad oluliselt ohustada üksikisikute õigusi ja vabadusi, mida tuleb asjakohaselt kaitsta;

| M. | arvestades, et Euroopa Andmekaitsenõukogu eesistuja rõhutas, et Facebooki / Cambridge Analytica juhtum leidis aset enne isikuandmete kaitse üldmääruse jõustumist ning seetõttu ei kohaldata isikuandmete kaitse üldmääruse kohast juhtiva järelevalveasutuse süsteemi; arvestades, et uurimisi juhtis Ühendkuningriigi teabevoliniku büroo; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Andmekaitsenõukogu eesistuja rõhutas, et Facebooki / Cambridge Analytica juhtum leidis aset enne isikuandmete kaitse üldmääruse jõustumist ning seetõttu ei kohaldata isikuandmete kaitse üldmääruse kohast juhtiva järelevalveasutuse süsteemi; arvestades, et uurimisi juhtis Ühendkuningriigi teabevoliniku büroo;

| N. | arvestades, et Facebook tunnistas, et sõlmis rakendusearendajaga lepingu, ilma et oleks eelnevalt kontrollinud lepingutingimusi, kus arendajale jäeti õigus avaldada isikuandmeid kolmandatele isikutele; arvestades, et sellel hooletusel olid tõsised tagajärjed, ning arvestades, et selline tegevus oli ebaseaduslik ka sel ajal kohaldatud andmekaitseseaduse kohaselt; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Facebook tunnistas, et sõlmis rakendusearendajaga lepingu, ilma et oleks eelnevalt kontrollinud lepingutingimusi, kus arendajale jäeti õigus avaldada isikuandmeid kolmandatele isikutele; arvestades, et sellel hooletusel olid tõsised tagajärjed, ning arvestades, et selline tegevus oli ebaseaduslik ka sel ajal kohaldatud andmekaitseseaduse kohaselt;

| O. | arvestades, et praegu käivad läbirääkimised e-privaatsuse määruse üle; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et praegu käivad läbirääkimised e-privaatsuse määruse üle;

| P. | arvestades, et Euroopa Andmekaitsenõukogu on märkinud, et isikuandmete kaitse üldmääruse kohase järjepidevuse mehhanismi raames tegeletakse juba umbes 100 piiriülese juhtumiga; arvestades, et see mehhanism koordineerib riiklike andmekaitseasutuste tegevust, et tagada ELi andmekaitsealaste õigusnormide jõustamisel ühtne lähenemisviis |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Andmekaitsenõukogu on märkinud, et isikuandmete kaitse üldmääruse kohase järjepidevuse mehhanismi raames tegeletakse juba umbes 100 piiriülese juhtumiga; arvestades, et see mehhanism koordineerib riiklike andmekaitseasutuste tegevust, et tagada ELi andmekaitsealaste õigusnormide jõustamisel ühtne lähenemisviis

| Q. | arvestades, et andmekaitseraamistikuga Privacy Shield ühinenud Facebook on kinnitanud, et poliitilise nõustamisega tegeleva firma Cambridge Analytica poolt lubamatul moel kasutatud andmete seas olid ka kuni 2,7 miljoni ELi kodaniku isikuandmed; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et andmekaitseraamistikuga Privacy Shield ühinenud Facebook on kinnitanud, et poliitilise nõustamisega tegeleva firma Cambridge Analytica poolt lubamatul moel kasutatud andmete seas olid ka kuni 2,7 miljoni ELi kodaniku isikuandmed;

| R. | arvestades, et 28. septembril 2018 tegi Facebook avalikkusele teatavaks, et kolmas isik on rünnanud tema süsteeme ja kasutanud ära süsteemi nõrkust, et saada juurdepääs 50 miljoni kasutaja kontole, ning arvestades, et Iirimaa andmekaitsekomisjon ja teised andmekaitseasutused on alustanud nende asjaolude uurimist, et hinnata vastavust ELi andmekaitseõigusele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 28. septembril 2018 tegi Facebook avalikkusele teatavaks, et kolmas isik on rünnanud tema süsteeme ja kasutanud ära süsteemi nõrkust, et saada juurdepääs 50 miljoni kasutaja kontole, ning arvestades, et Iirimaa andmekaitsekomisjon ja teised andmekaitseasutused on alustanud nende asjaolude uurimist, et hinnata vastavust ELi andmekaitseõigusele;

| S. | arvestades, et USA föderaalne kaubanduskomisjon (FTC) uurib praegu, kas Facebook on jätnud täitmata privaatsusega seotud lubadused, nende hulgas lubaduse olla kooskõlas andmekaitseraamistikuga Privacy Shield, või kas ta kasutas ebaausaid teguviise, mis põhjustavad tarbijatele olulist kahju, rikkudes FTC akti ning eelmist, 2011. aastal saavutatud kokkulepet FTC ja Facebooki vahel; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et USA föderaalne kaubanduskomisjon (FTC) uurib praegu, kas Facebook on jätnud täitmata privaatsusega seotud lubadused, nende hulgas lubaduse olla kooskõlas andmekaitseraamistikuga Privacy Shield, või kas ta kasutas ebaausaid teguviise, mis põhjustavad tarbijatele olulist kahju, rikkudes FTC akti ning eelmist, 2011. aastal saavutatud kokkulepet FTC ja Facebooki vahel;

| T. | arvestades, et Belgia, Itaalia, Hispaania ja Portugali tarbijaorganisatsioonid on algatanud Facebooki vastu kollektiivse hüvitamise hagi, nõudes rahalist hüvitist mõjutatud Facebooki kasutajatele nendes riikides; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Belgia, Itaalia, Hispaania ja Portugali tarbijaorganisatsioonid on algatanud Facebooki vastu kollektiivse hüvitamise hagi, nõudes rahalist hüvitist mõjutatud Facebooki kasutajatele nendes riikides;

| U. | arvestades, et BEUC märkis oma 25. juunil 2018 esitatud tunnistuses, et on vaja tagada platvormi vastutus kolmandate isikute juurdepääsu puhul isikuandmetele; arvestades, et BEUC märgib samas tunnistuses, et äriühingud peaksid tegema rohkem, et tagada usaldusväärsed vastutusstruktuurid seoses partnerite juurdepääsuga isikuandmetele ja nende andmete edasise kasutamisega; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et BEUC märkis oma 25. juunil 2018 esitatud tunnistuses, et on vaja tagada platvormi vastutus kolmandate isikute juurdepääsu puhul isikuandmetele; arvestades, et BEUC märgib samas tunnistuses, et äriühingud peaksid tegema rohkem, et tagada usaldusväärsed vastutusstruktuurid seoses partnerite juurdepääsuga isikuandmetele ja nende andmete edasise kasutamisega;

| V. | arvestades, et Ühendkuningriigi teabevoliniku büroo uurimine hõlmas ka Cambridge Analytica, selle emaettevõtte SCL Elections Limited ja Aggregate IQ vahelist seost ning väiteid, et Facebookist saadud isikuandmeid võisid Ühendkuningriigi ELi liikmesuse referendumil väärkasutada mõlemad pooled ning neid võidi kasutada ka 2016. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimiste protsessis; arvestades, et Ühendkuningriigi teabevoliniku büroo korraldatud uurimine viidi läbi peamiselt 1998. aasta andmekaitseseaduse ning 2003. aasta eraelu puutumatuse ja elektroonilise side määruse alusel, kasutades vajaduse korral ka isikuandmete kaitse üldmäärust; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Ühendkuningriigi teabevoliniku büroo uurimine hõlmas ka Cambridge Analytica, selle emaettevõtte SCL Elections Limited ja Aggregate IQ vahelist seost ning väiteid, et Facebookist saadud isikuandmeid võisid Ühendkuningriigi ELi liikmesuse referendumil väärkasutada mõlemad pooled ning neid võidi kasutada ka 2016. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimiste protsessis; arvestades, et Ühendkuningriigi teabevoliniku büroo korraldatud uurimine viidi läbi peamiselt 1998. aasta andmekaitseseaduse ning 2003. aasta eraelu puutumatuse ja elektroonilise side määruse alusel, kasutades vajaduse korral ka isikuandmete kaitse üldmäärust;

| W. | arvestades, et Ühendkuningriigi alamkoja kultuuri, meedia ja spordikomisjon kuulas ära tõendid, mis näitasid väidetavat Venemaa sekkumist valimisprotsessidesse ELis, ning nõudis, et vastutavad riiklikud ametiasutused uuriksid neid väiteid; arvestades, et USAs määrati 2017. aasta mais ametisse erinõunik, et uurida Venemaa sekkumist 2016. aasta presidendivalimistesse ja sellega seotud küsimusi, ning arvestades, et see uurimine jätkub; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Ühendkuningriigi alamkoja kultuuri, meedia ja spordikomisjon kuulas ära tõendid, mis näitasid väidetavat Venemaa sekkumist valimisprotsessidesse ELis, ning nõudis, et vastutavad riiklikud ametiasutused uuriksid neid väiteid; arvestades, et USAs määrati 2017. aasta mais ametisse erinõunik, et uurida Venemaa sekkumist 2016. aasta presidendivalimistesse ja sellega seotud küsimusi, ning arvestades, et see uurimine jätkub;

| X. | arvestades, et Ühendkuningriigi teabevoliniku büroo on esitanud Facebookile teate kavatsuse kohta määrata rahaline karistus summas 500 000 naelsterlingit läbipaistvuse ja turvalisuse puudumise tõttu andmete kogumisel, mis kujutab endast 1998. aasta andmekaitseseaduse kohaste esimese ja seitsmenda andmekaitsepõhimõtte rikkumist; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Ühendkuningriigi teabevoliniku büroo on esitanud Facebookile teate kavatsuse kohta määrata rahaline karistus summas 500 000 naelsterlingit läbipaistvuse ja turvalisuse puudumise tõttu andmete kogumisel, mis kujutab endast 1998. aasta andmekaitseseaduse kohaste esimese ja seitsmenda andmekaitsepõhimõtte rikkumist;

| Y. | arvestades, et Ühendkuningriigi teabevoliniku büroo on juba väljastanud 23 teatist 17 eri organisatsioonile ja üksikisikule, sh 23. veebruaril 2018 Facebookile, et nõuda organisatsioonidelt struktureeritud teabe esitamist; arvestades, et Facebook kinnitas 18. mail 2018, et Aggregate IQ lõi ja mõnel juhul avaldas reklaame Demokraatliku Unionistliku Partei (DUP) kampaania Vote to Leave, Vote Leave, BeLeave ja Veterans for Britain nimel; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Ühendkuningriigi teabevoliniku büroo on juba väljastanud 23 teatist 17 eri organisatsioonile ja üksikisikule, sh 23. veebruaril 2018 Facebookile, et nõuda organisatsioonidelt struktureeritud teabe esitamist; arvestades, et Facebook kinnitas 18. mail 2018, et Aggregate IQ lõi ja mõnel juhul avaldas reklaame Demokraatliku Unionistliku Partei (DUP) kampaania Vote to Leave, Vote Leave, BeLeave ja Veterans for Britain nimel;

| Z. | arvestades, et Ühendkuningriigi teabevoliniku büroo on väljendanud muret seoses kasutajate käsutuses oleva teabega andmeallikate kohta ning kasutajatele pakutavate kontrollivõimaluste kättesaadavuse ja läbipaistvusega; arvestades, et Ühendkuningriigi teabevoliniku büroo kinnitas ka, et Facebooki pakutavad üldine privaatsust puudutav info ja kontrollivõimalused ei andnud kasutajatele tegelikult teavet nende isikuandmete tõenäoliste kasutamisviiside kohta; arvestades, et Ühendkuningriigi teabevoliniku büroo on väljendanud muret juhtumite pärast, kus Facebooki platvormil olevaid andmeid kasutati eesmärkidel, milleks need ei olnud ette nähtud või mida andmesubjektid ei oleks saanud mõistlikult eeldada; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Ühendkuningriigi teabevoliniku büroo on väljendanud muret seoses kasutajate käsutuses oleva teabega andmeallikate kohta ning kasutajatele pakutavate kontrollivõimaluste kättesaadavuse ja läbipaistvusega; arvestades, et Ühendkuningriigi teabevoliniku büroo kinnitas ka, et Facebooki pakutavad üldine privaatsust puudutav info ja kontrollivõimalused ei andnud kasutajatele tegelikult teavet nende isikuandmete tõenäoliste kasutamisviiside kohta; arvestades, et Ühendkuningriigi teabevoliniku büroo on väljendanud muret juhtumite pärast, kus Facebooki platvormil olevaid andmeid kasutati eesmärkidel, milleks need ei olnud ette nähtud või mida andmesubjektid ei oleks saanud mõistlikult eeldada;

| AA. | arvestades, et Ühendkuningriigi valimiskomisjoni andmetel kulutasid Ühendkuningriigi erakonnad 2017. aasta üldvalimistel 3,2 miljonit naelsterlingit otseselt Facebooki reklaami peale; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et Ühendkuningriigi valimiskomisjoni andmetel kulutasid Ühendkuningriigi erakonnad 2017. aasta üldvalimistel 3,2 miljonit naelsterlingit otseselt Facebooki reklaami peale;

| AB. | arvestades, et sotsiaalvõrgustikud on erakondade ja avalike institutsioonide jaoks oluline platvorm, mis võimaldab neil kodanikega suhelda; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et sotsiaalvõrgustikud on erakondade ja avalike institutsioonide jaoks oluline platvorm, mis võimaldab neil kodanikega suhelda;

| AC. | arvestades, et ülemaailmsetel internetiplatvormidel on keeruline tulla toime valeuudistega, arvestades eri riikide ja piirkondade erinevaid ohte ja meediamaastikke; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et ülemaailmsetel internetiplatvormidel on keeruline tulla toime valeuudistega, arvestades eri riikide ja piirkondade erinevaid ohte ja meediamaastikke;

| AD. | arvestades, et andmeanalüüs ja algoritmid mõjutavad kodanikele kättesaadavaks tehtavat teavet järjest rohkem; arvestades, et kui selliseid tehnikaid valesti kasutatakse, võivad ohtu sattuda nii teabe kättesaadavuse põhiõigus kui ka meediavabadus ja mitmekesisus; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et andmeanalüüs ja algoritmid mõjutavad kodanikele kättesaadavaks tehtavat teavet järjest rohkem; arvestades, et kui selliseid tehnikaid valesti kasutatakse, võivad ohtu sattuda nii teabe kättesaadavuse põhiõigus kui ka meediavabadus ja mitmekesisus;

| AE. | arvestades, et algoritmiline vastutus ja läbipaistvus on väga olulised, et tagada üksikisikute nõuetekohane teavitamine ja selge arusaamine nende isikuandmete töötlemisest; arvestades, et see peaks tähendama tehnilisi ja talitluslikke meetmeid, mis tagavad läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise automatiseeritud otsustusprotsessi abil ning keelavad üksikisiku käitumise tõenäosuse arvutamise; arvestades, et läbipaistvus peaks tagama üksikisikutele kasutatud loogika, tähtsuse ja prognoositud tagajärgede kohta sisulise teabe; arvestades, et see peaks hõlmama teavet selle kohta, milliseid andmeid suurandmete analüüsi treenimisel kasutati, ja andma inimestele võimaluse neid puudutavaid otsuseid mõista ja jälgida; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et algoritmiline vastutus ja läbipaistvus on väga olulised, et tagada üksikisikute nõuetekohane teavitamine ja selge arusaamine nende isikuandmete töötlemisest; arvestades, et see peaks tähendama tehnilisi ja talitluslikke meetmeid, mis tagavad läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise automatiseeritud otsustusprotsessi abil ning keelavad üksikisiku käitumise tõenäosuse arvutamise; arvestades, et läbipaistvus peaks tagama üksikisikutele kasutatud loogika, tähtsuse ja prognoositud tagajärgede kohta sisulise teabe; arvestades, et see peaks hõlmama teavet selle kohta, milliseid andmeid suurandmete analüüsi treenimisel kasutati, ja andma inimestele võimaluse neid puudutavaid otsuseid mõista ja jälgida;

| AF. | arvestades, et 2. juulil 2018. aastal Euroopa Komisjoni volinikega toimunud kohtumisel lubas Facebook teha koostööd ja võimaldada sõltumatutele teadlastele juurdepääsu väidetava valimismanipulatsiooni andmetele; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et 2. juulil 2018. aastal Euroopa Komisjoni volinikega toimunud kohtumisel lubas Facebook teha koostööd ja võimaldada sõltumatutele teadlastele juurdepääsu väidetava valimismanipulatsiooni andmetele;

| 1. | ootab, et kõik internetiplatvormid tagaksid täieliku vastavuse ELi andmekaitseõigusele, nimelt isikuandmete kaitse üldmäärusele ja direktiivile 2002/58/EÜ (e-privaatsuse direktiivile), ning aitaksid kasutajatel mõista, kuidas nende isikuandmeid suunatud reklaamimudelis töödeldakse, ning tagaksid tõhusate kontrollimeetmete kättesaadavuse, mis hõlmab selle tagamist, et erinevate töötlemise eesmärkide jaoks kasutatakse eraldi nõusolekuid ja et rakendatakse suuremat läbipaistvust seoses privaatsussätetega ning privaatsust puudutavate teadete esitusviisi ja nähtavusega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et ELi andmekaitseõiguses teadustegevuseks võimaldatavat erandit ei tohi kunagi kasutada seaduslüngana andmete väärkasutamiseks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks Facebooki väite, et ta kasutab Facebooki mittekasutajate andmeid üksnes selleks, et luua koondandmekogusid, mille põhjal saab teha järeldusi teenuse kasutamise viiside kohta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et andmete töötlemisel ja analüüsimisel avaliku ja erasektori ning muude osaliste poolt on vaja algoritmidega seoses palju suuremat vastutust ja läbipaistvust, kuna see aitaks tagada, et isikuid teavitatakse nõuetekohaselt nende isikuandmete töötlemisest; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seisukohal, et digiajastu nõuab valimisseaduste kohandamist uue digitaalse reaalsusega, ning soovitab, et tavapäraseid (võrguväliseid) valimistagatisi, nagu reeglid, mida kohaldatakse valimisperioodi poliitiliste teadaannete, valimistega seotud kulude läbipaistvuse ja piirmäärade, valimisreklaamikeelu järgimise ning kandidaatide võrdse kohtlemise suhtes, tuleks kohaldada ka internetis; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid võtma elektrooniliste kampaaniate ja reklaami jaoks kasutusele digitaalsete jälgede kohustusliku süsteemi ning rakendama komisjoni soovitust, millega püütakse parandada internetis ostetud poliitreklaami ja poliitiliste teadaannete läbipaistvust; rõhutab, et mis tahes poliitiline reklaam peaks sisaldama kergesti kättesaadavat ja arusaadavat teavet avaldaja ning selle kohta, kes on juriidiliselt vastutav kulude eest, et oleks selge, kes kampaaniat toetab, sarnaselt mitmetes liikmesriikides praegu trükireklaamikampaaniatele kehtivatele nõuetele; rõhutab, et liidu kodanikud peaksid olema võimelised internetis lihtsasti ära tundma ostetud poliitreklaami ja poliitilisi teadaandeid ning nende taga olevat erakonda, sihtasutust või organisatsiooni; rõhutab lisaks, et läbipaistvus peaks hõlmama ka täielikku teavet selle kohta, millised olid konkreetse poliitreklaami sihtrühma valimise kriteeriumid ja milline on eeldatava sihtrühma suurus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et Facebook on ajakohastanud oma privaatsusseadeid, et võimaldada kasutajatel hoiduda suunatud reklaamist, sh kolmandatelt isikutelt saadud teabel põhinevast reklaamist ning Facebooki kogutud isikuandmete kasutamisest muudel veebisaitidel või -platvormidel reklaami näitamiseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | soovitab kõigil internetiplatvormidel eristada oma reklaamitoodete kasutamist poliitilistel ja kaubanduslikel eesmärkidel; tuletab meelde, et isikuandmete töötlemiseks poliitreklaami eesmärgil on vaja kaubanduslikust reklaamist erinevat õiguslikku alust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | usub, et Facebooki poolt USAs hiljuti kasutusele võetud nõue kontrollida poliitiliste reklaamide identiteeti, asukohta ja sponsorit on hea algatus, mis suurendab läbipaistvust ja aitab võidelda välismaiste osalejate valimistesse sekkumise vastu; nõuab, et Facebook kehtestaks poliitreklaamile samasugused nõuded ka Euroopas; kutsub liikmesriike üles kohandama vastavalt oma valimisseaduseid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on veendunud, et ELi andmekaitseõiguse kohaselt peaks poliitiline ja valimistega seotud profiilianalüüs ning internetikäitumisel, näiteks poliitilise sisuga teabe vahetamisel põhinev profiilianalüüs, mis võib avaldada poliitilisi eelistusi, olema keelatud, kuna see puudutab poliitilisi ja filosoofilisi tõekspidamisi, ning on seisukohal, et sotsiaalmeedia platvormid peaksid sellist tegevust jälgima ja selle toimumisest ametiasutusi teavitama; usub ka, et poliitilistel ja valmistega seotud eesmärkidel profiilianalüüs teiste andmete põhjal, nagu sotsiaal-majanduslikud või demograafilised näitajad, peaks olema keelatud; kutsub poliitilisi erakondi ja muid valimistesse kaasatud osalejaid üles hoiduma profiilianalüüsist poliitilistel ja valimistega seotud eesmärkidel; kutsub erakondi üles läbipaistvusele seoses internetiplatvormide ja andmete kasutamisega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde meetmeid, mida komisjon soovitas vabade ja õiglaste Euroopa Parlamendi valimiste kindlustamiseks, eelkõige seadusandlikku muudatust, millega muudetaks rangemaks Euroopa tasandi erakondade rahastamise eeskirjad ja loodaks võimalus määrata rahalisi trahve Euroopa Parlamendi valimiste tulemuste mõjutamiseks toime pandud andmekaitse normide rikkumiste eest; tuletab meelde, et isikuandmete töötlemise suhtes erakondade poolt ELis kohaldatakse isikuandmete kaitse üldmäärust ning selles õigusaktis sisalduvate põhimõtete, õiguste ja kohustuste rikkumine toob kaasa täiendavad trahvid ja sanktsioonid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on seisukohal, et valimistesse sekkumine on demokraatia jaoks väga suur oht, mille käsitlemine nõuab teenuseosutajate, reguleerivate asutuste, poliitikas osalejate ja erakondade ühist jõupingutust; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunneb heameelt komisjoni 12. septembril 2018 esitletud paketi üle, mis käsitleb ettevalmistusi Euroopa Parlamendi valimisteks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde Facebooki lubadust võimaldada sõltumatutele teadlastele juurdepääsu väidetava valimismanipulatsiooni andmetele, ning loodab, et parlamenti teavitatakse enne 2018. aasta lõppu peamistest järeldustest ja pakutud lahendustest; |
| --- | --- |

13.

| 14. | võtab teadmiseks meetmed, mida Facebook on võtnud andmete väärkasutamise vastu, sealhulgas kasutajate andmete väärkasutuse kahtlusega rakenduste blokeerimise või keelustamise; loodab, et Facebook reageerib kiiresti teadetele kahtlaste või kuritarvituslike rakenduste kohta ja ennetab selliste rakenduste lubamist platvormile; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et sotsiaalmeedia platvormid ei ole pelgalt passiivsed platvormid, mis üksnes koondavad kasutajate loodud infosisu, vaid tehnoloogia areng on laiendanud selliste äriühingute haaret ja rolli algoritmipõhise reklaami ja sisu abil; järeldab, et see uus roll peaks kajastuma ka regulatsioonis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib kahetsusega, et Facebook ei olnud nõus saatma kuulamistele asjakohase tehnilise kvalifikatsiooniga ja äriühingu vastutuse tasandi töötajaid, ning juhib tähelepanu asjaolule, et selline lähenemisviis kahjustab Euroopa kodanike usaldust sotsiaalmeedia platvormide vastu; peab kahetsusväärseks, et Mark Zuckerberg ei soovinud osaleda koos parlamendiliikmetega avalikul kuulamisel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | leiab, et Facebook mitte üksnes ei kuritarvitanud ELi kodanike usaldust, vaid rikkus ka ELi õigust, ning tuletab meelde, et kuulamistel kinnitas Facebooki esindaja, et Facebook oli teadlik, et rakenduse „This is your digital life“ lepingutingimustes on sätestatud, et rakenduse kogutavaid andmeid võib saata kolmandatele isikutele; järeldab, et Facebook sõlmis teadlikult lepingu rakendusearendajaga, kes kuulutas avalikult, et ta jätab endale õiguse avaldada isikuandmeid kolmandatele isikutele; järeldab lisaks, et Facebook on isikuandmete vastutav töötleja ja vastutab seetõttu töötlejaga ELi andmekaitseõigust rikkuva lepingu sõlmimise eest õiguslikult; |
| --- | --- |

17.

| 18. | võtab teadmiseks, et Facebook on võtnud Facebooki / Cambridge Analytica skandaali järel privaatsust toetavaid samme, kuid tuletab meelde, et Facebook lubas teha täieliku siseauditi, millest Euroopa Parlamenti ei ole veel teavitatud, ning soovitab, et Facebook teeks oma platvormil olulisi muudatusi, et tagada selle kooskõla ELi andmekaitseõigusega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab, et Facebook võimaldaks Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeametil ning Euroopa Andmekaitsenõukogul teha nende vastavate volituste raames oma platvormi täieliku ja sõltumatu auditi ning esitada auditi tulemused komisjonile, Euroopa Parlamendile ja liikmesriikide parlamentidele; usub, et selline audit tuleks teha ka teiste suuremate platvormide kohta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toonitab, et kiiresti on vaja vastu astuda võimalikele Euroopa Parlamendi valimiste manipuleerimise katsetele ning tugevdada sotsiaalmeediaplatvormide suhtes kohaldatavaid reegleid, mis käsitlevad väärinfot levitavate kontode ja veebisaitide reklaamitulude katkestamist; tunneb heameelt internetiplatvormide ja reklaamitööstuse poolt 16. oktoobril 2018. aastal komisjonile esitatud tegevuskavade üle, mis sisaldavad konkreetseid meetmeid väärinfo vastu võitlemiseks kõigis ELi liikmesriikides; nõuab, et veebipõhised platvormid sildistaksid bot’ide jagatava sisu ja kohaldaksid selles küsimuses läbipaistvaid reegleid, et nad kiirendaksid libakontode eemaldamise protsessi, täidaksid kohtu korraldusi, et selgitada välja isikud, kes loovad ebaseaduslikku sisu, ning teeksid koostööd sõltumatute faktikontrollijate ja teadusringkondadega, et teavitada kasutajaid suure levikuga väärinfost ning teha võimaluse korral parandusi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palub kõigil internetiplatvormidel, mis pakuvad erakondadele ja kampaaniakorraldajatele reklaamiteenuseid, kaasata müügimeeskonda eksperte, kes saavad anda erakondadele ja kampaaniakorraldajatele konkreetseid nõuandeid läbipaistvuse ja vastutuse kohta seoses sellega, et vältida isikuandmete kasutamist kasutajate sihtrühma valimiseks; kutsub kõiki internetiplatvorme, mis võimaldavad reklaami ostjatel teatud valikute tegemist, andma õiguslikku nõu nende ostjate kui kaasvastutavate töötlejate kohustuste kohta vastavalt Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas C-210/16; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palub kõigil internetiplatvormidel võtta poliitilise reklaamiga seoses kiiresti kasutusele kavandatavad läbipaistvuselemendid, mis peaks hõlmama konsulteerimist valimisvaatluse ja -kontrolli eest vastutavate riiklike asutustega ja nende vahendite hindamist selliste asutuste poolt; rõhutab, et sellist poliit- ja valimisreklaami ei tohiks teha kasutajaprofiilide alusel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub liikmesriike üles võtma vastu valimiseeskirju internetikampaaniate korraldamise kohta, sealhulgas rahastamise läbipaistvuse, valimisreklaamikeelu perioodi ning meedia ja väärinfo rolli kohta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | soovitab kehtestada nõude, et pärast referendumikampaaniate lõppu korraldatakse kolmanda isiku tehtav audit, et tagada kampaania käigus säilitatavate isikuandmete kustutamine või nende jagamise korral asjakohase nõusoleku olemasolu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub Facebookil suurendada läbipaistvust, et võimaldada kasutajatel mõista, kuidas ja miks erakond või kampaaniakorraldaja võib neid sihtrühma arvata; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on seisukohal, et andmekaitseasutustele tuleks tagada piisavad rahalised vahendid, et arendada välja samad tehnilised eksperditeadmised nagu nendel organisatsioonidel, keda nad kontrollivad; kutsub liikmesriike üles tagama, et andmekaitseasutustel on nende ülesannete ja volituste tõhusaks täitmiseks vajalikud inim-, tehnilised ja rahalised ressursid, nagu on nõutud isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 52; nõuab, et komisjon jälgiks hoolikalt, et liikmesriigid täidaksid oma kohustust need ressursid tagada, ning vajaduse korral alustaks rikkumismenetlusi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tuletab meelde, et Facebook on ise kinnitanud ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield kohaste põhimõtete järgimist ning on seetõttu saanud kasu piisavusotsusest kui õiguslikust alusest isikuandmete edastamiseks Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse ja täiendavaks töötlemiseks; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tuletab meelde oma 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield ette nähtud kaitse piisavuse kohta ning Facebooki kinnitust, et esines suuri eraelu puutumatuse rikkumisi; palub USA ametiasutustel, kes vastutavad andmekaitseraamistiku Privacy Shield rakendamise eest, tegutseda selliste paljastuste korral viivitamata, järgides täielikult tagatisi ja kohustusi, mis on antud Privacy Shieldi põhimõtete järgimiseks, ning vajaduse korral kustutada sellised äriühingud Privacy Shieldi nimekirjast; tervitab sellega seoses Cambridge Analytica kustutamist Privacy Shieldi nimekirjast 2018. aasta juunis; kutsub ka pädevaid ELi andmekaitseasutusi üles selliseid paljastusi uurima ja vajaduse korral peatama või keelama andmete edastamise Privacy Shieldi raamistikus; loodab, et föderaalne kaubanduskomisjon (FTC) kui vastutav USA ametiasutus esitab komisjonile oma järelduste üksikasjaliku kokkuvõtte, kui ta on viinud lõpule Facebooki ja Cambridge Analytica rikkumise uurimise, ning võtab asjaga seotud ettevõtjate suhtes sobivaid jõustamismeetmeid, et tagada tõhus hoiatav mõju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | peab kahetsusväärseks, et 1. septembri 2018. aasta tähtajast, kui USA pidi täielikult vastama Privacy Shieldi nõuetele, ei ole kinni peetud; on seetõttu seisukohal, et komisjon on jätnud võtmata isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 45 lõikes 5 sätestatud meetmed; nõuab pärast kooskõlas parlamendi 5. juuli 2018. aasta resolutsiooniga ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield ette nähtud kaitse piisavuse kohta, et komisjon peataks andmekaitseraamistiku Privacy Shield kehtivuse seniks, kuni USA ametivõimud selle nõudeid täidavad; |
| --- | --- |

29.

| 30. | märgib, et isikuandmete väärkasutamine mõjutab kõikjal maailmas miljardite inimeste põhiõigusi; on seisukohal, et isikuandmete kaitse üldmääruses ning e-privaatsuse direktiivis on sätestatud kõrgeimad kaitsestandardid; peab kahetsusväärseks, et Facebook otsustas viia 1,5 miljardit väljaspool ELi elavat kasutajat isikuandmete kaitse üldmääruse ning e-privaatsuse direktiivi kaitse alt välja; kahtleb sellise sammu seaduspärasuses; nõuab, et kõik veebiplatvormid kohaldaksid isikuandmete kaitse üldmääruse (ja e-privaatsuse) standardeid kõigi oma teenuste suhtes olenemata sellest, kus neid pakutakse, sest isikuandmete kaitse kõrget taset peetakse üha enam suureks konkurentsieeliseks; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palub komisjonil täiendada konkurentsieeskirju, et kajastada digitaalset tegelikkust, ning uurida sotsiaalmeedia platvormide ärimudelit ja nende võimalikku monopoolset seisundit, võttes nõuetekohaselt arvesse asjaolu, et selline seisund võib esineda pigem kaubamärgi ja talletatud isikuandmete hulga tõttu kui tavapärase monopoolse seisundina, ning võtta vajalikke meetmeid olukorra parandamiseks; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid Euroopa elektroonilise side seadustiku muutmiseks nii, et ka OTT-teenuste pakkujatelt nõutaks teistega ühendatust, et lahendada nende kasutajatele tekkivat siduva mõju probleemi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palub Euroopa Parlamendil, komisjonil, nõukogul ja kõikidel teistel Euroopa Liidu institutsioonidel, ametitel ja organitel kontrollida, et sotsiaalmeedia leheküljed ning nende veebisaitidel kasutatavad analüüsi- ja turundusvahendid ei sea mingil viisil ohtu kodanike isikuandmeid; soovitab neil hinnata sellest vaatenurgast oma praegust teabevahetuspoliitikat, mille tulemuseks võib olla Facebooki konto sulgemine, mis on vajalik selleks, et kaitsta iga nendega kontakteeruva isiku isikuandmeid; teeb oma teabevahetuse osakonnale ülesandeks pidada rangelt kinni Euroopa Andmekaitseinspektori suunistest ELi institutsioonide veebiteenuste kaudu töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (15); |
| --- | --- |

32.

| 33. | on seisukohal, et järgmine Euroopa Komisjon peaks määrama ühe voliniku tegelema konkreetselt eraelu puutumatuse ja andmekaitse valdkonnaga, et ennetavalt kaasata partnereid nii ELi sees kui ka väljaspool ning tagada, et kõik seadusandlikud ettepanekud on täielikult kooskõlas eraelu puutumatust ja andmekaitset käsitleva ELi õigustikuga; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab, et nõukogu lõpetaks ummikseisu seoses e-privaatsuse määrusega ja saavutaks parlamendiga lõpuks kokkuleppe, langetamata e-privaatsuse direktiiviga praegu tagatava kaitse taset, et tagada kodanike õiguste kaitse, eriti seoses kasutajate kaitsega suunatud reklaami eest; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nõuab, et komisjon auditeeriks reklaamitööstuse tegevust sotsiaalmeedias ning esitaks õigusakti ettepaneku, juhul kui sektor ja asjaomased pooled ei jõua kokkuleppele hoiatavaid meetmeid sisaldava vabatahtliku tegevusjuhendi kohta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub riikliku ja Euroopa tasandi andmekaitseasutusi viima läbi Facebooki ja selle praeguste tavade põhjaliku uurimise, et tugineda isikuandmete kaitse üldmääruse uuele järjepidevuse mehhanismile ning tagada asjakohane ja tõhus jõustamine Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et kõrvaldada ohud valimiste korraldamiseks kasutatavate võrgu- ja infosüsteemide turvalisusele; |
| --- | --- |

37.

| 38. | on seisukohal, et liikmesriigid peaksid tegema koostööd kolmandate osapooltega, sealhulgas meedia, internetiplatvormide ja infotehnoloogia pakkujatega, teadlikkuse tõstmise meetmete rakendamisel, et suurendada valimiste läbipaistvust ja luua usaldust valimisprotsessi vastu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on arvamusel, et liikmesriigid peaksid viima vajaduse korral Eurojusti abiga kiiresti läbi uuringud interneti poliitilise ruumi väidetava kuritarvitamise kohta välisjõudude poolt; |
| --- | --- |

39.

| 40. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule ja Facebooki tegevjuhile. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

(2)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 89.

(3)  ELT L 207, 1.8.2016, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0315.

(5)  ECLI:EU:C:2015:650.

(6)  ECLI:EU:C:2018:37.

(7)  ECLI:EU:C:2018:388.

(8)  https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/18-03-19_online_manipulation_en.pdf

(9)  http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=612053

(10)  http://www.europarl.europa.eu/the-president/en/newsroom/answers-from-facebook-to-questions-asked-during-mark-zuckerberg-meeting

(11)  http://www.europarl.europa.eu/resources/library/media/20180604RES04911/20180604RES04911.pdf

(12)  ELT L 45, 17.2.2018, lk 40.

(13)  https://ico.org.uk/media/action-weve-taken/2259369/democracy-disrupted-110718.pdf

https://ico.org.uk/about-the-ico/news-and-events/news-and-blogs/2018/07/findings-recommendations-and-actions-from-ico-investigation-into-data-analytics-in-political-campaigns/

(14)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2018-067_ep_hearing_facebook-cambridge_analytica.pdfhttp

(15)  https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/16-11-07_guidelines_web_services_en.pdf

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/67 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/67

---

P8_TA(2018)0434

Saudi Araabia ajakirjaniku Jamal Khashoggi tapmine Istanbulis asuvas konsulaadis

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon ajakirjaniku Jamal Khashoggi tapmise kohta Saudi Araabia konsulaadis Istanbulis (2018/2885(RSP))

(2020/C 345/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Saudi Araabia kohta, eriti 11. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Saudi Araabia ja selle suhete kohta ELiga ning rolli kohta Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas (1), 12. veebruari 2015. aasta resolutsiooni Raif Badawi juhtumi kohta Saudi Araabias (2), 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni Ali Mohammed al-Nimri juhtumi kohta (3), 31. mai 2018. aasta resolutsiooni naiste õiguste kaitsjate olukorra kohta Saudi Araabias (4), 25. veebruari 2016. aasta resolutsiooni humanitaarolukorra kohta Jeemenis (5) ning 30. novembri 2017. aasta (6) ja 4. oktoobri 2018. aasta (7) resolutsioone olukorra kohta Jeemenis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Saudi Araabia kohta, eriti 11. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Saudi Araabia ja selle suhete kohta ELiga ning rolli kohta Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas (1), 12. veebruari 2015. aasta resolutsiooni Raif Badawi juhtumi kohta Saudi Araabias (2), 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni Ali Mohammed al-Nimri juhtumi kohta (3), 31. mai 2018. aasta resolutsiooni naiste õiguste kaitsjate olukorra kohta Saudi Araabias (4), 25. veebruari 2016. aasta resolutsiooni humanitaarolukorra kohta Jeemenis (5) ning 30. novembri 2017. aasta (6) ja 4. oktoobri 2018. aasta (7) resolutsioone olukorra kohta Jeemenis,

| — | võttes arvesse oma 2. aprilli 2014. aasta soovitust nõukogule ühiste viisapiirangute kehtestamise kohta Sergei Magnitski juhtumiga seotud Venemaa ametnikele (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. aprilli 2014. aasta soovitust nõukogule ühiste viisapiirangute kehtestamise kohta Sergei Magnitski juhtumiga seotud Venemaa ametnikele (8),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 9. oktoobril 2018. aastal tehtud märkusi Portugali välisministriga toimunud ühisel pressikonverentsil ja 15. oktoobril 2018. aastal tehtud märkusi välisasjade nõukogul ning tema 20. oktoobril 2018. aastal Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust viimaste sündmuste kohta seoses Jamal Khashoggi juhtumiga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 9. oktoobril 2018. aastal tehtud märkusi Portugali välisministriga toimunud ühisel pressikonverentsil ja 15. oktoobril 2018. aastal tehtud märkusi välisasjade nõukogul ning tema 20. oktoobril 2018. aastal Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust viimaste sündmuste kohta seoses Jamal Khashoggi juhtumiga,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (9),

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri esindaja 19. oktoobri 2018. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri esindaja 19. oktoobri 2018. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Michelle Bachelet’ 16. oktoobri 2018. aasta avaldust, milles nõuti tungivalt, et Saudi Araabia avaldaks Jamal Khashoggi kadumise kohta kogu teabe, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Michelle Bachelet’ 16. oktoobri 2018. aasta avaldust, milles nõuti tungivalt, et Saudi Araabia avaldaks Jamal Khashoggi kadumise kohta kogu teabe,

| — | võttes arvesse ÜRO ekspertide 9. oktoobri 2018. aasta avaldust, milles nõutakse uurimise alustamist Saudi ajakirjaniku Jamal Khashoggi kadumise kohta Istanbulis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ekspertide 9. oktoobri 2018. aasta avaldust, milles nõutakse uurimise alustamist Saudi ajakirjaniku Jamal Khashoggi kadumise kohta Istanbulis,

| — | võttes arvesse isikute sunniviisilist kadumist käsitleva ÜRO töörühma 18. oktoobri 2018. aasta aruannet, milles väljendati sügavat muret riigi rahastatud inimröövide uue tava pärast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse isikute sunniviisilist kadumist käsitleva ÜRO töörühma 18. oktoobri 2018. aasta aruannet, milles väljendati sügavat muret riigi rahastatud inimröövide uue tava pärast,

| — | võttes arvesse G7 välisministrite 17. oktoobri 2018. aasta avaldust Jamal Khashoggi kadumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G7 välisministrite 17. oktoobri 2018. aasta avaldust Jamal Khashoggi kadumise kohta,

| — | võttes arvesse Ühendkuningriigi, Prantsusmaa ja Saksamaa välisministrite 14. oktoobri 2018. aasta ühisavaldust Saudi Araabia ajakirjaniku Jamal Khashoggi kadumise kohta ning 21. oktoobri 2018. aasta ühisavaldust tema surma kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühendkuningriigi, Prantsusmaa ja Saksamaa välisministrite 14. oktoobri 2018. aasta ühisavaldust Saudi Araabia ajakirjaniku Jamal Khashoggi kadumise kohta ning 21. oktoobri 2018. aasta ühisavaldust tema surma kohta,

| — | võttes arvesse Saudi Araabia välisministeeriumi avaldust Saudi Araabia kodaniku Jamal Khashoggi kadumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saudi Araabia välisministeeriumi avaldust Saudi Araabia kodaniku Jamal Khashoggi kadumise kohta,

| — | võttes arvesse, et Saudi Araabia kuulub ÜRO Inimõiguste Nõukogusse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Saudi Araabia kuulub ÜRO Inimõiguste Nõukogusse,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste alaseid suuniseid väljendusvabaduse kohta internetis ja mujal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste alaseid suuniseid väljendusvabaduse kohta internetis ja mujal,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast ÜRO konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast ÜRO konventsiooni,

| — | võttes arvesse Araabia inimõiguste hartat, mille Saudi Araabia ratifitseeris 2009. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Araabia inimõiguste hartat, mille Saudi Araabia ratifitseeris 2009. aastal,

| — | võttes arvesse 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 2015. aasta Sahharovi mõtte- ja sõnavabaduse auhinna andmist Saudi Araabia blogijale Raif Badawile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta Sahharovi mõtte- ja sõnavabaduse auhinna andmist Saudi Araabia blogijale Raif Badawile,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et silmapaistev Saudi Araabia ajakirjanik Jamal Khashoggi on olnud kadunud ajast, mil ta sisenes 2. oktoobril 2018 Saudi Araabia konsulaati Istanbulis, et tuua ära abiellumiseks vajalikud dokumendid, ja pärast seda ei ole teda enam nähtud, kuigi Saudi ametnikud kinnitasid esialgu, et ta olevat hoonest lahkunud; arvestades, et tema saatuse kohta on ilmunud väga murettekitav teave, mis on kaasa toonud väited võimaliku kohtuvälise hukkamise ja riigi toetusel toimunud mõrva kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et silmapaistev Saudi Araabia ajakirjanik Jamal Khashoggi on olnud kadunud ajast, mil ta sisenes 2. oktoobril 2018 Saudi Araabia konsulaati Istanbulis, et tuua ära abiellumiseks vajalikud dokumendid, ja pärast seda ei ole teda enam nähtud, kuigi Saudi ametnikud kinnitasid esialgu, et ta olevat hoonest lahkunud; arvestades, et tema saatuse kohta on ilmunud väga murettekitav teave, mis on kaasa toonud väited võimaliku kohtuvälise hukkamise ja riigi toetusel toimunud mõrva kohta;

| B. | arvestades, et Saudi Araabia eitas algul mis tahes osalemist Jamal Khashoggi kadumises, kuid pärast suurt rahvusvahelist survet tunnistas, et ajakirjanik tapeti Saudi Araabia konsulaadis Istanbulis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Saudi Araabia eitas algul mis tahes osalemist Jamal Khashoggi kadumises, kuid pärast suurt rahvusvahelist survet tunnistas, et ajakirjanik tapeti Saudi Araabia konsulaadis Istanbulis;

| C. | arvestades, et 19. oktoobril 2018 teatas Saudi Araabia riigiprokurör, et „juhtumi uurimine jätkub, [...] et võtta kõik selle juhtumiga seotud isikud vastutusele ja tuua nad kohtu ette“; arvestades, et Saudi välisminister teatas 21. oktoobril 2018, et selle operatsiooni panid toime isikud, kes ületasid oma võimu ja ülesannete piire, ning et Saudi ametiasutused on otsustanud karistada kõiki selle mõrva eest vastutavaid isikuid; arvestades, et Saudi Araabia julgeolekujõud on täielikult Mohammad Bin Salman Al Saudi kontrolli all ja seetõttu on väga ebatõenäoline, et julgeolekuoperatsioon oleks toimunud ilma tema teadmata või kontrollita; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 19. oktoobril 2018 teatas Saudi Araabia riigiprokurör, et „juhtumi uurimine jätkub, [...] et võtta kõik selle juhtumiga seotud isikud vastutusele ja tuua nad kohtu ette“; arvestades, et Saudi välisminister teatas 21. oktoobril 2018, et selle operatsiooni panid toime isikud, kes ületasid oma võimu ja ülesannete piire, ning et Saudi ametiasutused on otsustanud karistada kõiki selle mõrva eest vastutavaid isikuid; arvestades, et Saudi Araabia julgeolekujõud on täielikult Mohammad Bin Salman Al Saudi kontrolli all ja seetõttu on väga ebatõenäoline, et julgeolekuoperatsioon oleks toimunud ilma tema teadmata või kontrollita;

| D. | arvestades, et on esitatud väiteid, mida Saudi ametiasutused nimetasid alusetuks ja täiesti vääraks, nagu oleks videovalve salvestused viidud konsulaadist välja, et kõigil türklastest töötajatel olevat kästud võtta vaba päev, et osa konsulaadist olevat pärast Jamal Khashoggi kadumist üle värvitud ning et 2. oktoobril 2018 – Jamal Khashoggi kadumise päeval – olevat kahe tšarterlennuga saabunud Istanbuli 15 Saudi Araabia kodanikku, kellest enamik olevat selgelt seotud kroonprints Mohammad bin Salmani, riigi julgeolekuteenistuse, sõjaväe või valitsusasutustega ning kes olevat Istanbulist samal päeval lahkunud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et on esitatud väiteid, mida Saudi ametiasutused nimetasid alusetuks ja täiesti vääraks, nagu oleks videovalve salvestused viidud konsulaadist välja, et kõigil türklastest töötajatel olevat kästud võtta vaba päev, et osa konsulaadist olevat pärast Jamal Khashoggi kadumist üle värvitud ning et 2. oktoobril 2018 – Jamal Khashoggi kadumise päeval – olevat kahe tšarterlennuga saabunud Istanbuli 15 Saudi Araabia kodanikku, kellest enamik olevat selgelt seotud kroonprints Mohammad bin Salmani, riigi julgeolekuteenistuse, sõjaväe või valitsusasutustega ning kes olevat Istanbulist samal päeval lahkunud;

| E. | arvestades, et Jamal Khashoggi kadumise järel takistasid Saudi Araabia ametiasutused kiire, põhjaliku, tulemusliku, erapooletu ja läbipaistva uurimise läbiviimist; arvestades, et alles pärast rahvusvahelist survet ja kokkulepet Türgi ametiasutustega lubati uurijatel 15. oktoobril 2018. aastal uurida Saudi Araabia konsulaadi sisemust ning 17. oktoobril 2018 lubati nad peakonsuli residentsi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Jamal Khashoggi kadumise järel takistasid Saudi Araabia ametiasutused kiire, põhjaliku, tulemusliku, erapooletu ja läbipaistva uurimise läbiviimist; arvestades, et alles pärast rahvusvahelist survet ja kokkulepet Türgi ametiasutustega lubati uurijatel 15. oktoobril 2018. aastal uurida Saudi Araabia konsulaadi sisemust ning 17. oktoobril 2018 lubati nad peakonsuli residentsi;

| F. | arvestades, et Türgi ja Saudi Araabia ametnikud on teatanud Jamal Khashoggi kadumise ühisest uurimisest; arvestades, et ÜRO eksperdid on nõudnud tema kadumise rahvusvahelist ja sõltumatut uurimist; arvestades, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on rõhutanud põhjaliku, usaldusväärse ja läbipaistva uurimise jätkamise vajadust, et selgitada nõuetekohaselt välja Jamal Khashoggi tapmise asjaolud ning tagada kõigi sellega seotud isikute täielik vastutuselevõtmine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Türgi ja Saudi Araabia ametnikud on teatanud Jamal Khashoggi kadumise ühisest uurimisest; arvestades, et ÜRO eksperdid on nõudnud tema kadumise rahvusvahelist ja sõltumatut uurimist; arvestades, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on rõhutanud põhjaliku, usaldusväärse ja läbipaistva uurimise jätkamise vajadust, et selgitada nõuetekohaselt välja Jamal Khashoggi tapmise asjaolud ning tagada kõigi sellega seotud isikute täielik vastutuselevõtmine;

| G. | arvestades, et Saudi Araabia luureametnike sihipärase rünnakuga Jamal Khashoggi vastu Saudi Araabia konsulaadis Istanbulis rikuti jämedalt 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooni artikli 55 lõiget 2, milles sätestatakse, et „[k]onsulaarasutuse valdusi ei tohi kasutada otstarbel, mis ei sobi kokku konsulaarülesannetega“; arvestades, et sama konventsiooni artiklis 41 sätestatakse, et diplomaatiline puutumatus võidakse ära võtta „raske kuriteo korral ja pädeva kohtu otsuse alusel“; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Saudi Araabia luureametnike sihipärase rünnakuga Jamal Khashoggi vastu Saudi Araabia konsulaadis Istanbulis rikuti jämedalt 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooni artikli 55 lõiget 2, milles sätestatakse, et „[k]onsulaarasutuse valdusi ei tohi kasutada otstarbel, mis ei sobi kokku konsulaarülesannetega“; arvestades, et sama konventsiooni artiklis 41 sätestatakse, et diplomaatiline puutumatus võidakse ära võtta „raske kuriteo korral ja pädeva kohtu otsuse alusel“;

| H. | arvestades, et Saudi Araabia ja Türgi on mõlemad piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase ÜRO konventsiooni osalised ning on kohustatud võtma kõik meetmed, et ennetada piinamist, sunniviisilist kadumist ja muid raskeid inimõiguste rikkumisi, uurima juhtumeid, mil sellised kuriteod on väidetavalt toime pandud, ning tooma kohtu ette isikud, keda kahtlustatakse nende toimepanemises; arvestades, et konkreetselt selle kuriteo, nimelt Jamal Khashoggi tapmise suhtes kehtib ÜRO konventsiooni kohaselt universaalne kohtualluvus ning kõiki kahtlusaluseid võib seetõttu vahistada ükskõik kus allakirjutanud riikide territooriumil ning vajaduse korral mõista nende üle kohut nende koduriigi kohtus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Saudi Araabia ja Türgi on mõlemad piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase ÜRO konventsiooni osalised ning on kohustatud võtma kõik meetmed, et ennetada piinamist, sunniviisilist kadumist ja muid raskeid inimõiguste rikkumisi, uurima juhtumeid, mil sellised kuriteod on väidetavalt toime pandud, ning tooma kohtu ette isikud, keda kahtlustatakse nende toimepanemises; arvestades, et konkreetselt selle kuriteo, nimelt Jamal Khashoggi tapmise suhtes kehtib ÜRO konventsiooni kohaselt universaalne kohtualluvus ning kõiki kahtlusaluseid võib seetõttu vahistada ükskõik kus allakirjutanud riikide territooriumil ning vajaduse korral mõista nende üle kohut nende koduriigi kohtus;

| I. | arvestades, et arvamusvabadus ning ajakirjandus- ja meediavabadus, nii internetis kui mujal, on iga isiku põhiõigused ning demokratiseerimis- ja reformiprotsessi peamised eeltingimused ja katalüsaatorid ning olulised võimu kontrollimise vahendid; arvestades, et vaba, mitmekesine ja sõltumatu meedia on igas ühiskonnas inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks oluline; arvestades, et ajakirjanike töö võimu kuritarvitamise avastamisel, korruptsiooni paljastamisel ja üldlevinud arvamuste kahtluse alla seadmisel asetab nad tihti hirmutamise ja vägivalla ohvriks langemise ohtu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et arvamusvabadus ning ajakirjandus- ja meediavabadus, nii internetis kui mujal, on iga isiku põhiõigused ning demokratiseerimis- ja reformiprotsessi peamised eeltingimused ja katalüsaatorid ning olulised võimu kontrollimise vahendid; arvestades, et vaba, mitmekesine ja sõltumatu meedia on igas ühiskonnas inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks oluline; arvestades, et ajakirjanike töö võimu kuritarvitamise avastamisel, korruptsiooni paljastamisel ja üldlevinud arvamuste kahtluse alla seadmisel asetab nad tihti hirmutamise ja vägivalla ohvriks langemise ohtu;

| J. | arvestades, et ajakirjanik Jamal Khashoggi tapmine on veel üks juhtum silmapaistvate inimõiguste kaitsjate, naisaktivistide, juristide, ajakirjanike, kirjanike ja blogijate ulatuslikus mahasurumises, mis on intensiivistunud pärast seda, kui kroonprints Mohammad bin Salman hakkas suurendama kontrolli riigi julgeolekuasutuste üle; arvestades, et ametivõimud nõuavad mitmele aktivistile surmanuhtlust; arvestades, et Saudi Araabias on inimõiguste kaitsjate ja riigi kriitikute liikumise jälgimiseks kasutatud seiresüsteeme ja muid kahesuguse kasutusega tooteid; arvestades, et välismaal, sealhulgas lääneriikide pealinnades elavate Saudi Araabia ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate Saudi Araabias elavaid pereliikmeid on ähvardatud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ajakirjanik Jamal Khashoggi tapmine on veel üks juhtum silmapaistvate inimõiguste kaitsjate, naisaktivistide, juristide, ajakirjanike, kirjanike ja blogijate ulatuslikus mahasurumises, mis on intensiivistunud pärast seda, kui kroonprints Mohammad bin Salman hakkas suurendama kontrolli riigi julgeolekuasutuste üle; arvestades, et ametivõimud nõuavad mitmele aktivistile surmanuhtlust; arvestades, et Saudi Araabias on inimõiguste kaitsjate ja riigi kriitikute liikumise jälgimiseks kasutatud seiresüsteeme ja muid kahesuguse kasutusega tooteid; arvestades, et välismaal, sealhulgas lääneriikide pealinnades elavate Saudi Araabia ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate Saudi Araabias elavaid pereliikmeid on ähvardatud;

| K. | arvestades, et Saudi Araabia režiim korraldab samal ajal kulukat rahvusvahelist meediakampaaniat, milles kujutab end moderniseeriva jõuna ning annab teada reformidest, kuigi süsteem on jätkuvalt ebademokraatlik ja diskrimineeriv; arvestades, et paljud kõrgetasemelised esinejad, sponsorid ja meediapartnerid on loobunud osalemast konverentsil „Future Investment Initiative“, mis toimub 2018. aasta oktoobris Ar-Riyādhis, väljendades nii oma meelepaha seoses Jamal Khashoggi kadumisega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Saudi Araabia režiim korraldab samal ajal kulukat rahvusvahelist meediakampaaniat, milles kujutab end moderniseeriva jõuna ning annab teada reformidest, kuigi süsteem on jätkuvalt ebademokraatlik ja diskrimineeriv; arvestades, et paljud kõrgetasemelised esinejad, sponsorid ja meediapartnerid on loobunud osalemast konverentsil „Future Investment Initiative“, mis toimub 2018. aasta oktoobris Ar-Riyādhis, väljendades nii oma meelepaha seoses Jamal Khashoggi kadumisega;

| L. | arvestades, et Saudi Araabia režiim on korduvalt survestanud, sundinud ja ähvardanud riike ja rahvusvahelisi organisatsioone ning on takistanud rahvusvahelisi sõltumatuid uurimisi vastuseks nende riikide ja organisatsioonide kriitikale inimõiguste rikkumise kohta Saudi Araabias või rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumise kohta Jeemenis; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Saudi Araabia režiim on korduvalt survestanud, sundinud ja ähvardanud riike ja rahvusvahelisi organisatsioone ning on takistanud rahvusvahelisi sõltumatuid uurimisi vastuseks nende riikide ja organisatsioonide kriitikale inimõiguste rikkumise kohta Saudi Araabias või rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumise kohta Jeemenis;

| M. | arvestades, et Saksamaa liidukantsler teatas 21. oktoobril 2018, et kuna Jamal Khashoggi surmaga seotud asjaolud ei ole selged, peatab Saksamaa praegu relvaekspordi Saudi Araabiasse; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Saksamaa liidukantsler teatas 21. oktoobril 2018, et kuna Jamal Khashoggi surmaga seotud asjaolud ei ole selged, peatab Saksamaa praegu relvaekspordi Saudi Araabiasse;

| 1. | mõistab Jamal Khashoggi piinamise ja tapmise kõige karmimalt hukka ja avaldab kaastunnet tema perekonnale ja sõpradele; nõuab tungivalt, et Saudi Araabia ametivõimud avalikustaksid Jamal Khashoggi säilmete asukoha; tuletab meelde, et inimeste süstemaatiline kadunuks jääma sundimine ja kohtuväline hukkamine on inimsusvastane kuritegu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab Jamal Khashoggi surma asjaolude sõltumatut ja erapooletut rahvusvahelist uurimist; nõuab süüdlaste kindlakstegemist ja kohtu alla andmist sõltumatu kohtu poolt läbi viidava õiglase kohtumenetlusega, mis vastab rahvusvahelistele standarditele ning toimub rahvusvaheliste vaatlejate osavõtul; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on äärmiselt mures Jamal Khashoggi saatust ja Saudi Araabia luureametnike rolli käsitleva teabe pärast; võtab teadmiseks Türgi ja Saudi Araabia ametiisikute poolt läbiviidava käimasoleva uurimise ning ergutab tegema jätkuvaid ühiseid pingutusi; kutsub Saudi Araabia ametivõime üles tegema Türgi ametiasutustega täielikku koostööd ja nõuab tungivalt, et Türgi ametivõimud teeksid omalt poolt kättesaadavaks kogu olemasoleva teabe, et lisaks oletustele välja selgitada, mis 2. oktoobril 2018. aastal täpselt juhtus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab, et kui Jamal Khashoggi kadumine ja mõrv seotakse Saudi Araabia luurametnikega, tuleb vastutusele võtta nii riiklikud üksused kui ka üksikisikud; palub sellega seoses, et kui faktid on kindlaks tehtud, oleksid asepresident ja kõrge esindaja ning liikmesriigid valmis kehtestama Saudi Araabia üksikisikute vastu sanktsioone, sealhulgas viisakeelde ja varade külmutamist, ning inimõigustega seotud sanktsioone Saudi Araabia Kuningriigi vastu; nõuab, et nimetatud sanktsioonid oleksid suunatud mitte ainult selle kuriteo toimepanijate, vaid ka selle eest vastutavate isikute ja algatajate vastu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab muret selle pärast, et Jamal Khashoggi kadumine on otseselt seotud tema kriitikaga Saudi Araabia viimaste aastate poliitika kohta; kordab üleskutset Saudi Araabia ametivõimudele tunnustada põhiõigusi, sh õigust elule ja väljendusvabadusele ning rahumeelsele teisitimõtlemisele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid astuksid ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu suhete raames Saudi Araabiaga struktureeritud dialoogi inimõiguste, põhivabaduste ja riigi murettekitava rolli üle piirkonnas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab hukka inimõiguste kaitsjate, aktivistidest juristide, ajakirjanike, vaimulike, kirjanike ja blogijate jätkuva ahistamise Saudi Araabia ametivõimude poolt nii riigis kui ka sellest väljaspool, mis kahjustab Saudi Araabia reformiprotsessi usaldusväärsust; nõuab, et Saudi Araabia ametivõimud astuksid vajalikke samme, et kõik saaksid oma õigusi vabalt kasutada ilma igasuguse kohtuliku ahistamise või muude karistusteta, näiteks ilma ähvardusteta perekondade vastu; kutsub Saudi Araabia valitsust üles vabastama viivitamata ja tingimusteta kõik inimõiguste kaitsjad ja muud meelsusvangid, kes on kinni peetud ja süüdi mõistetud üksnes oma väljendusvabaduse õiguse kasutamise ja rahumeelse inimõiguste alase tegevuse eest; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab väljendusvabaduse (nii internetis kui mujal) ja ajakirjandusvabaduse kaitsmise ning ajakirjanike kaitse tagamise tähtsust; rõhutab, et ajakirjanike ähvardamine, ründamine või tapmine ei ole ühelgi juhul vastuvõetav ning on äärmiselt murettekitav; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab Saudi Araabia ametivõimudele meelde rahvusvahelisi kohustusi, mis neil on inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning piinamise ja muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase ÜRO konventsiooni kohaselt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid väljendaksid selgelt oma seisukohti järgmisel ÜRO Inimõiguste Nõukogu kohtumisel 5. novembril 2018 Genfis, kus Saudi Araabia annab üldise korrapärase läbivaatamise raames ülevaate riigi inimõiguste olukorrast; kordab oma nõudmist, et ELi liikmesriigid teeksid ÜRO Inimõiguste Nõukogus ettepaneku nimetada ametisse Saudi Araabia inimõiguste olukorraga tegelev eriraportöör; nõuab, et ELi liikmesriigid näitaksid Inimõiguste Nõukogu järgmisel kohtumisel üles initsiatiivi ja tõstataksid küsimuse, kas nõukogusse peaksid kuuluma äärmiselt kaheldava inimõigustealase taustaga riigid, sealhulgas Saudi Araabia; peab kahetsusväärseks, et mitu ELi liikmesriiki on hääletanud Saudi Araabia ÜRO Inimõiguste Nõukogusse kuulumise poolt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toetab algatust luua kogu maailmas rakendatav inimõiguste rikkujate vastu suunatud ELi üldine karistuskord, mis hõlmaks üksikisikute vastu suunatud sihipäraseid meetmeid reisikeeldude ja varade külmutamise näol; ootab algatuse käivitamiseks Madalmaade ametivõimude poolt novembris Haagis korraldatavalt konverentsilt konkreetseid tulemusi ning ergutab liikmesriike ja välisteenistust seda ettepanekut täielikult toetama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub Saudi Araabia ametivõimudel vabastada viivitamata ja tingimusteta Raif Badawi, kuna teda loetakse meelsusvangiks, kes on kinni peetud ja süüdi mõistetud üksnes väljendusvabaduse õiguse kasutamise eest; kutsub ELi ametiasutusi üles tõstatama Raif Badawi küsimust igal kõrgetasemelisel kohtumisel ning looma koos asjaomaste osalejatega, sealhulgas Euroopa välisteenistuse ja ELi delegatsiooniga, institutsioonidevahelise töörühma, et suurendada jõupingutusi tema vabastamise tagamiseks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab surmanuhtlusele moratooriumi kehtestamist; nõuab kõikide surmanuhtluse määramise otsuste läbivaatamist, et tagada kõnealustel kohtuprotsessidel rahvusvaheliste standardite järgimine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub nõukogu üles jõudma ühisele seisukohale, et kehtestada kogu ELi hõlmav relvaembargo Saudi Araabia suhtes ja järgida ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP; nõuab embargot seiresüsteemide ja muude kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi suhtes, mida võidakse Saudi Araabias kasutada represseerimise otstarbel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule, Türgi valitsusele, Tema Majesteet kuningas Salman bin Abdulaziz Al Saudile ja kroonprints Mohammad Bin Salman Al Saudile, Saudi Araabia Kuningriigi valitsusele ning Saudi Araabia Kuningriigi Üleriigilise Dialoogi Keskuse peasekretärile; nõuab, et käesolev resolutsioon tõlgitaks araabia keelde;. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  ELT C 378, 9.11.2017, lk 64.

(2)  ELT C 310, 25.8.2016, lk 29.

(3)  ELT C 349, 17.10.2017, lk 34.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0232.

(5)  ELT C 35, 31.1.2018, lk 142.

(6)  ELT C 356, 4.10.2018, lk 104.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0383.

(8)  ELT C 408, 30.11.2017, lk 43.

(9)  ELT L 335, 13.12.2008, lk 99.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/71

---

P8_TA(2018)0435

Olukord Aasovi merel

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon olukorra kohta Aasovi merel (2018/2870(RSP))

(2020/C 345/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa ja Ukraina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa ja Ukraina kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 15. mai 2018. aasta avaldust Kertši silla osalise avamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 15. mai 2018. aasta avaldust Kertši silla osalise avamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO mereõiguse konventsiooni, tuumarelvade leviku tõkestamise lepingut ja ÜRO põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO mereõiguse konventsiooni, tuumarelvade leviku tõkestamise lepingut ja ÜRO põhikirja,

| — | võttes arvesse nõukogu 30. juuli 2018. aasta otsust (ÜVJP) 2018/1085, millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (1) ning millega lisati kuus Kertši silla ehitamises osalenud üksust määruse (EL) nr 269/2014 I lisas esitatud selliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. juuli 2018. aasta otsust (ÜVJP) 2018/1085, millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (1) ning millega lisati kuus Kertši silla ehitamises osalenud üksust määruse (EL) nr 269/2014 I lisas esitatud selliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid,

| — | võttes arvesse 2003. aastal Venemaa Föderatsiooni ja Ukraina vahel sõlmitud kokkulepet koostöö kohta Aasovi mere ja Kertši väina kasutamisel, 5. detsembri 1994. aasta Budapesti memorandumit julgeolekutagatiste kohta ja 12. veebruari 2015. aasta meetmepaketti Minski kokkulepete rakendamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aastal Venemaa Föderatsiooni ja Ukraina vahel sõlmitud kokkulepet koostöö kohta Aasovi mere ja Kertši väina kasutamisel, 5. detsembri 1994. aasta Budapesti memorandumit julgeolekutagatiste kohta ja 12. veebruari 2015. aasta meetmepaketti Minski kokkulepete rakendamiseks,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Aasovi merel valitsevat olukorda käsitleti 2003. aastal Ukraina ja Venemaa vahel sõlmitud kahepoolses kokkuleppes, milles vastavad alad määratletakse nende kahe riigi sisevetena ning mõlemale osapoolele antakse õigus inspekteerida kahtlasi laevu; arvestades, et nii 2003. aasta lepingus kui ka ÜRO mereõiguse konventsioonis on sätestatud meresõiduvabadus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Aasovi merel valitsevat olukorda käsitleti 2003. aastal Ukraina ja Venemaa vahel sõlmitud kahepoolses kokkuleppes, milles vastavad alad määratletakse nende kahe riigi sisevetena ning mõlemale osapoolele antakse õigus inspekteerida kahtlasi laevu; arvestades, et nii 2003. aasta lepingus kui ka ÜRO mereõiguse konventsioonis on sätestatud meresõiduvabadus;

| B. | arvestades, et Kertši silla ja gaasijuhtme ehitamine ning ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaarele veealuste kaablite viimine ilma Ukraina nõusolekuta kujutavad endast Ukraina suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse järjekordset rikkumist Venemaa Föderatsiooni poolt; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Kertši silla ja gaasijuhtme ehitamine ning ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaarele veealuste kaablite viimine ilma Ukraina nõusolekuta kujutavad endast Ukraina suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse järjekordset rikkumist Venemaa Föderatsiooni poolt;

| C. | arvestades, et Kertši sild piirab Aasovi merel Ukraina sadamatesse sõitvate laevade kõrgust veepinnast 33 meetri ja pikkust 160 meetriga, mistõttu Aasovi merele ei saa enam siseneda Panamax-klassi laevad, mis moodustasid enne silla ehitamist üle 20 % kogu laevaliiklusest; arvestades, et enne kui Kertši väina sild käesoleva aasta kevadel avati, kontrolliti laevu pisteliselt ja mitte väga põhjalikult ning see ei takistanud laevade ja kaupade vaba liikumist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kertši sild piirab Aasovi merel Ukraina sadamatesse sõitvate laevade kõrgust veepinnast 33 meetri ja pikkust 160 meetriga, mistõttu Aasovi merele ei saa enam siseneda Panamax-klassi laevad, mis moodustasid enne silla ehitamist üle 20 % kogu laevaliiklusest; arvestades, et enne kui Kertši väina sild käesoleva aasta kevadel avati, kontrolliti laevu pisteliselt ja mitte väga põhjalikult ning see ei takistanud laevade ja kaupade vaba liikumist;

| D. | arvestades, et Venemaa peatab ja kontrollib sageli ja häirival viisil Kertši väina kaudu Ukraina sadamatesse suunduvaid või sealt väljunud laevu; arvestades, et need kontrollid põhjustavad kuni nädalapikkusi hilinemisi ning tulemuseks on kaubavoogude vähenemine ja tuntav rahaline kahju Ukraina kohalikule majandusele ja kaupmeestele, kelle laevu kontrollitakse; arvestades, et Ukraina valitsusallikate teatel oli 2018. aasta septembri lõpuks sellist liialdatud kontrolli rakendatud enam kui 200 laeva, sealhulgas 120 ELis registreeritud laeva suhtes, samas kui Venemaa lipu all sõitvaid laevu ei kontrollitud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Venemaa peatab ja kontrollib sageli ja häirival viisil Kertši väina kaudu Ukraina sadamatesse suunduvaid või sealt väljunud laevu; arvestades, et need kontrollid põhjustavad kuni nädalapikkusi hilinemisi ning tulemuseks on kaubavoogude vähenemine ja tuntav rahaline kahju Ukraina kohalikule majandusele ja kaupmeestele, kelle laevu kontrollitakse; arvestades, et Ukraina valitsusallikate teatel oli 2018. aasta septembri lõpuks sellist liialdatud kontrolli rakendatud enam kui 200 laeva, sealhulgas 120 ELis registreeritud laeva suhtes, samas kui Venemaa lipu all sõitvaid laevu ei kontrollitud;

| E. | arvestades, et sealsed linnad ja kogu piirkond kannatavad juba niigi Krimmi annekteerimisest ja Ida-Ukrainas Venemaa toel jätkuvast konfliktist tingitud negatiivsete majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgede tõttu; arvestades, et Venemaa kõnealune uus ettevõtmine on kohalikku majandust juba tõsiselt kahjustanud ja järsult vähendanud Ukraina sadamate kaubakäivet; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sealsed linnad ja kogu piirkond kannatavad juba niigi Krimmi annekteerimisest ja Ida-Ukrainas Venemaa toel jätkuvast konfliktist tingitud negatiivsete majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgede tõttu; arvestades, et Venemaa kõnealune uus ettevõtmine on kohalikku majandust juba tõsiselt kahjustanud ja järsult vähendanud Ukraina sadamate kaubakäivet;

| F. | arvestades, et selle võimsa silla ehitamine on kahjustanud keskkonda, kuna see alandab Kertši väina veetaset ning mõjutab Aasovi ja Musta mere vahelist veevahetust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et selle võimsa silla ehitamine on kahjustanud keskkonda, kuna see alandab Kertši väina veetaset ning mõjutab Aasovi ja Musta mere vahelist veevahetust;

| G. | arvestades, et 2018. aasta septembris otsustas Ukraina tühistada 1997. aastal Ukraina ja Venemaa Föderatsiooni vahel sõlmitud sõprus-, koostöö- ja partnerluslepingu, rajada Aasovi merele mereväebaasi ning suurendada seal veelgi oma sõjalist kohalolekut, viies rannikupiirkonda täiendavad merejalaväe üksused ja rannapatareid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2018. aasta septembris otsustas Ukraina tühistada 1997. aastal Ukraina ja Venemaa Föderatsiooni vahel sõlmitud sõprus-, koostöö- ja partnerluslepingu, rajada Aasovi merele mereväebaasi ning suurendada seal veelgi oma sõjalist kohalolekut, viies rannikupiirkonda täiendavad merejalaväe üksused ja rannapatareid;

| 1. | mõistab hukka Venemaa liialdatud meetmed Aasovi merel, kuna nendega rikutakse rahvusvahelist mereõigust ja ka Venemaa enda võetud rahvusvahelisi kohustusi; mõistab hukka nii Ukraina kui ka kolmandate riikide, sealhulgas erinevate ELi liikmesriikide lipu all sõitvate kaubalaevade ülemäärase peatamise ja kontrollimise; rõhutab, et laevu võib juhuvaliku alusel inspekteerida, kuid seda õigust ei tohiks kuritarvitada ega teostada poliitilistel põhjustel, eesmärgiga Ukraina julgeolekut, puutumatust ning sotsiaalset ja majandusolukorda veelgi enam destabiliseerida; palub, et nõukogu ning komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja nõuaksid, et Venemaa Föderatsioon viivitamatult peataks laevade intensiivse ja diskrimineeriva inspekteerimise, ning kaaluksid vajaduse korral sobivaid vastumeetmeid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab väga tõsist muret äärmiselt ebastabiilse olukorra pärast Aasovi merel, mis võib kergesti areneda avalikuks konfliktiks; on sügavalt mures Aasovi mere ja Musta mere piirkonna, eelkõige ebaseaduslikult okupeeritud Krimmi poolsaare jätkuva militariseerimise pärast, Venemaa Föderatsiooni sissepääsu takistavate ja keelutsoone loovate (A2/AD) süsteemide, sealhulgas uute S-400 õhutõrjesüsteemide arendamise ning piirkonda Kaspia merelt sõja- ja patrull-laevade ületoomise pärast; peab kahetsusväärseks, et Aasovi merest on saanud uus Venemaa Ukraina-vastaste sõjakate aktsioonide teostamise piirkond; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab hukka ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaart Venemaaga ühendava silla ehitamise üle Kertši väina ja meresõiduõiguse rikkumise Ukraina territoriaalvetes; juhib tähelepanu sellele, et Venemaa peab järgima rahvusvahelist mereõigust ja Ukrainaga sõlmitud kahepoolset koostöölepingut ega tohi Kertši väina ja Aasovi merd läbivat transiitliiklust häirida või takistada; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kinnitab oma toetust Ukraina sõltumatusele ja territoriaalsele terviklikkusele, tunnistab Ukraina suveräänset õigust Krimmi poolsaarele ja talle kuuluvale osale Aasovi merest ning rõhutab Ukraina vaieldamatut õigust täielikule juurdepääsule Aasovi merele, nagu on sätestatud ÜRO mereõiguse konventsioonis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mõistab hukka nafta ja gaasi ebaseadusliku ammutamise Venemaa Föderatsiooni poolt Ukraina territooriumil; juhib tähelepanu ohule, et kui Venemaa on saavutanud eesmärgi muuta Aasovi meri Venemaa Föderatsiooni sisemereks, võib ta hõivata sealsed Ukraina nafta- ja gaasiväljad; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et Venemaa on sellist käitumismudelit kasutanud varemgi, rikkudes Euroopa riikide territoriaalvete piire ja blokeerides merevedusid Läänemerel, eelkõige Balti riikide ja Poola suhtes (Wisła lahes); |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal jälgida veelgi tähelepanelikumalt muutuvat olukorda Aasovi merel, kuna seal kasvab Euroopa vahetus läheduses puhkeda võiva konflikti oht, millel võivad olla laiemad julgeolekupoliitilised mõjud vahetult ELile ja selle liikmesriikidele; peab sellega seoses väga kasulikuks nimetada Krimmi ja Donbassi piirkonda ELi eriesindaja, kelle vastutusalasse kuuluks ka Aasovi meri; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat astuma vajalikke samme ettepaneku tegemiseks, et OSCE Ukraina erivaatlusmissiooni mandaati, mis hõlmab kogu Ukraina territooriumi koos merealadega, laiendataks ka uuele pingekoldele Aasovi merel, ning rõhutab, et missioonile tuleks anda vajalikud vahendid vaatlusülesannete täitmiseks merealadel, või siis tuleks nimetatud mereala jaoks moodustada eraldi rahvusvaheline vaatlusmissioon; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et Kertši silla ehitamine oli ebaseaduslik, ja tervitab nõukogu otsust kehtestada silla ehitamisel osalenud kuue ettevõtte suhtes piiravad meetmed; nõuab, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja nõukogus esindatud liikmesriigid ütleksid selgelt välja, et kui konflikt Aasovi merel eskaleerub, tugevdatakse Venemaa vastaseid sanktsioone; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kordab oma muret seoses Euroopa ettevõtete osalemisega Kertši silla ehitamisel, millega teadlikult või teadmatult kahjustati ELi sanktsioonide režiimi; palub sellega seoses komisjonil hinnata ja kontrollida kehtivate ELi piiravate meetmete kohaldamist ning liikmesriikidel jagada teavet kõikide selle režiimi võimalikke rikkumisi puudutavate siseriiklike tolli- ja kriminaaluurimiste kohta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toetab Ukraina poole tegevust kõigi rahvusvahelise õiguse ja asjaomaste konventsioonidega ette nähtud diplomaatiliste meetmete ja õigusmenetluste kasutamisel, sealhulgas ÜRO mereõiguse konventsiooni raames toimuvas vahekohtumenetluses, et astuda vastu Venemaa vaenulikule tegevusele Aasovi merel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel viia läbi kõigi de facto blokaadist tingitud majanduslike kahjude hindamine ning kaaluda võimalusi kahju saanud vedajate ja sadamate toetamiseks, eelkõige suurendades ELi osalemist Mariupoli ja Berdjanski sadamates, tugevdades ühiskonna vastupanuvõimet ning edendades nende linnade ja kogu Ukraina kagupiirkonna majandusarengut; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab muret Kertši silla kahjuliku keskkonnamõju pärast, mis võib mõjutada kõigi Musta mere piirkonna riikide huve; kutsub Ukrainat, komisjoni ja Musta mere äärseid liikmesriike jälgima olukorda, vahetama asjaomast teavet ja tegema kindlaks võimalikud tagajärgede heastamise vajadused; |
| --- | --- |

13.

| 14. | avaldab toetust ja kaastunnet 17. oktoobril 2018 Kertši kolledžis toime pandud massimõrva (milles hukkus 20 ja sai haavata kümneid inimesi) ohvrite perekondadele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) peasekretärile, NATO peasekretärile, Ukraina presidendile, valitsusele ja parlamendile, Venemaa Föderatsiooni presidendile, valitsusele ja parlamendile ning ELi liikmesriikidele. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  ELT L 194, 31.7.2018, lk 147.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/74 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/74

---

P8_TA(2018)0436

Olukord Venezuelas

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon olukorra kohta Venezuelas (2018/2891(RSP))

(2020/C 345/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venezuela kohta, eelkõige 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Venezuelas (1), 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni demokraatliku opositsiooni tagakiusamise kohta Venezuelas (2), 12. märtsi 2015. aasta (3), 8. juuni 2016. aasta (4), 27. aprilli 2017. aasta (5) ja 8. veebruari 2018. aasta (6) resolutsioone olukorra kohta Venezuelas, 3. mai 2018. aasta resolutsiooni valimiste kohta Venezuelas (7) ning 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni rändekriisi ja humanitaarolukorra kohta Venezuelas ning selle maismaapiiridel Colombia ja Brasiiliaga (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venezuela kohta, eelkõige 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Venezuelas (1), 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni demokraatliku opositsiooni tagakiusamise kohta Venezuelas (2), 12. märtsi 2015. aasta (3), 8. juuni 2016. aasta (4), 27. aprilli 2017. aasta (5) ja 8. veebruari 2018. aasta (6) resolutsioone olukorra kohta Venezuelas, 3. mai 2018. aasta resolutsiooni valimiste kohta Venezuelas (7) ning 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni rändekriisi ja humanitaarolukorra kohta Venezuelas ning selle maismaapiiridel Colombia ja Brasiiliaga (8),

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti,

| — | võttes arvesse avaldust, mille Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokurör Fatou Bensouda tegi 8. veebruaril 2018. aastal eeluurimise alustamise kohta seoses olukorraga Filipiinidel ja Venezuelas, ning kuue osalisriigi 27. septembri 2018. aasta avaldust Venezuela olukorda puudutava taotluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse avaldust, mille Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokurör Fatou Bensouda tegi 8. veebruaril 2018. aastal eeluurimise alustamise kohta seoses olukorraga Filipiinidel ja Venezuelas, ning kuue osalisriigi 27. septembri 2018. aasta avaldust Venezuela olukorda puudutava taotluse kohta,

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 15. oktoobri 2018. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 15. oktoobri 2018. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse, et 19. septembril 2018. aastal nimetati Eduardo Stein ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) ühiseks Venezuela pagulaste ja rändajate eriesindajaks piirkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et 19. septembril 2018. aastal nimetati Eduardo Stein ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) ühiseks Venezuela pagulaste ja rändajate eriesindajaks piirkonnas,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 9. oktoobri 2018. aasta avaldust linnavolikogu liikme Fernando Albáni surma kohta Venezuelas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 9. oktoobri 2018. aasta avaldust linnavolikogu liikme Fernando Albáni surma kohta Venezuelas,

| — | võttes arvesse oma väliskomisjoni ja inimõiguste allkomisjoni 10. oktoobri 2018. aasta avaldust seoses Fernando Albáni surmaga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma väliskomisjoni ja inimõiguste allkomisjoni 10. oktoobri 2018. aasta avaldust seoses Fernando Albáni surmaga,

| — | võttes arvesse rändekriisile ja humanitaarolukorrale Venezuelas ning selle maismaapiiridel Colombia ja Brasiiliaga keskendunud lähetuse aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rändekriisile ja humanitaarolukorrale Venezuelas ning selle maismaapiiridel Colombia ja Brasiiliaga keskendunud lähetuse aruannet,

| — | võttes arvesse oma otsust anda 2017. aasta Sahharovi auhind Venezuela demokraatlikule opositsioonile ja poliitvangidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma otsust anda 2017. aasta Sahharovi auhind Venezuela demokraatlikule opositsioonile ja poliitvangidele,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi olukord muutub Venezuelas järjest halvemaks; arvestades, et Venezuelas valitseb enneolematult suur sotsiaal-, majandus- ja humanitaarkriis, mille on põhjustanud poliitiline kriis ja mille tagajärjel on paljud inimesed hukkunud ning ligi 2,3 miljonit inimest riigist välja rännanud või pagulusse läinud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi olukord muutub Venezuelas järjest halvemaks; arvestades, et Venezuelas valitseb enneolematult suur sotsiaal-, majandus- ja humanitaarkriis, mille on põhjustanud poliitiline kriis ja mille tagajärjel on paljud inimesed hukkunud ning ligi 2,3 miljonit inimest riigist välja rännanud või pagulusse läinud;

| B. | arvestades, et 87 % Venezuela elanikest elab vaesuses, kusjuures 61,2 % äärmises vaesuses; arvestades, et emade suremus on suurenenud 60 % ning väikelaste suremus 30 % võrra; arvestades, et 89 % Venezuela elanikest ei oma piisavalt rahalisi vahendeid perele piisava toidukoguse ostmiseks; arvestades, et Rahvusvahelise Valuutafondi hinnangul saavutab inflatsioon 2018. aastal taseme 1,4 miljonit protsenti ja 2019. aastal 10 miljonit protsenti; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 87 % Venezuela elanikest elab vaesuses, kusjuures 61,2 % äärmises vaesuses; arvestades, et emade suremus on suurenenud 60 % ning väikelaste suremus 30 % võrra; arvestades, et 89 % Venezuela elanikest ei oma piisavalt rahalisi vahendeid perele piisava toidukoguse ostmiseks; arvestades, et Rahvusvahelise Valuutafondi hinnangul saavutab inflatsioon 2018. aastal taseme 1,4 miljonit protsenti ja 2019. aastal 10 miljonit protsenti;

| C. | arvestades, et rahvusvahelise üldsuse valmisolekule vaatamata on Venezuela valitsus kahjuks järjekindlalt keeldunud rahvusvahelist humanitaarabi avalikult vastu võtmast ja selle jaotamist toetamast, mis tähendab, et valitsus ei täida kohustusi omaenda kodanike vastu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et rahvusvahelise üldsuse valmisolekule vaatamata on Venezuela valitsus kahjuks järjekindlalt keeldunud rahvusvahelist humanitaarabi avalikult vastu võtmast ja selle jaotamist toetamast, mis tähendab, et valitsus ei täida kohustusi omaenda kodanike vastu;

| D. | arvestades, et väidetavalt piinati 8. oktoobril 2018. aastal Venezuela Riikliku Luureteenistuse (SEBIN) ruumides Venezuela opositsioonipoliitikut Fernando Albáni, kes lõpuks ka mõrvati; arvestades, et kuigi ÜRO ja EL on seda nõudnud, ei ole ametivõimud lubanud korraldada surmajuhtumi põhjuste uurimiseks sõltumatut uurimist ega lasknud rahvusvahelisel sõltumatute kohtumeditsiini spetsialistide meeskonnal surnukeha lahata; arvestades, et Fernando Albáni hoiti vahi all SEBINi ruumides ja seetõttu tuleb temaga juhtunu eest pidada vastutavaks Venezuela ametivõime; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et väidetavalt piinati 8. oktoobril 2018. aastal Venezuela Riikliku Luureteenistuse (SEBIN) ruumides Venezuela opositsioonipoliitikut Fernando Albáni, kes lõpuks ka mõrvati; arvestades, et kuigi ÜRO ja EL on seda nõudnud, ei ole ametivõimud lubanud korraldada surmajuhtumi põhjuste uurimiseks sõltumatut uurimist ega lasknud rahvusvahelisel sõltumatute kohtumeditsiini spetsialistide meeskonnal surnukeha lahata; arvestades, et Fernando Albáni hoiti vahi all SEBINi ruumides ja seetõttu tuleb temaga juhtunu eest pidada vastutavaks Venezuela ametivõime;

| E. | arvestades, et 13. oktoobril 2018. aastal vabastati 2017. aasta Sahharovi auhinna laureaat Lorent Saleh, kes sõidutati kinnipidamiskohast otse lennujaama ja saadeti viivitamata Hispaaniasse sundpagulusse; arvestades, et Lorent Saleh oli neli aastat vanglas, kus teda jõhkralt piinati ja peeti kinni ilma tema üle kohut mõistmata, sest kohtuistungit lükati edasi vähemalt 53 korda; arvestades, et nii tema kui ka paljud teised ohvrid kinnitavad oma tunnistustes poliitvangide süstemaatilist represseerimist ning julma ja ebainimlikku kohtlemist Venezuelas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 13. oktoobril 2018. aastal vabastati 2017. aasta Sahharovi auhinna laureaat Lorent Saleh, kes sõidutati kinnipidamiskohast otse lennujaama ja saadeti viivitamata Hispaaniasse sundpagulusse; arvestades, et Lorent Saleh oli neli aastat vanglas, kus teda jõhkralt piinati ja peeti kinni ilma tema üle kohut mõistmata, sest kohtuistungit lükati edasi vähemalt 53 korda; arvestades, et nii tema kui ka paljud teised ohvrid kinnitavad oma tunnistustes poliitvangide süstemaatilist represseerimist ning julma ja ebainimlikku kohtlemist Venezuelas;

| F. | arvestades, et Venezuela vanglates on endiselt üle 200 poliitvangi; arvestades, et rahvuskogu liige Juan Recasens vahistati meelevaldselt ja teda piinati, teda hoitakse isolatsioonis ning tema poliitilist puutumatust on korduvalt ja ebaseaduslikult rikutud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Venezuela vanglates on endiselt üle 200 poliitvangi; arvestades, et rahvuskogu liige Juan Recasens vahistati meelevaldselt ja teda piinati, teda hoitakse isolatsioonis ning tema poliitilist puutumatust on korduvalt ja ebaseaduslikult rikutud;

| G. | arvestades, et endist Rahvuskogu presidenti ja 2017. aasta Sahharovi auhinna laureaati Julio Borgest, endist riigiprokuröri Luisa Ortega Díazt ja endist Venezuela prokuratuuri prokuröri Zair Mundaray Rodríguezt süüdistatakse alusetult Venezuela presidendi Nicolás Maduro mõrvakatses osalemises; arvestades, et Venezuela ametivõimud on väljastanud kolme eelnimetatud isiku suhtes Interpolis rahvusvahelise vahistamismääruse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et endist Rahvuskogu presidenti ja 2017. aasta Sahharovi auhinna laureaati Julio Borgest, endist riigiprokuröri Luisa Ortega Díazt ja endist Venezuela prokuratuuri prokuröri Zair Mundaray Rodríguezt süüdistatakse alusetult Venezuela presidendi Nicolás Maduro mõrvakatses osalemises; arvestades, et Venezuela ametivõimud on väljastanud kolme eelnimetatud isiku suhtes Interpolis rahvusvahelise vahistamismääruse;

| H. | arvestades, et Venezuelas süveneb vägivalla ja täieliku karistamatuse õhkkond, kuna ametivõimud ei ole vastutusele võtnud neid, kes on toime pannud raskeid inimõiguste rikkumisi, sh mõrvad, liigse jõu tarvitamine meeleavaldajate vastu, inimeste meelevaldne kinnipidamine, piinamine ning muu alandav ja ebainimlik kohtlemine, aga ka kuritegelik vägivald; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Venezuelas süveneb vägivalla ja täieliku karistamatuse õhkkond, kuna ametivõimud ei ole vastutusele võtnud neid, kes on toime pannud raskeid inimõiguste rikkumisi, sh mõrvad, liigse jõu tarvitamine meeleavaldajate vastu, inimeste meelevaldne kinnipidamine, piinamine ning muu alandav ja ebainimlik kohtlemine, aga ka kuritegelik vägivald;

| I. | arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokurör alustas 8. veebruaril 2018 eeluurimist olukorra kohta Venezuelas; arvestades, et 27. septembril 2018 palusid Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi kuus osalisriiki (Argentina, Kanada, Colombia, Tšiili, Paraguay ja Peruu), et prokurör alustaks Venezuela territooriumil toime pandud inimsusevastaste kuritegude uurimist; arvestades, et ka Prantsusmaa ja Costa Rica toetasid sellist uurimist; arvestades, et see oli esimene kord, kui osalisriikide rühm esitab sellise taotluse seoses olukorraga teise osalisriigi territooriumil; arvestades, et Euroopa Parlament on sama nõudnud kahel korral, oma 8. veebruari 2018. aasta resolutsioonis olukorra kohta Venezuelas ja 13. septembri 2017. aasta resolutsioonis ELi poliitiliste suhete kohta Ladina-Ameerika riikidega (9); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokurör alustas 8. veebruaril 2018 eeluurimist olukorra kohta Venezuelas; arvestades, et 27. septembril 2018 palusid Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi kuus osalisriiki (Argentina, Kanada, Colombia, Tšiili, Paraguay ja Peruu), et prokurör alustaks Venezuela territooriumil toime pandud inimsusevastaste kuritegude uurimist; arvestades, et ka Prantsusmaa ja Costa Rica toetasid sellist uurimist; arvestades, et see oli esimene kord, kui osalisriikide rühm esitab sellise taotluse seoses olukorraga teise osalisriigi territooriumil; arvestades, et Euroopa Parlament on sama nõudnud kahel korral, oma 8. veebruari 2018. aasta resolutsioonis olukorra kohta Venezuelas ja 13. septembri 2017. aasta resolutsioonis ELi poliitiliste suhete kohta Ladina-Ameerika riikidega (9);

| J. | arvestades, et nõukogu otsustas 13. novembril 2017 kehtestada Venezuelale embargo relvade ja nendega seotud materjalide suhtes, mida võidakse kasutada siserepressioonideks; arvestades, et 22. jaanuaril 2018 otsustas nõukogu ühehäälselt kehtestada demokraatia põhimõtete rikkumise eest sanktsioonid seitsmele Venezuela ametiisikule, rakendades piiravaid meetmeid, nagu reisikeeld ja varade külmutamine; arvestades, et 25. juunil 2018 laiendati sanktsioone veel üheteistkümnele Venezuela ametiisikule, kes vastutavad inimõiguste rikkumiste ning demokraatia ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise eest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nõukogu otsustas 13. novembril 2017 kehtestada Venezuelale embargo relvade ja nendega seotud materjalide suhtes, mida võidakse kasutada siserepressioonideks; arvestades, et 22. jaanuaril 2018 otsustas nõukogu ühehäälselt kehtestada demokraatia põhimõtete rikkumise eest sanktsioonid seitsmele Venezuela ametiisikule, rakendades piiravaid meetmeid, nagu reisikeeld ja varade külmutamine; arvestades, et 25. juunil 2018 laiendati sanktsioone veel üheteistkümnele Venezuela ametiisikule, kes vastutavad inimõiguste rikkumiste ning demokraatia ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise eest;

| K. | arvestades, et EL ja teised demokraatlikud organid ei ole tunnustanud ei presidendi- ega asutava rahvuskogu valimisi ega nende ebaseaduslike protsesside tulemusel ametisse nimetatud ametivõime; arvestades, et riiklik valimisnõukogu määras kohalike omavalitsuste volikogude valimiste kuupäevaks 9. detsembri 2018; arvestades, et peamistel ja suurimatel opositsioonierakondadel, nagu Acción Democrática (AD), Primero Justicia (PJ), Un Nuevo Tiempo (UNT) ja Voluntad Popular, ei lubata osaleda; arvestades, et rahvusvaheline üldsus ei aktsepteeri valimistulemusi, kuni opositsioonijuhid on vangistatud ja erakondadel keelatakse kandideerida; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL ja teised demokraatlikud organid ei ole tunnustanud ei presidendi- ega asutava rahvuskogu valimisi ega nende ebaseaduslike protsesside tulemusel ametisse nimetatud ametivõime; arvestades, et riiklik valimisnõukogu määras kohalike omavalitsuste volikogude valimiste kuupäevaks 9. detsembri 2018; arvestades, et peamistel ja suurimatel opositsioonierakondadel, nagu Acción Democrática (AD), Primero Justicia (PJ), Un Nuevo Tiempo (UNT) ja Voluntad Popular, ei lubata osaleda; arvestades, et rahvusvaheline üldsus ei aktsepteeri valimistulemusi, kuni opositsioonijuhid on vangistatud ja erakondadel keelatakse kandideerida;

| L. | arvestades, et välisasjade nõukogu 15. oktoobri 2018. aasta järeldustes osutatakse praeguse kriisi poliitilisele lahendusele, mida tuleb otsida, uurides võimalust luua kontaktrühm, kelle eesmärk on edendada koos peamiste piirkondlike ja rahvusvaheliste partneritega ühiselt juhitavat algatust, et luua tingimused, mis võivad viia poliitilise protsessini; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et välisasjade nõukogu 15. oktoobri 2018. aasta järeldustes osutatakse praeguse kriisi poliitilisele lahendusele, mida tuleb otsida, uurides võimalust luua kontaktrühm, kelle eesmärk on edendada koos peamiste piirkondlike ja rahvusvaheliste partneritega ühiselt juhitavat algatust, et luua tingimused, mis võivad viia poliitilise protsessini;

| M. | arvestades, et kaks katset alustada Vatikani ja rahvusvaheliste vahendajate toel valitsuse ja opositsiooni dialoogi kriisist väljumise võimaluse leidmiseks riigis luhtusid, kuna Venezuela ametivõimud ei suhtunud sellesse tõsiselt ning üksnes üritasid võita aega ja rahvusvahelist tunnustust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kaks katset alustada Vatikani ja rahvusvaheliste vahendajate toel valitsuse ja opositsiooni dialoogi kriisist väljumise võimaluse leidmiseks riigis luhtusid, kuna Venezuela ametivõimud ei suhtunud sellesse tõsiselt ning üksnes üritasid võita aega ja rahvusvahelist tunnustust;

| 1. | avaldab Fernando Albáni perele ja sõpradele siirast kaastunnet; mõistab sellega seoses hukka Venezuela ametivõimude kuriteod ja nõuab, et valitsuse suhtes alustataks selle juhtumi asjus viivitamata sõltumatut uurimist, kusjuures lahangu viiks läbi rahvusvaheline sõltumatute kohtumeditsiini spetsialistide meeskond; tuletab meelde, et riigi kohustus on tagada kõigi vahi all peetavate isikute ohutus ja füüsiline puutumatus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab hukka meelevaldse kinnipidamise ning kohtuliku ja haldusliku ahistamise, mida kasutatakse tuhandete inimõiguslaste ning valitavate opositsiooniliikmete ja sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide liikmete tagakiusamiseks; nõuab tungivalt, et Venezuela ametivõimud teeksid lõpu kõigile inimõiguste rikkumistele ja võtaksid süüdlased vastutusele, ning et nad tagaksid kõigi põhivabaduste ja inimõiguste täieliku järgimise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et kaks varasemat katset, kui Venezuela kriisis püüti Vatikani vahendusel ja Dominikaani Vabariigis toimunud poliitilise arutelu kaudu jõuda poliitilise lahenduseni, kukkusid selgelt läbi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde Euroopa Liidu ja Euroopa Parlamendi juba varem väljendatud seisukohta, et mis tahes edasised poliitilised arengud peavad hõlmama järgmisi tingimatuid nõudmisi: kõigi poliitvangide viivitamatu vabastamine ning lõpp poliitiliste vastaste, inimõiguslaste ja rahumeelsete meeleavaldajate piinamisele, väärkohtlemisele ja ahistamisele; uue sõltumatu riikliku valimisnõukogu valimine rahvuskogus; vabade ja õiglaste valimiste korraldamine kooskõlas poliitilist pluralismi austava usaldusväärse valimisprotsessi rahvusvaheliste standarditega ja demokraatlike rahvusvaheliste vaatlejate juuresolekul ning õigusjärgse rahvuskogu volituste tunnustamine ja asutava rahvuskogu laialisaatmine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | võtab huviga teadmiseks nõukogu järeldused, mis käsitlevad võimalike kontaktide loomist piirkondlike ja rahvusvaheliste partneritega, et uurida võimalust moodustada kontaktrühm; tuletab sellega seoses meelde, et rahvusvaheline vahendus- või kontaktrühm peab tegutsema erapooletult ja seda peavad aktsepteerima mõlemad pooled; on seisukohal, et selle ettevalmistava kontaktrühma eesmärk peaks olema aidata leida Venezuela konfliktile rahumeelsete vahenditega demokraatlik ja poliitiline lahendus, mille üle saab otsustada vaid Venezuela rahvas; rõhutab komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, et kontaktrühma loomise võimalust uurides tuleb võtta ühendust Venezuela demokraatliku opositsiooni õiguspäraste esindajatega, et kontrollida, kas sellisel algatusel oleks enamuse toetus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | avaldab täielikku toetust Rahvusvahelise Kriminaalkohtu esialgsele avaldusele Venezuela režiimi poolt omaenda kodanike vastu sooritatud ulatuslike kuritegude ja repressioonide kohta; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid liituksid Rahvusvahelise Kriminaalkohtu osalisriikide algatusega uurida Venezuela valitsuse poolt Venezuela territooriumil toime pandud inimsusevastaseid kuritegusid, et võtta süüdlased vastutusele; tuletab meelde ELi pühendumust mitmepoolsusele vastavalt ÜRO põhimõtetele ning Rahvusvahelise Kriminaalkohtu rolli võitluses karistamatuse vastu raskete inimsusvastaste kuritegude puhul ja selliste kuritegude toimepanijate vastutusele võtmisel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab heameelt seoses asjaoluga, et 20. mai 2018. aasta ebaseaduslike ja rahvusvahelise tunnustuseta jäänud valimiste korraldamise eest on EL määranud täiendavad suunatud ja tagasipööratavad sanktsioonid, mis Venezuela elanikke ei kahjusta; nõuab sanktsioonide karmistamist, kui inimõiguste ja demokraatia olukord riigis jätkuvalt halveneb; |
| --- | --- |

7.

| 8. | avaldab Colombia valitsusele tunnustust kiire reageerimise ja kõigi sellesse riiki saabuvate Venezuela kodanike toetamise eest; avaldab tunnustust ka Brasiiliale, Peruule ja teistele piirkonna riikidele, eelkõige neile, kes on allkirjastanud Quito deklaratsiooni Venezuela kodanike liikuvuse kohta, samuti piirkondlikele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, avaliku ja erasektori ühendustele, katoliku kirikule ning kogu piirkonna elanikele Venezuela pagulaste ja rändajate aktiivse abistamise ja nendega solidaarsuse ilmutamise eest; palub ELi liikmesriikidel, kellel tuleb toime tulla rändetulvaga Venezuelast, tagada põgenikele põhiteenuste kättesaadavus ja anda neile ajutise kaitse seisund ja erakorraline elamisluba; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde 2018. aasta juunis Venezuela maismaapiiridele Colombiaga ja Brasiiliaga saadetud Euroopa Parlamendi missiooni äärmiselt murettekitavaid tähelepanekuid ning nõuab, et 2019. aastal saadetaks ajutine delegatsioon Peruusse, et hinnata Venezuela rändekriisi mõju kohapeal; kordab oma üleskutset Venezuela ametivõimudele võimaldada kiiremas korras humanitaarabi takistusteta saabumine riiki, et hoida ära humanitaar- ja tervishoiukriisi süvenemine ning rakendada kiiresti meetmeid alatoitumuse probleemi lahendamiseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub nõukogu ja komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat rakendama rohkem rahalisi vahendeid ja abi, tehes seda koostöös Eduardo Steini, hiljuti ametisse nimetatud UNHCRi ja IOMi ühise Venezuela pagulaste ja rändajate eriesindajaga piirkonnas; väljendab sellega seoses heameelt tema ametisse nimetamise üle, millega ilmselgelt tunnistatakse Venezuela kriisi piirkondlikku ja üleilmset mõõdet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et Interpol on rahvusvaheline politseiorganisatsioon, mille põhiline ülesanne on võidelda rahvusvahelise kuritegevusega; kutsub Interpoli üles võtma hoolikalt arvesse asjaolu, et Venezuela valitsuse esitatud taotlused Julio Borgese, Luisa Ortega Díaze ja Zair Mundaray Rodrígueze kohta on üksnes poliitiliselt motiveeritud; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Venezuela Bolívari Vabariigi valitsusele ja rahvuskogule, Colombia Vabariigi, Brasiilia Liitvabariigi ja Peruu Vabariigi valitsusele ja parlamendile, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele, Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile ja Lima rühmale. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  ELT C 285, 29.8.2017, lk 145.

(2)  ELT C 294, 12.8.2016, lk 21.

(3)  ELT C 316, 30.8.2016, lk 190.

(4)  ELT C 86, 6.3.2018, lk 101.

(5)  ELT C 298, 23.8.2018, lk 137.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0041.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0199.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0313.

(9)  ELT C 337, 20.9.2018, lk 71.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/78 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/78

---

P8_TA(2018)0437

Diplomite automaatse vastastikuse tunnustamise edendamine

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon diplomite automaatse vastastikuse tunnustamise edendamise kohta (2018/2838(RSP))

(2020/C 345/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 26, 53 ja 165, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 26, 53 ja 165,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2017. aasta järeldusi liikmesriikide koostöö edendamise kohta kõrgkoolidiplomite ja keskkooli lõputunnistuste vastastikuse tunnustamise valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2017. aasta järeldusi liikmesriikide koostöö edendamise kohta kõrgkoolidiplomite ja keskkooli lõputunnistuste vastastikuse tunnustamise valdkonnas,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. mai 2017. aasta soovitust, milles käsitletakse elukestva õppe Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2017. aasta soovitust, milles käsitletakse elukestva õppe Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (1),

| — | võttes arvesse 2012. aasta Bukaresti kommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2012. aasta Bukaresti kommünikeed,

| — | võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (COM(2018)0024), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (COM(2018)0024),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. mai 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus kõrgkoolidiplomite ja keskkooli lõputunnistuste ning välismaal veedetud õppeperioodide õpiväljundite automaatse vastastikuse tunnustamise edendamise kohta (COM(2018)0270), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. mai 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus kõrgkoolidiplomite ja keskkooli lõputunnistuste ning välismaal veedetud õppeperioodide õpiväljundite automaatse vastastikuse tunnustamise edendamise kohta (COM(2018)0270),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust diplomite automaatse vastastikuse tunnustamise edendamise kohta (O-000084/2018 – B8-0415/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust diplomite automaatse vastastikuse tunnustamise edendamise kohta (O-000084/2018 – B8-0415/2018),

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et õpiränne soodustab oskusi, pädevusi ja teadmisi, edendades samal ajal Euroopa väärtusi ja aktiivset osalemist ühiskonnas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et õpiränne soodustab oskusi, pädevusi ja teadmisi, edendades samal ajal Euroopa väärtusi ja aktiivset osalemist ühiskonnas;

| B. | arvestades, et diplomite ja välismaal veedetud õppeperioodide õpiväljundite vastastikune tunnustamine võimaldab liikmesriikidel tõhustada ja kiirendada koostööd hariduse ja koolituse valdkonnas ning annab tunnistust ELi koostöö konkreetsest kasust kodanike jaoks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et diplomite ja välismaal veedetud õppeperioodide õpiväljundite vastastikune tunnustamine võimaldab liikmesriikidel tõhustada ja kiirendada koostööd hariduse ja koolituse valdkonnas ning annab tunnistust ELi koostöö konkreetsest kasust kodanike jaoks;

| C. | arvestades, et kõrgkoolidiplomite ja keskkooli lõputunnistuste ning välismaal veedetud õppeperioodide õpiväljundite tunnustamismenetluste parandamine on eeltingimus selleks, et rajada aastaks 2025 Euroopa haridusruum (2); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõrgkoolidiplomite ja keskkooli lõputunnistuste ning välismaal veedetud õppeperioodide õpiväljundite tunnustamismenetluste parandamine on eeltingimus selleks, et rajada aastaks 2025 Euroopa haridusruum (2);

| D. | arvestades, et kõrghariduse tasemel on tehtud juba olulisi edusamme, eelkõige mõnede liikmesriikide vahel sõlmitud piirkondlike kokkulepete kaudu, mis võivad olla eeskujuks automaatse tunnustamise saavutamisel Euroopa haridusruumis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõrghariduse tasemel on tehtud juba olulisi edusamme, eelkõige mõnede liikmesriikide vahel sõlmitud piirkondlike kokkulepete kaudu, mis võivad olla eeskujuks automaatse tunnustamise saavutamisel Euroopa haridusruumis;

| E. | arvestades, et keskkooli lõputunnistuste ning välismaal veedetud õppeperioodide õpiväljundite vastastikuse tunnustamise menetlused on endiselt välja arendamata; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et keskkooli lõputunnistuste ning välismaal veedetud õppeperioodide õpiväljundite vastastikuse tunnustamise menetlused on endiselt välja arendamata;

| F. | arvestades, et õpirände tähtsus ELis on kasvanud nii osalevate õpilaste tegeliku hulga kui ka suutlikkuse ja õppimisvõimaluste poolest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et õpirände tähtsus ELis on kasvanud nii osalevate õpilaste tegeliku hulga kui ka suutlikkuse ja õppimisvõimaluste poolest;

| G. | arvestades, et välismaal omandatud kvalifikatsioonide õiglane ja läbipaistev tunnustamine on samal ajal nii Bologna protsessi tehniline eesmärk kui ka põhiväärtus, mis toestab avatud ja kaasavat Euroopa kõrgharidusruumi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et välismaal omandatud kvalifikatsioonide õiglane ja läbipaistev tunnustamine on samal ajal nii Bologna protsessi tehniline eesmärk kui ka põhiväärtus, mis toestab avatud ja kaasavat Euroopa kõrgharidusruumi;

| H. | arvestades, et õigus haridusele on põhiline inimõigus, mis tuleb tagada kõigile; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et õigus haridusele on põhiline inimõigus, mis tuleb tagada kõigile;

| 1. | kutsub liikmesriike üles võtma endale kooskõlas Euroopa haridusruumi eesmärkidega poliitilise vastutuse, luues mehhanismid kõrgkoolidiplomite ja keskkooli lõputunnistuste ning välismaal veedetud õppeperioodide õpiväljundite automaatseks vastastikuseks tunnustamiseks; kutsub komisjoni üles toetama selle eesmärgi saavutamist, soodustades vastastikust õppimist ja selliste heade tavade vahetamist nagu keskkooli lõputunnistuste vastavustunnistuste korrapärane väljastamine ja Euroopa arvestuspunktisüsteemi (ECTS) punktitabeli järjekindel kasutamine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub liikmesriikidel suurendada piiriülest koostööd ja kasutada uusi tehnoloogiaid, et suurendada tõhusust, vähendada kulusid, parandada läbipaistvust ja suurendada usaldusväärsust, eesmärgiga kasutada paremini ära siseturu pakutavaid haridus- ja töövõimalusi; rõhutab ka vajadust teha koostööd komisjoniga, et töötada välja ja võtta kasutusele Euroopa üliõpilaspilet, eesmärgiga hõlbustada diplomite ja välismaal veedetud õppeperioodide vastastikust tunnustamist, vähendades ühtlasi üliõpilaste ja haridusasutuste halduskoormust ja -kulusid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub liikmesriike üles alustama koostööd üldise keskastme hariduse ja koolituse alal, mille eesmärk on edendada läbipaistvust ja suurendada usaldust erinevate haridus- ja koolitussüsteemide vahel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde ELi rahastamisallikate ja programmi „Erasmus+“ olulisust ja potentsiaali, eelkõige liikuvuse edendamiseks kõigil haridustasanditel ning Euroopa ülikoolide ja ühiste magistriõppekavade loomiseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab seoses sellega meelde, kui oluline on tagada ELi liikuvusprogrammide kaasavus, eelkõige tagades puuetega ning ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga isikute osalemise; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub liikmesriike üles hõlbustama äsja saabunud üliõpilaste, pagulaste ja rändajate integreerimist hariduskeskkonda, tagades olukorra, kus nende diplomite või välismaal veedetud õppeperioodide õpiväljundite esialgne tunnustamine ELi liikmesriigi poolt ei põhjusta liigset halduskoormust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub liikmesriike üles kehtestama mehhanisme, mis lihtsustaksid välismaal veedetud õppeperioodide õpiväljundite ja diplomite automaatset vastastikust tunnustamist 2025. aastaks kooskõlas Euroopa haridusruumi eesmärkidega, tuginedes seejuures olemasolevatele raamistikele, sealhulgas ELi võtmepädevuste raamistikule; rõhutab seoses sellega Euroopa haridusruumi ja Euroopa kõrgharidusruumi omavahelise seotuse ja täiendavuse olulisust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunnustab Euroopa küpsustunnistuse positiivset eeskuju liikmesriikidevahelisele koostööle keskkooli lõputunnistuste vastastikusel tunnustamisel; soovitab siiski, et liikmesriigid kõrvaldaksid kõik Euroopa koolihinnete kiire ja läbipaistva tunnustamise põhjendamatud takistused, et võimaldada kõrghariduse omandamist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | soovitab liikmesriikidel, selleks et saavutada diplomite automaatne vastastikune tunnustamine ja õiglane juurdepääs kõrgharidusasutustele, tagada kõigile Euroopa õpilastele õigus omandada keskharidus selle liikmesriigi kodanikega samadel tingimustel, andes neile õiguse õppida oma vanusele vastavas klassis ja oma päritoluriigiga võrdväärsel tasemel, olenemata keeleoskuse tasemest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  ELT C 189, 15.6.2017, lk 15.

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:52017DC0673&from=ET.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/80 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/80

---

P8_TA(2018)0438

Alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtt Euroopa Liidus: aeg tegutseda!

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta Euroopa Liidus: aeg tegutseda! (2018/2023(INI))

(2020/C 345/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. novembri 2017. aasta teatist „Alternatiivkütuste laialdasema kasutamise suunas – direktiivi 2014/94/EL artikli 10 lõike 6 kohane alternatiivkütuste taristu tegevuskava, sealhulgas direktiivi 2014/94/EL artikli 10 lõike 2 kohane riiklike poliitikaraamistike hinnang“ (COM(2017)0652), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. novembri 2017. aasta teatist „Alternatiivkütuste laialdasema kasutamise suunas – direktiivi 2014/94/EL artikli 10 lõike 6 kohane alternatiivkütuste taristu tegevuskava, sealhulgas direktiivi 2014/94/EL artikli 10 lõike 2 kohane riiklike poliitikaraamistike hinnang“ (COM(2017)0652),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta (2),

| — | võttes arvesse Pariisi kokkulepet, otsust 1/CP.21 ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärku (COP21) ning Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 11. konverentsi (CMP11), mis toimus Prantsusmaal Pariisis 30. novembrist11. detsembrini 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi kokkulepet, otsust 1/CP.21 ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärku (COP21) ning Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 11. konverentsi (CMP11), mis toimus Prantsusmaal Pariisis 30. novembrist11. detsembrini 2015,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes kergsõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist, ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 (uuesti sõnastatud) (COM(2017)0676), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes kergsõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist, ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 (uuesti sõnastatud) (COM(2017)0676),

| — | võttes arvesse gaaskütusel ja muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelist ohutuskoodeksit (IGF koodeks) ning kavandatud muudatusi, mille eesmärk on muuta koodeks kohustuslikuks vastavalt rahvusvahelisele konventsioonile inimelude ohutusest merel (SOLAS), käsitledes probleeme, mida põhjustab alternatiivsete kütuste kasutuselevõtt seadusandlikul tasandil laevandussektoris, püüdes vähendada ohtu laevadele, nende meeskonnale ja keskkonnale, ning võttes arvesse asjaomaste kütuste olemust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse gaaskütusel ja muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelist ohutuskoodeksit (IGF koodeks) ning kavandatud muudatusi, mille eesmärk on muuta koodeks kohustuslikuks vastavalt rahvusvahelisele konventsioonile inimelude ohutusest merel (SOLAS), käsitledes probleeme, mida põhjustab alternatiivsete kütuste kasutuselevõtt seadusandlikul tasandil laevandussektoris, püüdes vähendada ohtu laevadele, nende meeskonnale ja keskkonnale, ning võttes arvesse asjaomaste kütuste olemust,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. aprilli 2018. aasta arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. aprilli 2018. aasta arvamust,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A8-0297/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A8-0297/2018),

| A. | arvestades, et liikuvus on meie ühiskonna ja majanduse põhivajadus ja nurgakivi ning see peaks olema puhas, säästev, usaldusväärne, taskukohane ja igas mõttes turvaline; arvestades, et selles kontekstis pakub puhas tehnoloogia ühiskonnale suuri võimalusi ja eeliseid, sest see avaldab märkimisväärset mõju tervisele ja keskkonnale, autotööstusele, energiatarnijatele, üldkasutatavatele teenustele ja võrguettevõtjatele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liikuvus on meie ühiskonna ja majanduse põhivajadus ja nurgakivi ning see peaks olema puhas, säästev, usaldusväärne, taskukohane ja igas mõttes turvaline; arvestades, et selles kontekstis pakub puhas tehnoloogia ühiskonnale suuri võimalusi ja eeliseid, sest see avaldab märkimisväärset mõju tervisele ja keskkonnale, autotööstusele, energiatarnijatele, üldkasutatavatele teenustele ja võrguettevõtjatele;

| B. | arvestades, et liikmesriigid on vastu võtnud oma riiklikud poliitikaraamistikud, mida komisjon hindas oma hiljutises teatises COM(2017)0652, milles märgiti, et elektrisõidukite laadimistaristuga seotud eesmärgid ja selle kasutuselevõtt on liikmesriigiti erinevad (25 liikmesriigist täidab direktiivis 2014/94/EL (3) sätestatud riikliku poliitikaraamistiku nõudeid ainult kaheksa) ning et kaks liikmesriiki ei esitanud oma riiklikku poliitikaraamistikku 16. novembriks 2016, nagu on ette nähtud direktiivi 2014/94/EL artiklis 3; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et liikmesriigid on vastu võtnud oma riiklikud poliitikaraamistikud, mida komisjon hindas oma hiljutises teatises COM(2017)0652, milles märgiti, et elektrisõidukite laadimistaristuga seotud eesmärgid ja selle kasutuselevõtt on liikmesriigiti erinevad (25 liikmesriigist täidab direktiivis 2014/94/EL (3) sätestatud riikliku poliitikaraamistiku nõudeid ainult kaheksa) ning et kaks liikmesriiki ei esitanud oma riiklikku poliitikaraamistikku 16. novembriks 2016, nagu on ette nähtud direktiivi 2014/94/EL artiklis 3;

| C. | arvestades, et transpordisektori CO2-heite vähendamine parandab õhu kvaliteeti ja suurendab Euroopa energiajulgeolekut ning sõltumatust imporditud energiast ja fossiilkütustest, ning et seetõttu on selle puhul vaja kiiresti ja põhjalikult muuta kasutatavate energia, kütuse ja jõuseadmete liiki ning suurendada energiatõhusust, võttes kasutusele kõige tõhusamad ja kõrgetasemelisemad tehnoloogiad, minnes üle mitmeliigilisele transpordile ja muutes liikuvuskäitumist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et transpordisektori CO2-heite vähendamine parandab õhu kvaliteeti ja suurendab Euroopa energiajulgeolekut ning sõltumatust imporditud energiast ja fossiilkütustest, ning et seetõttu on selle puhul vaja kiiresti ja põhjalikult muuta kasutatavate energia, kütuse ja jõuseadmete liiki ning suurendada energiatõhusust, võttes kasutusele kõige tõhusamad ja kõrgetasemelisemad tehnoloogiad, minnes üle mitmeliigilisele transpordile ja muutes liikuvuskäitumist;

| D. | arvestades, et transport on Euroopa Liidu ainus suur majandussektor, mille põhjustatud kasvuhoonegaaside hulk on 1990. aastast suurenenud; arvestades, et selles sektoris tekib 23 % CO2-heitest ning see osakaal üha suureneb; arvestades, et maanteetranspordis kasutatakse peaaegu 75 % kogu transpordis kasutatavast energiast ning see põhjustab peaaegu 73 % transpordisektori kasvuhoonegaaside heitest; arvestades, et liiklus on pidevalt tihenenud ELis transporditavate kaupade liikumise ja mahtude kasvu ning inimeste suurenenud liikuvuse tõttu; arvestades, et 2030. aastaks prognoositav liiklustihedus avaldab mõju kliimamuutustele, õhu kvaliteedile ja energiatarbimisele ning samuti taristule; arvestades, et maanteetranspordi CO2-heite vähendamine säästva alternatiivkütuse kasutamise abil nõuab paindlikku lähenemisviisi, mis tähendab, et eri sõidukirühmadele võib vaja minna eri alternatiivkütuseid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et transport on Euroopa Liidu ainus suur majandussektor, mille põhjustatud kasvuhoonegaaside hulk on 1990. aastast suurenenud; arvestades, et selles sektoris tekib 23 % CO2-heitest ning see osakaal üha suureneb; arvestades, et maanteetranspordis kasutatakse peaaegu 75 % kogu transpordis kasutatavast energiast ning see põhjustab peaaegu 73 % transpordisektori kasvuhoonegaaside heitest; arvestades, et liiklus on pidevalt tihenenud ELis transporditavate kaupade liikumise ja mahtude kasvu ning inimeste suurenenud liikuvuse tõttu; arvestades, et 2030. aastaks prognoositav liiklustihedus avaldab mõju kliimamuutustele, õhu kvaliteedile ja energiatarbimisele ning samuti taristule; arvestades, et maanteetranspordi CO2-heite vähendamine säästva alternatiivkütuse kasutamise abil nõuab paindlikku lähenemisviisi, mis tähendab, et eri sõidukirühmadele võib vaja minna eri alternatiivkütuseid;

| E. | arvestades, et laevanduse osa maailma kaubanduse mahust on üle 80 % ja laevanduses tekib 3 % kogu maailma kasvuhoonegaaside heitest, mis põhjustab õhusaastet rannikualade ja sadamate lähedal; võttes arvesse laevanduse olulist osa üleilmses transporditurus, avaldaks alternatiivkütuste järkjärguline kasutuselevõtt laevanduses keskkonnale märgatavat positiivset mõju; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et laevanduse osa maailma kaubanduse mahust on üle 80 % ja laevanduses tekib 3 % kogu maailma kasvuhoonegaaside heitest, mis põhjustab õhusaastet rannikualade ja sadamate lähedal; võttes arvesse laevanduse olulist osa üleilmses transporditurus, avaldaks alternatiivkütuste järkjärguline kasutuselevõtt laevanduses keskkonnale märgatavat positiivset mõju;

| F. | arvestades, et selleks et hoida globaalne soojenemine tunduvalt alla 2 oC, püüdes seejuures saavutada Pariisi kokkuleppe raames võetud eesmärki 1,5 oC, peab hiljemalt 2050. aastaks olema maanteetranspordi CO2-heite vähendamine lõpule viidud ja saavutatud heitevabadus selles sektoris; arvestades, et üleminek alternatiivkütustele võib selle eesmärgi saavutamisele kaasa aidata, kuigi vajadus tavapäraste kütuste järele jätkub kuni ajani, mil alternatiivkütuste nõudlust suudetakse täielikult rahuldada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et selleks et hoida globaalne soojenemine tunduvalt alla 2 oC, püüdes seejuures saavutada Pariisi kokkuleppe raames võetud eesmärki 1,5 oC, peab hiljemalt 2050. aastaks olema maanteetranspordi CO2-heite vähendamine lõpule viidud ja saavutatud heitevabadus selles sektoris; arvestades, et üleminek alternatiivkütustele võib selle eesmärgi saavutamisele kaasa aidata, kuigi vajadus tavapäraste kütuste järele jätkub kuni ajani, mil alternatiivkütuste nõudlust suudetakse täielikult rahuldada;

| G. | arvestades, et üleminek säästvale alternatiivkütusele ja alternatiivsetele jõuseadmetele, pidades silmas kogu sõiduki olelusringi, on parim viis, kuidas vähendada olemasoleva ja tulevase sõidukipargi CO2-heidet; arvestades, et üldine mõju on veelgi suurem, kui sellega kaasneb sõidukite suurem energiatõhusus, ühistranspordi ja jalgrataste kasutamine, jagatud liikuvuse arendamine ning transpordisüsteemide üldise tõhususe parandamine koostalitlusvõimeliste intelligentsete transpordisüsteemide ning automatiseerimise ja digitehnoloogiale ülemineku kaudu; arvestades, et linna- ja ruumiline planeerimine võib toetada ja täiendada tehnoloogilisi jõupingutusi ning toetada laadimis- ja tankimistaristu kasutusele võtmist; arvestades, et alternatiivkütuste edendamine võib anda olulise panuse õhu kvaliteedi parandamisse linnades; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et üleminek säästvale alternatiivkütusele ja alternatiivsetele jõuseadmetele, pidades silmas kogu sõiduki olelusringi, on parim viis, kuidas vähendada olemasoleva ja tulevase sõidukipargi CO2-heidet; arvestades, et üldine mõju on veelgi suurem, kui sellega kaasneb sõidukite suurem energiatõhusus, ühistranspordi ja jalgrataste kasutamine, jagatud liikuvuse arendamine ning transpordisüsteemide üldise tõhususe parandamine koostalitlusvõimeliste intelligentsete transpordisüsteemide ning automatiseerimise ja digitehnoloogiale ülemineku kaudu; arvestades, et linna- ja ruumiline planeerimine võib toetada ja täiendada tehnoloogilisi jõupingutusi ning toetada laadimis- ja tankimistaristu kasutusele võtmist; arvestades, et alternatiivkütuste edendamine võib anda olulise panuse õhu kvaliteedi parandamisse linnades;

| H. | arvestades, et alternatiivkütust kasutavate sõidukite ebasoodne hind võrreldes tavaliste sisepõlemismootoriga sõidukitega ning laadimis- ja tankimistaristu puudulik kasutusele võtmine on tarbijate jaoks ostuotsuste tegemisel endiselt üks peamisi takistusi; arvestades, et sellega seoses on ostjate boonused, maksuvabastused ja mitterahalised stiimulid tõendatult turuleviimist kiirendanud ning need peaksid kajastama eri alternatiivkütuste kasvuhoonegaaside ja saasteainete heite näitajaid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et alternatiivkütust kasutavate sõidukite ebasoodne hind võrreldes tavaliste sisepõlemismootoriga sõidukitega ning laadimis- ja tankimistaristu puudulik kasutusele võtmine on tarbijate jaoks ostuotsuste tegemisel endiselt üks peamisi takistusi; arvestades, et sellega seoses on ostjate boonused, maksuvabastused ja mitterahalised stiimulid tõendatult turuleviimist kiirendanud ning need peaksid kajastama eri alternatiivkütuste kasvuhoonegaaside ja saasteainete heite näitajaid;

| I. | arvestades, et üleminek alternatiivkütustele ja alternatiivsetele jõuseadmetele pakub konkurentsivõimelisele Euroopa tööstusele võimaluse kindlustada oma tehnoloogilist juhtpositsiooni ja stiimuli teadusuuringuteks; arvestades, et selline üleminek on teadmiste, tehnoloogia ja turuosa seisukohalt rahvusvahelise konkurentsivõime jaoks väga oluline; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et üleminek alternatiivkütustele ja alternatiivsetele jõuseadmetele pakub konkurentsivõimelisele Euroopa tööstusele võimaluse kindlustada oma tehnoloogilist juhtpositsiooni ja stiimuli teadusuuringuteks; arvestades, et selline üleminek on teadmiste, tehnoloogia ja turuosa seisukohalt rahvusvahelise konkurentsivõime jaoks väga oluline;

| J. | arvestades, et uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite heitenorme käsitleva määruse uuestisõnastamisega sätestatakse loodetavasti põhjalikud vähendamiseesmärgid ning soodustatakse summutitoru heitgaaside vähese hulgaga ja heitevabade sõidukite kasutamist, säilitades samal ajal tehnoloogianeutraalse lähenemisviisi, valmistudes seeläbi Euroopa CO2-heite vaba sõidukipargi loomiseks, mille jaoks on vaja alternatiivkütuste nõuetekohase taristuvõrgu kasutuselevõtmist; arvestades, et keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamist käsitleva direktiivi läbivaatamine täiendab direktiivi alternatiivkütuste kohta, tagades nõudluse tarnijate järele ja suurendades keskkonnasõbralike sõidukite kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite heitenorme käsitleva määruse uuestisõnastamisega sätestatakse loodetavasti põhjalikud vähendamiseesmärgid ning soodustatakse summutitoru heitgaaside vähese hulgaga ja heitevabade sõidukite kasutamist, säilitades samal ajal tehnoloogianeutraalse lähenemisviisi, valmistudes seeläbi Euroopa CO2-heite vaba sõidukipargi loomiseks, mille jaoks on vaja alternatiivkütuste nõuetekohase taristuvõrgu kasutuselevõtmist; arvestades, et keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamist käsitleva direktiivi läbivaatamine täiendab direktiivi alternatiivkütuste kohta, tagades nõudluse tarnijate järele ja suurendades keskkonnasõbralike sõidukite kasutuselevõttu;

| K. | arvestades, et 94 % Euroopa transpordisektorist sõltub naftast, millest 90 % tuleb importida, sealhulgas mõnest poliitiliselt ebastabiilsest riigist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 94 % Euroopa transpordisektorist sõltub naftast, millest 90 % tuleb importida, sealhulgas mõnest poliitiliselt ebastabiilsest riigist;

| L. | arvestades, et direktiivi 2014/94/EL kohaselt hõlmavad alternatiivkütused endiselt fossiilset päritolu kütuseid, minnes seetõttu vastuollu CO2-heite vähendamise ja fossiilkütuste kasutamise järkjärgulise lõpetamise eesmärgiga; arvestades, et esmatähtsaks tuleks pidada summutitoru heitgaaside vähest hulka võimaldavaid ja heitevabu lahendusi sõidukite kogu olelusringi jooksul; arvestades, et raskesõidukite ja laevandussektori puhul võivad veeldatud maagaas ja surumaagaas siiski kaasa aidata õhu kvaliteedi parandamisele lühikeses ja keskpikas perspektiivis, eelkõige sadamate ümbruses ja rannikualadel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et direktiivi 2014/94/EL kohaselt hõlmavad alternatiivkütused endiselt fossiilset päritolu kütuseid, minnes seetõttu vastuollu CO2-heite vähendamise ja fossiilkütuste kasutamise järkjärgulise lõpetamise eesmärgiga; arvestades, et esmatähtsaks tuleks pidada summutitoru heitgaaside vähest hulka võimaldavaid ja heitevabu lahendusi sõidukite kogu olelusringi jooksul; arvestades, et raskesõidukite ja laevandussektori puhul võivad veeldatud maagaas ja surumaagaas siiski kaasa aidata õhu kvaliteedi parandamisele lühikeses ja keskpikas perspektiivis, eelkõige sadamate ümbruses ja rannikualadel;

| M. | arvestades, et energia- ja transpordisektorid peavad olema tihedamalt seotud, et võimaldada põhjalikku CO2-heite vähendamist liikuvuses; arvestades, et energiakandjad, nimelt elekter ja vesinik, võimaldavad tagada heitevaba liikuvuse, kasutades seejuures taastuvaid energiaallikaid; arvestades, et kuna energiasektoris liigutakse järk-järgult üksnes taastuvate energiaallikate kasutamise poole, tuleb võimaldada liigse energia salvestamist madala nõudluse perioodidel; arvestades, et sellele võivad kaasa aidata akutoitega elektrisõidukid ja kütuseelemendiga elektrisõidukid; arvestades, et vähesaastavad energiaallikad on vaheetapp üleminekul heitevabale liikuvusele; seetõttu peaks alternatiivkütuste taristu väljaarendamise lähtepunkt olema tehnoloogianeutraalsus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et energia- ja transpordisektorid peavad olema tihedamalt seotud, et võimaldada põhjalikku CO2-heite vähendamist liikuvuses; arvestades, et energiakandjad, nimelt elekter ja vesinik, võimaldavad tagada heitevaba liikuvuse, kasutades seejuures taastuvaid energiaallikaid; arvestades, et kuna energiasektoris liigutakse järk-järgult üksnes taastuvate energiaallikate kasutamise poole, tuleb võimaldada liigse energia salvestamist madala nõudluse perioodidel; arvestades, et sellele võivad kaasa aidata akutoitega elektrisõidukid ja kütuseelemendiga elektrisõidukid; arvestades, et vähesaastavad energiaallikad on vaheetapp üleminekul heitevabale liikuvusele; seetõttu peaks alternatiivkütuste taristu väljaarendamise lähtepunkt olema tehnoloogianeutraalsus;

| N. | arvestades, et peaaegu kõik liitiumioonakud, mis on elektrisõidukite akude peamine komponent, toodetakse väljaspool Euroopa Liitu, peamiselt Aasias; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et peaaegu kõik liitiumioonakud, mis on elektrisõidukite akude peamine komponent, toodetakse väljaspool Euroopa Liitu, peamiselt Aasias;

| O. | arvestades, et elektromobiilsuse puhul on olulised arukad ja töökindlad elektrivõrgud, elektri- ja gaasivõrkude parem integreerimine elektri jõul gaasi tootmise kaudu, juurdepääs laadimisteenuse osutajate võrgule ja eralaadimispunktidele ning vesinikutanklate kasutuselevõtt; arvestades, et akutoitega elektrisõidukite ja kütuseelemendiga elektrisõidukite puhul võib arukas ja kontrollitud laadimine aidata võrke tasakaalustada, ent endiselt on puudu reguleerivad, maksu- ja tehnilised raamistikud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et elektromobiilsuse puhul on olulised arukad ja töökindlad elektrivõrgud, elektri- ja gaasivõrkude parem integreerimine elektri jõul gaasi tootmise kaudu, juurdepääs laadimisteenuse osutajate võrgule ja eralaadimispunktidele ning vesinikutanklate kasutuselevõtt; arvestades, et akutoitega elektrisõidukite ja kütuseelemendiga elektrisõidukite puhul võib arukas ja kontrollitud laadimine aidata võrke tasakaalustada, ent endiselt on puudu reguleerivad, maksu- ja tehnilised raamistikud;

| P. | arvestades, et TEN-T võrgud on Euroopa Liidu peamised transpordivõrgud; arvestades, et prioriteediks peaks olema keskendumine alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtmisele ja teatises sätestatud eesmärgi saavutamisele, et katta 2025. aastaks kogu üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) põhivõrgukoridorid laadimispunktidega; arvestades, et seda eesmärki tuleks veelgi täiendada alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtmisega nii üldises TEN-T võrgus kui ka linna-, maa- ja hõredalt asustatud piirkondades, võttes arvesse struktuurilisi ja majanduslikke piiranguid, et saavutada tasakaalustatud hõlmatus; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et TEN-T võrgud on Euroopa Liidu peamised transpordivõrgud; arvestades, et prioriteediks peaks olema keskendumine alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtmisele ja teatises sätestatud eesmärgi saavutamisele, et katta 2025. aastaks kogu üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) põhivõrgukoridorid laadimispunktidega; arvestades, et seda eesmärki tuleks veelgi täiendada alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtmisega nii üldises TEN-T võrgus kui ka linna-, maa- ja hõredalt asustatud piirkondades, võttes arvesse struktuurilisi ja majanduslikke piiranguid, et saavutada tasakaalustatud hõlmatus;

| 1. | tunneb heameelt komisjoni eespool osutatud teatise üle alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta; rõhutab, et transpordisektori CO2-heite vähendamise lõpuleviimine 2050. aastaks eeldab edasist koordineerimist ja koostööd ELi tasandil ning rõhutab võimalusi, mida tööstuse, tehnoloogia ja tööhõive valdkonnas pakuvad alternatiivkütuste ja nendega seotud taristu kasutuselevõtt; |
| --- | --- |

1.

Jõupingutuste suurendamine

| 2. | palub komisjonil siiski algatada direktiivi 2014/94/EL läbivaatamine, säilitades artiklis 2 sätestatud alternatiivkütuste praeguse määratluse, ning keskenduda direktiivi nõuetekohasele rakendamisele – võttes arvesse, et seni on selle täielikult rakendanud vaid kaheksa liikmesriiki 25st – eesmärgiga täita alternatiivkütuste taristus olevad tühikud kogu Euroopa Liidus; rõhutab vajadust suurendada alternatiivkütuste kasutamist ja luua stabiilne investeerimiskeskkond; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et komisjoni hinnangust riiklike poliitikaraamistike kohta ilmneb, et liikmesriikide vahel on erinevusi jõupingutuste, edasipüüdlikkuse ja olemasolevate rahaliste vahendite tasandil ning et alternatiivkütuste kasutuselevõtt ei ole laialdane ega ühtlaselt levinud; palub seetõttu komisjonil riiklike poliitikaraamistike projekte ja ambitsioonikuse taset põhjalikult hinnata, soovitada vajaduse korral täiendavaid meetmeid ning toetada liikmesriike parimate tavade näidetega; kutsub komisjoni üles asendama riiklike poliitikaraamistike süsteemi tõhusamate vahenditega, sealhulgas konkreetsed, siduvad ja jõustatavad eesmärgid, et sõnastada säästlikkuskriteeriumid; soovitab komisjonil võtta arvesse alternatiivkütust kasutavate sõidukite kavandatud ja realiseeritud kasutuselevõttu ning nende tehnoloogilist arengut, võimaldada liikmesriikidel paindlikult valida eesmärkide saavutamise viis ning võtta eesmärgiks juurdepääsetav, ühilduv ja koostalitlev üleeuroopaline taristuvõrk kõigile alternatiivkütustele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab, et uue taristu mõõtmete väljaarvutamisel ja nõuetekohasel varustamisel võetakse arvesse eeldatavat reiside arvu ja transporditavate koguste suurenemist aastani 2030; rõhutab, kui olulised on akude, vesiniku ja energia salvestamise valdkonnas juba käimasolevad või ettevalmistatavad tehnoloogilised edusammud, ning toonitab, et nende edusammudega tuleb arvestada tulevaste strateegiliste valikute puhul; märgib, et uut taristut peab saama kohandada muutuvate mahtude ja muutuva tehnoloogiaga; rõhutab, et elektrisõidukite arvu hüppeline kasv koos nende läbitava vahemaa suurenemisega 400 km-ni avaldab mõju laadimisjaamade võrgu tihedusele ja sellest sõltub ka nõutav laadimistüüp; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb ettepaneku hinnata igal aastal seda, kui kaugele liikmesriigid on direktiivi rakendamisega jõudnud, ja soovitab laiendada direktiivi kohaldamisala, hõlmates geograafiliselt laia katvuse saavutamiseks lisaks TEN-T põhivõrgule TEN-T üldvõrgu, asulate ja piirkondlikud sõlmed ning piirkonnad, kus rohkem kui 35 päeval aastas on Euroopa õhukvaliteedi indeksi kohaselt õhureostus kõrge ja mille rahvastikutihedus on ELi keskmisest kuus korda suurem, ning hõlmata ka avaliku sektori sõidukiparkide taristu; kutsub komisjoni üles laiendama Euroopa ühendamise rahastu ulatust selles valdkonnas ja suurendama selle rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toetab elektrifitseeritud maanteid, mis võimaldavad elektrisõidukitel sõidu ajal laadida; nõuab nende ulatuslikumat arendamist, vähemalt TEN-T põhi- ja üldvõrgu maanteedel; on veendunud, et elektrifitseeritud maanteed võivad olla lahenduseks, mis võimaldab vähendada aku suurust ja seega uute sõidukite hinda; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub, et komisjon looks eri alternatiivkütustele võrdsed tingimused, tagades sel viisil tehnoloogianeutraalsuse eelkõige jaotustaristu edendamisel, muutes seeläbi kohustuslikuks vesinikutaristu, mille kasutuselevõtunõuded oleksid võrdsed surumaagaasi omadega, ent siiski kohandatud; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab säästva linnaplaneerimise tähtsust, et minna erakasutuselt üle transpordi jagatud kasutusele ja ühistranspordile, ning juhib komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu eelkõige alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtmisele kollektiiv- ja ühistranspordis, nagu bussid, trammid, rongid, jagatud autod, taksod ja minibussid, samuti jalg-, tõuke- ja mootorrattad; ergutab võtma kasutusele alternatiivkütuste taristut linnades ja eeslinnades, eelistades neid, kus on halb õhukvaliteet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ergutab ülemaailmses kliima- ja energiaalases linnapeade paktis osalevaid kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi püüdma lisada oma säästva energia tegevuskavadesse konkreetseid meetmeid, eelkõige elektrisõidukite laadimistaristu ehitamiseks või lõpuleviimiseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles pärast ELi välisõhu kvaliteeti käsitlevate direktiivide 2004/107/EÜ (4) ja 2008/50/EÜ (5) toimivuskontrolli täiendama direktiivi 2014/94/EL kliimaalaseid eesmärke puhta õhu saavutamise meetmetega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | juhib tähelepanu sellele, et alternatiivse energiaallikaga sõidukite kestlik riigihange on oluline alternatiivkütuste ja alternatiivkütuste taristu nõudlust suurendav tegur; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ergutab võtma kasutusele puhast elektrit lennujaamades (seisvates lennukites ja lennujaama mobiilsetes seadmetes kasutamiseks), et vähendada petroolitarbimist, parandada õhukvaliteeti, vähendada kliimamuutuste mõju ja müra; |
| --- | --- |

12.

Keskkonnahoidliku liikuvuse fond: alternatiivkütuste taristu rahastamine

| 13. | tunneb heameelt komisjoni jõupingutuste pärast eraldada stardirahastusena täiendavalt 800 miljonit eurot, et toetada alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu; avaldab aga kahtlust selle kohta, kas võimendus on piisav, võttes arvesse prognoositavat vajadust 5,2 miljardi euro järele 2020. aastaks ning täiendava 16–22 miljardi järele koguinvesteeringuteks 2025. aastani (6); nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks esialgset rahastamist, et toetada mitte üksnes taristu kasutuselevõttu, vaid ka selle käitamist tulu mitte toovas turuleviimise etapis, ning nõuab keskendumist ühistranspordiettevõtjate vajadustele, sh tugitaristu, näiteks hooldustöökodade toetamisele; rõhutab vajadust täiendavate avaliku sektori ja eelkõige erasektori investeeringute järele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | teeb ettepaneku, et hinnanguliselt vajalik 25 miljardi suurune investeering 2025. aastani võiks olla kaasrahastatud – Euroopa Liit eraldaks umbes 10 % ja umbes 90 % tuleks tööstussektorilt, eeskätt tootjatelt, tarnijatelt, energia- ja kütusetootjatelt ja muudelt huvitatud osalistelt; rõhutab, et alternatiivkütuste taristu projektide puhul peaks saama kasutada Euroopa ühendamise rahastu, Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Komisjoni välispoliitika vahendite talituse pakutavaid toetusi ja laene, tagades samas, et ei tekiks turumoonutust; nõuab, et fondi rahalisi vahendeid tuleks eraldada kestlikkuse, teostatavuse, tehnoloogianeutraalsuse, kliimaeesmärkide, Euroopa lisaväärtuse, kasutuselevõtueesmärkide saavutamise ja ühtekuuluvuspoliitika kriteeriumide kohaselt; kutsub üles määrama vastutavaks ametiks Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti (INEA), mis korraldab juba järelevalvet Euroopa ühendamise rahastu üle; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on seisukohal, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid 2 (ESIF 2) ning Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Ühtekuuluvusfond, InvestEU ja programm „Euroopa horisont“ on asjakohased vahendid, et toetada alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu ja kestvat investeerimist teadusuuringutesse ja innovatsiooni, et saavutada selliste sektorite nagu transport ja energeetika parem ühendamine; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub komisjonil vaadata läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/94/EÜ (7) tarbijatele autode kohta antava teabe seisukohast; on seisukohal, et sellise läbivaatamise eesmärk peaks olema märgatavalt täiustada teavet, mida tarbijatele antakse kütusekulu, CO2-heite ja saasteainete heitkoguste kohta, ning võimaldada võrdlust traditsiooniliste ja alternatiivkütusel töötavate transporditehnoloogiate tõhususe ja heidete vahel reaalsetes oludes; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palub komisjonil koostada vähemalt TEN-T võrgu jaoks määrus, milles käsitletakse rändlust üldsusele juurdepääsetavas alternatiivkütuste taristus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et maksustamine mõjutab suurel määral alternatiivkütuste hindade konkurentsivõimet; palub seetõttu, et liikmesriigid vaataksid läbi oma energia maksustamise raamistikud, et hõlbustada ja soodustada vähese CO2-heitega ja CO2-vabade alternatiivkütuste kasutuselevõttu ning kõrvaldada eri transpordiliikide energia maksustamises esinevad ebavõrdsused, näiteks laevade kaldaäärse elektrivarustuse ja alternatiivkütuste tootmiseks kasutatava energia maksustamises, kaasa arvatud elektri jõul gaasi tootmise puhul vahelduva taastuvenergia salvestamiseks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni üles toetama CO2-heite vähendamist merendus- ja laevandussektoris, keskendudes selgelt sadamate ja laevade innovatsioonile, digitaalsele üleminekule ja kohandamisele; kutsub komisjoni, liikmesriike ja nende piirkondi üles koostama eelkõige äärepoolseimatele piirkondadele mõeldud, saari ühendavate veeldatud maagaasi siniste koridoride projekti; rõhutab, et kaldaäärne elektrivarustus nii sisevee- kui ka meresadamates võib märkimisväärselt aidata vähendada müra, CO2-heiteid ja muude saasteainete heitkoguseid ning parandada samal ajal õhukvaliteeti; |
| --- | --- |

19.

Alternatiivkütused – alternatiivne tööstuspoliitika

| 20. | avaldab kahetsust, et alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtmise ja alternatiivse energiaallikaga sõidukite kättesaadavuse osas ei ole erilisi edusamme tehtud, sest 2017. aastal sai valida vaid 19 akutoitega elektrisõiduki ja 25 pistikühendusega hübriidsõiduki vahel, samas kui sisepõlemismootoriga sõidukimudeleid oli saadaval 417, ning kutsub tootjaid üles selles valdkonnas rohkem pingutama; tunnistab vajadust poliitikameetmete järele, mis motiveeriksid kasutama summutitoru heitgaaside vähest hulka võimaldavaid ja heitevabu sõidukeid ning ergutaksid pakkuma alternatiivkütusega töötavaid kerg- ja raskesõidukeid; nendeks meetmeteks võiksid olla 2025. ja 2030. aastaks ambitsioonikate heitkoguste piirnormide kehtestamine uute kerg- ja raskesõidukite jaoks, sealhulgas tugevad stiimulid summutitoru heitgaaside vähest hulka võimaldavate ja heitevabade sõidukite kasutamiseks; tunnistab samas vajadust suuremate avaliku sektori ja erasektori investeeringute järele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab alternatiivkütusega töötavate sõidukite kättesaadavuse, alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtmise ja sellise tehnoloogia järele oleva tarbijanõudluse vahelist seost; toonitab sellega seoses, et alternatiivkütuste ja alternatiivsete jõuseadmete kasutuselevõtu suunas tehtavad sammud võivad aidata tööstusel püsida üleilmses konkurentsis ja säilitada kvaliteetseid töökohti Euroopas ning samal ajal heastada kasutamata võimalusi autotööstuse CO2-heite vähendamise alal ja puudulikku investeerimist säästvasse transporti; rõhutab, et alternatiivkütusega töötavate sõidukite suurem kasutuselevõtt alandab tootmiskulusid ja vähendab kiiremini sõiduki omamisega kaasnevat kogukulu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuletab meelde, et oluline on toimiv siseturg, mis tagab kütusetanklate hõlpsa kättesaadavuse, makseteenuste ja tehniliste standardite koostalitlusvõime, läbipaistva kütusehinna kujunduse ning serverite ja andmevormingute vahelise koostalitlusvõime; rõhutab, et tarbijatele on vaja edastada õigeaegset, kergesti mõistetavat, täpset, juurdepääsetavat ja läbipaistvat teavet ning see teave peab olema kättesaadav avatud andmete platvormi kaudu; kutsub üles võtma kasutusele mitut energialiiki pakkuvaid tanklaid, et vältida erinevate jaotusvõrkude ehitamist iga tüüpi toiteallika jaoks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et elektrisõidukeid laetakse enamasti kodus või tööl, sellele lisandub laadimine avalikes ja poolavalikes kohtades, nagu kaubanduskeskused, rongi- ja lennujaamad; rõhutab sellega seoses, et rohkem on vaja keskenduda arukatele laadimislahendustele, tuleb tagada võrgu stabiilsus ja võimaldada omatarbeks toodetud energia tarbimist; rõhutab, et pikki vahemaid katva elektromobiilsuse jaoks on kiirteedele, põhiteedevõrgus ja transpordisõlmedes tarvis kiir- ja ülikiirlaadimisjaamu; toonitab, et toimiva süsteemi põhitegurid on vaba juurdepääs laadimispunktidele, tehnoloogia ja maksete koostalitlusvõime ning energialiigi, sealhulgas taastuvenergia, ja tarnija vaba valik; |
| --- | --- |

23.

| 24. | väljendab heameelt komisjoni algatuse üle luua kestlik Euroopa akuliit ning toetab kindlalt Euroopa akuelementide tootmise loomist, mille raames keskendutakse järgmise põlvkonna tehnoloogiale; palub, et komisjon laiendaks algatust muudele jõuseadmetele, näiteks kütuseelementidele, et säilitada Euroopa tehnoloogiline juhtroll; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub komisjonil hinnata olelusringi hindamise teostatavust kõigi alternatiivkütuste, akude ja jõuseadmete lahenduste puhul, et transpordisektoris CO2-heidet kestlikult vähendada ning hinnata nende lahenduste heitkoguseid ja mõju energia- ja veenõudlusele, maakasutusele, keskkonnale ja kogukondadele; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  ELT L 307, 28.10.2014, lk 1.

(2)  ELT L 120, 15.5.2009, lk 5.

(3)  ELT L 307, 28.10.2014, lk 1.

(4)  ELT L 23, 26.1.2005, lk 3.

(5)  ELT L 152, 11.6.2008, lk 1.

(6)  COM(2017)0652.

(7)  EÜT L 12, 18.1.2000, lk 16.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/86 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/86

---

P8_TA(2018)0439

Üleilmastumise ohjamise kaubandusaspektid

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon üleilmastumise ohjamise kaubandusaspektide kohta (2018/2005(INI))

(2020/C 345/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. mai 2017. aasta aruteludokumenti üleilmastumise ohjamise kohta (COM(2017)0240), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. mai 2017. aasta aruteludokumenti üleilmastumise ohjamise kohta (COM(2017)0240),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2017. aasta teatist „Tasakaalustatud ja edumeelne kaubanduspoliitika üleilmastumise ohjamiseks“ (COM(2017)0492), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2017. aasta teatist „Tasakaalustatud ja edumeelne kaubanduspoliitika üleilmastumise ohjamiseks“ (COM(2017)0492),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2017. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik (COM(2017)0487), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2017. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik (COM(2017)0487),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497),

| — | võttes arvesse oma 30. mai 2018. aasta resolutsiooni ühise kaubanduspoliitika rakendamise aastaaruande kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. mai 2018. aasta resolutsiooni ühise kaubanduspoliitika rakendamise aastaaruande kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni uue kaugelevaatava ja innovaatilise tulevase kaubandus- ja investeerimisstrateegia kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni uue kaugelevaatava ja innovaatilise tulevase kaubandus- ja investeerimisstrateegia kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni digitaalkaubanduse strateegia loomise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni digitaalkaubanduse strateegia loomise kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2017. aasta aruannet kaubanduspoliitika strateegia „Kaubandus kõigile“ rakendamise kohta „Edumeelse kaubanduspoliitika kujundamine üleilmastumise ohjamiseks“ (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2017. aasta aruannet kaubanduspoliitika strateegia „Kaubandus kõigile“ rakendamise kohta „Edumeelse kaubanduspoliitika kujundamine üleilmastumise ohjamiseks“ (COM(2017)0491),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2017. aasta aruannet vabakaubanduslepingute rakendamise kohta 1. jaanuar 2016 – 31. detsember 2016 (COM(2017)0654), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2017. aasta aruannet vabakaubanduslepingute rakendamise kohta 1. jaanuar 2016 – 31. detsember 2016 (COM(2017)0654),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. septembril 2015. aastal vastu võetud resolutsiooni „Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development“ (Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. septembril 2015. aastal vastu võetud resolutsiooni „Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development“ (Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“),

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 26. juunil 2014. aastal vastu võetud resolutsiooni 26/9 ja eelkõige selles sisalduvat otsust luua valitsustevaheline avatud töörühm, mis käsitleb rahvusvahelisi korporatsioone ja teisi äriettevõtteid seoses inimõigustega ning mille ülesanne on koostada rahvusvaheline õiguslikult siduv akt, mis reguleerib rahvusvahelises inimõigustealases õiguses rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste äriettevõtete tegevust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 26. juunil 2014. aastal vastu võetud resolutsiooni 26/9 ja eelkõige selles sisalduvat otsust luua valitsustevaheline avatud töörühm, mis käsitleb rahvusvahelisi korporatsioone ja teisi äriettevõtteid seoses inimõigustega ning mille ülesanne on koostada rahvusvaheline õiguslikult siduv akt, mis reguleerib rahvusvahelises inimõigustealases õiguses rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste äriettevõtete tegevust,

| — | võttes arvesse ÜRO juhtpõhimõtteid kaubandus- ja investeerimislepingute inimõigustealaste mõjuhinnangute kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO juhtpõhimõtteid kaubandus- ja investeerimislepingute inimõigustealaste mõjuhinnangute kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri 13. septembri 2017. aasta kõnet Euroopa Liidu olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri 13. septembri 2017. aasta kõnet Euroopa Liidu olukorra kohta,

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduse ja ELi kaubanduspoliitika mõju kohta ülemaailmsetele väärtusahelatele (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduse ja ELi kaubanduspoliitika mõju kohta ülemaailmsetele väärtusahelatele (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2321, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, ja määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2321, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, ja määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (5),

| — | võttes arvesse oma 16. märtsi 2017. aasta esimese lugemise seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu süsteem konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla vastutustundlike importijate tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmist käsitleva enesesertifitseerimise jaoks (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. märtsi 2017. aasta esimese lugemise seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu süsteem konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla vastutustundlike importijate tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmist käsitleva enesesertifitseerimise jaoks (6),

| — | võttes arvesse oma 4. oktoobri 2016. aasta esimese lugemise seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. oktoobri 2016. aasta esimese lugemise seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (7),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (8),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2 ja 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2 ja 21,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 26. veebruari 2018. aasta mitteametlikku dokumenti, milles käsitletakse ELi vabakaubanduslepingutes kaubandus- ja kestliku arengu peatüki rakendamise ja täitmise tagamise parandamist ning kirjeldatakse edasisi tegutsemisvõimalusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 26. veebruari 2018. aasta mitteametlikku dokumenti, milles käsitletakse ELi vabakaubanduslepingutes kaubandus- ja kestliku arengu peatüki rakendamise ja täitmise tagamise parandamist ning kirjeldatakse edasisi tegutsemisvõimalusi,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 14. juuli 2015. aasta töödokumenti ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamise hetkeseisu kohta (SWD(2015)0144), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 14. juuli 2015. aasta töödokumenti ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamise hetkeseisu kohta (SWD(2015)0144),

| — | võttes arvesse OECD 31. mail 2018. aastal avaldatud hoolsuskohustuse suuniseid vastutustundliku ettevõtluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 31. mail 2018. aastal avaldatud hoolsuskohustuse suuniseid vastutustundliku ettevõtluse kohta,

| — | võttes arvesse piinamisvaba kaubanduse liitu, millele pandi alus 18. septembril 2017. aastal toimunud ÜRO Peaassambleel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamisvaba kaubanduse liitu, millele pandi alus 18. septembril 2017. aastal toimunud ÜRO Peaassambleel,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 10. aprilli 2017. aasta arvamust õiguskaitse kättesaadavuse parandamise kohta ettevõtluse ja inimõiguste valdkonnas ELi tasandil (1/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 10. aprilli 2017. aasta arvamust õiguskaitse kättesaadavuse parandamise kohta ettevõtluse ja inimõiguste valdkonnas ELi tasandil (1/2017),

| — | võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning eriti selle artikli 4 lõiget 1, millega keelatakse orjus ja sundus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning eriti selle artikli 4 lõiget 1, millega keelatakse orjus ja sundus,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi, Maailmapanga ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni 10. aprillil 2017. aastal avaldatud poliitikadokumenti „Making trade an engine of growth for all: the case for trade and for policies to facilitate adjustment“ (Kaubanduse abil kõigi majanduskasvu soodustamine: kaubandus ja kohanemist hõlbustav poliitika), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi, Maailmapanga ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni 10. aprillil 2017. aastal avaldatud poliitikadokumenti „Making trade an engine of growth for all: the case for trade and for policies to facilitate adjustment“ (Kaubanduse abil kõigi majanduskasvu soodustamine: kaubandus ja kohanemist hõlbustav poliitika),

| — | võttes arvesse OECD 2017. aasta juuni põhiküsimuste dokumenti „Making globalisation work: better lives for all“ (Üleilmastumise võimaluste ärakasutamine: parem elu kõigile) (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 2017. aasta juuni põhiküsimuste dokumenti „Making globalisation work: better lives for all“ (Üleilmastumise võimaluste ärakasutamine: parem elu kõigile) (10),

| — | võttes arvesse UNESCO 1970. aasta konventsiooni kultuuriväärtuste ebaseadusliku sisseveo, väljaveo ja omandiõiguse üleandmise keelamise ning ärahoidmise abinõude kohta ning UNIDROIT’ 1995. aasta konventsiooni varastatud või ebaseaduslikult eksporditud kultuuriväärtuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO 1970. aasta konventsiooni kultuuriväärtuste ebaseadusliku sisseveo, väljaveo ja omandiõiguse üleandmise keelamise ning ärahoidmise abinõude kohta ning UNIDROIT’ 1995. aasta konventsiooni varastatud või ebaseaduslikult eksporditud kultuuriväärtuste kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni ja Euroopa välisteenistuse ühisteatist „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja Euroopa välisteenistuse ühisteatist „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ (JOIN(2016)0029),

| — | võttes arvesse ELi isikuandmete kaitse üldmäärust, mis kehtib alates 25. aprillist 2018 (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi isikuandmete kaitse üldmäärust, mis kehtib alates 25. aprillist 2018 (11),

| — | võttes arvesse 2010. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 10 ja 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 10 ja 11,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 167, 207, 208 ja 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 167, 207, 208 ja 218,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A8-0319/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A8-0319/2018),

| A. | arvestades, et üleilmastumine on pidev protsess, mis tehnoloogia kiire arengu tõttu on loonud tulevikuks uued poliitilised, majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid, ning arvestades, et peaaegu kõik sektorid muutuvad; arvestades, et reguleeriv ja õigusraamistik on kõnealusest arengust maha jäänud, mis seab ohtu olulised sotsiaalsed saavutused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et üleilmastumine on pidev protsess, mis tehnoloogia kiire arengu tõttu on loonud tulevikuks uued poliitilised, majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid, ning arvestades, et peaaegu kõik sektorid muutuvad; arvestades, et reguleeriv ja õigusraamistik on kõnealusest arengust maha jäänud, mis seab ohtu olulised sotsiaalsed saavutused;

| B. | arvestades, et sissetulekute ebavõrdsus on püsinud enneolematult kõrge, kuid arvestades, et äärmises vaesuses elavate maailma elanike osakaal on vähenenud 44 %-lt 1980. aastal 10 %-le 2015. aastal; arvestades, et parlament nõustub komisjoniga, et üleilmastumine tekitab probleeme ka seetõttu, et selle hüved on inimeste ja piirkondade vahel ebaühtlaselt jaotunud, ning arvestades, et kui ei tegutseta aktiivselt, on oht, et üleilmastumine koondab tehnoloogia arengu ja hiljutise majanduskriisi mõju ning süvendab veelgi ebavõrdsust ja ühiskondlikku kihistumist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sissetulekute ebavõrdsus on püsinud enneolematult kõrge, kuid arvestades, et äärmises vaesuses elavate maailma elanike osakaal on vähenenud 44 %-lt 1980. aastal 10 %-le 2015. aastal; arvestades, et parlament nõustub komisjoniga, et üleilmastumine tekitab probleeme ka seetõttu, et selle hüved on inimeste ja piirkondade vahel ebaühtlaselt jaotunud, ning arvestades, et kui ei tegutseta aktiivselt, on oht, et üleilmastumine koondab tehnoloogia arengu ja hiljutise majanduskriisi mõju ning süvendab veelgi ebavõrdsust ja ühiskondlikku kihistumist;

| C. | arvestades, et ülemaailmse kaubanduse avatus ja üleilmastumine on avaldanud positiivset mõju, aidates miljonitel inimestel vaesusest pääseda, ning saavad seetõttu toetada riikide majanduskasvu, heaolu ja konkurentsivõimet; arvestades, et üleilmastumine tekitab ka probleeme ja selle hüved on inimeste ja piirkondade vahel ebaühtlaselt jaotunud; arvestades, et üleilmastumine ei tohiks toimuda keskkonna arvel; arvestades, et ELi kodanikud nõuavad üha enam, et liidu kaubanduspoliitikaga tagataks, et ELi turule sisenevad kaubad on toodetud inimväärsetes ja säästvates tingimustes ning et muutuvas üleilmses kontekstis edendab EL väärtustepõhist kaubandusalast tegevuskava; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ülemaailmse kaubanduse avatus ja üleilmastumine on avaldanud positiivset mõju, aidates miljonitel inimestel vaesusest pääseda, ning saavad seetõttu toetada riikide majanduskasvu, heaolu ja konkurentsivõimet; arvestades, et üleilmastumine tekitab ka probleeme ja selle hüved on inimeste ja piirkondade vahel ebaühtlaselt jaotunud; arvestades, et üleilmastumine ei tohiks toimuda keskkonna arvel; arvestades, et ELi kodanikud nõuavad üha enam, et liidu kaubanduspoliitikaga tagataks, et ELi turule sisenevad kaubad on toodetud inimväärsetes ja säästvates tingimustes ning et muutuvas üleilmses kontekstis edendab EL väärtustepõhist kaubandusalast tegevuskava;

| D. | arvestades, et väärtustepõhise avatud ja õiglase kaubanduse ja investeerimispoliitika kõrvale on vaja mitmesuguseid tõhusaid toetavaid poliitikameetmeid, et maksimeerida ELi ning kolmandate riikide elanikkonna ja majanduse jaoks kaubanduse liberaliseerimisega kaasnevat kasu ja minimeerida kahju; arvestades, et ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamine, millega soovitakse kaotada vaesus ning saavutada sotsiaalne ja keskkonnaalane edasiminek, peaks saama liidu kaubanduspoliitika edu näitajaks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et väärtustepõhise avatud ja õiglase kaubanduse ja investeerimispoliitika kõrvale on vaja mitmesuguseid tõhusaid toetavaid poliitikameetmeid, et maksimeerida ELi ning kolmandate riikide elanikkonna ja majanduse jaoks kaubanduse liberaliseerimisega kaasnevat kasu ja minimeerida kahju; arvestades, et ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamine, millega soovitakse kaotada vaesus ning saavutada sotsiaalne ja keskkonnaalane edasiminek, peaks saama liidu kaubanduspoliitika edu näitajaks;

| E. | arvestades, et protektsionism on lihtsustatud ja nõrk vastus üleilmastumisest tingitud probleemidele; arvestades, et protektsionistliku poliitikaga, mida ei rakendata kooskõlas WTO eeskirjadega, kaasneb kõigi jaoks doominoefekt, mis kahjustab importijaid, eksportijaid ja tarbijaid; arvestades, et õiglased ja eetilised kaubandussuhted peaksid rahvusvahelistes majandussuhetes normiks muutuma; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et protektsionism on lihtsustatud ja nõrk vastus üleilmastumisest tingitud probleemidele; arvestades, et protektsionistliku poliitikaga, mida ei rakendata kooskõlas WTO eeskirjadega, kaasneb kõigi jaoks doominoefekt, mis kahjustab importijaid, eksportijaid ja tarbijaid; arvestades, et õiglased ja eetilised kaubandussuhted peaksid rahvusvahelistes majandussuhetes normiks muutuma;

| F. | arvestades, et inimtegevusest põhjustatud kliimamuutused toovad valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) halvimatest prognoosidest kiiremini kaasa bioloogilise mitmekesisuse hävimise ja ohu, mida ökosüsteemide – eelkõige mere ökosüsteemide – püsimajäämisele keskpikas perspektiivis avaldab reostus, eriti seoses süsivesinike kasutamisega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et inimtegevusest põhjustatud kliimamuutused toovad valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) halvimatest prognoosidest kiiremini kaasa bioloogilise mitmekesisuse hävimise ja ohu, mida ökosüsteemide – eelkõige mere ökosüsteemide – püsimajäämisele keskpikas perspektiivis avaldab reostus, eriti seoses süsivesinike kasutamisega;

| G. | arvestades, et Euroopa Liidul on õigus kehtestada kultuuri- ja audiovisuaalteenuste valdkonnas kaubanduspoliitikat kultuurilise väljenduse mitmekesisuse ja kultuuripärandi kaitseks ja edendamiseks ning aitamaks täita neljandat kestliku arengu eesmärki, mis käsitleb kvaliteetset haridust; arvestades, et nimetatud teised sätted hõlmavad ühist kaubanduspoliitikat vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 207; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liidul on õigus kehtestada kultuuri- ja audiovisuaalteenuste valdkonnas kaubanduspoliitikat kultuurilise väljenduse mitmekesisuse ja kultuuripärandi kaitseks ja edendamiseks ning aitamaks täita neljandat kestliku arengu eesmärki, mis käsitleb kvaliteetset haridust; arvestades, et nimetatud teised sätted hõlmavad ühist kaubanduspoliitikat vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 207;

| H. | arvestades, et ELi lepingu artikli 3 lõikes 3 on märgitud, et EL peab austama oma rikkalikku kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning tagama Euroopa kultuuripärandi kaitse ja arendamise; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi lepingu artikli 3 lõikes 3 on märgitud, et EL peab austama oma rikkalikku kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning tagama Euroopa kultuuripärandi kaitse ja arendamise;

| I. | arvestades Euroopa traditsioonide rohkust ja tugevat kultuuri- ja loomemajandust, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, avalik-õiguslike meediakanalite ja avaliku filmitööstuse erinevaid süsteeme ning arvestades, et kultuurilise mitmekesisuse, kultuurile juurdepääsu ja demokraatliku dialoogi edendamine peab vastavalt ELi lähenemisviisile rahvusvahelisele kaubandusele jääma juhtivaks põhimõtteks; |
| --- | --- |

I.

arvestades Euroopa traditsioonide rohkust ja tugevat kultuuri- ja loomemajandust, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, avalik-õiguslike meediakanalite ja avaliku filmitööstuse erinevaid süsteeme ning arvestades, et kultuurilise mitmekesisuse, kultuurile juurdepääsu ja demokraatliku dialoogi edendamine peab vastavalt ELi lähenemisviisile rahvusvahelisele kaubandusele jääma juhtivaks põhimõtteks;

| J. | arvestades, et kultuuri- ja loomemajandus aitab kaasa inimväärsete töökohtade loomisele ja majanduslikule jõukusele, moodustab ligikaudu 2,6 % ELi SKPst, kasvab kiiremini kui ülejäänud majandus ning oli finantskriisi ajal üks kõige vastupidavamatest majandussektoritest; arvestades, et kultuuri- ja loomemajanduse kaupade ja teenuste kaubanduse arendamine on Euroopas oluline jätkusuutlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist soodustav vahend; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kultuuri- ja loomemajandus aitab kaasa inimväärsete töökohtade loomisele ja majanduslikule jõukusele, moodustab ligikaudu 2,6 % ELi SKPst, kasvab kiiremini kui ülejäänud majandus ning oli finantskriisi ajal üks kõige vastupidavamatest majandussektoritest; arvestades, et kultuuri- ja loomemajanduse kaupade ja teenuste kaubanduse arendamine on Euroopas oluline jätkusuutlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist soodustav vahend;

| K. | arvestades, et isikuandmete kaitse üldmääruses on sätestatud isikuandmete töötlemise ranged standardid, mis nõuavad platvormide ja voogedastusteenuste teatavat vastutust rahvusvahelise kaubanduse reguleerimisel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et isikuandmete kaitse üldmääruses on sätestatud isikuandmete töötlemise ranged standardid, mis nõuavad platvormide ja voogedastusteenuste teatavat vastutust rahvusvahelise kaubanduse reguleerimisel;

| L. | arvestades, et üleilmastumise ohjamine kultuuriväärtustega seotud kaubandusaspektide puhul nõuab ranget kinnipidamist kõikidest kultuuripärandi kaitset käsitlevatest rahvusvahelistest konventsioonidest, eelkõige 1954. aasta Haagi konventsiooni, UNESCO 1970. aasta konventsiooni ja UNIDROIT’ 1995. aasta konventsiooni sätetest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et üleilmastumise ohjamine kultuuriväärtustega seotud kaubandusaspektide puhul nõuab ranget kinnipidamist kõikidest kultuuripärandi kaitset käsitlevatest rahvusvahelistest konventsioonidest, eelkõige 1954. aasta Haagi konventsiooni, UNESCO 1970. aasta konventsiooni ja UNIDROIT’ 1995. aasta konventsiooni sätetest;

| M. | arvestades, et kultuuridevaheline dialoog edendab lugupidamist ja vastastikust mõistmist ning soodustab õiglasemaid sotsiaalseid ja majandussuhteid, muu hulgas kaubandust, aidates arendada selliseid tavasid, millega edendatakse kõigi osapoolte huve tasakaalustatumal ja lugupidavamal viisil, ning võidelda ebaausate tavade, näiteks ahistavate klauslite ja pealesurutud ühepoolsete tingimuste vastu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kultuuridevaheline dialoog edendab lugupidamist ja vastastikust mõistmist ning soodustab õiglasemaid sotsiaalseid ja majandussuhteid, muu hulgas kaubandust, aidates arendada selliseid tavasid, millega edendatakse kõigi osapoolte huve tasakaalustatumal ja lugupidavamal viisil, ning võidelda ebaausate tavade, näiteks ahistavate klauslite ja pealesurutud ühepoolsete tingimuste vastu;

Üleilmastumise ohjamine

| 1. | peab kiiduväärseks komisjoni aruteludokumenti üleilmastumise ohjamise kohta ja asjaolu, et selles tuuakse esile üleilmastumise positiivsele mõjule juurdepääsu lihtsustamist ning samas osutatakse vajadusele tõkestada negatiivset mõju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et rahvusvahelisel kaubandusel ei ole üleilmastunud majanduses mitte ainult otsustav roll majanduse arengus ja riikide koostöös, vaid see mõjutab oluliselt ka rahu, sotsiaalselt ja ökoloogiliselt jätkusuutlikku majanduskasvu, tööhõivet, vaesuse kaotamist ja toiduga kindlustamatust, inimõigusi ja võitlust kliimamuutusega; tõdeb seetõttu, et EL kannab üha suuremat vastutust selle eest, et püüda neid probleeme oma ülemaailmsete kaubandus- ja välissuhete abil lahendada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib tähelepanu vajadusele tulemuslikult tugevdada kontrolli kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise üle ning nõuab seetõttu rahvusvahelisest relvakaubanduslepingust tulenevate liidu kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

3.

Ülevaade

| 4. | märgib, et üleilmastumise tulemusel muutuvad riigid ja majandused üha enam omavahel seotuks; märgib, et see on kaasa toonud rahvusvaheliste väärtusahelate esilekerkimise, ning juhib tähelepanu asjaolule, et need väärtusahelad kujundavad ümber rahvusvahelise tööjaotuse ja riikide vastastikuse sõltuvuse; tuletab meelde, et nende äärmiselt keeruline olemus, läbipaistvuse puudumine ja vastutuse hajutatus võib suurendada inimõiguste ja tööõiguste rikkumise, keskkonnakuritegude eest tegeliku karistamatuse ning ulatusliku maksustamise vältimise ja maksupettuse ohtu; rõhutab veel kord ühiste eeskirjade ja väärtustepõhise ELi kaubanduspoliitika eeliseid, sealhulgas sellistes küsimustes nagu inimõigused, töötingimused ja keskkonnakaitse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et üleilmastumise hüved on piirkondade vahel ja ühiskonnas ebaühtlaselt jaotunud, mis tähendab, et mõned piirkonnad ja sektorid saavad suurt kasu, kuid teised kannatavad struktuursete muutuste ja kasvava tööpuuduse all; märgib, et koos tehnoloogiliste muutustega nagu automatiseerimine ja digiteerimine, põhjustab see üleilmastumise suhtes süvenevat skeptilisust või selle tagasilükkamist ühiskonna mõnes osas; märgib, et finants- ja majanduskriis mõjutas sissetulekute jaotumist ja süvendas vaesuse probleemi; märgib, et 2014. aastal jõudis leibkonna kasutada oleva sissetuleku keskmine Gini koefitsient viimasel 30 aastal registreeritud kõrgeima väärtuseni, kuid eriti negatiivne suundumus ilmnes tagasihoidlike ja keskmiste sissetulekute puhul; märgib, et keskklass on paljudes ELi liikmesriikides kahanenud, samal ajal kui selle kogutulu osakaal on samavõrra vähenenud; väljendab seisukohta, et koos kahaneva keskklassiga võivad kodanike hirmud oma sotsiaalse ja majandusliku positsiooni kaotamise pärast ning skeptiline suhtumine üleilmastumisse kaasa tuua protektsionismi kui lihtsa vastuse levinud hirmudele; märgib, et selles kontekstis ei ole sobiv lahendus ei natsionalistlik-protektsionistlik ega ka n-ö harilikku rada kulgev poliitika; |
| --- | --- |

5.

| 6. | juhib tähelepanu sellele, et väljavaade jätkusuutlikust ja edukast tulevikust kodumaal toetab Euroopasse saabuvate ebaseaduslike rändevoogude vähendamist ja hõlbustab nende haldamist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et nõrga majanduse korral kannatab ka demokraatia; täheldab, et demokraatia on praegu peaaegu kõikjal languses; rõhutab, et kodanikel on rohkem õigusi kui kunagi varem, kuid paljud tunnevad, et demokraatia ei teeni enam asjakohaselt nende huve; juhib tähelepanu asjaolule, et kõnealune suundumus viib selleni, et autokraatlikud ja ebademokraatlikud riigid kasutavad meie ühiskondi edukalt relvana ja kasutavad ära üldsuse vastuseisu üleilmastumisele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et Hiina ja teiste Kagu-Aasia riikide majanduslik tähtsus kasvab märgatavalt; toonitab kasvavaid kaubandus- ja investeerimisvooge selles piirkonnas; juhib tähelepanu sellele, et see suundumus püsib ka tulevastel aastatel; märgib, et see toob kaasa Euroopa ja Põhja-Ameerika kui praeguste üleilmsete majanduskeskuste tähtsuse suhtelise vähenemise ning uued probleemid väärtustepõhise rahvusvahelise kaubanduspoliitika säilitamise vallas; rõhutab nende uute majandusprobleemidega kohanemise tähtsust; tõstab seetõttu veel kord esile vajadust eeskirju ja väärtustepõhist mitmepoolset süsteemi veelgi tugevdada; rõhutab, et sellised suundumused võivad ohustada Euroopa strateegilisi huve; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et üleilmastumine on viinud tehnoloogia ja innovatsiooni kiirema ja laiema levikuni ning et tehnoloogia võib kaubandust oluliselt soodustada; juhib tähelepanu asjaolule, et EL ei ole veel digitaalkaubanduse strateegiat ellu viinud ega käsitlenud kasu, mida rahvusvaheline kaubandus võib saada interneti- ja digitaalse arvestusraamatu tehnoloogiatest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et Hiina majandus kasvab märkimisväärselt ja suurendab oma turuosa Euroopa ja Põhja-Ameerika arvel; märgib, et Hiina uue algatuse „Belt and Road Initiative“ puhul on tegemist katsega saada maailma juhtivaks majandusjõuks; rõhutab, et Hiina mõju, mis ei ole mitte üksnes majanduslik, vaid millel on strateegiline ja julgeolekuga seotud mõõde, levib Euroopasse iseenesest; on seisukohal, et poliitikaga „Ameerika kõigepealt“ püütakse vastu astuda Ameerika Ühendriikide langusele ning see kujutab endast hävitavat jõudu eeskirjadepõhise ülemaailmse majanduskorra jaoks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et Atlandi-ülene telg on viimastel kümnenditel alati olnud väärtustepõhise ülemaailmse vabakaubanduse tagaja ning et see saab tulevikus taas selle rolli võtta; märgib sellega seoses, et Atlandi-ülene leping võib anda uut hoogu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | juhib tähelepanu sellele, et mitmepoolne ülemaailmne majanduskord, mille keskmes on WTO, on hädas nende põhjalike muutuste ja riikide muutuvate huvide integreerimisega rahvusvahelistesse lepingutesse; märgib, et kasvav protektsionism USAs ja mujal, samuti arengumaade vajaduste ja ootuste vähene arvestamine rahvusvahelistes lepingutes nõrgendab WTOd; on seisukohal, et WTO apellatsioonikogu on kaubandusvaidluste lahendamiseks eriti oluline, ning väljendab tõsist muret seoses sellega, et USA blokeerib asjaomase kogu liikmete ametisse nimetamist, millega kahjustatakse WTO toimimist; palub komisjonil üles näidata paindlikkust WTO apellatsioonikogu reformimise küsimuses, kuid nõuda seejuures kaheetapilist vaidluste lahendamise mehhanismi; peab kahetsusväärseks, et kestliku arengu eesmärgid ei ole maailma kaubanduse tegevuskavasse piisavalt integreeritud ning et neid ei ole asjakohaselt arvesse võetud; on seisukohal, et arengumaade vajadusi ja ootusi tuleks rahvusvahelistes lepingutes ja Doha arenguvoorus paremini kajastada; |
| --- | --- |

12.

Euroopa poliitika

| 13. | märgib, et EL seisab silmitsi ülesandega toimida selles muutuvas ülemaailmses majandusolukorras edukalt, mis tähendab, et ta peab tagama oma konkurentsivõime, säilitades samal ajal sotsiaal- ja keskkonnastandardid, suurendama koostööd Kagu-Aasia kasvava majandusega riikidega, samuti India, Hiina ja Ladina-Ameerikaga ning tulema toime USA kasvava meelevaldse protektsionismiga; märgib, kui tähtis on osaleda ülemaailmse majanduskorra ümberkujundamises ja austada nii arengumaade kui ka arenenud riikide majanduslikult ja sotsiaalselt puudustkannatavate isikute vajadusi; rõhutab, et see osalemine peab toimuma kestliku arengu eesmärkide täitmise ja Pariisi kokkuleppe elluviimise sihi üldises raamistikus ning seejuures tuleb pidada esmatähtsaks poliitikavaldkondade arengusidusust; rõhutab, et riigi rahandus, ametlik arenguabi ja riigisiseste vahendite kasutuselevõtmine on kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab toetavate poliitikameetmete tähtsust, et soodustada üleilmastumisest tulenevaid positiivseid mõjusid ja võimalusi; toonitab, et vaja on struktureeritud ja hästi tasakaalustatud vabakaubanduslepinguid; kinnitab oma toetust komisjoni kaubanduspoliitikale ning kaubanduspoliitika vahendite ja instrumentide edendamisele, et üleilmastumisest tulenevaid probleeme reguleerida ja lahendada; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on seisukohal, et Euroopa Liit pakub asjakohast tugiraamistikku, et töötada välja progressiivsed kaubandus- ja investeerimiseeskirjad, mis ergutavad majanduskoostööd, rahvastevahelist solidaarsust ja võitlust kliimamuutuste vastu; kutsub liitu üles oma algatusi edasi arendama, et üleilmastumist tõhusate toetusmeetmetega paremini reguleerida; |
| --- | --- |

15.

| 16. | juhib tähelepanu raskustele, millega liikmesriigid on silmitsi seisnud, tegeledes iseseisvalt selliste rahvusvaheliste probleemidega nagu rändevood, finantskriisid, maksudest kõrvalehoidumine, terrorism ja kliimamuutused; rõhutab ühist vastutust ning piirkondade ja linnade rolli üleilmastumise ohjamisel; märgib, et Euroopa meetmete tõhusus sõltub liikmesriikide jõupingutustest; |
| --- | --- |

16.

| 17. | juhib tähelepanu sellele, et ELi ja USA vahelised vaidlused tekitavad ELile uusi väljakutseid, kuid loovad ka võimalusi otsida uusi viise üleilmastumise juhtimiseks, kujundamiseks ja sellega seotud vastutuse võtmiseks; |
| --- | --- |

17.

Euroopa lahendus siseprobleemidele

| 18. | nõustub komisjoniga, et rahvusvahelise konkurentsivõime säilitamine, tagades samal ajal kõrged sotsiaal- ja keskkonnastandardid, on Euroopa eduka strateegia eeltingimus; väljendab heameelt ELi siseturu edasise tugevdamise ja majandusliidu konsolideerimise üle sotsiaalkaitse standardite, palkade ja elatustaseme ühtlustamise kaudu; usub, et selline ühtlustamine on väga oluline, sest tugev siseturg on rahvusvaheliste strateegiate eduka elluviimise eeltingimus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et rahvusvaheliselt konkurentsivõimelisena püsimine sõltub suurel määral automatiseerimise ja digiteerimise edukast kujundamisest sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt vastutustundlikul viisil, säilitades samal ajal Euroopa kodanike eraelu kaitse; märgib, et uued tehnoloogiad, eelkõige plokiahel, muudavad rahvusvahelise kaubanduse laadi; märgib, et on oluline saavutada meie kliimapoliitika eesmärgid ning et taastuvenergiale üleminek peab toimuma niipea kui võimalik; on seisukohal, et EL peab kiiremas korras välja töötama tõelise ja tõhusa tööstusstrateegia, et vähendada välist haavatavust, soodustades samal ajal üleminekut vähese CO2-heitega majandusele; on seisukohal, et üleilmastumisega kaasnevaid võimalusi ja probleeme ning teatavate kolmandate riikide hiljutisi meetmeid tuleks käsitleda sellise ELi kaubanduspoliitika kaudu, millega soodustatakse avatud ja õiglast kaubandust läbipaistvate eeskirjadega ning tugevat mitmepoolset süsteemi WTO raames; |
| --- | --- |

19.

| 20. | juhib tähelepanu sellele, et kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 12, mille kohaselt tuleb liidu ülejäänud poliitika ja meetmete määratlemisel ning rakendamisel võtta arvesse tarbijakaitse nõudeid, võib tarbijakaitset käsitlev eraldi peatükk aidata kaasa kõrgetasemelise tarbijakaitse saavutamisele õiguslike tagatiste kaudu, näiteks seoses reguleerimisõiguse ja ettevaatuspõhimõttega, kuid võib tuua tarbijatele ka konkreetset kasu ja suurendada tarbijate usaldust, sealhulgas internetipõhiste teenuste vastu, edendada säästvat tarbimist, lõimida tarbijate huvid kaubanduslepingute rakendamisse tervikuna ja aidata kaasa tarbijaõiguse tõhusa täitmise tagamisele, sealhulgas piiriülestes olukordades; |
| --- | --- |

20.

| 21. | juhib tähelepanu vajadusele tagada VKEdele võrdsemad tingimused; palub komisjonil luua VKEsid käsitlev Euroopa kaubandusstrateegia, et integreerida VKEd rahvusvahelistesse väärtusahelatesse ja ületada kaubandusspetsiifilised takistused, nagu mittetariifsed tõkked; juhib tähelepanu sellele, et VKEde turul osalemise üks suurimaid takistusi on teabe kättesaadavus, mis tähendab, et tuleb suurendada läbipaistvust ja toetust; nõuab, et komisjon töötaks sellega seoses välja vahendid, et hõlbustada VKEde jaoks päritolureeglite käsitlemist ja soodustuste kasutamist; juhib tähelepanu kasutamata soodustuste suurele potentsiaalile ning nõuab, et komisjon püstitaks kõrged eesmärgid kasutusmäärade suurendamiseks; toob esile VKEde tähtsust kestliku arengu eesmärkide saavutamisel; nõuab, et kaubanduslepingutesse lisataks eraldi peatükid VKEde vajaduste ja huvide kohta, eriti seoses turulepääsu hõlbustamisega; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib, et tõhusad kaubanduse kaitsemeetmed on vajalikud, ning peab tervitatavaks hiljutist kaubanduse kaitsemeetmete reformi, mida tuleb mõjusalt ja proportsionaalselt rakendada, et kaitsta tööstust ja töökohti dumpinguhinnaga ja ebaõiglaselt subsideeritud impordi eest; kinnitab, et kaubanduse kaitsemeetmeid ei tohiks kasutada protektsionistlikel eesmärkidel; toetab meetmeid, mida komisjon on võtnud pärast seda, kui USA kehtestas terase- ja alumiiniumtariifid; juhib tähelepanu asjaolule, et investeeringute taustauuringuid käsitlevad eeskirjad tuleb kehtestada võimalikult kiiresti, et hoida ära välisinvesteeringuid, mis on ajendatud üksnes tööstuspoliitikast ja mille eesmärk on omandada Euroopa tehnoloogiaid; tuletab meelde vajadust tugeva rahvusvaheliste hangete instrumendi järele; peab tervitatavaks julgeid samme, mida on astutud, et integreerida sotsiaalse ja keskkonnaalase dumpingu mõõde nendesse instrumentidesse, ning kutsub komisjoni üles jätkama usaldusväärsete meetodite väljatöötamist, et võtta neid aspekte täiel määral arvesse, sealhulgas seoses eksportivates riikides kohaldatavate sotsiaal- ja keskkonnastandarditega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et vastusena üleilmastumisest tingitud töökohtade kadumisele peavad liikmesriigid tugevdama oma tööturupoliitikat ja pakkuma rohkem koolitust; märgib siiski, et üleilmastumisega seotud uute probleemidega toimetulekuks on vaja reformida Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) ja sealhulgas toetuse saamise eeltingimusi; rõhutab, et EGF peab muutuma ennetavamaks vahendiks, mille eesmärk on valmistada töötajaid ja ettevõtteid ette üleilmastumise negatiivse mõjuga võitlemiseks; märgib, et väiksematel ettevõtetel peab olema juurdepääs EGFi vahenditele; juhib tähelepanu sellele, et EGFi kohaldamisala tuleks laiendada, et see hõlmaks muid poliitikast tingitud kohandusi, ja et see vajab piisavat eelarvet ning asjakohast järelevalve- ja hindamismehhanismi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunnustab komisjoni võetud positiivseid meetmeid vabakaubanduslepingute läbipaistvuse suurendamiseks; kutsub komisjoni üles vastama üleilmastumise suhtes valitsevale skeptilisusele, muutes kaubanduslepingud veelgi läbipaistvamaks, parandades ELi eeskirjade ja õigusaktide järelevalvet ning suurendades kodanike kaasatust; kutsub komisjoni üles tagama läbirääkimiste täieliku läbipaistvuse, pidades pidevat dialoogi Euroopa Parlamendi, liikmesriikide parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga; palub nõukogul enne läbirääkimisvolituste heakskiitmist ja läbirääkimiste ajal teavitada ja kaasata liikmesriikide parlamente ja kodanikuühiskonda; peab kahetsusväärseks, et nõukogu otsustas oma 22. mai 2018. aasta järeldustes säilitada senise olukorra, otsustades avaldada ELi vabakaubanduslepingute läbirääkimisjuhised juhtumipõhiselt; palub nõukogul avalikustada kõik läbirääkimisvolitused; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et üleilmastumise paremaks ohjamiseks on vaja rohkem ülemaailmset juhtimist ja üleilmseid eeskirju; toonitab, kui tähtis on toetav sisepoliitika, et suurendada ELi konkurentsi- ja vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | juhib tähelepanu sellele, et ELi põllumajanduslikud toiduained vastavad maailma kõrgeimatele standarditele; palub komisjonil tagada, et ka imporditud põllumajandustooted vastaksid ELi standarditele, ja parandada imporditavate põllumajanduslike toiduainete kontrollimist nii päritoluriigis kui ka nende jõudmisel ELi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tuletab meelde, et sõlmitud kaubanduslepinguid tuleb korrektselt rakendada, tagamaks, et ELi põllumajandustootjad saavad lepingutes (näiteks ELi-Kanada laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping) ette nähtud ekspordivõimalusi kasutada täiel määral; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et ülemaailmsel tasandil tuleb välja töötada uued kaubanduseeskirjad ja -nõuded, millega reguleerida ja ühtlustada põllumajanduslike toiduainete sektoris tootmis-, sotsiaal- ja keskkonnastandardeid; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tunneb heameelt ELi kaubanduslepingu üle Jaapaniga – mis on ELi jaoks suuruselt neljas põllumajandustoodete ekspordi turg –, sest selle lepinguga on paljude ELi põllumajanduslike toiduainete (nt piimatooted) jaoks loodud head ekspordivõimalused; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et esiteks tuleb lisada tõhusad ja kiiresti rakendatavad kahepoolsed kaitseklauslid, mille abil on võimalik soodustused ajutiselt peatada, kui kaubanduslepingu jõustumise tõttu suureneb import nii palju, et see tekitaks või võiks tekitada kaitsetutele sektoritele suurt kahju, ja teiseks tuleb läbi vaadata määruses (EL) nr 1308/2013 (ühise turukorralduse ühtne määrus) (12) sätestatud, olemasolevad mitmepoolsed kaitsemehhanismid, mis peaksid kaitsetuid sektoreid ennetavalt kaitsma võrdlusmahu ja -hinna künniste alusel, mis võimaldavad kaitsemehhanismide automaatset ja peatavat käivitamist, kui need künnised ületatakse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et ELi jaoks on strateegiliselt tähtis varustada end suures osas toiduga ise; on seisukohal, et kaubanduse üleilmastumine ei tohiks ELi põllumajanduslike toiduainete tootjate elujõulisust ohtu seada, sest see võib pikemas perspektiivis tekitada samasuguse sõltuvuse välistarnijatest nagu energeetikasektoris; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib, et komisjoni aruteludokument üleilmastumise ohjamise kohta on esimene selline dokument, milles juhitakse tähelepanu sellele, kui oluline on parandada loomade heaolu standardeid ELi kaubanduse ja investeerimise tegevuskava kaudu; väljendab heameelt komisjoni valmisoleku üle teha tööd selle nimel, et edendada üleilmset juhtimist kõnealuses valdkonnas; palub komisjonil sõnaselgelt lisada loomade heaolu oma järgmisesse kaubanduspoliitika strateegiasse ning kasutada kehtivate vabakaubanduslepingute läbivaatamisklausleid, et veelgi täiustada loomade heaolu käsitlevaid sätteid; kutsub komisjoni üles tagama, et kaubandussoodustuste saamine sõltuks sellest, kas loomade heaolu käsitlevad ELi standardid on täidetud, tagades võrdsemad tingimused ja austades enamiku ELi kodanike soove; kutsub komisjoni üles tunnistama, et loomade heaolu kõrgematel standarditel võib olla oluline roll mitme kestliku arengu eesmärgi saavutamisel, eelkõige tervise valdkonnas seoses antimikroobikumiresistentsusega ja kliimamuutuste valdkonnas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et kultuur ja haridus, sealhulgas elukestev õpe, on ühised hüved, et kultuuri ja hariduse kättesaadavus on inimõigus ning et kultuuri ja haridust ei ole seepärast võimalik käsitleda ega hallata samamoodi nagu muid kaupu või teenuseid, vaid nagu üldkasutatavaid hüvesid, mida tuleb kaitsta ja pidevalt parandada; nõuab seepärast, et kultuuri-, audiovisuaal- ja haridusteenused, muu hulgas ka vastavad internetipõhised teenused, oleksid ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitavatest kaubanduslepingutest, nagu Ameerika Ühendriikidega sõlmitud Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus (TTIP), selgelt välja jäetud; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab seepärast UNESCO 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni olulisust rahvusvahelistes kaubanduslepingutes, milles tuleb võtta arvesse ja järgida nimetatud konventsiooni asjakohaseid sätteid; |
| --- | --- |

34.

| 35. | leiab, et on oluline tasakaalustada kaubandusläbirääkimisi autoriõiguste osas, et tagada, et neid ei käsitletaks kõige väiksema ühisnimetaja põhjal, vaid parimate võimalike eeskirjade põhjal, mis on mõeldud kultuuripärandi kaitseks, kultuurilise mitmekesisuse edendamiseks ning kultuuri- ja meediavaldkonnas töötavate inimeste sissetuleku kindlustamiseks, ja et need soodustaksid ja suurendaksid loovust, teadmiste ja infosisu levitamist ning kasutajate õigusi digitaalajastul ja looksid ELi kultuuri- ja loomemajanduse õitsengu jaoks vajaliku avatud ja eeskirjadel põhineva kaubanduskeskkonna; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kordab oma nõudmist, et EL kasutaks oma õigust võtta või säilitada (eelkõige reguleerivat ja/või finantsilist laadi) meetmeid, sealhulgas õiguslikult siduvat üldklauslit, et kaitsta ja edendada kultuurilist ja keelelist mitmekesisust, kultuuripärandit, väljendusvabadust ning meedia mitmekesisust ja vabadust (olenemata kasutatavast tehnoloogiast või levitamisplatvormist) kaubandusläbirääkimistes kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tunnistab, et andmekaitse on Euroopa Liidus põhiõigus; nõuab kaubanduslepingute puhul kõrgeid andmekaitsestandardeid, mis tuleb tagada Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahelise nn vastastikuse piisavusotsusega; |
| --- | --- |

37.

| 38. | juhib tähelepanu, kui oluline on jätkuvalt edendada Euroopa Liidu geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste toodete süsteeme ning jätkata asjakohaste kahepoolsete lepingute sõlmimist kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

38.

| 39. | peab kiiduväärseks nõukogu poolt komisjonile hiljuti antud volitusi pidada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi konventsiooni üle, millega luuakse investeerimisvaidluste lahendamisega tegelev mitmepoolne kohus, et kõrvaldada investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise kehtiva süsteemi puudused; märgib, et investeerimisvaidluste lahendamisega tegelev mitmepoolne kohus saab olema alaline organ investeerimisvaidluste lahendamiseks ning see on läbipaistvam, sidusam ja õiglasem süsteem, mis on investoritele äärmiselt kasulik; peab sellega seoses ühtlasi kiiduväärseks asjaolu, et nõukogu on otsustanud muuta ka läbirääkimisjuhised avalikult kättesaadavaks, mida parlament on rahvusvaheliste läbirääkimiste läbipaistvuse suurendamise püüdluste raames pikka aega taotlenud; |
| --- | --- |

39.

Euroopa lahendus välisprobleemidele

| 40. | kutsub komisjoni üles muutma kestliku arengu eesmärgid ja Pariisi kokkuleppe ELi kaubanduspoliitika juhtpõhimõteteks; märgib, et selleks ei piisa strateegias „Kaubandus kõigile“ välja toodud reformidest; kutsub komisjoni üles pidama kõikide kaubanduslepingute üldpõhimõttena silmas kestlikkust, integreerides muu hulgas igasse peatükki kestlikkusega seotud kohustused, ning lisama eraldi peatüki, mis aitab toetada ja edendada sotsiaalseid, töö- ja inimõigusi käsitlevaid rahvusvahelisi konventsioone ning mitmepoolseid keskkonnalepinguid; märgib, et nende siduvate ja täitmisele pööratavate sätete kohaldamist tuleb asjakohaselt jälgida, et vajaduse korral algatada valitsusega konsulteerimise menetlused ja käivitada vaidluste lahendamise erimehhanismid, nagu on ette nähtud kaubanduse ja kestliku arengu peatüki raames; palub, et nõukogu ja komisjon seaksid kõrgemad eesmärgid, pidades tööstusriikidest partneritega läbirääkimisi lepingus kajastatavate ILO konventsioonide üle; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palub komisjonil lisada vabakaubanduslepingutesse selged ja põhjalikud kestliku arengu peatükid, et toetada rahvusvahelist kaubandust; väljendab heameelt komisjoni 15 punktist koosneva kava üle, mille eesmärk on muuta ELi kaubanduse ja kestliku arengu peatükid tõhusamaks; |
| --- | --- |

41.

| 42. | märgib, kui oluline on tasakaalustatud ja edumeelne kaubanduspoliitika, et tulla toime üleilmastumise probleemidega, kasutades selleks juba sõlmitud või läbirääkimiste etapis olevaid tasakaalustatud vabakaubanduslepinguid, näiteks Kanada, Jaapani, Singapuri, Austraalia, Uus-Meremaa, Vietnami ja Mehhikoga; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palub komisjonil viia ellu ambitsioonikat kaubanduspoliitikat ja säilitada avatud investeerimiskeskkonna; lisab, et sõlmitud ja allkirjastatud kaubanduslepingud tuleks kiiresti ratifitseerida, et täita partnerite ees võetud kohustusi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub komisjoni üles lisama ELi vabakaubanduslepingutesse eeskirjad, mis käsitlevad digitaalkaubandust ja sealhulgas piiriüleseid andmevooge, eesmärgiga näidata, et digitaalsete kaupade ja teenustega kauplemine võib tuua ettevõtjatele ja tarbijatele reaalset kasu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | avaldab komisjonile tunnustust otsuse eest luua uus ELi õiglase ja eetilise kaubanduse linna auhind; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palub komisjonil hinnata, kuidas hajusraamatu tehnoloogiat ja plokiahelat saab kasutada rahvusvahelise kaubanduse tõhustamiseks, ning tegeleda selliste küsimustega nagu läbipaistvus ja paindlikkus ning võidelda võltsimise vastu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, et ÜRO aastani 2030 kestev kestliku arengu tegevuskava ja Pariisi kliimakokkulepe sisaldavad võrdlusaluseid, mille abil saab mõõta ELi kaubanduspoliitika panust kokkulepitud ülemaailmsete kestliku arengu eesmärkide täitmisse; märgib, et enne läbirääkimiste algust tehtavates mõjuhinnangutes tuleb kestliku arengu eesmärkide täitmist arvesse võtta; märgib, et mõjuhinnangute üheks oluliseks punktiks peavad olema riiklikud kestlikkuse strateegiad ja Pariisi kokkuleppe rakenduskavad; juhib tähelepanu asjaolule, et kaubanduslepingud ja nende võimalik mõju peaksid vastama kestliku arengu eesmärkide nõuetele; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks vabakaubanduslepingute rakendamist käsitlevates tulevastes aruannetes hinnangu ja sealhulgas andmed nende mõju kohta kestliku arengu eesmärkide ja Pariisi kokkuleppe täitmisele; märgib, et kui lepingu teatavad osad takistavad kestliku arengu eesmärkide või Pariisi kokkuleppe täitmist, tuleb teha kohandusi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | märgib, et komisjoni poliitikavaldkondade arengusidususe rakendamise süsteem tuleks viia 17 kestliku arengu eesmärgiga kooskõlla; juhib tähelepanu sellele, et kodanikuühiskond, komisjon ja liikmesriikide parlamendid peavad poliitikavaldkondade, nagu kaubandus, põllumajandus, välispoliitika, kalandus, keskkond ja maksud, vastastikust mõju hindama sidusalt; märgib, et vastukaaluks kestlikkust käsitlevate sätete rikkumistele tuleb kasutada parandusmeetmeid; nõuab poliitikavaldkondade arengusidususe hindamist kooskõlas Lissaboni lepingu sätetega kaubandusega seotud seadusandlike ettepanekute kohta; märgib, et kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks on väga oluline vastutustundlik ettevõtlus ja üleilmsete väärtusahelate vastutustundlik haldamine ning et aastani 2030 kestvas kestliku arengu tegevuskavas rõhutatakse, et pakiliselt on vaja vastutustundlikku ettevõtlust käsitlevat ELi tegevuskava, milles edendataks poliitikavaldkondade sidusust ja järjepidevust ELi tasandil; |
| --- | --- |

48.

| 49. | juhib tähelepanu, et kõigi vabakaubanduslepingute rakendamisel peab olema esmatähtis ILO peamiste tööalaste standardite ratifitseerimine ja rakendamine; märgib, et lepingute koostamise, rakendamise ja nende rakendamisele järgnevas järelevalveetapis tuleks kaasata organiseeritud kodanikuühiskond ja sotsiaalpartnerid läbirääkivate pooltega peetavate kahepoolsete kohtumiste kaudu; märgib, et tuleks luua tõhus ja toimiv vaidluste lahendamise mehhanism ning tõhusad järelevalveorganid, millesse on kaasatud kodanikuühiskond; |
| --- | --- |

49.

| 50. | märgib, et EL on reguleerinud puidu, kalade ja konfliktimineraalide tarneahelad ning et mitu liikmesriiki on eri sektorites välja töötanud hoolsuskohustuse raamistikud, mis näitab, et on vaja luua laiaulatuslik raamistik võrdsete tingimuste tagamiseks; palub seetõttu komisjonil vastata väärtusahelate suurenevale keerukusele ja tootjate kasvavale vastastikusele sõltuvusele selgete läbipaistvus- ja hoolsuskohustustega, mis kehtivad kogu tarneahelale, kuna olemasolevate tööalaste õigusaktide ja tööohutusnõuete ebapiisav täitmise tagamine tarnivates riikides on endiselt pakiline küsimus; palub komisjonil võtta aluseks olemasolevad ELi õigusaktid konfliktimineraalide ja puidu valdkonnas, samuti hiljuti avaldatud OECD hoolsuskohustuse suunised vastutustundliku ettevõtluse valdkonnas; märgib, et üleilmsed väärtusahelad on ühtlasi põhjustanud selle, et mõned tarnijaettevõtted eiravad tööalaseid õigusakte, viivad oma tegevuse EList välja ja sunnivad töötajaid töötama ohtlikes ja vastuvõetamatutes tingimustes; tuletab meelde, et selliste tavadega muudetakse konkurents ebaõiglaseks nende tarnijate jaoks, kes järgivad tööalaseid õigusakte ja rahvusvahelisi norme, ning valitsuste jaoks, kes soovivad parandada palga- ja elatustaset; rõhutab inimväärsete palgatasemete ja inimväärsete tööohutusnõuete tähtsust jätkusuutliku ülemaailmse kaubandussüsteemi ja uute üleilmsete väärtusahelate jaoks; kutsub komisjoni üles uurima üleilmsete väärtusahelate kasvu mõju ja esitama konkreetsed ettepanekud nendes esinevate tingimuste parandamiseks ning tegema tihedas koostöös ILO ja OECDga tööd selle nimel, et luua inimväärse töö, keskkonnasäästlikkuse ja inimõiguste austamise valdkonnas ettevõtjate vastutust ja vastutustundlikku ettevõtlust käsitlev mitmepoolne ja õiguslikult siduv raamistik; tunnistab, et EL peaks sellise siduva raamistiku loomiseks pigem pidama mitmepoolseid läbirääkimisi, mitte kehtestama ühepoolselt keskse tähtsusega eeskirju; nõuab, et EL ja liikmesriigid näitaksid eeskuju ja osaleksid rohkem ÜRO aruteludes seoses äritegevust ja inimõigusi käsitleva siduva lepinguga; palub komisjonil võtta kooskõlas ILO inimväärse töö tagamise suuniste nelja strateegilise eesmärgiga kohustus järgida, edendada ja rakendada rahvusvahelisi töönorme ja põhimõtteid ning töötajate põhiõigusi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | juhib tähelepanu sellele, et soolise võrdõiguslikkuse eesmärgi saavutamiseks on vaja aktiivseid meetmeid, millega suurendada naiste võimalusi vabakaubanduslepingutest tulenevate võimaluste ärakasutamiseks; nõuab, et kaubanduslepingud sisaldaksid eraldi peatükki kaubanduse ja soolise võrdõiguslikkuse ning naiste mõjuvõimu suurendamise kohta, millega nähakse ette meetmed, mille eesmärk on muu hulgas parem töö- ja pereelu tasakaal ning sotsiaal- ja tervishoiuteenuste kättesaadavus, edendaksid naiste juhitavate ettevõtete (eelkõige mikroettevõtete ja VKEde) suuremat osalust riigihangetes, toetaksid naiste juhitavate ettevõtete rahvusvahelistumist ja naiste osalemist 4. tarneviisi võimalustes; |
| --- | --- |

51.

| 52. | märgib, et arvestades rünnakuid mitmepoolsusel põhineva ülemaailmse majanduskorra vastu, on ülitähtis seda korda kaitsta, sest igasugune tagasilangus protektsionismi oleks kahjulik ja tooks kaasa kaubandussõja; märgib, et mitmepoolse korra säilitamine on võimalik üksnes juhul, kui seda reformitakse; on seisukohal, et selle korra säilitamiseks tuleks ÜRO aastani 2030 kestev kestliku arengu tegevuskava ja Pariisi kliimakokkulepe sellesse paremini integreerida; kutsub komisjoni üles aktiivselt tegelema WTO apellatsioonikogu blokeerimise lõpetamise küsimusega ja palub komisjonil edendada rahvusvahelist koostööd võitluses ebaausa konkurentsi ja protektsionismiga, mis on kahjulik nii ettevõtjatele kui ka kodanikele; märgib, et avatud ja õiglane kaubandus, mis aitab kaasa kestliku arengu eesmärkide täitmisele ja arvestab arengumaade vajadusi, nagu on välja toodud strateegias „Kaubandus kõigile“, peaks olema ELi peamine eesmärk; märgib, et kuna mitmepoolsetel algatustel on praegu vähe võimalusi saavutada edu, peaks EL seni püüdlema kahepoolsete ja mõnepoolsete lepingute poole, mille puhul õiglane kaubandus on üks juhtpõhimõtteid, kuid leiab, et praegune olukord annab ELile võimaluse võtta endale kindel juhtroll mitmepoolse kaubanduskorra reformimisel jätkusuutlikul ja elujõulisel viisil; |
| --- | --- |

52.

| 53. | märgib, et avatud, õiglane ja jätkusuutlik kaubandus on majanduslikult soovitav ja sellel on oluline poliitiline mõju; märgib, et pidades silmas poliitikat „Ameerika kõigepealt“ ja uut algatust „Belt and Road Initiative“, on strateegiliselt äärmiselt oluline, et EL kasutaks kaubandust demokraatliku ja kestliku arengu edendamise vahendina ning tugevdaks dialoogi ja tehnilist abi, eelkõige idapartnerluse riikides ja Aafrika partneritega; juhib tähelepanu sellele, et kaubandus ja investeeringud partnerriikides peavad olema seotud kestliku arengu strateegiatega; kutsub komisjoni üles edendama idapartnerluse riikidega sõlmitud assotsieerimislepingute ühetaolist rakendamist; palub komisjonil koostada keskpikas perspektiivis strateegia, mille eesmärk on luua püsivad suhted Sõltumatute Riikide Ühendusega (SRÜ); märgib, et majanduspartnerluslepingute rakendamisel Aafrika piirkondade ja riikidega ei ole kaubandus ainus tähtis aspekt, vaid oluline on ka, et need oleksid seotud kestliku arengu nõuetega Aafrika riikides; palub komisjonil teha tööd selle nimel, et suurendada valitsuste suutlikkust integreerida jätkusuutliku ja kaasava majandusarenguga seotud küsimused riiklikesse kaubandusstrateegiatesse ja -kavadesse; tuletab meelde, kui tähtis on, et EL süvendaks kaubandusküsimustes koostööd selliste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu ÜRO, ILO, OECD ja Maailmapank, pidades silmas üleilmastumisega seotud probleeme; peab sellega seoses kahetsusväärseks asjaolu, et liit ja enamik liikmesriike ei ole saavutanud eesmärki eraldada arengukoostöö rahastamiseks 0,7 % kogurahvatulust; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab, et ülemaailmne kaubanduse juhtimine peaks võimaldama kaubandusintegratsiooni, mis loob tõelisi kestliku arengu võimalusi; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et kehtiv WTO eri- ja diferentseeritud kohtlemise kord ei anna oodatud tulemusi; rõhutab vajadust muuta eri- ja diferentseeritud kohtlemise sätted arengumaade jaoks tõhusamaks ja operatiivsemaks; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab asjaolu, et kaubanduslepingutel võib olla negatiivne mõju arengumaade toiduga kindlustatusele; nõuab, et EL kaitseks kohalikku toiduainetööstust ja hoiaks ära odava impordi kahjuliku mõju, sh majanduspartnerluslepingute raames; |
| --- | --- |

55.

| 56. | taunib asjaolu, et peamiselt kulude vähendamise eesmärgil kasutatakse lapstööjõuna vähemalt 218 miljonit last; nõuab, et EL tagaks, et ELis eetilise sertifikaadi all tunnustatavaid kaupu ei ole tootnud sunni- ega lapstööjõud, kindlustades terminite „õiglane“ ja „eetiline“ usaldusväärse kasutamise ja aidates tarbijatel teha teadlikke valikuid; |
| --- | --- |

56.

| 57. | märgib, et praeguseks on sõlmitud vaid üks laiaulatuslik majanduspartnerlusleping; nõuab seetõttu, et EL teadvustaks majanduspartnerluslepingutega seonduvaid raskusi, millega arengumaad peavad Cotonou-järgses protsessis toime tulema; rõhutab eelkõige vajadust teha süvaanalüüs nende raskuste mõju kohta Aafrika riikide majandusele ja tööturule ning piirkonnasisese kaubanduse edendamisele Aafrikas; |
| --- | --- |

57.

| 58. | taunib asjaolu, et igal aastal viiakse Aafrikast ebaseaduslike rahavoogudena välja aastasest ametlikust arenguabist suurem summa; rõhutab maksudest kõrvalehoidumise kahjulikku mõju arengumaadele, mis jäävad seetõttu ilma suurtest avaliku sektori rahasummadest, mida saaks kasutada näiteks mitte ainult majanduskasvu, keskkonnakaitse ja avalike teenuste parandamiseks, vaid ka sotsiaalse sidususe edendamiseks; palub komisjonil kaubanduslepingute üle läbirääkimisi pidades võtta selle tõsise probleemi vastane võitlus prioriteediks ning kasutada kõiki enda käsutuses olevaid vahendeid; nõuab, et ELi vabakaubanduslepingutesse ja sooduskaubandusrežiimidesse lisataks ranged sätted, et võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kordab üleskutset luua tõhusad vahendid, millega võidelda kogu maailmas maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu, ning tihendada maksuküsimustes koostööd arengumaadega, mis hõlmab ka siseriiklike ressursside kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | tuletab meelde vajadust asutada ÜRO valitsustevaheline organ, mis suhtleks maailma maksueeskirjade reformimisel arengumaadega võrdsetel alustel; |
| --- | --- |

60.

| 61. | toetab kindlalt digitehnoloogiate ja -teenuste edasist integreerimist ELi arengupoliitikasse; kutsub komisjoni üles suurendama investeeringuid maailma lõunapoolsete riikide digitaristute arendamisse; |
| --- | --- |

61.

| 62. | väljendab heameelt ELi välisinvesteeringute kava üle, mille eesmärk on toetada kestlikku arengut, investeeringuid ja töökohtade loomist arengumaades; nõuab EIP välislaenude andmise volituse laiendamist, et suurendada selle tähtsust kestliku arengu saavutamisel (segarahastamise, projektide kaasrahastamise ja kohaliku erasektori arendamise kaudu), keskendudes vähimarenenud riikidele ja ebakindlatele riikidele; |
| --- | --- |

62.

| 63. | peab tervitatavaks komisjoni kaubandusabistrateegiat, mida ajakohastati 2017. aastal ja mille eesmärk on arengumaadele antavat ELi toetust tugevdada ja moderniseerida; nõuab rohkem jõupingutusi ja ELi suuremat rahalist osalust kaubandusabi algatustes, et aidata kaasa arengumaade ja eelkõige vähimarenenud riikide heaolu saavutamisele kaubanduse ja investeeringute kaudu ning toetada nende tegevust kestliku arengu eesmärkide täitmise nimel; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0230.

(2)  ELT C 101, 16.3.2018, lk 30.

(3)  ELT C 369, 11.10.2018, lk 22.

(4)  ELT C 337, 20.9.2018, lk 33.

(5)  ELT L 338, 19.12.2017, lk 1.

(6)  ELT C 263, 25.7.2018, lk 371.

(7)  ELT C 215, 19.6.2018, lk 261.

(8)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 31.

(9)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 94.

(10)  OECD, C/MIN(2017)2.

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

(12)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 23. oktoober 2018

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/98 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/98

---

P8_TA(2018)0385

Alfonso Luigi Marra eesõigusi ja puutumatust käsitlev järelepärimine

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta otsus Alfonso Luigi Marra eesõigusi ja puutumatust käsitleva järelepärimise kohta (2018/2058(IMM))

(2020/C 345/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Alfonso Luigi Marra eesõigusi ja puutumatust käsitlevat järelepärimist, mille 7. märtsil 2018. aastal edastas Napoli (Itaalia) apellatsioonikohus (Corte d’Appello) seoses tema vastu algatatud kohtumenetlustega (viitenumbrid vastavalt 4831/2015 RG ja 4832/2015 RG) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 17. aprillil 2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Alfonso Luigi Marra eesõigusi ja puutumatust käsitlevat järelepärimist, mille 7. märtsil 2018. aastal edastas Napoli (Itaalia) apellatsioonikohus (Corte d’Appello) seoses tema vastu algatatud kohtumenetlustega (viitenumbrid vastavalt 4831/2015 RG ja 4832/2015 RG) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 17. aprillil 2018,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Alfonso Luigi Marra ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Alfonso Luigi Marra ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 8 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 8 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse oma 11. juuni 2002. aasta resolutsiooni Itaalia parlamendiliikmete puutumatuse ja Itaalia ametivõimude sellekohase praktika kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. juuni 2002. aasta resolutsiooni Itaalia parlamendiliikmete puutumatuse ja Itaalia ametivõimude sellekohase praktika kohta (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2 ja artikli 9 lõiget 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2 ja artikli 9 lõiget 14,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0325/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0325/2018),

| A. | arvestades, et Alfonso Luigi Marra oli Euroopa Parlamendi liige 21. juulist 1994 kuni 19. juulini 1999; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Alfonso Luigi Marra oli Euroopa Parlamendi liige 21. juulist 1994 kuni 19. juulini 1999;

| B. | arvestades, Alfonso Luigi Marra vastu algatati kaks kohtumenetlust seoses väidetavalt laimavate arvamustega, mille ta oli esitanud ühel 19. septembri 1996. aasta kuupäevaga infolehel, s.t ajal, mil ta oli Euroopa Parlamendi liige; arvestades, et nii esimese astme kohus (17. ja 22. veebruari 2000. aasta otsused) kui ka teise astme kohus (6. märtsi 2002. aasta otsused) nägid ette, et Alfonso Luigi Marra pidi maksma kannatanutele hüvitist; arvestades, et 20. veebruari 2007. aasta otsustega edastas Itaalia ülemkohus (Corte di Cassazione) Marra taotlusel asja Euroopa Kohtusse eelotsuse saamiseks Euroopa Parlamendi liikmete puutumatust käsitlevate ühenduse eeskirjade tõlgendamise kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, Alfonso Luigi Marra vastu algatati kaks kohtumenetlust seoses väidetavalt laimavate arvamustega, mille ta oli esitanud ühel 19. septembri 1996. aasta kuupäevaga infolehel, s.t ajal, mil ta oli Euroopa Parlamendi liige; arvestades, et nii esimese astme kohus (17. ja 22. veebruari 2000. aasta otsused) kui ka teise astme kohus (6. märtsi 2002. aasta otsused) nägid ette, et Alfonso Luigi Marra pidi maksma kannatanutele hüvitist; arvestades, et 20. veebruari 2007. aasta otsustega edastas Itaalia ülemkohus (Corte di Cassazione) Marra taotlusel asja Euroopa Kohtusse eelotsuse saamiseks Euroopa Parlamendi liikmete puutumatust käsitlevate ühenduse eeskirjade tõlgendamise kohta;

| C. | arvestades, et vahepeal oli Euroopa Parlament võtnud vastu oma 11. juuni 2002. aasta resolutsiooni Itaalia parlamendiliikmete puutumatuse ja Itaalia ametivõimude sellekohase praktika kohta; arvestades, et antud asjaoludel oli parlament seisukohal, et Alfonso Luigi Marra kohtuasjades kerkib prima facie täieliku puutumatuse küsimus, et pädevatele kohtutele tuleks esitada palve edastada parlamendile dokumendid, mis võimaldaksid teha kindlaks, kas kõnealuste juhtumite puhul on tegemist täieliku puutumatusega protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses, ning et pädevatel kohtutel tuleks paluda menetlused peatada, kuni parlament on lõpliku otsuse teinud; arvestades, et Euroopa Kohtule esitatud eelotsusetaotlusest ilmnes, et nimetatud resolutsioon ei olnud Itaalia kohtutesse jõudnud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vahepeal oli Euroopa Parlament võtnud vastu oma 11. juuni 2002. aasta resolutsiooni Itaalia parlamendiliikmete puutumatuse ja Itaalia ametivõimude sellekohase praktika kohta; arvestades, et antud asjaoludel oli parlament seisukohal, et Alfonso Luigi Marra kohtuasjades kerkib prima facie täieliku puutumatuse küsimus, et pädevatele kohtutele tuleks esitada palve edastada parlamendile dokumendid, mis võimaldaksid teha kindlaks, kas kõnealuste juhtumite puhul on tegemist täieliku puutumatusega protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses, ning et pädevatel kohtutel tuleks paluda menetlused peatada, kuni parlament on lõpliku otsuse teinud; arvestades, et Euroopa Kohtule esitatud eelotsusetaotlusest ilmnes, et nimetatud resolutsioon ei olnud Itaalia kohtutesse jõudnud;

| D. | arvestades, et seoses eespool nimetatud eelotsusetaotlusega otsustas Euroopa Kohus, et kui liikmesriigi kohtus on esitatud Euroopa Parlamendi liikme vastu hagi ja sellele kohtule on teatatud, et vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorrale on algatatud asjaomase parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse kaitse menetlus, peab see kohus kohtumenetluse peatama ja paluma parlamendil esitada võimalikult kiiresti oma arvamus (3); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et seoses eespool nimetatud eelotsusetaotlusega otsustas Euroopa Kohus, et kui liikmesriigi kohtus on esitatud Euroopa Parlamendi liikme vastu hagi ja sellele kohtule on teatatud, et vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorrale on algatatud asjaomase parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse kaitse menetlus, peab see kohus kohtumenetluse peatama ja paluma parlamendil esitada võimalikult kiiresti oma arvamus (3);

| E. | arvestades, et pärast Euroopa Kohtu otsust saatis Itaalia ülemkohus 10. detsembri 2009. aasta otsustega asja tagasi Napoli apellatsioonikohtule, et viimane saaks teha Marra kohtuasjas otsuse, arvestades nii parlamendi 11. juuni 2002. aasta resolutsiooni kui ka Euroopa Kohtu asjaomast kohtupraktikat; arvestades, et apellatsioonikohus, ilma et ta oleks menetluse peatanud ja Euroopa Parlamendi arvamust taotlenud, kinnitas 5. detsembri 2012. aasta otsustega oma varasemaid otsuseid, mille kohaselt pidi Marra maksma kannatanutele hüvitist; arvestades, et 30. aprilli 2015. aasta otsustega tühistas Itaalia ülemkohus apellatsioonikohtu otsused ja saatis asja apellatsioonikohtule tagasi, et see saaks menetluse peatada ja taotleda parlamendi arvamust; arvestades, et seejärel otsustas Napoli apellatsioonikohus menetluse peatada ning palus 27. jaanuari 2018. aasta kirjas Euroopa Parlamendi arvamust Alfonso Luigi Marra eesõiguste ja puutumatuse kohta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pärast Euroopa Kohtu otsust saatis Itaalia ülemkohus 10. detsembri 2009. aasta otsustega asja tagasi Napoli apellatsioonikohtule, et viimane saaks teha Marra kohtuasjas otsuse, arvestades nii parlamendi 11. juuni 2002. aasta resolutsiooni kui ka Euroopa Kohtu asjaomast kohtupraktikat; arvestades, et apellatsioonikohus, ilma et ta oleks menetluse peatanud ja Euroopa Parlamendi arvamust taotlenud, kinnitas 5. detsembri 2012. aasta otsustega oma varasemaid otsuseid, mille kohaselt pidi Marra maksma kannatanutele hüvitist; arvestades, et 30. aprilli 2015. aasta otsustega tühistas Itaalia ülemkohus apellatsioonikohtu otsused ja saatis asja apellatsioonikohtule tagasi, et see saaks menetluse peatada ja taotleda parlamendi arvamust; arvestades, et seejärel otsustas Napoli apellatsioonikohus menetluse peatada ning palus 27. jaanuari 2018. aasta kirjas Euroopa Parlamendi arvamust Alfonso Luigi Marra eesõiguste ja puutumatuse kohta;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklid 8 ja 9 on üksteist välistavad (4); arvestades, et käesolev juhtum puudutab ainult Euroopa Parlamendi liikme väljendatud väidetavalt diskrimineerivaid arvamusi; arvestades, et seetõttu on selge, et kohaldatav on ainult artikkel 8; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklid 8 ja 9 on üksteist välistavad (4); arvestades, et käesolev juhtum puudutab ainult Euroopa Parlamendi liikme väljendatud väidetavalt diskrimineerivaid arvamusi; arvestades, et seetõttu on selge, et kohaldatav on ainult artikkel 8;

| G. | arvestades, et protokolli nr 7 artiklis 8 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu; arvestades, et niisugust immuniteeti tuleb seetõttu, et selle eesmärk on kaitsta eurosaadikute arvamusvabadust ja sõltumatust, pidada absoluutseks immuniteediks, mis välistab igasuguse kohtumenetluse parlamentaarsete kohustuste täitmisel avaldatud arvamuse või antud hääle tõttu (5). |
| --- | --- |

G.

arvestades, et protokolli nr 7 artiklis 8 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu; arvestades, et niisugust immuniteeti tuleb seetõttu, et selle eesmärk on kaitsta eurosaadikute arvamusvabadust ja sõltumatust, pidada absoluutseks immuniteediks, mis välistab igasuguse kohtumenetluse parlamentaarsete kohustuste täitmisel avaldatud arvamuse või antud hääle tõttu (5).

| H. | arvestades, et Euroopa Kohus on otsustanud, et selleks, et arvamus oleks puutumatusega hõlmatud, peab Euroopa Parlamendi liige olema seda väljendanud oma kohustuste täitmisel, mistõttu väljendatud arvamuse ja parlamendiliikme kohustuste vahel peab olema seos; arvestades, et selline seos peab olema otsene ja ilmne (6); arvestades, et kuigi väidetavalt laimavad arvamused esitati ajavahemikus 1996–2001, seega enne seda, kui 2011. aastal tehti otsus Patriciello kohtuasjas, on tõsiasi see, et Itaalia kohtud palusid õiguskomisjoni arvamust 2018. aastal, st pärast vastava kohtupraktika väljakujunemist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Kohus on otsustanud, et selleks, et arvamus oleks puutumatusega hõlmatud, peab Euroopa Parlamendi liige olema seda väljendanud oma kohustuste täitmisel, mistõttu väljendatud arvamuse ja parlamendiliikme kohustuste vahel peab olema seos; arvestades, et selline seos peab olema otsene ja ilmne (6); arvestades, et kuigi väidetavalt laimavad arvamused esitati ajavahemikus 1996–2001, seega enne seda, kui 2011. aastal tehti otsus Patriciello kohtuasjas, on tõsiasi see, et Itaalia kohtud palusid õiguskomisjoni arvamust 2018. aastal, st pärast vastava kohtupraktika väljakujunemist;

| I. | arvestades, et õiguskomisjonile esitatud dokumentidest ja õiguskomisjonis toimunud kuulamisest nähtuvate asjaolude põhjal ei ole Alfonso Luigi Marra arvamustel otsest ja ilmset seost tema kui parlamendiliikme kohustustega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et õiguskomisjonile esitatud dokumentidest ja õiguskomisjonis toimunud kuulamisest nähtuvate asjaolude põhjal ei ole Alfonso Luigi Marra arvamustel otsest ja ilmset seost tema kui parlamendiliikme kohustustega;

| J. | arvestades, et seetõttu tuleb tõdeda, et antud juhul ei olnud arvamuste väljendamise puhul tegu olukorraga, kus Alfonso Luigi Marra oleks täitnud oma kohustusi Euroopa Parlamendi liikmena; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et seetõttu tuleb tõdeda, et antud juhul ei olnud arvamuste väljendamise puhul tegu olukorraga, kus Alfonso Luigi Marra oleks täitnud oma kohustusi Euroopa Parlamendi liikmena;

| 1. | on seisukohal, et Alfonso Luigi Marra väljendatud arvamused ei ole hõlmatud parlamendiliikme puutumatusega protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Itaalia Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Alfonso Luigi Marrale. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  ELT C 261 E, 30.10.2003, lk 102.

(3)  Eespool osutatud liidetud kohtuasjad C-200/07 ja C-201/07, Marra, punkt 43.

(4)  Eespool osutatud liidetud kohtuasjad C-200/07 ja C-201/07, Marra, punkt 45.

(5)  Eespool osutatud liidetud kohtuasjad C-200/07 ja C-201/07, Marra, punkt 27.

(6)  Eespool osutatud kohtuasi C-163/10, Patriciello, punktid 33 ja 35.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/101 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/101

---

P8_TA(2018)0386

Manolis Kefalogiannise puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta otsus Manolis Kefalogiannise puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2017/2133(IMM))

(2020/C 345/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Manolis Kefalogiannise puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 31. mail 2017. aastal Kreeka Vabariigi Ülemkohtu peaprokurör seoses menetlusega nr ABM:EOE 20/2017 ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 3. juulil 2017. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Manolis Kefalogiannise puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 31. mail 2017. aastal Kreeka Vabariigi Ülemkohtu peaprokurör seoses menetlusega nr ABM:EOE 20/2017 ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 3. juulil 2017. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Manolis Kefalogiannise ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Manolis Kefalogiannise ära kuulanud,

| — | olles samuti ära kuulanud Euroopa Parlamendi personali peadirektoraadi peadirektori kohustäitja Kristian Knudseni, |
| --- | --- |

—

olles samuti ära kuulanud Euroopa Parlamendi personali peadirektoraadi peadirektori kohustäitja Kristian Knudseni,

| — | olles vahetanud arvamusi Kreeka Vabariigi peaprokuröri asetäitjaga majanduskuritegude alal, |
| --- | --- |

—

olles vahetanud arvamusi Kreeka Vabariigi peaprokuröri asetäitjaga majanduskuritegude alal,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklit 62, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklit 62,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0333/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0333/2018),

| A. | arvestades, et Kreeka Vabariigi ülemkohtu peaprokuröri asetäitja on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Manolis Kefalogiannise puutumatuse äravõtmist, et tema vastu saaks alustada kriminaalmenetlust seoses kahe väidetava süüteoga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kreeka Vabariigi ülemkohtu peaprokuröri asetäitja on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Manolis Kefalogiannise puutumatuse äravõtmist, et tema vastu saaks alustada kriminaalmenetlust seoses kahe väidetava süüteoga;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 8 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 8 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklile 9 on Euroopa Parlamendi liikmetel „oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel“; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklile 9 on Euroopa Parlamendi liikmetel „oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel“;

| D. | arvestades, et Kreeka Vabariigi põhiseaduse artikli 62 kohaselt ei või parlamendiliiget tema ametiaja jooksul kohtumenetlusele allutada, vahistada, kinni pidada ega tema suhtes muid vabadust piiravaid meetmeid kohaldada ilma Kreeka Esindajatekogu loata; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Kreeka Vabariigi põhiseaduse artikli 62 kohaselt ei või parlamendiliiget tema ametiaja jooksul kohtumenetlusele allutada, vahistada, kinni pidada ega tema suhtes muid vabadust piiravaid meetmeid kohaldada ilma Kreeka Esindajatekogu loata;

| E. | arvestades, et Kreeka Vabariigi Ülemkohtu peaprokuröri asetäitja taotlus on seotud menetlustega, mis puudutavad väidetavaid õigusrikkumisi Kreeka karistusseadusliku artikli 385 lõike 1 punktis b ja seaduse nr 2803/2000 artiklis 4 tähenduses, mille puhul on tegemist vastavalt väljapressimisega ähvardust kasutades ja pettusega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Kreeka Vabariigi Ülemkohtu peaprokuröri asetäitja taotlus on seotud menetlustega, mis puudutavad väidetavaid õigusrikkumisi Kreeka karistusseadusliku artikli 385 lõike 1 punktis b ja seaduse nr 2803/2000 artiklis 4 tähenduses, mille puhul on tegemist vastavalt väljapressimisega ähvardust kasutades ja pettusega;

| F. | arvestades, et Manolis Kefalogiannist süüdistatakse pettusekatses, mis tekitab kahju Euroopa Liidu finantshuvidele üle 73 000 euro ulatuses ja mille abil ta püüdis 2014. aasta juulist kuni 2016. aasta lõpuni ebaseaduslikult omastada osa oma assistendi töötasust summas 4 240 eurot kuus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Manolis Kefalogiannist süüdistatakse pettusekatses, mis tekitab kahju Euroopa Liidu finantshuvidele üle 73 000 euro ulatuses ja mille abil ta püüdis 2014. aasta juulist kuni 2016. aasta lõpuni ebaseaduslikult omastada osa oma assistendi töötasust summas 4 240 eurot kuus;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 9 lõike 8 kohaselt ei võta õiguskomisjon mingil juhul seisukohta küsimuses, kas parlamendiliige on süüdi või mitte või kas arvamused või teod, milles parlamendiliiget süüdistatakse, põhjendavad tema vastutuselevõtmist, seda isegi siis, kui taotluse läbivaatamise käigus on juhtumi asjaolud komisjonile üksikasjalikult teatavaks saanud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 9 lõike 8 kohaselt ei võta õiguskomisjon mingil juhul seisukohta küsimuses, kas parlamendiliige on süüdi või mitte või kas arvamused või teod, milles parlamendiliiget süüdistatakse, põhjendavad tema vastutuselevõtmist, seda isegi siis, kui taotluse läbivaatamise käigus on juhtumi asjaolud komisjonile üksikasjalikult teatavaks saanud;

| H. | arvestades samuti, et Euroopa Parlament ei võta seisukohta küsimuses, kas parlamendiliige on süüdi või mitte või kas teod, milles teda süüdistatakse, on kriminaalkorras karistatavad, samuti ei anna ta hinnangut riikide õigus- ja kohtusüsteemide suhteliste eeliste kohta; |
| --- | --- |

H.

arvestades samuti, et Euroopa Parlament ei võta seisukohta küsimuses, kas parlamendiliige on süüdi või mitte või kas teod, milles teda süüdistatakse, on kriminaalkorras karistatavad, samuti ei anna ta hinnangut riikide õigus- ja kohtusüsteemide suhteliste eeliste kohta;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 5 lõike 2 kohaselt ei ole parlamendiliikme puutumatus tema isiklik eesõigus, vaid parlamendi kui terviku ja selle liikmete sõltumatuse tagatis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 5 lõike 2 kohaselt ei ole parlamendiliikme puutumatus tema isiklik eesõigus, vaid parlamendi kui terviku ja selle liikmete sõltumatuse tagatis;

| J. | arvestades, et parlamendiliikme puutumatuse eesmärk on kaitsta parlamenti ja selle liikmeid kohtumenetluse eest, mis käsitleb parlamendiliikme kohustuste täitmisel tehtud tegusid, mida ei saa neist kohustustest eristada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et parlamendiliikme puutumatuse eesmärk on kaitsta parlamenti ja selle liikmeid kohtumenetluse eest, mis käsitleb parlamendiliikme kohustuste täitmisel tehtud tegusid, mida ei saa neist kohustustest eristada;

| K. | arvestades, et kõnesolev menetlus ei ole seotud parlamendiliikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses, tuleks puutumatus ära võtta, välja arvatud juhul, kui on alust arvata, et kohtumenetluse eesmärk on kahjustada parlamendiliikme poliitilist tegevust ja seeläbi Euroopa Parlamendi sõltumatust (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kõnesolev menetlus ei ole seotud parlamendiliikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses, tuleks puutumatus ära võtta, välja arvatud juhul, kui on alust arvata, et kohtumenetluse eesmärk on kahjustada parlamendiliikme poliitilist tegevust ja seeläbi Euroopa Parlamendi sõltumatust (fumus persecutionis);

| L. | arvestades, et otsuseni tuleb jõuda käesolevas asjas esitatud teabe ja selgituste, sealhulgas vastuste põhjal, mille andis Kreeka Vabariigi peaprokuröri asetäitja majanduskuritegude alal arvamuste vahetuse käigus, ning võttes arvesse asjaolusid, kuidas asjaomased ametiasutused käsitlesid Manolis Kefalogiannise vastu alustatud asja, kahtlusi puutumatuse äravõtmise taotluse asjaolude suhtes ning tõsiseid kahtlusi menetluse, sealhulgas puutumatuse äravõtmise taotluse põhjenduste suhtes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et otsuseni tuleb jõuda käesolevas asjas esitatud teabe ja selgituste, sealhulgas vastuste põhjal, mille andis Kreeka Vabariigi peaprokuröri asetäitja majanduskuritegude alal arvamuste vahetuse käigus, ning võttes arvesse asjaolusid, kuidas asjaomased ametiasutused käsitlesid Manolis Kefalogiannise vastu alustatud asja, kahtlusi puutumatuse äravõtmise taotluse asjaolude suhtes ning tõsiseid kahtlusi menetluse, sealhulgas puutumatuse äravõtmise taotluse põhjenduste suhtes;

| M. | arvestades, et seepärast näib olevat tegemist juhtumiga, mille puhul võib oletada fumus persecutionis’e olemasolu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et seepärast näib olevat tegemist juhtumiga, mille puhul võib oletada fumus persecutionis’e olemasolu;

| N. | arvestades, et Manolis Kefalogiannise puutumatust ei tuleks seetõttu ära võtta; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Manolis Kefalogiannise puutumatust ei tuleks seetõttu ära võtta;

| 1. | otsustab Manolis Kefalogiannise puutumatust mitte ära võtta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Kreeka Vabariigi Ülemkohtu peaprokurörile ja Manolis Kefalogiannisele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/103 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/103

---

P8_TA(2018)0387

Euroopa Liidu Teataja elektrooniline avaldamine ***

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP))

(Seadusandlik erimenetlus – nõusolek)

(2020/C 345/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu (14463/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu (14463/2017),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 352 (C8-0412/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 352 (C8-0412/2018),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artiklit 39, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artiklit 39,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A8-0323/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A8-0323/2018),

| 1. | annab nõusoleku nõukogu määruse eelnõule; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

Kolmapäev, 24. oktoober 2018

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/104 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/104

---

P8_TA(2018)0401

Steeve Briois’ puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta otsus Steeve Briois’ puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2018/2075(IMM))

(2020/C 345/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Steeve Briois’ puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 21. veebruaril 2018. aastal Prantsuse Vabariigi justiitsminister seoses Nanterre’i piirkonnakohtus Steeve Briois’ suhtes algatatud kohtuliku uurimisega (B-49 2018/00242) ühenduse „Maison des potes – Maison de l’égalité“ esitatud liidetud hagiavalduse alusel rassilise või usulise diskrimineerimise avaliku õhutamise tõttu ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 28. mail 2018. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Steeve Briois’ puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 21. veebruaril 2018. aastal Prantsuse Vabariigi justiitsminister seoses Nanterre’i piirkonnakohtus Steeve Briois’ suhtes algatatud kohtuliku uurimisega (B-49 2018/00242) ühenduse „Maison des potes – Maison de l’égalité“ esitatud liidetud hagiavalduse alusel rassilise või usulise diskrimineerimise avaliku õhutamise tõttu ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 28. mail 2018. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Steeve Briois’ ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Steeve Briois’ ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse 4. augusti 1995. aasta põhiseadusliku seadusega nr 95-880 muudetud Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. augusti 1995. aasta põhiseadusliku seadusega nr 95-880 muudetud Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0349/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0349/2018),

| A. | arvestades, et riigiprokurör Versailles’ apellatsioonikohtu juures on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Steeve Briois’ puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õiguserikkumist käsitleva kohtumenetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et riigiprokurör Versailles’ apellatsioonikohtu juures on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Steeve Briois’ puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õiguserikkumist käsitleva kohtumenetlusega;

| B. | arvestades, et Steeve Briois’ puutumatuse äravõtmine on seotud väidetava õiguserikkumisega, millega üks või mitu tundmatut isikut suuliselt, kirjalikult, pildis või elektroonilise sidevahendi abil avalikult õhutavad diskrimineerimist rahvuse, rassi või usu alusel, mis on õiguserikkumine vastavalt Prantsusmaa õigusele, täpsemalt 29. juuli 1881. aasta seaduse artikli 24 lõikele 8, artikli 23 lõikele 1 ja artiklile 42 ning 29. juuli 1982. aasta seaduse nr 82-652 artikli 93 lõikele 3, mille eest on ette nähtud karistused 29. juuli 1881. aasta seaduse artikli 24 lõigetega 8, 10, 11 ja 12 ning karistusseadustiku artikli 121 lõikega 7; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Steeve Briois’ puutumatuse äravõtmine on seotud väidetava õiguserikkumisega, millega üks või mitu tundmatut isikut suuliselt, kirjalikult, pildis või elektroonilise sidevahendi abil avalikult õhutavad diskrimineerimist rahvuse, rassi või usu alusel, mis on õiguserikkumine vastavalt Prantsusmaa õigusele, täpsemalt 29. juuli 1881. aasta seaduse artikli 24 lõikele 8, artikli 23 lõikele 1 ja artiklile 42 ning 29. juuli 1982. aasta seaduse nr 82-652 artikli 93 lõikele 3, mille eest on ette nähtud karistused 29. juuli 1881. aasta seaduse artikli 24 lõigetega 8, 10, 11 ja 12 ning karistusseadustiku artikli 121 lõikega 7;

| C. | arvestades, et Steeve Briois’ suhtes algatati kohtulik uurimine ühenduse „Maison des potes – Maison de l’égalité“ poolt 22. mail 2014 esitatud tsiviilhagi alusel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Steeve Briois’ suhtes algatati kohtulik uurimine ühenduse „Maison des potes – Maison de l’égalité“ poolt 22. mail 2014 esitatud tsiviilhagi alusel;

| D. | arvestades, et kaebus puudutab 19. septembril 2013. aastal ilmunud ja 30. novembril 2013. aastal Front Nationali ametlikul veebisaidil avaldatud Front Nationali kuuluvate kohalike volikogu liikmete käsiraamatus tehtud avaldusi, millega julgustati Front Nationali ridadest 23. ja 30. märtsi 2014. aasta valimistel kohaliku volikogu liikmeks valituid soovitama uue volikogu esimesel istungil eelistada sotsiaalelamispinna eraldamisel prantslasi („priorité nationale“); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kaebus puudutab 19. septembril 2013. aastal ilmunud ja 30. novembril 2013. aastal Front Nationali ametlikul veebisaidil avaldatud Front Nationali kuuluvate kohalike volikogu liikmete käsiraamatus tehtud avaldusi, millega julgustati Front Nationali ridadest 23. ja 30. märtsi 2014. aasta valimistel kohaliku volikogu liikmeks valituid soovitama uue volikogu esimesel istungil eelistada sotsiaalelamispinna eraldamisel prantslasi („priorité nationale“);

| E. | arvestades, et Prantsuse õiguse kohaselt võib kriminaalvastutus laieneda ka muudele isikutele peale trükise autori; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Prantsuse õiguse kohaselt võib kriminaalvastutus laieneda ka muudele isikutele peale trükise autori;

| F. | arvestades, et Front Nationali selleaegne trükiste direktor teavitas uurijaid uurimise käigus, et vaidlusaluse käsiraamatu koostasid peasekretariaadi teenistused; arvestades, et peasekretär tol ajal oli Steeve Briois; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Front Nationali selleaegne trükiste direktor teavitas uurijaid uurimise käigus, et vaidlusaluse käsiraamatu koostasid peasekretariaadi teenistused; arvestades, et peasekretär tol ajal oli Steeve Briois;

| G. | arvestades, et pädevad asutused on esitanud taotluse Steeve Briois’lt puutumatuse äravõtmiseks, et viia läbi tema esialgne küsitlemine seoses tema vastu esitatud süüdistustega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pädevad asutused on esitanud taotluse Steeve Briois’lt puutumatuse äravõtmiseks, et viia läbi tema esialgne küsitlemine seoses tema vastu esitatud süüdistustega;

| H. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| I. | arvestades, et Prantsusmaa põhiseaduse artiklis 26 on sätestatud, et Prantsusmaa parlamendi liiget ei tohi tema ametiülesannete täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte pärast kohtulikule vastutusele võtta, jälitada, vahistada, vahi all hoida ega tema üle kohut mõista; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Prantsusmaa põhiseaduse artiklis 26 on sätestatud, et Prantsusmaa parlamendi liiget ei tohi tema ametiülesannete täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte pärast kohtulikule vastutusele võtta, jälitada, vahistada, vahi all hoida ega tema üle kohut mõista;

| J. | arvestades, et Prantsusmaa parlamendi liikmetele antud puutumatus on samasugune kui Euroopa Parlamendi liikmetele Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 kohaselt antud puutumatus; arvestades, et Euroopa Kohus on seisukohal, et selleks, et Euroopa Parlamendi liige oleks puutumatusega hõlmatud, peab parlamendiliige olema arvamust väljendanud oma kohustuste täitmisel, mistõttu väljendatud arvamuse ja parlamendiliikme kohustuste vahel peab olema seos; arvestades, et selline seos peab olema otsene ja ilmne; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Prantsusmaa parlamendi liikmetele antud puutumatus on samasugune kui Euroopa Parlamendi liikmetele Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 kohaselt antud puutumatus; arvestades, et Euroopa Kohus on seisukohal, et selleks, et Euroopa Parlamendi liige oleks puutumatusega hõlmatud, peab parlamendiliige olema arvamust väljendanud oma kohustuste täitmisel, mistõttu väljendatud arvamuse ja parlamendiliikme kohustuste vahel peab olema seos; arvestades, et selline seos peab olema otsene ja ilmne;

| K. | arvestades, et Steeve Briois ei olnud väidetava rikkumise toimepanemise ajal, nimelt 19. septembril ja 30. novembril 2013 Euroopa Parlamendi liige, kuid väidetavalt solvavad materjalid olid 23. juunil ja 2. oktoobril 2014 endiselt tutvumiseks kättesaadavad kõigile, kes soovisid nendega tutvuda; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Steeve Briois ei olnud väidetava rikkumise toimepanemise ajal, nimelt 19. septembril ja 30. novembril 2013 Euroopa Parlamendi liige, kuid väidetavalt solvavad materjalid olid 23. juunil ja 2. oktoobril 2014 endiselt tutvumiseks kättesaadavad kõigile, kes soovisid nendega tutvuda;

| L. | arvestades, et kõnealused süüdistused ei ole ilmselgelt seotud Steeve Briois’ mandaadiga Euroopa Parlamendis ning puudutavad hoopis riikliku või piirkondliku iseloomuga tegevust, kuna need väited on seotud tulevaste kohaliku volikogu liikmetega, arvestades kohalikke valimisi 23. ja 30. märtsil 2014; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kõnealused süüdistused ei ole ilmselgelt seotud Steeve Briois’ mandaadiga Euroopa Parlamendis ning puudutavad hoopis riikliku või piirkondliku iseloomuga tegevust, kuna need väited on seotud tulevaste kohaliku volikogu liikmetega, arvestades kohalikke valimisi 23. ja 30. märtsil 2014;

| M. | arvestades, et väidetud tegevus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et väidetud tegevus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| N. | arvestades, et ei ole vähimatki alust arvata, et Steeve Briois’ tegevust parlamendiliikmena püütakse takistada (fumus persecutionis) kohtumenetlusega, mida alustati ühenduse „Maison des potes – Maison de l’égalité“ esitatud avalduse alusel, mis esitati enne seda, kui Steeve Briois alustas tööd Euroopa Parlamendi liikmena; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ei ole vähimatki alust arvata, et Steeve Briois’ tegevust parlamendiliikmena püütakse takistada (fumus persecutionis) kohtumenetlusega, mida alustati ühenduse „Maison des potes – Maison de l’égalité“ esitatud avalduse alusel, mis esitati enne seda, kui Steeve Briois alustas tööd Euroopa Parlamendi liikmena;

| 1. | otsustab Steeve Briois’ puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Prantsuse Vabariigi justiitsministrile ja Steeve Briois’le. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/106 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/106

---

P8_TA(2018)0402

Sophie Monteli puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta otsus Sophie Monteli puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2018/2076(IMM))

(2020/C 345/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Sophie Monteli puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 21. veebruaril 2018. aastal Prantsuse Vabariigi justiitsminister seoses Nanterre’i piirkonnakohtus Sophie Monteli suhtes algatatud kohtuliku uurimisega (B-49 2018/00243) ühenduse „Maison des Potes – Maison de l’Égalité“ esitatud liidetud hagiavalduse alusel rassilise või usulise diskrimineerimise avaliku õhutamise tõttu ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 28. mail 2018. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Sophie Monteli puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 21. veebruaril 2018. aastal Prantsuse Vabariigi justiitsminister seoses Nanterre’i piirkonnakohtus Sophie Monteli suhtes algatatud kohtuliku uurimisega (B-49 2018/00243) ühenduse „Maison des Potes – Maison de l’Égalité“ esitatud liidetud hagiavalduse alusel rassilise või usulise diskrimineerimise avaliku õhutamise tõttu ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 28. mail 2018. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Sophie Monteli ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Sophie Monteli ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse 4. augusti 1995. aasta põhiseadusliku seadusega nr 95-880 muudetud Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. augusti 1995. aasta põhiseadusliku seadusega nr 95-880 muudetud Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0350/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0350/2018),

| A. | arvestades, et riigiprokurör Versailles’ apellatsioonikohtu juures on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Sophie Monteli puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õigusrikkumist käsitleva kohtumenetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et riigiprokurör Versailles’ apellatsioonikohtu juures on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Sophie Monteli puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õigusrikkumist käsitleva kohtumenetlusega;

| B. | arvestades, et Sophie Monteli puutumatuse äravõtmine on seotud väidetava õigusrikkumisega, millega üks või mitu tundmatut isikut suuliselt, kirjalikult, pildis või elektroonilise sidevahendi abil avalikult õhutavad diskrimineerimist rahvuse, rassi või usu alusel, mis on õigusrikkumine vastavalt Prantsusmaa õigusele, täpsemalt 29. juuli 1881. aasta seaduse artikli 24 lõikele 8, artikli 23 lõikele 1 ja artiklile 42 ning 29. juuli 1982. aasta seaduse nr 82-652 artikli 93 lõikele 3, mille eest on ette nähtud karistused 29. juuli 1881. aasta seaduse artikli 24 lõigetega 8, 10, 11 ja 12 ning karistusseadustiku artikli 121 lõikega 7; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Sophie Monteli puutumatuse äravõtmine on seotud väidetava õigusrikkumisega, millega üks või mitu tundmatut isikut suuliselt, kirjalikult, pildis või elektroonilise sidevahendi abil avalikult õhutavad diskrimineerimist rahvuse, rassi või usu alusel, mis on õigusrikkumine vastavalt Prantsusmaa õigusele, täpsemalt 29. juuli 1881. aasta seaduse artikli 24 lõikele 8, artikli 23 lõikele 1 ja artiklile 42 ning 29. juuli 1982. aasta seaduse nr 82-652 artikli 93 lõikele 3, mille eest on ette nähtud karistused 29. juuli 1881. aasta seaduse artikli 24 lõigetega 8, 10, 11 ja 12 ning karistusseadustiku artikli 121 lõikega 7;

| C. | arvestades, et Sophie Monteli suhtes algatati kohtulik uurimine ühenduse „Maison des Potes – Maison de l’Égalité“ poolt 22. mail 2014 esitatud tsiviilhagi alusel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Sophie Monteli suhtes algatati kohtulik uurimine ühenduse „Maison des Potes – Maison de l’Égalité“ poolt 22. mail 2014 esitatud tsiviilhagi alusel;

| D. | arvestades, et kaebus puudutab 19. septembril 2013. aastal ilmunud ja 30. novembril 2013. aastal Front Nationali ametlikul veebisaidil avaldatud Front Nationali kuuluvate kohalike volikogu liikmete käsiraamatus tehtud avaldusi, millega julgustati Front Nationali ridadest 23. ja 30. märtsi 2014. aasta valimistel kohaliku volikogu liikmeks valituid soovitama uue volikogu esimesel istungil eelistada sotsiaalelamispinna eraldamisel prantslasi („priorité nationale“); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kaebus puudutab 19. septembril 2013. aastal ilmunud ja 30. novembril 2013. aastal Front Nationali ametlikul veebisaidil avaldatud Front Nationali kuuluvate kohalike volikogu liikmete käsiraamatus tehtud avaldusi, millega julgustati Front Nationali ridadest 23. ja 30. märtsi 2014. aasta valimistel kohaliku volikogu liikmeks valituid soovitama uue volikogu esimesel istungil eelistada sotsiaalelamispinna eraldamisel prantslasi („priorité nationale“);

| E. | arvestades, et Prantsuse õiguse kohaselt võib kriminaalvastutus laieneda ka muudele isikutele peale trükise autori; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Prantsuse õiguse kohaselt võib kriminaalvastutus laieneda ka muudele isikutele peale trükise autori;

| F. | arvestades, et Front Nationali selleaegne trükiste direktor teavitas uurijaid uurimise käigus, et vaidlusaluse käsiraamatu koostasid peasekretariaadi teenistused; arvestades, et Sophie Montel vastutas sellel ajal valitud esindajate tegevuse kooskõlastamise eest kõnealuses peasekretariaadis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Front Nationali selleaegne trükiste direktor teavitas uurijaid uurimise käigus, et vaidlusaluse käsiraamatu koostasid peasekretariaadi teenistused; arvestades, et Sophie Montel vastutas sellel ajal valitud esindajate tegevuse kooskõlastamise eest kõnealuses peasekretariaadis;

| G. | arvestades, et pädevad asutused on esitanud taotluse Sophie Montelilt puutumatuse äravõtmiseks, et viia läbi tema esialgne küsitlemine seoses tema vastu esitatud süüdistustega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pädevad asutused on esitanud taotluse Sophie Montelilt puutumatuse äravõtmiseks, et viia läbi tema esialgne küsitlemine seoses tema vastu esitatud süüdistustega;

| H. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| I. | arvestades, et Prantsusmaa põhiseaduse artiklis 26 on sätestatud, et Prantsusmaa parlamendi liiget ei tohi tema ametiülesannete täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte pärast kohtulikule vastutusele võtta, jälitada, vahistada, vahi all hoida ega tema üle kohut mõista; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Prantsusmaa põhiseaduse artiklis 26 on sätestatud, et Prantsusmaa parlamendi liiget ei tohi tema ametiülesannete täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte pärast kohtulikule vastutusele võtta, jälitada, vahistada, vahi all hoida ega tema üle kohut mõista;

| J. | arvestades, et Prantsusmaa parlamendi liikmetele antud puutumatus on samasugune kui Euroopa Parlamendi liikmetele Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 kohaselt antud puutumatus; arvestades, et Euroopa Kohus on seisukohal, et selleks, et Euroopa Parlamendi liige oleks puutumatusega hõlmatud, peab parlamendiliige olema arvamust väljendanud oma kohustuste täitmisel, mistõttu väljendatud arvamuse ja parlamendiliikme kohustuste vahel peab olema seos; arvestades, et selline seos peab olema otsene ja ilmne; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Prantsusmaa parlamendi liikmetele antud puutumatus on samasugune kui Euroopa Parlamendi liikmetele Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 kohaselt antud puutumatus; arvestades, et Euroopa Kohus on seisukohal, et selleks, et Euroopa Parlamendi liige oleks puutumatusega hõlmatud, peab parlamendiliige olema arvamust väljendanud oma kohustuste täitmisel, mistõttu väljendatud arvamuse ja parlamendiliikme kohustuste vahel peab olema seos; arvestades, et selline seos peab olema otsene ja ilmne;

| K. | arvestades, et Sophie Montel ei olnud väidetava rikkumise toimepanemise ajal, nimelt 19. septembril ja 30. novembril 2013 Euroopa Parlamendi liige, kuid väidetavalt solvavad materjalid olid 23. juunil ja 2. oktoobril 2014 endiselt tutvumiseks kättesaadavad kõigile, kes soovisid nendega tutvuda; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Sophie Montel ei olnud väidetava rikkumise toimepanemise ajal, nimelt 19. septembril ja 30. novembril 2013 Euroopa Parlamendi liige, kuid väidetavalt solvavad materjalid olid 23. juunil ja 2. oktoobril 2014 endiselt tutvumiseks kättesaadavad kõigile, kes soovisid nendega tutvuda;

| L. | arvestades, et kõnealused süüdistused ei ole ilmselgelt seotud Sophie Monteli mandaadiga Euroopa Parlamendis ning puudutavad hoopis riikliku või piirkondliku iseloomuga tegevust, kuna need väited on seotud tulevaste kohaliku volikogu liikmetega, arvestades kohalikke valimisi 23. ja 30. märtsil 2014; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kõnealused süüdistused ei ole ilmselgelt seotud Sophie Monteli mandaadiga Euroopa Parlamendis ning puudutavad hoopis riikliku või piirkondliku iseloomuga tegevust, kuna need väited on seotud tulevaste kohaliku volikogu liikmetega, arvestades kohalikke valimisi 23. ja 30. märtsil 2014;

| M. | arvestades, et väidetud tegevus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et väidetud tegevus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| N. | arvestades, et ei ole vähimatki alust arvata, et Sophie Monteli tegevust parlamendiliikmena püütakse takistada (fumus persecutionis) kohtumenetlusega, mida alustati ühenduse „Maison des Potes – Maison de l’Égalité“ esitatud avalduse alusel, mis esitati enne seda, kui Sophie Montel alustas tööd Euroopa Parlamendi liikmena; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ei ole vähimatki alust arvata, et Sophie Monteli tegevust parlamendiliikmena püütakse takistada (fumus persecutionis) kohtumenetlusega, mida alustati ühenduse „Maison des Potes – Maison de l’Égalité“ esitatud avalduse alusel, mis esitati enne seda, kui Sophie Montel alustas tööd Euroopa Parlamendi liikmena;

| 1. | otsustab Sophie Monteli puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Prantsuse Vabariigi justiitsministrile ja Sophie Montelile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/108 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/108

---

P8_TA(2018)0403

Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta otsus Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2018/2041(IMM))

(2020/C 345/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 27. veebruaril 2018. aastal Kreeka Vabariigi ülemkohtu peaprokuröri asetäitja seoses 986,46 euro suuruse lihavõttepreemia maksmata jätmisega (toimik nr AVM O 2017/6101) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 14. märtsil 2018. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 27. veebruaril 2018. aastal Kreeka Vabariigi ülemkohtu peaprokuröri asetäitja seoses 986,46 euro suuruse lihavõttepreemia maksmata jätmisega (toimik nr AVM O 2017/6101) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 14. märtsil 2018. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Georgios Kyrtsose ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Georgios Kyrtsose ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklit 62, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklit 62,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0351/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0351/2018),

| A. | arvestades, et Kreeka Vabariigi ülemkohtu prokuratuur on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õigusrikkumist käsitleva võimaliku kohtumenetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kreeka Vabariigi ülemkohtu prokuratuur on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õigusrikkumist käsitleva võimaliku kohtumenetlusega;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklis 62 on sätestatud, et parlamendi koosseisu ametiajal ei või parlamendiliiget ilma parlamendi eelneva loata vastutusele võtta, kinni pidada, temalt vabadust võtta ega muul viisil tema vabadust piirata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklis 62 on sätestatud, et parlamendi koosseisu ametiajal ei või parlamendiliiget ilma parlamendi eelneva loata vastutusele võtta, kinni pidada, temalt vabadust võtta ega muul viisil tema vabadust piirata;

| D. | arvestades, et Georgios Kyrtsos võttis äriühingute KMP Publishing House Ltd ja Free Sunday Publishing House Ltd seadusliku esindajana (esimees ja tegevjuht) 26. juulil 2005. aastal KMP Publishing House Ltd nimel töölepingu alusel tööle oma endise töötaja mõlema äriühingu kunstidirektorina; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Georgios Kyrtsos võttis äriühingute KMP Publishing House Ltd ja Free Sunday Publishing House Ltd seadusliku esindajana (esimees ja tegevjuht) 26. juulil 2005. aastal KMP Publishing House Ltd nimel töölepingu alusel tööle oma endise töötaja mõlema äriühingu kunstidirektorina;

| E. | arvestades, et Georgios Kyrtsost süüdistatakse oma endisele töötajale 27. aprillil 2016. aastal 986,46 euro suuruse lihavõttepreemia maksmata jätmises, millega rikutakse erakorralist seadust nr 690/1945, mis on asendatud seaduse 236/95 artikli 8 lõikega 1, ja mis kujutab endast õigusrikkumist seaduse nr 3996/2011 artikli 28 alusel koostoimes ministrite ühisotsusega 19040/1981; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Georgios Kyrtsost süüdistatakse oma endisele töötajale 27. aprillil 2016. aastal 986,46 euro suuruse lihavõttepreemia maksmata jätmises, millega rikutakse erakorralist seadust nr 690/1945, mis on asendatud seaduse 236/95 artikli 8 lõikega 1, ja mis kujutab endast õigusrikkumist seaduse nr 3996/2011 artikli 28 alusel koostoimes ministrite ühisotsusega 19040/1981;

| F. | arvestades, et väidetav õigusrikkumine ei ole otseselt seotud Georgios Kyrtsose kui Euroopa Parlamendi liikme ametikohustustega, vaid on seotud tema endise ametikohaga kahe ajakirjandusettevõtte juhina; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et väidetav õigusrikkumine ei ole otseselt seotud Georgios Kyrtsose kui Euroopa Parlamendi liikme ametikohustustega, vaid on seotud tema endise ametikohaga kahe ajakirjandusettevõtte juhina;

| G. | arvestades, et süüdistus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamustega ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et süüdistus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamustega ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| H. | arvestades, et ei ole põhjust arvata, nagu oleks kriminaalmenetluse eesmärk kahjustada parlamendiliikme poliitilist tegevust (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ei ole põhjust arvata, nagu oleks kriminaalmenetluse eesmärk kahjustada parlamendiliikme poliitilist tegevust (fumus persecutionis);

| 1. | otsustab Georgios Kyrtsose puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Kreeka pädevale ametiasutusele ja Georgios Kyrtsosele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 23. oktoober 2018

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/110 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/110

---

P8_TA(2018)0388

ELi ja Bahama vaheline leping lühiajalise viisa nõudest loobumise kohta ***

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Bahama Ühenduse vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Bahama Ühenduse vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, liidu nimel sõlmimise kohta (12389/2017 – C8-0173/2018 – 2017/0169(NLE))

(Nõusolek)

(2020/C 345/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12389/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12389/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Bahama Ühenduse vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Bahama Ühenduse vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (12388/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Bahama Ühenduse vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Bahama Ühenduse vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (12388/2017),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0173/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0173/2018),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0304/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0304/2018),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Bahama Ühenduse valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/111 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/111

---

P8_TA(2018)0389

ELi ja Mauritiuse vaheline leping lühiajalise viisa nõudest loobumise kohta ***

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, liidu nimel sõlmimise kohta (12396/2017 – C8-0177/2018 – 2017/0167(NLE))

(Nõusolek)

(2020/C 345/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12396/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12396/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (12395/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (12395/2017),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0177/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0177/2018),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0303/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0303/2018),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Mauritiuse Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/112 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/112

---

P8_TA(2018)0390

ELi ning Antigua ja Barbuda vaheline leping lühiajalise viisa nõudest loobumise kohta ***

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ning Antigua ja Barbuda vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Antigua ja Barbuda vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, liidu nimel sõlmimise kohta (12383/2017 – C8-0174/2018 – 2017/0171(NLE))

(Nõusolek)

(2020/C 345/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12383/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12383/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ning Antigua ja Barbuda vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Antigua ja Barbuda vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (12382/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ning Antigua ja Barbuda vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Antigua ja Barbuda vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (12382/2017),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0174/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0174/2018),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0305/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0305/2018),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Antigua ja Barbuda valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/113 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/113

---

P8_TA(2018)0391

ELi ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vaheline leping lühiajalise viisa nõudest loobumise kohta ***

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, liidu nimel sõlmimise kohta (12393/2017 – C8-0176/2018 – 2017/0176(NLE))

(Nõusolek)

(2020/C 345/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12393/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12393/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (12391/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (12391/2017),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0176/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0176/2018),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0306/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0306/2018),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/114 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/114

---

P8_TA(2018)0392

ELi ja Barbadose vaheline leping lühiajalise viisa nõudest loobumise kohta ***

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Barbadose vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, liidu nimel sõlmimise kohta (12386/2017– C8-0175/2018 – 2017/0179(NLE))

(Nõusolek)

(2020/C 345/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12386/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12386/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Barbadose vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (12385/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Barbadose vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Barbadose vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (12385/2017),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0175/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0175/2018),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0301/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0301/2018),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Barbadose valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/115 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/115

---

P8_TA(2018)0393

ELi ja Seišelli Vabariigi vaheline leping lühiajalise viisa nõudest loobumise kohta ***

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut, liidu nimel sõlmimise kohta (12399/2017 – C8-0172/2018– 2017/0168(NLE))

(Nõusolek)

(2020/C 345/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12399/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12399/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (12398/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (12398/2017),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0172/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0172/2018),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0302/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0302/2018),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Seišelli Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/116 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/116

---

P8_TA(2018)0394

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Portugali taotlus – EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel) (COM(2018)0621 – C8-0399/2018 – 2018/2223(BUD))

(2020/C 345/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0621 – C8-0399/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0621 – C8-0399/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „EGFi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „EGFi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0311/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0311/2018),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt;

| C. | arvestades, et Portugal esitas taotluse EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel, et saada EGFist rahalist toetust seoses 1 161 töötaja koondamisega NACE Revision 2 osa 14 (rõivatootmine) alla kuuluvas majandussektoris Portugalis NUTS 2. tasandi piirkondades Norte (PT11), Centro (PT16) ja Lisboa (PT17); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Portugal esitas taotluse EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel, et saada EGFist rahalist toetust seoses 1 161 töötaja koondamisega NACE Revision 2 osa 14 (rõivatootmine) alla kuuluvas majandussektoris Portugalis NUTS 2. tasandi piirkondades Norte (PT11), Centro (PT16) ja Lisboa (PT17);

| D. | arvestades, et Portugali taotlus tugineb EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud sekkumiskriteeriumitele, mille kohaselt on fondist abi saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul mõne liikmesriigi ettevõtetes, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad NUTS 2. tasandil määratletud ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas või rohkem kui kahes külgnevas piirkonnas juhul, kui kahes ühe liikmesriigi seotud piirkonnas on koondamistest mõjutatud üle 500 töötaja; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Portugali taotlus tugineb EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud sekkumiskriteeriumitele, mille kohaselt on fondist abi saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul mõne liikmesriigi ettevõtetes, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad NUTS 2. tasandil määratletud ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas või rohkem kui kahes külgnevas piirkonnas juhul, kui kahes ühe liikmesriigi seotud piirkonnas on koondamistest mõjutatud üle 500 töötaja;

| 1. | nõustub komisjoniga, et EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Portugalil õigus saada nimetatud määruse alusel 4 655 883 eurot rahalist toetust, mis moodustab 60 % 7 759 806 euro suurustest kogukuludest; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et Portugali ametiasutused esitasid taotluse 24. aprillil 2018 ning pärast Portugalilt lisateabe saamist viis komisjon taotluse hindamise lõpule 10. septembril 2018 ja andis sellest samal päeval Euroopa Parlamendile teada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et Portugal väidab, et koondamised on seotud maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutustega, eelkõige tekstiili- ja rõivakaubanduses pärast Maailma Kaubandusorganisatsiooni tekstiilikaubanduse kokkuleppe kehtivusaja lõppemist 2004. aasta lõpus toimunud liberaliseerimisega, mis põhjustas tekstiili- ja rõivakaubanduse struktuuris suuri globaalseid muutusi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et rõivatootmissektori töötuse määr neil aladel on kõrgem kui piirkondade Norte, Centro ja Lisboa (kus need alad asuvad) üldine töötuse määr, ning uue töö leidmise väljavaated on väikesed, kuna koondatud töötajad on peamiselt madala kvalifikatsiooniga naised; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et koondamised Portugali rõivatootmissektori kahes ettevõttes avaldavad kohalikule majandusele ilmselt märkimisväärset negatiivset mõju ja koondamise tagajärjed on seda rängemad, et uut tööd on raske leida, sest töökohti napib, koondatud töötajate haridustase on madal ja tööotsijaid on palju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | soovitab kasutada struktuuri- ja investeerimisfonde, eriti Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), et parandada Portugali tööliste kvalifikatsiooni ja vähendada töötust, eelkõige noorte töötust ja pikaajalist töötust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et taotlus on esitatud seoses 1 161 töötaja koondamisega, kellest 730 toetatakse kavandatavate meetmetega; juhib tähelepanu asjaolule, et enamik koondatud töötajatest on naised (88,63 %); märgib ka, et 20,55 % koondatud töötajatest on üle 55-aastased; tunnistab sellega seoses, et EGFist kaasrahastatavad aktiivsed tööturumeetmed on väga olulised, et parandada nende tundlike rühmade tööturule naasmise võimalusi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab heameelt asjaolu üle, et EGFist kaasrahastatavaid individuaalseid teenuseid hakatakse osutama ka kuni 730 mittetöötavale ja mitteõppivale alla 30-aastasele noorele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et Portugalil on kavas võtta taotluses käsitletud koondatud töötajate toetamiseks kolme liiki meetmeid: i) koolitus ja ümberõpe, ii) ettevõtluse edendamine, iii) toetused; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toonitab, et koolituse ja ümberõppega tuleks pakkuda tõelisi alternatiive selles piirkonnas tööturule naasmiseks, võttes arvesse kasvava tööjõunõudlusega sektoreid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et rahalised toetused, sh koolitus-, liikuvus- ja toitlustustoetused, ei ületa EGFi määruses sätestatud maksimaalset piirmäära (35 % kogukuludest) ja et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes; |
| --- | --- |

11.

| 12. | võtab teadmiseks, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi koostamisel konsulteeriti töörühmaga, kuhu kuulusid riiklik tööturuasutus, ametiühingute esindajad, sotsiaalkindlustusasutus ja töötingimuste amet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et Portugali ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest, ning on esitanud kinnitused selle kohta, et välistatud on topeltrahastamine ning kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kordab, et EGFi abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on liikmesriigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid, ning peab kiiduväärseks, et Portugal on seda kinnitanud; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab meelde, et vastavalt EGFi määruse artiklile 7 tuleks individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel arvesse võtta tööturu edasisi väljavaateid ja seal vajatavaid oskusi ning pakett peaks olema kooskõlas ressursitõhusa ja jätkusuutliku majanduse eesmärgiga; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub komisjonil nõuda, et riikide ametiasutused esitaksid tulevastes ettepanekutes rohkem üksikasju sektorite kohta, mis eeldatavasti kasvavad ja kuhu seetõttu võetakse tõenäoliselt inimesi tööle, ning koguksid EGFi rahaeraldiste mõju kohta tõendatud andmeid, sh andmeid töökohtade kvaliteedi ja EGFi toetuse abil tööturule tagasi pöördunute osakaalu kohta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni uuesti üles tagama, et kõik EGFi vahendite kasutamisega seotud dokumendid oleksid üldsusele kättesaadavad; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Portugali taotlus – EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2018/1720).

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/120 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/120

---

P8_TA(2018)0395

EFSI tegevdirektori ametissenimetamine

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tegevdirektor (N8-0100/2018 – C8-0423/2018 – 2018/0903(NLE))

(Nõusolek)

(2020/C 345/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) juhatuse 19. juuli 2018. aasta ettepanekut oma tegevdirektori tagasi ametisse nimetamise kohta (C8-0423/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) juhatuse 19. juuli 2018. aasta ettepanekut oma tegevdirektori tagasi ametisse nimetamise kohta (C8-0423/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määruse (EL) nr 2015/1017 (mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond) artikli 7 lõiget 6 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määruse (EL) nr 2015/1017 (mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond) artikli 7 lõiget 6 (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 122a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 122a,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni ühisarutelusid vastavalt kodukorra artiklile 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni ühisarutelusid vastavalt kodukorra artiklile 55,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0314/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0314/2018),

| A. | arvestades, et määruse (EL) nr 2015/1017 artikli 7 lõikes 6 on sätestatud, et Euroopa Investeerimispanga (EIP) president nimetab pärast Euroopa Parlamendi heakskiidu saamist Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametisse kolmeaastaseks ametiajaks, mida võib pikendada ühe korra, tehes seda avatud ja läbipaistva ning Euroopa Investeerimispanga menetlustega kooskõlas oleva valikumenetluse põhjal, mille käigus Euroopa Parlamenti hoitakse valikumenetluse kõigi etappidega nõuetekohaselt ja õigeaegselt kursis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et määruse (EL) nr 2015/1017 artikli 7 lõikes 6 on sätestatud, et Euroopa Investeerimispanga (EIP) president nimetab pärast Euroopa Parlamendi heakskiidu saamist Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametisse kolmeaastaseks ametiajaks, mida võib pikendada ühe korra, tehes seda avatud ja läbipaistva ning Euroopa Investeerimispanga menetlustega kooskõlas oleva valikumenetluse põhjal, mille käigus Euroopa Parlamenti hoitakse valikumenetluse kõigi etappidega nõuetekohaselt ja õigeaegselt kursis;

| B. | arvestades, et 19. juulil 2018 võttis EFSI juhatus vastu ettepaneku EFSI tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametissenimetamise kohta ja edastas selle ettepaneku Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 19. juulil 2018 võttis EFSI juhatus vastu ettepaneku EFSI tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametissenimetamise kohta ja edastas selle ettepaneku Euroopa Parlamendile;

| C. | arvestades, et 25. septembril 2018 korraldasid eelarvekomisjon ning majandus- ja rahanduskomisjon EFSI tegevdirektori kandidaadi Wilhelm Moltereri kuulamise, kus ta esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel komisjonide liikmete küsimustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 25. septembril 2018 korraldasid eelarvekomisjon ning majandus- ja rahanduskomisjon EFSI tegevdirektori kandidaadi Wilhelm Moltereri kuulamise, kus ta esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel komisjonide liikmete küsimustele;

| 1. | annab oma nõusoleku Wilhelm Moltereri nimetamiseks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tegevdirektoriks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, Euroopa Investeerimispangale ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 169, 1.7.2015, lk 1.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/121 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/121

---

P8_TA(2018)0396

EFSI tegevdirektori asetäitja ametissenimetamine

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tegevdirektori asetäitja (N8-0101/2018 – C8-0424/2018 – 2018/0904(NLE))

(Nõusolek)

(2020/C 345/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi juhatuse 19. juuli 2018. aasta ettepanekut oma tegevdirektori asetäitja ametissenimetamise kohta (C8-0424/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi juhatuse 19. juuli 2018. aasta ettepanekut oma tegevdirektori asetäitja ametissenimetamise kohta (C8-0424/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määruse (EL) 2015/1017 (mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond) (1) artikli 7 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määruse (EL) 2015/1017 (mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond) (1) artikli 7 lõiget 6,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 122a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 122a,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 55 kohaseid eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni ühisarutelusid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 55 kohaseid eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni ühisarutelusid,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0312/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0312/2018),

| A. | arvestades, et määruse (EL) 2015/1017 artikli 7 lõikes 6 on sätestatud, et Euroopa Investeerimispanga (EIP) president nimetab pärast Euroopa Parlamendi heakskiidu saamist Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametisse kolmeaastaseks ametiajaks, mida võib pikendada ühe korra, tehes seda avatud ja läbipaistva ning EIP menetlustega kooskõlas oleva valikumenetluse põhjal, mille käigus Euroopa Parlamenti hoitakse valikumenetluse kõigi etappidega nõuetekohaselt ja õigeaegselt kursis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et määruse (EL) 2015/1017 artikli 7 lõikes 6 on sätestatud, et Euroopa Investeerimispanga (EIP) president nimetab pärast Euroopa Parlamendi heakskiidu saamist Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametisse kolmeaastaseks ametiajaks, mida võib pikendada ühe korra, tehes seda avatud ja läbipaistva ning EIP menetlustega kooskõlas oleva valikumenetluse põhjal, mille käigus Euroopa Parlamenti hoitakse valikumenetluse kõigi etappidega nõuetekohaselt ja õigeaegselt kursis;

| B. | arvestades, et 19. juulil 2018 võttis EFSI juhatus vastu ettepaneku EFSI tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametisse tagasinimetamise kohta ja edastas selle ettepaneku Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 19. juulil 2018 võttis EFSI juhatus vastu ettepaneku EFSI tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametisse tagasinimetamise kohta ja edastas selle ettepaneku Euroopa Parlamendile;

| C. | arvestades, et 25. septembril 2018 korraldasid eelarvekomisjon ning majandus- ja rahanduskomisjon EFSI tegevdirektori asetäitja kandidaadi Iljana Tsanova kuulamise, kus ta esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel komisjonide liikmete küsimustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 25. septembril 2018 korraldasid eelarvekomisjon ning majandus- ja rahanduskomisjon EFSI tegevdirektori asetäitja kandidaadi Iljana Tsanova kuulamise, kus ta esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel komisjonide liikmete küsimustele;

| 1. | annab nõusoleku Iljana Tsanova nimetamiseks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tegevdirektori asetäitjaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, Euroopa Investeerimispangale ning liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 169, 1.7.2015, lk 1.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/122

---

P8_TA(2018)0397

Olmevee kvaliteet ***I

Euroopa Parlamendi 23. oktoobril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2020/C 345/32)

Muudatusettepanekud 161, 187, 206 ja 213

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Direktiiviga 98/83/EÜ sätestati õigusraamistik, millega kaitstakse inimeste tervist olmevee mis tahes saastatusest tuleneva kahjuliku mõju eest, tagades olmevee tervislikkuse ja puhtuse. Käesoleva direktiivi eesmärk peaks olema sama. Selleks on tarvis liidu tasandil ette näha miinimumnõuded, millele nimetatud vesi peab vastama. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed tagamaks, et olmevees ei esine mikroorganisme, parasiite ega aineid, mis võivad teatavatel juhtudel kujutada ohtu inimeste tervisele, ning et vesi vastab kõnealustele miinimumnõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Direktiiviga 98/83/EÜ sätestati õigusraamistik, millega kaitstakse inimeste tervist olmevee mis tahes saastatusest tuleneva kahjuliku mõju eest, tagades olmevee tervislikkuse ja puhtuse. Käesoleva direktiivi eesmärk peaks olema sama. Selleks on tarvis liidu tasandil ette näha miinimumnõuded, millele nimetatud vesi peab vastama. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed tagamaks, et olmevees ei esine mikroorganisme, parasiite ega aineid, mis võivad teatavatel juhtudel kujutada ohtu inimeste tervisele, ning et vesi vastab kõnealustele miinimumnõuetele.

| (2) | Direktiiviga 98/83/EÜ sätestati õigusraamistik, millega kaitstakse inimeste tervist olmevee mis tahes saastatusest tuleneva kahjuliku mõju eest, tagades olmevee tervislikkuse ja puhtuse. Käesoleva direktiivi eesmärk peaks olema sama
  ning see peaks tagama liidus kõigile sellise vee üldise kättesaadavuse
  . Selleks on tarvis liidu tasandil ette näha miinimumnõuded, millele nimetatud vesi peab vastama. Liikmesriigid peaksid võtma
  kõik
  vajalikud meetmed tagamaks, et olmevees ei esine mikroorganisme, parasiite ega aineid, mis võivad teatavatel juhtudel kujutada ohtu inimeste tervisele, ning et vesi vastab kõnealustele miinimumnõuetele. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiviga 98/83/EÜ sätestati õigusraamistik, millega kaitstakse inimeste tervist olmevee mis tahes saastatusest tuleneva kahjuliku mõju eest, tagades olmevee tervislikkuse ja puhtuse. Käesoleva direktiivi eesmärk peaks olema sama
  ning see peaks tagama liidus kõigile sellise vee üldise kättesaadavuse
  . Selleks on tarvis liidu tasandil ette näha miinimumnõuded, millele nimetatud vesi peab vastama. Liikmesriigid peaksid võtma
  kõik
  vajalikud meetmed tagamaks, et olmevees ei esine mikroorganisme, parasiite ega aineid, mis võivad teatavatel juhtudel kujutada ohtu inimeste tervisele, ning et vesi vastab kõnealustele miinimumnõuetele.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Kooskõlas komisjoni 2. detsembri 2015. aasta teatisega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“, tuleks käesoleva direktiiviga püüda edendada vee ressursitõhusust ja kestlikkust, et saavutada seeläbi ringmajanduse eesmärke. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Kooskõlas komisjoni 2. detsembri 2015. aasta teatisega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“, tuleks käesoleva direktiiviga püüda edendada vee ressursitõhusust ja kestlikkust, et saavutada seeläbi ringmajanduse eesmärke.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2b) | ÜRO Peaassamblee tunnustas 28. juulil 2010. aastal inimõigust juurdepääsule joogiveele ja kanalisatsioonile inimõigusena ning seega ei tohiks lõppkasutaja juurdepääsu puhtale joogiveele piirata ka juhul, kui see ei ole talle taskukohane. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2b)

ÜRO Peaassamblee tunnustas 28. juulil 2010. aastal inimõigust juurdepääsule joogiveele ja kanalisatsioonile inimõigusena ning seega ei tohiks lõppkasutaja juurdepääsu puhtale joogiveele piirata ka juhul, kui see ei ole talle taskukohane.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2c) | Vajalik on luua sidusus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ

   (1a)

  ja käesoleva direktiivi vahel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2c)

Vajalik on luua sidusus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ

   (1a)

  ja käesoleva direktiivi vahel.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2d) | Käesolevas direktiivis sätestatud nõuded peaksid kajastama riigis valitsevat olukorda ja liikmesriikide veekäitlejate tingimusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2d)

Käesolevas direktiivis sätestatud nõuded peaksid kajastama riigis valitsevat olukorda ja liikmesriikide veekäitlejate tingimusi.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Käesoleva direktiivi kohaldamisalast on tarvis välja jätta looduslikud mineraalveed ja raviotstarbelised veed, kuna seda liiki veed on hõlmatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/54/EÜ (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/83/EÜ (6). Direktiivis 2009/54/EÜ käsitletakse nii looduslikke mineraalvesi kui ka allikavesi, kuid käesoleva direktiivi kohaldamisalast tuleks välja jätta üksnes looduslikud mineraalveed. Direktiivi 2009/54/EÜ artikli 9 lõike 4 kolmanda lõigu kohaselt peaksid allikaveed vastama käesoleva direktiivi sätetele. Pudelitesse või mahutitesse villitud ja müümiseks või toidu tootmiseks, valmistamiseks või töötlemiseks ette nähtud olmevesi peaks vastama käesoleva direktiivi sätetele kuni nõuetele vastavuse kohani
  (st kraanini)
  ning pärast seda tuleks sellist vett pidada toiduks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (7) artikli 2 teisele lõigule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Käesoleva direktiivi kohaldamisalast on tarvis välja jätta looduslikud mineraalveed ja raviotstarbelised veed, kuna seda liiki veed on hõlmatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/54/EÜ (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/83/EÜ (6). Direktiivis 2009/54/EÜ käsitletakse nii looduslikke mineraalvesi kui ka allikavesi, kuid käesoleva direktiivi kohaldamisalast tuleks välja jätta üksnes looduslikud mineraalveed. Direktiivi 2009/54/EÜ artikli 9 lõike 4 kolmanda lõigu kohaselt peaksid allikaveed vastama käesoleva direktiivi sätetele. Pudelitesse või mahutitesse villitud ja müümiseks või toidu tootmiseks, valmistamiseks või töötlemiseks ette nähtud olmevesi peaks vastama käesoleva direktiivi sätetele kuni nõuetele vastavuse kohani
  (st kraanini)
  ning pärast seda tuleks sellist vett pidada toiduks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (7) artikli 2 teisele lõigule.

| (3) | Käesoleva direktiivi kohaldamisalast on tarvis välja jätta looduslikud mineraalveed ja raviotstarbelised veed, kuna seda liiki veed on hõlmatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/54/EÜ (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/83/EÜ (6). Direktiivis 2009/54/EÜ käsitletakse nii looduslikke mineraalvesi kui ka allikavesi, kuid käesoleva direktiivi kohaldamisalast tuleks välja jätta üksnes looduslikud mineraalveed. Direktiivi 2009/54/EÜ artikli 9 lõike 4 kolmanda lõigu kohaselt peaksid allikaveed vastama käesoleva direktiivi sätetele.
  See kohustus ei tohiks siiski laieneda käesoleva direktiivi I lisa A osas nimetatud mikrobioloogilistele parameetritele. Üldisest veevarustussüsteemist või erakaevust pärinev,
  pudelitesse või mahutitesse villitud ja müümiseks või
  turustamiseks mõeldud
  toidu tootmiseks, valmistamiseks või töötlemiseks ette nähtud olmevesi peaks
  põhimõtteliselt jätkuvalt
  vastama käesoleva direktiivi sätetele kuni nõuetele vastavuse kohani ning pärast seda tuleks sellist vett pidada toiduks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (7) artikli 2 teisele lõigule.
  Kui kohaldatavad toiduohutusnõuded on täidetud, peaks liikmesriikide pädevatel asutustel olema õigus lubada vee taaskasutamist toiduainetööstuses. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva direktiivi kohaldamisalast on tarvis välja jätta looduslikud mineraalveed ja raviotstarbelised veed, kuna seda liiki veed on hõlmatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/54/EÜ (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/83/EÜ (6). Direktiivis 2009/54/EÜ käsitletakse nii looduslikke mineraalvesi kui ka allikavesi, kuid käesoleva direktiivi kohaldamisalast tuleks välja jätta üksnes looduslikud mineraalveed. Direktiivi 2009/54/EÜ artikli 9 lõike 4 kolmanda lõigu kohaselt peaksid allikaveed vastama käesoleva direktiivi sätetele.
  See kohustus ei tohiks siiski laieneda käesoleva direktiivi I lisa A osas nimetatud mikrobioloogilistele parameetritele. Üldisest veevarustussüsteemist või erakaevust pärinev,
  pudelitesse või mahutitesse villitud ja müümiseks või
  turustamiseks mõeldud
  toidu tootmiseks, valmistamiseks või töötlemiseks ette nähtud olmevesi peaks
  põhimõtteliselt jätkuvalt
  vastama käesoleva direktiivi sätetele kuni nõuetele vastavuse kohani ning pärast seda tuleks sellist vett pidada toiduks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (7) artikli 2 teisele lõigule.
  Kui kohaldatavad toiduohutusnõuded on täidetud, peaks liikmesriikide pädevatel asutustel olema õigus lubada vee taaskasutamist toiduainetööstuses.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Õigust veele käsitleva Euroopa
  kodanikualgatuse
  („Right2Water“) (8) järeldustest lähtuvalt korraldati kogu liitu hõlmav avalik konsultatsioon ning komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) raames direktiivi 98/83/EÜ hindamine (9). Selle tulemusena selgus, et direktiivi 98/83/EÜ teatavaid sätteid tuleb ajakohastada. Kindlaks määrati neli täiustamist vajavat valdkonda, nimelt kvaliteedipõhiste parameetrite väärtuste loetelu, riskipõhise käsitluse vähene kasutamine, tarbijate teavitamist käsitlevad ebatäpsed sätted ning olmeveega kokkupuutuvate materjalide heakskiitmise süsteemide lahknevused. Lisaks
  määratleti
  Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ raames selge probleemina asjaolu, et osal elanikkonnast, eelkõige tõrjutud rühmadel, puudub juurdepääs olmeveele, mille tagamine on ÜRO 2030. aasta tegevuskava kestliku arengu 6. eesmärgi kohaselt võetud kohustus. Samuti tehti kindlaks, et veeleketest, mis tulenevad veetaristu hooldamisse ja uuendamisse tehtavate investeeringute vähesusest, teatakse üldiselt vähe ning sellele juhiti tähelepanu ka Euroopa Kontrollikoja eriaruandes veetaristu kohta (10). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Õigust veele käsitleva Euroopa
  kodanikualgatuse
  („Right2Water“) (8) järeldustest lähtuvalt korraldati kogu liitu hõlmav avalik konsultatsioon ning komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) raames direktiivi 98/83/EÜ hindamine (9). Selle tulemusena selgus, et direktiivi 98/83/EÜ teatavaid sätteid tuleb ajakohastada. Kindlaks määrati neli täiustamist vajavat valdkonda, nimelt kvaliteedipõhiste parameetrite väärtuste loetelu, riskipõhise käsitluse vähene kasutamine, tarbijate teavitamist käsitlevad ebatäpsed sätted ning olmeveega kokkupuutuvate materjalide heakskiitmise süsteemide lahknevused. Lisaks
  määratleti
  Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ raames selge probleemina asjaolu, et osal elanikkonnast, eelkõige tõrjutud rühmadel, puudub juurdepääs olmeveele, mille tagamine on ÜRO 2030. aasta tegevuskava kestliku arengu 6. eesmärgi kohaselt võetud kohustus. Samuti tehti kindlaks, et veeleketest, mis tulenevad veetaristu hooldamisse ja uuendamisse tehtavate investeeringute vähesusest, teatakse üldiselt vähe ning sellele juhiti tähelepanu ka Euroopa Kontrollikoja eriaruandes veetaristu kohta (10).

| (4) | Õigust veele käsitleva Euroopa
  kodanikualgatuses
  („Right2Water“) (8)

  nõuti, et liit teeks suuremaid jõupingutusi, et saavutada vee üldine kättesaadavus, ning selle
  järeldustest lähtuvalt korraldati kogu liitu hõlmav avalik konsultatsioon ning komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) raames direktiivi 98/83/EÜ hindamine (9). Selle tulemusena selgus, et direktiivi 98/83/EÜ teatavaid sätteid tuleb ajakohastada. Kindlaks määrati neli täiustamist vajavat valdkonda, nimelt kvaliteedipõhiste parameetrite väärtuste loetelu, riskipõhise käsitluse vähene kasutamine, tarbijate teavitamist käsitlevad ebatäpsed sätted ning olmeveega kokkupuutuvate materjalide heakskiitmise süsteemide lahknevused
  ja mõju, mida see võib avaldada inimeste tervisele
  . Lisaks
  määrati
  Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ raames selge probleemina
  kindlaks
  asjaolu, et osal elanikkonnast, eelkõige
  kaitsetutel ja
  tõrjutud rühmadel,
  on piiratud juurdepääs või
  puudub juurdepääs
  taskukohasele
  olmeveele, mille tagamine on ÜRO 2030. aasta tegevuskava kestliku arengu 6. eesmärgi kohaselt võetud kohustus.
  Sellega seoses tunnustas Euroopa Parlament kõigi inimeste õigust juurdepääsule olmeveele liidus.
  Samuti tehti kindlaks, et veeleketest, mis tulenevad veetaristu hooldamisse ja uuendamisse tehtavate investeeringute vähesusest
  ning vahetevahel esinevast veesüsteemide puudulikust tundmisest
  , teatakse üldiselt vähe ning sellele juhiti tähelepanu ka Euroopa Kontrollikoja eriaruandes veetaristu kohta (10). |
| --- | --- |

(4)

Õigust veele käsitleva Euroopa
  kodanikualgatuses
  („Right2Water“) (8)

  nõuti, et liit teeks suuremaid jõupingutusi, et saavutada vee üldine kättesaadavus, ning selle
  järeldustest lähtuvalt korraldati kogu liitu hõlmav avalik konsultatsioon ning komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) raames direktiivi 98/83/EÜ hindamine (9). Selle tulemusena selgus, et direktiivi 98/83/EÜ teatavaid sätteid tuleb ajakohastada. Kindlaks määrati neli täiustamist vajavat valdkonda, nimelt kvaliteedipõhiste parameetrite väärtuste loetelu, riskipõhise käsitluse vähene kasutamine, tarbijate teavitamist käsitlevad ebatäpsed sätted ning olmeveega kokkupuutuvate materjalide heakskiitmise süsteemide lahknevused
  ja mõju, mida see võib avaldada inimeste tervisele
  . Lisaks
  määrati
  Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ raames selge probleemina
  kindlaks
  asjaolu, et osal elanikkonnast, eelkõige
  kaitsetutel ja
  tõrjutud rühmadel,
  on piiratud juurdepääs või
  puudub juurdepääs
  taskukohasele
  olmeveele, mille tagamine on ÜRO 2030. aasta tegevuskava kestliku arengu 6. eesmärgi kohaselt võetud kohustus.
  Sellega seoses tunnustas Euroopa Parlament kõigi inimeste õigust juurdepääsule olmeveele liidus.
  Samuti tehti kindlaks, et veeleketest, mis tulenevad veetaristu hooldamisse ja uuendamisse tehtavate investeeringute vähesusest
  ning vahetevahel esinevast veesüsteemide puudulikust tundmisest
  , teatakse üldiselt vähe ning sellele juhiti tähelepanu ka Euroopa Kontrollikoja eriaruandes veetaristu kohta (10).

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | ÜRO kestliku arengu eesmärgi nr 6 kohaselt seatud ambitsioonikate eesmärkide täitmiseks peaksid liikmesriigid olema kohustatud rakendama tegevuskavad, et tagada kõigile 2030. aastaks üldine ja võrdne juurdepääs ohutule ja taskukohasele joogiveele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

ÜRO kestliku arengu eesmärgi nr 6 kohaselt seatud ambitsioonikate eesmärkide täitmiseks peaksid liikmesriigid olema kohustatud rakendama tegevuskavad, et tagada kõigile 2030. aastaks üldine ja võrdne juurdepääs ohutule ja taskukohasele joogiveele.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4b) | Euroopa Parlament võttis 8. septembril 2015. aastal vastu resolutsiooni Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ järelmeetmete kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4b)

Euroopa Parlament võttis 8. septembril 2015. aastal vastu resolutsiooni Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ järelmeetmete kohta.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Olmeveel on põhjapanev osa liidu käimasolevates püüdlustes tugevdada inimeste tervise ja keskkonna kaitset endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide eest. Endokriinfunktsiooni kahjustavate ühendite reguleerimine käesoleva direktiiviga on paljulubav samm kooskõlas liidu ajakohastatud strateegiaga, mis käsitleb endokriinfunktsiooni kahjustavaid kemikaale, mille komisjon on kohustatud viivitamata esitama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Olmeveel on põhjapanev osa liidu käimasolevates püüdlustes tugevdada inimeste tervise ja keskkonna kaitset endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide eest. Endokriinfunktsiooni kahjustavate ühendite reguleerimine käesoleva direktiiviga on paljulubav samm kooskõlas liidu ajakohastatud strateegiaga, mis käsitleb endokriinfunktsiooni kahjustavaid kemikaale, mille komisjon on kohustatud viivitamata esitama.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Kui teaduslikud teadmised ei ole piisavad, et kindlaks teha olmevees esineva aine ohtlikkust või ohutust inimeste tervisele või selle lubatud kogust, tuleks see aine võtta ettevaatuspõhimõtte alusel selgemate teaduslike andmete saamiseni seire alla. Seetõttu peaksid liikmesriigid seirama selliseid tekkivaid parameetreid eraldi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Kui teaduslikud teadmised ei ole piisavad, et kindlaks teha olmevees esineva aine ohtlikkust või ohutust inimeste tervisele või selle lubatud kogust, tuleks see aine võtta ettevaatuspõhimõtte alusel selgemate teaduslike andmete saamiseni seire alla. Seetõttu peaksid liikmesriigid seirama selliseid tekkivaid parameetreid eraldi.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6b) | Indikaatorparameetritel ei ole otsest mõju rahvatervisele. Need on siiski olulised vahendina, mille abil teha kindlaks, kuidas toimivad vee tootmise ja jaotamise rajatised, ning hinnata vee kvaliteeti. Need võivad aidata tuvastada veepuhastusega seotud puudusi ning neil on ka oluline roll tarbijate usalduse suurendamisel ja säilitamisel vee kvaliteedi suhtes. Seepärast peaksid liikmesriigid neid seirama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6b)

Indikaatorparameetritel ei ole otsest mõju rahvatervisele. Need on siiski olulised vahendina, mille abil teha kindlaks, kuidas toimivad vee tootmise ja jaotamise rajatised, ning hinnata vee kvaliteeti. Need võivad aidata tuvastada veepuhastusega seotud puudusi ning neil on ka oluline roll tarbijate usalduse suurendamisel ja säilitamisel vee kvaliteedi suhtes. Seepärast peaksid liikmesriigid neid seirama.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Kui see on vajalik inimeste tervise kaitsmiseks nende territooriumil, peaksid liikmesriigid olema kohustatud kehtestama I lisas nimetamata täiendavate parameetrite väärtused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Kui see on vajalik inimeste tervise kaitsmiseks nende territooriumil, peaksid liikmesriigid olema kohustatud kehtestama I lisas nimetamata täiendavate parameetrite väärtused.

| (7) | Kui see on vajalik
  ettevaatuspõhimõtte täielikuks rakendamiseks ning
  inimeste tervise kaitsmiseks nende territooriumil, peaksid liikmesriigid olema kohustatud kehtestama I lisas nimetamata täiendavate parameetrite väärtused. |
| --- | --- |

(7)

Kui see on vajalik
  ettevaatuspõhimõtte täielikuks rakendamiseks ning
  inimeste tervise kaitsmiseks nende territooriumil, peaksid liikmesriigid olema kohustatud kehtestama I lisas nimetamata täiendavate parameetrite väärtused.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Direktiivis 98/83/EÜ on ennetavaid ohutuse kavandamise ja riskipõhise käsitluse elemente võetud arvesse piiratud määral. Riskipõhise käsitluse esimesed elemendid võeti kasutusele juba 2015. aastal direktiiviga (EL) 2015/1787, millega muudeti direktiivi 98/83/EÜ, et võimaldada liikmesriikidele erandite tegemist kehtestatud seireprogrammidest, tingimusel et korraldatakse usaldusväärne riskide hindamine, mis võib põhineda WHO suunistel joogivee kvaliteedi kohta (13). Need suunised, millega kehtestatakse veeohutuskavadel põhinev lähenemisviis, koos standardiga EN 15975-2, milles käsitletakse joogiveevarustuse kindlust, on rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtted, millel olmevee tootmine, varustus, seire ja parameetrite analüüs põhineb. Kõnealused suunised tuleks käesolevas direktiivis säilitada. Selleks, et nende põhimõtete kohaldamine ei piirduks seirega, et kasutada aega ja ressursse oluliste riskidega tegelemisele ning kulutõhusate meetmete võtmisele seoses reostusallikaga ja vältida asjasse mittepuutuvate probleemidega seotud analüüse ja jõupingutusi, on asjakohane võtta kasutusele täielik riskipõhine käsitlus kogu tarneahelas, veevõtupiirkonnast varustussüsteemi ja kraanini. Kõnealune käsitlus peaks koosnema kolmest osast: esiteks liikmesriigi poolsest veevõtupiirkonnaga seotud
  ohtude
  hindamisest (ohuhindamine) vastavalt WHO suunistele ja veeohutuskavasid käsitlevale käsiraamatule (14); teiseks veekäitleja võimalusest kohandada seiret vastavalt peamistele riskidele (veevarustusriski hindamine) ning kolmandaks liikmesriigi poolsest hindamisest, milles käsitletakse kinnistusisestest jaotussüsteemidest tulenevaid võimalikke riske (nt Legionella bakter või plii) (kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine). Hindamisprotsessid tuleks regulaarselt läbi vaadata muu hulgas sellistele ohtudele reageerimiseks, mis tulenevad kliimaga seotud äärmuslikest ilmastikunähtustest, teadaolevatest inimtegevuse muutustest veevõtupiirkonnas või veeallikaga seotud juhtumitest. Riskipõhise käsitlusega tagatakse pidev teabevahetus pädevate
  astutuste
  ja
  veekäitlejate vahel
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Direktiivis 98/83/EÜ on ennetavaid ohutuse kavandamise ja riskipõhise käsitluse elemente võetud arvesse piiratud määral. Riskipõhise käsitluse esimesed elemendid võeti kasutusele juba 2015. aastal direktiiviga (EL) 2015/1787, millega muudeti direktiivi 98/83/EÜ, et võimaldada liikmesriikidele erandite tegemist kehtestatud seireprogrammidest, tingimusel et korraldatakse usaldusväärne riskide hindamine, mis võib põhineda WHO suunistel joogivee kvaliteedi kohta (13). Need suunised, millega kehtestatakse veeohutuskavadel põhinev lähenemisviis, koos standardiga EN 15975-2, milles käsitletakse joogiveevarustuse kindlust, on rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtted, millel olmevee tootmine, varustus, seire ja parameetrite analüüs põhineb. Kõnealused suunised tuleks käesolevas direktiivis säilitada. Selleks, et nende põhimõtete kohaldamine ei piirduks seirega, et kasutada aega ja ressursse oluliste riskidega tegelemisele ning kulutõhusate meetmete võtmisele seoses reostusallikaga ja vältida asjasse mittepuutuvate probleemidega seotud analüüse ja jõupingutusi, on asjakohane võtta kasutusele täielik riskipõhine käsitlus kogu tarneahelas, veevõtupiirkonnast varustussüsteemi ja kraanini. Kõnealune käsitlus peaks koosnema kolmest osast: esiteks liikmesriigi poolsest veevõtupiirkonnaga seotud
  ohtude
  hindamisest (ohuhindamine) vastavalt WHO suunistele ja veeohutuskavasid käsitlevale käsiraamatule (14); teiseks veekäitleja võimalusest kohandada seiret vastavalt peamistele riskidele (veevarustusriski hindamine) ning kolmandaks liikmesriigi poolsest hindamisest, milles käsitletakse kinnistusisestest jaotussüsteemidest tulenevaid võimalikke riske (nt Legionella bakter või plii) (kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine). Hindamisprotsessid tuleks regulaarselt läbi vaadata muu hulgas sellistele ohtudele reageerimiseks, mis tulenevad kliimaga seotud äärmuslikest ilmastikunähtustest, teadaolevatest inimtegevuse muutustest veevõtupiirkonnas või veeallikaga seotud juhtumitest. Riskipõhise käsitlusega tagatakse pidev teabevahetus pädevate
  astutuste
  ja
  veekäitlejate vahel
  .

| (8) | Direktiivis 98/83/EÜ on ennetavaid ohutuse kavandamise ja riskipõhise käsitluse elemente võetud arvesse piiratud määral. Riskipõhise käsitluse esimesed elemendid võeti kasutusele juba 2015. aastal direktiiviga (EL) 2015/1787, millega muudeti direktiivi 98/83/EÜ, et võimaldada liikmesriikidele erandite tegemist kehtestatud seireprogrammidest, tingimusel et korraldatakse usaldusväärne riskide hindamine, mis võib põhineda WHO suunistel joogivee kvaliteedi kohta (13). Need suunised, millega kehtestatakse veeohutuskavadel põhinev lähenemisviis, koos standardiga EN 15975-2, milles käsitletakse joogiveevarustuse kindlust, on rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtted, millel olmevee tootmine, varustus, seire ja parameetrite analüüs põhineb. Kõnealused suunised tuleks käesolevas direktiivis säilitada. Selleks, et nende põhimõtete kohaldamine ei piirduks seirega, et kasutada aega ja ressursse oluliste riskidega tegelemisele ning kulutõhusate meetmete võtmisele seoses reostusallikaga ja vältida asjasse mittepuutuvate probleemidega seotud analüüse ja jõupingutusi, on asjakohane võtta kasutusele täielik riskipõhine käsitlus kogu tarneahelas, veevõtupiirkonnast varustussüsteemi ja kraanini. Kõnealune käsitlus peaks
  põhinema omandatud teadmistel ja direktiivi 2000/60/EÜ alusel võetud meetmetel ning selles tuleks tõhusamalt arvesse võtta kliimamuutuse mõju veevarudele. Riskipõhine käsitlus peaks
  koosnema kolmest osast: esiteks liikmesriigi poolsest veevõtupiirkonnaga seotud
  ohu
  hindamisest (ohuhindamine) vastavalt WHO suunistele ja veeohutuskavasid käsitlevale käsiraamatule (14); teiseks veekäitleja võimalusest kohandada seiret vastavalt peamistele riskidele (veevarustusriski hindamine) ning kolmandaks liikmesriigi poolsest hindamisest, milles käsitletakse kinnistusisestest jaotussüsteemidest tulenevaid võimalikke riske (nt Legionella bakter või plii) (kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine)
  , eelkõige prioriteetsetes valdustes
  . Hindamisprotsessid tuleks regulaarselt läbi vaadata muu hulgas sellistele ohtudele reageerimiseks, mis tulenevad kliimaga seotud äärmuslikest ilmastikunähtustest, teadaolevatest inimtegevuse muutustest veevõtupiirkonnas või veeallikaga seotud juhtumitest. Riskipõhise käsitlusega tagatakse pidev teabevahetus pädevate
  asutuste, veekäitlejate ning teiste sidusrühmade, sealhulgas nende vahel, kes vastutavad saasteallikate või saasteohu eest. Erandina tuleks riskipõhise käsitluse rakendamist kohandada selliste merelaevadega seotud piirangutega, kus magestatakse vett ja millega veetakse reisijaid. Euroopa lipu all sõitvad merelaevad järgivad rahvusvahelistes vetes sõitmisel rahvusvahelist õigusraamistikku. Lisaks sellele on pardal olmevee veol ja tootmisel eripiirangud, mis tähendab, et käesoleva direktiivi sätteid tuleks vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivis 98/83/EÜ on ennetavaid ohutuse kavandamise ja riskipõhise käsitluse elemente võetud arvesse piiratud määral. Riskipõhise käsitluse esimesed elemendid võeti kasutusele juba 2015. aastal direktiiviga (EL) 2015/1787, millega muudeti direktiivi 98/83/EÜ, et võimaldada liikmesriikidele erandite tegemist kehtestatud seireprogrammidest, tingimusel et korraldatakse usaldusväärne riskide hindamine, mis võib põhineda WHO suunistel joogivee kvaliteedi kohta (13). Need suunised, millega kehtestatakse veeohutuskavadel põhinev lähenemisviis, koos standardiga EN 15975-2, milles käsitletakse joogiveevarustuse kindlust, on rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtted, millel olmevee tootmine, varustus, seire ja parameetrite analüüs põhineb. Kõnealused suunised tuleks käesolevas direktiivis säilitada. Selleks, et nende põhimõtete kohaldamine ei piirduks seirega, et kasutada aega ja ressursse oluliste riskidega tegelemisele ning kulutõhusate meetmete võtmisele seoses reostusallikaga ja vältida asjasse mittepuutuvate probleemidega seotud analüüse ja jõupingutusi, on asjakohane võtta kasutusele täielik riskipõhine käsitlus kogu tarneahelas, veevõtupiirkonnast varustussüsteemi ja kraanini. Kõnealune käsitlus peaks
  põhinema omandatud teadmistel ja direktiivi 2000/60/EÜ alusel võetud meetmetel ning selles tuleks tõhusamalt arvesse võtta kliimamuutuse mõju veevarudele. Riskipõhine käsitlus peaks
  koosnema kolmest osast: esiteks liikmesriigi poolsest veevõtupiirkonnaga seotud
  ohu
  hindamisest (ohuhindamine) vastavalt WHO suunistele ja veeohutuskavasid käsitlevale käsiraamatule (14); teiseks veekäitleja võimalusest kohandada seiret vastavalt peamistele riskidele (veevarustusriski hindamine) ning kolmandaks liikmesriigi poolsest hindamisest, milles käsitletakse kinnistusisestest jaotussüsteemidest tulenevaid võimalikke riske (nt Legionella bakter või plii) (kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine)
  , eelkõige prioriteetsetes valdustes
  . Hindamisprotsessid tuleks regulaarselt läbi vaadata muu hulgas sellistele ohtudele reageerimiseks, mis tulenevad kliimaga seotud äärmuslikest ilmastikunähtustest, teadaolevatest inimtegevuse muutustest veevõtupiirkonnas või veeallikaga seotud juhtumitest. Riskipõhise käsitlusega tagatakse pidev teabevahetus pädevate
  asutuste, veekäitlejate ning teiste sidusrühmade, sealhulgas nende vahel, kes vastutavad saasteallikate või saasteohu eest. Erandina tuleks riskipõhise käsitluse rakendamist kohandada selliste merelaevadega seotud piirangutega, kus magestatakse vett ja millega veetakse reisijaid. Euroopa lipu all sõitvad merelaevad järgivad rahvusvahelistes vetes sõitmisel rahvusvahelist õigusraamistikku. Lisaks sellele on pardal olmevee veol ja tootmisel eripiirangud, mis tähendab, et käesoleva direktiivi sätteid tuleks vastavalt kohandada.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Veeressursside ebatõhus kasutamine, eelkõige veevarustuse taristu lekete puhul, toob endaga kaasa selle, et niigi nappi olmevett kasutatakse ülemäära. See takistab tõsiselt liikmesriikidel saavutada direktiivis 2000/60/EÜ sätestatud eesmärke. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Veeressursside ebatõhus kasutamine, eelkõige veevarustuse taristu lekete puhul, toob endaga kaasa selle, et niigi nappi olmevett kasutatakse ülemäära. See takistab tõsiselt liikmesriikidel saavutada direktiivis 2000/60/EÜ sätestatud eesmärke.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Ohu hindamisel
  peaks eelkõige pöörama tähelepanu
  olmevee tootmiseks
  vajaliku töötlemistaseme vähendamisele
  , näiteks olmeveevõtuks kasutatavate veekogude saastumist põhjustavate survetegurite vähendamise abil. Selleks peaksid liikmesriigid tegema kindlaks nende veekogudega seotud ohud ja võimalikud saasteallikad ning tegema selliste saasteainete seiret, mida nad peavad oluliseks näiteks kindlakstehtud ohtude tõttu (nt mikroplastid, nitraadid, pestitsiidid või ravimid, mis on kindlaks määratud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ (15)), nende loodusliku esinemise tõttu veevõtupiirkonnas (nt arseen) või veekäitlejatelt saadud teabe põhjal (nt toorvee konkreetse parameetri äkiline suurenemine).
  Neid parameetreid
  tuleks kasutada piirina, mille ületamisel võtavad pädevad asutused veekogudele avalduva surve vähendamiseks meetmeid, näiteks ennetus- või leevendusmeetmeid (tehes vajaduse korral muu hulgas teadusuuringuid tervisemõju mõistmiseks), et neid veekogusid kaitsta ja lahendada
  saasteallikaga
  seotud probleemid koostöös
  veekäitlejate ja sidusrühmadega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Ohu hindamisel
  peaks eelkõige pöörama tähelepanu
  olmevee tootmiseks
  vajaliku töötlemistaseme vähendamisele
  , näiteks olmeveevõtuks kasutatavate veekogude saastumist põhjustavate survetegurite vähendamise abil. Selleks peaksid liikmesriigid tegema kindlaks nende veekogudega seotud ohud ja võimalikud saasteallikad ning tegema selliste saasteainete seiret, mida nad peavad oluliseks näiteks kindlakstehtud ohtude tõttu (nt mikroplastid, nitraadid, pestitsiidid või ravimid, mis on kindlaks määratud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ (15)), nende loodusliku esinemise tõttu veevõtupiirkonnas (nt arseen) või veekäitlejatelt saadud teabe põhjal (nt toorvee konkreetse parameetri äkiline suurenemine).
  Neid parameetreid
  tuleks kasutada piirina, mille ületamisel võtavad pädevad asutused veekogudele avalduva surve vähendamiseks meetmeid, näiteks ennetus- või leevendusmeetmeid (tehes vajaduse korral muu hulgas teadusuuringuid tervisemõju mõistmiseks), et neid veekogusid kaitsta ja lahendada
  saasteallikaga
  seotud probleemid koostöös
  veekäitlejate ja sidusrühmadega
  .

| (9) | Ohu hindamisel
  tuleks lähtuda riskihindamise terviklikust käsitlusest, mille aluseks on selge eesmärk vähendada
  olmevee tootmiseks
  vajalikku töötlemistaset
  , näiteks olmeveevõtuks kasutatavate veekogude saastumist
  või saastumise ohtu
  põhjustavate survetegurite vähendamise abil. Selleks peaksid liikmesriigid tegema kindlaks nende veekogudega seotud ohud ja võimalikud saasteallikad ning tegema selliste saasteainete seiret, mida nad peavad oluliseks näiteks kindlakstehtud ohtude tõttu (nt mikroplastid, nitraadid, pestitsiidid või ravimid, mis on kindlaks määratud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ (15)), nende loodusliku esinemise tõttu veevõtupiirkonnas (nt arseen) või veekäitlejatelt saadud teabe põhjal (nt toorvee konkreetse parameetri äkiline suurenemine).
  Kooskõlas direktiiviga 2000/60/EÜ
  tuleks
  neid parameetreid
  kasutada piirina, mille ületamisel võtavad pädevad asutused veekogudele avalduva surve vähendamiseks meetmeid, näiteks ennetus- või leevendusmeetmeid (tehes vajaduse korral muu hulgas teadusuuringuid tervisemõju mõistmiseks), et neid veekogusid kaitsta ja lahendada
  saasteallika või saasteohuga
  seotud probleemid koostöös
  kõikide sidusrühmadega, sealhulgas need, kes vastutavad saasteaine või võimalike saasteallikate eest. Kui liikmesriik leiab ohu hindamisel, et parameeter ei esine teatavas veevõtukohas, näiteks seetõttu, et aine ei esine põhjavetes või pinnavetes, peaks ta teavitama asjaomaseid veekäitlejaid ning ta peaks saama lubada neil selle parameetri seiresagedust vähendada või eemaldada selle parameetri kontrollitavate parameetrite loetelust veevarustusriski hindamata
  . |
| --- | --- |

(9)

Ohu hindamisel
  tuleks lähtuda riskihindamise terviklikust käsitlusest, mille aluseks on selge eesmärk vähendada
  olmevee tootmiseks
  vajalikku töötlemistaset
  , näiteks olmeveevõtuks kasutatavate veekogude saastumist
  või saastumise ohtu
  põhjustavate survetegurite vähendamise abil. Selleks peaksid liikmesriigid tegema kindlaks nende veekogudega seotud ohud ja võimalikud saasteallikad ning tegema selliste saasteainete seiret, mida nad peavad oluliseks näiteks kindlakstehtud ohtude tõttu (nt mikroplastid, nitraadid, pestitsiidid või ravimid, mis on kindlaks määratud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ (15)), nende loodusliku esinemise tõttu veevõtupiirkonnas (nt arseen) või veekäitlejatelt saadud teabe põhjal (nt toorvee konkreetse parameetri äkiline suurenemine).
  Kooskõlas direktiiviga 2000/60/EÜ
  tuleks
  neid parameetreid
  kasutada piirina, mille ületamisel võtavad pädevad asutused veekogudele avalduva surve vähendamiseks meetmeid, näiteks ennetus- või leevendusmeetmeid (tehes vajaduse korral muu hulgas teadusuuringuid tervisemõju mõistmiseks), et neid veekogusid kaitsta ja lahendada
  saasteallika või saasteohuga
  seotud probleemid koostöös
  kõikide sidusrühmadega, sealhulgas need, kes vastutavad saasteaine või võimalike saasteallikate eest. Kui liikmesriik leiab ohu hindamisel, et parameeter ei esine teatavas veevõtukohas, näiteks seetõttu, et aine ei esine põhjavetes või pinnavetes, peaks ta teavitama asjaomaseid veekäitlejaid ning ta peaks saama lubada neil selle parameetri seiresagedust vähendada või eemaldada selle parameetri kontrollitavate parameetrite loetelust veevarustusriski hindamata
  .

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Olmevee kvaliteedi hindamiseks kasutatavate parameetrite väärtused peavad olema täidetud kohas, kus olmevesi asjaomasele kasutajale kättesaadavaks tehakse. Samas võib olmevee kvaliteeti mõjutada kinnistusisene jaotussüsteem. WHO märgib, et liidus põhjustab kõigist veega levivatest patogeenidest suurimat tervisekahju Legionella bakter. See kandub edasi soojaveesüsteemide kaudu ja levib sissehingamisel, näiteks duši all pesemise käigus. Seega on bakteri levik selgelt seotud kinnistusisese jaotussüsteemiga. Ühepoolse kohustuse kehtestamine kõigi avalike ja eravalduste hõlmamiseks kõnealuse patogeeni seirega oleks ebamõistlikult kulukas ja seepärast on probleemiga tegelemiseks sobivam kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine. Lisaks võiks kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamise raames hinnata võimalikke riske, mis tulenevad olmeveega kokku puutuvatest toodetest ja materjalidest. Seega peaks kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine hõlmama muu hulgas prioriteetsete valduste seirele keskendumist, kinnistusisesest jaotussüsteemist ning sellega seotud
  toodetest ja materjalidest tulenevate riskide hindamist ning
  olmeveega kokku puutuvate
  ehitustoodete toimivuse kontrollimist Euroopa Parlamendi
  ja
  nõukogu määruse (EL) nr 305/2011

   (16)

  kohase toimivusdeklaratsiooni alusel
  . Koos toimivusdeklaratsiooniga tuleb esitada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (17) artiklites 31 ja 33 osutatud teave. Kõnealusest hindamisest lähtudes peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks muu hulgas, et rakendatakse asjakohaseid kontrolli- ja haldusmeetmeid (nt haiguspuhangute korral), mis on kooskõlas WHO suunistega, (18) ning et ainete migratsioon
  ehitustoodetest ei ohusta inimeste tervist. Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 305/2011 kohaldamist ja juhul kui nende meetmetega kaasneksid piirangud toodete ja materjalide vabale liikumisele liidus, peavad piirangud olema nõuetekohaselt põhjendatud ja rangelt proportsionaalsed ning ei tohi kujutada endast meelevaldse diskrimineerimise ega liikmesriikide vahelise kaubanduse varjatud piiramise vahendit. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Olmevee kvaliteedi hindamiseks kasutatavate parameetrite väärtused peavad olema täidetud kohas, kus olmevesi asjaomasele kasutajale kättesaadavaks tehakse. Samas võib olmevee kvaliteeti mõjutada kinnistusisene jaotussüsteem. WHO märgib, et liidus põhjustab kõigist veega levivatest patogeenidest suurimat tervisekahju Legionella bakter. See kandub edasi soojaveesüsteemide kaudu ja levib sissehingamisel, näiteks duši all pesemise käigus. Seega on bakteri levik selgelt seotud kinnistusisese jaotussüsteemiga. Ühepoolse kohustuse kehtestamine kõigi avalike ja eravalduste hõlmamiseks kõnealuse patogeeni seirega oleks ebamõistlikult kulukas ja seepärast on probleemiga tegelemiseks sobivam kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine. Lisaks võiks kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamise raames hinnata võimalikke riske, mis tulenevad olmeveega kokku puutuvatest toodetest ja materjalidest. Seega peaks kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine hõlmama muu hulgas prioriteetsete valduste seirele keskendumist, kinnistusisesest jaotussüsteemist ning sellega seotud
  toodetest ja materjalidest tulenevate riskide hindamist ning
  olmeveega kokku puutuvate
  ehitustoodete toimivuse kontrollimist Euroopa Parlamendi
  ja
  nõukogu määruse (EL) nr 305/2011

   (16)

  kohase toimivusdeklaratsiooni alusel
  . Koos toimivusdeklaratsiooniga tuleb esitada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (17) artiklites 31 ja 33 osutatud teave. Kõnealusest hindamisest lähtudes peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks muu hulgas, et rakendatakse asjakohaseid kontrolli- ja haldusmeetmeid (nt haiguspuhangute korral), mis on kooskõlas WHO suunistega, (18) ning et ainete migratsioon
  ehitustoodetest ei ohusta inimeste tervist. Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 305/2011 kohaldamist ja juhul kui nende meetmetega kaasneksid piirangud toodete ja materjalide vabale liikumisele liidus, peavad piirangud olema nõuetekohaselt põhjendatud ja rangelt proportsionaalsed ning ei tohi kujutada endast meelevaldse diskrimineerimise ega liikmesriikide vahelise kaubanduse varjatud piiramise vahendit.

| (11) | Olmevee kvaliteedi hindamiseks kasutatavate parameetrite väärtused peavad olema täidetud kohas, kus olmevesi asjaomasele kasutajale kättesaadavaks tehakse. Samas võib olmevee kvaliteeti mõjutada kinnistusisene jaotussüsteem. WHO märgib, et liidus põhjustab kõigist veega levivatest patogeenidest suurimat tervisekahju Legionella bakter
  , eriti Legionella pneumophila bakter, mis on põhjustanud enamiku leegionärihaiguse juhtumitest liidus
  . See kandub edasi soojaveesüsteemide kaudu ja levib sissehingamisel, näiteks duši all pesemise käigus. Seega on bakteri levik selgelt seotud kinnistusisese jaotussüsteemiga. Ühepoolse kohustuse kehtestamine kõigi avalike ja eravalduste hõlmamiseks kõnealuse patogeeni seirega oleks ebamõistlikult kulukas ja
  vastuolus subsidiaarsuse põhimõttega ning
  seepärast on probleemiga tegelemiseks sobivam kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine
  , keskendudes eelkõige prioriteetsetele valdustele
  . Lisaks võiks kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamise raames hinnata võimalikke riske, mis tulenevad olmeveega kokku puutuvatest toodetest ja materjalidest. Seega peaks kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine hõlmama muu hulgas prioriteetsete valduste seirele keskendumist, kinnistusisesest jaotussüsteemist ning sellega seotud, olmeveega kokku puutuvate
  toodetest
  ja
  materjalidest tulenevate riskide hindamist
  . Koos toimivusdeklaratsiooniga tuleb esitada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (17) artiklites 31 ja 33 osutatud teave. Kõnealusest hindamisest lähtudes peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks muu hulgas, et rakendatakse asjakohaseid kontrolli- ja haldusmeetmeid (nt haiguspuhangute korral), mis on kooskõlas WHO suunistega, (18) ning et ainete migratsioon
  olmeveega kokku puutuvatest ainetest
  ja
  toodetest
  ei
  ohusta inimeste tervist
  . |
| --- | --- |

(11)

Olmevee kvaliteedi hindamiseks kasutatavate parameetrite väärtused peavad olema täidetud kohas, kus olmevesi asjaomasele kasutajale kättesaadavaks tehakse. Samas võib olmevee kvaliteeti mõjutada kinnistusisene jaotussüsteem. WHO märgib, et liidus põhjustab kõigist veega levivatest patogeenidest suurimat tervisekahju Legionella bakter
  , eriti Legionella pneumophila bakter, mis on põhjustanud enamiku leegionärihaiguse juhtumitest liidus
  . See kandub edasi soojaveesüsteemide kaudu ja levib sissehingamisel, näiteks duši all pesemise käigus. Seega on bakteri levik selgelt seotud kinnistusisese jaotussüsteemiga. Ühepoolse kohustuse kehtestamine kõigi avalike ja eravalduste hõlmamiseks kõnealuse patogeeni seirega oleks ebamõistlikult kulukas ja
  vastuolus subsidiaarsuse põhimõttega ning
  seepärast on probleemiga tegelemiseks sobivam kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine
  , keskendudes eelkõige prioriteetsetele valdustele
  . Lisaks võiks kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamise raames hinnata võimalikke riske, mis tulenevad olmeveega kokku puutuvatest toodetest ja materjalidest. Seega peaks kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine hõlmama muu hulgas prioriteetsete valduste seirele keskendumist, kinnistusisesest jaotussüsteemist ning sellega seotud, olmeveega kokku puutuvate
  toodetest
  ja
  materjalidest tulenevate riskide hindamist
  . Koos toimivusdeklaratsiooniga tuleb esitada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (17) artiklites 31 ja 33 osutatud teave. Kõnealusest hindamisest lähtudes peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks muu hulgas, et rakendatakse asjakohaseid kontrolli- ja haldusmeetmeid (nt haiguspuhangute korral), mis on kooskõlas WHO suunistega, (18) ning et ainete migratsioon
  olmeveega kokku puutuvatest ainetest
  ja
  toodetest
  ei
  ohusta inimeste tervist
  .

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Töötlemise, seadmete ja materjalide kvaliteedi tagamist käsitlevate direktiivi 98/83/EÜ sätetega ei õnnestunud kõrvaldada siseturu takistusi seoses olmeveega kokku puutuvate ehitustoodete vaba ringlusega. Tooteid kiidetakse endiselt heaks riigi tasandil ning liikmesriikides kohaldatakse eri nõudeid. See teeb toodete kogu liidus turustamise tootjate jaoks keeruliseks ja kulukaks.
  Tehnilised tõkked on võimalik tulemuslikult kõrvaldada üksnes juhul, kui kehtestatakse määruse (EL) nr 305/2011 kohaselt olmeveega kokku puutuvate ehitustoodete ühtlustatud tehnilised kirjeldused. Kõnealune määrus võimaldab töötada välja Euroopa standardid olmeveega kokku puutuvate ehitustoodete hindamismeetodite ühtlustamiseks ning põhiomaduste toimivustasemega seotud piirtasemed ja klassid. Selleks
  on
  2017. aasta standardimise töökavasse

   (19)

  lisatud standardimistaotlus, millega nõutakse konkreetselt määruse (EL) nr 305/2011 kohaste
  olmeveega kokku puutuvate
  ehitustoodete
  ja
  -materjalide hügieeni- ning ohutusnõuete standardimist, ning standard kavatsetakse välja anda 2018. aastaks. Harmoniseeritud standardi avaldamisega Euroopa
  Liidu
  Teatajas luuakse alus teadlike otsuste tegemiseks seoses olmeveega kokku puutuvate ohutute ehitustoodete turule laskmise ja turul kättesaadavaks tegemisega
  . Seepärast tuleks
  välja jätta olmeveega kokku puutuvaid seadmeid
  ja
  materjale käsitlevad sätted, mis asendatakse osaliselt kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamist käsitlevate sätetega
  ,
  mida täiendavad määrusel (EL) nr 305/2011 põhinevad asjaomased harmoniseeritud standardid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Töötlemise, seadmete ja materjalide kvaliteedi tagamist käsitlevate direktiivi 98/83/EÜ sätetega ei õnnestunud kõrvaldada siseturu takistusi seoses olmeveega kokku puutuvate ehitustoodete vaba ringlusega. Tooteid kiidetakse endiselt heaks riigi tasandil ning liikmesriikides kohaldatakse eri nõudeid. See teeb toodete kogu liidus turustamise tootjate jaoks keeruliseks ja kulukaks.
  Tehnilised tõkked on võimalik tulemuslikult kõrvaldada üksnes juhul, kui kehtestatakse määruse (EL) nr 305/2011 kohaselt olmeveega kokku puutuvate ehitustoodete ühtlustatud tehnilised kirjeldused. Kõnealune määrus võimaldab töötada välja Euroopa standardid olmeveega kokku puutuvate ehitustoodete hindamismeetodite ühtlustamiseks ning põhiomaduste toimivustasemega seotud piirtasemed ja klassid. Selleks
  on
  2017. aasta standardimise töökavasse

   (19)

  lisatud standardimistaotlus, millega nõutakse konkreetselt määruse (EL) nr 305/2011 kohaste
  olmeveega kokku puutuvate
  ehitustoodete
  ja
  -materjalide hügieeni- ning ohutusnõuete standardimist, ning standard kavatsetakse välja anda 2018. aastaks. Harmoniseeritud standardi avaldamisega Euroopa
  Liidu
  Teatajas luuakse alus teadlike otsuste tegemiseks seoses olmeveega kokku puutuvate ohutute ehitustoodete turule laskmise ja turul kättesaadavaks tegemisega
  . Seepärast tuleks
  välja jätta olmeveega kokku puutuvaid seadmeid
  ja
  materjale käsitlevad sätted, mis asendatakse osaliselt kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamist käsitlevate sätetega
  ,
  mida täiendavad määrusel (EL) nr 305/2011 põhinevad asjaomased harmoniseeritud standardid
  .

| (12) | Töötlemise, seadmete ja materjalide kvaliteedi tagamist käsitlevate direktiivi 98/83/EÜ sätetega ei õnnestunud kõrvaldada siseturu takistusi seoses olmeveega kokku puutuvate ehitustoodete vaba ringlusega
  ega inimeste tervise piisava kaitsega
  . Tooteid kiidetakse endiselt heaks riigi tasandil ning liikmesriikides kohaldatakse eri nõudeid. See teeb toodete kogu liidus turustamise tootjate jaoks keeruliseks ja kulukaks.
  Sellise olukorra
  on
  põhjustanud asjaolu
  ,
  et puuduvad Euroopa tasandi minimaalsed hügieeninõuded kõikidele
  olmeveega kokku
  puutuvatele toodetele ja materjalidele, mis on vajalik liikmesriikide vahelise täieliku vastastikuse tunnustamise saavutamiseks. Tehnilised tõkked
  on
  võimalik tulemuslikult kõrvaldada ning kõikide
  olmeveega kokku puutuvate
  toodete
  ja
  materjalide vastavus liidu tasandil tagada üksnes juhul, kui kehtestatakse
  liidu
  tasandi minimaalsed kvaliteedinõuded
  .
  Seepärast tuleks neid sätteid tugevdada selliste toodete ja materjalide ühtlustamismenetluse abil. Sealjuures tuleks eeskuju võtta kogemustest ja edusammudest mitmes liikmesriigis
  ,
  kes on aastaid teinud üheskoos tööd õigusnormide lähendamiseks
  . |
| --- | --- |

(12)

Töötlemise, seadmete ja materjalide kvaliteedi tagamist käsitlevate direktiivi 98/83/EÜ sätetega ei õnnestunud kõrvaldada siseturu takistusi seoses olmeveega kokku puutuvate ehitustoodete vaba ringlusega
  ega inimeste tervise piisava kaitsega
  . Tooteid kiidetakse endiselt heaks riigi tasandil ning liikmesriikides kohaldatakse eri nõudeid. See teeb toodete kogu liidus turustamise tootjate jaoks keeruliseks ja kulukaks.
  Sellise olukorra
  on
  põhjustanud asjaolu
  ,
  et puuduvad Euroopa tasandi minimaalsed hügieeninõuded kõikidele
  olmeveega kokku
  puutuvatele toodetele ja materjalidele, mis on vajalik liikmesriikide vahelise täieliku vastastikuse tunnustamise saavutamiseks. Tehnilised tõkked
  on
  võimalik tulemuslikult kõrvaldada ning kõikide
  olmeveega kokku puutuvate
  toodete
  ja
  materjalide vastavus liidu tasandil tagada üksnes juhul, kui kehtestatakse
  liidu
  tasandi minimaalsed kvaliteedinõuded
  .
  Seepärast tuleks neid sätteid tugevdada selliste toodete ja materjalide ühtlustamismenetluse abil. Sealjuures tuleks eeskuju võtta kogemustest ja edusammudest mitmes liikmesriigis
  ,
  kes on aastaid teinud üheskoos tööd õigusnormide lähendamiseks
  .

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | iga liikmesriik peaks tagama seireprogrammide koostamise, et kontrollida olmevee vastavust käesoleva direktiivi nõuetele. Suurema osa käesoleva direktiivi kohasest seirest teevad veekäitlejad. Veekäitlejatele tuleks võimaldada teatavat paindlikkust seoses parameetritega, mille üle nad veevarustusriski hindamisel seiret teostavad. Kui parameetrit ei ilmne, peaks veekäitlejatel olema võimalik vähendada seire sagedust või loobuda asjaomase parameetri seirest täielikult. Veevarustusriski hindamist tuleks kohaldada enamiku parameetrite puhul. Siiski tuleks rea põhiparameetrite suhtes alati kohaldada teatava miinimumsagedusega seiret. Käesolevas direktiivis sätestatakse seiresagedus eelkõige vastavuskontrolli eesmärgil ja operatiivseiret käsitlevaid sätteid on vähe. Veekäitlejate äranägemisel võib olla vajalik täiendav operatiivseire, et tagada vee nõuetekohane töötlemine. Sellega seoses võivad veekäitlejad juhinduda WHO suunistest ja veeohutuskavasid käsitlevast käsiraamatust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

iga liikmesriik peaks tagama seireprogrammide koostamise, et kontrollida olmevee vastavust käesoleva direktiivi nõuetele. Suurema osa käesoleva direktiivi kohasest seirest teevad veekäitlejad. Veekäitlejatele tuleks võimaldada teatavat paindlikkust seoses parameetritega, mille üle nad veevarustusriski hindamisel seiret teostavad. Kui parameetrit ei ilmne, peaks veekäitlejatel olema võimalik vähendada seire sagedust või loobuda asjaomase parameetri seirest täielikult. Veevarustusriski hindamist tuleks kohaldada enamiku parameetrite puhul. Siiski tuleks rea põhiparameetrite suhtes alati kohaldada teatava miinimumsagedusega seiret. Käesolevas direktiivis sätestatakse seiresagedus eelkõige vastavuskontrolli eesmärgil ja operatiivseiret käsitlevaid sätteid on vähe. Veekäitlejate äranägemisel võib olla vajalik täiendav operatiivseire, et tagada vee nõuetekohane töötlemine. Sellega seoses võivad veekäitlejad juhinduda WHO suunistest ja veeohutuskavasid käsitlevast käsiraamatust.

| (13) | Iga liikmesriik peaks tagama seireprogrammide koostamise, et kontrollida olmevee vastavust käesoleva direktiivi nõuetele. Suurema osa käesoleva direktiivi kohasest seirest teevad veekäitlejad
  , kuid vajaduse korral peaksid liikmesriigid selgitama, millisele pädevale asutusele kehtivad käesoleva direktiivi ülevõtmisest tulenevad kohustused
  . Veekäitlejatele tuleks võimaldada teatavat paindlikkust seoses parameetritega, mille üle nad veevarustusriski hindamisel seiret teostavad. Kui parameetrit ei ilmne, peaks veekäitlejatel olema võimalik vähendada seire sagedust või loobuda asjaomase parameetri seirest täielikult. Veevarustusriski hindamist tuleks kohaldada enamiku parameetrite puhul. Siiski tuleks rea põhiparameetrite suhtes alati kohaldada teatava miinimumsagedusega seiret. Käesolevas direktiivis sätestatakse seiresagedus eelkõige vastavuskontrolli eesmärgil ja operatiivseiret käsitlevaid sätteid on vähe. Veekäitlejate äranägemisel võib olla vajalik täiendav operatiivseire, et tagada vee nõuetekohane töötlemine. Sellega seoses võivad veekäitlejad juhinduda WHO suunistest ja veeohutuskavasid käsitlevast käsiraamatust. |
| --- | --- |

(13)

Iga liikmesriik peaks tagama seireprogrammide koostamise, et kontrollida olmevee vastavust käesoleva direktiivi nõuetele. Suurema osa käesoleva direktiivi kohasest seirest teevad veekäitlejad
  , kuid vajaduse korral peaksid liikmesriigid selgitama, millisele pädevale asutusele kehtivad käesoleva direktiivi ülevõtmisest tulenevad kohustused
  . Veekäitlejatele tuleks võimaldada teatavat paindlikkust seoses parameetritega, mille üle nad veevarustusriski hindamisel seiret teostavad. Kui parameetrit ei ilmne, peaks veekäitlejatel olema võimalik vähendada seire sagedust või loobuda asjaomase parameetri seirest täielikult. Veevarustusriski hindamist tuleks kohaldada enamiku parameetrite puhul. Siiski tuleks rea põhiparameetrite suhtes alati kohaldada teatava miinimumsagedusega seiret. Käesolevas direktiivis sätestatakse seiresagedus eelkõige vastavuskontrolli eesmärgil ja operatiivseiret käsitlevaid sätteid on vähe. Veekäitlejate äranägemisel võib olla vajalik täiendav operatiivseire, et tagada vee nõuetekohane töötlemine. Sellega seoses võivad veekäitlejad juhinduda WHO suunistest ja veeohutuskavasid käsitlevast käsiraamatust.

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Riskipõhise käsitluse peaksid
  järk-järgult
  kasutusele võtma kõik veekäitlejad, sealhulgas väikesed veekäitlejad, arvestades et direktiivi 98/83/EÜ hindamise tulemusena selgus, et just viimastel esines riskipõhise käsitluse rakendamisel puudusi, mis olid kohati seotud tarbetute seiretoimingute kulukusega. Riskipõhise käsitluse rakendamisel tuleks arvesse võtta
  turvalisusega
  seotud
  küsimusi
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Riskipõhise käsitluse peaksid
  järk-järgult
  kasutusele võtma kõik veekäitlejad, sealhulgas väikesed veekäitlejad, arvestades et direktiivi 98/83/EÜ hindamise tulemusena selgus, et just viimastel esines riskipõhise käsitluse rakendamisel puudusi, mis olid kohati seotud tarbetute seiretoimingute kulukusega. Riskipõhise käsitluse rakendamisel tuleks arvesse võtta
  turvalisusega
  seotud
  küsimusi
  .

| (14) | Riskipõhise käsitluse peaksid kasutusele võtma kõik veekäitlejad, sealhulgas
  väga väikesed,
  väikesed
  ja keskmise suurusega
  veekäitlejad, arvestades et direktiivi 98/83/EÜ hindamise tulemusena selgus, et just viimastel esines riskipõhise käsitluse rakendamisel puudusi, mis olid kohati seotud tarbetute seiretoimingute kulukusega
  , seejuures peaks olema võimalik lubada erandite tegemist väga väikestele käitlejatele
  . Riskipõhise käsitluse rakendamisel tuleks arvesse võtta
  turvalisuse ja põhimõttega „saastaja maksab“
  seotud
  kaalutlusi
  .
  Väiksemate käitlejate puhul peaks pädev asutus seiretegevust toetama eksperditoe pakkumise kaudu. |
| --- | --- |

(14)

Riskipõhise käsitluse peaksid kasutusele võtma kõik veekäitlejad, sealhulgas
  väga väikesed,
  väikesed
  ja keskmise suurusega
  veekäitlejad, arvestades et direktiivi 98/83/EÜ hindamise tulemusena selgus, et just viimastel esines riskipõhise käsitluse rakendamisel puudusi, mis olid kohati seotud tarbetute seiretoimingute kulukusega
  , seejuures peaks olema võimalik lubada erandite tegemist väga väikestele käitlejatele
  . Riskipõhise käsitluse rakendamisel tuleks arvesse võtta
  turvalisuse ja põhimõttega „saastaja maksab“
  seotud
  kaalutlusi
  .
  Väiksemate käitlejate puhul peaks pädev asutus seiretegevust toetama eksperditoe pakkumise kaudu.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14a) | Selleks et pakkuda rahvatervise tugevaimat kaitset, peaksid liikmesriigid tagama riskipõhise käsitluse kohaldamisel vastutuse selge ja tasakaalustatud jagamise kooskõlas riikliku institutsioonilise ja õigusraamistikuga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14a)

Selleks et pakkuda rahvatervise tugevaimat kaitset, peaksid liikmesriigid tagama riskipõhise käsitluse kohaldamisel vastutuse selge ja tasakaalustatud jagamise kooskõlas riikliku institutsioonilise ja õigusraamistikuga.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Käesoleva direktiiviga kehtestatud standarditele mittevastavuse korral peaks asjaomane liikmesriik viivitamata välja uurima selle põhjuse ning võtma niipea kui võimalik vajalikke parandusmeetmeid veekvaliteedi taastamiseks. Olukordades, kus veevarustus kujutab potentsiaalset ohtu inimeste tervisele, tuleks sellise veega varustamine keelata ja selle kasutamist piirata
  . Lisaks on oluline selgitada
  ,
  et liikmesriigid
  peaksid mikrobioloogiliste ja keemiliste parameetritega seotud väärtuste miinimumnõuete
  täitmatajätmist automaatselt käsitama potentsiaalse ohuna
  inimeste tervisele. Kui olmevee kvaliteedi taastamiseks on vajalikud parandusmeetmed, eelistatakse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 191 lõikele 2 meetmeid, mis likvideerivad probleemi põhjuse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Käesoleva direktiiviga kehtestatud standarditele mittevastavuse korral peaks asjaomane liikmesriik viivitamata välja uurima selle põhjuse ning võtma niipea kui võimalik vajalikke parandusmeetmeid veekvaliteedi taastamiseks. Olukordades, kus veevarustus kujutab potentsiaalset ohtu inimeste tervisele, tuleks sellise veega varustamine keelata ja selle kasutamist piirata
  . Lisaks on oluline selgitada
  ,
  et liikmesriigid
  peaksid mikrobioloogiliste ja keemiliste parameetritega seotud väärtuste miinimumnõuete
  täitmatajätmist automaatselt käsitama potentsiaalse ohuna
  inimeste tervisele. Kui olmevee kvaliteedi taastamiseks on vajalikud parandusmeetmed, eelistatakse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 191 lõikele 2 meetmeid, mis likvideerivad probleemi põhjuse.

| (15) | Käesoleva direktiiviga kehtestatud standarditele mittevastavuse korral peaks asjaomane liikmesriik viivitamata välja uurima selle põhjuse ning võtma niipea kui võimalik vajalikke parandusmeetmeid veekvaliteedi taastamiseks. Olukordades, kus veevarustus kujutab potentsiaalset ohtu inimeste tervisele, tuleks sellise veega varustamine keelata ja selle kasutamist piirata
  ning kodanikke, keda see võib mõjutada
  ,
  tuleks nõuetekohaselt teavitada. Lisaks
  peaksid
  liikmesriigid
  mikrobioloogiliste ja keemiliste parameetritega seotud väärtuste miinimumnõuete
  täitmata jätmise korral kindlaks tegema, kas väärtuste ületamine kujutab endast potentsiaalset ohtu
  inimeste tervisele
  või mitte
  .
  Selleks peavad liikmesriigid võtma eelkõige arvesse miinimumnõuete ületamise taset ja asjaomase parameetri liiki.
  Kui olmevee kvaliteedi taastamiseks on vajalikud parandusmeetmed, eelistatakse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 191 lõikele 2 meetmeid, mis likvideerivad probleemi põhjuse. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva direktiiviga kehtestatud standarditele mittevastavuse korral peaks asjaomane liikmesriik viivitamata välja uurima selle põhjuse ning võtma niipea kui võimalik vajalikke parandusmeetmeid veekvaliteedi taastamiseks. Olukordades, kus veevarustus kujutab potentsiaalset ohtu inimeste tervisele, tuleks sellise veega varustamine keelata ja selle kasutamist piirata
  ning kodanikke, keda see võib mõjutada
  ,
  tuleks nõuetekohaselt teavitada. Lisaks
  peaksid
  liikmesriigid
  mikrobioloogiliste ja keemiliste parameetritega seotud väärtuste miinimumnõuete
  täitmata jätmise korral kindlaks tegema, kas väärtuste ületamine kujutab endast potentsiaalset ohtu
  inimeste tervisele
  või mitte
  .
  Selleks peavad liikmesriigid võtma eelkõige arvesse miinimumnõuete ületamise taset ja asjaomase parameetri liiki.
  Kui olmevee kvaliteedi taastamiseks on vajalikud parandusmeetmed, eelistatakse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 191 lõikele 2 meetmeid, mis likvideerivad probleemi põhjuse.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Oluline on hoida ära olukordi, kus saastatud vesi võib kahjustada inimeste tervist. Seepärast tuleks sellise veega varustamine keelata või selle kasutamist piirata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Oluline on hoida ära olukordi, kus saastatud vesi võib kahjustada inimeste tervist. Seepärast tuleks sellise veega varustamine keelata või selle kasutamist piirata.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Liikmesriikidel
  ei tohiks enam lubada
  käesolevast direktiivist erandeid
  teha
  . Erandeid kasutati esialgu selleks, et võimaldada liikmesriikidel kuni üheksa aasta jooksul kõrvaldada mittevastavused parameetrite väärtustele.
  Selgus, et
  see menetlus
  oli koormav nii
  liikmesriikidele
  kui ka komisjonile
  .
  Lisaks kaasnes eranditega
  teatavatel juhtudel parandusmeetmete edasilükkumine, sest erandi tegemise võimalust käsitati üleminekuperioodina.
  Seega tuleks erandeid käsitlev säte välja jätta. Inimeste tervise kaitseks tuleks parameetrite väärtuste ületamise korral kohaldada parandusmeetmetega seotud sätteid kohe ning erandi
  tegemise
  võimalust
  ei
  tohiks olla
  . Direktiivi 98/83/EÜ artikli 9 kohaselt liikmesriikidele tehtud erandeid, mis käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeval endiselt kehtivad, tuleks
  siiski
  kohaldada
  kuni
  erandi
  kehtivuse lõpuni, kuid neid ei tohiks pikendada
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Liikmesriikidel
  ei tohiks enam lubada
  käesolevast direktiivist erandeid
  teha
  . Erandeid kasutati esialgu selleks, et võimaldada liikmesriikidel kuni üheksa aasta jooksul kõrvaldada mittevastavused parameetrite väärtustele.
  Selgus, et
  see menetlus
  oli koormav nii
  liikmesriikidele
  kui ka komisjonile
  .
  Lisaks kaasnes eranditega
  teatavatel juhtudel parandusmeetmete edasilükkumine, sest erandi tegemise võimalust käsitati üleminekuperioodina.
  Seega tuleks erandeid käsitlev säte välja jätta. Inimeste tervise kaitseks tuleks parameetrite väärtuste ületamise korral kohaldada parandusmeetmetega seotud sätteid kohe ning erandi
  tegemise
  võimalust
  ei
  tohiks olla
  . Direktiivi 98/83/EÜ artikli 9 kohaselt liikmesriikidele tehtud erandeid, mis käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeval endiselt kehtivad, tuleks
  siiski
  kohaldada
  kuni
  erandi
  kehtivuse lõpuni, kuid neid ei tohiks pikendada
  .

| (16) | Liikmesriikidel
  peaks olema lubatud teha
  käesolevast direktiivist erandeid. Erandeid kasutati esialgu selleks, et võimaldada liikmesriikidel kuni üheksa aasta jooksul kõrvaldada mittevastavused parameetrite väärtustele. See menetlus
  on osutunud
  liikmesriikidele
  direktiivi eesmärkide täitmisel kasulikuks
  .
  Siiski tuleb märkida, et
  teatavatel juhtudel
  kaasnes selle menetlusega
  parandusmeetmete edasilükkumine, sest erandi tegemise võimalust käsitati
  mõnikord
  üleminekuperioodina.
  Siiski, võttes arvesse ühelt poolt käesolevas direktiivis kavandatavate kvaliteediparameetrite rangemaks muutmist ning teiselt poolt üha sagedasemat uute saasteainete avastamist, mis nõuab ulatuslikemaid hindamis-, seire- ja juhtimismeetmeid, on vaja säilitada nendele uutele tingimustele vastav erandite tegemise kord, juhul kui need ei kujuta endast võimalikku ohtu inimeste tervisele ning olmeveevarustust asjaomases piirkonnas ei ole muude mõistlike abinõudega võimalik säilitada. Seega tuleks direktiivi 98/83/EÜ erandeid käsitlevat sätet muuta nii, et tagada võimalikult kiiresti ja tõhusalt liikmesriikide vastavus käesoleva direktiivi nõuetele
  . Direktiivi 98/83/EÜ artikli 9 kohaselt liikmesriikidele tehtud erandeid, mis käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeval endiselt kehtivad, tuleks kohaldada
  jätkuvalt vastavalt
  erandi
  tegemise ajal kehtinud sätetega ette nähtud korrale
  . |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriikidel
  peaks olema lubatud teha
  käesolevast direktiivist erandeid. Erandeid kasutati esialgu selleks, et võimaldada liikmesriikidel kuni üheksa aasta jooksul kõrvaldada mittevastavused parameetrite väärtustele. See menetlus
  on osutunud
  liikmesriikidele
  direktiivi eesmärkide täitmisel kasulikuks
  .
  Siiski tuleb märkida, et
  teatavatel juhtudel
  kaasnes selle menetlusega
  parandusmeetmete edasilükkumine, sest erandi tegemise võimalust käsitati
  mõnikord
  üleminekuperioodina.
  Siiski, võttes arvesse ühelt poolt käesolevas direktiivis kavandatavate kvaliteediparameetrite rangemaks muutmist ning teiselt poolt üha sagedasemat uute saasteainete avastamist, mis nõuab ulatuslikemaid hindamis-, seire- ja juhtimismeetmeid, on vaja säilitada nendele uutele tingimustele vastav erandite tegemise kord, juhul kui need ei kujuta endast võimalikku ohtu inimeste tervisele ning olmeveevarustust asjaomases piirkonnas ei ole muude mõistlike abinõudega võimalik säilitada. Seega tuleks direktiivi 98/83/EÜ erandeid käsitlevat sätet muuta nii, et tagada võimalikult kiiresti ja tõhusalt liikmesriikide vastavus käesoleva direktiivi nõuetele
  . Direktiivi 98/83/EÜ artikli 9 kohaselt liikmesriikidele tehtud erandeid, mis käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeval endiselt kehtivad, tuleks kohaldada
  jätkuvalt vastavalt
  erandi
  tegemise ajal kehtinud sätetega ette nähtud korrale
  .

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Vastavalt WHO soovitustele kutsus komisjon oma 2014. aasta vastuses (20) Euroopa kodanikualgatusele „Right2Water“ liikmesriike üles tagama kõigile elanikele juurdepääsu minimaalsele veevarustusele. Samuti kohustus komisjon parandama „keskkonnapoliitika [...] kaudu jätkuvalt kogu elanikkonna juurdepääsu puhtale joogiveele“ (21). See on kooskõlas ÜRO kestliku arengu 6. eesmärgiga ja sellega seotud sihiga „tagada kõikidele inimestele üldine ja õiglane juurdepääs ohutule ja taskukohasele joogiveele“. Õiglase juurdepääsu mõiste hõlmab mitmesuguseid aspekte, näiteks kättesaadavust (nt selle piiratus geograafilistel põhjustel, taristu puudumise tõttu või teatavate elanikkonna osade konkreetsete olude tõttu), kvaliteeti, vastuvõetavust ja taskukohasust. Seoses vee taskukohasusega on oluline meenutada, et
  direktiiviga
  2000/60/EÜ sätestatud kulude katmise põhimõttest lähtuvaid veetariife kehtestades
  võivad liikmesriigid võtta
  arvesse elanikkonna majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste erinevusi ja seepärast rakendada sotsiaaltariife või võtta meetmeid sotsiaalmajanduslikult halvas olukorras elanikkonnarühmade kaitsmiseks. Käesolevas direktiivis käsitletakse eelkõige neid veele juurdepääsu aspekte, mis on seotud kvaliteedi ja kättesaadavusega. Nende aspektide käsitlemiseks ja osana vastusest Euroopa kodanikualgatusele ning selleks, et aidata rakendada Euroopa sotsiaalõiguste samba 20. põhimõtet, (22) mille kohaselt „igaühel on õigus saada juurdepääs kvaliteetsetele esmatähtsatele teenustele, sealhulgas vesi“, tuleks liikmesriikidele panna kohustus lahendada vee kättesaadavusega seotud probleemid riigi tasandil, kuid samas tuleks neile jätta teatav
  vabadus
  otsustada, milliseid meetmeid täpselt rakendatakse. Kõnealuste probleemide lahendamiseks võib kasutada meetmeid, millega parandatakse olmevee üldist kättesaadavust näiteks linnades vabalt juurdepääsetavate veevõtukohtade rajamise ning olmevee kasutamise edendamise teel, mis hõlmab olmevee tasuta pakkumist üldkasutatavates hoonetes ja
  restoranides
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Vastavalt WHO soovitustele kutsus komisjon oma 2014. aasta vastuses (20) Euroopa kodanikualgatusele „Right2Water“ liikmesriike üles tagama kõigile elanikele juurdepääsu minimaalsele veevarustusele. Samuti kohustus komisjon parandama „keskkonnapoliitika [...] kaudu jätkuvalt kogu elanikkonna juurdepääsu puhtale joogiveele“ (21). See on kooskõlas ÜRO kestliku arengu 6. eesmärgiga ja sellega seotud sihiga „tagada kõikidele inimestele üldine ja õiglane juurdepääs ohutule ja taskukohasele joogiveele“. Õiglase juurdepääsu mõiste hõlmab mitmesuguseid aspekte, näiteks kättesaadavust (nt selle piiratus geograafilistel põhjustel, taristu puudumise tõttu või teatavate elanikkonna osade konkreetsete olude tõttu), kvaliteeti, vastuvõetavust ja taskukohasust. Seoses vee taskukohasusega on oluline meenutada, et
  direktiiviga
  2000/60/EÜ sätestatud kulude katmise põhimõttest lähtuvaid veetariife kehtestades
  võivad liikmesriigid võtta
  arvesse elanikkonna majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste erinevusi ja seepärast rakendada sotsiaaltariife või võtta meetmeid sotsiaalmajanduslikult halvas olukorras elanikkonnarühmade kaitsmiseks. Käesolevas direktiivis käsitletakse eelkõige neid veele juurdepääsu aspekte, mis on seotud kvaliteedi ja kättesaadavusega. Nende aspektide käsitlemiseks ja osana vastusest Euroopa kodanikualgatusele ning selleks, et aidata rakendada Euroopa sotsiaalõiguste samba 20. põhimõtet, (22) mille kohaselt „igaühel on õigus saada juurdepääs kvaliteetsetele esmatähtsatele teenustele, sealhulgas vesi“, tuleks liikmesriikidele panna kohustus lahendada vee kättesaadavusega seotud probleemid riigi tasandil, kuid samas tuleks neile jätta teatav
  vabadus
  otsustada, milliseid meetmeid täpselt rakendatakse. Kõnealuste probleemide lahendamiseks võib kasutada meetmeid, millega parandatakse olmevee üldist kättesaadavust näiteks linnades vabalt juurdepääsetavate veevõtukohtade rajamise ning olmevee kasutamise edendamise teel, mis hõlmab olmevee tasuta pakkumist üldkasutatavates hoonetes ja
  restoranides
  .

| (17) | Vastavalt WHO soovitustele kutsus komisjon oma 2014. aasta vastuses (20) Euroopa kodanikualgatusele „Right2Water“ liikmesriike üles tagama kõigile elanikele juurdepääsu minimaalsele veevarustusele. Samuti kohustus komisjon parandama „keskkonnapoliitika [...] kaudu jätkuvalt kogu elanikkonna juurdepääsu puhtale joogiveele“ (21).
  See on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 1 ja 2.
  See on
  samuti
  kooskõlas ÜRO kestliku arengu 6. eesmärgiga ja sellega seotud sihiga „tagada kõikidele inimestele üldine ja õiglane juurdepääs ohutule ja taskukohasele joogiveele“. Õiglase juurdepääsu mõiste hõlmab mitmesuguseid aspekte, näiteks kättesaadavust (nt selle piiratus geograafilistel põhjustel, taristu puudumise tõttu või teatavate elanikkonna osade konkreetsete olude tõttu), kvaliteeti, vastuvõetavust ja taskukohasust. Seoses vee taskukohasusega on oluline meenutada, et
  piiramata direktiivi
  2000/60/EÜ
  artikli 9 lõike 4 kohaldamist, võivad liikmesriigid võtta kõnealuses direktiivis
  sätestatud kulude katmise põhimõttest lähtuvaid veetariife kehtestades arvesse elanikkonna majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste erinevusi ja seepärast rakendada sotsiaaltariife või võtta meetmeid sotsiaalmajanduslikult halvas olukorras elanikkonnarühmade kaitsmiseks. Käesolevas direktiivis käsitletakse eelkõige neid veele juurdepääsu aspekte, mis on seotud kvaliteedi ja kättesaadavusega. Nende aspektide käsitlemiseks ja osana vastusest Euroopa kodanikualgatusele ning selleks, et aidata rakendada Euroopa sotsiaalõiguste samba 20. põhimõtet (22), mille kohaselt „igaühel on õigus saada juurdepääs kvaliteetsetele esmatähtsatele teenustele, sealhulgas vesi“, tuleks liikmesriikidele panna kohustus lahendada
  taskukohase
  vee kättesaadavusega seotud probleemid riigi tasandil, kuid samas tuleks neile jätta teatav
  kaalutlusruum
  otsustada, milliseid meetmeid täpselt rakendatakse. Kõnealuste probleemide lahendamiseks võib kasutada meetmeid, millega parandatakse olmevee üldist kättesaadavust, näiteks
  vältides rahvatervise seisukohast põhjendamatut kvaliteedinõuete karmistamist, mis tõstaks vee hinda kodanike jaoks, ning
  linnades vabalt juurdepääsetavate veevõtukohtade rajamise ning olmevee kasutamise edendamise teel, mis hõlmab olmevee tasuta pakkumist üldkasutatavates hoonetes
  , restoranides, ostu-
  ja
  vaba aja veetmise keskustes, samuti transiidipunktides ja rahvarohketest kohtades, nagu raudtee- ja lennujaamad. Liikmesriikidel peaks olema õigus määrata selliste vahendite õige valik kindlaks oma riigi eripära arvesse võttes. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt WHO soovitustele kutsus komisjon oma 2014. aasta vastuses (20) Euroopa kodanikualgatusele „Right2Water“ liikmesriike üles tagama kõigile elanikele juurdepääsu minimaalsele veevarustusele. Samuti kohustus komisjon parandama „keskkonnapoliitika [...] kaudu jätkuvalt kogu elanikkonna juurdepääsu puhtale joogiveele“ (21).
  See on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 1 ja 2.
  See on
  samuti
  kooskõlas ÜRO kestliku arengu 6. eesmärgiga ja sellega seotud sihiga „tagada kõikidele inimestele üldine ja õiglane juurdepääs ohutule ja taskukohasele joogiveele“. Õiglase juurdepääsu mõiste hõlmab mitmesuguseid aspekte, näiteks kättesaadavust (nt selle piiratus geograafilistel põhjustel, taristu puudumise tõttu või teatavate elanikkonna osade konkreetsete olude tõttu), kvaliteeti, vastuvõetavust ja taskukohasust. Seoses vee taskukohasusega on oluline meenutada, et
  piiramata direktiivi
  2000/60/EÜ
  artikli 9 lõike 4 kohaldamist, võivad liikmesriigid võtta kõnealuses direktiivis
  sätestatud kulude katmise põhimõttest lähtuvaid veetariife kehtestades arvesse elanikkonna majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste erinevusi ja seepärast rakendada sotsiaaltariife või võtta meetmeid sotsiaalmajanduslikult halvas olukorras elanikkonnarühmade kaitsmiseks. Käesolevas direktiivis käsitletakse eelkõige neid veele juurdepääsu aspekte, mis on seotud kvaliteedi ja kättesaadavusega. Nende aspektide käsitlemiseks ja osana vastusest Euroopa kodanikualgatusele ning selleks, et aidata rakendada Euroopa sotsiaalõiguste samba 20. põhimõtet (22), mille kohaselt „igaühel on õigus saada juurdepääs kvaliteetsetele esmatähtsatele teenustele, sealhulgas vesi“, tuleks liikmesriikidele panna kohustus lahendada
  taskukohase
  vee kättesaadavusega seotud probleemid riigi tasandil, kuid samas tuleks neile jätta teatav
  kaalutlusruum
  otsustada, milliseid meetmeid täpselt rakendatakse. Kõnealuste probleemide lahendamiseks võib kasutada meetmeid, millega parandatakse olmevee üldist kättesaadavust, näiteks
  vältides rahvatervise seisukohast põhjendamatut kvaliteedinõuete karmistamist, mis tõstaks vee hinda kodanike jaoks, ning
  linnades vabalt juurdepääsetavate veevõtukohtade rajamise ning olmevee kasutamise edendamise teel, mis hõlmab olmevee tasuta pakkumist üldkasutatavates hoonetes
  , restoranides, ostu-
  ja
  vaba aja veetmise keskustes, samuti transiidipunktides ja rahvarohketest kohtades, nagu raudtee- ja lennujaamad. Liikmesriikidel peaks olema õigus määrata selliste vahendite õige valik kindlaks oma riigi eripära arvesse võttes.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Euroopa Parlament nõudis resolutsioonis Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ järelmeetmete kohta, (23) et „liikmesriigid peaksid pöörama erilist tähelepanu ühiskonna haavatavate rühmade vajadustele“ (24). Samuti teadvustati komisjoni aruandes romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku rakendamise kohta (25) ja nõukogu soovituses romade tõhusaks integratsiooniks liikmesriikides võetavate meetmete kohta (26) selliste vähemuskultuuride nagu romad
  , sintid,
  travellerid
  , kaaled ja gens du voyage
  eriolukorda, sõltumata sellest, kas nad on paiksed või mitte, eelkõige nende puudulikku juurdepääsu veele. Üldist konteksti silmas pidades on asjakohane, et liikmesriigid pööravad erilist tähelepanu haavatavatele ja tõrjutud rühmadele, võttes vajalikke meetmeid tagamaks nende rühmade juurdepääsu veele. Ilma et see piiraks liikmesriikide õigust kõnealuseid rühmi kindlaks määrata, peaks selliste rühmade hulka kuuluma vähemalt põgenikud, rändrahvaste kogukonnad, kodutud ja sellised vähemuskultuurid nagu romad
  , sintid,
  travellerid
  , kaaled ja gens du voyage
  , sõltumata sellest, kas nad on paiksed või mitte. Sellised juurdepääsu tagamise meetmed, mille üle otsustavad liikmesriigid, võivad hõlmata näiteks alternatiivsete veevarustussüsteemide (individuaalsete veepuhastusseadmete) pakkumist, vee pakkumist paaksõidukitest (veokid ja tsisternid) ning laagritele vajaliku taristu loomist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Euroopa Parlament nõudis resolutsioonis Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ järelmeetmete kohta, (23) et „liikmesriigid peaksid pöörama erilist tähelepanu ühiskonna haavatavate rühmade vajadustele“ (24). Samuti teadvustati komisjoni aruandes romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku rakendamise kohta (25) ja nõukogu soovituses romade tõhusaks integratsiooniks liikmesriikides võetavate meetmete kohta (26) selliste vähemuskultuuride nagu romad
  , sintid,
  travellerid
  , kaaled ja gens du voyage
  eriolukorda, sõltumata sellest, kas nad on paiksed või mitte, eelkõige nende puudulikku juurdepääsu veele. Üldist konteksti silmas pidades on asjakohane, et liikmesriigid pööravad erilist tähelepanu haavatavatele ja tõrjutud rühmadele, võttes vajalikke meetmeid tagamaks nende rühmade juurdepääsu veele. Ilma et see piiraks liikmesriikide õigust kõnealuseid rühmi kindlaks määrata, peaks selliste rühmade hulka kuuluma vähemalt põgenikud, rändrahvaste kogukonnad, kodutud ja sellised vähemuskultuurid nagu romad
  , sintid,
  travellerid
  , kaaled ja gens du voyage
  , sõltumata sellest, kas nad on paiksed või mitte. Sellised juurdepääsu tagamise meetmed, mille üle otsustavad liikmesriigid, võivad hõlmata näiteks alternatiivsete veevarustussüsteemide (individuaalsete veepuhastusseadmete) pakkumist, vee pakkumist paaksõidukitest (veokid ja tsisternid) ning laagritele vajaliku taristu loomist.

| (18) | Euroopa Parlament nõudis resolutsioonis Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ järelmeetmete kohta, (23) et „liikmesriigid peaksid pöörama erilist tähelepanu ühiskonna haavatavate rühmade vajadustele“ (24). Samuti teadvustati komisjoni aruandes romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku rakendamise kohta (25) ja nõukogu soovituses romade tõhusaks integratsiooniks liikmesriikides võetavate meetmete kohta (26) selliste vähemuskultuuride nagu romad
  ja
  travellerid eriolukorda, sõltumata sellest, kas nad on paiksed või mitte, eelkõige nende puudulikku juurdepääsu veele. Üldist konteksti silmas pidades on asjakohane, et liikmesriigid pööravad erilist tähelepanu haavatavatele ja tõrjutud rühmadele, võttes vajalikke meetmeid tagamaks nende rühmade juurdepääsu veele.
  Võttes arvesse direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 9 sätestatud veega seotud kulude katmise põhimõtet, peaksid liikmesriigid täiustama kaitsetute ja tõrjutud rühmade juurdepääsu veele, ohustamata samas kvaliteetse ja kõikide jaoks taskukohase veega varustamist.
  Ilma et see piiraks liikmesriikide õigust kõnealuseid rühmi kindlaks määrata, peaks selliste rühmade hulka kuuluma vähemalt põgenikud, rändrahvaste kogukonnad, kodutud ja sellised vähemuskultuurid nagu romad
  ja
  travellerid, sõltumata sellest, kas nad on paiksed või mitte. Sellised juurdepääsu tagamise meetmed, mille üle otsustavad liikmesriigid, võivad hõlmata näiteks alternatiivsete veevarustussüsteemide (individuaalsete veepuhastusseadmete) pakkumist, vee pakkumist paaksõidukitest (veokid ja tsisternid) ning laagritele vajaliku taristu loomist.
  Kui nende kohustuste täitmise eest vastutavad kohalikud omavalitsused, peaksid liikmesriigid tagama, et neil on piisavad rahalised vahendid ning piisav tehniline ja materiaalne suutlikkus, ja peaksid neid asjakohaselt toetama, pakkudes näiteks eksperdituge. Eelkõige ei tohiks kaitsetute ja tõrjutud rühmade veega varustamine olla kohalike omavalitsuste jaoks ebaproportsionaalselt kulukas. |
| --- | --- |

(18)

Euroopa Parlament nõudis resolutsioonis Euroopa kodanikualgatuse „Right2Water“ järelmeetmete kohta, (23) et „liikmesriigid peaksid pöörama erilist tähelepanu ühiskonna haavatavate rühmade vajadustele“ (24). Samuti teadvustati komisjoni aruandes romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku rakendamise kohta (25) ja nõukogu soovituses romade tõhusaks integratsiooniks liikmesriikides võetavate meetmete kohta (26) selliste vähemuskultuuride nagu romad
  ja
  travellerid eriolukorda, sõltumata sellest, kas nad on paiksed või mitte, eelkõige nende puudulikku juurdepääsu veele. Üldist konteksti silmas pidades on asjakohane, et liikmesriigid pööravad erilist tähelepanu haavatavatele ja tõrjutud rühmadele, võttes vajalikke meetmeid tagamaks nende rühmade juurdepääsu veele.
  Võttes arvesse direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 9 sätestatud veega seotud kulude katmise põhimõtet, peaksid liikmesriigid täiustama kaitsetute ja tõrjutud rühmade juurdepääsu veele, ohustamata samas kvaliteetse ja kõikide jaoks taskukohase veega varustamist.
  Ilma et see piiraks liikmesriikide õigust kõnealuseid rühmi kindlaks määrata, peaks selliste rühmade hulka kuuluma vähemalt põgenikud, rändrahvaste kogukonnad, kodutud ja sellised vähemuskultuurid nagu romad
  ja
  travellerid, sõltumata sellest, kas nad on paiksed või mitte. Sellised juurdepääsu tagamise meetmed, mille üle otsustavad liikmesriigid, võivad hõlmata näiteks alternatiivsete veevarustussüsteemide (individuaalsete veepuhastusseadmete) pakkumist, vee pakkumist paaksõidukitest (veokid ja tsisternid) ning laagritele vajaliku taristu loomist.
  Kui nende kohustuste täitmise eest vastutavad kohalikud omavalitsused, peaksid liikmesriigid tagama, et neil on piisavad rahalised vahendid ning piisav tehniline ja materiaalne suutlikkus, ja peaksid neid asjakohaselt toetama, pakkudes näiteks eksperdituge. Eelkõige ei tohiks kaitsetute ja tõrjutud rühmade veega varustamine olla kohalike omavalitsuste jaoks ebaproportsionaalselt kulukas.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“ (27) nõutakse, et üldsusele oleks riigi tasandil kättesaadav selge keskkonnateave. Direktiiviga 98/83/EÜ oli ette nähtud üksnes passiivne juurdepääs teabele, mis tähendab, et liikmesriigid pidid tagama ainult teabe kättesaadavuse. Kõnealust valdkonda käsitlevad sätted tuleks seega asendada, et tagada ajakohase teabe kerge kättesaadavus näiteks
  veebisaidi kaudu
  ,
  mille linki aktiivselt levitatakse
  . Ajakohane teave peaks lisaks seireprogrammide tulemustele hõlmama ka
  täiendavat teavet
  , mida üldsus võib kasulikuks pidada, näiteks
  teavet näitajate kohta (rauasisaldus, vee karedus, mineraalide sisaldus jne), millest sageli sõltub tarbijate hinnang kraaniveele. Seepärast tuleks direktiivi 98/83/EÜ
  indikaatorparameetrite kohta
  , mis ei ole seotud tervisega, anda teavet interneti vahendusel
  . Väga suurte veekäitlejate puhul peaks olema internetis kättesaadav täiendav teave muu hulgas
  energiatõhususe,
  haldamise,
  juhtimise, kulustruktuuri
  ja kohaldatava veetöötlemisviisi kohta.
  Eeldatakse, et
  tarbijate
  parem teadlikkus
  ja
  suurem
  läbipaistvus
  aitab kasvatada
  elanike usaldust vee vastu, mida neile pakutakse
  . Prognooside kohaselt peaks usalduse kasvuga omakorda
  kaasnema kraanivee laialdasem kasutamine, mis
  aitaks
  vähendada plastprügi kogust
  ja
  kasvuhoonegaaside heidet
  ning avaldaks positiivset
  mõju kliimamuutuste leevendamisele ja keskkonnale üldiselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“ (27) nõutakse, et üldsusele oleks riigi tasandil kättesaadav selge keskkonnateave. Direktiiviga 98/83/EÜ oli ette nähtud üksnes passiivne juurdepääs teabele, mis tähendab, et liikmesriigid pidid tagama ainult teabe kättesaadavuse. Kõnealust valdkonda käsitlevad sätted tuleks seega asendada, et tagada ajakohase teabe kerge kättesaadavus näiteks
  veebisaidi kaudu
  ,
  mille linki aktiivselt levitatakse
  . Ajakohane teave peaks lisaks seireprogrammide tulemustele hõlmama ka
  täiendavat teavet
  , mida üldsus võib kasulikuks pidada, näiteks
  teavet näitajate kohta (rauasisaldus, vee karedus, mineraalide sisaldus jne), millest sageli sõltub tarbijate hinnang kraaniveele. Seepärast tuleks direktiivi 98/83/EÜ
  indikaatorparameetrite kohta
  , mis ei ole seotud tervisega, anda teavet interneti vahendusel
  . Väga suurte veekäitlejate puhul peaks olema internetis kättesaadav täiendav teave muu hulgas
  energiatõhususe,
  haldamise,
  juhtimise, kulustruktuuri
  ja kohaldatava veetöötlemisviisi kohta.
  Eeldatakse, et
  tarbijate
  parem teadlikkus
  ja
  suurem
  läbipaistvus
  aitab kasvatada
  elanike usaldust vee vastu, mida neile pakutakse
  . Prognooside kohaselt peaks usalduse kasvuga omakorda
  kaasnema kraanivee laialdasem kasutamine, mis
  aitaks
  vähendada plastprügi kogust
  ja
  kasvuhoonegaaside heidet
  ning avaldaks positiivset
  mõju kliimamuutuste leevendamisele ja keskkonnale üldiselt.

| (19) | Seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“ (27) nõutakse, et üldsusele oleks riigi tasandil kättesaadav selge keskkonnateave. Direktiiviga 98/83/EÜ oli ette nähtud üksnes passiivne juurdepääs teabele, mis tähendab, et liikmesriigid pidid tagama ainult teabe kättesaadavuse. Kõnealust valdkonda käsitlevad sätted tuleks seega asendada, et tagada
  tarbijatele arusaadava ja nende jaoks olulise
  ajakohase teabe kerge kättesaadavus näiteks
  brošüüri
  ,
  veebisaidi või nutirakenduse kaudu
  . Ajakohane teave peaks lisaks seireprogrammide tulemustele hõlmama ka
  lisateavet
  , mida üldsus võib kasulikuks pidada, näiteks
  veekäitlejate poolt veekvaliteedi parameetrite seireks võetud meetmete tulemused ja teave I lisa osas B a loetletud
  indikaatorparameetrite kohta. Väga suurte veekäitlejate puhul peaks olema internetis kättesaadav täiendav teave muu hulgas haldamise,
  tariifide struktuuri
  ja kohaldatava veetöötlemisviisi kohta.
  Eesmärgiks seatud
  tarbijate
  teadlikkuse suurendamine olulisest teabest
  ja
  parem
  läbipaistvus
  peaks kasvatama
  elanike usaldust vee vastu, mida neile pakutakse
  , ja veeteenuste vastu, ning sellega peaks
  kaasnema kraanivee laialdasem kasutamine
  joogiveena
  , mis
  võiks aidata
  vähendada
  plasti kasutamist ja
  plastprügi kogust
  ning
  kasvuhoonegaaside heidet
  , ja positiivne
  mõju kliimamuutuste leevendamisele ja keskkonnale üldiselt. |
| --- | --- |

(19)

Seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“ (27) nõutakse, et üldsusele oleks riigi tasandil kättesaadav selge keskkonnateave. Direktiiviga 98/83/EÜ oli ette nähtud üksnes passiivne juurdepääs teabele, mis tähendab, et liikmesriigid pidid tagama ainult teabe kättesaadavuse. Kõnealust valdkonda käsitlevad sätted tuleks seega asendada, et tagada
  tarbijatele arusaadava ja nende jaoks olulise
  ajakohase teabe kerge kättesaadavus näiteks
  brošüüri
  ,
  veebisaidi või nutirakenduse kaudu
  . Ajakohane teave peaks lisaks seireprogrammide tulemustele hõlmama ka
  lisateavet
  , mida üldsus võib kasulikuks pidada, näiteks
  veekäitlejate poolt veekvaliteedi parameetrite seireks võetud meetmete tulemused ja teave I lisa osas B a loetletud
  indikaatorparameetrite kohta. Väga suurte veekäitlejate puhul peaks olema internetis kättesaadav täiendav teave muu hulgas haldamise,
  tariifide struktuuri
  ja kohaldatava veetöötlemisviisi kohta.
  Eesmärgiks seatud
  tarbijate
  teadlikkuse suurendamine olulisest teabest
  ja
  parem
  läbipaistvus
  peaks kasvatama
  elanike usaldust vee vastu, mida neile pakutakse
  , ja veeteenuste vastu, ning sellega peaks
  kaasnema kraanivee laialdasem kasutamine
  joogiveena
  , mis
  võiks aidata
  vähendada
  plasti kasutamist ja
  plastprügi kogust
  ning
  kasvuhoonegaaside heidet
  , ja positiivne
  mõju kliimamuutuste leevendamisele ja keskkonnale üldiselt.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Samadel põhjustel ja tarbijate teadlikkuse suurendamiseks vee tarbimise mõjust, peaksid nad saama ka teavet
  (nt
  arvetel või nutirakenduste kaudu) tarbitud vee koguse, veekäitleja kehtestatud tariifi
  kulustruktuuri
  , sealhulgas püsi- ja
  muutuvkulude
  kohta, ning olmevee liitrihinna kohta, mis võimaldaks võrrelda kraanivee ja pudelivee hinda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Samadel põhjustel ja tarbijate teadlikkuse suurendamiseks vee tarbimise mõjust, peaksid nad saama ka teavet
  (nt
  arvetel või nutirakenduste kaudu) tarbitud vee koguse, veekäitleja kehtestatud tariifi
  kulustruktuuri
  , sealhulgas püsi- ja
  muutuvkulude
  kohta, ning olmevee liitrihinna kohta, mis võimaldaks võrrelda kraanivee ja pudelivee hinda.

| (20) | Samadel põhjustel ja tarbijate teadlikkuse suurendamiseks vee tarbimise mõjust, peaksid nad saama ka
  hõlpsasti kättesaadavat
  teavet
  näiteks
  arvetel või nutirakenduste kaudu
  aastas
  tarbitud vee koguse,
  tarbimise vähenemise või suurenemise kohta ja võrdluse kohta keskmise leibkonna tarbimisega, kui selline teave on veekäitleja käsutuses,
  veekäitleja kehtestatud tariifi
  struktuuri
  , sealhulgas
  selle
  püsi- ja
  muutuvate osade
  kohta, ning olmevee liitrihinna kohta, mis võimaldaks võrrelda kraanivee ja pudelivee hinda. |
| --- | --- |

(20)

Samadel põhjustel ja tarbijate teadlikkuse suurendamiseks vee tarbimise mõjust, peaksid nad saama ka
  hõlpsasti kättesaadavat
  teavet
  näiteks
  arvetel või nutirakenduste kaudu
  aastas
  tarbitud vee koguse,
  tarbimise vähenemise või suurenemise kohta ja võrdluse kohta keskmise leibkonna tarbimisega, kui selline teave on veekäitleja käsutuses,
  veekäitleja kehtestatud tariifi
  struktuuri
  , sealhulgas
  selle
  püsi- ja
  muutuvate osade
  kohta, ning olmevee liitrihinna kohta, mis võimaldaks võrrelda kraanivee ja pudelivee hinda.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Põhimõtted
  , millest lähtutakse veetariifide kehtestamisel, nimelt veeteenuste kulude katmise ja „saastaja maksab“ põhimõte, on sätestatud
  direktiivis 2000/60/EÜ
  . Samas ei ole alati tagatud veevarustusteenuste osutamise rahaline jätkusuutlikkus, mistõttu ei ole veetaristu hooldamisse tehtavad investeeringud alati piisavad. Seiremeetodite arenedes on eelkõige alainvesteerimisest tulenevate lekete
  ulatus
  muutunud üha ilmsemaks ja veekao vähendamisele tuleks kaasa aidata liidu tasandil, et suurendada veetaristu tõhusust. Subsidiaarsuse põhimõtet silmas pidades
  tuleks selle probleemi lahendamiseks
  suurendada
  läbipaistvust ja tarbijate teavitamist lekete ulatusest ja veevarustuse energiatõhususest
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Põhimõtted
  , millest lähtutakse veetariifide kehtestamisel, nimelt veeteenuste kulude katmise ja „saastaja maksab“ põhimõte, on sätestatud
  direktiivis 2000/60/EÜ
  . Samas ei ole alati tagatud veevarustusteenuste osutamise rahaline jätkusuutlikkus, mistõttu ei ole veetaristu hooldamisse tehtavad investeeringud alati piisavad. Seiremeetodite arenedes on eelkõige alainvesteerimisest tulenevate lekete
  ulatus
  muutunud üha ilmsemaks ja veekao vähendamisele tuleks kaasa aidata liidu tasandil, et suurendada veetaristu tõhusust. Subsidiaarsuse põhimõtet silmas pidades
  tuleks selle probleemi lahendamiseks
  suurendada
  läbipaistvust ja tarbijate teavitamist lekete ulatusest ja veevarustuse energiatõhususest
  .

| (21) | Aluspõhimõtted
  , millest lähtutakse veetariifide kehtestamisel,
  ilma et see piiraks direktiivi 2000/60/EÜ artikli 9 lõike 4 kohaldamist,
  nimelt veeteenuste kulude katmise ja „saastaja maksab“ põhimõte, on sätestatud
  nimetatud direktiivis
  . Samas ei ole alati tagatud veevarustusteenuste osutamise rahaline jätkusuutlikkus, mistõttu ei ole veetaristu hooldamisse tehtavad investeeringud alati piisavad. Seiremeetodite arenedes on eelkõige alainvesteerimisest tulenevate lekete
  tase
  muutunud üha ilmsemaks ja veekao vähendamisele tuleks kaasa aidata liidu tasandil, et suurendada veetaristu tõhusust. Subsidiaarsuse põhimõtet silmas pidades
  , et
  suurendada
  teadlikkust sellest probleemist, peaks sellega seotud teavet tarbijatega jagama läbipaistvamalt
  . |
| --- | --- |

(21)

Aluspõhimõtted
  , millest lähtutakse veetariifide kehtestamisel,
  ilma et see piiraks direktiivi 2000/60/EÜ artikli 9 lõike 4 kohaldamist,
  nimelt veeteenuste kulude katmise ja „saastaja maksab“ põhimõte, on sätestatud
  nimetatud direktiivis
  . Samas ei ole alati tagatud veevarustusteenuste osutamise rahaline jätkusuutlikkus, mistõttu ei ole veetaristu hooldamisse tehtavad investeeringud alati piisavad. Seiremeetodite arenedes on eelkõige alainvesteerimisest tulenevate lekete
  tase
  muutunud üha ilmsemaks ja veekao vähendamisele tuleks kaasa aidata liidu tasandil, et suurendada veetaristu tõhusust. Subsidiaarsuse põhimõtet silmas pidades
  , et
  suurendada
  teadlikkust sellest probleemist, peaks sellega seotud teavet tarbijatega jagama läbipaistvamalt
  .

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 22 kohaselt peaks komisjon tegema käesoleva direktiivi hindamise teatava ajavahemiku jooksul pärast selle ülevõtmiseks kehtestatud tähtpäeva. Hindamine peaks põhinema saadud kogemustel ja direktiivi rakendamise käigus kogutud andmetel, asjaomastel teadus-, analüütilistel ja epidemioloogilistel andmetel
  ning kõigil olemasolevatel WHO soovitustel
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 22 kohaselt peaks komisjon tegema käesoleva direktiivi hindamise teatava ajavahemiku jooksul pärast selle ülevõtmiseks kehtestatud tähtpäeva. Hindamine peaks põhinema saadud kogemustel ja direktiivi rakendamise käigus kogutud andmetel, asjaomastel teadus-, analüütilistel ja epidemioloogilistel andmetel
  ning kõigil olemasolevatel WHO soovitustel
  .

| (25) | Paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 22 kohaselt peaks komisjon tegema käesoleva direktiivi hindamise teatava ajavahemiku jooksul pärast selle ülevõtmiseks kehtestatud tähtpäeva. Hindamine peaks põhinema saadud kogemustel ja direktiivi rakendamise käigus kogutud andmetel,
  kõigil olemasolevatel WHO soovitustel ning
  asjaomastel teadus-, analüütilistel ja epidemioloogilistel andmetel. |
| --- | --- |

(25)

Paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 22 kohaselt peaks komisjon tegema käesoleva direktiivi hindamise teatava ajavahemiku jooksul pärast selle ülevõtmiseks kehtestatud tähtpäeva. Hindamine peaks põhinema saadud kogemustel ja direktiivi rakendamise käigus kogutud andmetel,
  kõigil olemasolevatel WHO soovitustel ning
  asjaomastel teadus-, analüütilistel ja epidemioloogilistel andmetel.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Käesoleva direktiivi kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga ning ohuhindamist ja kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamist käsitlevate seirenõuete kindlaksmääramiseks tuleks komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt delegeerida volitus muuta käesoleva direktiivi lisasid I–IV. On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et need toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Lisaks on direktiivi 98/83/EÜ I lisa C osa märkuse 10 kohane radioaktiivsete ainete seiresageduse ja -meetodite kehtestamise nõue aegunud nõukogu direktiivi 2013/51/Euratom (33) vastuvõtmise tõttu ning tuleks seega välja jätta. Direktiivi 98/83/EÜ III lisa A osa teise lõigu kohane kõnealuse direktiivi muutmist käsitlev volitus ei ole enam vajalik ja tuleks seega välja jätta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Käesoleva direktiivi kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga ning ohuhindamist ja kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamist käsitlevate seirenõuete kindlaksmääramiseks tuleks komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt delegeerida volitus muuta käesoleva direktiivi lisasid I–IV. On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et need toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Lisaks on direktiivi 98/83/EÜ I lisa C osa märkuse 10 kohane radioaktiivsete ainete seiresageduse ja -meetodite kehtestamise nõue aegunud nõukogu direktiivi 2013/51/Euratom (33) vastuvõtmise tõttu ning tuleks seega välja jätta. Direktiivi 98/83/EÜ III lisa A osa teise lõigu kohane kõnealuse direktiivi muutmist käsitlev volitus ei ole enam vajalik ja tuleks seega välja jätta.

| (28) | Käesoleva direktiivi kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga ning ohuhindamist ja kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamist käsitlevate seirenõuete kindlaksmääramiseks tuleks komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt delegeerida volitus muuta käesoleva direktiivi lisasid I–IV
  ning võtta meetmeid, mis on vajalikud artiklis 10a sätestatud muudatusteks
  . On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et need toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Lisaks on direktiivi 98/83/EÜ I lisa C osa märkuse 10 kohane radioaktiivsete ainete seiresageduse ja -meetodite kehtestamise nõue aegunud nõukogu direktiivi 2013/51/Euratom (33) vastuvõtmise tõttu ning tuleks seega välja jätta. Direktiivi 98/83/EÜ III lisa A osa teise lõigu kohane kõnealuse direktiivi muutmist käsitlev volitus ei ole enam vajalik ja tuleks seega välja jätta. |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva direktiivi kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga ning ohuhindamist ja kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamist käsitlevate seirenõuete kindlaksmääramiseks tuleks komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt delegeerida volitus muuta käesoleva direktiivi lisasid I–IV
  ning võtta meetmeid, mis on vajalikud artiklis 10a sätestatud muudatusteks
  . On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et need toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Lisaks on direktiivi 98/83/EÜ I lisa C osa märkuse 10 kohane radioaktiivsete ainete seiresageduse ja -meetodite kehtestamise nõue aegunud nõukogu direktiivi 2013/51/Euratom (33) vastuvõtmise tõttu ning tuleks seega välja jätta. Direktiivi 98/83/EÜ III lisa A osa teise lõigu kohane kõnealuse direktiivi muutmist käsitlev volitus ei ole enam vajalik ja tuleks seega välja jätta.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesolev direktiiv käsitleb olmevee kvaliteeti. | 1.   Käesolev direktiiv käsitleb olmevee kvaliteeti
  kõikide jaoks kogu liidus
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesolev direktiiv käsitleb olmevee kvaliteeti.

1.   Käesolev direktiiv käsitleb olmevee kvaliteeti
  kõikide jaoks kogu liidus
  .

Muudatusettepanekud 163, 189, 207 ja 215

Muudatusettepanekud 163, 189, 207 ja 215

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 2

Artikkel 1 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesoleva direktiivi eesmärk on kaitsta inimeste tervist olmevee mistahes saastatusest tulenevate kahjulike mõjude eest, tagades olmevee tervislikkuse ja puhtuse. | 2.   Käesoleva direktiivi eesmärk on kaitsta inimeste tervist olmevee mistahes saastatusest tulenevate kahjulike mõjude eest, tagades olmevee tervislikkuse ja puhtuse
  , ning tagada olmevee üldine kättesaadavus
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesoleva direktiivi eesmärk on kaitsta inimeste tervist olmevee mistahes saastatusest tulenevate kahjulike mõjude eest, tagades olmevee tervislikkuse ja puhtuse.

2.   Käesoleva direktiivi eesmärk on kaitsta inimeste tervist olmevee mistahes saastatusest tulenevate kahjulike mõjude eest, tagades olmevee tervislikkuse ja puhtuse
  , ning tagada olmevee üldine kättesaadavus
  .

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | olmevesi – kogu vesi, algkujul või pärast töötlemist, mis on mõeldud joomiseks, keetmiseks, toiduvalmistamiseks või -tootmiseks, või muuks olmeotstarbeks nii avalikes kui ka eravaldustes, olenemata päritolust ning sellest, kas see toimetatakse kätte jaotusvõrgu kaudu, antakse paakautost, või pakutakse pudelitesse
  pandud allikaveena
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

olmevesi – kogu vesi, algkujul või pärast töötlemist, mis on mõeldud joomiseks, keetmiseks, toiduvalmistamiseks või -tootmiseks, või muuks olmeotstarbeks nii avalikes kui ka eravaldustes, olenemata päritolust ning sellest, kas see toimetatakse kätte jaotusvõrgu kaudu, antakse paakautost, või pakutakse pudelitesse
  pandud allikaveena
  .

pandud allikaveena

| 1. | „olmevesi“ – kogu vesi, algkujul või pärast töötlemist, mis on mõeldud joomiseks, keetmiseks, toiduvalmistamiseks või -tootmiseks, või muuks
  toidu- või
  olmeotstarbeks nii avalikes kui ka eravaldustes
  , sealhulgas toiduainetööstuses
  , olenemata päritolust ning sellest, kas see toimetatakse kätte jaotusvõrgu kaudu, antakse paakautost, või pakutakse pudelitesse
  või mahutitesse panduna
  . |
| --- | --- |

1.

„olmevesi“ – kogu vesi, algkujul või pärast töötlemist, mis on mõeldud joomiseks, keetmiseks, toiduvalmistamiseks või -tootmiseks, või muuks
  toidu- või
  olmeotstarbeks nii avalikes kui ka eravaldustes
  , sealhulgas toiduainetööstuses
  , olenemata päritolust ning sellest, kas see toimetatakse kätte jaotusvõrgu kaudu, antakse paakautost, või pakutakse pudelitesse
  või mahutitesse panduna
  .

toidu- või

, sealhulgas toiduainetööstuses

või mahutitesse panduna

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | kinnistusisene
  jaotussüsteem – torustik, tarvikud ja seadmed, mis paigaldatakse nii avalikes kui ka eravaldustes üldjuhul inimtarbimiseks kasutatavate kraanide vahele ning jaotusvõrk, kuid üksnes juhul kui need ei kuulu veekäitleja vastutusalasse, kes tegutseb veekäitlejana vastavalt asjaomastele siseriiklikele õigusaktidele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.

kinnistusisene
  jaotussüsteem – torustik, tarvikud ja seadmed, mis paigaldatakse nii avalikes kui ka eravaldustes üldjuhul inimtarbimiseks kasutatavate kraanide vahele ning jaotusvõrk, kuid üksnes juhul kui need ei kuulu veekäitleja vastutusalasse, kes tegutseb veekäitlejana vastavalt asjaomastele siseriiklikele õigusaktidele;

kinnistusisene

| 2. | elamu
  jaotussüsteem – torustik, tarvikud ja seadmed, mis paigaldatakse nii avalikes kui ka eravaldustes üldjuhul inimtarbimiseks kasutatavate kraanide vahele ning jaotusvõrk, kuid üksnes juhul kui need ei kuulu veekäitleja vastutusalasse, kes tegutseb veekäitlejana vastavalt asjaomastele siseriiklikele õigusaktidele; |
| --- | --- |

2.

elamu
  jaotussüsteem – torustik, tarvikud ja seadmed, mis paigaldatakse nii avalikes kui ka eravaldustes üldjuhul inimtarbimiseks kasutatavate kraanide vahele ning jaotusvõrk, kuid üksnes juhul kui need ei kuulu veekäitleja vastutusalasse, kes tegutseb veekäitlejana vastavalt asjaomastele siseriiklikele õigusaktidele;

elamu

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | „veekäitleja“ –
  üksus
  , kes tarnib ööpäevas keskmiselt vähemalt 10 m3 olmevett; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.

„veekäitleja“ –
  üksus
  , kes tarnib ööpäevas keskmiselt vähemalt 10 m3 olmevett;

üksus

| 3. | „veekäitleja“ –
  juriidiline isik
  , kes tarnib ööpäevas keskmiselt vähemalt 10 m3 olmevett; |
| --- | --- |

3.

„veekäitleja“ –
  juriidiline isik
  , kes tarnib ööpäevas keskmiselt vähemalt 10 m3 olmevett;

juriidiline isik

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 3 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a. | „väga väike veekäitleja“ – veekäitleja, kes tarnib alla 50 m3 ööpäevas või teenindab alla 250 inimese; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.

3a.

„väga väike veekäitleja“ – veekäitleja, kes tarnib alla 50 m3 ööpäevas või teenindab alla 250 inimese;

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4. | „väike veekäitleja“ – veekäitleja, kes tarnib alla 500 m3 ööpäevas või teenindab alla
  5 000
  inimese; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.

„väike veekäitleja“ – veekäitleja, kes tarnib alla 500 m3 ööpäevas või teenindab alla
  5 000
  inimese;

5 000

| 4. | „väike veekäitleja“ – veekäitleja, kes tarnib alla 500 m3 ööpäevas või teenindab alla
  2 500
  inimese; |
| --- | --- |

4.

„väike veekäitleja“ – veekäitleja, kes tarnib alla 500 m3 ööpäevas või teenindab alla
  2 500
  inimese;

2 500

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 4 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a. | „keskmise suurusega veekäitleja“ – veekäitleja, kes tarnib vähemalt 500 m3 ööpäevas või teenindab vähemalt 2 500 inimest; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.

4a.

„keskmise suurusega veekäitleja“ – veekäitleja, kes tarnib vähemalt 500 m3 ööpäevas või teenindab vähemalt 2 500 inimest;

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 5

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5. | „suur veekäitleja“ – veekäitleja, kes tarnib vähemalt
  500
  m3 ööpäevas või teenindab vähemalt
  5 000
  inimest; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.

„suur veekäitleja“ – veekäitleja, kes tarnib vähemalt
  500
  m3 ööpäevas või teenindab vähemalt
  5 000
  inimest;

500

5 000

| 5. | „suur veekäitleja“ – veekäitleja, kes tarnib vähemalt
  5 000
   m3 ööpäevas või teenindab vähemalt
  25 000
  inimest; |
| --- | --- |

5.

„suur veekäitleja“ – veekäitleja, kes tarnib vähemalt
  5 000
   m3 ööpäevas või teenindab vähemalt
  25 000
  inimest;

5 000

25 000

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6. | „väga suur veekäitleja“ – veekäitleja, kes tarnib vähemalt
  5 000
  m3 ööpäevas või teenindab vähemalt
  50 000
  inimest; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.

„väga suur veekäitleja“ – veekäitleja, kes tarnib vähemalt
  5 000
  m3 ööpäevas või teenindab vähemalt
  50 000
  inimest;

5 000

50 000

| 6. | „väga suur veekäitleja“ – veekäitleja, kes tarnib vähemalt
  20 000
   m3 ööpäevas või teenindab vähemalt
  100 000
   inimest; |
| --- | --- |

6.

„väga suur veekäitleja“ – veekäitleja, kes tarnib vähemalt
  20 000
   m3 ööpäevas või teenindab vähemalt
  100 000
   inimest;

20 000

100 000

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7. | „prioriteetsed valdused“ – liikmesriigi kindlaks määratud suured
  valdused
  , kus on palju
  kasutajaid
  , kes võivad kokku puutuda veega seotud riskidega; näiteks haiglad, tervishoiuasutused, majutusasutused, karistusasutused ja kämpingud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.

„prioriteetsed valdused“ – liikmesriigi kindlaks määratud suured
  valdused
  , kus on palju
  kasutajaid
  , kes võivad kokku puutuda veega seotud riskidega; näiteks haiglad, tervishoiuasutused, majutusasutused, karistusasutused ja kämpingud;

valdused

kasutajaid

| 7. | „prioriteetsed valdused“ – liikmesriigi kindlaks määratud suured
  mitteeluruumid
  , kus on palju
  inimesi, eelkõige kaitsetuid inimesi
  , kes võivad kokku puutuda veega seotud riskidega; näiteks haiglad, tervishoiuasutused
  , vanadekodud, koolid, ülikoolid ja muud haridusasutused, lastesõimed ja lasteaiad, spordi-, puhke-, vaba aja veetmise ja näituseruumid ja hooned
  , majutusasutused, karistusasutused ja kämpingud; |
| --- | --- |

7.

„prioriteetsed valdused“ – liikmesriigi kindlaks määratud suured
  mitteeluruumid
  , kus on palju
  inimesi, eelkõige kaitsetuid inimesi
  , kes võivad kokku puutuda veega seotud riskidega; näiteks haiglad, tervishoiuasutused
  , vanadekodud, koolid, ülikoolid ja muud haridusasutused, lastesõimed ja lasteaiad, spordi-, puhke-, vaba aja veetmise ja näituseruumid ja hooned
  , majutusasutused, karistusasutused ja kämpingud;

mitteeluruumid

inimesi, eelkõige kaitsetuid inimesi

, vanadekodud, koolid, ülikoolid ja muud haridusasutused, lastesõimed ja lasteaiad, spordi-, puhke-, vaba aja veetmise ja näituseruumid ja hooned

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 8 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 8a. | „toidukäitlemisettevõtja“ – toidukäitlemisettevõtja, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 3 punktis 2. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8a.

8a.

„toidukäitlemisettevõtja“ – toidukäitlemisettevõtja, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 3 punktis 2.

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 3 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Olmevee suhtes, mida toidukäitlemisettevõtjad kasutavad inimtoiduks ette nähtud toodete või ainete tootmiseks, töötlemiseks, säilitamiseks või turustamiseks, kohaldatakse üksnes käesoleva direktiivi artikleid 4, 5, 6 ja 11. Käesoleva direktiivi artikleid ei kohaldata aga siis, kui toidukäitleja suudab pädevale riiklikule asutusele rahuldavalt tõendada, et tema kasutatava vee kvaliteet ei mõjuta tema tegevuse tulemusel saadavate toodete või ainete hügieeni ning need tooted või ained järgivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 852/2004

   (1a)

  sätestatud norme. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Olmevee suhtes, mida toidukäitlemisettevõtjad kasutavad inimtoiduks ette nähtud toodete või ainete tootmiseks, töötlemiseks, säilitamiseks või turustamiseks, kohaldatakse üksnes käesoleva direktiivi artikleid 4, 5, 6 ja 11. Käesoleva direktiivi artikleid ei kohaldata aga siis, kui toidukäitleja suudab pädevale riiklikule asutusele rahuldavalt tõendada, et tema kasutatava vee kvaliteet ei mõjuta tema tegevuse tulemusel saadavate toodete või ainete hügieeni ning need tooted või ained järgivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 852/2004

   (1a)

  sätestatud norme.

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 1 b (uus)

Artikkel 1 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Pudelitesse või mahutitesse villitud olmevee tootjat ei käsitata veekäitlejana.




  Käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse pudelitesse või mahutitesse villitud olmevee suhtes, kui need ei ole hõlmatud muude liidu õigusaktide kohaste kohustustega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Pudelitesse või mahutitesse villitud olmevee tootjat ei käsitata veekäitlejana.

Käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse pudelitesse või mahutitesse villitud olmevee suhtes, kui need ei ole hõlmatud muude liidu õigusaktide kohaste kohustustega.

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 1 c (uus)

Artikkel 3 – lõige 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Merelaevade suhtes, kus magestatakse vett, millega veetakse reisijad ja mis tegutsevad veekäitlejatena, kohaldatakse üksnes käesoleva direktiivi artikleid 1–7 ja 9–12 ning selle lisasid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1c.
     
  Merelaevade suhtes, kus magestatakse vett, millega veetakse reisijad ja mis tegutsevad veekäitlejatena, kohaldatakse üksnes käesoleva direktiivi artikleid 1–7 ja 9–12 ning selle lisasid.

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | liikmesriigid on võtnud kõik muud vajalikud meetmed, et täita
  käesoleva direktiivi artiklites 5–12
  sätestatud
  nõuded. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

liikmesriigid on võtnud kõik muud vajalikud meetmed, et täita
  käesoleva direktiivi artiklites 5–12
  sätestatud
  nõuded.

käesoleva direktiivi artiklites 5–12

nõuded.

| c) | liikmesriigid on võtnud kõik muud vajalikud meetmed, et täita
  nõuded, mis on
  sätestatud |
| --- | --- |

c)

liikmesriigid on võtnud kõik muud vajalikud meetmed, et täita
  nõuded, mis on
  sätestatud

nõuded, mis on

| | i) | käesoleva direktiivi artiklites 4–12 olmevee puhul, mis toimetatakse lõpptarbijatele kätte jaotusvõrgu kaudu või mida antakse paakautost; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

käesoleva direktiivi artiklites 4–12 olmevee puhul, mis toimetatakse lõpptarbijatele kätte jaotusvõrgu kaudu või mida antakse paakautost;

käesoleva direktiivi artiklites 4–12 olmevee puhul, mis toimetatakse lõpptarbijatele kätte jaotusvõrgu kaudu või mida antakse paakautost;

| ii) | käesoleva direktiivi artiklites 4, 5 ja 6 ning artikli 11 lõikes 4 toidukäitlemisettevõtja poolt pudelitesse või mahutitesse villitud olmevee puhul; |
| --- | --- |

ii)

ii)

käesoleva direktiivi artiklites 4, 5 ja 6 ning artikli 11 lõikes 4 toidukäitlemisettevõtja poolt pudelitesse või mahutitesse villitud olmevee puhul;

käesoleva direktiivi artiklites 4, 5 ja 6 ning artikli 11 lõikes 4 toidukäitlemisettevõtja poolt pudelitesse või mahutitesse villitud olmevee puhul;

| iii) | käesoleva direktiivi artiklites 4, 5, 6 ja 11 olmevee puhul, mida toodab ja kasutab toidukäitlemisettevõtja toidu tootmiseks, töötlemiseks ja turustamiseks. |
| --- | --- |

iii)

iii)

käesoleva direktiivi artiklites 4, 5, 6 ja 11 olmevee puhul, mida toodab ja kasutab toidukäitlemisettevõtja toidu tootmiseks, töötlemiseks ja turustamiseks.

käesoleva direktiivi artiklites 4, 5, 6 ja 11 olmevee puhul, mida toodab ja kasutab toidukäitlemisettevõtja toidu tootmiseks, töötlemiseks ja turustamiseks.

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 2

Artikkel 4 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi rakendamiseks võetavad meetmed
  ei
  tooks otseselt ega kaudselt kaasa olmevee praeguse kvaliteedi halvenemist ega olmevee valmistamiseks kasutatavate vete saastatuse mistahes viisil suurenemist. | 2.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi rakendamiseks võetavad meetmed
  järgiksid täielikult ettevaatuspõhimõtet ega
  tooks otseselt ega kaudselt kaasa olmevee praeguse kvaliteedi halvenemist ega olmevee valmistamiseks kasutatavate vete saastatuse mistahes viisil suurenemist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi rakendamiseks võetavad meetmed
  ei
  tooks otseselt ega kaudselt kaasa olmevee praeguse kvaliteedi halvenemist ega olmevee valmistamiseks kasutatavate vete saastatuse mistahes viisil suurenemist.

2.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi rakendamiseks võetavad meetmed
  järgiksid täielikult ettevaatuspõhimõtet ega
  tooks otseselt ega kaudselt kaasa olmevee praeguse kvaliteedi halvenemist ega olmevee valmistamiseks kasutatavate vete saastatuse mistahes viisil suurenemist.

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 4 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Liikmesriigid võtavad meetmeid tagamaks, et pädevad asutused hindavad nende territooriumil veelekke taset ning veelekke vähendamise võimalusi joogiveesektoris. Hindamisel võetakse arvesse asjaomaseid rahvatervise, keskkonna-, tehnilisi ja majanduslikke aspekte. Liikmesriigid võtavad 31. detsembriks 2022 vastu riiklikud eesmärgid veekäitlejate lekketaseme vähendamiseks oma territooriumil 31. detsembriks 2030. Liikmesriigid võivad pakkuda olulisi stiimuleid, et tagada riiklike eesmärkide täitmine oma territooriumil tegutsevate veekäitlejate poolt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Liikmesriigid võtavad meetmeid tagamaks, et pädevad asutused hindavad nende territooriumil veelekke taset ning veelekke vähendamise võimalusi joogiveesektoris. Hindamisel võetakse arvesse asjaomaseid rahvatervise, keskkonna-, tehnilisi ja majanduslikke aspekte. Liikmesriigid võtavad 31. detsembriks 2022 vastu riiklikud eesmärgid veekäitlejate lekketaseme vähendamiseks oma territooriumil 31. detsembriks 2030. Liikmesriigid võivad pakkuda olulisi stiimuleid, et tagada riiklike eesmärkide täitmine oma territooriumil tegutsevate veekäitlejate poolt.

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 2 b (uus)

Artikkel 4 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Kui pädev asutus, kes vastutab olmevee tootmise ja jaotamise eest, annab kogu vee tootmise või jaotamise haldamise või osa sellest üle veekäitlejale, määratakse pädeva asutuse ja veekäitleja vahelises lepingus kindlaks mõlema poole kohustused, mis tulenevad käesolevast direktiivist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Kui pädev asutus, kes vastutab olmevee tootmise ja jaotamise eest, annab kogu vee tootmise või jaotamise haldamise või osa sellest üle veekäitlejale, määratakse pädeva asutuse ja veekäitleja vahelises lepingus kindlaks mõlema poole kohustused, mis tulenevad käesolevast direktiivist.

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1

Artikkel 5 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid kehtestavad olmevee osas kohaldatavate I lisas sätestatud parameetrite väärtused
  , mis peavad olema vähemalt sama ranged kui kõnealuses lisas esitatud väärtused
  . | 1.   Liikmesriigid kehtestavad olmevee osas kohaldatavate I lisas sätestatud parameetrite väärtused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid kehtestavad olmevee osas kohaldatavate I lisas sätestatud parameetrite väärtused
  , mis peavad olema vähemalt sama ranged kui kõnealuses lisas esitatud väärtused
  .

1.   Liikmesriigid kehtestavad olmevee osas kohaldatavate I lisas sätestatud parameetrite väärtused.

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 5 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Lõike 1 kohaselt kindlaks määratud väärtused ei tohi olla vähem ranged kui need, mis on esitatud I lisa A, B ja B a osades. I lisa B a osas esitatud parameetrite väärtused määratakse kindlaks üksnes seire eesmärgil ning selleks, et tagada artikliga 12 kehtestatud nõuete täitmine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Lõike 1 kohaselt kindlaks määratud väärtused ei tohi olla vähem ranged kui need, mis on esitatud I lisa A, B ja B a osades. I lisa B a osas esitatud parameetrite väärtused määratakse kindlaks üksnes seire eesmärgil ning selleks, et tagada artikliga 12 kehtestatud nõuete täitmine.

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et veekvaliteedi parendajad, materjalid ja desinfitseerimiskord, mida kasutatakse veevarustussüsteemide desinfitseerimiseks, ei mõjuta negatiivselt olmevee kvaliteeti. Selliste ainete, materjalide ja korra kasutamisest tingitud olmevee saastamist tuleb vähendada, kuid nii, et see ei kahjustaks desinfitseerimise tõhusust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et veekvaliteedi parendajad, materjalid ja desinfitseerimiskord, mida kasutatakse veevarustussüsteemide desinfitseerimiseks, ei mõjuta negatiivselt olmevee kvaliteeti. Selliste ainete, materjalide ja korra kasutamisest tingitud olmevee saastamist tuleb vähendada, kuid nii, et see ei kahjustaks desinfitseerimise tõhusust.

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et veekvaliteedi parendajad, materjalid ja desinfitseerimiskord, mida kasutatakse veevarustussüsteemide desinfitseerimiseks, ei mõjuta negatiivselt olmevee kvaliteeti. Selliste ainete, materjalide ja korra kasutamisest tingitud olmevee saastamist tuleb vähendada, kuid nii, et see ei kahjustaks desinfitseerimise tõhusust.

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 6 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikli 5 alusel kehtestatud väärtused I lisa A ja
  B
  osas loetletud parameetritele, peavad olema täidetud: | Artikli 5 alusel kehtestatud väärtused I lisa A
  , B
  ja
  C
  osas loetletud parameetritele, peavad olema täidetud: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikli 5 alusel kehtestatud väärtused I lisa A ja
  B
  osas loetletud parameetritele, peavad olema täidetud:

B

Artikli 5 alusel kehtestatud väärtused I lisa A
  , B
  ja
  C
  osas loetletud parameetritele, peavad olema täidetud:

, B

C

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | allikavee
  puhul kohas, kus vesi pudelitesse pannakse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

allikavee
  puhul kohas, kus vesi pudelitesse pannakse;

allikavee

| c) | pudelitesse või mahutitesse villitud olmevee
  puhul kohas, kus vesi pudelitesse
  või mahutitesse
  pannakse; |
| --- | --- |

c)

pudelitesse või mahutitesse villitud olmevee
  puhul kohas, kus vesi pudelitesse
  või mahutitesse
  pannakse;

pudelitesse või mahutitesse villitud olmevee

või mahutitesse

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | toidukäitlemisettevõtja kasutatava vee puhul, kui vett pakub veekäitleja, toidukäitlemisettevõtja kasutamiskohas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

toidukäitlemisettevõtja kasutatava vee puhul, kui vett pakub veekäitleja, toidukäitlemisettevõtja kasutamiskohas.

toidukäitlemisettevõtja kasutatava vee puhul, kui vett pakub veekäitleja, toidukäitlemisettevõtja kasutamiskohas.

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 6 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | Esimese lõigu punktiga a hõlmatud vee puhul loetakse, et liikmesriigid on oma käesolevast direktiivist tulenevad kohustused täitnud, kui on võimalik tõendada, et mittevastavus artikliga 5 ette nähtud parameetritele on tingitud eravalduses jaotussüsteemist või selle hooldusest, välja arvatud prioriteetsetes valdustes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.

1a.

Esimese lõigu punktiga a hõlmatud vee puhul loetakse, et liikmesriigid on oma käesolevast direktiivist tulenevad kohustused täitnud, kui on võimalik tõendada, et mittevastavus artikliga 5 ette nähtud parameetritele on tingitud eravalduses jaotussüsteemist või selle hooldusest, välja arvatud prioriteetsetes valdustes.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 7 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | olmevee võtmiseks kasutatavate veekogude ohuhindamine kooskõlas artikliga 8; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

olmevee võtmiseks kasutatavate veekogude ohuhindamine kooskõlas artikliga 8;

| a) | liikmesriikides tehtav
  olmevee võtmiseks kasutatavate veekogude
  või veekogude osade
  ohuhindamine kooskõlas artikliga 8; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikides tehtav
  olmevee võtmiseks kasutatavate veekogude
  või veekogude osade
  ohuhindamine kooskõlas artikliga 8;

liikmesriikides tehtav

või veekogude osade

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 7 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | veevarustusriski hindamine, mille teeb veekäitleja tema tarnitava vee kvaliteedi seireks, kooskõlas artikliga 9 ja II lisa C osaga; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

veevarustusriski hindamine, mille teeb veekäitleja tema tarnitava vee kvaliteedi seireks, kooskõlas artikliga 9 ja II lisa C osaga;

| b) | veevarustusriski hindamine, mille teeb veekäitleja tema tarnitava vee kvaliteedi
  kaitsmiseks ja
  seireks
  igas veejaotussüsteemis
  , kooskõlas artikliga 9 ja II lisa C osaga; |
| --- | --- |

b)

veevarustusriski hindamine, mille teeb veekäitleja tema tarnitava vee kvaliteedi
  kaitsmiseks ja
  seireks
  igas veejaotussüsteemis
  , kooskõlas artikliga 9 ja II lisa C osaga;

kaitsmiseks ja

igas veejaotussüsteemis

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 7 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Liikmesriigid võivad kohandada riskipõhise käsitluse rakendamist, kahjustamata käesoleva direktiivi eesmärki, mis puudutab olmevee kvaliteeti ja tarbijate tervist, kui esinevad erilised piirangud, mis tulenevad geograafilistest asjaoludest, nagu veejaotustsooni kaugus või juurdepääsetavus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Liikmesriigid võivad kohandada riskipõhise käsitluse rakendamist, kahjustamata käesoleva direktiivi eesmärki, mis puudutab olmevee kvaliteeti ja tarbijate tervist, kui esinevad erilised piirangud, mis tulenevad geograafilistest asjaoludest, nagu veejaotustsooni kaugus või juurdepääsetavus.

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 1 b (uus)

Artikkel 7 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Liikmesriigid tagavad riskipõhise käsitluse kohaldamiseks liikmesriikide poolt kindlaks määratud vastutuse selge ja asjakohase jaotuse sidusrühmade vahel seoses olmevee võtmiseks kasutatavate veekogude ja kinnistusiseste jaotussüsteemidega. Selline vastutuse jaotus peab vastama nende institutsioonilisele ja õiguslikule raamistikule. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Liikmesriigid tagavad riskipõhise käsitluse kohaldamiseks liikmesriikide poolt kindlaks määratud vastutuse selge ja asjakohase jaotuse sidusrühmade vahel seoses olmevee võtmiseks kasutatavate veekogude ja kinnistusiseste jaotussüsteemidega. Selline vastutuse jaotus peab vastama nende institutsioonilisele ja õiguslikule raamistikule.

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 2

Artikkel 7 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Ohuhindamine peab olema tehtud [3 aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäeva]. See vaadatakse läbi iga kolme aasta tagant ning vajaduse korral seda ajakohastatakse. | 2.   Ohuhindamine peab olema tehtud [3 aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäeva]. See vaadatakse läbi iga kolme aasta tagant
  , võttes arvesse direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 7 sätestatud nõuet, mille kohaselt liikmesriigid määravad kindlaks veekogud,
  ning vajaduse korral seda ajakohastatakse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Ohuhindamine peab olema tehtud [3 aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäeva]. See vaadatakse läbi iga kolme aasta tagant ning vajaduse korral seda ajakohastatakse.

2.   Ohuhindamine peab olema tehtud [3 aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäeva]. See vaadatakse läbi iga kolme aasta tagant
  , võttes arvesse direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 7 sätestatud nõuet, mille kohaselt liikmesriigid määravad kindlaks veekogud,
  ning vajaduse korral seda ajakohastatakse.

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 3

Artikkel 7 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Suurte ja väga suurte veekäitlejate
  puhul peab veevarustusriski hindamine olema tehtud
  [3 aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäeva] ning väikeste veekäitlejate puhul
  [6 aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäeva]. Need vaadatakse läbi korrapäraste ajavahemike järel, mis ei ole rohkem kui kuus aastat, ning vajaduse korral neid ajakohastatakse. | 3.   
  Veekäitlejate
  puhul peab veevarustusriski hindamine olema tehtud [6 aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäeva]. Need vaadatakse läbi korrapäraste ajavahemike järel, mis ei ole rohkem kui kuus aastat, ning vajaduse korral neid ajakohastatakse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Suurte ja väga suurte veekäitlejate
  puhul peab veevarustusriski hindamine olema tehtud
  [3 aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäeva] ning väikeste veekäitlejate puhul
  [6 aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäeva]. Need vaadatakse läbi korrapäraste ajavahemike järel, mis ei ole rohkem kui kuus aastat, ning vajaduse korral neid ajakohastatakse.

3.   
  Veekäitlejate
  puhul peab veevarustusriski hindamine olema tehtud [6 aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäeva]. Need vaadatakse läbi korrapäraste ajavahemike järel, mis ei ole rohkem kui kuus aastat, ning vajaduse korral neid ajakohastatakse.

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 7 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi artiklite 8 ja 9 kohaldamiseks vajalikke parandusmeetmeid direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 11 sätestatud meetmeprogrammide ning artiklis 13 sätestatud vesikonna majanduskavade raames. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi artiklite 8 ja 9 kohaldamiseks vajalikke parandusmeetmeid direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 11 sätestatud meetmeprogrammide ning artiklis 13 sätestatud vesikonna majanduskavade raames.

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 4

Artikkel 7 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine peab olema tehtud [3 aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäeva]. See vaadatakse läbi iga kolme aasta tagant ning vajaduse korral seda ajakohastatakse. | 4.   Kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine peab olema tehtud
  artikli 10 lõikes 1 osutatud valdustes
  [3 aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäeva]. See vaadatakse läbi iga kolme aasta tagant ning vajaduse korral seda ajakohastatakse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine peab olema tehtud [3 aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäeva]. See vaadatakse läbi iga kolme aasta tagant ning vajaduse korral seda ajakohastatakse.

4.   Kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine peab olema tehtud
  artikli 10 lõikes 1 osutatud valdustes
  [3 aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäeva]. See vaadatakse läbi iga kolme aasta tagant ning vajaduse korral seda ajakohastatakse.

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – pealkiri

Artikkel 8 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Olmevee võtmiseks kasutatavate veekogude ohuhindamine | Olmevee võtmiseks kasutatavate veekogude ohuhindamine
  , ohtude seire ja juhtimine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Olmevee võtmiseks kasutatavate veekogude ohuhindamine

Olmevee võtmiseks kasutatavate veekogude ohuhindamine
  , ohtude seire ja juhtimine

, ohtude seire ja juhtimine

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 8 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2000/60/EÜ
  artiklite 6 ja 7
  kohaldamist, tagavad liikmesriigid selliseid olmevee võtmiseks kasutatavaid veekogusid hõlmava ohuhindamise, mis annavad ööpäevas keskmiselt üle 10 m3 vett. Ohuhindamine sisaldab järgmisi elemente: | 1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2000/60/EÜ
  ja eelkõige selle artiklite 4–8
  kohaldamist, tagavad liikmesriigid
  koos nende vee eest vastutavate pädevate asutustega
  selliseid olmevee võtmiseks kasutatavaid veekogusid hõlmava ohuhindamise, mis annavad ööpäevas keskmiselt üle 10 m3 vett. Ohuhindamine sisaldab järgmisi elemente: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2000/60/EÜ
  artiklite 6 ja 7
  kohaldamist, tagavad liikmesriigid selliseid olmevee võtmiseks kasutatavaid veekogusid hõlmava ohuhindamise, mis annavad ööpäevas keskmiselt üle 10 m3 vett. Ohuhindamine sisaldab järgmisi elemente:

1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2000/60/EÜ
  ja eelkõige selle artiklite 4–8
  kohaldamist, tagavad liikmesriigid
  koos nende vee eest vastutavate pädevate asutustega
  selliseid olmevee võtmiseks kasutatavaid veekogusid hõlmava ohuhindamise, mis annavad ööpäevas keskmiselt üle 10 m3 vett. Ohuhindamine sisaldab järgmisi elemente:

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | ohuhindamisega hõlmatud veekogudes kõigi veevõtukohtade kindlakstegemine ja geograafiliste viidetega varustamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

ohuhindamisega hõlmatud veekogudes kõigi veevõtukohtade kindlakstegemine ja geograafiliste viidetega varustamine;

| a) | ohuhindamisega hõlmatud veekogudes
  või nende osades
  kõigi veevõtukohtade kindlakstegemine ja geograafiliste viidetega varustamine
  . Kuna käesolevas punktis osutatud andmete puhul on tegemist potentsiaalselt tundlike andmetega, eriti mis puudutab rahvatervise kaitset, peavad liikmesriigid tagama, et neid andmeid kaitstakse ja need edastatakse üksnes asjakohastele asutustele; |
| --- | --- |

a)

ohuhindamisega hõlmatud veekogudes
  või nende osades
  kõigi veevõtukohtade kindlakstegemine ja geograafiliste viidetega varustamine
  . Kuna käesolevas punktis osutatud andmete puhul on tegemist potentsiaalselt tundlike andmetega, eriti mis puudutab rahvatervise kaitset, peavad liikmesriigid tagama, et neid andmeid kaitstakse ja need edastatakse üksnes asjakohastele asutustele;

või nende osades

. Kuna käesolevas punktis osutatud andmete puhul on tegemist potentsiaalselt tundlike andmetega, eriti mis puudutab rahvatervise kaitset, peavad liikmesriigid tagama, et neid andmeid kaitstakse ja need edastatakse üksnes asjakohastele asutustele;

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kui kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 7 lõikega 3 on kehtestatud kaitsevööndid, siis nende
  ja kõnelause direktiivi artiklis 6 osutatud kaitsealade
  kaardistamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kui kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 7 lõikega 3 on kehtestatud kaitsevööndid, siis nende
  ja kõnelause direktiivi artiklis 6 osutatud kaitsealade
  kaardistamine;

ja kõnelause direktiivi artiklis 6 osutatud kaitsealade

| b) | kui kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 7 lõikega 3 on kehtestatud kaitsevööndid, siis nende kaardistamine; |
| --- | --- |

b)

kui kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 7 lõikega 3 on kehtestatud kaitsevööndid, siis nende kaardistamine;

Muudatusettepanek 216

Muudatusettepanek 216

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | ohuhindamisega hõlmatud veekogusid mõjutavate ohtude ja võimalike reostusallikate kindlakstegemine. Selleks võivad liikmesriigid kasutada direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 kohast inimtegevuse mõju ülevaadet ning kõnealuse direktiivi II lisa punkti 1.4 alusel märkimisväärse koormuse kohta kogutud teavet; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

ohuhindamisega hõlmatud veekogusid mõjutavate ohtude ja võimalike reostusallikate kindlakstegemine. Selleks võivad liikmesriigid kasutada direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 kohast inimtegevuse mõju ülevaadet ning kõnealuse direktiivi II lisa punkti 1.4 alusel märkimisväärse koormuse kohta kogutud teavet;

| c) | ohuhindamisega hõlmatud veekogusid mõjutavate ohtude ja võimalike reostusallikate kindlakstegemine.
  Selliseid uuringuid ja reostusallikate kindlakstegemist ajakohastatakse korrapäraselt, et tuvastada uusi aineid, mis mõjutavad mikroplasti, eelkõige PFASi.
  Selleks võivad liikmesriigid kasutada direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 kohast inimtegevuse mõju ülevaadet ning kõnealuse direktiivi II lisa punkti 1.4 alusel märkimisväärse koormuse kohta kogutud teavet; |
| --- | --- |

c)

ohuhindamisega hõlmatud veekogusid mõjutavate ohtude ja võimalike reostusallikate kindlakstegemine.
  Selliseid uuringuid ja reostusallikate kindlakstegemist ajakohastatakse korrapäraselt, et tuvastada uusi aineid, mis mõjutavad mikroplasti, eelkõige PFASi.
  Selleks võivad liikmesriigid kasutada direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 kohast inimtegevuse mõju ülevaadet ning kõnealuse direktiivi II lisa punkti 1.4 alusel märkimisväärse koormuse kohta kogutud teavet;

Selliseid uuringuid ja reostusallikate kindlakstegemist ajakohastatakse korrapäraselt, et tuvastada uusi aineid, mis mõjutavad mikroplasti, eelkõige PFASi.

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt d – sissejuhatav osa

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt d – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | ohuhindamisega hõlmatud veekogude korrapärane seire
  järgmistest loeteludest valitud asjakohaste saasteainete üle
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

ohuhindamisega hõlmatud veekogude korrapärane seire
  järgmistest loeteludest valitud asjakohaste saasteainete üle
  :

järgmistest loeteludest valitud asjakohaste saasteainete üle

| d) | ohuhindamisega hõlmatud veekogude
  või nende osade
  korrapärane seire
  saasteainete üle, mis on veevarustuse puhul olulised ning mis on valitud järgmistest loeteludest
  : |
| --- | --- |

d)

ohuhindamisega hõlmatud veekogude
  või nende osade
  korrapärane seire
  saasteainete üle, mis on veevarustuse puhul olulised ning mis on valitud järgmistest loeteludest
  :

või nende osade

saasteainete üle, mis on veevarustuse puhul olulised ning mis on valitud järgmistest loeteludest

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt d – alapunkt iv

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt d – alapunkt iv

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iv) | muud
  sellised asjakohased saasteained nagu mikroplastid või valgalale iseloomulikud saasteained, mille liikmesriigid on kindlaks teinud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 kohase inimtegevuse mõju ülevaate ning kõnealuse direktiivi II lisa punkti 1.4 alusel märkimisväärse koormuse kohta kogutud teabe põhjal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iv)

muud
  sellised asjakohased saasteained nagu mikroplastid või valgalale iseloomulikud saasteained, mille liikmesriigid on kindlaks teinud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 kohase inimtegevuse mõju ülevaate ning kõnealuse direktiivi II lisa punkti 1.4 alusel märkimisväärse koormuse kohta kogutud teabe põhjal.

muud

| iv) | I lisa C a osa parameetrid ainult seire otstarbel või muud
  sellised asjakohased saasteained nagu mikroplastid
  , tingimusel et on kehtestatud artikli 11 lõikes 5b sätestatud metoodika mikroplasti mõõtmiseks,
  või valgalale iseloomulikud saasteained, mille liikmesriigid on kindlaks teinud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 kohase inimtegevuse mõju ülevaate ning kõnealuse direktiivi II lisa punkti 1.4 alusel märkimisväärse koormuse kohta kogutud teabe põhjal. |
| --- | --- |

iv)

I lisa C a osa parameetrid ainult seire otstarbel või muud
  sellised asjakohased saasteained nagu mikroplastid
  , tingimusel et on kehtestatud artikli 11 lõikes 5b sätestatud metoodika mikroplasti mõõtmiseks,
  või valgalale iseloomulikud saasteained, mille liikmesriigid on kindlaks teinud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 kohase inimtegevuse mõju ülevaate ning kõnealuse direktiivi II lisa punkti 1.4 alusel märkimisväärse koormuse kohta kogutud teabe põhjal.

I lisa C a osa parameetrid ainult seire otstarbel või muud

, tingimusel et on kehtestatud artikli 11 lõikes 5b sätestatud metoodika mikroplasti mõõtmiseks,

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 8 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Väga väikestele veekäitlejatele võib teha käesoleva lõike punktides a, b ja c osutatud nõuetest erandi tingimusel, et pädeval asutusel on eelnevad ja ajakohastatud dokumenteeritud teadmised kõnealustes punktides osutatud asjaomastest parameetritest. Pädev asutus vaatab selle erandi läbi vähemalt iga kolme aasta tagant ja vajaduse korral ajakohastab seda. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Väga väikestele veekäitlejatele võib teha käesoleva lõike punktides a, b ja c osutatud nõuetest erandi tingimusel, et pädeval asutusel on eelnevad ja ajakohastatud dokumenteeritud teadmised kõnealustes punktides osutatud asjaomastest parameetritest. Pädev asutus vaatab selle erandi läbi vähemalt iga kolme aasta tagant ja vajaduse korral ajakohastab seda.

Väga väikestele veekäitlejatele võib teha käesoleva lõike punktides a, b ja c osutatud nõuetest erandi tingimusel, et pädeval asutusel on eelnevad ja ajakohastatud dokumenteeritud teadmised kõnealustes punktides osutatud asjaomastest parameetritest. Pädev asutus vaatab selle erandi läbi vähemalt iga kolme aasta tagant ja vajaduse korral ajakohastab seda.

Muudatusettepanek 217

Muudatusettepanek 217

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 1 – lõik 3

Artikkel 8 – lõige 1 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid
  võiva
  korrapärase seire eesmärgil kasutada muude liidu õigusaktide kohaselt tehtud seiret. | Liikmesriigid
  võivad
  korrapärase seire eesmärgil
  ning selleks, et tuvastada uute uurimiste käigus uusi kahjulikke aineid,
  kasutada muude liidu õigusaktide kohaselt tehtud seiret
  ja ette nähtud uurimissuutlikkust
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid
  võiva
  korrapärase seire eesmärgil kasutada muude liidu õigusaktide kohaselt tehtud seiret.

võiva

Liikmesriigid
  võivad
  korrapärase seire eesmärgil
  ning selleks, et tuvastada uute uurimiste käigus uusi kahjulikke aineid,
  kasutada muude liidu õigusaktide kohaselt tehtud seiret
  ja ette nähtud uurimissuutlikkust
  .

võivad

ning selleks, et tuvastada uute uurimiste käigus uusi kahjulikke aineid,

ja ette nähtud uurimissuutlikkust

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 3

Artikkel 8 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Liikmesriigid teavitavad veekäitlejaid, kes kasutavad veevõtuks ohuhindamisega hõlmatud veekogu, lõike 1 punkti d kohaselt tehtud seire tulemustest ning võivad kõnealuste seiretulemuste põhjal: | välja jäetud |
| (a) | nõuda veekäitlejatelt teatavate parameetrite täiendavat seiret või töötlemist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Liikmesriigid teavitavad veekäitlejaid, kes kasutavad veevõtuks ohuhindamisega hõlmatud veekogu, lõike 1 punkti d kohaselt tehtud seire tulemustest ning võivad kõnealuste seiretulemuste põhjal:

välja jäetud

välja jäetud

(a)

(a)

nõuda veekäitlejatelt teatavate parameetrite täiendavat seiret või töötlemist;

nõuda veekäitlejatelt teatavate parameetrite täiendavat seiret või töötlemist;

| (b) | lubada veekäitlejatel veevarustusriski hindamist tegemata vähendada teatavate parameetrite seire sagedust, eeldusel et need ei ole põhiparameetrid II lisa B osa punkti 1 tähenduses ning et ei ole ühtegi tegurit, mille puhul oleks põhjust eeldada, et see võib põhjustada veekvaliteedi halvenemise. |
| --- | --- |

(b)

(b)

lubada veekäitlejatel veevarustusriski hindamist tegemata vähendada teatavate parameetrite seire sagedust, eeldusel et need ei ole põhiparameetrid II lisa B osa punkti 1 tähenduses ning et ei ole ühtegi tegurit, mille puhul oleks põhjust eeldada, et see võib põhjustada veekvaliteedi halvenemise.

lubada veekäitlejatel veevarustusriski hindamist tegemata vähendada teatavate parameetrite seire sagedust, eeldusel et need ei ole põhiparameetrid II lisa B osa punkti 1 tähenduses ning et ei ole ühtegi tegurit, mille puhul oleks põhjust eeldada, et see võib põhjustada veekvaliteedi halvenemise.

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 4

Artikkel 8 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Sellistel juhtudel, kui veekäitlejal lubatakse lõike 2 punkti b kohaselt seiresagedust vähendada, jätkavad liikmesriigid kõnealuste parameetrite korrapärast seiret ohuhindamisega hõlmatud veekogus. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Sellistel juhtudel, kui veekäitlejal lubatakse lõike 2 punkti b kohaselt seiresagedust vähendada, jätkavad liikmesriigid kõnealuste parameetrite korrapärast seiret ohuhindamisega hõlmatud veekogus.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 5 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 8 – lõige 5 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võtavad lõigete 1 ja 2 ning direktiivi 2000/60/EÜ alusel kogutud teabe põhjal koostöös veekäitlejate ja muude sidusrühmadega järgmised meetmed
  või tagavad nende meetmete võtmise veekäitlejate poolt
  : | Liikmesriigid võtavad lõigete 1 ja 2 ning direktiivi 2000/60/EÜ alusel kogutud teabe põhjal koostöös veekäitlejate ja muude sidusrühmadega järgmised meetmed: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid võtavad lõigete 1 ja 2 ning direktiivi 2000/60/EÜ alusel kogutud teabe põhjal koostöös veekäitlejate ja muude sidusrühmadega järgmised meetmed
  või tagavad nende meetmete võtmise veekäitlejate poolt
  :

või tagavad nende meetmete võtmise veekäitlejate poolt

Liikmesriigid võtavad lõigete 1 ja 2 ning direktiivi 2000/60/EÜ alusel kogutud teabe põhjal koostöös veekäitlejate ja muude sidusrühmadega järgmised meetmed:

Muudatusettepanek 178

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 5 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 1 – lõige 5 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | ennetusmeetmed vajaliku töötlemise vähendamiseks ning veekvaliteedi tagamiseks, sealhulgas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punktis d osutatud meetmed; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

(a)

ennetusmeetmed vajaliku töötlemise vähendamiseks ning veekvaliteedi tagamiseks, sealhulgas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punktis d osutatud meetmed;

ennetusmeetmed vajaliku töötlemise vähendamiseks ning veekvaliteedi tagamiseks, sealhulgas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punktis d osutatud meetmed;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 5 – lõik 1 – punkt a a (uus)

Artikkel 8 – lõige 5 – lõik 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | nad tagavad, et saastajad võtavad koostöös veekäitlejate ja muude asjaomaste sidusrühmadega ennetavaid meetmeid, et vähendada või vältida nõutava töötlemise taset ja kaitsta vee kvaliteeti, sealhulgas meetmeid, millele on osutatud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punktis d, ning lisameetmeid, mida peetakse vajalikuks käesoleva artikli lõike 1 punkti d kohaselt tehtud seire põhjal; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

nad tagavad, et saastajad võtavad koostöös veekäitlejate ja muude asjaomaste sidusrühmadega ennetavaid meetmeid, et vähendada või vältida nõutava töötlemise taset ja kaitsta vee kvaliteeti, sealhulgas meetmeid, millele on osutatud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punktis d, ning lisameetmeid, mida peetakse vajalikuks käesoleva artikli lõike 1 punkti d kohaselt tehtud seire põhjal;

nad tagavad, et saastajad võtavad koostöös veekäitlejate ja muude asjaomaste sidusrühmadega ennetavaid meetmeid, et vähendada või vältida nõutava töötlemise taset ja kaitsta vee kvaliteeti, sealhulgas meetmeid, millele on osutatud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punktis d, ning lisameetmeid, mida peetakse vajalikuks käesoleva artikli lõike 1 punkti d kohaselt tehtud seire põhjal;

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 5 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 8 – lõige 5 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | leevendusmeetmed, mida peetakse vajalikuks lõike 1 punkti d kohaselt tehtud seire põhjal, et teha kindlaks reostusallikas ja see kõrvaldada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

leevendusmeetmed, mida peetakse vajalikuks lõike 1 punkti d kohaselt tehtud seire põhjal, et teha kindlaks reostusallikas ja see kõrvaldada.

| b) | leevendusmeetmed, mida peetakse vajalikuks lõike 1 punkti d kohaselt tehtud seire põhjal, et teha kindlaks reostusallikas ja see kõrvaldada
  ning vältida mis tahes täiendavat töötlemist, kui ennetusmeetmeid ei peeta teostatavateks või piisavalt mõjusateks, et reostusallikas õigeaegselt kõrvaldada; |
| --- | --- |

b)

leevendusmeetmed, mida peetakse vajalikuks lõike 1 punkti d kohaselt tehtud seire põhjal, et teha kindlaks reostusallikas ja see kõrvaldada
  ning vältida mis tahes täiendavat töötlemist, kui ennetusmeetmeid ei peeta teostatavateks või piisavalt mõjusateks, et reostusallikas õigeaegselt kõrvaldada;

ning vältida mis tahes täiendavat töötlemist, kui ennetusmeetmeid ei peeta teostatavateks või piisavalt mõjusateks, et reostusallikas õigeaegselt kõrvaldada;

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 5 – lõik 1 – punkt b a (uus)

Artikkel 8 – lõige 5 – lõik 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | kui punktides aa ja b sätestatud meetmeid ei ole peetud piisavaks, et tagada inimeste tervise nõuetekohane kaitse, nõuavad nad, et veekäitlejad teeksid veevõtu- või töötlemiskohas teatavate parameetrite täiendavat seiret, kui see on terviseriskide vältimiseks rangelt vajalik. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

kui punktides aa ja b sätestatud meetmeid ei ole peetud piisavaks, et tagada inimeste tervise nõuetekohane kaitse, nõuavad nad, et veekäitlejad teeksid veevõtu- või töötlemiskohas teatavate parameetrite täiendavat seiret, kui see on terviseriskide vältimiseks rangelt vajalik.

kui punktides aa ja b sätestatud meetmeid ei ole peetud piisavaks, et tagada inimeste tervise nõuetekohane kaitse, nõuavad nad, et veekäitlejad teeksid veevõtu- või töötlemiskohas teatavate parameetrite täiendavat seiret, kui see on terviseriskide vältimiseks rangelt vajalik.

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 8 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Liikmesriigid teavitavad veekäitlejaid, kes kasutavad veevõtuks ohuhindamisega hõlmatud veekogu või selle osasid, lõike 1 punkti d kohaselt tehtud seire tulemustest ning võivad kõnealuste seiretulemuste põhjal, samuti lõigete 1 ja 2 alusel saadud ning vastavalt direktiivile 2000/60/EÜ kogutud teabe põhjal: |
| | a) | lubada veekäitlejatel veevarustusriski hindamist nõudmata vähendada teatavate parameetrite seire sagedust või seiratavate parameetrite arvu, eeldusel et need ei ole põhiparameetrid II lisa B osa punkti 1 tähenduses ning et ei ole ühtegi tegurit, mille puhul oleks põhjust eeldada, et see võib põhjustada vee kvaliteedi halvenemise; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Liikmesriigid teavitavad veekäitlejaid, kes kasutavad veevõtuks ohuhindamisega hõlmatud veekogu või selle osasid, lõike 1 punkti d kohaselt tehtud seire tulemustest ning võivad kõnealuste seiretulemuste põhjal, samuti lõigete 1 ja 2 alusel saadud ning vastavalt direktiivile 2000/60/EÜ kogutud teabe põhjal:

a)

a)

lubada veekäitlejatel veevarustusriski hindamist nõudmata vähendada teatavate parameetrite seire sagedust või seiratavate parameetrite arvu, eeldusel et need ei ole põhiparameetrid II lisa B osa punkti 1 tähenduses ning et ei ole ühtegi tegurit, mille puhul oleks põhjust eeldada, et see võib põhjustada vee kvaliteedi halvenemise;

lubada veekäitlejatel veevarustusriski hindamist nõudmata vähendada teatavate parameetrite seire sagedust või seiratavate parameetrite arvu, eeldusel et need ei ole põhiparameetrid II lisa B osa punkti 1 tähenduses ning et ei ole ühtegi tegurit, mille puhul oleks põhjust eeldada, et see võib põhjustada vee kvaliteedi halvenemise;

| b) | kui veekäitlejal lubatakse punkti a kohaselt seiresagedust vähendada, jätkavad liikmesriigid kõnealuste parameetrite korrapärast seiret ohuhindamisega hõlmatud veekogus. |
| --- | --- |

b)

b)

kui veekäitlejal lubatakse punkti a kohaselt seiresagedust vähendada, jätkavad liikmesriigid kõnealuste parameetrite korrapärast seiret ohuhindamisega hõlmatud veekogus.

kui veekäitlejal lubatakse punkti a kohaselt seiresagedust vähendada, jätkavad liikmesriigid kõnealuste parameetrite korrapärast seiret ohuhindamisega hõlmatud veekogus.

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – pealkiri

Artikkel 9 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Veevarustusriski hindamine | Veevarustusriski hindamine
  , seire ja juhtimine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Veevarustusriski hindamine

Veevarustusriski hindamine
  , seire ja juhtimine

, seire ja juhtimine

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 9 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et veekäitlejad teostavad veevarustusriski hindamise, nähes neile ette võimaluse kohandada ükskõik millise sellise parameetri, mis on loetletud I lisa A ja
  B osas ja
  mis ei ole II lisa B osa kohaselt põhiparameeter, seire sagedust sõltuvalt nende esinemisest toorvees. | Liikmesriigid tagavad, et veekäitlejad teostavad
  kooskõlas II lisa C osaga
  veevarustusriski hindamise, nähes neile ette võimaluse kohandada ükskõik millise sellise parameetri, mis on loetletud I lisa
  osades
   A
  , B
  ja
  B a ning
  mis ei ole II lisa B osa kohaselt põhiparameeter, seire sagedust sõltuvalt nende esinemisest toorvees. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et veekäitlejad teostavad veevarustusriski hindamise, nähes neile ette võimaluse kohandada ükskõik millise sellise parameetri, mis on loetletud I lisa A ja
  B osas ja
  mis ei ole II lisa B osa kohaselt põhiparameeter, seire sagedust sõltuvalt nende esinemisest toorvees.

B osas ja

Liikmesriigid tagavad, et veekäitlejad teostavad
  kooskõlas II lisa C osaga
  veevarustusriski hindamise, nähes neile ette võimaluse kohandada ükskõik millise sellise parameetri, mis on loetletud I lisa
  osades
   A
  , B
  ja
  B a ning
  mis ei ole II lisa B osa kohaselt põhiparameeter, seire sagedust sõltuvalt nende esinemisest toorvees.

kooskõlas II lisa C osaga

osades

, B

B a ning

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 9 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõnealuste parameetrite puhul tagavad liikmesriigid, et veekäitlejad võivad kõrvale kalduda II lisa B osas esitatud seiresagedusest kooskõlas C osa II lisa spetsifikatsioonidega. | Kõnealuste parameetrite puhul tagavad liikmesriigid, et veekäitlejad võivad kõrvale kalduda II lisa B osas esitatud seiresagedusest kooskõlas C osa II lisa spetsifikatsioonidega
  , sõltuvalt nende esinemisest toorvees ja veepuhastusseadmetest
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealuste parameetrite puhul tagavad liikmesriigid, et veekäitlejad võivad kõrvale kalduda II lisa B osas esitatud seiresagedusest kooskõlas C osa II lisa spetsifikatsioonidega.

Kõnealuste parameetrite puhul tagavad liikmesriigid, et veekäitlejad võivad kõrvale kalduda II lisa B osas esitatud seiresagedusest kooskõlas C osa II lisa spetsifikatsioonidega
  , sõltuvalt nende esinemisest toorvees ja veepuhastusseadmetest
  .

, sõltuvalt nende esinemisest toorvees ja veepuhastusseadmetest

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 1 – lõik 3

Artikkel 9 – lõige 1 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks
  peavad
  veekäitlejad arvesse
  võtma
  käesoleva direktiivi artikli 8 alusel tehtud ohuhindamise ning direktiivi 2000/60/EÜ artikli 7 lõike 1 ja artikli 8 alusel tehtud seire tulemusi. | Selleks
  võtavad
  veekäitlejad arvesse käesoleva direktiivi artikli 8 alusel tehtud ohuhindamise ning direktiivi 2000/60/EÜ artikli 7 lõike 1 ja artikli 8 alusel tehtud seire tulemusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Selleks
  peavad
  veekäitlejad arvesse
  võtma
  käesoleva direktiivi artikli 8 alusel tehtud ohuhindamise ning direktiivi 2000/60/EÜ artikli 7 lõike 1 ja artikli 8 alusel tehtud seire tulemusi.

peavad

võtma

Selleks
  võtavad
  veekäitlejad arvesse käesoleva direktiivi artikli 8 alusel tehtud ohuhindamise ning direktiivi 2000/60/EÜ artikli 7 lõike 1 ja artikli 8 alusel tehtud seire tulemusi.

võtavad

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 9 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Liikmesriigid võivad teha lõikest 1 erandi väga väikestele veekäitlejatele, tingimusel et pädeval asutusel on varasemad ja ajakohastatud dokumenteeritud teadmised asjaomastest parameetritest ning tema hinnangul ei põhjusta selline erand ohtu inimeste tervisele, ning ilma et see piiraks asutuse kohustusi vastavalt artiklile 4.




  Pädev asutus vaatab erandi läbi iga kolme aasta järel või siis, kui valgalas on avastatud uus reostusoht, ning ajakohastab seda vajaduse korral. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Liikmesriigid võivad teha lõikest 1 erandi väga väikestele veekäitlejatele, tingimusel et pädeval asutusel on varasemad ja ajakohastatud dokumenteeritud teadmised asjaomastest parameetritest ning tema hinnangul ei põhjusta selline erand ohtu inimeste tervisele, ning ilma et see piiraks asutuse kohustusi vastavalt artiklile 4.

Pädev asutus vaatab erandi läbi iga kolme aasta järel või siis, kui valgalas on avastatud uus reostusoht, ning ajakohastab seda vajaduse korral.

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 2

Artikkel 9 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Veevarustusriski
  hindamise peavad kinnitama pädevad asutused
  . | 2.   Veevarustusriski
  hindamise eest vastutavad veekäitlejad, kes tagavad, et nad järgivad käesolevat direktiivi. Selleks võivad veekäitlejad paluda toetust pädevatelt asutustelt. |
| | Liikmesriigid võivad nõuda, et pädevad asutused kiidaksid heaks või jälgiksid veekäitlejate veevarustusriski hindamisi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Veevarustusriski
  hindamise peavad kinnitama pädevad asutused
  .

2.   Veevarustusriski
  hindamise eest vastutavad veekäitlejad, kes tagavad, et nad järgivad käesolevat direktiivi. Selleks võivad veekäitlejad paluda toetust pädevatelt asutustelt.

Liikmesriigid võivad nõuda, et pädevad asutused kiidaksid heaks või jälgiksid veekäitlejate veevarustusriski hindamisi.

Liikmesriigid võivad nõuda, et pädevad asutused kiidaksid heaks või jälgiksid veekäitlejate veevarustusriski hindamisi.

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 9 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Tuginedes lõike 1 kohaselt tehtud veevarustusriski hindamise tulemustele, tagavad liikmesriigid, et veekäitlejad koostavad tuvastatud riskidega kohandatud ning veekäitleja suurusega proportsionaalse veeohutuskava. Veeohutuskava võib hõlmata näiteks veega kokkupuutuvate materjalide kasutamist, vee töötlemise aineid, lekkivatest torudest tulenevaid võimalikke ohtusid või meetmeid praeguste või tulevaste probleemidega, nt kliimamuutustega kohanemiseks, ning täpsemalt määravad selle kindlaks liikmesriigid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Tuginedes lõike 1 kohaselt tehtud veevarustusriski hindamise tulemustele, tagavad liikmesriigid, et veekäitlejad koostavad tuvastatud riskidega kohandatud ning veekäitleja suurusega proportsionaalse veeohutuskava. Veeohutuskava võib hõlmata näiteks veega kokkupuutuvate materjalide kasutamist, vee töötlemise aineid, lekkivatest torudest tulenevaid võimalikke ohtusid või meetmeid praeguste või tulevaste probleemidega, nt kliimamuutustega kohanemiseks, ning täpsemalt määravad selle kindlaks liikmesriigid.

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – pealkiri

Artikkel 10 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine | Kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine
  , seire ja riskide juhtimine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine

Kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine
  , seire ja riskide juhtimine

, seire ja riskide juhtimine

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 10 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid tagavad, et tehakse kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine, mis hõlmab järgmisi elemente: | 1.   Liikmesriigid tagavad, et
  prioriteetsetes valdustes
  tehakse kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine, mis hõlmab järgmisi elemente: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid tagavad, et tehakse kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine, mis hõlmab järgmisi elemente:

1.   Liikmesriigid tagavad, et
  prioriteetsetes valdustes
  tehakse kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamine, mis hõlmab järgmisi elemente:

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 10 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | kohapealsete jaotussüsteemide ning seotud toodete ja materjalidega seotud võimalike riskide hindamine ning selle hindamine, kas need mõjutavad vee kvaliteeti kohas, kus vesi väljub tavaliselt olmevee võtuks kasutatavast kraanist
  , eelkõige prioriteetsetes valdustes, kus vett pakutakse üldsusele
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

kohapealsete jaotussüsteemide ning seotud toodete ja materjalidega seotud võimalike riskide hindamine ning selle hindamine, kas need mõjutavad vee kvaliteeti kohas, kus vesi väljub tavaliselt olmevee võtuks kasutatavast kraanist
  , eelkõige prioriteetsetes valdustes, kus vett pakutakse üldsusele
  ;

, eelkõige prioriteetsetes valdustes, kus vett pakutakse üldsusele

| a) | kohapealsete jaotussüsteemide ning seotud toodete ja materjalidega seotud võimalike riskide hindamine ning selle hindamine, kas need mõjutavad vee kvaliteeti kohas, kus vesi väljub tavaliselt olmevee võtuks kasutatavast kraanist; |
| --- | --- |

a)

kohapealsete jaotussüsteemide ning seotud toodete ja materjalidega seotud võimalike riskide hindamine ning selle hindamine, kas need mõjutavad vee kvaliteeti kohas, kus vesi väljub tavaliselt olmevee võtuks kasutatavast kraanist;

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 1 – punkt b – lõik 1

Artikkel 10 – lõige 1 – punkt b – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | I lisa C osas loetletud parameetrite korrapärane seire valdustes, kus
  võimalikku ohtu inimeste tervisele peetakse kõige suuremaks. Seirega seoses asjakohased parameetrid ja valdused valitakse välja
  punkti a kohaselt tehtud hindamise
  alusel
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

I lisa C osas loetletud parameetrite korrapärane seire valdustes, kus
  võimalikku ohtu inimeste tervisele peetakse kõige suuremaks. Seirega seoses asjakohased parameetrid ja valdused valitakse välja
  punkti a kohaselt tehtud hindamise
  alusel
  .

võimalikku ohtu inimeste tervisele peetakse kõige suuremaks. Seirega seoses asjakohased parameetrid ja valdused valitakse välja

alusel

| b) | I lisa C osas loetletud parameetrite korrapärane seire
  prioriteetsetes
  valdustes, kus
  on
  punkti a kohaselt tehtud hindamise
  käigus tuvastatud konkreetsed ohud vee kvaliteedile
  . |
| --- | --- |

b)

I lisa C osas loetletud parameetrite korrapärane seire
  prioriteetsetes
  valdustes, kus
  on
  punkti a kohaselt tehtud hindamise
  käigus tuvastatud konkreetsed ohud vee kvaliteedile
  .

prioriteetsetes

on

käigus tuvastatud konkreetsed ohud vee kvaliteedile

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 1 – punkt b – lõik 2

Artikkel 10 – lõige 1 – punkt b – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võivad esimeses lõigus osutatud
  seirega seoses kehtestada seirestrateegia,
  mis keskendub prioriteetsetele valdustele; | Korrapärase
  seirega
  seoses tagavad liikmesriigid prioriteetsetes valdustes rajatistele juurdepääsu proovide võtmiseks ning võivad
  kehtestada seirestrateegia,
  eeskätt seoses Legionella pneumophila bakteriga
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid võivad esimeses lõigus osutatud
  seirega seoses kehtestada seirestrateegia,
  mis keskendub prioriteetsetele valdustele;

Liikmesriigid võivad esimeses lõigus osutatud

mis keskendub prioriteetsetele valdustele;

Korrapärase
  seirega
  seoses tagavad liikmesriigid prioriteetsetes valdustes rajatistele juurdepääsu proovide võtmiseks ning võivad
  kehtestada seirestrateegia,
  eeskätt seoses Legionella pneumophila bakteriga
  ;

Korrapärase

seoses tagavad liikmesriigid prioriteetsetes valdustes rajatistele juurdepääsu proovide võtmiseks ning võivad

eeskätt seoses Legionella pneumophila bakteriga

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 10 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | selle kontrollimine, kas olmeveega kokkupuutuvate
  ehitustoodete
  toimivus on nõuetekohane
  seoses põhiomadustega, mis
  on
  seotud ehitistele esitatavate põhinõuetega vastavalt määruse (EL) nr 305/2011 I lisa punkti 3 alapunktile e
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

selle kontrollimine, kas olmeveega kokkupuutuvate
  ehitustoodete
  toimivus on nõuetekohane
  seoses põhiomadustega, mis
  on
  seotud ehitistele esitatavate põhinõuetega vastavalt määruse (EL) nr 305/2011 I lisa punkti 3 alapunktile e
  .

ehitustoodete

seoses põhiomadustega, mis

seotud ehitistele esitatavate põhinõuetega vastavalt määruse (EL) nr 305/2011 I lisa punkti 3 alapunktile e

| c) | selle kontrollimine, kas olmeveega kokkupuutuvate
  toodete ja materjalide
  toimivus on
  inimeste tervise kaitseks
  nõuetekohane. |
| --- | --- |

c)

selle kontrollimine, kas olmeveega kokkupuutuvate
  toodete ja materjalide
  toimivus on
  inimeste tervise kaitseks
  nõuetekohane.

toodete ja materjalide

inimeste tervise kaitseks

Muudatusettepanek 99

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 10 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | selle kontrollimine, kas kasutatud materjalid sobivad kokkupuuteks olmeveega ning kas artiklis 11 sätestatud nõuded on täidetud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

selle kontrollimine, kas kasutatud materjalid sobivad kokkupuuteks olmeveega ning kas artiklis 11 sätestatud nõuded on täidetud.

selle kontrollimine, kas kasutatud materjalid sobivad kokkupuuteks olmeveega ning kas artiklis 11 sätestatud nõuded on täidetud.

Muudatusettepanek 100

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 2

Artikkel 10 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui liikmesriigid leiavad lõike 1 punkti a kohaselt tehtud hindamise alusel, et kinnistusisesest jaotussüsteemist või sellega seotud toodetest või materjalidest tuleneb risk inimeste tervisele või kui lõike 1 punkti b kohane seire näitab, et I lisa C osas esitatud parameetrite väärtusi ei järgita,
  peavad
  liikmesriigid: | 2.   Kui liikmesriigid leiavad lõike 1 punkti a kohaselt tehtud hindamise alusel, et
  prioriteetsete valduste
  kinnistusisesest jaotussüsteemist või sellega seotud toodetest või materjalidest tuleneb risk inimeste tervisele või kui lõike 1 punkti b kohane seire näitab, et I lisa C osas esitatud parameetrite väärtusi ei järgita,
  tagavad
  liikmesriigid
  asjakohaste meetmete võtmise I lisa C osas esitatud parameetrite väärtustele mittevastavuse riski kõrvaldamiseks või vähendamiseks. |
| (a) | võtma kõik asjakohased meetmed, et kõrvaldada I lisa C osas esitatud parameetrite väärtustele mittevastavuse risk või seda riski vähendada; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui liikmesriigid leiavad lõike 1 punkti a kohaselt tehtud hindamise alusel, et kinnistusisesest jaotussüsteemist või sellega seotud toodetest või materjalidest tuleneb risk inimeste tervisele või kui lõike 1 punkti b kohane seire näitab, et I lisa C osas esitatud parameetrite väärtusi ei järgita,
  peavad
  liikmesriigid:

2.   Kui liikmesriigid leiavad lõike 1 punkti a kohaselt tehtud hindamise alusel, et
  prioriteetsete valduste
  kinnistusisesest jaotussüsteemist või sellega seotud toodetest või materjalidest tuleneb risk inimeste tervisele või kui lõike 1 punkti b kohane seire näitab, et I lisa C osas esitatud parameetrite väärtusi ei järgita,
  tagavad
  liikmesriigid
  asjakohaste meetmete võtmise I lisa C osas esitatud parameetrite väärtustele mittevastavuse riski kõrvaldamiseks või vähendamiseks.

(a)

(a)

võtma kõik asjakohased meetmed, et kõrvaldada I lisa C osas esitatud parameetrite väärtustele mittevastavuse risk või seda riski vähendada;

võtma kõik asjakohased meetmed, et kõrvaldada I lisa C osas esitatud parameetrite väärtustele mittevastavuse risk või seda riski vähendada;

| (b) | võtma kõik vajalikud meetmed, millega tagatakse, et olmevee ettevalmistamisel või jaotamisel kasutatavatest ehitustoodetest pärit ainete või kemikaalide migratsioon ei ohustaks ei otseselt ega kaudselt inimeste tervist; |
| --- | --- |

(b)

(b)

võtma kõik vajalikud meetmed, millega tagatakse, et olmevee ettevalmistamisel või jaotamisel kasutatavatest ehitustoodetest pärit ainete või kemikaalide migratsioon ei ohustaks ei otseselt ega kaudselt inimeste tervist;

võtma kõik vajalikud meetmed, millega tagatakse, et olmevee ettevalmistamisel või jaotamisel kasutatavatest ehitustoodetest pärit ainete või kemikaalide migratsioon ei ohustaks ei otseselt ega kaudselt inimeste tervist;

| (c) | võtma koostöös veekäitlejatega muud meetmed, näiteks rakendama asjakohaseid puhastusmeetodeid, et muuta vee laadi või omadusi enne selle tarnimist, vähendades või likvideerides seeläbi riski, et vesi pärast jaotusvõrgu läbimist parameetrite väärtustele ei vasta; |
| --- | --- |

(c)

(c)

võtma koostöös veekäitlejatega muud meetmed, näiteks rakendama asjakohaseid puhastusmeetodeid, et muuta vee laadi või omadusi enne selle tarnimist, vähendades või likvideerides seeläbi riski, et vesi pärast jaotusvõrgu läbimist parameetrite väärtustele ei vasta;

võtma koostöös veekäitlejatega muud meetmed, näiteks rakendama asjakohaseid puhastusmeetodeid, et muuta vee laadi või omadusi enne selle tarnimist, vähendades või likvideerides seeläbi riski, et vesi pärast jaotusvõrgu läbimist parameetrite väärtustele ei vasta;

| (d) | nõuetekohaselt teavitama ja nõustama tarbijaid vee tarbimise ja kasutamise tingimustest ning võimalikest meetmetest, millega vältida riski uuesti avaldumist; |
| --- | --- |

(d)

(d)

nõuetekohaselt teavitama ja nõustama tarbijaid vee tarbimise ja kasutamise tingimustest ning võimalikest meetmetest, millega vältida riski uuesti avaldumist;

nõuetekohaselt teavitama ja nõustama tarbijaid vee tarbimise ja kasutamise tingimustest ning võimalikest meetmetest, millega vältida riski uuesti avaldumist;

| (e) | korraldama koolituse torulukkseppadele ja muude valdkondade töötajatele, kes tegelevad kohapealsete jaotussüsteemidega ning ehitustoodete paigaldamisega; |
| --- | --- |

(e)

(e)

korraldama koolituse torulukkseppadele ja muude valdkondade töötajatele, kes tegelevad kohapealsete jaotussüsteemidega ning ehitustoodete paigaldamisega;

korraldama koolituse torulukkseppadele ja muude valdkondade töötajatele, kes tegelevad kohapealsete jaotussüsteemidega ning ehitustoodete paigaldamisega;

| (f) | seoses Legionella bakteriga tagama, et on kehtestatud tõhusad kontrolli- ja haldusmeetmed võimalike haiguspuhangute ennetamiseks ja tõrjumiseks. |
| --- | --- |

(f)

(f)

seoses Legionella bakteriga tagama, et on kehtestatud tõhusad kontrolli- ja haldusmeetmed võimalike haiguspuhangute ennetamiseks ja tõrjumiseks.

seoses Legionella bakteriga tagama, et on kehtestatud tõhusad kontrolli- ja haldusmeetmed võimalike haiguspuhangute ennetamiseks ja tõrjumiseks.

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 10 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Selleks et vähendada kinnistusisese jaotusega seotud riske kõigis kinnistusisestes jaotussüsteemides, peavad liikmesriigid: |
| | a) | ärgitama avalike ja eravalduste omanikke tegema kinnistusisese jaotusega seotud riskide hindamisi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Selleks et vähendada kinnistusisese jaotusega seotud riske kõigis kinnistusisestes jaotussüsteemides, peavad liikmesriigid:

a)

a)

ärgitama avalike ja eravalduste omanikke tegema kinnistusisese jaotusega seotud riskide hindamisi;

ärgitama avalike ja eravalduste omanikke tegema kinnistusisese jaotusega seotud riskide hindamisi;

| b) | teavitama tarbijaid ning avalike ja eravalduste omanikke meetmetest, mille eesmärk on kõrvaldada või vähendada olmevee kvaliteedinormide mittetäitmise riske, mis tulenevad kinnistusisesest jaotussüsteemist; |
| --- | --- |

b)

b)

teavitama tarbijaid ning avalike ja eravalduste omanikke meetmetest, mille eesmärk on kõrvaldada või vähendada olmevee kvaliteedinormide mittetäitmise riske, mis tulenevad kinnistusisesest jaotussüsteemist;

teavitama tarbijaid ning avalike ja eravalduste omanikke meetmetest, mille eesmärk on kõrvaldada või vähendada olmevee kvaliteedinormide mittetäitmise riske, mis tulenevad kinnistusisesest jaotussüsteemist;

| c) | nõuetekohaselt teavitama ja nõustama tarbijaid vee tarbimise ja kasutamise tingimustest ning võimalikest meetmetest, millega vältida riski uuesti avaldumist; |
| --- | --- |

c)

c)

nõuetekohaselt teavitama ja nõustama tarbijaid vee tarbimise ja kasutamise tingimustest ning võimalikest meetmetest, millega vältida riski uuesti avaldumist;

nõuetekohaselt teavitama ja nõustama tarbijaid vee tarbimise ja kasutamise tingimustest ning võimalikest meetmetest, millega vältida riski uuesti avaldumist;

| d) | edendama koolitusi torulukkseppadele ja muude valdkondade töötajatele, kes tegelevad kinnistusiseste jaotussüsteemidega ning veega kokkupuutuvate toodete ja materjalide paigaldamisega, ning |
| --- | --- |

d)

d)

edendama koolitusi torulukkseppadele ja muude valdkondade töötajatele, kes tegelevad kinnistusiseste jaotussüsteemidega ning veega kokkupuutuvate toodete ja materjalide paigaldamisega, ning

edendama koolitusi torulukkseppadele ja muude valdkondade töötajatele, kes tegelevad kinnistusiseste jaotussüsteemidega ning veega kokkupuutuvate toodete ja materjalide paigaldamisega, ning

| e) | seoses Legionella bakteriga ja eriti Legionella pneumophila bakteriga tagama, et on kehtestatud tõhusad ja riskidega proportsionaalsed kontrolli- ja haldusmeetmed haiguspuhangute ennetamiseks ja tõrjumiseks. |
| --- | --- |

e)

e)

seoses Legionella bakteriga ja eriti Legionella pneumophila bakteriga tagama, et on kehtestatud tõhusad ja riskidega proportsionaalsed kontrolli- ja haldusmeetmed haiguspuhangute ennetamiseks ja tõrjumiseks.

seoses Legionella bakteriga ja eriti Legionella pneumophila bakteriga tagama, et on kehtestatud tõhusad ja riskidega proportsionaalsed kontrolli- ja haldusmeetmed haiguspuhangute ennetamiseks ja tõrjumiseks.

Muudatusettepanek 102

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 a (uus)

Artikkel 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 10a |
| | Olmeveega kokkupuutuvate toodete, ainete ja materjalide minimaalsed hügieeninõuded |
| | 1.
     
  Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et ained ja materjalid, millest toodetakse uusi olmeveega kokku puutuvaid tooteid, mis on turule lastud ja mida kasutatakse vee võtmiseks, käitlemiseks või jaotamiseks, või selliste ainetega seonduvad lisandid: |
| | a) | ei vähendaks otseselt ega kaudselt käesoleva direktiiviga ette nähtud inimeste tervise kaitset; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 10a

Artikkel 10a

Olmeveega kokkupuutuvate toodete, ainete ja materjalide minimaalsed hügieeninõuded

Olmeveega kokkupuutuvate toodete, ainete ja materjalide minimaalsed hügieeninõuded

1.
     
  Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et ained ja materjalid, millest toodetakse uusi olmeveega kokku puutuvaid tooteid, mis on turule lastud ja mida kasutatakse vee võtmiseks, käitlemiseks või jaotamiseks, või selliste ainetega seonduvad lisandid:

a)

a)

ei vähendaks otseselt ega kaudselt käesoleva direktiiviga ette nähtud inimeste tervise kaitset;

ei vähendaks otseselt ega kaudselt käesoleva direktiiviga ette nähtud inimeste tervise kaitset;

| b) | ei mõjutaks olmevee lõhna ega maitset; |
| --- | --- |

b)

b)

ei mõjutaks olmevee lõhna ega maitset;

ei mõjutaks olmevee lõhna ega maitset;

| c) | ei esineks olmevees kontsentratsioonis, mis ületab taseme, mis on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks, milleks neid kasutatakse, ning |
| --- | --- |

c)

c)

ei esineks olmevees kontsentratsioonis, mis ületab taseme, mis on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks, milleks neid kasutatakse, ning

ei esineks olmevees kontsentratsioonis, mis ületab taseme, mis on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks, milleks neid kasutatakse, ning

| d) | ei soodustaks mikroobide teket. |
| --- | --- |

d)

d)

ei soodustaks mikroobide teket.

ei soodustaks mikroobide teket.

2.
     
  Selleks et tagada lõike 1 ühtlustatud kohaldamine, võtab komisjon ... [kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva] kooskõlas artikliga 19 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva direktiivi täiendamiseks, kehtestades minimaalsed hügieeninõuded ja loetelu ainetest, mida kasutatakse olmeveega kokkupuutuvate materjalide tootmiseks ja mis on liidus heaks kiidetud, sealhulgas konkreetsed migratsiooni piirmäärad ja kasutamise eritingimused, kui see on asjakohane. Komisjon vaatab seda loetelu korrapäraselt läbi ja ajakohastab seda, võttes arvesse uusimaid teaduse ja tehnoloogia arenguid.

3.
     
  Selleks et aidata komisjonil lõikes 2 osutatud delegeeritud õigusakte vastu võtta ja muuta, moodustatakse alaline komitee liikmesriikide nimetatud esindajatest, kes võivad kasutada ekspertide või nõustajate abi.

4.
     
  Olmeveega kokkupuutuvad materjalid, mis on hõlmatud muude liidu õigusaktidega, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 305/2011

   (1a)

  , peavad olema kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 1 ja 2.

Muudatusettepanek 103

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 1

Artikkel 11 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada olmevee kvaliteedi korrapärane seire, kontrollimaks, et
  tarbijatele kättesaadav vesi
  vastab käesoleva direktiivi nõuetele ning eelkõige artikli 5 alusel kindlaksmääratud parameetrite väärtustele. Proove tuleb võtta sellisel viisil, et need esindaksid tarbitava vee kvaliteeti kogu aasta lõikes. Lisaks võtavad liikmesriigid meetmeid tagamaks, et kui olmevee valmistamise või jaotamise osaks on desinfitseerimine, kontrollitakse desinfitseerimise tõhusust ning võimalikku desinfitseerimise kõrvalsaadustest tulenev saaste hoitakse nii madalal kui võimalik, ilma et see desinfitseerimist kahjustaks. | 1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada olmevee kvaliteedi korrapärane seire, kontrollimaks, et
  see
  vastab käesoleva direktiivi nõuetele ning eelkõige artikli 5 alusel kindlaksmääratud parameetrite väärtustele. Proove tuleb võtta sellisel viisil, et need esindaksid tarbitava vee kvaliteeti kogu aasta lõikes. Lisaks võtavad liikmesriigid meetmeid tagamaks, et kui olmevee valmistamise või jaotamise osaks on desinfitseerimine, kontrollitakse desinfitseerimise tõhusust ning võimalikku desinfitseerimise kõrvalsaadustest tulenev saaste hoitakse nii madalal kui võimalik, ilma et see desinfitseerimist kahjustaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada olmevee kvaliteedi korrapärane seire, kontrollimaks, et
  tarbijatele kättesaadav vesi
  vastab käesoleva direktiivi nõuetele ning eelkõige artikli 5 alusel kindlaksmääratud parameetrite väärtustele. Proove tuleb võtta sellisel viisil, et need esindaksid tarbitava vee kvaliteeti kogu aasta lõikes. Lisaks võtavad liikmesriigid meetmeid tagamaks, et kui olmevee valmistamise või jaotamise osaks on desinfitseerimine, kontrollitakse desinfitseerimise tõhusust ning võimalikku desinfitseerimise kõrvalsaadustest tulenev saaste hoitakse nii madalal kui võimalik, ilma et see desinfitseerimist kahjustaks.

1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada olmevee kvaliteedi korrapärane seire, kontrollimaks, et
  see
  vastab käesoleva direktiivi nõuetele ning eelkõige artikli 5 alusel kindlaksmääratud parameetrite väärtustele. Proove tuleb võtta sellisel viisil, et need esindaksid tarbitava vee kvaliteeti kogu aasta lõikes. Lisaks võtavad liikmesriigid meetmeid tagamaks, et kui olmevee valmistamise või jaotamise osaks on desinfitseerimine, kontrollitakse desinfitseerimise tõhusust ning võimalikku desinfitseerimise kõrvalsaadustest tulenev saaste hoitakse nii madalal kui võimalik, ilma et see desinfitseerimist kahjustaks.

Muudatusettepanek 104

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 11 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Liikmesriigid edastavad komisjonile I lisa C a osas loetletud parameetrite kohase seire tulemused ... [kolm aastat alates käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast] ja seejärel kord aastas. |
| | Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 19 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks, et ajakohastada I lisa C a osas esitatud seire alla võetud ainete loetelu. Komisjon võib otsustada lisada loetellu aineid, kui on oht, et sellised ained võivad olmevees esineda ja kujutada inimeste tervisele ohtu, kuigi teaduslikult ei ole nende ohtlikkust inimeste tervisele tõestatud. Selles tugineb komisjon eeskätt WHO teadusuuringutele. Kõikide uute ainete lisamist põhjendatakse nõuetekohaselt vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 1. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Liikmesriigid edastavad komisjonile I lisa C a osas loetletud parameetrite kohase seire tulemused ... [kolm aastat alates käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast] ja seejärel kord aastas.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 19 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks, et ajakohastada I lisa C a osas esitatud seire alla võetud ainete loetelu. Komisjon võib otsustada lisada loetellu aineid, kui on oht, et sellised ained võivad olmevees esineda ja kujutada inimeste tervisele ohtu, kuigi teaduslikult ei ole nende ohtlikkust inimeste tervisele tõestatud. Selles tugineb komisjon eeskätt WHO teadusuuringutele. Kõikide uute ainete lisamist põhjendatakse nõuetekohaselt vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 1.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 19 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks, et ajakohastada I lisa C a osas esitatud seire alla võetud ainete loetelu. Komisjon võib otsustada lisada loetellu aineid, kui on oht, et sellised ained võivad olmevees esineda ja kujutada inimeste tervisele ohtu, kuigi teaduslikult ei ole nende ohtlikkust inimeste tervisele tõestatud. Selles tugineb komisjon eeskätt WHO teadusuuringutele. Kõikide uute ainete lisamist põhjendatakse nõuetekohaselt vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 1.

Muudatusettepanek 105

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 5 b (uus)

Artikkel 11 – lõige 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Hiljemalt ... [aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva] võtab komisjon kooskõlas artikliga 19 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva direktiivi täiendamiseks, et võtta kasutusele metoodika I lisa C a osas loetletud seire alla võetud mikroplastide mõõtmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5b.
     
  Hiljemalt ... [aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva] võtab komisjon kooskõlas artikliga 19 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva direktiivi täiendamiseks, et võtta kasutusele metoodika I lisa C a osas loetletud seire alla võetud mikroplastide mõõtmiseks.

Muudatusettepanek 106

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 1

Artikkel 12 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 5 alusel kehtestatud parameetrite väärtustele mittevastavust uuritakse viivitamata, et teha kindlaks selle põhjus. | 1.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 5 alusel kehtestatud parameetrite väärtustele mittevastavust
  artiklis 6 osutatud nõuetele vastavuse hindamise kohas
  uuritakse viivitamata, et teha kindlaks selle põhjus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 5 alusel kehtestatud parameetrite väärtustele mittevastavust uuritakse viivitamata, et teha kindlaks selle põhjus.

1.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 5 alusel kehtestatud parameetrite väärtustele mittevastavust
  artiklis 6 osutatud nõuetele vastavuse hindamise kohas
  uuritakse viivitamata, et teha kindlaks selle põhjus.

Muudatusettepanek 107

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 2 – lõik 2

Artikkel 12 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| I lisa C osas esitatud parameetrite väärtustele mittevastavuse korral hõlmavad parandusmeetmed artikli 10
  lõike
  2
  punktides a–f
  sätestatud meetmeid. | I lisa C osas esitatud parameetrite väärtustele mittevastavuse korral hõlmavad parandusmeetmed artikli 10
  lõikes
   2
  a
  sätestatud meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

I lisa C osas esitatud parameetrite väärtustele mittevastavuse korral hõlmavad parandusmeetmed artikli 10
  lõike
  2
  punktides a–f
  sätestatud meetmeid.

lõike

punktides a–f

I lisa C osas esitatud parameetrite väärtustele mittevastavuse korral hõlmavad parandusmeetmed artikli 10
  lõikes
   2
  a
  sätestatud meetmeid.

lõikes

a

Muudatusettepanek 108

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 3 – lõik 2

Artikkel 12 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid käsitavad igasugust mittevastavust I lisa A ja B osas esitatud parameetrite väärtustele
  automaatselt
  potentsiaalse ohuna inimeste tervisele. | Liikmesriigid käsitavad igasugust mittevastavust I lisa A ja B osas esitatud parameetrite väärtustele potentsiaalse ohuna inimeste tervisele
  , välja arvatud juhul, kui pädevad asutused leiavad, et parameetrite väärtustele mittevastavus on väga väike
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid käsitavad igasugust mittevastavust I lisa A ja B osas esitatud parameetrite väärtustele
  automaatselt
  potentsiaalse ohuna inimeste tervisele.

automaatselt

Liikmesriigid käsitavad igasugust mittevastavust I lisa A ja B osas esitatud parameetrite väärtustele potentsiaalse ohuna inimeste tervisele
  , välja arvatud juhul, kui pädevad asutused leiavad, et parameetrite väärtustele mittevastavus on väga väike
  .

, välja arvatud juhul, kui pädevad asutused leiavad, et parameetrite väärtustele mittevastavus on väga väike

Muudatusettepanek 109

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 4 – sissejuhatav osa

Artikkel 12 – lõige 4 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Lõigetes 2 ja 3 kirjeldatud juhtudel võtavad liikmesriigid võimalikult kiiresti kõik järgmised meetmed: | 4.   Lõigetes 2 ja 3 kirjeldatud juhtudel
  , kui parameetrite väärtuste järgimata jätmist peetakse potentsiaalseks ohuks inimeste tervisele,
  võtavad liikmesriigid võimalikult kiiresti kõik järgmised meetmed: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Lõigetes 2 ja 3 kirjeldatud juhtudel võtavad liikmesriigid võimalikult kiiresti kõik järgmised meetmed:

4.   Lõigetes 2 ja 3 kirjeldatud juhtudel
  , kui parameetrite väärtuste järgimata jätmist peetakse potentsiaalseks ohuks inimeste tervisele,
  võtavad liikmesriigid võimalikult kiiresti kõik järgmised meetmed:

Muudatusettepanek 110

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 4 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 12 – lõige 4 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Punktides a, b ja c osutatud meetmed võetakse koostöös asjaomase veekäitlejaga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Punktides a, b ja c osutatud meetmed võetakse koostöös asjaomase veekäitlejaga.

Punktides a, b ja c osutatud meetmed võetakse koostöös asjaomase veekäitlejaga.

Muudatusettepanek 111

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 5

Artikkel 12 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  Pädevad
  asutused või muud asjaomased organid
  otsustavad
  , milliseid meetmeid tuleb lõike 3 alusel võtta, pidades silmas võimalikke katkestamisest või piiramisest tulenevaid ohte inimeste tervisele. | 5.   
  Kui nõuetele vastavuse hindamise kohas tuvastatakse mittevastavus, siis otsustavad pädevad
  asutused või muud asjaomased organid, milliseid meetmeid tuleb lõike 3 alusel võtta, pidades silmas võimalikke katkestamisest või piiramisest tulenevaid ohte inimeste tervisele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   
  Pädevad
  asutused või muud asjaomased organid
  otsustavad
  , milliseid meetmeid tuleb lõike 3 alusel võtta, pidades silmas võimalikke katkestamisest või piiramisest tulenevaid ohte inimeste tervisele.

5.   
  Kui nõuetele vastavuse hindamise kohas tuvastatakse mittevastavus, siis otsustavad pädevad
  asutused või muud asjaomased organid, milliseid meetmeid tuleb lõike 3 alusel võtta, pidades silmas võimalikke katkestamisest või piiramisest tulenevaid ohte inimeste tervisele.

Muudatusettepanek 112

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 a (uus)

Artikkel 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 12a |
| | Erandid |
| | 1.
     
  Liikmesriigid võivad ette näha erandeid I lisa B osas sätestatud või artikli 5 lõike 2 alusel kehtestatud parameetrite väärtustest kuni nende poolt kindlaksmääratava piirväärtuseni, tingimusel et sellised erandid ei kujuta potentsiaalset ohtu inimeste tervisele ning et asjaomases piirkonnas ei ole olmeveevarustust muude mõistlike abinõudega võimalik säilitada. Erandeid võib teha ainult järgmistel juhtudel: |
| | a) | uus veevarustustsoon; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 12a

Artikkel 12a

Erandid

Erandid

1.
     
  Liikmesriigid võivad ette näha erandeid I lisa B osas sätestatud või artikli 5 lõike 2 alusel kehtestatud parameetrite väärtustest kuni nende poolt kindlaksmääratava piirväärtuseni, tingimusel et sellised erandid ei kujuta potentsiaalset ohtu inimeste tervisele ning et asjaomases piirkonnas ei ole olmeveevarustust muude mõistlike abinõudega võimalik säilitada. Erandeid võib teha ainult järgmistel juhtudel:

a)

a)

uus veevarustustsoon;

uus veevarustustsoon;

| b) | veevarustustsoonis on tuvastatud uus saasteallikas või on äsja otsitud või leitud uusi parameetreid. |
| --- | --- |

b)

b)

veevarustustsoonis on tuvastatud uus saasteallikas või on äsja otsitud või leitud uusi parameetreid.

veevarustustsoonis on tuvastatud uus saasteallikas või on äsja otsitud või leitud uusi parameetreid.

Erandeid tehakse nii lühikeseks ajaks kui võimalik ning nende kehtivusaeg ei tohi ületada kolme aastat, mille lõppedes korraldavad liikmesriigid läbivaatamise, et teha kindlaks, kas on tehtud piisavaid edusamme.

Erandeid tehakse nii lühikeseks ajaks kui võimalik ning nende kehtivusaeg ei tohi ületada kolme aastat, mille lõppedes korraldavad liikmesriigid läbivaatamise, et teha kindlaks, kas on tehtud piisavaid edusamme.

Erandjuhul võib liikmesriik teha esimese lõigu punktide a ja b osas teise erandi. Kui liikmesriik kavatseb teha kõnealuse teise erandi, edastab ta läbivaatuse tulemused koos teise erandi tegemise otsuse põhjendustega komisjonile. Teise erandi kehtivus ei tohi ületada kolme aastat.

Erandjuhul võib liikmesriik teha esimese lõigu punktide a ja b osas teise erandi. Kui liikmesriik kavatseb teha kõnealuse teise erandi, edastab ta läbivaatuse tulemused koos teise erandi tegemise otsuse põhjendustega komisjonile. Teise erandi kehtivus ei tohi ületada kolme aastat.

2.
     
  Kõikides lõike 1 kohaselt tehtud erandites täpsustatakse järgmisi andmeid:

| a) | erandi põhjus; |
| --- | --- |

a)

a)

erandi põhjus;

erandi põhjus;

| b) | asjaomane parameeter, varasemad vastavad seiretulemused ning erandiga lubatav maksimaalne lubatud väärtus; |
| --- | --- |

b)

b)

asjaomane parameeter, varasemad vastavad seiretulemused ning erandiga lubatav maksimaalne lubatud väärtus;

asjaomane parameeter, varasemad vastavad seiretulemused ning erandiga lubatav maksimaalne lubatud väärtus;

| c) | geograafiline piirkond, ööpäevas tarbimiseks antava vee kogus, asjaomane elanikkond ning kas mõjutatud on mõni asjassepuutuv toiduainetetööstuse ettevõte; |
| --- | --- |

c)

c)

geograafiline piirkond, ööpäevas tarbimiseks antava vee kogus, asjaomane elanikkond ning kas mõjutatud on mõni asjassepuutuv toiduainetetööstuse ettevõte;

geograafiline piirkond, ööpäevas tarbimiseks antava vee kogus, asjaomane elanikkond ning kas mõjutatud on mõni asjassepuutuv toiduainetetööstuse ettevõte;

| d) | asjakohane seirekava, vajaduse korral tihedama seiresagedusega; |
| --- | --- |

d)

d)

asjakohane seirekava, vajaduse korral tihedama seiresagedusega;

asjakohane seirekava, vajaduse korral tihedama seiresagedusega;

| e) | vajalike parandusmeetmete kava lühikokkuvõte, sealhulgas tööde ajakava ja maksumuse prognoos ning sätted läbivaatamise kohta ning |
| --- | --- |

e)

e)

vajalike parandusmeetmete kava lühikokkuvõte, sealhulgas tööde ajakava ja maksumuse prognoos ning sätted läbivaatamise kohta ning

vajalike parandusmeetmete kava lühikokkuvõte, sealhulgas tööde ajakava ja maksumuse prognoos ning sätted läbivaatamise kohta ning

| f) | erandi vajalik kehtivusaeg. |
| --- | --- |

f)

f)

erandi vajalik kehtivusaeg.

erandi vajalik kehtivusaeg.

3.
     
  Kui pädevad asutused leiavad, et parameetri väärtusele mittevastavus on väike ning artikli 12 lõike 2 alusel võetavatest meetmetest piisab probleemi lahendamiseks 30 päeva jooksul, ei ole tarvis lõikes 2 ette nähtud teavet erandisse märkida.

Sel juhul sätestavad pädevad asutused või muud asjaomased organid erandis üksnes asjassepuutuva parameetri lubatava maksimumväärtuse ning probleemi lahendamiseks võimaldatava aja.

Sel juhul sätestavad pädevad asutused või muud asjaomased organid erandis üksnes asjassepuutuva parameetri lubatava maksimumväärtuse ning probleemi lahendamiseks võimaldatava aja.

4.
     
  Lõikele 3 ei saa enam tugineda, kui konkreetse veevarustuse mittevastavus ühe parameetri väärtusele on väldanud viimase 12 kuu jooksul kokku rohkem kui 30 päeva.

5.
     
  Iga liikmesriik, kes teeb käesoleva artikli alusel erandeid, tagab, et mis tahes kõnealusest erandist mõjutatud elanikkonda teavitatakse erandist ja selle tingimustest viivitamata ja nõuetekohaselt. Lisaks tagab liikmesriik vajaduse korral nende konkreetsete elanikerühmade nõustamise, kellele erand võib olla eriti ohtlik.

Esimeses lõigus nimetatud kohustused ei kehti lõikes 3 kirjeldatud olukorras, kui pädevad asutused ei otsusta teisiti.

Esimeses lõigus nimetatud kohustused ei kehti lõikes 3 kirjeldatud olukorras, kui pädevad asutused ei otsusta teisiti.

6.
     
  Välja arvatud lõike 3 kohaselt tehtud erandite korral, teavitavad liikmesriigid komisjoni kahe kuu jooksul kõikidest eranditest, mida on tehtud päevas keskmiselt rohkem kui 1 000  m3 vee tarnimise või rohkem kui 5 000  inimese varustamise kohta, ning edastavad komisjonile lõikes 2 nimetatud teabe.

7.
     
  Käesolevat artiklit ei kohaldata olmevee suhtes, mis on ette nähtud pudelites või mahutites müümiseks.

Muudatusettepanekud 113, 165, 191, 208, 166, 192, 169, 195, 170, 196, 197 ja 220

Muudatusettepanekud 113, 165, 191, 208, 166, 192, 169, 195, 170, 196, 197 ja 220

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13 – lõige 1

Artikkel 13 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2000/60/EÜ artikli 9 kohaldamist, võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed, et suurendada olmevee kättesaadavust kõigi jaoks ning edendada selle kasutamist oma territooriumil.
  See hõlmab kõiki järgmisi meetmeid: | 1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2000/60/EÜ artikli 9
  ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist
  , võtavad liikmesriigid
  – arvestades seejuures veejaotuse kohalikke ja piirkondlikke perspektiive ja asjaolusid –
  kõik vajalikud meetmed, et suurendada olmevee
  üldist
  kättesaadavust kõigi jaoks ning edendada selle kasutamist oma territooriumil. |
| (a) | selliste inimeste kindlakstegemine, kelle jaoks olmevesi ei ole kättesaadav
  , ning selle põhjuste väljaselgitamine (nt kuulumine haavatavasse
  ja tõrjutud
  rühma)
  , selliste inimeste puhul vee kättesaadavuse suurendamise võimaluste hindamine ning nende inimeste teavitamine jaotusvõrguga ühinemise võimalustest või alternatiivsetest olmevee saamise võimalustest; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2000/60/EÜ artikli 9 kohaldamist, võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed, et suurendada olmevee kättesaadavust kõigi jaoks ning edendada selle kasutamist oma territooriumil.
  See hõlmab kõiki järgmisi meetmeid:

1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2000/60/EÜ artikli 9
  ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist
  , võtavad liikmesriigid
  – arvestades seejuures veejaotuse kohalikke ja piirkondlikke perspektiive ja asjaolusid –
  kõik vajalikud meetmed, et suurendada olmevee
  üldist
  kättesaadavust kõigi jaoks ning edendada selle kasutamist oma territooriumil.

(a)

selliste inimeste kindlakstegemine, kelle jaoks olmevesi ei ole kättesaadav
  , ning selle põhjuste väljaselgitamine (nt kuulumine haavatavasse
  ja tõrjutud
  rühma)
  , selliste inimeste puhul vee kättesaadavuse suurendamise võimaluste hindamine ning nende inimeste teavitamine jaotusvõrguga ühinemise võimalustest või alternatiivsetest olmevee saamise võimalustest;

, ning selle põhjuste väljaselgitamine (nt kuulumine haavatavasse

rühma)

| a) | selliste inimeste kindlakstegemine, kelle jaoks olmevesi ei ole kättesaadav
  või kellel on sellele piiratud juurdepääs, sh haavatavad
  ja tõrjutud
  rühmad, ning puuduliku kättesaadavuse põhjuste väljaselgitamine
  , selliste inimeste puhul vee kättesaadavuse suurendamise võimaluste hindamine
  ja meetmete võtmine
  ning nende inimeste teavitamine jaotusvõrguga ühinemise võimalustest või alternatiivsetest olmevee saamise võimalustest; |
| --- | --- |

a)

selliste inimeste kindlakstegemine, kelle jaoks olmevesi ei ole kättesaadav
  või kellel on sellele piiratud juurdepääs, sh haavatavad
  ja tõrjutud
  rühmad, ning puuduliku kättesaadavuse põhjuste väljaselgitamine
  , selliste inimeste puhul vee kättesaadavuse suurendamise võimaluste hindamine
  ja meetmete võtmine
  ning nende inimeste teavitamine jaotusvõrguga ühinemise võimalustest või alternatiivsetest olmevee saamise võimalustest;

või kellel on sellele piiratud juurdepääs, sh haavatavad

rühmad, ning puuduliku kättesaadavuse põhjuste väljaselgitamine

ja meetmete võtmine

| aa) | olmevee kättesaadavuse tagamine riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

aa)

aa)

olmevee kättesaadavuse tagamine riiklikul tasandil;

olmevee kättesaadavuse tagamine riiklikul tasandil;

| (b) | avalikus ruumis olmevee tasuta pakkumiseks vajaliku väli- ja sisetingimustes sobiva varustuse hankimine ja hooldamine; |
| --- | --- |

(b)

avalikus ruumis olmevee tasuta pakkumiseks vajaliku väli- ja sisetingimustes sobiva varustuse hankimine ja hooldamine;

| b) | avalikus ruumis olmevee tasuta pakkumiseks vajaliku väli- ja sisetingimustes sobiva varustuse
  , sh taastäitmise kohtade
  hankimine ja hooldamine
  , eelkõige suure möödujate arvuga piirkondades; seda tehakse tehnilise teostatavuse korral ja viisil, mis on proportsionaalne vajadusega kõnealuste meetmete järele, ning võttes arvesse konkreetseid kohalikke tingimusi, nagu kliima ja geograafia; |
| --- | --- |

b)

avalikus ruumis olmevee tasuta pakkumiseks vajaliku väli- ja sisetingimustes sobiva varustuse
  , sh taastäitmise kohtade
  hankimine ja hooldamine
  , eelkõige suure möödujate arvuga piirkondades; seda tehakse tehnilise teostatavuse korral ja viisil, mis on proportsionaalne vajadusega kõnealuste meetmete järele, ning võttes arvesse konkreetseid kohalikke tingimusi, nagu kliima ja geograafia;

, sh taastäitmise kohtade

, eelkõige suure möödujate arvuga piirkondades; seda tehakse tehnilise teostatavuse korral ja viisil, mis on proportsionaalne vajadusega kõnealuste meetmete järele, ning võttes arvesse konkreetseid kohalikke tingimusi, nagu kliima ja geograafia;

| (c) | olmevee kasutamise edendamine järgmiste meetmete abil: |
| --- | --- |

(c)

olmevee kasutamise edendamine järgmiste meetmete abil:

| c) | olmevee kasutamise edendamine järgmiste meetmete abil: |
| --- | --- |

c)

olmevee kasutamise edendamine järgmiste meetmete abil:

| | i) | kampaaniad kodanike teavitamiseks
  olmevee
  kvaliteedist; |
| --- | --- | --- |

i)

kampaaniad kodanike teavitamiseks
  olmevee
  kvaliteedist;

olmevee

| | i) | kampaaniad kodanike teavitamiseks
  kraanivee kõrgest
  kvaliteedist
  ja teadlikkuse suurendamiseks lähimast tähistatud taastäitmise kohast
  ; |
| --- | --- | --- |

i)

kampaaniad kodanike teavitamiseks
  kraanivee kõrgest
  kvaliteedist
  ja teadlikkuse suurendamiseks lähimast tähistatud taastäitmise kohast
  ;

kraanivee kõrgest

ja teadlikkuse suurendamiseks lähimast tähistatud taastäitmise kohast

| | ia) | kampaaniad, et ärgitada inimesi kandma kaasas korduvkasutatavaid veepudeleid ning algatused teadlikkuse suurendamiseks taastäitmise kohtadest; |
| --- | --- | --- |

ia)

ia)

kampaaniad, et ärgitada inimesi kandma kaasas korduvkasutatavaid veepudeleid ning algatused teadlikkuse suurendamiseks taastäitmise kohtadest;

kampaaniad, et ärgitada inimesi kandma kaasas korduvkasutatavaid veepudeleid ning algatused teadlikkuse suurendamiseks taastäitmise kohtadest;

| | ii) | olmevee pakkumise toetamine asutustes ja üldkasutatavates hoonetes; |
| --- | --- | --- |

ii)

olmevee pakkumise toetamine asutustes ja üldkasutatavates hoonetes;

| | ii) | sellise vee tasuta
  pakkumise
  tagamine
  asutustes ja üldkasutatavates hoonetes
  ning ühekordselt kasutatavatesse plastpudelitesse või -mahutitesse pandud vee kasutamisest loobumise soodustamine sellistes asutustes ja hoonetes
  ; |
| --- | --- | --- |

ii)

sellise vee tasuta
  pakkumise
  tagamine
  asutustes ja üldkasutatavates hoonetes
  ning ühekordselt kasutatavatesse plastpudelitesse või -mahutitesse pandud vee kasutamisest loobumise soodustamine sellistes asutustes ja hoonetes
  ;

sellise vee tasuta

tagamine

ning ühekordselt kasutatavatesse plastpudelitesse või -mahutitesse pandud vee kasutamisest loobumise soodustamine sellistes asutustes ja hoonetes

| | iii) | olmevee
  tasuta pakkumise toetamine restoranides, sööklates ning toitlustusteenuste osutamisel. |
| --- | --- | --- |

iii)

olmevee
  tasuta pakkumise toetamine restoranides, sööklates ning toitlustusteenuste osutamisel.

olmevee

| | iii) | klientidele olmevee
  tasuta
  või väikese tasu eest
  pakkumise toetamine restoranides, sööklates ning toitlustusteenuste osutamisel. |
| --- | --- | --- |

iii)

klientidele olmevee
  tasuta
  või väikese tasu eest
  pakkumise toetamine restoranides, sööklates ning toitlustusteenuste osutamisel.

klientidele olmevee

või väikese tasu eest

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13 – lõige 2 – lõik 1

Artikkel 13 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lõike 1 punkti a kohaselt kogutud teabe alusel võtavad liikmesriigid kõik
  vajalikud meetmed
  , et tagada olmevee kättesaadavus haavatavatele ja tõrjutud rühmadele. | Lõike 1 punkti a kohaselt kogutud teabe alusel võtavad liikmesriigid kõik
  meetmed, mida nad peavad vajalikuks ja asjakohaseks
  , et tagada olmevee kättesaadavus haavatavatele ja tõrjutud rühmadele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lõike 1 punkti a kohaselt kogutud teabe alusel võtavad liikmesriigid kõik
  vajalikud meetmed
  , et tagada olmevee kättesaadavus haavatavatele ja tõrjutud rühmadele.

vajalikud meetmed

Lõike 1 punkti a kohaselt kogutud teabe alusel võtavad liikmesriigid kõik
  meetmed, mida nad peavad vajalikuks ja asjakohaseks
  , et tagada olmevee kättesaadavus haavatavatele ja tõrjutud rühmadele.

meetmed, mida nad peavad vajalikuks ja asjakohaseks

Muudatusettepanek 173, 199 ja 209

Muudatusettepanek 173, 199 ja 209

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 13 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kui käesolevas artiklis sätestatud kohustused langevad siseriikliku õiguse alusel kohalikele ametiasutustele, tagavad liikmesriigid, et neil asutustel on vahendid ja ressursid, et tagada juurdepääs olmeveele ning et kõik sellega seotud meetmed on proportsionaalsed asjaomase jaotusvõrgu läbilaskevõime ja suurusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Kui käesolevas artiklis sätestatud kohustused langevad siseriikliku õiguse alusel kohalikele ametiasutustele, tagavad liikmesriigid, et neil asutustel on vahendid ja ressursid, et tagada juurdepääs olmeveele ning et kõik sellega seotud meetmed on proportsionaalsed asjaomase jaotusvõrgu läbilaskevõime ja suurusega.

Muudatusettepanek 174, 200 ja 210

Muudatusettepanek 174, 200 ja 210

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13 – lõige 2 b (uus)

Artikkel 13 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Võttes arvesse artikli 15 lõike 1 punkti a sätete kohaselt kogutud andmeid, teeb komisjon liikmesriikide ja Euroopa Investeerimispangaga koostööd liidu selliste omavalitsuste toetamiseks, kellel puudub vajalik kapital, mis võimaldaks neil saada tehnilist abi, kättesaadavaid liidu rahalisi vahendeid ja pikaajalisi laene soodsa intressimääraga, eelkõige selleks, et hooldada ja uuendada veetaristut kõrge kvaliteediga vee pakkumise tagamiseks ning laiendada vee- ja kanalisatsiooniteenuseid haavatavatele ja tõrjutud elanikkonnarühmadele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Võttes arvesse artikli 15 lõike 1 punkti a sätete kohaselt kogutud andmeid, teeb komisjon liikmesriikide ja Euroopa Investeerimispangaga koostööd liidu selliste omavalitsuste toetamiseks, kellel puudub vajalik kapital, mis võimaldaks neil saada tehnilist abi, kättesaadavaid liidu rahalisi vahendeid ja pikaajalisi laene soodsa intressimääraga, eelkõige selleks, et hooldada ja uuendada veetaristut kõrge kvaliteediga vee pakkumise tagamiseks ning laiendada vee- ja kanalisatsiooniteenuseid haavatavatele ja tõrjutud elanikkonnarühmadele.

Muudatusettepanek 116

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõige 1

Artikkel 14 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid tagavad kooskõlas IV lisaga kõigile teenuse saajatele piisava ja
  ajakohase
  olmeveealase teabe kättesaadavuse internetis. | 1.   Liikmesriigid tagavad kooskõlas IV lisaga kõigile teenuse saajatele piisava
  , ajakohase
  ja
  juurdepääsetava
  olmeveealase teabe kättesaadavuse internetis
  või muul kasutajasõbralikul viisil, täites seejuures kohaldatavaid andmekaitse eeskirju
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid tagavad kooskõlas IV lisaga kõigile teenuse saajatele piisava ja
  ajakohase
  olmeveealase teabe kättesaadavuse internetis.

1.   Liikmesriigid tagavad kooskõlas IV lisaga kõigile teenuse saajatele piisava
  , ajakohase
  ja
  juurdepääsetava
  olmeveealase teabe kättesaadavuse internetis
  või muul kasutajasõbralikul viisil, täites seejuures kohaldatavaid andmekaitse eeskirju
  .

Muudatusettepanek 117

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et kõik teenuse saajad saavad korrapäraselt ja vähemalt kord aastas ning kõige sobivamal kujul (nt arvega või nutirakenduse kaudu)
  ilma küsimata
  järgmise teabe: | Liikmesriigid tagavad, et kõik teenuse saajad saavad korrapäraselt ja vähemalt kord aastas ning kõige sobivamal
  ja kergesti juurdepääsetaval
  kujul (nt arvega või nutirakenduse kaudu)
  , nagu pädevad asutused on otsustanud,
  järgmise teabe: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et kõik teenuse saajad saavad korrapäraselt ja vähemalt kord aastas ning kõige sobivamal kujul (nt arvega või nutirakenduse kaudu)
  ilma küsimata
  järgmise teabe:

ilma küsimata

Liikmesriigid tagavad, et kõik teenuse saajad saavad korrapäraselt ja vähemalt kord aastas ning kõige sobivamal
  ja kergesti juurdepääsetaval
  kujul (nt arvega või nutirakenduse kaudu)
  , nagu pädevad asutused on otsustanud,
  järgmise teabe:

ja kergesti juurdepääsetaval

, nagu pädevad asutused on otsustanud,

Muudatusettepanek 118

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a – sissejuhatav osa

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | olmevee kuupmeetri eest võetava tariifi
  kulustruktuur
  , sealhulgas püsi- ja
  muutuvkulud, esitades vähemalt järgmiste elementidega seotud kulud
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

olmevee kuupmeetri eest võetava tariifi
  kulustruktuur
  , sealhulgas püsi- ja
  muutuvkulud, esitades vähemalt järgmiste elementidega seotud kulud
  :

kulustruktuur

muutuvkulud, esitades vähemalt järgmiste elementidega seotud kulud

| a) | kui kulud kaetakse tariifisüsteemi kaudu, teave
  olmevee kuupmeetri eest võetava tariifi
  kohta
  , sealhulgas püsi- ja
  muutuvkulude jaotuse kohta
  : |
| --- | --- |

a)

kui kulud kaetakse tariifisüsteemi kaudu, teave
  olmevee kuupmeetri eest võetava tariifi
  kohta
  , sealhulgas püsi- ja
  muutuvkulude jaotuse kohta
  :

kui kulud kaetakse tariifisüsteemi kaudu, teave

kohta

muutuvkulude jaotuse kohta

Muudatusettepanek 119

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a – alapunkt i

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | veekäitlejate võetud meetmed artikli 8 lõike 5 kohase ohuhindamise kohaldamisel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i)

i)

veekäitlejate võetud meetmed artikli 8 lõike 5 kohase ohuhindamise kohaldamisel;

veekäitlejate võetud meetmed artikli 8 lõike 5 kohase ohuhindamise kohaldamisel;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 120

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a – alapunkt ii

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | olmevee töötlemine ja jaotamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

ii)

olmevee töötlemine ja jaotamine;

olmevee töötlemine ja jaotamine;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 121

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a – alapunkt iii

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii) | heitvee kogumine ja puhastamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii)

iii)

heitvee kogumine ja puhastamine;

heitvee kogumine ja puhastamine;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 122

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a – alapunkt iv

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a – alapunkt iv

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iv) | artikli 13 kohaselt võetud meetmed, kui veekäitleja on need meetmed võtnud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iv)

iv)

artikli 13 kohaselt võetud meetmed, kui veekäitleja on need meetmed võtnud;

artikli 13 kohaselt võetud meetmed, kui veekäitleja on need meetmed võtnud;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 123

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a a (uus)

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | teave olmevee kvaliteedi kohta, sealhulgas indikaatorparameetrid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

teave olmevee kvaliteedi kohta, sealhulgas indikaatorparameetrid;

teave olmevee kvaliteedi kohta, sealhulgas indikaatorparameetrid;

Muudatusettepanek 124

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | tarnitava olmevee hind liitri ja kuupmeetri kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

tarnitava olmevee hind liitri ja kuupmeetri kohta;

| b) | kui kulud kaetakse tariifisüsteemi kaudu,
  tarnitava olmevee hind kuupmeetri kohta ja
  arvel esitatud
  hind vee liitri kohta;
  kui kulusid ei kaeta tariifisüsteemi kaudu, veesüsteemi kantud kogukulud aastas, et tagada vastavus käesolevale direktiivile, koos taustteabega ja asjakohase teabega selle kohta, kuidas piirkonda olmeveega varustatakse; |
| --- | --- |

b)

kui kulud kaetakse tariifisüsteemi kaudu,
  tarnitava olmevee hind kuupmeetri kohta ja
  arvel esitatud
  hind vee liitri kohta;
  kui kulusid ei kaeta tariifisüsteemi kaudu, veesüsteemi kantud kogukulud aastas, et tagada vastavus käesolevale direktiivile, koos taustteabega ja asjakohase teabega selle kohta, kuidas piirkonda olmeveega varustatakse;

kui kulud kaetakse tariifisüsteemi kaudu,

arvel esitatud

kui kulusid ei kaeta tariifisüsteemi kaudu, veesüsteemi kantud kogukulud aastas, et tagada vastavus käesolevale direktiivile, koos taustteabega ja asjakohase teabega selle kohta, kuidas piirkonda olmeveega varustatakse;

Muudatusettepanek 125

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – punkt b a (uus)

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | olmevee töötlemine ja jaotamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

olmevee töötlemine ja jaotamine;

olmevee töötlemine ja jaotamine;

Muudatusettepanek 126

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | kodumajapidamise tarbitud kogus vähemalt aasta või arveldusperioodi kohta koos aasta tarbimissuundumustega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

kodumajapidamise tarbitud kogus vähemalt aasta või arveldusperioodi kohta koos aasta tarbimissuundumustega;

| c) | kodumajapidamise tarbitud kogus vähemalt aasta või arveldusperioodi kohta koos
  kodumajapidamise
  aasta tarbimissuundumustega
  , kui see on tehniliselt teostatav ja ainult juhul, kui see teave on veekäitlejale kättesaadav
  ; |
| --- | --- |

c)

kodumajapidamise tarbitud kogus vähemalt aasta või arveldusperioodi kohta koos
  kodumajapidamise
  aasta tarbimissuundumustega
  , kui see on tehniliselt teostatav ja ainult juhul, kui see teave on veekäitlejale kättesaadav
  ;

kodumajapidamise

, kui see on tehniliselt teostatav ja ainult juhul, kui see teave on veekäitlejale kättesaadav

Muudatusettepanek 127

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – punkt d

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | kodumajapidamise veetarbimise võrdlus aastate kaupa koos
  sama kategooria
  kodumajapidamise keskmise tarbimisega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

kodumajapidamise veetarbimise võrdlus aastate kaupa koos
  sama kategooria
  kodumajapidamise keskmise tarbimisega;

sama kategooria

| d) | kodumajapidamise veetarbimise võrdlus aastate kaupa koos kodumajapidamise keskmise tarbimisega
  , kui see on asjakohane vastavalt punktile c
  ; |
| --- | --- |

d)

kodumajapidamise veetarbimise võrdlus aastate kaupa koos kodumajapidamise keskmise tarbimisega
  , kui see on asjakohane vastavalt punktile c
  ;

, kui see on asjakohane vastavalt punktile c

Muudatusettepanek 128

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 2

Artikkel 14 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võib võtta vastu rakendusakte
  ,
  milles sätestatakse esimese lõigu kohaselt esitatava
  teabe
  vorm ja edastusviis
  .
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 20 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | Liikmesriigid näevad ette selge kohustuste jaotuse veekäitlejate, sidusrühmade ja pädevate kohalike asutuste vahel, mis puudutab teabe esitamist vastavalt esimesele lõigule. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 19
  vastu
  delegeeritud õigusakte, et käesolevat direktiivi täiendada ning määrata kindlaks esimese lõigu kohaselt esitatava teabe vorm ja edastusviis
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võib võtta vastu rakendusakte
  ,
  milles sätestatakse esimese lõigu kohaselt esitatava
  teabe
  vorm ja edastusviis
  .
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 20 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Komisjon võib võtta vastu rakendusakte

milles sätestatakse esimese lõigu kohaselt esitatava

vorm ja edastusviis

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 20 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Liikmesriigid näevad ette selge kohustuste jaotuse veekäitlejate, sidusrühmade ja pädevate kohalike asutuste vahel, mis puudutab teabe esitamist vastavalt esimesele lõigule. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 19
  vastu
  delegeeritud õigusakte, et käesolevat direktiivi täiendada ning määrata kindlaks esimese lõigu kohaselt esitatava teabe vorm ja edastusviis
  .

Liikmesriigid näevad ette selge kohustuste jaotuse veekäitlejate, sidusrühmade ja pädevate kohalike asutuste vahel, mis puudutab teabe esitamist vastavalt esimesele lõigule. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 19

delegeeritud õigusakte, et käesolevat direktiivi täiendada ning määrata kindlaks esimese lõigu kohaselt esitatava teabe vorm ja edastusviis

Muudatusettepanek 129

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 1 – lõik 1 – punkt d

Artikkel 15 – lõige 1 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | koostavad andmekogumi, mis sisaldab teavet sellistest joogiveega seotud vahejuhtumitest, millega on kaasnenud potentsiaalne
  oht
  inimeste tervisele, olenemata sellest, kas parameetrite väärtusi ületati või mitte, ning mis kestsid kauem kui 10 järjestikust päeva ja mõjutasid vähemalt tuhandet inimest, sealhulgas selliste vahejuhtumite põhjused ja artikli 12 kohaselt võetud parandusmeetmed. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

koostavad andmekogumi, mis sisaldab teavet sellistest joogiveega seotud vahejuhtumitest, millega on kaasnenud potentsiaalne
  oht
  inimeste tervisele, olenemata sellest, kas parameetrite väärtusi ületati või mitte, ning mis kestsid kauem kui 10 järjestikust päeva ja mõjutasid vähemalt tuhandet inimest, sealhulgas selliste vahejuhtumite põhjused ja artikli 12 kohaselt võetud parandusmeetmed.

oht

| d) | koostavad andmekogumi, mis sisaldab teavet sellistest joogiveega seotud vahejuhtumitest, millega on kaasnenud potentsiaalne
  risk
  inimeste tervisele, olenemata sellest, kas parameetrite väärtusi ületati või mitte, ning mis kestsid kauem kui 10 järjestikust päeva ja mõjutasid vähemalt tuhandet inimest, sealhulgas selliste vahejuhtumite põhjused ja artikli 12 kohaselt võetud parandusmeetmed. |
| --- | --- |

d)

koostavad andmekogumi, mis sisaldab teavet sellistest joogiveega seotud vahejuhtumitest, millega on kaasnenud potentsiaalne
  risk
  inimeste tervisele, olenemata sellest, kas parameetrite väärtusi ületati või mitte, ning mis kestsid kauem kui 10 järjestikust päeva ja mõjutasid vähemalt tuhandet inimest, sealhulgas selliste vahejuhtumite põhjused ja artikli 12 kohaselt võetud parandusmeetmed.

risk

Muudatusettepanek 130

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 4 – lõik 1

Artikkel 15 – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Komisjon võib
  võtta vastu
  rakendusakte
  ,
  milles sätestatakse
  lõigete 1 ja 3 kohaselt esitatava teabe vorm ja edastusviis, sealhulgas üksikasjalikud nõuded lõikes 3 osutatud näitajate, kogu liitu hõlmavate ülevaatlike kaartide ja liikmesriikide ülevaatearuannete kohta. | 4.   
  Komisjonil on õigus
  võtta
  kooskõlas artikliga 19
  vastu
  delegeeritud õigusakte
  ,
  et käesolevat direktiivi täiendada ning sätestada
  lõigete 1 ja 3 kohaselt esitatava teabe vorm ja edastusviis, sealhulgas üksikasjalikud nõuded lõikes 3 osutatud näitajate, kogu liitu hõlmavate ülevaatlike kaartide ja liikmesriikide ülevaatearuannete kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Komisjon võib
  võtta vastu
  rakendusakte
  ,
  milles sätestatakse
  lõigete 1 ja 3 kohaselt esitatava teabe vorm ja edastusviis, sealhulgas üksikasjalikud nõuded lõikes 3 osutatud näitajate, kogu liitu hõlmavate ülevaatlike kaartide ja liikmesriikide ülevaatearuannete kohta.

4.   
  Komisjonil on õigus
  võtta
  kooskõlas artikliga 19
  vastu
  delegeeritud õigusakte
  ,
  et käesolevat direktiivi täiendada ning sätestada
  lõigete 1 ja 3 kohaselt esitatava teabe vorm ja edastusviis, sealhulgas üksikasjalikud nõuded lõikes 3 osutatud näitajate, kogu liitu hõlmavate ülevaatlike kaartide ja liikmesriikide ülevaatearuannete kohta.

Muudatusettepanek 131

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 4 – lõik 2

Artikkel 15 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Esimeses lõigus osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 20 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Esimeses lõigus osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 20 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Esimeses lõigus osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 20 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 132

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 17 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 17 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | artikli 13 sätted vee kättesaadavuse kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

artikli 13 sätted vee kättesaadavuse kohta;

| b) | artikli 13 sätted vee kättesaadavuse kohta
  ning elanikkonna osakaalu kohta, kellel puudub juurdepääs veele
  ; |
| --- | --- |

b)

artikli 13 sätted vee kättesaadavuse kohta
  ning elanikkonna osakaalu kohta, kellel puudub juurdepääs veele
  ;

ning elanikkonna osakaalu kohta, kellel puudub juurdepääs veele

Muudatusettepanek 133

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 17 – lõige 2 – punkt c

Artikkel 17 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | artikli 14 sätted ja IV lisa, mis puudutavad üldsusele esitatavat teavet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

artikli 14 sätted ja IV lisa, mis puudutavad üldsusele esitatavat teavet.

| c) | artikli 14 sätted ja IV lisa, mis puudutavad üldsusele esitatavat teavet
  , sealhulgas kasutajasõbralik liidu tasandi ülevaade IV lisa punktis 7 loetletud teabest
  . |
| --- | --- |

c)

artikli 14 sätted ja IV lisa, mis puudutavad üldsusele esitatavat teavet
  , sealhulgas kasutajasõbralik liidu tasandi ülevaade IV lisa punktis 7 loetletud teabest
  .

, sealhulgas kasutajasõbralik liidu tasandi ülevaade IV lisa punktis 7 loetletud teabest

Muudatusettepanek 134

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 17 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 17 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Hiljemalt ... [viis aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõplikku tähtaega] – ja edaspidi vastavalt vajadusele – esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande olmeveeallikatele mikroplastidest, ravimitest ja vajaduse korral võimalikest uutest saasteainetest tulenevate võimalike ohtude kohta ning nendega seotud terviseriskide kohta. Komisjonil on õigus võtta vajaduse korral kooskõlas artikliga 19 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva direktiivi täiendamiseks, et kehtestada olmevees esinevate mikroplastide, ravimite ja muude uute saasteainete piirnormid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Hiljemalt ... [viis aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõplikku tähtaega] – ja edaspidi vastavalt vajadusele – esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande olmeveeallikatele mikroplastidest, ravimitest ja vajaduse korral võimalikest uutest saasteainetest tulenevate võimalike ohtude kohta ning nendega seotud terviseriskide kohta. Komisjonil on õigus võtta vajaduse korral kooskõlas artikliga 19 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva direktiivi täiendamiseks, et kehtestada olmevees esinevate mikroplastide, ravimite ja muude uute saasteainete piirnormid.

Muudatusettepanek 135

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 18 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 18 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Hiljemalt ... [viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva] vaatab komisjon läbi, kas artikkel 10 a on toonud kaasa piisava hügieeninõuete ühtlustumise seoses materjalide ja toodetega, mis puutuvad kokku olmeveega, ning võtab vajaduse korral edasisi meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Hiljemalt ... [viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva] vaatab komisjon läbi, kas artikkel 10 a on toonud kaasa piisava hügieeninõuete ühtlustumise seoses materjalide ja toodetega, mis puutuvad kokku olmeveega, ning võtab vajaduse korral edasisi meetmeid.

Muudatusettepanek 136

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 – lõige 2

Artikkel 23 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Erandeid, mille liikmesriigid on teinud vastavalt direktiivi 98/83/EÜ artiklile 9 ja mis on [käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäev] endiselt kohaldatavad, kohaldatakse edasi kuni nende kestuse lõpuni.
  Seejärel nende kohaldamist ei pikendada. | 2.   Erandeid, mille liikmesriigid on teinud vastavalt direktiivi 98/83/EÜ artiklile 9 ja mis on [käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäev] endiselt kohaldatavad, kohaldatakse edasi kuni nende kestuse lõpuni. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Erandeid, mille liikmesriigid on teinud vastavalt direktiivi 98/83/EÜ artiklile 9 ja mis on [käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäev] endiselt kohaldatavad, kohaldatakse edasi kuni nende kestuse lõpuni.
  Seejärel nende kohaldamist ei pikendada.

2.   Erandeid, mille liikmesriigid on teinud vastavalt direktiivi 98/83/EÜ artiklile 9 ja mis on [käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäev] endiselt kohaldatavad, kohaldatakse edasi kuni nende kestuse lõpuni.

Muudatusettepanek 179

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – A osa – tabel

I lisa – A osa – tabel

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| Parameetrid | Parameetri väärtus | Ühik |
| --- | --- | --- |
| Clostridium perfringens'i eosed | 0 | arv/100 ml |
| Kolibakterid | 0 | arv/100 ml |
| Enterokokid | 0 | arv/100 ml |
| Escherichia coli (E. coli) | 0 | arv/100 ml |
| Heterotroofsete bakterite arv (HPC) 22 oC juures | Ebaloomulike muutusteta | |
| Somaatilised kolifaagid | 0 | arv/100 ml |
| Hägusus | < 1 | NTU |

Parameetrid

Parameetri väärtus

Ühik

Clostridium perfringens'i eosed

0

arv/100 ml

Kolibakterid

Kolibakterid

0

0

arv/100 ml

arv/100 ml

Enterokokid

0

arv/100 ml

Escherichia coli (E. coli)

0

arv/100 ml

Heterotroofsete bakterite arv (HPC) 22 oC juures

Heterotroofsete bakterite arv (HPC) 22 o

Ebaloomulike muutusteta

Ebaloomulike muutusteta

Somaatilised kolifaagid

0

arv/100 ml

Hägusus

Hägusus

< 1

< 1

NTU

NTU

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Parameetrid | Parameetri väärtus | Parameetrid |
| --- | --- | --- |
| Clostridium perfringens'i eosed | 0 | arv/100 ml |
| Enterokokid | 0 | arv/100 ml |
| Escherichia coli (E. coli) | 0 | arv/100 ml |
| Somaatilised kolifaagid | 0 | arv/100 ml |
| Märkus | Käesolevas osas esitatud parameetreid ei kohaldata direktiivi 2009/54/EÜ kohase allika- ja mineraalvee suhtes. |

Parameetrid

Parameetri väärtus

Parameetrid

Clostridium perfringens'i eosed

0

arv/100 ml

Enterokokid

0

arv/100 ml

Escherichia coli (E. coli)

0

arv/100 ml

Somaatilised kolifaagid

0

arv/100 ml

Märkus

Märkus

Käesolevas osas esitatud parameetreid ei kohaldata direktiivi 2009/54/EÜ kohase allika- ja mineraalvee suhtes.

Käesolevas osas esitatud parameetreid ei kohaldata direktiivi 2009/54/EÜ kohase allika- ja mineraalvee suhtes.

Muudatusettepanek 138 ja 180

Muudatusettepanek 138 ja 180

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – B osa – tabel

I lisa – B osa – tabel

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| Keemilised parameetrid |
| --- |
| Parameetrid | Parameetri väärtus | Ühik | Märkused |
| Akrüülamiid | 0,10 | μg/l | Parameetri väärtus näitab monomeeride jääksisaldust vees, arvutatuna lähtudes maksimaalse eraldumise spetsifikatsioonidest vastava polümeeri kokkupuutel veega. |
| Antimon | 5,0 | μg/l | |
| Arseen | 10 | μg/l | |
| Benseen | 1,0 | μg/l | |
| Benso(a)püreen | 0,010 | μg/l | |
| Beeta-östradiool (50-28-2) | 0,001 | μg/l | |
| Bisfenool A | 0,01 | μg/l | |
| Boor | 1,0 | mg/l | |
| Bromaat | 10 | μg/l | |
| Kaadmium | 5,0 | μg/l | |
| Kloraat | 0,25 | mg/l | |
| Klorit | 0,25 | mg/l | |
| Kroom | 25 | μg/l | Väärtus tuleb saavutada hiljemalt [10 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. Kuni selle kuupäevani on kroomi parameetri väärtus 50 μg/l. |
| Vask | 2,0 | mg/l | |
| Tsüaniid | 50 | μg/l | |
| 1,2-dikloroetaan | 3,0 | μg/l | |
| Epiklorohüdriin | 0,10 | μg/l | Parameetri väärtus näitab monomeeride jääksisaldust vees, arvutatuna lähtudes maksimaalse eraldumise spetsifikatsioonidest vastava polümeeri kokkupuutel veega. |
| Fluoriid | 1,5 | mg/l | |
| Haloäädikhapped | 80 | μg/l | Järgmise üheksa esindava aine summa: monokloro-, dikloro- ja trikloroäädikhape, mono- ja dibromoäädikhape, bromokloroäädikhape, bromodikloroäädikhape, dibromokloroäädikhape ja tribromoäädikhape. |
| Plii | 5 | μg/l | Väärtus tuleb saavutada hiljemalt [10 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. Kuni selle kuupäevani on plii parameetri väärtus 10 μg/l. |
| Elavhõbe | 1,0 | μg/l | |
| Mikrotsüstiin-LR | 10 | μg/l | |
| Nikkel | 20 | μg/l | |
| Nitraat | 50 | mg/l | Liikmesriigid peavad tagama, et täidetud oleks nõue (nitraat)/50 + (nitrit)/3 ≤ 1, kus ümarsulud tähistavad nitraadi (NO3) ja nitriti (NO2) kontsentratsiooni mg/l, ning veepuhastusjaamast väljumisel oleks vee nitrititesisaldus 0,10  mg/l. |
| Nitrit | 0,50 | mg/l | Liikmesriigid peavad tagama, et täidetud oleks nõue (nitraat)/50 + (nitrit)/3 ≤ 1, kus ümarsulud tähistavad nitraadi (NO3) ja nitriti (NO2) kontsentratsiooni mg/l, ning veepuhastusjaamast väljumisel oleks vee nitrititesisaldus 0,10  mg/l. |
| Nonüülfenool | 0,3 | μg/l | |
| Pestitsiidid | 0,10 | μg/l | Pestitsiidid on: | orgaanilised insektitsiidid, |

Keemilised parameetrid

Parameetrid

Parameetri väärtus

Ühik

Märkused

Akrüülamiid

0,10

μg/l

Parameetri väärtus näitab monomeeride jääksisaldust vees, arvutatuna lähtudes maksimaalse eraldumise spetsifikatsioonidest vastava polümeeri kokkupuutel veega.

Antimon

5,0

μg/l

Arseen

10

μg/l

Benseen

1,0

μg/l

Benso(a)püreen

0,010

μg/l

Beeta-östradiool (50-28-2)

0,001

μg/l

Bisfenool A

0,01

0,01

μg/l

Boor

1,0

1,0

mg/l

Bromaat

10

μg/l

Kaadmium

5,0

μg/l

Kloraat

0,25

mg/l

Klorit

0,25

mg/l

Kroom

25

μg/l

Väärtus tuleb saavutada hiljemalt [10 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. Kuni selle kuupäevani on kroomi parameetri väärtus 50 μg/l.

Vask

2,0

mg/l

Tsüaniid

50

μg/l

1,2-dikloroetaan

3,0

μg/l

Epiklorohüdriin

0,10

μg/l

Parameetri väärtus näitab monomeeride jääksisaldust vees, arvutatuna lähtudes maksimaalse eraldumise spetsifikatsioonidest vastava polümeeri kokkupuutel veega.

Fluoriid

1,5

mg/l

Haloäädikhapped

80

μg/l

Järgmise üheksa esindava aine summa: monokloro-, dikloro- ja trikloroäädikhape, mono- ja dibromoäädikhape, bromokloroäädikhape, bromodikloroäädikhape, dibromokloroäädikhape ja tribromoäädikhape.

Plii

5

μg/l

Väärtus tuleb saavutada hiljemalt [10 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. Kuni selle kuupäevani on plii parameetri väärtus 10 μg/l.

Elavhõbe

1,0

μg/l

Mikrotsüstiin-LR

10

μg/l

Nikkel

20

μg/l

Nitraat

50

mg/l

Liikmesriigid peavad tagama, et täidetud oleks nõue (nitraat)/50 + (nitrit)/3 ≤ 1, kus ümarsulud tähistavad nitraadi (NO3) ja nitriti (NO2) kontsentratsiooni mg/l, ning veepuhastusjaamast väljumisel oleks vee nitrititesisaldus 0,10  mg/l.

3

2

Nitrit

0,50

mg/l

Liikmesriigid peavad tagama, et täidetud oleks nõue (nitraat)/50 + (nitrit)/3 ≤ 1, kus ümarsulud tähistavad nitraadi (NO3) ja nitriti (NO2) kontsentratsiooni mg/l, ning veepuhastusjaamast väljumisel oleks vee nitrititesisaldus 0,10  mg/l.

3

2

Nonüülfenool

0,3

μg/l

Pestitsiidid

0,10

μg/l

Pestitsiidid on:

orgaanilised insektitsiidid,

| | orgaanilised herbitsiidid, |
| --- | --- |

orgaanilised herbitsiidid,

| | orgaanilised fungitsiidid, |
| --- | --- |

orgaanilised fungitsiidid,

| | orgaanilised nematotsiidid, |
| --- | --- |

orgaanilised nematotsiidid,

| | orgaanilised akaritsiidid, |
| --- | --- |

orgaanilised akaritsiidid,

| | orgaanilised algitsiidid, |
| --- | --- |

orgaanilised algitsiidid,

| | orgaanilised rodentitsiidid, |
| --- | --- |

orgaanilised rodentitsiidid,

| | orgaanilised limatõrjevahendid, |
| --- | --- |

orgaanilised limatõrjevahendid,

| | seonduvad tooted (kaasa arvatud kasvuregulaatorid) ning nende asjassepuutuvad metaboliidid, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 3 punktis 32 (2). |
| --- | --- |

seonduvad tooted (kaasa arvatud kasvuregulaatorid) ning nende asjassepuutuvad metaboliidid, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 3 punktis 32 (2).

2

Parameetri väärtus kehtib iga üksiku pestitsiidi kohta.

Aldriini, dieldriini, heptakloori ja heptakloorepoksiidi osas on parameetri väärtus 0,030 μg/l.

Pestitsiidid – kokku

0,50

μg/l

„Pestitsiidid – kokku“ tähistab kõikide järelevalve käigus tuvastatud ja mõõdetud pestitsiidide koguste summat. Perfluorooktaansulfonaat (PFOS)

Per- ja polüfluoritud alküülühendid (PFAS)

0,10

μg/l

„PFAS“ tähistab iga üksikut per- ja polüfluoritud alküülühendit (keemiline valem: CnF2n+1–R).

PFAS – kokku

0,50

μg/l

„PFAS – kokku“ tähistab per- ja polüfluoritud alküülühendite summat (keemiline valem: CnF2n+1–R).

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

0,10

μg/l

Järgmiste märgitud ühendite kontsentratsioonide summa: benso(b)fluoranteen, benso(k)fluoranteen, benso(ghi)perüleen ja indeno(1,2,3-cd)püreen.

Seleen

10

μg/l

Tertrakloroeteen ja trikloroeteen

10

μg/l

Märgitud parameetrite kontsentratsioonide summa

Trihalometaanid – kokku

100

μg/l

Võimalusel, desinfitseerimist kahjustamata, peaksid liikmesriigid püüdlema madalama väärtuse poole.

Järgmiste märgitud ühendite kontsentratsioonide summa: kloroform, bromoform, dibromoklorometaan, bromodiklorometaan.

Uraan

30

μg/l

Vinüülkloriid

0,50

μg/l

Parameetri väärtus näitab monomeeride jääksisaldust vees, arvutatuna lähtudes maksimaalse eraldumise spetsifikatsioonidest vastava polümeeri kokkupuutel veega.

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Keemilised parameetrid |
| --- |
| Parameetrid | Parameetri väärtus | Ühik | Märkused |
| Akrüülamiid | 0,10 | μg/l | Parameetri väärtus näitab monomeeride jääksisaldust vees, arvutatuna lähtudes maksimaalse eraldumise spetsifikatsioonidest vastava polümeeri kokkupuutel veega. |
| Antimon | 5,0 | μg/l | |
| Arseen | 10 | μg/l | |
| Benseen | 1,0 | μg/l | |
| Benso(a)püreen | 0,010 | μg/l | |
| Beeta-östradiool (50-28-2) | 0,001 | μg/l | |
| Bisfenool A | 0,1 | μg/l | |
| Boor | 1,5 | mg/l | |
| Bromaat | 10 | μg/l | |
| Kaadmium | 5,0 | μg/l | |
| Kloraat | 0,25 | mg/l | |
| Klorit | 0,25 | mg/l | |
| Kroom | 25 | μg/l | Väärtus tuleb saavutada hiljemalt [10 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. Kuni selle kuupäevani on kroomi parameetri väärtus 50 μg/l. |
| Vask | 2,0 | mg/l | |
| Tsüaniid | 50 | μg/l | |
| 1,2-dikloroetaan | 3,0 | μg/l | |
| Epiklorohüdriin | 0,10 | μg/l | Parameetri väärtus näitab monomeeride jääksisaldust vees, arvutatuna lähtudes maksimaalse eraldumise spetsifikatsioonidest vastava polümeeri kokkupuutel veega. |
| Fluoriid | 1,5 | mg/l | |
| Haloäädikhapped | 80 | μg/l | Järgmise üheksa esindava aine summa: monokloro-, dikloro- ja trikloroäädikhape, mono- ja dibromoäädikhape, bromokloroäädikhape, bromodikloroäädikhape, dibromokloroäädikhape ja tribromoäädikhape. |
| Plii | 5 | μg/l | Väärtus tuleb saavutada hiljemalt [10 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. Kuni selle kuupäevani on plii parameetri väärtus 10 μg/l. |
| Elavhõbe | 1,0 | μg/l | |
| Mikrotsüstiin-LR | 10 | μg/l | |
| Nikkel | 20 | μg/l | |
| Nitraat | 50 | mg/l | Liikmesriigid peavad tagama, et täidetud oleks nõue (nitraat)/50 + (nitrit)/3 ≤ 1, kus ümarsulud tähistavad nitraadi (NO3) ja nitriti (NO2) kontsentratsiooni mg/l, ning veepuhastusjaamast väljumisel oleks vee nitrititesisaldus 0,10  mg/l. |
| Nitrit | 0,50 | mg/l | Liikmesriigid peavad tagama, et täidetud oleks nõue (nitraat)/50 + (nitrit)/3 ≤ 1, kus ümarsulud tähistavad nitraadi (NO3) ja nitriti (NO2) kontsentratsiooni mg/l, ning veepuhastusjaamast väljumisel oleks vee nitrititesisaldus 0,10  mg/l. |
| Nonüülfenool | 0,3 | μg/l | |
| Pestitsiidid | 0,10 | μg/l | Pestitsiidid on: | orgaanilised insektitsiidid, |

Keemilised parameetrid

Parameetrid

Parameetri väärtus

Ühik

Märkused

Akrüülamiid

0,10

μg/l

Parameetri väärtus näitab monomeeride jääksisaldust vees, arvutatuna lähtudes maksimaalse eraldumise spetsifikatsioonidest vastava polümeeri kokkupuutel veega.

Antimon

5,0

μg/l

Arseen

10

μg/l

Benseen

1,0

μg/l

Benso(a)püreen

0,010

μg/l

Beeta-östradiool (50-28-2)

0,001

μg/l

Bisfenool A

0,1

0,1

μg/l

Boor

1,5

1,5

mg/l

Bromaat

10

μg/l

Kaadmium

5,0

μg/l

Kloraat

0,25

mg/l

Klorit

0,25

mg/l

Kroom

25

μg/l

Väärtus tuleb saavutada hiljemalt [10 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. Kuni selle kuupäevani on kroomi parameetri väärtus 50 μg/l.

Vask

2,0

mg/l

Tsüaniid

50

μg/l

1,2-dikloroetaan

3,0

μg/l

Epiklorohüdriin

0,10

μg/l

Parameetri väärtus näitab monomeeride jääksisaldust vees, arvutatuna lähtudes maksimaalse eraldumise spetsifikatsioonidest vastava polümeeri kokkupuutel veega.

Fluoriid

1,5

mg/l

Haloäädikhapped

80

μg/l

Järgmise üheksa esindava aine summa: monokloro-, dikloro- ja trikloroäädikhape, mono- ja dibromoäädikhape, bromokloroäädikhape, bromodikloroäädikhape, dibromokloroäädikhape ja tribromoäädikhape.

Plii

5

μg/l

Väärtus tuleb saavutada hiljemalt [10 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. Kuni selle kuupäevani on plii parameetri väärtus 10 μg/l.

Elavhõbe

1,0

μg/l

Mikrotsüstiin-LR

10

μg/l

Nikkel

20

μg/l

Nitraat

50

mg/l

Liikmesriigid peavad tagama, et täidetud oleks nõue (nitraat)/50 + (nitrit)/3 ≤ 1, kus ümarsulud tähistavad nitraadi (NO3) ja nitriti (NO2) kontsentratsiooni mg/l, ning veepuhastusjaamast väljumisel oleks vee nitrititesisaldus 0,10  mg/l.

3

2

Nitrit

0,50

mg/l

Liikmesriigid peavad tagama, et täidetud oleks nõue (nitraat)/50 + (nitrit)/3 ≤ 1, kus ümarsulud tähistavad nitraadi (NO3) ja nitriti (NO2) kontsentratsiooni mg/l, ning veepuhastusjaamast väljumisel oleks vee nitrititesisaldus 0,10  mg/l.

3

2

Nonüülfenool

0,3

μg/l

Pestitsiidid

0,10

μg/l

Pestitsiidid on:

orgaanilised insektitsiidid,

| | orgaanilised herbitsiidid, |
| --- | --- |

orgaanilised herbitsiidid,

| | orgaanilised fungitsiidid, |
| --- | --- |

orgaanilised fungitsiidid,

| | orgaanilised nematotsiidid, |
| --- | --- |

orgaanilised nematotsiidid,

| | orgaanilised akaritsiidid, |
| --- | --- |

orgaanilised akaritsiidid,

| | orgaanilised algitsiidid, |
| --- | --- |

orgaanilised algitsiidid,

| | orgaanilised rodentitsiidid, |
| --- | --- |

orgaanilised rodentitsiidid,

| | orgaanilised limatõrjevahendid, |
| --- | --- |

orgaanilised limatõrjevahendid,

| | seonduvad tooted (kaasa arvatud kasvuregulaatorid) ning nende asjassepuutuvad metaboliidid, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 3 punktis 32 (3). |
| --- | --- |

seonduvad tooted (kaasa arvatud kasvuregulaatorid) ning nende asjassepuutuvad metaboliidid, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 3 punktis 32 (3).

3

Parameetri väärtus kehtib iga üksiku pestitsiidi kohta.

Aldriini, dieldriini, heptakloori ja heptakloorepoksiidi osas on parameetri väärtus 0,030 μg/l.

Pestitsiidid – kokku

0,50

μg/l

„Pestitsiidid – kokku“ tähistab kõikide järelevalve käigus tuvastatud ja mõõdetud pestitsiidide koguste summat. Perfluorooktaansulfonaat (PFOS)

Per- ja polüfluoritud alküülühendid (PFAS)

0,10

μg/l

„PFAS“ tähistab iga üksikut per- ja polüfluoritud alküülühendit (keemiline valem: CnF2n+1–R).

Valemiga tuleb samuti kasutusele võtta pika ja lühikese ahelaga PFASi eristamine. Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes pika ahelaga PFASi suhtes.

Valemiga tuleb samuti kasutusele võtta pika ja lühikese ahelaga PFASi eristamine. Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes pika ahelaga PFASi suhtes.

Iga üksiku PFASi parameetri väärtust kohaldatakse ainult nende PFASi ühendite suhtes, mis võivad tõenäoliselt esineda ja mis on inimeste tervisele ohtlikud vastavalt käesoleva direktiivi artiklis 8 osutatud ohuhindamisele.

Iga üksiku PFASi parameetri väärtust kohaldatakse ainult nende PFASi ühendite suhtes, mis võivad tõenäoliselt esineda ja mis on inimeste tervisele ohtlikud vastavalt käesoleva direktiivi artiklis 8 osutatud ohuhindamisele.

PFAS – kokku

0,50

μg/l

„PFAS – kokku“ tähistab per- ja polüfluoritud alküülühendite summat (keemiline valem: CnF2n+1–R).

„PFAS – kokku“ parameetri väärtust kohaldatakse ainult nende PFASi ühendite suhtes, mis võivad tõenäoliselt esineda ja mis on inimeste tervisele ohtlikud vastavalt käesoleva direktiivi artiklis 8 osutatud ohuhindamisele.

„PFAS – kokku“ parameetri väärtust kohaldatakse ainult nende PFASi ühendite suhtes, mis võivad tõenäoliselt esineda ja mis on inimeste tervisele ohtlikud vastavalt käesoleva direktiivi artiklis 8 osutatud ohuhindamisele.

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

0,10

μg/l

Järgmiste märgitud ühendite kontsentratsioonide summa: benso(b)fluoranteen, benso(k)fluoranteen, benso(ghi)perüleen ja indeno(1,2,3-cd)püreen.

Seleen

10

μg/l

Tertrakloroeteen ja trikloroeteen

10

μg/l

Märgitud parameetrite kontsentratsioonide summa

Trihalometaanid – kokku

100

μg/l

Võimalusel, desinfitseerimist kahjustamata, peaksid liikmesriigid püüdlema madalama väärtuse poole.

Järgmiste märgitud ühendite kontsentratsioonide summa: kloroform, bromoform, dibromoklorometaan, bromodiklorometaan.

Uraan

30

μg/l

Vinüülkloriid

0,50

μg/l

Parameetri väärtus näitab monomeeride jääksisaldust vees, arvutatuna lähtudes maksimaalse eraldumise spetsifikatsioonidest vastava polümeeri kokkupuutel veega.

Muudatusettepanek 139

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – B a osa (uus)

I lisa – B a osa (uus)

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Indikaatorparameetrid |
| --- |
| Parameetrid | Parameetri väärtus | Ühik | Märkused |
| Alumiinium | 200 | μg/l | |
| Ammoonium | 0,50 | mg/l | |
| Kloriidid | 250 | mg/l | Märkus 1 |
| Värvus | Tarbijate jaoks vastuvõetav ja ebaloomulike muutusteta | | |
| Juhtivus | 2 500 | μS cm-1 temperatuuril 20 oC | Märkus 1 |
| Lämmastikuioonide kontsentratsioon | ≥ 6,5 ja ≤ 9,5 | pH ühikud | Märkused 1 ja 3 |
| Raud | 200 | μg/l | |
| Mangaan | 50 | μg/l | |
| Lõhn | Tarbijate jaoks vastuvõetav ja ebaloomulike muutusteta | | |
| Sulfaadid | 250 | mg/l | Märkus 1 |
| Naatrium | 200 | mg/l | |
| Maitse | Tarbijate jaoks vastuvõetav ja ebaloomulike muutusteta | | |
| Kolooniate arv 22 oC juures | Ebaloomulike muutusteta | | |
| Kolibakterid | 0 | arv/100 ml | |
| Orgaanilise süsiniku üldsisaldus | Ebaloomulike muutusteta | | |
| Hägusus | Tarbijate jaoks vastuvõetav ja ebaloomulike muutusteta | | |

Indikaatorparameetrid

Indikaatorparameetrid

Parameetrid

Parameetrid

Parameetri väärtus

Parameetri väärtus

Ühik

Ühik

Märkused

Märkused

Alumiinium

Alumiinium

200

200

μg/l

μg/l

Ammoonium

Ammoonium

0,50

0,50

mg/l

mg/l

Kloriidid

Kloriidid

250

250

mg/l

mg/l

Märkus 1

Märkus 1

Värvus

Värvus

Tarbijate jaoks vastuvõetav ja ebaloomulike muutusteta

Tarbijate jaoks vastuvõetav ja ebaloomulike muutusteta

Juhtivus

Juhtivus

2 500

2 500

μS cm-1 temperatuuril 20 oC

μS cm-1 temperatuuril 20 o

Märkus 1

Märkus 1

Lämmastikuioonide kontsentratsioon

Lämmastikuioonide kontsentratsioon

≥ 6,5 ja ≤ 9,5

≥ 6,5 ja ≤ 9,5

pH ühikud

pH ühikud

Märkused 1 ja 3

Märkused 1 ja 3

Raud

Raud

200

200

μg/l

μg/l

Mangaan

Mangaan

50

50

μg/l

μg/l

Lõhn

Lõhn

Tarbijate jaoks vastuvõetav ja ebaloomulike muutusteta

Tarbijate jaoks vastuvõetav ja ebaloomulike muutusteta

Sulfaadid

Sulfaadid

250

250

mg/l

mg/l

Märkus 1

Märkus 1

Naatrium

Naatrium

200

200

mg/l

mg/l

Maitse

Maitse

Tarbijate jaoks vastuvõetav ja ebaloomulike muutusteta

Tarbijate jaoks vastuvõetav ja ebaloomulike muutusteta

Kolooniate arv 22 oC juures

Kolooniate arv 22 o

Ebaloomulike muutusteta

Ebaloomulike muutusteta

Kolibakterid

Kolibakterid

0

0

arv/100 ml

arv/100 ml

Orgaanilise süsiniku üldsisaldus

Orgaanilise süsiniku üldsisaldus

Ebaloomulike muutusteta

Ebaloomulike muutusteta

Hägusus

Hägusus

Tarbijate jaoks vastuvõetav ja ebaloomulike muutusteta

Tarbijate jaoks vastuvõetav ja ebaloomulike muutusteta

Märkus 1:

Märkus 1:

vesi ei tohi olla agressiivne.

vesi ei tohi olla agressiivne.

Märkus 2:

Märkus 2:

seda parameetrit tuleb mõõta üksnes siis, kui vesi pärineb pinnaveest või seda mõjutab pinnavesi. Selle parameetri väärtuse rikkumise korral korraldab asjaomane liikmesriik uuringu veega varustamise kohta, et välistada oht inimeste tervisele patogeensete mikroorganismide, näiteks Cryptosporidiumi esinemise tõttu.

seda parameetrit tuleb mõõta üksnes siis, kui vesi pärineb pinnaveest või seda mõjutab pinnavesi. Selle parameetri väärtuse rikkumise korral korraldab asjaomane liikmesriik uuringu veega varustamise kohta, et välistada oht inimeste tervisele patogeensete mikroorganismide, näiteks Cryptosporidiumi esinemise tõttu.

Märkus 3:

Märkus 3:

pudelisse või mahutisse villitud gaseerimata vee puhul võib minimaalset väärtust vähendada 4,5 pH ühikule.

pudelisse või mahutisse villitud gaseerimata vee puhul võib minimaalset väärtust vähendada 4,5 pH ühikule.

Pudelisse või mahutisse villitud vee puhul, mis on loomulikult või kunstlikult süsinikdioksiidiga rikastatud, võib see minimaalne väärtus olla väiksem.

Pudelisse või mahutisse villitud vee puhul, mis on loomulikult või kunstlikult süsinikdioksiidiga rikastatud, võib see minimaalne väärtus olla väiksem.

Muudatusettepanek 140

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – C osa

I lisa – C osa

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| Kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamisel kasutatavad parameetrid |
| --- |
| Parameetrid | Parameetri väärtus | Ühik | Märkused |
| Legionella | <1 000 | Arv/l | Kui Legionella parameetri väärtust <1 000 /l ei saavutata, võetakse uued Legionella pneumophila proovid. Kui Legionella pneumophila’t ei esine, on Legionella parameetri väärtus <10 000 /l. |
| Plii | 5 | μg/l | Väärtus tuleb saavutada hiljemalt [10 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. Kuni selle kuupäevani on plii parameetri väärtus 10 μg/l. |

Kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamisel kasutatavad parameetrid

Parameetrid

Parameetri väärtus

Ühik

Märkused

Legionella

<1 000

Arv/l

Kui Legionella parameetri väärtust <1 000 /l ei saavutata, võetakse uued Legionella pneumophila proovid. Kui Legionella pneumophila’t ei esine, on Legionella parameetri väärtus <10 000 /l.

Kui Legionella parameetri väärtust <1 000 /l ei saavutata, võetakse uued Legionella pneumophila proovid. Kui Legionella pneumophila’t ei esine, on Legionella parameetri väärtus <10 000 /l.

Plii

5

μg/l

Väärtus tuleb saavutada hiljemalt [10 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. Kuni selle kuupäevani on plii parameetri väärtus 10 μg/l.

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamisel kasutatavad parameetrid |
| --- |
| Parameetrid | Parameetri väärtus | Ühik | Märkused |
| Legionella
  pneumophila | <1 000 | Arv/l | |
| Legionella | < 10 000 | Arv/l | Kui Legionella pneumophila’t, mille parameetri väärtus on < 1 000 /l, ei esine, on Legionella parameetri väärtus <10 000 /l. |
| Plii | 5 | μg/l | Väärtus tuleb saavutada hiljemalt ... [10 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva]. Kuni selle kuupäevani on plii parameetri väärtus 10 μg/l. |

Kinnistusisese jaotusega seotud riskihindamisel kasutatavad parameetrid

Parameetrid

Parameetri väärtus

Ühik

Märkused

Legionella
  pneumophila

pneumophila

<1 000

Arv/l

Legionella

Legionella

< 10 000

< 10 000

Arv/l

Arv/l

Kui Legionella pneumophila’t, mille parameetri väärtus on < 1 000 /l, ei esine, on Legionella parameetri väärtus <10 000 /l.

Kui Legionella pneumophila’t, mille parameetri väärtus on < 1 000 /l, ei esine, on Legionella parameetri väärtus <10 000 /l.

Plii

5

μg/l

Väärtus tuleb saavutada hiljemalt ... [10 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva]. Kuni selle kuupäevani on plii parameetri väärtus 10 μg/l.

Väärtus tuleb saavutada hiljemalt ... [10 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva]. Kuni selle kuupäevani on plii parameetri väärtus 10 μg/l.

Muudatusettepanek 141

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – C a osa (uus)

I lisa – C a osa (uus)

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Uute parameetrite seire |
| --- |
| Mikroplastid | Seire toimub mikroplastide mõõtmise metoodika järgi, mis on kehtestatud delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 11 lõikele 5b. |

Uute parameetrite seire

Uute parameetrite seire

Mikroplastid

Mikroplastid

Seire toimub mikroplastide mõõtmise metoodika järgi, mis on kehtestatud delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 11 lõikele 5b.

Seire toimub mikroplastide mõõtmise metoodika järgi, mis on kehtestatud delegeeritud õigusaktidega vastavalt artikli 11 lõikele 5b.

Muudatusettepanek 142

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

II lisa – B osa – punkt 1 – lõik 1

II lisa – B osa – punkt 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Escherichia coli (E. coli) baktereid
  , Clostridium perfringens’i eoseid
  ja
  somaatilisi kolifaage
  käsitatakse põhiparameetritena ja nende suhtes ei pea kohaldama veevarustusriski hindamist vastavalt käesoleva lisa C osale. Nende üle tehakse seiret alati punkti 2 tabelis 1 märgitud sagedusega. | Escherichia coli (E. coli) baktereid ja
  enterokokke
  käsitatakse põhiparameetritena ja nende suhtes ei pea kohaldama veevarustusriski hindamist vastavalt käesoleva lisa C osale. Nende üle tehakse seiret alati punkti 2 tabelis 1 märgitud sagedusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Escherichia coli (E. coli) baktereid
  , Clostridium perfringens’i eoseid
  ja
  somaatilisi kolifaage
  käsitatakse põhiparameetritena ja nende suhtes ei pea kohaldama veevarustusriski hindamist vastavalt käesoleva lisa C osale. Nende üle tehakse seiret alati punkti 2 tabelis 1 märgitud sagedusega.

, Clostridium perfringens’i eoseid

somaatilisi kolifaage

Escherichia coli (E. coli) baktereid ja
  enterokokke
  käsitatakse põhiparameetritena ja nende suhtes ei pea kohaldama veevarustusriski hindamist vastavalt käesoleva lisa C osale. Nende üle tehakse seiret alati punkti 2 tabelis 1 märgitud sagedusega.

enterokokke

Muudatusettepanek 186

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

II lisa – B osa – punkt 2

II lisa – B osa – punkt 2

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Proovivõtusagedus

Kõigi artikli 5 kohaselt kehtestatud parameetrite üle tehakse seiret vähemalt järgmises tabelis märgitud sagedusega, välja arvatud juhul, kui artikli 9 ja käesoleva lisa C osa kohaselt tehtud veevarustusriski hindamise põhjal on määratud teistsugune proovivõtusagedus:

Tabel 1

Nõuetele vastavuse seireks vajalik proovivõtu ja analüüside miinimumsagedus

| Veevarustustsoonis ühe päeva jooksul jaotatava või toodetava vee ruumala (
  m3

  ) | Proovide miinimumarv


  aastas |
| --- | --- |
| ≤ 100




  > 100 ≤ 1 000




  > 1 000 ≤ 10 000




  >10 000 ≤ 100 000




  > 100 000 | 10

   (a)



  10

   (a)



  50

   (b)



  365




  365 |

Veevarustustsoonis ühe päeva jooksul jaotatava või toodetava vee ruumala (
  m3

  )

m3

Proovide miinimumarv


  aastas

Proovide miinimumarv

aastas

≤ 100

≤ 100

> 100 ≤ 1 000

> 100 ≤ 1 000

> 1 000 ≤ 10 000

> 1 000 ≤ 10 000

>10 000 ≤ 100 000

>10 000 ≤ 100 000

> 100 000

> 100 000

10

   (a)

10

a

10

   (a)

10

a

50

   (b)

50

b

365

365

365

365

Märkus 1: veevarustustsoon on geograafiliselt määratletud piirkond, kus olmevesi võetakse ühest või mitmest allikast ning kus vee kvaliteedi võib lugeda umbes ühetaoliseks.

Märkus 2: mahud arvutatakse kalendriaasta keskmistena. Miinimumsageduse kindlaksmääramiseks võib vee hulga asemel kasutada veevarustustsooni elanike arvu, eeldades inimese ööpäevaseks veetarbimiseks 200 l.

Märkus 3: liikmesriigid, kes on otsustanud jätta käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja artikli 3 lõike 2 punkti b kohase isikliku veevarustuse, kohaldavad kõnealuseid sagedusi üksnes veevarustustsoonidele, mille ööpäevas jaotatava vee kogus on 10–100 m3.

3

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Proovivõtusagedus

Kõigi artikli 5 kohaselt kehtestatud parameetrite üle tehakse seiret vähemalt järgmises tabelis märgitud sagedusega, välja arvatud juhul, kui artikli 9 ja käesoleva lisa C osa kohaselt tehtud veevarustusriski hindamise põhjal on määratud teistsugune proovivõtusagedus:

Tabel 1

Nõuetele vastavuse seireks vajalik proovivõtu ja analüüside miinimumsagedus

| Veevarustustsoonis ühe päeva jooksul jaotatava või toodetava vee ruumala


  (vt märkusi 1 ja 2) m3 | A-rühma parameeter (mikrobioloogiline parameeter) –


  proovide arv aastas




  (vt märkust 3) | B-rühma parameeter (keemiline parameeter) –


  proovide arv aastas |
| --- | --- | --- |
| | ≤ 100 | > 0




  (vt märkust 4) | > 0




  (vt märkust 4) |
| > 100 | ≤ 1 000 | 4 | 1 |
| > 1 000 | ≤ 10 000 | 4


  +3


  iga täiendava 1 000  m3/pv ja ülejäänud osa kohta kogumahust | 1


  +1


  iga täiendava 1 000  m3/pv ja ülejäänud osa kohta kogumahust |
| > 10 000 | ≤ 100 000 | | 3


  - 1


  iga täiendava 10 000  m3/pv ja


  ja ülejäänud osa kohta kogumahust |
| > 100 000 | | | 12


  - 1


  iga täiendava 25 000  m3/pv ja ülejäänud osa kohta kogumahust |

Veevarustustsoonis ühe päeva jooksul jaotatava või toodetava vee ruumala

(vt märkusi 1 ja 2) m3

(vt märkusi 1 ja 2) m3

A-rühma parameeter (mikrobioloogiline parameeter) –


  proovide arv aastas

A-rühma parameeter (mikrobioloogiline parameeter) –

proovide arv aastas

(vt märkust 3)

(vt märkust 3)

B-rühma parameeter (keemiline parameeter) –


  proovide arv aastas

B-rühma parameeter (keemiline parameeter) –

proovide arv aastas

≤ 100

≤ 100

> 0

> 0

(vt märkust 4)

(vt märkust 4)

> 0

> 0

(vt märkust 4)

(vt märkust 4)

> 100

> 100

≤ 1 000

≤ 1 000

4

4

1

1

> 1 000

> 1 000

≤ 10 000

≤ 10 000

4


  +3


  iga täiendava 1 000  m3/pv ja ülejäänud osa kohta kogumahust

4

+3

iga täiendava 1 000  m3

1


  +1


  iga täiendava 1 000  m3/pv ja ülejäänud osa kohta kogumahust

1

+1

iga täiendava 1 000  m3

> 10 000

> 10 000

≤ 100 000

≤ 100 000

3


  - 1


  iga täiendava 10 000  m3/pv ja


  ja ülejäänud osa kohta kogumahust

3

- 1

iga täiendava 10 000  m3

ja ülejäänud osa kohta kogumahust

> 100 000

> 100 000

12


  - 1


  iga täiendava 25 000  m3/pv ja ülejäänud osa kohta kogumahust

12

- 1

iga täiendava 25 000  m3

Märkus 1: veevarustustsoon on geograafiliselt määratletud piirkond, kus olmevesi võetakse ühest või mitmest allikast ning kus vee kvaliteedi võib lugeda umbes ühetaoliseks.

Märkus 2: mahud arvutatakse kalendriaasta keskmistena. Miinimumsageduse kindlaksmääramiseks võib vee hulga asemel kasutada veevarustustsooni elanike arvu, eeldades inimese ööpäevaseks veetarbimiseks 200 l.

Märkus 3: osutatud sagedus arvutatakse järgmiselt: nt 4 300 m3 /pv = 16 proovi (4 esimese 1 000 m3 kohta /pv + 12 lisa 3 300 m3 /pv).

Märkus 3: osutatud sagedus arvutatakse järgmiselt: nt 4 300 m3

3

3

Märkus
  4
  : liikmesriigid, kes on otsustanud jätta
  käesoleva direktiivi
  reguleerimisalast välja artikli 3 lõike 2 punkti b kohase isikliku veevarustuse, kohaldavad kõnealuseid sagedusi üksnes veevarustustsoonidele, mille ööpäevas jaotatava vee kogus on 10–100 m3.

4

käesoleva direktiivi

3

Muudatusettepanek 144

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

II lisa – D osa – punkt 2 a (uus)

II lisa – D osa – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a. | Legionella proove kinnistusisestes jaotussüsteemides võetakse Legionella pneumophila leviku ja/või sellega kokkupuute riskikohtades. Liikmesriigid kehtestavad Legionella proovivõtumeetodite kohta suunised; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.

2a.

Legionella proove kinnistusisestes jaotussüsteemides võetakse Legionella pneumophila leviku ja/või sellega kokkupuute riskikohtades. Liikmesriigid kehtestavad Legionella proovivõtumeetodite kohta suunised;

Muudatusettepanek 145

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

II a lisa (uus)

II a lisa (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Minimaalsed hügieeninõuded ainetele ja materjalidele, mida kasutatakse selliste uute toodete tootmiseks, mis puutuvad kokku olmeveega: |
| | a) | loetelu ainetest, mida on lubatud kasutada materjalide tootmiseks, sealhulgas – kuid mitte ainult – orgaanilised materjalid, elastomeerid, silikoonid, metallid, tsement, ioonivahetusvaigud, komposiitmaterjalid ja nendest valmistatud tooted. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Minimaalsed hügieeninõuded ainetele ja materjalidele, mida kasutatakse selliste uute toodete tootmiseks, mis puutuvad kokku olmeveega:

Minimaalsed hügieeninõuded ainetele ja materjalidele, mida kasutatakse selliste uute toodete tootmiseks, mis puutuvad kokku olmeveega:

a)

a)

loetelu ainetest, mida on lubatud kasutada materjalide tootmiseks, sealhulgas – kuid mitte ainult – orgaanilised materjalid, elastomeerid, silikoonid, metallid, tsement, ioonivahetusvaigud, komposiitmaterjalid ja nendest valmistatud tooted.

loetelu ainetest, mida on lubatud kasutada materjalide tootmiseks, sealhulgas – kuid mitte ainult – orgaanilised materjalid, elastomeerid, silikoonid, metallid, tsement, ioonivahetusvaigud, komposiitmaterjalid ja nendest valmistatud tooted.

| b) | konkreetsed nõuded ainete kasutamise kohta materjalides ja nendest valmistatud toodetes. |
| --- | --- |

b)

b)

konkreetsed nõuded ainete kasutamise kohta materjalides ja nendest valmistatud toodetes.

konkreetsed nõuded ainete kasutamise kohta materjalides ja nendest valmistatud toodetes.

| c) | konkreetsed piirangud teatud ainete eraldumise kohta olmevette. |
| --- | --- |

c)

c)

konkreetsed piirangud teatud ainete eraldumise kohta olmevette.

konkreetsed piirangud teatud ainete eraldumise kohta olmevette.

| d) | hügieeninõuded muude omaduste kohta, mis on vajalikud nõuetele vastavuse tagamiseks. |
| --- | --- |

d)

d)

hügieeninõuded muude omaduste kohta, mis on vajalikud nõuetele vastavuse tagamiseks.

hügieeninõuded muude omaduste kohta, mis on vajalikud nõuetele vastavuse tagamiseks.

| e) | põhieeskirjad punktide a–d järgimise kontrollimiseks. |
| --- | --- |

e)

e)

põhieeskirjad punktide a–d järgimise kontrollimiseks.

põhieeskirjad punktide a–d järgimise kontrollimiseks.

| f) | proovivõtu- ja analüüsimeetodite eeskirjad, et kontrollida punktide a–d järgimist. |
| --- | --- |

f)

f)

proovivõtu- ja analüüsimeetodite eeskirjad, et kontrollida punktide a–d järgimist.

proovivõtu- ja analüüsimeetodite eeskirjad, et kontrollida punktide a–d järgimist.

Muudatusettepanekud 177 ja 224

Muudatusettepanekud 177 ja 224

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – B osa – punkt 1 – tabel 1 – rida 28

III lisa – B osa – punkt 1 – tabel 1 – rida 28

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| Per- ja polüfluoritud alküülühendid (PFAS) | 50 | |
| --- | --- | --- |

Per- ja polüfluoritud alküülühendid (PFAS)

50

50

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Per- ja polüfluoritud alküülühendid (PFAS) | 20 | |
| --- | --- | --- |

Per- ja polüfluoritud alküülühendid (PFAS)

20

20

Muudatusettepanek 146

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

IV lisa – pealkiri

IV lisa – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ÜLDSUSELE INTERNETIS ESITATAV TEAVE | ÜLDSUSE TEAVITAMINE |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ÜLDSUSELE INTERNETIS ESITATAV TEAVE

ÜLDSUSELE INTERNETIS ESITATAV TEAVE

ÜLDSUSE TEAVITAMINE

ÜLDSUSE TEAVITAMINE

Muudatusettepanek 147

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

IV lisa – lõik 1 – sissejuhatav osa

IV lisa – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tarbijatele tehakse internetis kasutajasõbralikul ja nende vajadustega kohandatud viisil kättesaadavaks järgmine teave: | Tarbijatele tehakse internetis
  või muul sama
  kasutajasõbralikul ja nende vajadustega kohandatud viisil kättesaadavaks järgmine teave: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tarbijatele tehakse internetis kasutajasõbralikul ja nende vajadustega kohandatud viisil kättesaadavaks järgmine teave:

Tarbijatele tehakse internetis
  või muul sama
  kasutajasõbralikul ja nende vajadustega kohandatud viisil kättesaadavaks järgmine teave:

või muul sama

Muudatusettepanek 148

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

IV lisa – lõik 1 – punkt 1

IV lisa – lõik 1 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | asjaomase veekäitleja identifitseerimisandmed; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)

asjaomase veekäitleja identifitseerimisandmed;

| 1) | asjaomase veekäitleja identifitseerimisandmed
  , varustatav piirkond ja varustatavate inimeste arv ning veetootmise meetod
  ; |
| --- | --- |

1)

asjaomase veekäitleja identifitseerimisandmed
  , varustatav piirkond ja varustatavate inimeste arv ning veetootmise meetod
  ;

, varustatav piirkond ja varustatavate inimeste arv ning veetootmise meetod

Muudatusettepanek 149

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

IV lisa – lõik 1 – punkt 2 – sissejuhatav osa

IV lisa – lõik 1 – punkt 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | I lisa A 
  ja
  B osas loetletud parameetrite seire kõige
  viimased tulemused
  , sealhulgas proovivõtusagedus
  ja -kohad
  , mis on veega varustatavat isikut huvitava piirkonna suhtes asjakohased, ning parameetrite artikli 5 kohaselt kehtestatud väärtused. Seiretulemused ei tohi olla vanemad kui: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)

I lisa A 
  ja
  B osas loetletud parameetrite seire kõige
  viimased tulemused
  , sealhulgas proovivõtusagedus
  ja -kohad
  , mis on veega varustatavat isikut huvitava piirkonna suhtes asjakohased, ning parameetrite artikli 5 kohaselt kehtestatud väärtused. Seiretulemused ei tohi olla vanemad kui:

ja

viimased tulemused

ja -kohad

| 2) | I lisa A, B 
  ja B a
  osas loetletud parameetrite seire
  kõige viimaste tulemuste ülevaade veekäitlejate kaupa
  , sealhulgas proovivõtusagedus, mis on veega varustatavat isikut huvitava piirkonna suhtes asjakohane, ning parameetrite artikli 5 kohaselt kehtestatud väärtused.Seiretulemused ei tohi olla vanemad kui: |
| --- | --- |

2)

I lisa A, B 
  ja B a
  osas loetletud parameetrite seire
  kõige viimaste tulemuste ülevaade veekäitlejate kaupa
  , sealhulgas proovivõtusagedus, mis on veega varustatavat isikut huvitava piirkonna suhtes asjakohane, ning parameetrite artikli 5 kohaselt kehtestatud väärtused.Seiretulemused ei tohi olla vanemad kui:

ja B a

kõige viimaste tulemuste ülevaade veekäitlejate kaupa

Muudatusettepanek 202

Muudatusettepanek 202

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

IV lisa – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt e b (uus)

IV lisa – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt e b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kuus kuud suurte veekäitlejate puhul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kuus kuud suurte veekäitlejate puhul;

| (b) | kuus kuud suurte
  ja keskmise suurusega
  veekäitlejate puhul; |
| --- | --- |

(b)

kuus kuud suurte
  ja keskmise suurusega
  veekäitlejate puhul;

ja keskmise suurusega

Muudatusettepanek 203

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

IV lisa – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c

IV lisa – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | üks aasta väikeste veekäitlejate puhul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

üks aasta väikeste veekäitlejate puhul;

| (c) | üks aasta
  väga väikeste ja
  väikeste veekäitlejate puhul; |
| --- | --- |

(c)

üks aasta
  väga väikeste ja
  väikeste veekäitlejate puhul;

väga väikeste ja

Muudatusettepanek 150

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

IV lisa – lõik 1 – punkt 3

IV lisa – lõik 1 – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | parameetrite artikli 5 kohaselt kehtestatud väärtuste ületamise korral teave potentsiaalse ohu kohta inimeste tervisele ning sellega seotud tervise- ja tarbimisnõuanded või link, mille kaudu on võimalik sellisele teabele juurde pääseda; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(3)

parameetrite artikli 5 kohaselt kehtestatud väärtuste ületamise korral teave potentsiaalse ohu kohta inimeste tervisele ning sellega seotud tervise- ja tarbimisnõuanded või link, mille kaudu on võimalik sellisele teabele juurde pääseda;

| 3) | kui pädevad asutused on
  parameetrite artikli 5 kohaselt kehtestatud väärtuste ületamise korral
  tuvastanud potentsiaalse ohu inimeste tervisele,
  teave potentsiaalse ohu kohta inimeste tervisele ning sellega seotud tervise- ja tarbimisnõuanded või link, mille kaudu on võimalik sellisele teabele juurde pääseda; |
| --- | --- |

3)

kui pädevad asutused on
  parameetrite artikli 5 kohaselt kehtestatud väärtuste ületamise korral
  tuvastanud potentsiaalse ohu inimeste tervisele,
  teave potentsiaalse ohu kohta inimeste tervisele ning sellega seotud tervise- ja tarbimisnõuanded või link, mille kaudu on võimalik sellisele teabele juurde pääseda;

kui pädevad asutused on

tuvastanud potentsiaalse ohu inimeste tervisele,

Muudatusettepanek 151

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

IV lisa – lõik 1 – punkt 4

IV lisa – lõik 1 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | veevarustusriski asjakohase hindamise kokkuvõte; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)

(4)

veevarustusriski asjakohase hindamise kokkuvõte;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 152

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

IV lisa – lõik 1 – punkt 5

IV lisa – lõik 1 – punkt 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | teave
  järgmiste
  indikaatorparameetrite ja nendega seotud väärtuste kohta: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(5)

teave
  järgmiste
  indikaatorparameetrite ja nendega seotud väärtuste kohta:

järgmiste

| 5) | teave
  I lisa B a osas loetletud
  indikaatorparameetrite ja nendega seotud väärtuste kohta: |
| --- | --- |

5)

teave
  I lisa B a osas loetletud
  indikaatorparameetrite ja nendega seotud väärtuste kohta:

I lisa B a osas loetletud

| | (a) | värv; |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

värv;

värv;

| | (b) | pH (vesinikuioonide kontsentratsioon); |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

pH (vesinikuioonide kontsentratsioon);

pH (vesinikuioonide kontsentratsioon);

| | (c) | juhtivus; |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

juhtivus;

juhtivus;

| | (d) | raud; |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

raud;

raud;

| | (e) | mangaan; |
| --- | --- | --- |

(e)

(e)

mangaan;

mangaan;

| | (f) | lõhn; |
| --- | --- | --- |

(f)

(f)

lõhn;

lõhn;

| | (g) | maitse; |
| --- | --- | --- |

(g)

(g)

maitse;

maitse;

| | (h) | karedus; |
| --- | --- | --- |

(h)

(h)

karedus;

karedus;

| | (i) | mineraalid, vees lahustunud anioonid/katioonid: |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

mineraalid, vees lahustunud anioonid/katioonid:

mineraalid, vees lahustunud anioonid/katioonid:

| | | — | boraat BO3- |
| --- | --- | --- | --- |

—

boraat BO3-

boraat BO3

| | | — | karbonaat CO3
  2- |
| --- | --- | --- | --- |

—

karbonaat CO3
  2-

karbonaat CO3

2-

| | | — | kloriid Cl- |
| --- | --- | --- | --- |

—

kloriid Cl-

kloriid Cl-

| | | — | fluoriid F- |
| --- | --- | --- | --- |

—

fluoriid F-

fluoriid F-

| | | — | vesinikkarbonaat HCO3- |
| --- | --- | --- | --- |

—

vesinikkarbonaat HCO3-

vesinikkarbonaat HCO3

| | | — | nitraat NO3- |
| --- | --- | --- | --- |

—

nitraat NO3-

nitraat NO3

| | | — | nitrit NO2- |
| --- | --- | --- | --- |

—

nitrit NO2-

nitrit NO2

| | | — | fosfaat PO4
  3- |
| --- | --- | --- | --- |

—

fosfaat PO4
  3-

fosfaat PO4

3-

| | | — | silikaat SiO2 |
| --- | --- | --- | --- |

—

silikaat SiO2

silikaat SiO2

| | | — | sulfaat SO4
  2- |
| --- | --- | --- | --- |

—

sulfaat SO4
  2-

sulfaat SO4

2-

| | | — | sulfiid S2- |
| --- | --- | --- | --- |

—

sulfiid S2-

sulfiid S2

| | | — | alumiinium Al |
| --- | --- | --- | --- |

—

alumiinium Al

alumiinium Al

| | | — | ammoonium NH4+ |
| --- | --- | --- | --- |

—

ammoonium NH4+

ammoonium NH4+

| | | — | kaltsium Ca |
| --- | --- | --- | --- |

—

kaltsium Ca

kaltsium Ca

| | | — | magneesium Mg |
| --- | --- | --- | --- |

—

magneesium Mg

magneesium Mg

| | | — | kaalium K |
| --- | --- | --- | --- |

—

kaalium K

kaalium K

| | | — | naatrium Na |
| --- | --- | --- | --- |

—

naatrium Na

naatrium Na

Need parameetrite väärtused ja muid ioniseerimata ühendeid ja mikroelemente käsitleva teabe võib esitada koos kontrollväärtusega ja/või selgitusega;

Need parameetrite väärtused ja muid ioniseerimata ühendeid ja mikroelemente käsitleva teabe võib esitada koos kontrollväärtusega ja/või selgitusega;

Muudatusettepanek 153

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

IV lisa – lõik 1 – punkt 6

IV lisa – lõik 1 – punkt 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | nõuanded tarbijale, sealhulgas selle kohta, kuidas vähendada veetarbimist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(6)

nõuanded tarbijale, sealhulgas selle kohta, kuidas vähendada veetarbimist;

| 6) | nõuanded tarbijale, sealhulgas selle kohta, kuidas vähendada veetarbimist
  , kui see on asjakohane, ning kasutada vett vastutustundlikult vastavalt kohalikele oludele
  ; |
| --- | --- |

6)

nõuanded tarbijale, sealhulgas selle kohta, kuidas vähendada veetarbimist
  , kui see on asjakohane, ning kasutada vett vastutustundlikult vastavalt kohalikele oludele
  ;

, kui see on asjakohane, ning kasutada vett vastutustundlikult vastavalt kohalikele oludele

Muudatusettepanek 154

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

IV lisa – lõik 1 – punkt 7

IV lisa – lõik 1 – punkt 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | väga
  suurte veekäitlejate puhul iga-aastane teave järgmise kohta: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(7)

väga
  suurte veekäitlejate puhul iga-aastane teave järgmise kohta:

väga

| 7) | suurte ja
  väga suurte veekäitlejate puhul iga-aastane teave järgmise kohta: |
| --- | --- |

7)

suurte ja
  väga suurte veekäitlejate puhul iga-aastane teave järgmise kohta:

suurte ja

Muudatusettepanek 155

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

IV lisa – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt a

IV lisa – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | veesüsteemi üldine toimivus tõhususe seisukohast, sealhulgas
  lekkemäärad ja energiatarve tarnitud vee kuupmeetri kohta
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

veesüsteemi üldine toimivus tõhususe seisukohast, sealhulgas
  lekkemäärad ja energiatarve tarnitud vee kuupmeetri kohta
  ;

lekkemäärad ja energiatarve tarnitud vee kuupmeetri kohta

| a) | veesüsteemi üldine toimivus tõhususe seisukohast, sealhulgas
  liikmesriikide kindlaks määratud lekketasemed
  ; |
| --- | --- |

a)

veesüsteemi üldine toimivus tõhususe seisukohast, sealhulgas
  liikmesriikide kindlaks määratud lekketasemed
  ;

liikmesriikide kindlaks määratud lekketasemed

Muudatusettepanek 156

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

IV lisa – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt b

IV lisa – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | veekäitleja haldus-
  ja
  juhtimissüsteem, sealhulgas juhatuse koosseis
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

veekäitleja haldus-
  ja
  juhtimissüsteem, sealhulgas juhatuse koosseis
  ;

veekäitleja haldus-

juhtimissüsteem, sealhulgas juhatuse koosseis

| b) | teave veeteenuse haldamise mudeli
  ja
  omandistruktuuri kohta veekäitleja poolt
  ; |
| --- | --- |

b)

teave veeteenuse haldamise mudeli
  ja
  omandistruktuuri kohta veekäitleja poolt
  ;

teave veeteenuse haldamise mudeli

omandistruktuuri kohta veekäitleja poolt

Muudatusettepanek 157

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

IV lisa – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt d

IV lisa – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | olmevee
  kuupmeetri eest võetava tariifi
  kulustruktuur
  , sealhulgas püsi- ja muutuvkulud,
  esitades vähemalt
  kulud, mis on seotud
  energiakasutusega tarnitud vee kuupmeetri kohta,
  veekäitleja poolt artikli 8 lõike 4 kohaselt võetud meetmetega ohuhindamise kohaldamisel, olmevee töötlemise ja jaotamisega
  , heitvee kogumise ja puhastamisega
  ning kulud, mis on seotud meetmetega artikli 13 kohaldamisel, kui veekäitleja on sellised meetmed võtnud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

olmevee
  kuupmeetri eest võetava tariifi
  kulustruktuur
  , sealhulgas püsi- ja muutuvkulud,
  esitades vähemalt
  kulud, mis on seotud
  energiakasutusega tarnitud vee kuupmeetri kohta,
  veekäitleja poolt artikli 8 lõike 4 kohaselt võetud meetmetega ohuhindamise kohaldamisel, olmevee töötlemise ja jaotamisega
  , heitvee kogumise ja puhastamisega
  ning kulud, mis on seotud meetmetega artikli 13 kohaldamisel, kui veekäitleja on sellised meetmed võtnud;

olmevee

kulustruktuur

esitades vähemalt

energiakasutusega tarnitud vee kuupmeetri kohta,

, heitvee kogumise ja puhastamisega

| d) | kui kulud kaetakse tariifisüsteemi kaudu, siis olmevee
  kuupmeetri eest võetava tariifi
  struktuur
  , sealhulgas püsi- ja muutuvkulud,
  samuti
  kulud, mis on seotud veekäitleja poolt artikli 8 lõike 4 kohaselt võetud meetmetega ohuhindamise kohaldamisel, olmevee töötlemise ja jaotamisega ning kulud, mis on seotud meetmetega artikli 13 kohaldamisel, kui veekäitleja on sellised meetmed võtnud; |
| --- | --- |

d)

kui kulud kaetakse tariifisüsteemi kaudu, siis olmevee
  kuupmeetri eest võetava tariifi
  struktuur
  , sealhulgas püsi- ja muutuvkulud,
  samuti
  kulud, mis on seotud veekäitleja poolt artikli 8 lõike 4 kohaselt võetud meetmetega ohuhindamise kohaldamisel, olmevee töötlemise ja jaotamisega ning kulud, mis on seotud meetmetega artikli 13 kohaldamisel, kui veekäitleja on sellised meetmed võtnud;

kui kulud kaetakse tariifisüsteemi kaudu, siis olmevee

struktuur

samuti

Muudatusettepanek 158

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

IV lisa – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt e

IV lisa – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | investeeringute summa,
  mis veekäitleja arvates on vajalik veeteenuste pakkumise rahalise jätkusuutlikkuse tagamiseks (sealhulgas taristu hooldus) ning tegelikult saadud või hüvitatud investeeringute summa
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

investeeringute summa,
  mis veekäitleja arvates on vajalik veeteenuste pakkumise rahalise jätkusuutlikkuse tagamiseks (sealhulgas taristu hooldus) ning tegelikult saadud või hüvitatud investeeringute summa
  ;

mis veekäitleja arvates on vajalik veeteenuste pakkumise rahalise jätkusuutlikkuse tagamiseks (sealhulgas taristu hooldus) ning tegelikult saadud või hüvitatud investeeringute summa

| e) | tehtud
  ,
  käimasolevate ja kavandatud
  investeeringute summa,
  samuti rahastamiskava
  ; |
| --- | --- |

e)

tehtud
  ,
  käimasolevate ja kavandatud
  investeeringute summa,
  samuti rahastamiskava
  ;

tehtud

käimasolevate ja kavandatud

samuti rahastamiskava

Muudatusettepanek 159

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

IV lisa – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt g

IV lisa – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | kokkuvõte ja statistika tarbijakaebuste ning
  probleemidele reageerimise aja- ja nõuetekohasuse
  kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(g)

kokkuvõte ja statistika tarbijakaebuste ning
  probleemidele reageerimise aja- ja nõuetekohasuse
  kohta;

probleemidele reageerimise aja- ja nõuetekohasuse

| g) | kokkuvõte ja statistika tarbijakaebuste ning
  nende lahendamise
  kohta; |
| --- | --- |

g)

kokkuvõte ja statistika tarbijakaebuste ning
  nende lahendamise
  kohta;

nende lahendamise

Muudatusettepanek 160

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

IV lisa – lõik 1 – punkt 8

IV lisa – lõik 1 – punkt 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | taotluse korral juurdepääs punktis 2 ja 3 esitatud teavet käsitlevatele varasematele, kuni kümne aasta tagustele andmetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(8)

taotluse korral juurdepääs punktis 2 ja 3 esitatud teavet käsitlevatele varasematele, kuni kümne aasta tagustele andmetele.

| 8) | taotluse korral juurdepääs punktis 2 ja 3 esitatud teavet käsitlevatele varasematele, kuni kümne aasta tagustele andmetele
  , kuid mitte enne käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäeva
  . |
| --- | --- |

8)

taotluse korral juurdepääs punktis 2 ja 3 esitatud teavet käsitlevatele varasematele, kuni kümne aasta tagustele andmetele
  , kuid mitte enne käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäeva
  .

, kuid mitte enne käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäeva

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0288/2018).

1

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/54/EÜ loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamise kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 164, 26.6.2009, lk 45).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

7

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/54/EÜ loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamise kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 164, 26.6.2009, lk 45).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

7

(8)  COM(2014)0177.

8

(9)  SWD(2016)0428.

9

(10)  Kontrollikoja eriaruanne SR 12/2017. „Joogiveedirektiivi rakendamine: vee kvaliteet ja kättesaadavus Bulgaarias, Ungaris ja Rumeenias on paranenud, kuid vajadus investeeringute järele on endiselt märkimisväärne“.

10

(8)  COM(2014)0177.

8

(9)  SWD(2016)0428.

9

(10)  Kontrollikoja eriaruanne SR 12/2017. „Joogiveedirektiivi rakendamine: vee kvaliteet ja kättesaadavus Bulgaarias, Ungaris ja Rumeenias on paranenud, kuid vajadus investeeringute järele on endiselt märkimisväärne“.

10

(13)  Guidelines for drinking water quality, Fourth Edition, World Health Organisation, 2011 http://www.who.int/water_sanitation_health/publications/2011/dwq_guidelines/en/index.html

13

(14)  Water Safety Plan Manual: step-by-step risk management for drinking water suppliers, World Health Organisation, 2009, http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/75141/1/9789241562638_eng.pdf

14

(13)  Guidelines for drinking water quality, Fourth Edition, World Health Organisation, 2011 http://www.who.int/water_sanitation_health/publications/2011/dwq_guidelines/en/index.html

13

(14)  Water Safety Plan Manual: step-by-step risk management for drinking water suppliers, World Health Organisation, 2009, http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/75141/1/9789241562638_eng.pdf

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

15

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

15

(16)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 305/2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ (ELT L 88, 4.4.2011, lk 5).

16

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 305/2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ (ELT L 88, 4.4.2011, lk 5).

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

17

(18)  „Legionella and the prevention of Legionellosis“, World Health Organisation, 2007, http://www.who.int/water_sanitation_health/emerging/legionella.pdf

18

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

17

(18)  „Legionella and the prevention of Legionellosis“, World Health Organisation, 2007, http://www.who.int/water_sanitation_health/emerging/legionella.pdf

18

(19)  
  SWD(2016)0185.

19

SWD(2016)0185.

(20)  COM(2014)0177.

20

(21)  COM(2014)0177, lk 12.

21

(22)  Institutsioonide 17. novembri 2017. aasta ühine teadaanne Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (2017/C 428/09) (ELT C 428, 13.12.2017, lk 10).

22

(20)  COM(2014)0177.

20

(21)  COM(2014)0177, lk 12.

21

(22)  Institutsioonide 17. novembri 2017. aasta ühine teadaanne Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (2017/C 428/09) (ELT C 428, 13.12.2017, lk 10).

22

(23)  P8_TA(2015)0294

23

(24)  P8_TA(2015)0294, lõige 62.

24

(25)  COM(2014)0209.

25

(26)  Nõukogu 9. detsembri 2013. aasta soovitus (2013/C 378/01) romade tõhusaks integratsiooniks liikmesriikides võetavate meetmete kohta (ELT C 378, 24.12.2013, lk 1).

26

(23)  P8_TA(2015)0294

23

(24)  P8_TA(2015)0294, lõige 62.

24

(25)  COM(2014)0209.

25

(26)  Nõukogu 9. detsembri 2013. aasta soovitus (2013/C 378/01) romade tõhusaks integratsiooniks liikmesriikides võetavate meetmete kohta (ELT C 378, 24.12.2013, lk 1).

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta otsus nr 1386/2013/EL, milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 171).

27

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta otsus nr 1386/2013/EL, milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 171).

27

(33)  Nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta direktiiv 2013/51/Euratom, millega määratakse kindlaks nõuded elanikkonna tervise kaitsmiseks olmevees sisalduvate radioaktiivsete ainete eest (ELT L 296, 7.11.2013, lk 12).

33

(33)  Nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta direktiiv 2013/51/Euratom, millega määratakse kindlaks nõuded elanikkonna tervise kaitsmiseks olmevees sisalduvate radioaktiivsete ainete eest (ELT L 296, 7.11.2013, lk 12).

33

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 305/2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ (ELT L 88, 4.4.2011, lk 5).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 305/2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ (ELT L 88, 4.4.2011, lk 5).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

3

(a)  
  a: kõik proovid tuleb võtta ajal, mil on suur risk, et soolestiku patogeenid töötlemise käigus ei hävine.

a

a: kõik proovid tuleb võtta ajal, mil on suur risk, et soolestiku patogeenid töötlemise käigus ei hävine.

(b)  
  b: vähemalt 10 proovi tuleb võtta ajal, mil on suur risk, et soolestiku patogeenid töötlemise käigus ei hävine.

b

b: vähemalt 10 proovi tuleb võtta ajal, mil on suur risk, et soolestiku patogeenid töötlemise käigus ei hävine.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/198 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/198

---

P8_TA(2018)0398

Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse ning majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendid ***I

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi vahendite osas ning parandatakse seda määrust seoses majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahenditega (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 345/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0498), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0498),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 177, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0307/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 177, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0307/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega,

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A8-0282/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A8-0282/2018),

| A. | arvestades, et olukorra pakilisuse tõttu on põhjendatud hääletada eelnõu üle enne kaheksanädalase tähtaja möödumist, mis on ette nähtud protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) artiklis 6; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et olukorra pakilisuse tõttu on põhjendatud hääletada eelnõu üle enne kaheksanädalase tähtaja möödumist, mis on ette nähtud protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) artiklis 6;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0265

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse vahendite ning majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi vahendite osas

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/1719) lõplikule kujule).

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/199 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/199

---

P8_TA(2018)0399

Teatamiskohustuste ühtlustamine keskonnapoliitika valdkonnas ***I

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liikmesriikide keskkonnapoliitika alaste teatamiskohustuste ühtlustamise kohta, millega muudetakse direktiive 86/278/EMÜ, 2002/49/EÜ, 2004/35/EÜ, 2007/2/EÜ, 2009/147/EÜ ja 2010/63/EL, määrusi (EÜ) nr 166/2006 ja (EL) nr 995/2010 ning nõukogu määrusi (EÜ) nr 338/97 ja (EÜ) nr 2173/2005 (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 345/34)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ettepanek: | Ettepanek: |
| EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS | EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS |
| liikmesriikide
  keskkonnapoliitika
  alaste teatamiskohustuste ühtlustamise kohta, millega muudetakse direktiive 86/278/EMÜ, 2002/49/EÜ, 2004/35/EÜ, 2007/2/EÜ, 2009/147/EÜ ja 2010/63/EL, määrusi (EÜ) nr 166/2006 ja (EL) nr 995/2010 ning nõukogu määrusi (EÜ) nr 338/97 ja (EÜ) nr 2173/2005 | liikmesriikide
  keskkonnaga seotud õigusaktide
  alaste teatamiskohustuste ühtlustamise kohta, millega muudetakse direktiive 86/278/EMÜ, 2002/49/EÜ, 2004/35/EÜ, 2007/2/EÜ, 2009/147/EÜ ja 2010/63/EL, määrusi (EÜ) nr 166/2006 ja (EL) nr 995/2010 ning nõukogu määrusi (EÜ) nr 338/97 ja (EÜ) nr 2173/2005 |
| (EMPs kohaldatav tekst) | (EMPs kohaldatav tekst) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ettepanek:

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

liikmesriikide
  keskkonnapoliitika
  alaste teatamiskohustuste ühtlustamise kohta, millega muudetakse direktiive 86/278/EMÜ, 2002/49/EÜ, 2004/35/EÜ, 2007/2/EÜ, 2009/147/EÜ ja 2010/63/EL, määrusi (EÜ) nr 166/2006 ja (EL) nr 995/2010 ning nõukogu määrusi (EÜ) nr 338/97 ja (EÜ) nr 2173/2005

liikmesriikide
  keskkonnaga seotud õigusaktide
  alaste teatamiskohustuste ühtlustamise kohta, millega muudetakse direktiive 86/278/EMÜ, 2002/49/EÜ, 2004/35/EÜ, 2007/2/EÜ, 2009/147/EÜ ja 2010/63/EL, määrusi (EÜ) nr 166/2006 ja (EL) nr 995/2010 ning nõukogu määrusi (EÜ) nr 338/97 ja (EÜ) nr 2173/2005

(EMPs kohaldatav tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Pidades silmas vajadust rakendamist ja vastavust käsitleva teabe järele, tuleks teha mitu muudatust
  keskkonnaalastes
  õigusaktides, võttes arvesse järeldusi, mis on esitatud komisjoni aruandes keskkonnaalase aruandluse ühtlustamise kohta, (45) ja sellega seotud toimivuskontrolli (46). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Pidades silmas vajadust rakendamist ja vastavust käsitleva teabe järele, tuleks teha mitu muudatust
  keskkonnaalastes
  õigusaktides, võttes arvesse järeldusi, mis on esitatud komisjoni aruandes keskkonnaalase aruandluse ühtlustamise kohta, (45) ja sellega seotud toimivuskontrolli (46).

| (1) | Pidades silmas vajadust rakendamist ja vastavust käsitleva teabe järele, tuleks teha mitu muudatust
  keskkonnaga seotud
  õigusaktides, võttes arvesse järeldusi, mis on esitatud komisjoni aruandes keskkonnaalase aruandluse ühtlustamise kohta (45), ja sellega seotud toimivuskontrolli (46). |
| --- | --- |

(1)

Pidades silmas vajadust rakendamist ja vastavust käsitleva teabe järele, tuleks teha mitu muudatust
  keskkonnaga seotud
  õigusaktides, võttes arvesse järeldusi, mis on esitatud komisjoni aruandes keskkonnaalase aruandluse ühtlustamise kohta (45), ja sellega seotud toimivuskontrolli (46).

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Käesoleva määruse eesmärk on ajakohastada teabehaldust ja tagada selle reguleerimisala piires ühtsem lähenemisviis õigusaktidele, lihtsustades aruandlust, et vähendada halduskoormust, tõhustades andmebaasi tulevaste hindamiste jaoks ning suurendades üldsuse huvides läbipaistvust, võttes alati arvesse asjaolusid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Käesoleva määruse eesmärk on ajakohastada teabehaldust ja tagada selle reguleerimisala piires ühtsem lähenemisviis õigusaktidele, lihtsustades aruandlust, et vähendada halduskoormust, tõhustades andmebaasi tulevaste hindamiste jaoks ning suurendades üldsuse huvides läbipaistvust, võttes alati arvesse asjaolusid.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Kõigi üksuste halduskoormuse minimeerimiseks on vaja tagada juurdepääs andmetele. Selleks on vaja riiklikul tasandil kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividega 2003/4/EÜ (40) ja 2007/2/EÜ (41) ning asjakohaste rakenduseeskirjadega tagada üldsusele juurdepääsuks vajalik taristu ning aruandlus ja andmete jagamine valitsusasutustega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Kõigi üksuste halduskoormuse minimeerimiseks on vaja tagada juurdepääs andmetele. Selleks on vaja riiklikul tasandil kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividega 2003/4/EÜ (40) ja 2007/2/EÜ (41) ning asjakohaste rakenduseeskirjadega tagada üldsusele juurdepääsuks vajalik taristu ning aruandlus ja andmete jagamine valitsusasutustega.

| (2) | Kõigi üksuste
  , eelkõige valitsusväliste üksuste, nagu väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd),
  halduskoormuse minimeerimiseks on vaja tagada juurdepääs andmetele. Selleks on vaja riiklikul tasandil kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividega 2003/4/EÜ (40) ja 2007/2/EÜ (41) ning asjakohaste rakenduseeskirjadega tagada üldsusele juurdepääsuks vajalik taristu ning aruandlus ja andmete jagamine valitsusasutustega. |
| --- | --- |

(2)

Kõigi üksuste
  , eelkõige valitsusväliste üksuste, nagu väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd),
  halduskoormuse minimeerimiseks on vaja tagada juurdepääs andmetele. Selleks on vaja riiklikul tasandil kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividega 2003/4/EÜ (40) ja 2007/2/EÜ (41) ning asjakohaste rakenduseeskirjadega tagada üldsusele juurdepääsuks vajalik taristu ning aruandlus ja andmete jagamine valitsusasutustega.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Liikmesriikide
  esitatud andmed
  on
  olulised
  , et komisjon saaks jälgida, läbi vaadata ja hinnata õigusaktide tulemuslikkust seoses püstitatud eesmärkide saavutamisega, et anda teavet õigusaktide edaspidise hindamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (42) punktile 22. On asjakohane lisada sätteid mitmesse keskkonnaalasesse õigusakti pidades silmas edaspidist hindamist nende rakendamise käigus kogutud andmete põhjal, mida võidakse täiendada teaduslike, analüüsitulemustel põhinevate andmetega. Selles kontekstis on vaja asjakohaseid andmeid, mis võimaldaksid paremini hinnata liidu õigusaktide tulemuslikkust, tõhusust, asjakohasust ja sidusust ning ELi lisaväärtust, millest tuleneb ka asjakohaste aruandlusmehhanismide vajadus, sest ka selliseid mehhanisme saab sel eesmärgil kasutada näitajatena. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Liikmesriikide
  esitatud andmed
  on
  olulised
  , et komisjon saaks jälgida, läbi vaadata ja hinnata õigusaktide tulemuslikkust seoses püstitatud eesmärkide saavutamisega, et anda teavet õigusaktide edaspidise hindamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (42) punktile 22. On asjakohane lisada sätteid mitmesse keskkonnaalasesse õigusakti pidades silmas edaspidist hindamist nende rakendamise käigus kogutud andmete põhjal, mida võidakse täiendada teaduslike, analüüsitulemustel põhinevate andmetega. Selles kontekstis on vaja asjakohaseid andmeid, mis võimaldaksid paremini hinnata liidu õigusaktide tulemuslikkust, tõhusust, asjakohasust ja sidusust ning ELi lisaväärtust, millest tuleneb ka asjakohaste aruandlusmehhanismide vajadus, sest ka selliseid mehhanisme saab sel eesmärgil kasutada näitajatena.

| (3) | Liikmesriikide
  asjakohaste andmete tervikliku ja õigeaegse esitamise protsess
  on
  oluline
  , et komisjon saaks jälgida, läbi vaadata ja hinnata õigusaktide tulemuslikkust seoses püstitatud eesmärkide saavutamisega, et anda teavet õigusaktide edaspidise hindamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (42) punktile 22. On asjakohane lisada sätteid mitmesse keskkonnaalasesse õigusakti pidades silmas edaspidist hindamist nende rakendamise käigus kogutud andmete põhjal, mida võidakse täiendada teaduslike, analüüsitulemustel põhinevate andmetega. Selles kontekstis on vaja asjakohaseid andmeid, mis võimaldaksid paremini hinnata liidu õigusaktide tulemuslikkust, tõhusust, asjakohasust ja sidusust ning ELi lisaväärtust, millest tuleneb ka asjakohaste aruandlusmehhanismide vajadus, sest ka selliseid mehhanisme saab sel eesmärgil kasutada näitajatena
  nii otsustajate kui ka üldsuse jaoks
  . |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikide
  asjakohaste andmete tervikliku ja õigeaegse esitamise protsess
  on
  oluline
  , et komisjon saaks jälgida, läbi vaadata ja hinnata õigusaktide tulemuslikkust seoses püstitatud eesmärkide saavutamisega, et anda teavet õigusaktide edaspidise hindamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (42) punktile 22. On asjakohane lisada sätteid mitmesse keskkonnaalasesse õigusakti pidades silmas edaspidist hindamist nende rakendamise käigus kogutud andmete põhjal, mida võidakse täiendada teaduslike, analüüsitulemustel põhinevate andmetega. Selles kontekstis on vaja asjakohaseid andmeid, mis võimaldaksid paremini hinnata liidu õigusaktide tulemuslikkust, tõhusust, asjakohasust ja sidusust ning ELi lisaväärtust, millest tuleneb ka asjakohaste aruandlusmehhanismide vajadus, sest ka selliseid mehhanisme saab sel eesmärgil kasutada näitajatena
  nii otsustajate kui ka üldsuse jaoks
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Nagu näitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/49/EÜ (43) hindamine, on vaja ühtlustada mürakaartide ja tegevuskavade alase aruandluse tähtaegasid, et tegevuskavade avalikuks konsulteerimiseks jääks piisavalt aega. Sel eesmärgil lükatakse ainult üks kord ja ühe aasta võrra edasi tegevuskavade kontrollimise ja läbivaatamise tähtaega, nii et järgmise etapi (neljanda vooru) tähtajaks jääb mitte 18. juuli 2023, vaid 18. juuli 2024. Seega jääb liikmesriikidele neljandast voorust alates senise ühe aasta asemel ligi kaks aastat mürakaartide koostamiseks ja tegevuskavade kontrollimiseks ja läbivaatamiseks. Järgmistes tegevuskavade koostamise voorudes on seega taas kasutusel tegevuskavade kontrollimise ja läbivaatamise viieaastane tsükkel. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid direktiivi 2002/49/EÜ eesmärkide saavutamiseks ja liidu tasandi meetmete väljatöötamise aluse loomiseks esitama aruandeid elektrooniliselt. Ka on vaja suurendada üldsuse osalemist ja nõuda, et
  teatav teave
  tehtaks avalikult kättesaadavaks, viies selle kohustuse vastavusse muude liidu õigusaktidega, nagu näiteks direktiiviga 2007/2/EÜ, dubleerimata seejuures praktilisi nõudeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Nagu näitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/49/EÜ (43) hindamine, on vaja ühtlustada mürakaartide ja tegevuskavade alase aruandluse tähtaegasid, et tegevuskavade avalikuks konsulteerimiseks jääks piisavalt aega. Sel eesmärgil lükatakse ainult üks kord ja ühe aasta võrra edasi tegevuskavade kontrollimise ja läbivaatamise tähtaega, nii et järgmise etapi (neljanda vooru) tähtajaks jääb mitte 18. juuli 2023, vaid 18. juuli 2024. Seega jääb liikmesriikidele neljandast voorust alates senise ühe aasta asemel ligi kaks aastat mürakaartide koostamiseks ja tegevuskavade kontrollimiseks ja läbivaatamiseks. Järgmistes tegevuskavade koostamise voorudes on seega taas kasutusel tegevuskavade kontrollimise ja läbivaatamise viieaastane tsükkel. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid direktiivi 2002/49/EÜ eesmärkide saavutamiseks ja liidu tasandi meetmete väljatöötamise aluse loomiseks esitama aruandeid elektrooniliselt. Ka on vaja suurendada üldsuse osalemist ja nõuda, et
  teatav teave
  tehtaks avalikult kättesaadavaks, viies selle kohustuse vastavusse muude liidu õigusaktidega, nagu näiteks direktiiviga 2007/2/EÜ, dubleerimata seejuures praktilisi nõudeid.

| (5) | Nagu näitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/49/EÜ (43) hindamine, on vaja ühtlustada mürakaartide ja tegevuskavade alase aruandluse tähtaegasid, et tegevuskavade avalikuks konsulteerimiseks jääks piisavalt aega. Sel eesmärgil lükatakse ainult üks kord ja ühe aasta võrra edasi tegevuskavade kontrollimise ja läbivaatamise tähtaega, nii et järgmise etapi (neljanda vooru) tähtajaks jääb mitte 18. juuli 2023, vaid 18. juuli 2024. Seega jääb liikmesriikidele neljandast voorust alates senise ühe aasta asemel ligi kaks aastat mürakaartide koostamiseks ja tegevuskavade kontrollimiseks ja läbivaatamiseks. Järgmistes tegevuskavade koostamise voorudes on seega taas kasutusel tegevuskavade kontrollimise ja läbivaatamise viieaastane tsükkel. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid direktiivi 2002/49/EÜ eesmärkide saavutamiseks ja liidu tasandi meetmete väljatöötamise aluse loomiseks esitama aruandeid elektrooniliselt. Ka on vaja suurendada üldsuse osalemist ja nõuda, et tehtaks avalikult kättesaadavaks
  arusaadav, täpne ja võrreldav teave
  , viies selle kohustuse vastavusse muude liidu õigusaktidega, nagu näiteks direktiiviga 2007/2/EÜ, dubleerimata seejuures praktilisi nõudeid. |
| --- | --- |

(5)

Nagu näitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/49/EÜ (43) hindamine, on vaja ühtlustada mürakaartide ja tegevuskavade alase aruandluse tähtaegasid, et tegevuskavade avalikuks konsulteerimiseks jääks piisavalt aega. Sel eesmärgil lükatakse ainult üks kord ja ühe aasta võrra edasi tegevuskavade kontrollimise ja läbivaatamise tähtaega, nii et järgmise etapi (neljanda vooru) tähtajaks jääb mitte 18. juuli 2023, vaid 18. juuli 2024. Seega jääb liikmesriikidele neljandast voorust alates senise ühe aasta asemel ligi kaks aastat mürakaartide koostamiseks ja tegevuskavade kontrollimiseks ja läbivaatamiseks. Järgmistes tegevuskavade koostamise voorudes on seega taas kasutusel tegevuskavade kontrollimise ja läbivaatamise viieaastane tsükkel. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid direktiivi 2002/49/EÜ eesmärkide saavutamiseks ja liidu tasandi meetmete väljatöötamise aluse loomiseks esitama aruandeid elektrooniliselt. Ka on vaja suurendada üldsuse osalemist ja nõuda, et tehtaks avalikult kättesaadavaks
  arusaadav, täpne ja võrreldav teave
  , viies selle kohustuse vastavusse muude liidu õigusaktidega, nagu näiteks direktiiviga 2007/2/EÜ, dubleerimata seejuures praktilisi nõudeid.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Tuginedes Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni aruandele direktiivi 2007/2/EÜ rakendamise kohta ja REFITi hindamise kohta, (45) on asjakohane kõnealuse direktiivi rakendamise lihtsustamiseks ja liikmesriikide teostatava järelevalvega seotud halduskoormuse vähendamiseks loobuda nõudmast liikmesriikidelt iga kolme aasta tagant komisjonile aruannete esitamist ja mitte nõuda komisjonilt Euroopa Parlamendile ja nõukogule koondaruannete esitamist, kuna aruandluse toimivuskontroll näitas, et selliseid aruandeid kasutatakse vähe (46). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Tuginedes Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni aruandele direktiivi 2007/2/EÜ rakendamise kohta ja REFITi hindamise kohta, (45) on asjakohane kõnealuse direktiivi rakendamise lihtsustamiseks ja liikmesriikide teostatava järelevalvega seotud halduskoormuse vähendamiseks loobuda nõudmast liikmesriikidelt iga kolme aasta tagant komisjonile aruannete esitamist ja mitte nõuda komisjonilt Euroopa Parlamendile ja nõukogule koondaruannete esitamist, kuna aruandluse toimivuskontroll näitas, et selliseid aruandeid kasutatakse vähe (46).

| (7) | Tuginedes Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni aruandele direktiivi 2007/2/EÜ rakendamise kohta ja REFITi hindamise kohta, (45) on asjakohane kõnealuse direktiivi rakendamise lihtsustamiseks ja liikmesriikide teostatava järelevalvega seotud halduskoormuse vähendamiseks loobuda nõudmast liikmesriikidelt iga kolme aasta tagant komisjonile aruannete esitamist ja mitte nõuda komisjonilt Euroopa Parlamendile ja nõukogule koondaruannete esitamist, kuna aruandluse toimivuskontroll näitas, et selliseid aruandeid kasutatakse vähe.
  Sellegipoolest peaks komisjon viima korrapäraste ajavahemike järel läbi kõnealuse direktiivi hindamise ning selle tulemused avalikustama

   (46)

  . |
| --- | --- |

(7)

Tuginedes Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni aruandele direktiivi 2007/2/EÜ rakendamise kohta ja REFITi hindamise kohta, (45) on asjakohane kõnealuse direktiivi rakendamise lihtsustamiseks ja liikmesriikide teostatava järelevalvega seotud halduskoormuse vähendamiseks loobuda nõudmast liikmesriikidelt iga kolme aasta tagant komisjonile aruannete esitamist ja mitte nõuda komisjonilt Euroopa Parlamendile ja nõukogule koondaruannete esitamist, kuna aruandluse toimivuskontroll näitas, et selliseid aruandeid kasutatakse vähe.
  Sellegipoolest peaks komisjon viima korrapäraste ajavahemike järel läbi kõnealuse direktiivi hindamise ning selle tulemused avalikustama

   (46)

  .

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | On vaja muuta aruandlusnõudeid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/63/EL (49) artiklites 43, 54
  ja
  57. Kõnealused sätted hõlmavad läbipaistvuse suurendamise ja halduskoormuse vähendamise eesmärgil mittetehnilisi projektikokkuvõtteid ja nendega seotud tagasiulatuvaid hindamisi sisaldava avatud juurdepääsuga otsingumootoriga andmebaasi loomist, ning rakendusvolituste andmist komisjonile selleks, et luua ühtne vorm mittetehniliste projektikokkuvõtete ja nendega seotud tagasiulatuvate hindamiste esitamiseks ning selleks, et asendada komisjoni kolmeaastase statistilise aruandluse tsükli nõue sellise dünaamilise keskse andmebaasiga, mida haldab komisjon ja mille teavet avaldatakse igal aastal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

On vaja muuta aruandlusnõudeid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/63/EL (49) artiklites 43, 54
  ja
  57. Kõnealused sätted hõlmavad läbipaistvuse suurendamise ja halduskoormuse vähendamise eesmärgil mittetehnilisi projektikokkuvõtteid ja nendega seotud tagasiulatuvaid hindamisi sisaldava avatud juurdepääsuga otsingumootoriga andmebaasi loomist, ning rakendusvolituste andmist komisjonile selleks, et luua ühtne vorm mittetehniliste projektikokkuvõtete ja nendega seotud tagasiulatuvate hindamiste esitamiseks ning selleks, et asendada komisjoni kolmeaastase statistilise aruandluse tsükli nõue sellise dünaamilise keskse andmebaasiga, mida haldab komisjon ja mille teavet avaldatakse igal aastal.

| (9) | On vaja muuta aruandlusnõudeid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/63/EL (49) artiklites 43, 54, 57 ja
  58
  . Kõnealused sätted hõlmavad läbipaistvuse suurendamise ja halduskoormuse vähendamise eesmärgil mittetehnilisi projektikokkuvõtteid ja nendega seotud tagasiulatuvaid hindamisi sisaldava avatud juurdepääsuga otsingumootoriga andmebaasi loomist, ning rakendusvolituste andmist komisjonile selleks, et luua ühtne vorm mittetehniliste projektikokkuvõtete ja nendega seotud tagasiulatuvate hindamiste esitamiseks ning selleks, et asendada komisjoni kolmeaastase statistilise aruandluse tsükli nõue sellise dünaamilise keskse andmebaasiga, mida haldab komisjon ja mille teavet avaldatakse igal aastal.
  Arvestades komisjoni 2017. aasta aruannet

   (50a)

  , tuleks kõnealuse direktiivi läbivaatamise klausel (direktiivi artiklis 58) tulevast läbivaatamist silmas pidades uuesti läbi vaadata. |
| --- | --- |

(9)

On vaja muuta aruandlusnõudeid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/63/EL (49) artiklites 43, 54, 57 ja
  58
  . Kõnealused sätted hõlmavad läbipaistvuse suurendamise ja halduskoormuse vähendamise eesmärgil mittetehnilisi projektikokkuvõtteid ja nendega seotud tagasiulatuvaid hindamisi sisaldava avatud juurdepääsuga otsingumootoriga andmebaasi loomist, ning rakendusvolituste andmist komisjonile selleks, et luua ühtne vorm mittetehniliste projektikokkuvõtete ja nendega seotud tagasiulatuvate hindamiste esitamiseks ning selleks, et asendada komisjoni kolmeaastase statistilise aruandluse tsükli nõue sellise dünaamilise keskse andmebaasiga, mida haldab komisjon ja mille teavet avaldatakse igal aastal.
  Arvestades komisjoni 2017. aasta aruannet

   (50a)

  , tuleks kõnealuse direktiivi läbivaatamise klausel (direktiivi artiklis 58) tulevast läbivaatamist silmas pidades uuesti läbi vaadata.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14a) | Direktiive 86/278/EMÜ, 2002/49/EÜ, 2004/35/EÜ, 2007/2/EÜ, 2009/147/EÜ ja 2010/63/EL, määrusi (EÜ) nr 166/2006 ja (EL) nr 995/2010 ning nõukogu määrusi (EÜ) nr 338/97 ja (EÜ) nr 2173/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14a)

Direktiive 86/278/EMÜ, 2002/49/EÜ, 2004/35/EÜ, 2007/2/EÜ, 2009/147/EÜ ja 2010/63/EL, määrusi (EÜ) nr 166/2006 ja (EL) nr 995/2010 ning nõukogu määrusi (EÜ) nr 338/97 ja (EÜ) nr 2173/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 (uus)

Direktiiv 86/278/EMÜ

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Artiklisse 2 lisatakse järgmine punkt:










  „da) | „ruumiandmeteenused“ – toimingud, mida võib arvutirakenduste abil ruumiandmekogumitesse kuuluvate ruumiandmetega või nendega seotud metaandmetega teha, vagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ artikli 3 punktis 4

   (*1)

  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

-1.
     
  Artiklisse 2 lisatakse järgmine punkt:

„da)

„ruumiandmeteenused“ – toimingud, mida võib arvutirakenduste abil ruumiandmekogumitesse kuuluvate ruumiandmetega või nendega seotud metaandmetega teha, vagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ artikli 3 punktis 4

   (*1)

  ;

Muudatusettepanek 11

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt - 1 a (uus)

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt - 1 a (uus)

Direktiiv 86/278/EMÜ

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt d b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1a.
     
  Artiklisse 2 lisatakse järgmine punkt: |
| | „db) | „ruumiandmekogum“ – ruumiandmete selgelt piiritletav kogum, nagu on määratletud direktiivi 2007/2/EÜ artikli 3 punktis 3.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-1a.
     
  Artiklisse 2 lisatakse järgmine punkt:

„db)

„db)

„ruumiandmekogum“ – ruumiandmete selgelt piiritletav kogum, nagu on määratletud direktiivi 2007/2/EÜ artikli 3 punktis 3.“

„ruumiandmekogum“ – ruumiandmete selgelt piiritletav kogum, nagu on määratletud direktiivi 2007/2/EÜ artikli 3 punktis 3.“

Muudatusettepanek 12

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 86/278/EMÜ

Artikkel 10 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | reoveesetete saajate nimed ja aadressid ning koht, kus reoveesetteid hakatakse kasutama; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

d)

reoveesetete saajate nimed ja aadressid ning koht, kus reoveesetteid hakatakse kasutama;

reoveesetete saajate nimed ja aadressid ning koht, kus reoveesetteid hakatakse kasutama;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 13

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 86/278/EMÜ

Artikkel 10 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | igasugune muu teave, mis on seotud käesoleva direktiivi ülevõtmise ja rakendamisega ning mille on liikmesriigid esitanud komisjonile vastavalt artiklile 17. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

e)

e)

igasugune muu teave, mis on seotud käesoleva direktiivi ülevõtmise ja rakendamisega ning mille on liikmesriigid esitanud komisjonile vastavalt artiklile 17.

igasugune muu teave, mis on seotud käesoleva direktiivi ülevõtmise ja rakendamisega ning mille on liikmesriigid esitanud komisjonile vastavalt artiklile 17.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 14

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 86/278/EMÜ

Artikkel 10 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ* artikli 3 lõike 4 kohaseid
  ruumiandmete teenuseid kasutatakse selleks, et esitada ruumiandmete kogumeid, mis leiduvad kõnealustes registreeritud kirjetes esitatud teabes. | Ruumiandmete teenuseid kasutatakse selleks, et esitada ruumiandmete kogumeid, mis leiduvad kõnealustes registreeritud kirjetes esitatud teabes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ* artikli 3 lõike 4 kohaseid
  ruumiandmete teenuseid kasutatakse selleks, et esitada ruumiandmete kogumeid, mis leiduvad kõnealustes registreeritud kirjetes esitatud teabes.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ* artikli 3 lõike 4 kohaseid

Ruumiandmete teenuseid kasutatakse selleks, et esitada ruumiandmete kogumeid, mis leiduvad kõnealustes registreeritud kirjetes esitatud teabes.

Muudatusettepanek 15

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 86/278/EMÜ

Artikkel 10 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lõikes 1 osutatud kirjed avalikustatakse iga kalendriaasta kohta kolme kuu jooksul pärast asjaomase kalendriaasta lõppu koondvormis, nagu on sätestatud komisjoni otsuse 94/741/EÜ** lisas, või muus vormis vastavalt artiklile 17. | Lõikes 1 osutatud kirjed
  tehakse üldsusele lihtsasti kättesaadavaks ja
  avalikustatakse iga kalendriaasta kohta kolme kuu jooksul pärast asjaomase kalendriaasta lõppu koondvormis, nagu on sätestatud komisjoni otsuse 94/741/EÜ** lisas, või muus vormis vastavalt artiklile 17. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lõikes 1 osutatud kirjed avalikustatakse iga kalendriaasta kohta kolme kuu jooksul pärast asjaomase kalendriaasta lõppu koondvormis, nagu on sätestatud komisjoni otsuse 94/741/EÜ** lisas, või muus vormis vastavalt artiklile 17.

Lõikes 1 osutatud kirjed
  tehakse üldsusele lihtsasti kättesaadavaks ja
  avalikustatakse iga kalendriaasta kohta kolme kuu jooksul pärast asjaomase kalendriaasta lõppu koondvormis, nagu on sätestatud komisjoni otsuse 94/741/EÜ** lisas, või muus vormis vastavalt artiklile 17.

tehakse üldsusele lihtsasti kättesaadavaks ja

Muudatusettepanek 16

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 86/278/EMÜ

Artikkel 10 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Pädevatele asutustele tehakse
  taotluse korral
  kättesaadavaks teave töötlemismeetodite ja analüüside tulemuste kohta. | 3.   Pädevatele asutustele tehakse kättesaadavaks teave töötlemismeetodite ja analüüside tulemuste kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Pädevatele asutustele tehakse
  taotluse korral
  kättesaadavaks teave töötlemismeetodite ja analüüside tulemuste kohta.

3.   Pädevatele asutustele tehakse kättesaadavaks teave töötlemismeetodite ja analüüside tulemuste kohta.

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 86/278/EMÜ

Artikkel 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjonil on volitused sätestada rakendusaktiga vorm, mille kohaselt liikmesriigid esitavad teavet direktiivi 86/278/EMÜ rakendamise kohta, nagu on sätestatud käesoleva direktiivi artiklis 10. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Komisjoni talitused avaldavad liiduülese ülevaate, sealhulgas kaardid, tuginedes liikmesriikide artiklite 10 ja 17 kohaselt esitatud andmetele. | Komisjonil on volitused sätestada rakendusaktiga vorm, mille kohaselt liikmesriigid esitavad teavet direktiivi 86/278/EMÜ rakendamise kohta, nagu on sätestatud käesoleva direktiivi artiklis 10. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Komisjoni talitused avaldavad liiduülese ülevaate, sealhulgas kaardid, tuginedes liikmesriikide artiklite 10 ja 17 kohaselt esitatud andmetele.
  Komisjon esitab vajaduse korral nende andmete põhjal asjakohased ettepanekud pinnase- ja keskkonnakaitse tugevdamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjonil on volitused sätestada rakendusaktiga vorm, mille kohaselt liikmesriigid esitavad teavet direktiivi 86/278/EMÜ rakendamise kohta, nagu on sätestatud käesoleva direktiivi artiklis 10. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Komisjoni talitused avaldavad liiduülese ülevaate, sealhulgas kaardid, tuginedes liikmesriikide artiklite 10 ja 17 kohaselt esitatud andmetele.

Komisjonil on volitused sätestada rakendusaktiga vorm, mille kohaselt liikmesriigid esitavad teavet direktiivi 86/278/EMÜ rakendamise kohta, nagu on sätestatud käesoleva direktiivi artiklis 10. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Komisjoni talitused avaldavad liiduülese ülevaate, sealhulgas kaardid, tuginedes liikmesriikide artiklite 10 ja 17 kohaselt esitatud andmetele.
  Komisjon esitab vajaduse korral nende andmete põhjal asjakohased ettepanekud pinnase- ja keskkonnakaitse tugevdamiseks.

Komisjon esitab vajaduse korral nende andmete põhjal asjakohased ettepanekud pinnase- ja keskkonnakaitse tugevdamiseks.

Muudatusettepanek 17

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 2002/49/EÜ

Artikkel 10 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid tagavad, et VI lisas nimetatud strateegilistest mürakaartidest ja tegevuskavade kokkuvõtetest saadud informatsioon edastatakse komisjonile kuue kuu jooksul alates artiklites 7 ja 8 sätestatud kuupäevadest. Sel eesmärgil esitavad liikmesriigid
  artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt loodavasse
  andmehoidlasse teavet üksnes elektrooniliselt. Kui liikmesriik soovib teavet ajakohastada, kirjeldab ta ajakohastatud teabe andmehoidlale kättesaadavaks tegemisel erinevusi ajakohastatud ja esialgse teabe vahel ning ajakohastamise põhjuseid.“ | 2.   Liikmesriigid tagavad, et VI lisas nimetatud strateegilistest mürakaartidest ja tegevuskavade kokkuvõtetest saadud informatsioon edastatakse komisjonile kuue kuu jooksul alates artiklites 7 ja 8 sätestatud kuupäevadest. Sel eesmärgil esitavad liikmesriigid
  kohustuslikku
  andmehoidlasse teavet üksnes elektrooniliselt. Kui liikmesriik soovib teavet ajakohastada, kirjeldab ta ajakohastatud teabe andmehoidlale kättesaadavaks tegemisel erinevusi ajakohastatud ja esialgse teabe vahel ning ajakohastamise põhjuseid.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid tagavad, et VI lisas nimetatud strateegilistest mürakaartidest ja tegevuskavade kokkuvõtetest saadud informatsioon edastatakse komisjonile kuue kuu jooksul alates artiklites 7 ja 8 sätestatud kuupäevadest. Sel eesmärgil esitavad liikmesriigid
  artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt loodavasse
  andmehoidlasse teavet üksnes elektrooniliselt. Kui liikmesriik soovib teavet ajakohastada, kirjeldab ta ajakohastatud teabe andmehoidlale kättesaadavaks tegemisel erinevusi ajakohastatud ja esialgse teabe vahel ning ajakohastamise põhjuseid.“

2.   Liikmesriigid tagavad, et VI lisas nimetatud strateegilistest mürakaartidest ja tegevuskavade kokkuvõtetest saadud informatsioon edastatakse komisjonile kuue kuu jooksul alates artiklites 7 ja 8 sätestatud kuupäevadest. Sel eesmärgil esitavad liikmesriigid
  kohustuslikku
  andmehoidlasse teavet üksnes elektrooniliselt. Kui liikmesriik soovib teavet ajakohastada, kirjeldab ta ajakohastatud teabe andmehoidlale kättesaadavaks tegemisel erinevusi ajakohastatud ja esialgse teabe vahel ning ajakohastamise põhjuseid.“

Muudatusettepanek 18

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 4 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 4 a (uus)

Direktiiv 2002/49/EÜ

Artikkel 10 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a. | Artikli 10 lõike 2 järele lisatakse järgmine lõige:




  „2a.
     
  Komisjon võtab vastavalt artiklile 12a vastu delegeeritud õigusaktid, et täiendada käesolevat direktiivi lõikes 2 osutatud kohustusliku andmehoidla loomise osas, ning strateegiliste mürakaartide ja tegevuskavade kokkuvõtete kohta teabe edastamiseks kasutatava digitaalse teabevahetusmehhanismi üksikasjalikud eeskirjad.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.

4a.

Artikli 10 lõike 2 järele lisatakse järgmine lõige:

„2a.
     
  Komisjon võtab vastavalt artiklile 12a vastu delegeeritud õigusaktid, et täiendada käesolevat direktiivi lõikes 2 osutatud kohustusliku andmehoidla loomise osas, ning strateegiliste mürakaartide ja tegevuskavade kokkuvõtete kohta teabe edastamiseks kasutatava digitaalse teabevahetusmehhanismi üksikasjalikud eeskirjad.“

Muudatusettepanek 19

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 4 b (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 4 b (uus)

Direktiiv 2002/49/EÜ

Artikkel 12a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4b. | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 12a




  Delegeeritud volituste rakendamine





  1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.






  2.
     
  Artikli 10 lõikes 2a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.






  3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 10 lõikes 2a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.






  4.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon ekspertidega, kelle iga liikmesriik on määranud kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega

   (*2)

  .






  5.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.






  6.
     
  Artikli 10 lõike 2 a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu mõlemad on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4b.

4b.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 12a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Artikli 10 lõikes 2a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 10 lõikes 2a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon ekspertidega, kelle iga liikmesriik on määranud kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega

   (*2)

  .

5.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.
     
  Artikli 10 lõike 2 a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu mõlemad on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 20

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 5

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 5

Direktiiv 2002/49/EÜ

VI lisa – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5. | VI lisa punkt 3
  asendatakse järgmisega
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.

VI lisa punkt 3
  asendatakse järgmisega
  .

asendatakse järgmisega

| 5. | VI lisa punkt 3
  jäetakse välja
  . |
| --- | --- |

5.

VI lisa punkt 3
  jäetakse välja
  .

jäetakse välja

| 3. | Teabevahetusmehhanism



  Artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt töötab komisjon Euroopa Keskkonnaameti abil välja kohustusliku digitaalse teabevahetusmehhanismi, mille kaudu artikli 10 lõike 2 kohaselt edastatakse teavet strateegiliste mürakaartide ja tegevuskavade kokkuvõtete kohta. |
| --- | --- |

3.

3.

Teabevahetusmehhanism

Artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt töötab komisjon Euroopa Keskkonnaameti abil välja kohustusliku digitaalse teabevahetusmehhanismi, mille kaudu artikli 10 lõike 2 kohaselt edastatakse teavet strateegiliste mürakaartide ja tegevuskavade kokkuvõtete kohta.

Artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt töötab komisjon Euroopa Keskkonnaameti abil välja kohustusliku digitaalse teabevahetusmehhanismi, mille kaudu artikli 10 lõike 2 kohaselt edastatakse teavet strateegiliste mürakaartide ja tegevuskavade kokkuvõtete kohta.

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt - 1 (uus)

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt - 1 (uus)

Direktiiv 2004/35/EÜ

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 16a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Artiklisse 2 lisatakse järgmine punkt:











  „16a. | ruumiandmete teenused – toimingud, mida võidakse teha arvutirakendust kasutades ruumiandmekogumites sisalduvate ruumiandmete või seotud metaandmete suhtes, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/2/EÜ

   (*3)

  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-1.
     
  Artiklisse 2 lisatakse järgmine punkt:

„16a.

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2004/35/EÜ

Artikkel 18 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et piisav ja ajakohane teave vähemalt otsese kahju ohu kohta on üldsusele internetis kättesaadav avatud andmevormingus vastavalt käesoleva direktiivi VI lisale ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/4/EÜ* artikli 7 lõikele 4. Iga juhtumi puhul esitatakse vähemalt käesoleva direktiivi VI lisas loetletud teave. | 1.
     Liikmesriigid tagavad, et piisav ja ajakohane teave vähemalt otsese kahju ohu kohta on üldsusele
  ja komisjonile
  internetis kättesaadav avatud andmevormingus vastavalt käesoleva direktiivi VI lisale ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/4/EÜ* artikli 7 lõikele 4. Iga juhtumi puhul esitatakse vähemalt käesoleva direktiivi VI lisas loetletud teave. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et piisav ja ajakohane teave vähemalt otsese kahju ohu kohta on üldsusele internetis kättesaadav avatud andmevormingus vastavalt käesoleva direktiivi VI lisale ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/4/EÜ* artikli 7 lõikele 4. Iga juhtumi puhul esitatakse vähemalt käesoleva direktiivi VI lisas loetletud teave.

1.
     Liikmesriigid tagavad, et piisav ja ajakohane teave vähemalt otsese kahju ohu kohta on üldsusele
  ja komisjonile
  internetis kättesaadav avatud andmevormingus vastavalt käesoleva direktiivi VI lisale ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/4/EÜ* artikli 7 lõikele 4. Iga juhtumi puhul esitatakse vähemalt käesoleva direktiivi VI lisas loetletud teave.

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2004/35/EÜ

Artikkel 18 – lõige 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisjon võtab vastu delegeeritud õigusakti vastavalt artiklile 18a, et muuta käesoleva direktiivi lisa VI üksikasjalike kriteeriumide kohta, mille kohaselt liigitatakse keskkonnakahjustuse ulatus ja liik. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Komisjon võtab vastu delegeeritud õigusakti vastavalt artiklile 18a, et muuta käesoleva direktiivi lisa VI üksikasjalike kriteeriumide kohta, mille kohaselt liigitatakse keskkonnakahjustuse ulatus ja liik.

Muudatusettepanek 24

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2004/35/EÜ

Artikkel 18 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ** artikli 3 lõike 4 kohaseid ruumiandmete
  teenuseid kasutatakse selleks, et esitada selliseid ruumiandmete kogumeid nagu juhtumite toimumiskoha andmed, mida hõlmab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teave. | 2.   
  Ruumiandmete
  teenuseid kasutatakse selleks, et esitada selliseid ruumiandmete kogumeid nagu juhtumite toimumiskoha andmed, mida hõlmab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teave. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ** artikli 3 lõike 4 kohaseid ruumiandmete
  teenuseid kasutatakse selleks, et esitada selliseid ruumiandmete kogumeid nagu juhtumite toimumiskoha andmed, mida hõlmab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teave.

2.   
  Ruumiandmete
  teenuseid kasutatakse selleks, et esitada selliseid ruumiandmete kogumeid nagu juhtumite toimumiskoha andmed, mida hõlmab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teave.

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2004/35/EÜ

Artikkel 18 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjoni talitused avaldavad liiduülese ülevaate, sealhulgas kaardid, tuginedes andmetele, mille liikmesriigid esitavad lõike 1 kohaselt. | 3.   Komisjoni talitused avaldavad liiduülese ülevaate, sealhulgas kaardid, tuginedes andmetele, mille liikmesriigid esitavad lõike 1 kohaselt
  , ja ajakohastavad seda korrapäraselt
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjoni talitused avaldavad liiduülese ülevaate, sealhulgas kaardid, tuginedes andmetele, mille liikmesriigid esitavad lõike 1 kohaselt.

3.   Komisjoni talitused avaldavad liiduülese ülevaate, sealhulgas kaardid, tuginedes andmetele, mille liikmesriigid esitavad lõike 1 kohaselt
  , ja ajakohastavad seda korrapäraselt
  .

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2004/35/EÜ

Artikkel 18 – lõige 4 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Komisjon koostab
  korrapäraste ajavahemike
  järel käesoleva direktiivi hinnangu. Hindamine tugineb muu hulgas järgmistele elementidele: | 4.   Komisjon koostab
  hiljemalt 1. jaanuariks 2022 ja pärast seda vähemalt iga viie aasta
  järel käesoleva direktiivi
  ja selle rakendamise
  hinnangu. Hindamine
  avalikustatakse ning see
  tugineb muu hulgas järgmistele elementidele: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Komisjon koostab
  korrapäraste ajavahemike
  järel käesoleva direktiivi hinnangu. Hindamine tugineb muu hulgas järgmistele elementidele:

4.   Komisjon koostab
  hiljemalt 1. jaanuariks 2022 ja pärast seda vähemalt iga viie aasta
  järel käesoleva direktiivi
  ja selle rakendamise
  hinnangu. Hindamine
  avalikustatakse ning see
  tugineb muu hulgas järgmistele elementidele:

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2004/35/EÜ

Artikkel 18 – lõige 4 – punkt ba (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | analüüs arengusuundumuste ja asjakohaste muutuste kohta liikmesriikides. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

analüüs arengusuundumuste ja asjakohaste muutuste kohta liikmesriikides.

analüüs arengusuundumuste ja asjakohaste muutuste kohta liikmesriikides.

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2004/35/EÜ

Artikkel 18 – lõige 4a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu õigeaegselt lõikes 4 osutatud hindamise tulemustest ja esitab vajaduse korral asjakohased seadusandlikud ettepanekud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu õigeaegselt lõikes 4 osutatud hindamise tulemustest ja esitab vajaduse korral asjakohased seadusandlikud ettepanekud.

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2004/35/EÜ

Artikkel 18 – lõige 4b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Lõikes 4 osutatud hinnangus võetakse arvesse ka artikli 2 lõikes 1 määratletud keskkonnakahjustuse mõiste ja käesoleva direktiivi reguleerimisala laiendamist nii, et see hõlmaks ka inimtervisele põhjustatavat kahju, et lisada sinna ka õhukvaliteedi kahjustamine, millega võivad kaasneda olulised terviseriskid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4b.
     
  Lõikes 4 osutatud hinnangus võetakse arvesse ka artikli 2 lõikes 1 määratletud keskkonnakahjustuse mõiste ja käesoleva direktiivi reguleerimisala laiendamist nii, et see hõlmaks ka inimtervisele põhjustatavat kahju, et lisada sinna ka õhukvaliteedi kahjustamine, millega võivad kaasneda olulised terviseriskid.

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Direktiiv 2004/35/EÜ

Artikkel 18a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a. | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 18a




  Delegeeritud volituste rakendamine





  1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.






  2.
     
  Komisjonile antakse määramata ajaks õigus võtta alates... [käesoleva määruse jõustumise kuupäevast] vastu artikli 18 lõikes 1a osutatud delegeeritud õigusakte.






  3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 18 lõikes 1a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.






  4.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon ekspertidega, kelle iga liikmesriik on määranud kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega

   (*4)

  .






  5.
     
  Kohe, kui komisjon on võtnud vastu delegeeritud õigusakti, teatab ta sellest samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.






  6.
     
  Artikli 18 lõike 1a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.

2a.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 18a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Komisjonile antakse määramata ajaks õigus võtta alates... [käesoleva määruse jõustumise kuupäevast] vastu artikli 18 lõikes 1a osutatud delegeeritud õigusakte.

3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 18 lõikes 1a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon ekspertidega, kelle iga liikmesriik on määranud kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega

   (*4)

  .

5.
     
  Kohe, kui komisjon on võtnud vastu delegeeritud õigusakti, teatab ta sellest samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.
     
  Artikli 18 lõike 1a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.“

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2004/35/EÜ

VI lisa – punkt 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikli 18 lõikes 1 osutatud teave peab
  käsitlema heidet
  ,
  sündmust
  või
  juhtumit
  , mis
  tekitab
  keskkonnakahju või selle otsese ohu, seejuures esitatakse iga juhtumi kohta järgmine teave: | Artikli 18 lõikes 1 osutatud teave peab
  hõlmama loetelu heitmetest
  ,
  sündmustest
  või
  juhtumitest
  , mis
  tekitavad
  keskkonnakahju või selle otsese ohu, seejuures esitatakse iga juhtumi kohta järgmine teave: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikli 18 lõikes 1 osutatud teave peab
  käsitlema heidet
  ,
  sündmust
  või
  juhtumit
  , mis
  tekitab
  keskkonnakahju või selle otsese ohu, seejuures esitatakse iga juhtumi kohta järgmine teave:

käsitlema heidet

sündmust

juhtumit

tekitab

Artikli 18 lõikes 1 osutatud teave peab
  hõlmama loetelu heitmetest
  ,
  sündmustest
  või
  juhtumitest
  , mis
  tekitavad
  keskkonnakahju või selle otsese ohu, seejuures esitatakse iga juhtumi kohta järgmine teave:

hõlmama loetelu heitmetest

sündmustest

juhtumitest

tekitavad

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2004/35/EÜ

VI lisa – punkt 7 – alapunkt ca (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | asjakohased kohtumenetlused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

asjakohased kohtumenetlused;

asjakohased kohtumenetlused;

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a a (uus)

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a a (uus)

Direktiiv 2007/2/EÜ

Artikkel 21 – lõige 2 – punkt ca (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:










  „ca) | analüüs liikmesriikides INSPIRE taristu arendamise kohta;“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:

lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:

„ca)

„ca)

analüüs liikmesriikides INSPIRE taristu arendamise kohta;“

analüüs liikmesriikides INSPIRE taristu arendamise kohta;“

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2007/2/EÜ

Artikkel 23 – lõik 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon koostab
  korrapäraste ajavahemike
  järel käesoleva direktiivi hinnangu. Hindamine tugineb muu hulgas järgmistele elementidele: | Komisjon koostab
  hiljemalt 1. jaanuariks 2022 ja pärast seda vähemalt iga viie aasta
  järel käesoleva direktiivi
  ja selle rakendamise
  hinnangu
  ning avalikustab selle
  . Hindamine tugineb muu hulgas järgmistele elementidele: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon koostab
  korrapäraste ajavahemike
  järel käesoleva direktiivi hinnangu. Hindamine tugineb muu hulgas järgmistele elementidele:

korrapäraste ajavahemike

Komisjon koostab
  hiljemalt 1. jaanuariks 2022 ja pärast seda vähemalt iga viie aasta
  järel käesoleva direktiivi
  ja selle rakendamise
  hinnangu
  ning avalikustab selle
  . Hindamine tugineb muu hulgas järgmistele elementidele:

hiljemalt 1. jaanuariks 2022 ja pärast seda vähemalt iga viie aasta

ja selle rakendamise

ning avalikustab selle

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2007/2/EÜ

Artikkel 23 – lõik 2a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu õigeaegselt teises lõigus osutatud hindamise tulemustest ja esitab vajaduse korral asjakohased seadusandlikud ettepanekud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu õigeaegselt teises lõigus osutatud hindamise tulemustest ja esitab vajaduse korral asjakohased seadusandlikud ettepanekud.

Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu õigeaegselt teises lõigus osutatud hindamise tulemustest ja esitab vajaduse korral asjakohased seadusandlikud ettepanekud.

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2009/147/EÜ

Artikkel 12 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Üheaegselt nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ* artikli 17 kohaselt koostatud aruandega edastavad liikmesriigid komisjonile iga kuue aasta järel aruande käesoleva direktiivi alusel võetud meetmete rakendamise ja nende meetmete peamiste mõjude kohta.
  Kõnealuses aruandes
  esitatakse eelkõige teave käesoleva direktiiviga kaitstavate metslinnuliikide seisundi ja arengusuundumuste, neile avalduvate ohtude ja survetegurite ja võetud kaitsemeetmete kohta ning erikaitsealade võrgustikuga saavutatud tulemuste kohta käesoleva direktiivi artiklis 2 sätestatud eesmärkide täitmise osas.“ | 1.   Üheaegselt nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ* artikli 17 kohaselt koostatud aruandega edastavad liikmesriigid komisjonile iga kuue aasta järel aruande käesoleva direktiivi alusel võetud meetmete rakendamise ja nende meetmete peamiste mõjude kohta.
  Kõnealune aruanne avalikustatakse ja selles
  esitatakse eelkõige teave käesoleva direktiiviga kaitstavate metslinnuliikide seisundi ja arengusuundumuste, neile avalduvate ohtude ja survetegurite ja võetud kaitsemeetmete kohta ning erikaitsealade võrgustikuga saavutatud tulemuste kohta käesoleva direktiivi artiklis 2 sätestatud eesmärkide täitmise osas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Üheaegselt nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ* artikli 17 kohaselt koostatud aruandega edastavad liikmesriigid komisjonile iga kuue aasta järel aruande käesoleva direktiivi alusel võetud meetmete rakendamise ja nende meetmete peamiste mõjude kohta.
  Kõnealuses aruandes
  esitatakse eelkõige teave käesoleva direktiiviga kaitstavate metslinnuliikide seisundi ja arengusuundumuste, neile avalduvate ohtude ja survetegurite ja võetud kaitsemeetmete kohta ning erikaitsealade võrgustikuga saavutatud tulemuste kohta käesoleva direktiivi artiklis 2 sätestatud eesmärkide täitmise osas.“

1.   Üheaegselt nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ* artikli 17 kohaselt koostatud aruandega edastavad liikmesriigid komisjonile iga kuue aasta järel aruande käesoleva direktiivi alusel võetud meetmete rakendamise ja nende meetmete peamiste mõjude kohta.
  Kõnealune aruanne avalikustatakse ja selles
  esitatakse eelkõige teave käesoleva direktiiviga kaitstavate metslinnuliikide seisundi ja arengusuundumuste, neile avalduvate ohtude ja survetegurite ja võetud kaitsemeetmete kohta ning erikaitsealade võrgustikuga saavutatud tulemuste kohta käesoleva direktiivi artiklis 2 sätestatud eesmärkide täitmise osas.

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2009/147/EÜ

Artikkel 12 – lõige 2 – esimene lause

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon koostab Euroopa Keskkonnaameti abil iga kuue aasta järel lõikes 1 osutatud teabe põhjal kokkuvõtliku aruande. | 2.   Komisjon koostab Euroopa Keskkonnaameti abil iga kuue aasta järel lõikes 1 osutatud teabe põhjal kokkuvõtliku aruande
  ja avaldab selle
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon koostab Euroopa Keskkonnaameti abil iga kuue aasta järel lõikes 1 osutatud teabe põhjal kokkuvõtliku aruande.

2.   Komisjon koostab Euroopa Keskkonnaameti abil iga kuue aasta järel lõikes 1 osutatud teabe põhjal kokkuvõtliku aruande
  ja avaldab selle
  .

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt a

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt a

Direktiiv 2010/63/EL

Artikkel 54 – lõige 1 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjoni talitused
  avaldavad
  liiduülese ülevaate
  liikmesriikide esitatud andmete põhjal
  . | Hiljemalt kuus kuud pärast seda, kui liikmesriigid on esitanud teises lõigus osutatud andmed, avaldavad
  komisjoni talitused
  nende andmete põhjal koostatud
  liiduülese ülevaate
  ja ajakohastavad seda korrapäraselt
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjoni talitused
  avaldavad
  liiduülese ülevaate
  liikmesriikide esitatud andmete põhjal
  .

avaldavad

liikmesriikide esitatud andmete põhjal

Hiljemalt kuus kuud pärast seda, kui liikmesriigid on esitanud teises lõigus osutatud andmed, avaldavad
  komisjoni talitused
  nende andmete põhjal koostatud
  liiduülese ülevaate
  ja ajakohastavad seda korrapäraselt
  .

Hiljemalt kuus kuud pärast seda, kui liikmesriigid on esitanud teises lõigus osutatud andmed, avaldavad

nende andmete põhjal koostatud

ja ajakohastavad seda korrapäraselt

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt b

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt b

Direktiiv 2010/63/EL

Artikkel 54 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Komisjon kehtestab artikli 56 lõikes 3 osutatud
  regulatiivkomitee menetlusega
  ühtse vormi ja sisu nõuded lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud teabe esitamiseks. | 4.   Komisjon kehtestab artikli 56 lõikes 3 osutatud
  kontrollimenetlusega
  ühtse vormi ja sisu nõuded lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud teabe esitamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Komisjon kehtestab artikli 56 lõikes 3 osutatud
  regulatiivkomitee menetlusega
  ühtse vormi ja sisu nõuded lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud teabe esitamiseks.

4.   Komisjon kehtestab artikli 56 lõikes 3 osutatud
  kontrollimenetlusega
  ühtse vormi ja sisu nõuded lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud teabe esitamiseks.

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Direktiiv 2010/63/EL

Artikkel 56 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a. | Artikli 56 lõige 3 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.

2a.

Artikli 56 lõige 3 asendatakse järgmisega:

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
  otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid
  .

| | „3.
     Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
  määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5
  .“ |
| --- | --- |

„3.
     Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
  määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5
  .“

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 166/2006

Artikkel 7 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid esitavad
  igal aastal
  komisjonile elektrooniliselt aruande, mis sisaldab kõiki artikli 5 lõigetes 1 ja 2 osutatud andmeid, sellises vormingus
  ja selliseks tähtajaks
  , nagu komisjon kehtestab rakendusaktidega artikli 19 lõikes 2 osutatud menetlusega. Aruandluskuupäev on hiljemalt üheksa kuud pärast aruandeaasta lõppu. | 2.   Liikmesriigid esitavad
  hiljemalt iga aasta 31. märtsiks
  komisjonile elektrooniliselt aruande, mis sisaldab kõiki artikli 5 lõigetes 1 ja 2 osutatud andmeid, sellises vormingus, nagu komisjon kehtestab rakendusaktidega artikli 19 lõikes 2 osutatud menetlusega. Aruandluskuupäev on hiljemalt üheksa kuud pärast aruandeaasta lõppu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid esitavad
  igal aastal
  komisjonile elektrooniliselt aruande, mis sisaldab kõiki artikli 5 lõigetes 1 ja 2 osutatud andmeid, sellises vormingus
  ja selliseks tähtajaks
  , nagu komisjon kehtestab rakendusaktidega artikli 19 lõikes 2 osutatud menetlusega. Aruandluskuupäev on hiljemalt üheksa kuud pärast aruandeaasta lõppu.

2.   Liikmesriigid esitavad
  hiljemalt iga aasta 31. märtsiks
  komisjonile elektrooniliselt aruande, mis sisaldab kõiki artikli 5 lõigetes 1 ja 2 osutatud andmeid, sellises vormingus, nagu komisjon kehtestab rakendusaktidega artikli 19 lõikes 2 osutatud menetlusega. Aruandluskuupäev on hiljemalt üheksa kuud pärast aruandeaasta lõppu.

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõik 1

Artikkel 8 – lõik 1

Määrus (EL) nr 995/2010

Artikkel 20 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid teevad iga aasta 30. aprilliks üldsusele ja komisjonile kättesaadavaks teabe käesoleva määruse kohaldamise kohta eelmisel kalendriaastal. Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada liikmesriikidele vormingu ja korra sellise teabe kättesaadavaks tegemiseks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | 1.   Liikmesriigid teevad
  hiljemalt
  iga aasta 30. aprilliks üldsusele ja komisjonile kättesaadavaks teabe käesoleva määruse kohaldamise kohta eelmisel kalendriaastal. Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada liikmesriikidele vormingu ja korra sellise teabe kättesaadavaks tegemiseks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid teevad iga aasta 30. aprilliks üldsusele ja komisjonile kättesaadavaks teabe käesoleva määruse kohaldamise kohta eelmisel kalendriaastal. Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada liikmesriikidele vormingu ja korra sellise teabe kättesaadavaks tegemiseks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

1.   Liikmesriigid teevad
  hiljemalt
  iga aasta 30. aprilliks üldsusele ja komisjonile kättesaadavaks teabe käesoleva määruse kohaldamise kohta eelmisel kalendriaastal. Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada liikmesriikidele vormingu ja korra sellise teabe kättesaadavaks tegemiseks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõik 1

Artikkel 8 – lõik 1

Määrus 995/2010/EL

Artikkel 20 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Hiljemalt 3. detsembriks
  2015
  ning seejärel iga
  kuue
  aasta järel hindab komisjon käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemuste ja teabe alusel käesoleva määruse toimimist ja tulemuslikkust, sealhulgas ebaseaduslikult üles töötatud puidu ja sellest valmistatud puittoodete turulelaskmise vältimisel. Komisjon võtab eriti arvesse halduslikke tagajärgi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning hõlmatavaid tooteid. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule läbivaatamise tulemuste kohta aruande ja vajaduse korral lisab asjakohased seadusandlikud ettepanekud. | 3.   Hiljemalt 3. detsembriks
  2021
  ning seejärel iga
  viie
  aasta järel hindab komisjon käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemuste ja teabe alusel käesoleva määruse toimimist ja tulemuslikkust, sealhulgas ebaseaduslikult üles töötatud puidu ja sellest valmistatud puittoodete turulelaskmise vältimisel. Komisjon võtab eriti arvesse halduslikke tagajärgi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning hõlmatavaid tooteid. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule läbivaatamise tulemuste kohta aruande ja vajaduse korral lisab asjakohased seadusandlikud ettepanekud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Hiljemalt 3. detsembriks
  2015
  ning seejärel iga
  kuue
  aasta järel hindab komisjon käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemuste ja teabe alusel käesoleva määruse toimimist ja tulemuslikkust, sealhulgas ebaseaduslikult üles töötatud puidu ja sellest valmistatud puittoodete turulelaskmise vältimisel. Komisjon võtab eriti arvesse halduslikke tagajärgi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning hõlmatavaid tooteid. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule läbivaatamise tulemuste kohta aruande ja vajaduse korral lisab asjakohased seadusandlikud ettepanekud.

3.   Hiljemalt 3. detsembriks
  2021
  ning seejärel iga
  viie
  aasta järel hindab komisjon käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemuste ja teabe alusel käesoleva määruse toimimist ja tulemuslikkust, sealhulgas ebaseaduslikult üles töötatud puidu ja sellest valmistatud puittoodete turulelaskmise vältimisel. Komisjon võtab eriti arvesse halduslikke tagajärgi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning hõlmatavaid tooteid. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule läbivaatamise tulemuste kohta aruande ja vajaduse korral lisab asjakohased seadusandlikud ettepanekud.

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 2173/2005

Artikkel 8 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid teevad iga aasta 30. aprilliks üldsusele ja komisjonile kättesaadavaks teabe käesoleva määruse kohaldamise kohta eelmisel kalendriaastal. | 1.   Liikmesriigid teevad
  hiljemalt
  iga aasta 30. aprilliks üldsusele ja komisjonile kättesaadavaks teabe käesoleva määruse kohaldamise kohta eelmisel kalendriaastal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid teevad iga aasta 30. aprilliks üldsusele ja komisjonile kättesaadavaks teabe käesoleva määruse kohaldamise kohta eelmisel kalendriaastal.

1.   Liikmesriigid teevad
  hiljemalt
  iga aasta 30. aprilliks üldsusele ja komisjonile kättesaadavaks teabe käesoleva määruse kohaldamise kohta eelmisel kalendriaastal.

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 2173/2005

Artikkel 9 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Aastal 2021 ning seejärel iga
  kuue
  aasta järel hindab komisjon käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemuste ja saadud teabe alusel käesoleva määruse toimimist ja tulemuslikkust. Seejuures
  peab
  komisjon
  võtma
  arvesse vabatahtlike partnerluslepingute rakendamisel tehtud edusamme. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamise tulemuste aruande ja vajaduse korral lisab ettepanekud FLEGT-litsentsimissüsteemi täiustamiseks. | Aastal 2021 ning seejärel iga
  viie
  aasta järel hindab komisjon käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemuste ja saadud teabe alusel käesoleva määruse toimimist ja tulemuslikkust. Seejuures
  võtab
  komisjon arvesse vabatahtlike partnerluslepingute rakendamisel tehtud edusamme. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamise tulemuste aruande
  iga viie aasta järel
  ja vajaduse korral lisab ettepanekud FLEGT-litsentsimissüsteemi täiustamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Aastal 2021 ning seejärel iga
  kuue
  aasta järel hindab komisjon käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemuste ja saadud teabe alusel käesoleva määruse toimimist ja tulemuslikkust. Seejuures
  peab
  komisjon
  võtma
  arvesse vabatahtlike partnerluslepingute rakendamisel tehtud edusamme. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamise tulemuste aruande ja vajaduse korral lisab ettepanekud FLEGT-litsentsimissüsteemi täiustamiseks.

kuue

peab

võtma

Aastal 2021 ning seejärel iga
  viie
  aasta järel hindab komisjon käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemuste ja saadud teabe alusel käesoleva määruse toimimist ja tulemuslikkust. Seejuures
  võtab
  komisjon arvesse vabatahtlike partnerluslepingute rakendamisel tehtud edusamme. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamise tulemuste aruande
  iga viie aasta järel
  ja vajaduse korral lisab ettepanekud FLEGT-litsentsimissüsteemi täiustamiseks.

viie

võtab

iga viie aasta järel

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 10 – lõik 1 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 338/97

Artikkel 15 – lõige 4 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | Ilma et sellega piirataks artikli 20 kohaldamist, edastavad liikmesriikide korraldusasutused komisjonile üks aasta enne konventsiooni osapoolte konverentsi konventsiooni VIII artikli lõike 7 punktis b nimetatud aruannete koostamiseks vajaliku teabe eelmise perioodi kohta ning samuti vastava teabe käesoleva määruse nende sätete kohta, mis jäävad konventsiooni reguleerimisalast välja.
  Edastatava teabe ja selle
  esitamise vormingu täpsustab komisjon artikli 18 lõikes 2 osutatud
  regulatiivkomitee menetlusega
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

Ilma et sellega piirataks artikli 20 kohaldamist, edastavad liikmesriikide korraldusasutused komisjonile üks aasta enne konventsiooni osapoolte konverentsi konventsiooni VIII artikli lõike 7 punktis b nimetatud aruannete koostamiseks vajaliku teabe eelmise perioodi kohta ning samuti vastava teabe käesoleva määruse nende sätete kohta, mis jäävad konventsiooni reguleerimisalast välja.
  Edastatava teabe ja selle
  esitamise vormingu täpsustab komisjon artikli 18 lõikes 2 osutatud
  regulatiivkomitee menetlusega
  .

Edastatava teabe ja selle

regulatiivkomitee menetlusega

| c) | Ilma et sellega piirataks artikli 20 kohaldamist, edastavad liikmesriikide korraldusasutused komisjonile üks aasta enne konventsiooni osapoolte konverentsi konventsiooni VIII artikli lõike 7 punktis b nimetatud aruannete koostamiseks vajaliku teabe eelmise perioodi kohta ning samuti vastava teabe käesoleva määruse nende sätete kohta, mis jäävad konventsiooni reguleerimisalast välja. Esitamise vormingu täpsustab komisjon artikli 18 lõikes 2 osutatud
  kontrollimenetlusega
  . |
| --- | --- |

c)

Ilma et sellega piirataks artikli 20 kohaldamist, edastavad liikmesriikide korraldusasutused komisjonile üks aasta enne konventsiooni osapoolte konverentsi konventsiooni VIII artikli lõike 7 punktis b nimetatud aruannete koostamiseks vajaliku teabe eelmise perioodi kohta ning samuti vastava teabe käesoleva määruse nende sätete kohta, mis jäävad konventsiooni reguleerimisalast välja. Esitamise vormingu täpsustab komisjon artikli 18 lõikes 2 osutatud
  kontrollimenetlusega
  .

kontrollimenetlusega

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 10 – lõik 1 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 338/97

Artikkel 18 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikli 18 lõige 2 asendatakse järgmisega: |
| 2.   
  Kui viidatakse käesolevale artiklile,
  kohaldatakse
  otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid. | „2.   
  Käesolevale lõikele viitamise korral
  kohaldatakse
  määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  “ |
| Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud. Kui nõukogu ei ole artikli 19 punktides 1 ja 2 osutatud komitee ülesannete osas otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu. | |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikli 18 lõige 2 asendatakse järgmisega:

Artikli 18 lõige 2 asendatakse järgmisega:

2.   
  Kui viidatakse käesolevale artiklile,
  kohaldatakse
  otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

„2.   
  Käesolevale lõikele viitamise korral
  kohaldatakse
  määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
  “

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud. Kui nõukogu ei ole artikli 19 punktides 1 ja 2 osutatud komitee ülesannete osas otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud. Kui nõukogu ei ole artikli 19 punktides 1 ja 2 osutatud komitee ülesannete osas otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0324/2018).

1

(45)  COM(2017)0312.

45

(46)  SWD(2017)0230.

46

(45)  COM(2017)0312.

45

(46)  SWD(2017)0230.

46

(40)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 41, 14.2.2003, lk 26).

40

(41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete taristu (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).“

41

(40)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 41, 14.2.2003, lk 26).

40

(41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete taristu (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).“

41

(42)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

42

(42)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

42

(43)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/49/EÜ, mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega (EÜT L 189, 18.7.2002).

43

(43)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/49/EÜ, mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega (EÜT L 189, 18.7.2002).

43

(45)  COM(2016)0478 ja SWD(2016)0273.

45

(46)  COM(2017)0312.

46

(45)  COM(2016)0478 ja SWD(2016)0273.

45

(46)  COM(2017)0312.

46

(49)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta direktiiv 2010/63/EL teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 33).

49

(49)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta direktiiv 2010/63/EL teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 33).

49

(50a)  
  Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele kooskõlas direktiivi 2010/63/EL (teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta) artikliga 58, COM(2017)0631.

50a

Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele kooskõlas direktiivi 2010/63/EL (teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta) artikliga 58, COM(2017)0631.

---

Kolmapäev, 24. oktoober 2018

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/221 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/221

---

P8_TA(2018)0404

Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve – kõik jaod

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve projekti kohta (11737/2018 – C8-0410/2018 – 2018/2046(BUD))

(2020/C 345/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (4) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (4) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 15. märtsi 2018. aasta resolutsiooni eelarve koostamise üldsuuniste kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. märtsi 2018. aasta resolutsiooni eelarve koostamise üldsuuniste kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 19. aprilli 2018. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2019. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. aprilli 2018. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2019. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (7),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 21. juunil 2018. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve projekti (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 21. juunil 2018. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve projekti (COM(2018)0600),

| — | võttes arvesse 4. septembril 2018. aastal vastu võetud ja 13. septembril 2018. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve projekti kohta (11737/2018 – C8-0410/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. septembril 2018. aastal vastu võetud ja 13. septembril 2018. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve projekti kohta (11737/2018 – C8-0410/2018),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni volituse kohta 2019. aasta eelarve projekti kolmepoolseteks läbirääkimisteks (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni volituse kohta 2019. aasta eelarve projekti kolmepoolseteks läbirääkimisteks (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve projekti kirjalikku muutmisettepanekut nr 1/2019 (COM(2018)0709), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve projekti kirjalikku muutmisettepanekut nr 1/2019 (COM(2018)0709),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 88, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 88,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A8-0313/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A8-0313/2018),

III jagu

Üldine ülevaade

| 1. | rõhutab, et 2019. aasta eelarve lugemisel Euroopa Parlamendis on täielikult arvesse võetud poliitilisi prioriteete, mis võeti eespool nimetatud 15. märtsi 2018. aasta resolutsioonis (eelarve koostamise üldsuuniste kohta) ja 5. juuli 2018. aasta resolutsioonis (volituse kohta kolmepoolseteks läbirääkimisteks) vastu ülekaaluka häälteenamusega; tuletab meelde, et prioriteetidest on tähtsaimad jätkusuutlik majanduskasv, innovatsioon, konkurentsivõime, julgeolek, pagulas- ja rändevoo algpõhjuste vastu võitlemine, pagulas- ja rändevooga toimetulek, kliimamuutustevastane võitlus, üleminek säästvale energiale ja eritähelepanu noortele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et nüüd kui Ühendkuningriik on liidust välja astumas, vajab liit kodanike ootuste täitmiseks rahalisi vahendeid, mille abil saaks liit neid arvukaid prioriteete rakendada, lahendada probleeme ning parandada oma kodanike igapäevaelu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa kodanikud ootavad, et liit püüaks ühtmoodi kõikides oma piirkondades igati tagada majanduskasvu ja soodustada töökohtade loomist; tuletab meelde, et ootuste täitmiseks tuleb investeerida teadus- ja uuendustegevusse, digiüleminekusse, haridusse, taristusse, väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse (VKEd) ning suurendada tööhõivet, eriti Euroopa noorte tööhõivet; ei kiida heaks, et nõukogu soovib taas kärpida just neid programme, mille otstarve on muuta liidu majandus konkurentsivõimelisemaks ja uuenduslikumaks; rõhutab ühtlasi, et paljude nimetatud programmide (näiteks „Horisont 2020“) puhul esitatakse taotlusi palju rohkem, kui on võimalik rahastada, mis tähendab seda, et ressursse kasutatakse halvasti ja paljud suurepärased projektid jäävad rahastamata; juhib tähelepanu ka sellele, et sellised programmid nagu „Erasmus+“, „Horisont 2020“ ja ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) on ilmekad näited, milliseid eeliseid liiduülene koostöö annab, ja aitavad luua Euroopasse kuulumise tunnet; on seetõttu otsustanud programmi „Erasmus +“ assigneeringuid märgatavalt suurendada ning tugevdada programme, mis aitavad kaasa majanduskasvule ja töökohtade loomisele, sealhulgas raamprogrammi „Horisont 2020“, Euroopa ühendamise rahastut ja COSMEt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab, et peab kinni Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) läbirääkimistel antud lubadustest, mille kohaselt tuleb iga-aastases eelarvemenetluses vähendada mõju, mida EFSIi tõttu tehtud kärped avaldavad programmile „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastule; teeb seetõttu ettepaneku korvata kärbete mõju sellega, et nende kahe programmi algne aastaeelarve taastatakse, sest nii on võimalik vastavate õigusaktide vastuvõtmisel kokku lepitud eesmärgid täielikult täita; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et noorte tööpuudus on teatavates liikmesriikides (eriti majanduslikult halvemal järjel olevates piirkondades) endiselt lubamatult suur ning eriti tekitab muret NEET-noorte (mittetöötavad ja mitteõppivad noored) ja pikaajaliste töötute olukord; rõhutab, et noori ohustavad vaesus ning sotsiaalne ja majanduslik tõrjutus kõige rohkem; on seetõttu otsustanud eraldada noorte tööhõive algatusele suurema summa, kui komisjon on ette näinud; rõhutab, et summa suurendamine ei ole kuidagi seotud mitmeaastase finantsraamistiku muutmisel heakskiidetud otsusega, mille kohaselt paigutatakse noorte tööhõive algatuse eraldised hilisematelt aastatel varasematele ümber, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid suurendaksid rahaliste vahendite ärakasutamise määra ja looksid noortele kvaliteetsemaid töökohti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde vajadust tugeva vaesusevastase võitluse järele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et liidu arengu ja majanduskasvu ning liikmesriikide ja piirkondade olukorra lähendamise seisukohast on kõige tähtsam ühtekuuluvuspoliitika; rõhutab, et Euroopa Parlament kavatseb liidu ühe tähtsaima poliitikaga seotud programmidele tagada piisavad assigneeringud; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika fondid ei tohiks ei otseselt ega ka kaudselt toetada ümberpaigutamist, nagu on määratletud komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 lõikes 61a; nõuab tungivalt, et liikmesriikide korraldusasutused tagaksid, et fondidest ei antaks toetusi toetusesaajatele, kes on viie aasta jooksul enne rahalise toetuse taotluse esitamist viinud läbi ümberpaigutamise, ning tagada, et toetusesaajad, kes viivad viie aasta jooksul pärast toetuse saamist läbi ümberpaigutamise, maksaksid toetuse täies ulatuses tagasi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kahetsusväärseks, et praeguste prognooside kohaselt eraldatakse liidu 2014.–2020. aasta eelarvest kliimaga seotud meetmetele vaid 19,3 %, mis tähendab, et 20 % eesmärk – mis seati enne Pariisi kliimakokkulepet – jääb täitmata; mõistab, et see tuleneb suuresti viivitustest ühtekuuluvuspoliitika ja maaelu arengu programmide elluviimisel; nõuab tungivalt, et poliitika ja programmide elluviimise eest vastutavad liikmesriigid hakkaksid kiiremini tegutsema ning pööraksid põhitähelepanu kliimaga seotud kulutustele, et kompenseerida väiksemaid eraldisi, mis tehti mitmeaastase finantsraamistiku esimestel aastatel; kutsub komisjoni üles töötama välja tegevuskava selliste programmide raames, millega on võimalik kliimakulutuste eesmärgi saavutamisele väga palju kaasa aidata; nõuab ühtlasi, et kliimameetmete integreerimise eesmärgi saavutamise nimel hakataks tegema iga-aastast põhjalikku konsolideerimist, mille puhul on ette nähtud konkreetsed ja sidusad tagatised, et kliimaeesmärki arvestavad eelarveotsused on kooskõlas kohustustega, mille liit on võtnud Pariisi kokkuleppega, ja põhjalik aruandlus, mille alusel saab võtta meetmeid, kui eesmärgid jäävad täitmata; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et suurt osa rubriigi 3 assigneeringutest on viimastel aastatel kasutatud selleks, et lahendada rände- ja pagulasprobleemi, ning et selliseid meetmeid tuleks jätkata ja tugevdada nii kaua ja palju, kui vaja; nõuab, et komisjon jälgiks tähelepanelikult, et rubriigi 3 eraldised oleksid piisavad, ja kasutaks täielikult ära kõik kättesaadavad vahendid, et kiiresti tegutseda kõikide ootamatute olukordade puhul, mille lahendamiseks võib rändevaldkonnale vaja olla eraldada lisaraha, ning pööraks eritähelepanu saarepiirkondadele, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 174 kohaldamisalasse; on otsustanud suurendada Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi (AMIF) assigneeringuid, et liidu rändevaldkonnavajadused täielikult katta, eelkõige selleks, et aidata liikmesriikidel parandada vastuvõtutingimusi ning varjupaigataotlejate ja rändajate integreerimise meetmeid ja -tavasid ning suurendada liikmesriikidevahelist solidaarsust ja vastutuse jagamist ning õiglasi ja tõhusaid tagasisaatmisstrateegiaid; märgib veel kord, et rubriigi 3 ülemmäärast ei piisa, et eraldada piisavalt palju raha nende prioriteetide sisemõõtmele ja muudele esmatähtsatele programmidele, nt tervishoiu-, toiduohutus-, julgeoleku-, õigus-, kodakondsus- ja kultuuriprogrammidele; on seisukohal, et kohalikke omavalitsusi, kes soovivad toetada liidu ümberasustamisprogrammi, tuleks AMIFi otsese juhtimise tegevussuuna kaudu rohkem toetada; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab kogu liidu hiljutiste julgeolekuprobleemide tõttu, et rubriigi 3 rahaliste vahendite kasutamisel pöörataks eritähelepanu ka meetmetele, mis aitavad tugevdada liidu kodanike julgeolekut; on otsustanud seetõttu tugevdada justiits- ja siseküsimuste valdkonnas tegutsevaid ameteid, nt Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol), Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL), Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA), Euroopa Õigusalase Koostöö Üksuse (Eurojust) ja uus Euroopa Prokuratuur (EPPO), kellel on viimastel aastatel olnud suurema töökoormuse ja lisaülesannete tõttu puudus nii töötajatest kui ka rahast; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kordab, et rände- ja pagulasprobleeme ning liidu kodanike julgeolekumuresid saaks osaliselt lahendada, kui püüda kõrvaldada rände algpõhjuseid ning eraldada piisavad rahasummad sise -ja välisvahenditele, mille otstarve on võidelda selliste nähtustega nagu Euroopa Liidu naaberriikides ja Aafrikas valitsev vaesus, töö, hariduse ja majanduslike võimaluste puudus, ebastabiilsus, konfliktid ja kliimamuutused; on arvamusel, et liit peaks rubriigi 4 rahalisi vahendeid kasutama optimaalselt, sest sellest rubriigist ei piisa, et kõiki välisprobleeme saaks võrdväärselt lahendada; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunnistab probleeme, mida suur rändajate ja varjupaigataotlejate sissevool on teatavatele liikmesriikidele tekitanud; peab kahetsusväärseks, et seni ei ole liidu tasandil õnnestunud kuidagi õiglast ja inimväärset rändesüsteemi kehtestada; |
| --- | --- |

13.

| 14. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlamenti ei ole Türgi pagulasrahastu rahastamise pikendamist käsitlevatesse aruteludesse korrektselt kaasatud; kordab oma pikaajalist seisukohta, et uusi algatusi ei tohi rahastada olemasolevate liidu välisprojektide arvelt; tuletab meelde, et toetab Türgi pagulasrahastu tegevuse jätkamist, kuid on seisukohal, et kuna välisprobleemide, sh rändeprobleemi lahendamiseks on rubriigi 4 olukord pingeline, peaks liit osalema teise osamakse tegemises samas osakaalus mis esimese puhul, st et liidu eelarvest tuleks eraldada 1 miljard eurot ning liikmesriigid peaksid eraldama 2 miljardit eurot; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab meelde Türgi kui naaberriigi tähtsust muu hulgas piirkonna stabiilsuse seisukohast ning rõhutab vajadust, et Türgi järgiks piirkonna rahvusvahelist õigust ja pöörduks tagasi reformide teele, millega tagatakse tema kodanike heaolu ja kõigi nende õiguste igakülgne austamine; |
| --- | --- |

15.

| 16. | taastab 2019. aasta eelarveprojekti kõigis rubriikides (v.a üksikud erandid rubriigis 4 ja alamrubriigis 1b) kõik assigneeringud, mida nõukogu soovis kärpida; keeldub heaks kiitmast kärpeid, mida soovitakse teha suurima Euroopa lisaväärtusega programmide eelarves, näiteks programm „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu, mille mõlema arvelt on juba assigneeringuid EFSIsse ümber paigutatud, ega kiida heaks enamikke välispoliitika eelarveridadel soovitavaid kärpeid; rõhutab, et nõukogu ei ole kärbete puhul tuginenud tegelikele täitmisnäitajatele ega võtnud arvesse, et teatavate programmide rakendamine ongi ebaühtlane; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on jõudnud järeldusele, et kõikide pakiliste vajaduste piisavaks rahastamiseks ning teatavate rubriikide väga väikeseid või olematuid 2019. aasta varusid arvesse võttes tuleb kasutusele võtta kõik mitmeaastase finantsraamistiku määruses ettenähtud paindlikkusvahendid; loodab, et nõukogu toetab seda tegutsemisviisi ja lepitusmenetluse käigus saavutatakse hõlpsasti kokkulepe, et liit tuleks olukorraga toime ja saaks lahendada eesseisvaid probleeme, arvestades eriti seda, et selle aasta lepitusmenetlus on enne 2019. aasta mais toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi viimane; |
| --- | --- |

17.

| 18. | määrab 2019. aasta kulukohustuste assigneeringute kogusummaks 166 340 415 936 eurot ja maksete assigneeringute kogusummaks 149 349 039 470 eurot, suurendades kulukohustuste assigneeringuid 2019. aasta eelarveprojektiga võrreldes 721 061 034 euro võrra; |
| --- | --- |

18.

Alamrubriik 1a „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“

| 19. | ei poolda nõukogu poolt alamrubriigis 1a tehtud 794 miljoni euro suuruseid põhjendamatuid kärpeid, mis moodustavad veidi üle poole kõikidest kärbetest, mille nõukogu on mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kulukohustustes teinud; märgib, et sellised kärped on vastuolus nõukogu väljendatud poliitiliste prioriteetidega; tunneb ka muret, et need kärped võivad takistada selliste programmide rakendamist, mis aitavad luua töökohti ja suurendada majanduskasvu, ning see võib majandusele mõjuda halvasti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | juhib sellega seoses tähelepanu sellistele programmidele nagu „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu ning peamistele kosmoseprogrammidele, nt Copernicus, millel on väga suur Euroopa lisaväärtus; peab kahetsusväärseks, et nõukogu on teinud teadusuuringute ja innovatsiooni ühises strateegilises raamistikus suuri kärpeid, millel on programmile „Horisont 2020“ väga halb mõju, ning kahetseb eriti kärpeid asjaomastel eelarveridadel, nt „Teadusuuringute tugevdamine tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas“ ja „Euroopa teadustaristu tõhustamine“; märgib ka, et paljud neist programmidest annavad võitlusse kliimamuutuste vastu suure panuse, ja on seisukohal, et seda panust tuleks suurendada; on seetõttu otsustanud tühistada kõik nõukogu tehtud kärped ja taastada peale selle programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu eelarveridade algsed assigneeringud, mida kärbiti EFSI tagatisfondi rahastamiseks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab meelde, et „Erasmus+“ on endiselt väga hinnatud ja populaarne noorte õpirännet ja kutseõpet edendav programm, nagu näitab saadud taotluste arv, mis on palju suurem kui rahastamisvõimalused, ning märgib, et see programm aitab tekitada tugevat Euroopasse kuulumise tunnet ning innustada noori osalema Euroopa demokraatias; avaldab sügavat kahetsust, et 2019. aasta eelarve projektis on programmile „Erasmus+“ eraldatud vahendid palju väiksemad, kui Euroopa Parlamendi lootis, ja need ei ole suuremad kui kehtivas mitmeaastases finantsraamistikus eraldatud summad; on seetõttu seisukohal, et tugevdada tuleb nii programmi „Erasmus+“ hariduse, koolituse ja noorte harusid kui ka alamrubriigis 1b noorte tööhõive algatust; |
| --- | --- |

21.

| 22. | peab kahetsusväärseks, et komisjon keeldus pärast oma esimese ELi korruptsioonivastase võitluse aruande avaldamist 3. veebruaril 2014 aastaaruannete koostamise jätkamisest ja integreeris korruptsioonivastase poliitika hoopis majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaastasse; märgib, et Euroopa poolaasta raames koostatud riigipõhised aruanded ei sisalda selget ülevaadet olukorrast ega ka soovitusi korruptsioonivastaste meetmete võtmiseks kõigis liikmesriikides; nõuab veel kord tungivalt, et komisjon edastaks parlamendile teise ELi korruptsioonivastase võitluse aruande ja et komisjon ei hindaks seekord korruptsioonivastast tegevust mitte ainult majandusliku kahju seisukohast, vaid analüüsiks ka korruptsiooni kahjulikku mõju liidu kodanike põhiõigustele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tuletab meelde, et Euroopa ühendamise rahastu transpordi- ja digivaldkonna vahel tuleb soodustada ulatuslikku koostoimet, et projektide puhul, mille eesmärk on edendada TEN-T koridoride digiüleminekut, oleks finantsvõimendus võimalikult suur; |
| --- | --- |

23.

| 24. | juhib veel kord tähelepanu sellele, et VKEd on liidu majanduses väga tähtsad ja neis luuakse kogu liidus palju töökohti; on veendunud, et tuleb luua VKEdele soodne ärikeskkond ning toetada VKEde klastreid ja võrgustikke, milles toetatakse ka sotsiaalsetel ja eetilistel eesmärkidel tegutsevaid ning solidaarsusel põhinevaid kooperatiive; võtab aga suure murega teadmiseks, et nõukogu on VKEde rahastamisvahendit kärpinud, mis on liidu ettevõtjate silmis vastuoluline käitumine; on seisukohal, et liidu eelarve ja sellega tagatud rahastamisvahendite kättesaadavus, idufirmad ja mikroettevõtjad on peamine vahend, millega muuta VKEd konkurentsivõimelisemaks ja innovaatilisemaks ning suurendada liidus ettevõtlusvaimu; tuletab sellega seoses meelde programme COSME ja „Horisont 2020“; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on seetõttu otsustanud, et programmidele, mis on majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamise ning kliimamuutuste vastu võitlemise seisukohast esmatähtsad ja peegeldavad laialdaselt liidu kokkulepitud prioriteete, („Erasmus+“, „Horisont 2020“ (sh Marie Curie, juhtpositsioon kosmoses, Euroopa Teadusnõukogu, VKEde rahastamisvahend), COSME, Euroopa ühendamise rahastu ning Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm), tuleb eraldada veel suuremad assigneeringud kui 2019. aasta eelarve projektis ja enne EFSI kasuks tehtud ümberpaigutusi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | suurendab seetõttu alamrubriigi 1a kulukohustuste assigneeringuid 2019. aasta eelarve projektiga võrreldes 566 773 112 euro võrra (v.a EFSI-eelsete summade taastamine ja Euroopa Tööjõuameti ettepaneku, katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete kompenseerimine), mida rahastatakse olemasolevast varust ja kulukohustuste koguvaru kasutuselevõtmisega; |
| --- | --- |

26.

| 27. | peab kiiduväärseks, et liidu uuest kaitsekavast on Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi kokkulepitud tekstis kinni peetud; väljendab kavatsust pöörata erilist tähelepanu sellele, kuidas komisjon nimetatud programmi ja Euroopa solidaarsuskorpuse osas saavutatud kokkuleppeid täidab, nagu kajastatud komisjoni 16. oktoobri 2018. aasta kirjalikus muutmisettepanekus; |
| --- | --- |

27.

Alamrubriik 1b „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“

| 28. | tunneb heameelt selle üle, et liidu tasandil on noorte tööpuuduse määr langenud 14,8 %-le (1. oktoobri 2018. aasta seisuga), kuid peab kahetsusväärseks, et teatavates liikmesriikides on see määr endiselt lubamatult kõrge; rõhutab, et selle probleemi lahendamiseks tuleb noortegarantiile eraldada noorte tööhõive algatuse ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) kaudu piisav rahasumma; tunneb heameelt selle üle, et lepiti kokku, et noorte tööhõive algatusele tuleb lisada uusi rahalisi vahendeid, ja et vastavad assigneeringud on kantud 2019. aasta eelarve projekti; on sellest hoolimata seisukohal, et noorte tööhõive algatusele tuleks noorte töötusest tingitud probleeme ja ohte arvestades ette näha suuremad assigneeringud, ning on seetõttu otsustanud suurendada noorte tööhõive algatuse 2019. aasta kulukohustusi 580 miljoni euroni; on seisukohal, et summa, mille võrra kulukohustusi suurendatakse, tuleb eraldada noorte tööhõive algatusele aastateks 2014–2020 juba planeeritud summale lisaks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palub liikmesriikidel tagada ühtekuuluvuspoliitika programmide kiirem rakendamine, et viivitused tagasi teha; märgib, et kuigi nõukogu ei ole seadnud komisjoni kavandatud maksete assigneeringute summat kahtluse alla, kavatseb Euroopa Parlament komisjoni ajakohastatud prognoose hoolikalt analüüsida, et viia maksete assigneeringud kooskõlla tegelike vajadustega ja hoida ära olukord, kus tegemata maksed hakkavad kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku lõpus jälle kuhjuma; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab kahetsusega, et katastroofide tõttu kannatavad tavaliselt rohkem need, kellel on vähem võimalusi end kaitsta; märgib, et loodusõnnetustele ja inimtegevusest tingitud katastroofidele tuleks reageerida võimalikult kiiresti, et kahju jääks minimaalseks ning et kaitsta inimesi ja vara; toonitab, et rahalisi vahendeid tuleb veel suurendada, eelkõige eelarveridadel, mis on seotud suurõnnetuste ärahoidmisega liidus ja nendeks valmisolekuga, võttes eelkõige arvesse inimesi rängalt ja sügavalt mõjutanud tulekahjusid Kreekas, Hispaanias ja Portugalis (kus on traagiliselt kaotatud inimelusid); |
| --- | --- |

30.

| 31. | on nõus, et kooskõlas kokkuleppega, millele jõuti struktuurireformi tugiprogrammi muutmises, paigutatakse 40 miljoni euro eest kulukohustuste assigneeringuid ja 17,2 miljoni euro eest maksete assigneeringuid alamrubriigist 1b ümber rubriiki 2; |
| --- | --- |

31.

Rubriik 2 „Jätkusuutlik kasv: loodusvarad“

| 32. | tuletab meelde, et komisjon on teinud ettepaneku suurendada assigneeringuid Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) vajaduste rahastamiseks peamiselt seetõttu, et kasutada oleva sihtotstarbelise tulu summa on 2019. aastal eeldatavasti palju väiksem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | võtab teadmiseks, et nõukogu kärpis kulukohustuste assigneeringuid 310 miljonit euro (2019. aasta eelarve projektiga võrreldes -0,52 %) ja maksete assigneeringuid 328,13 miljonit euro võrra (2019. aasta eelarve projektiga võrreldes -0,57 %), kuid on seisukohal, et EAGFi assigneeringuid on õige muuta ainult komisjoni kirjaliku muutmisettepaneku alusel, ning taastab assigneeringuid seetõttu 2019. aasta eelarve projekti summas, kuni see kirjalik muutmisettepanek lepitusmenetluse käigus läbi vaadatakse; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on otsustanud suurendada assigneeringuid, millest makstakse erakorralist toetust Aafrika seakatku tõttu eriti seakasvatajatele, et leevendada kahju, mida põllumajandustootjad ja töötajad on katkust kõige rohkem mõjutatud piirkondades kannatanud; on otsustanud väljendada liidu põllumajandussektorile suurt toetust ning suurendab seetõttu puu- ja köögivilja sektori assigneeringuid, et leevendada selles sektoris kriisi ja Venemaa kehtestatud embargo mõju, ning selliste meetmete assigneeringuid, millega leevendatakse Xylella fastidiosa ja oliiviõli hinnakõikumise mõju; |
| --- | --- |

34.

| 35. | juhib tähelepanu sellele, et liidu detsentraliseeritud ametid on täitnud keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse valdkonnas tähtsat rolli, sest need on aidanud liidul ja liikmesriikidel teha keskkonna ja rahvatervise kaitse ja parandamise kohta teaduslikel tõenditel põhinevaid kaalutletud otsuseid ning soodustanud liikmesriikide vahel liidu kodanike murede lahendamiseks koostööd; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on otsustanud teha ettepaneku eraldada Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondile (EAFRD) 20 miljonit eurot rohkem, kui 2019. aasta eelarve projektis ette nähtud, et soodustada sellega põllumajandus- ja metsandussektoris uuendustegevust ning kindlustada, et nendes sektorites saab kasumit ja elatist teenida ka tulevikus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on otsustanud teha vastavalt strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidele ja oma rahvusvahelistele kliimamuutuste vastu võitlemise kohustustele ettepaneku suurendada kliimaga seotud meetmete assigneeringuid 2019. aasta eelarve projekti summaga võrreldes 15,6 miljoni euro võrra; tuletab peale selle meelde, et liit peab bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatama ja püüdma jõuda vastupidise suundumuseni, ning rõhutab, et suurema summa abil on võimalik toetada ka bioloogilise mitmekesisuse kaitset; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kuna struktuurireformi tugiprogrammi muutmise üle peetud läbirääkimised viidi edukalt lõpule, on otsustanud alamrubriigist 1b ümber paigutatud summad nõukogu loodud reservist vabastada; |
| --- | --- |

38.

| 39. | juhib tähelepanu tagajärgedele, mis on kaasnenud liikmesriikides viimastel kuudel kestnud ränga põuaga, mis on tekitanud põllumajandusele suure kahju ja seadnud ohtu suure hulga ettevõtjaid, ning rõhutab sellega seoses, et tuleb toetada meetmeid, millega aidatakse põllumajandusettevõtjaid, kes on kõige rohkem kahju kannatanud; |
| --- | --- |

39.

| 40. | on otsustanud kasutada POSEI programmide jaoks vastava määrusega (9) lubatud suurimaid assigneeringuid, sest need programmid aitavad põllumajandustootjatel vastu pidada, ja juhib tähelepanu äärepoolseimate piirkondade ebakindlale majanduslikule olukorrale; |
| --- | --- |

40.

| 41. | suurendab seetõttu kulukohustuste assigneeringuid 154,1 miljoni euro võrra (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), jättes rubriigi 2 kulukohustuste ülemmäära alla 190,8 miljoni euro suuruse varu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, et toiduainete tarneahelas, kus toormetootjate positsioon on teiste osalejate omast oluliselt nõrgem, esineva jätkuva tasakaalustamatuse tõttu peaks komisjon võtma meetmeid toiduainete tarneahelas hindade ja kasumimarginaalide läbipaistvuse suurendamiseks, millega tagataks toodangu eest õiglane hind ja suurendataks väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtjate sissetulekut; |
| --- | --- |

42.

| 43. | juhib tähelepanu ohuteguritele, mis puudutavad arvukaid metsaökosüsteeme, nagu invasiivsete võõrliikide, kahjurite (nt männi nematood jt) ja metsatulekahjude levik; on seisukohal, et metsade ökoloogilise ja taimetervise seisukorra hindamiseks ja taastamismeetmeteks, sh metsade uuendamiseks, tuleks ühenduse toetusprogrammide ja -meetmete kaudu eraldada piisavad rahalised vahendid; märgib, et sellised ressursid on iseäranis olulised ja hädavajalikud mõnes liikmesriigis, nimelt Portugalis, Kreekas ja Hispaanias, pärast mitut tulekahju neil territooriumitel; |
| --- | --- |

43.

Rubriik 3 „Julgeolek ja kodakondsus“

| 44. | kordab oma pikaajalist veendumust, et rubriigi 3 ülemmäär on osutunud täiesti ebapiisavaks, et rubriigist saaks piisavalt rahastada ühelt poolt sisejulgeoleku ja kodanike turvalisuse ning teiselt poolt pagulaste ja rändajate seotud suurte probleemide sisemõõdet; |
| --- | --- |

44.

| 45. | eeldab, et nende liikmesriikide rände- ja varjupaigasüsteemidele ning piiridele avalduv surve püsib 2019. aastal ja sellele järgnevatel aastatel suurena, ning on arvamusel, et pagulaste ja rändevaldkonna jaoks on vaja lisaraha, võttes arvesse ka ettenägematuid vajadusi, mis selles valdkonnas edaspidi võivad tekkida; suurendab seetõttu AMIFile ettenähtud rahasummat, et toetada seaduslikku rännet liitu ja edendada kolmandate riikide kodanike tulemuslikku integreerimist ning tugevdada õiglaseid ja mõjusaid tagasisaatmisstrateegiaid, et eelkõige toetada liikmesriike pagulaste ja rändajate, eriti laste ja saatjata alaealiste integratsiooni tõhustamisel; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tunneb heameelt selle üle, et AMIFi kulukohustuste assigneeringuid on uue Dublini II õigusakti (eeldades, et see võetakse 2018. aasta lõpuks vastu) rakendamise rahastamiseks suurendatud, ja lükkab tagasi nõukogu otsuse paigutada vastavad assigneeringud reservi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | toonitab, et sisejulgeolek peab jääma üheks liidu prioriteediks, ning rõhutab Sisejulgeolekufondi tähtsust peamise rahastamisvahendina, millest toetatakse liikmesriike julgeolekuvaldkonnas, sealhulgas terrorismi ja radikaliseerumise, raske ja organiseeritud kuritegevuse ning küberkuritegevuse vastases võitluses; on otsustanud seetõttu Sisejulgeolekufondi eelarveassigneeringuid suurendada, toetada rohkem piirihaldust ja anda abi terrorirünnakute ohvritele; |
| --- | --- |

47.

| 48. | juhib tähelepanu sellele, et liidu kodanike murede lahendamiseks on justiits- ja siseküsimuste valdkonnas liikmesriikide koostöö soodustamisel suure töö ära teinud liidu ametid; on otsustanud suurendada Europoli, CEPOLi, eu-LISA, Eurojusti ja EPPO assigneeringuid ja töötajate arvu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | nõuab sellega seoses, et EPPO-le tagataks piisav eelarve ja töötajaskond; märgib, et 2019. aasta eelarve projektis on liidu rahaline toetus kokku 4 911 000 eurot; juhib tähelepanu sellele, et see assigneering on ette nähtud EPPO personali-, taristu-, muude haldus- ja tegevuskulude katmiseks; märgib, et ette on nähtud ainult 35 ametikohta, mis tähendab, et kui 23 Euroopa prokuröri ametikohta maha arvata, jääb haldusülesannete täitmiseks ainult 12 ametikohta; on seisukohal, et see ei ole realistlik, eriti kuna hiljuti otsustasid EPPOga ühineda veel kaks liikmesriiki; on seetõttu otsustanud tuua 2020. aastaks ettenähtud personali arvu suurendamise varasemale ajale ning viia peaprokuröri ja Euroopa prokuröride palgaastme vastavusse OLAFi ja Europoli juhtkonna omaga; |
| --- | --- |

49.

| 50. | peab kahetsusväärseks, et nõukogu on rohkem kui 35 miljoni euro võrra kärpinud meelevaldselt paljude kultuuri-, kodakondsus-, õigus- ja rahvaterviseprogrammide kulukohustuste assigneeringuid, kuigi nende programmide täitmismäär on väga kõrge ja rahasummadest ei piisa niigi, mille tõttu jäävad paljud kvaliteetsed projektid rahastamata; taastab kõigi eelarveridade assigneeringud vähemalt eelarveprojektis olnud summas ja teeb ettepaneku asjaomastel ridadel assigneeringuid suurendada; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, et programm „Loov Euroopa“ on liidu audiovisuaal- ja kultuurivaldkonna toetamiseks väga vajalik, ning nõuab, et programmile eraldataks eesmärkide täitmiseks vajalikud summad; nõuab allprogrammide „MEDIA“ ja „Kultuur“ kulukohustuste assigneeringute suurendamist, muu hulgas selleks, et tõsta taotluste edukuse määra; suurendab ka assigneeringuid multimeediategevuseks ja Euroopa kultuuri- ja loomesektoris tegutsevate VKEde finantssuutlikkuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tuletab meelde, et parlament toetab õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi ning õigusprogrammi; on otsustanud suurendada nende vahendite kulukohustuste assigneeringuid, millega võideldakse mittediskrimineerimise vastu ja võrdõiguslikkuse nimel üldiselt, ning eriti Daphne programmi vahendeid, ning kavatseb võidelda soolise vägivalla vastu ning jõustada naiste ja LGBTQI-inimeste õigusi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | tuletab meelde, et kultuuri- ja haridusega seotud projekte toetatakse paljude liidu programmide ja rahastamisvahendite, eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, EFSI ja programmi „Horisont 2020“ raames; nõuab tungivalt, et komisjon parandaks vahendite tõhusaks kasutamiseks programmide koostoimet; kutsub komisjoni üles kasutama eelkõige ära koostoimet, mis on võimalik luua eri liidu programmide vahel, nagu „Horisont 2020“, Euroopa ühendamise rahastu, „Erasmus+“, Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm, „Loov Euroopa“ ja COSME, EFSI ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, et toetada kultuuri- ja loomemajanduse valdkonnas rohkem projekte; |
| --- | --- |

53.

| 54. | suurendab rubriigi 3 kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes 127,75 miljoni euro võrra (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed) ja teeb ettepaneku rahastada suurendamist sellega, et kasutada erivahendeid suuremas summas; |
| --- | --- |

54.

Rubriik 4 „Globaalne Euroopa“

| 55. | rõhutab, et keeruliste geopoliitiliste probleemide tõttu peab liit olema välitegevuses tingimata aktiivsem; rõhutab veel kord, et liidu välistegevus on tõsiseltvõetav ainult siis, kui seda toetatakse piisavate rahaliste vahenditega; tuletab meelde, et rahastamisvajadused on palju suuremad kui rubriigi 4 praegune suurus, ning nõuab ettenägematute väliste kriiside korral tegutsemiseks piisavat varu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | tuletab meelde, et kestliku arengu eesmärkide täitmist tuleb arvesse võtta kõikides liidu sise- ja välispoliitikameetmetes ning eritähelepanu tuleks pöörata kvaliteetse toidu ja puhta vee tagamisele ning täiendavate reoveekäitusrajatiste ehitamisele, et täita kestliku arengu eesmärgid 2 ja 6; juhib peale selle tähelepanu arenguriikide energiaostuvõimetuse ulatusele ja selle mõjule ning nõuab, et eelkõige kaugetes maapiirkondades ja võrguühenduseta piirkondades võetaks energiaostuvõimetuse vähendamiseks vastavalt 7. kestliku arengu eesmärgile lisameetmeid; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kinnitab sellega seoses, et vastavalt seisukohale, mida Euroopa Parlament väljendas eespool nimetatud 5. juuli 2018. aasta resolutsioonis, tuleks Türgi pagulasrahastu teise osa rahastamisel säilitada praegune suhe, st liidu eelarvest 1 miljardit eurot ja liikmesriikidelt 2 miljardit eurot; on otsustanud seetõttu vähendada liidu eelarvest tehtavaid makseid 1,45 miljardilt eurolt 450 miljoni euroni; on veendunud, et vahe tuleks katta liikmesriikide kahepoolsete maksete abil; |
| --- | --- |

57.

| 58. | usub, et lõunanaabruse riikide (nt Liibüa) rände algpõhjuste ja sellega seotud humanitaarprobleemide lahendamiseks on kõige tähtsam toetada arenguriikides rahu, turvalisust ja õigust; rõhutab, et selleks, et arengumaades vaesusega pikas perspektiivis tulemuslikult võidelda ja lahendada kliimamuutuse probleemi, tuleb toetada head valitsemistava, demokraatiat, õigusriiki ja tugevat kodanikuühiskonda; on seetõttu otsustanud suurendada arengukoostöö rahastamisvahendi ja lõunapoolsete riikide toetamiseks mõeldud Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi eri suundade vahendeid ja seda ka seetõttu, et Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend jääb suure surve alla ka 2019. aastal; |
| --- | --- |

58.

| 59. | tuletab meelde, et liit on otsustanud oma välispoliitikas igati kaitsta ja toetada laste, tütarlaste ja naiste ning puuetega ja erivajadustega inimeste õigusi; rõhutab, et Euroopa Liidus tuleb tingimata rakendada lapse õiguste edendamist ja kaitset käsitlevaid ELi suuniseid ning välissuhetes Euroopa Liidu soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava ja Euroopa puuetega inimeste poliitikat; peab sellega seoses vajalikuks eraldada kriisipiirkondades 10 % humanitaarabivahenditest hariduse omandamise võimaluse tagamiseks; |
| --- | --- |

59.

| 60. | rõhutab, et Lääne-Balkani riikidele piisava toetuse andmine on strateegiliselt tähtis, et kindlustada nende ühinemispingutusi; ei mõista nõukogu ettepanekut kärpida poliitilistele reformidele ette nähtud eraldisi, sest demokraatlikud muutused on võimalikud just tänu reformidele; rõhutab, et Lääne-Balkani riikide strateegia 2018.–2020. aasta tegevuskavale tuleb eraldada piisav rahaine toetus, ning on seetõttu otsustanud selle piirkonna jaoks ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) vahendeid suurendada; |
| --- | --- |

60.

| 61. | rõhutab, et liidu jaoks on suur probleem ka idapartnerluse riikide olukord; on veendunud, et naaberriikide reformipüüdluste toetamiseks, vastupanuvõime suurendamise ja rahu edendamise toetamiseks ning nende riikide kodanike igapäevaelu parandamiseks tuleb eraldada lisaraha; |
| --- | --- |

61.

| 62. | nõuab kooskõlas oma 8. veebruari 2018. aasta resolutsiooniga (10), et liit toetaks UNRWAt suurema summaga, sest kohapealne olukord on halvenenud ja Ameerika Ühendriigid on otsustanud ametile iga-aastast toetust enam mitte anda; täpsustab, et summa, mille võrra toetust suurendatakse, on suure kahju korvamiseks mõeldud üksnes UNRWA-le; |
| --- | --- |

62.

| 63. | on veendunud, et inimestevahelistes kontaktides ja noorte liikuvuses peitub potentsiaal, mis on ka üks olulisemaid strateegiaid, kuidas partnerriikide üldsuse seas liidu välistegevuse mõju võimendada ja paremini esile tuua; on seetõttu otsustanud suurendada toetust, mida programmile „Erasmus+“ makstakse arengukoostöö rahastamisvahendist, Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist, IPA II-st ja partnerluse rahastamisvahendist; |
| --- | --- |

63.

| 64. | toetab vastavalt tingimuste täitmise põhimõttele seda, et Türgile eraldatavat summat vähendatakse kõigil eelarveridadel, sest demokraatias, õigusriigi põhimõtte järgimises ja inimõigustes muutub olukord järjest halvemaks; on samal ajal seisukohal, et kodanikuühiskonna otsest toetust ja inimestevahelisi kontakte tuleb veel rohkem tugevdada; |
| --- | --- |

64.

| 65. | on seisukohal, et Küprose türgi kogukonnaga seotud eelarverea assigneeringuid tuleb suurendada, et aidata otsustavalt kaasa sellele, et Küprosel teadmata kadunud isikutega tegelev komisjon saaks tööd jätkata ja tõhustada, ning et tagada ümberasustamist soovivate maroniitidele ja muudele enklaavis elavatele inimestele heaolu, nagu on kokku lepitud kolmandas Viini kokkuleppes, ning toetada kaht kogukonda ühendavat kultuuripärandi tehnilist komisjoni, millega soodustatakse kahe kogukonna vahel usaldust ja leppimist; |
| --- | --- |

65.

| 66. | märgib, et komisjon on ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) assigneeringuid veidi suurendanud, kuid ÜVJP eelarve on endiselt suure surve all, sest muu hulgas on ka laiendatud julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioone, mis võib probleemi 2019. aastal veel rohkem teravdada; tühistab kärpe, mille nõukogu on soovinud teha teiste kriisiohjemeetmete ja -operatsioonide eelarves, mille tagajärjel jääks ootamatute kriiside lahendamiseks vähem tegutsemisruumi; |
| --- | --- |

66.

| 67. | on otsustanud seetõttu peaaegu kõik nõukogu tehtud kärped tühistada, suurendada rubriigi 4 assigneeringuid 2019. aasta eelarve projektiga võrreldes 425,4 miljoni euro võrra (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), vähendada Türgi pagulasrahastu ja Türgiga seotud eelarveridade assigneeringuid ning jätta 1,24 miljardi euro eest nõukogu kärpeid muutmata, mille tulemusel on rubriigi 4 assigneeringud 2019. aasta eelarve projektiga võrreldes kokku 819,1 miljoni euro võrra väiksemad; |
| --- | --- |

67.

Rubriik 5 „Haldus“ ning muude rubriikide haldus- ja teadustegevuse toetuskulud

| 68. | on seisukohal, et nõukogu kärped on põhjendamatud ega vasta tegelikele vajadustele; taastab seetõttu 2019. aasta eelarve projekti summad kõigi komisjoni halduskulude ridadel, sh rubriikide 1–4 haldus- ja teadustegevuse toetuskulude ridadel; |
| --- | --- |

68.

Detsentraliseeritud ametid

| 69. | kiidab komisjoni poolt koostatud ametite eelarvestuse üldjoontes heaks; on seetõttu seisukohal, et nõukogu soovitud lisakärped seaksid ohtu ametite korrektse toimimise ega võimaldaks neil ülesandeid täita; märgib eriti suure ärritusega, et CEPOLi eelarves on tehtud kõigest 10 000 euro suurune meelevaldne kärbe, ja palub nõukogul Euroopa Parlamendile üksikasjalikult selgitada, miks ta peab selliseid kärpeid vajalikuks ja mõistlikuks; |
| --- | --- |

69.

| 70. | märgib, et ametite rahastamine teenustasudest aitab liidu eelarves igal aastal 1 miljard eurot kokku hoida; rõhutab, et selliste avaliku sektori ülesannete täitmist, mis puudutavad tervishoidu, keskkonda või julgeolekut ja õigust, tuleks ka edaspidi rahastada liidu eelarvest; on sellest hoolimata seisukohal, et komisjon peaks huvide konfliktidega, mis võivad tasudest rahastatavates ametites tekkida, endiselt tegelema ning võtma konfliktide vältimiseks meetmeid; |
| --- | --- |

70.

| 71. | tuletab meelde, et liit peab suurimat tähelepanu pöörama konkurentsivõimele, mis aitab soodustada majanduskasvu ja luua töökohti; on seetõttu seisukohal, et Euroopa GNSSi Agentuurile (GSA) ja Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametile (ACER) tuleb assigneeringuid ja töötajaid juurde anda; võtab teadmiseks Euroopa Tööjõuameti loomise ja rõhutab, et selle jaoks tuleb kasutusele võtta uued assigneeringud; tühistab suured kärped, mille nõukogu on teinud Euroopa järelevalveasutuste assigneeringutes, ning paigutab osa assigneeringutest reservi, kuni Euroopa järelevalveasutuste volituste läbivaatamisel toimub edasiminek; |
| --- | --- |

71.

| 72. | arvestades, et kuna liidul on endiselt julgeolekuprobleeme ja Euroopa meetmeid tuleb koordineerida, on otsustanud Europoli, eu-LISA, CEPOLi, Eurojusti, EPPO ning Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) assigneeringuid suurendada; |
| --- | --- |

72.

| 73. | eeldab, et teatavate liikmesriikide rände- ja varjupaigasüsteemile ning piiridele avalduv surve on ka 2019. aastal suur ja võib veel rohkem suurenda; rõhutab, et tuleb hoolikalt jälgida, milliseid tegevusvahendeid ja kui palju töötajaid Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex) ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO) edaspidi vajavad, ja vajaduse korral 2019. aasta eelarvet ajakohastada; palub komisjonil anda võimalikult kiiresti teada, kui palju raha 2019. aasta eelarvest nende ametite jaoks kavandatud reformile kulub; |
| --- | --- |

73.

| 74. | toonitab, et tuleb eraldada piisavad assigneeringud ametitele, millele on antud uued täiendavad ülesanded; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kordab oma seisukohta, et töötajate arvu 5 % vähendamise eesmärk on edukalt saavutatud; väljendab kavatsust lisada kõigi institutsioonide ühine avaldus, milles kinnitatakse selle ühekordse meetme lõppu; peab parlamendi seisukohas heaks kiidetud uusi ametikohti vajalikuks, et täita uutest poliitikasuundumustest ja uutest õigusaktidest tulenevaid lisaülesandeid; |
| --- | --- |

75.

| 76. | tuletab meelde, et institutsioonidevaheline detsentraliseeritud ametite ressursside teine töörühm võttis oma töö lõpetamisel vastu soovitused, milles käsitletakse personali 5 % vähendamise eesmärgi täitmisel saadud kogemusi, uute ülesannete lahendamist, ametite hindamist, teenuste jagamist, mitmes kohas tegutsevate ametite hindamist ja tasudest rahastavate ametite mudelit; tunneb heameelt selle üle, et institutsioonid on soovitused ratifitseerinud; kavatseb ka edaspidi kontrollida, kuidas komisjon nende soovituste kallal töötab; |
| --- | --- |

76.

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

| 77. | tuletab meelde, et katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed on tähtsad vahendid, mille abil kujundada poliitilisi prioriteete ning esitada uusi algatusi, millest võivad saada liidu püsimeetmed ja -programmid; olles kõiki esitatud ettepanekuid põhjalikult analüüsinud ja võttes arvesse hinnangut, mille komisjon nende õiguslikele nõuetele vastavuse ja rakendatavuse kohta koostas, on otsustanud võtta vastu katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete tasakaalustatud paketi, mis vastab Euroopa Parlamendi poliitilistele prioriteetidele; |
| --- | --- |

77.

| 78. | väljendab heameelt 2018. aastal käivitatud algatuse Discover EU üle, mille raames jagatakse 18-aastastele eurooplastele 15 000 Interraili piletit, ning komisjoni ettepaneku üle eraldada 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ajal 700 miljonit eurot, mis sobib hästi kokku liidu püüdlustega edendada kõigi noorte hulgas õpirännet, kodanikuaktiivsust, sotsiaalset kaasatust ja solidaarsust; on otsustanud vastavat ettevalmistavat tegevust 2019. aastal jätkata ning on kindel, et see jätkub ka 2020. aastal; |
| --- | --- |

78.

Erivahendid

| 79. | tuletab meelde, et erivahendid on paindlikkuse mõttes väga kasulikud, sest tänu neile saab assigneeringuid kasutada ka väljaspool kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku erakordselt madalaid ülemmäärasid, ja tunneb heameelt selle üle, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmise tulemusel on olukord paranenud; nõuab, et 2019. aasta eelarves kasutataks paindlikkusinstrumenti ja kulukohustuste koguvaru suures summas, et rahastada mitmesuguste uute probleemide lahendamist ja lisaülesandeid, milleks tuleb eelarvest raha leida; tuletab ühtlasi meelde Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF), hädaabireservi ja Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (ELSF) tähtsust; |
| --- | --- |

79.

Maksed

| 80. | kordab oma muret, et kuigi viimasel ajal on olukord paranenud, on maksete kasutamise määr olnud viimasel kolmel aastal, eriti alamrubriigis 1b, enneolematult madal; peab kahetsusväärseks, et viivituste tõttu ei saa liidu prioriteetide ja projektide täieliku potentsiaali kodanike huvides kiiresti rakendada; juhib tähelepanu sellele, et selle tulemusena on 2019. aasta eelarve projektis maksete ülemmäära all enneolematult suur 19,3 miljardi eurone varu; suurendab maksete assigneeringuid eelarveridadel, mille kulukohustuste assigneeringuid on muudetud; |
| --- | --- |

80.

Muud jaod

I jagu – Euroopa Parlament

| 81. | jätab enda 2019. aasta eelarve üldsumma (1 999 144 000 eurot) muutmata, võttes arvesse oma eespool nimetatud resolutsiooni tulude ja kulude eelarvestuse kohta, mis võeti täiskogul vastu 19. aprillil 2018; teeb eelarves selle tasakaalu mittemõjutavad tehnilised kohandused, et võtta arvesse ajakohast teavet, mis käesoleval aastal seni kättesaadav ei olnud; |
| --- | --- |

81.

| 82. | märgib, et 2019. aasta eelarvestuse summa moodustab 5. rubriigist 18,53 %, mis on väiksem osakaal kui 2018. aastal (18,85 %) ning rohkem kui 15 aasta väikseim näitaja; |
| --- | --- |

82.

| 83. | märgib, et 2019. aastal toimuvate Euroopa Parlamendi valimiste tõttu on teatavate valdkondade, eelkõige tagasivalituks mitteosutuvate parlamendiliikmete ja nende assistentide seotud kulud suuremad, kuid on ka valdkondi, milles tekib parlamentaarse tegevuse mahu vähenemise tõttu valimiste aastal kokkuhoid (mis ei ole küll kulude suurenemisega sama suur); |
| --- | --- |

83.

| 84. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 2019. aasta eelarves on ette nähtud järgmised osamaksed suurteks investeeringuteks, mida 2016. aastal hakati tegema, et Euroopa Parlament palju turvalisemaks muuta; juhib tähelepanu sellele, et need projektid hõlmavad mitmesuguseid valdkondi, mis puudutavad peamiselt hooneid, nagu sissepääsude turvauuendusi, seadmeid ja personali (nt iPACSi projekt), aga ka täiustusi küberturvalisuse ja side turvalisuse valdkonnas; |
| --- | --- |

84.

| 85. | võtab teadmiseks juhatuse otsuse võtta PHSi hoone puhul arvesse kahte võimalust: renoveerida või rekonstrueerida; nõuab, et peasekretär ja juhatus esitaksid eelarvepädevatele institutsioonidele peale kõikide tehniliste spetsifikatsioonide ka kummagi valikuvõimaluse üksikasjaliku eelarve; |
| --- | --- |

85.

| 86. | vähendab peasekretariaadi ametikohtade loetelus esitatud ametikohtade arvu 2019. aastal 59 võrra (eesmärk vähendada töötajate arvu 1 %), sest see vastab kokkuleppele, mis nõukoguga saavutati 14. novembril 2015. aastal Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve menetluses ja mille kohaselt peab Euroopa Parlament vähendama töötajate arvu igal aastal kuni 2019. aastani; |
| --- | --- |

86.

| 87. | võttes arvesse, et parlament väljendas oma 18. aprilli 2018. aasta resolutsioonis komisjoni usaldusväärsusega seotud poliitika kohta muret komisjoni kõrgemate ametnike ametissenimetamise menetluse üle, ning kordab oma üleskutset, et komisjon vaataks enne 2018. aasta lõppu läbi kõrgemate ametnike ametissenimetamise haldusmenetluse eesmärgiga täielikult tagada, et maksimaalse läbipaistvuse ja võrdsete võimaluste raamistikus valitakse välja parimad kandidaadid; |
| --- | --- |

87.

| 88. | võtab teadmiseks Üldkohtu 25. septembri 2018. aasta otsuse, milles kinnitatakse, et Euroopa Parlamendil on õigus Euroopa Parlamendi liikmete päevaraha, reisikulude ning parlamendiliikmete assisteerimise kuludega seotud dokumentidele juurdepääsu mitte anda (otsus kohtuasjades T-639/15 kuni T-666/15 Maria Psara jt vs. parlament ja T-94/16, Gavan Sheridan vs. parlament); tuletab juhatusele meelde, et täiskogu on palunud suuremat läbipaistvust ja juhtinud tähelepanu, et üldkulude hüvitis tuleb tingimata auditeerida; tunneb sellega seoses heameelt, et loodi ajutine töörühm ülesandega määrata kindlaks ja avaldada üldkulude hüvitise kasutamise eeskiri; peab siiski kahetsusväärseks, et juhatus suutis oma töörühma aruande alusel leppida kokku vaid hüvitisest rahastada lubatud kulude mittetäielikus loetelus ning selles, et igal parlamendiliikmel peaks olema eraldi pangakonto, mis on ette nähtud üldkulude hüvitisena saadud rahaliste vahendite jaoks; kordab oma üleskutset juhatusele teha seoses üldkulude hüvitisega järgmised täiendavad muudatused:






  — | nõuda parlamendiliikmetelt kõigi üldkulude hüvitisega seotud kviitungite säilitamist; |
| --- | --- | --- |

88.

—

nõuda parlamendiliikmetelt kõigi üldkulude hüvitisega seotud kviitungite säilitamist;

| — | nõuda, et parlamendiliikmed maksaksid oma mandaadi lõppedes tagasi üldkulude hüvitise kasutamata osa; |
| --- | --- |

—

nõuda, et parlamendiliikmed maksaksid oma mandaadi lõppedes tagasi üldkulude hüvitise kasutamata osa;

| 89. | tuletab meelde juhatuse 19. mai ja 9. juuli 2008. aasta otsuse (Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmete kohta) artiklit 62, milles on sätestatud, et makstavad summad, sh üldkulude hüvitis, „on ette nähtud üksnes parlamendiliikme mandaadi täitmisega seotud tegevuse rahastamiseks ja neid ei tohi kasutada isiklike kulude katmiseks või poliitilise iseloomuga toetuste või annetuste rahastamiseks“ ning et „parlamendiliige maksab kasutamata jäänud summad Euroopa Parlamendile tagasi“; palub, et peasekretär ja Euroopa Parlamendi juhatus tagaksid nende sätete täieliku rakendamise ja järgimise; |
| --- | --- |

89.

| 90. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament kutsus oma 23. oktoobri 1997. aasta resolutsioonis (1998. aasta üldeelarve kohta) juhatust üles paluma kontrollikojal uurida parlamendi vabatahtlikku pensioniskeemi, mille tulemusel esitas kontrollikoda 16. juunil 1999. aastal arvamuse nr 5/99 „Pensionifond ja Euroopa Parlamendi liikmete pensioniskeem“; kutsub nüüd juhatust üles kiiresti paluma kontrollikojal esitada 2019. aastal pensioniskeemi ja fondi kohta järgmine arvamus; |
| --- | --- |

90.

| 91. | tuletab meelde, et teatises, mille peasekretär esitas juhatusele 8. märtsi 2018. aastal, möönis ta, et parlamendiliikmete vabatahtliku pensioniskeemiga seotud pensionifondi kapital lõpeb palju varem kui lõppevad pensionikohustused – tõenäoliselt juba enne 2024. aastat; palub peasekretäril ja juhatusel koostada pensionifondi kohta parlamendiliikmete põhimäärusest täielikult kinni pidades kiiresti kava, mille alusel tunnistab parlament oma liikmete vabatahtliku pensioniskeemi kohustusi kohe pärast 2019. aasta valimisi ja võtab need üle; |
| --- | --- |

91.

| 92. | nõuab WTO parlamentaarsele mõõtmele liidult suuremat toetust, eelkõige suurema rahalise toetuse ja lisapersonali andmist vastutavale sekretariaadile; |
| --- | --- |

92.

| 93. | nõuab, et suurendataks 2018. aasta eelarves vastu võetud Euroopa teadusmeediakeskuse vahendeid ja tehtaks koostööd telekanalite, sotsiaalmeedia ja teiste partneritega, et luua noortele ajakirjanikele koolitusvõimalusi, eriti seoses uute teaduslike ja tehnoloogiliste suundumustega ning faktidel põhinevate ja vastastikku hinnatavate uudistega; |
| --- | --- |

93.

| 94. | nõuab Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioonis (seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise vastase võitluse kohta ELis) antud soovituste rakendamiseks täiendavat toetust, et katta selliste välisekspertide kulud, keda on vaja Euroopa Parlamendi liikmetega seotud ahistamissüüdistustega tegeleva nõuandekomitee suhtes rakendatud välisauditi laiendamiseks ahistamise ennetamisega tegelevale personali nõuandekomiteele; nõuab samal eesmärgil ka täiendavat toetust, et katta kulud, mis kaasnevad Euroopa Parlamendis toimuvate ahistamisjuhtumite haldamiseks tööle võetavate pädevate lisatöötajatega, koondades spetsiaalsesse talitusse meditsiinilise, psühholoogilise, juriidilise ja personalijuhtimise taustaga töötajaid, kel on selles valdkonnas vajalikud teadmised; |
| --- | --- |

94.

| 95. | tuletab meelde kontrollikoja 2014. aasta analüüsi, milles hinnati, et Euroopa Parlamendi mitme eri asukohaga kaasneb igal aastal umbes 114 miljoni euro suurune kulu; märgib peale selle, et Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta resolutsioonis Euroopa Liidu institutsioonide asukoha kohta (11) tehti kindlaks, et 78 % Euroopa Parlamendi koosseisuliste töötajate kõigist lähetustest on otseselt tingitud Euroopa Parlamendi mitmest asukohast; rõhutab, et raportis on antud hinnang ka mitmest asukohast tingitud keskkonnamõjule, mille suurus on 11 000 – 19 000 tonni CO2 heitkoguseid; kordab, et üldsus mõistab mitme asukoha olemasolu hukka, ning nõuab seetõttu, et üheainsale asukohale üleminekuks koostataks tegevuskava ja asjaomaste eelarveridade assigneeringuid vähendataks; |
| --- | --- |

95.

| 96. | nõuab tungivalt, et peasekretär töötaks välja üksikasjaliku korra, mille alusel tugifunktsioone ja -teenuseid Euroopa Parlamendi, Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahel rohkem jagada; |
| --- | --- |

96.

IV jagu – Euroopa Kohus

| 97. | taastab 2019. aasta eelarve projekti summad kõigis eelarvepunktides, mida nõukogu kärpis, kuid mis on kohtu töö jaoks väga olulised, ning kahes eelarvepunktis taastab eelarvestuses esitatud summa, et kohtul oleks võimalik järjest suurema tõlkenõudlusega paremini toime tulla; |
| --- | --- |

97.

| 98. | taastab 16 ametikohta ja nendega seotud assigneeringud, mille võrra komisjon 2019. aasta eelarve projekti vähendas, et ei tekiks probleeme, mille tõttu võib kohtute tööviljakus Euroopa Liidu Kohtu uusi ülesandeid ja töökoormuse pidevat kasvu arvestades väheneda; on seisukohal, et tugiteenuste osutamiseks tuleks lubada luua 16 uut alalist töökohta, mille kohta kohus algselt ettepaneku tegi, kuid mille komisjon tagasi lükkas; |
| --- | --- |

98.

V jagu – Euroopa Kontrollikoda

| 99. | taastab 2019. aasta eelarve projekti summad kõigis eelarvepunktides, mida nõukogu kärpis, et kontrollikoda saaks töökava täita ja esitada plaanitud auditiaruanded; |
| --- | --- |

99.

VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 100. | taastab 2019. aasta eelarve projekti summad kõigis eelarvepunktides, mida nõukogu kärpis; |
| --- | --- |

100.

| 101. | näeb paljudel eelarveridadel kooskõlas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee enda eelarvestusega ette suurema summa kui 2019. aasta eelarve projektis esitatud; |
| --- | --- |

101.

VII jagu – Regioonide Komitee

| 102. | taastab 2019. aasta eelarve projekti summad kõigis eelarvepunktides, mida nõukogu kärpis; |
| --- | --- |

102.

| 103. | näeb paljudel eelarveridadel kooskõlas Regioonide Komitee enda eelarvestusega ette suurema summa kui 2019. aasta eelarve projektis esitatud; |
| --- | --- |

103.

VIII jagu – Euroopa Ombudsman

| 104. | jätab ombudsmani 2019. aasta eelarve üldsumma samaks, mis komisjon on 2019. aasta eelarve projektis esitanud; |
| --- | --- |

104.

IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor

| 105. | on otsustanud mitte taastada 2019. aasta eelarve projekti summat eelarvereal, mida nõukogu kärpis, sest võrreldes eelmise aastaga on andmekaitseinspektori kogueelarvet tugevasti suurendatud; |
| --- | --- |

105.

X jagu – Euroopa välisteenistus

| 106. | taastab 2019. aasta eelarve projekti summad kõigil eelarveridadel, mida nõukogu kärpis; |
| --- | --- |

106.

| 107. | näeb paljudel eelarveridadel kooskõlas Euroopa välisteenistuse enda eelarvestusega ette suurema summa kui 2019. aasta eelarve projektis esitatud; |
| --- | --- |

107.

| 108. | kordab, et Euroopa Parlament toetab strateegilise teabevahetuse suutlikkust, ja suurendab selleks ette nähtud vahendeid, et liidu võitlust väärinfo levitamise vastu paremini koordineerida; |
| --- | --- |

108.

| 109. | taastab 28 ametikohta koos nende ametikohtadega seotud assigneeringutega, mida nõukogu kärpis, ning lisab veel viis ametikohta, mis kujutab endast töötajate arvu mõõdukat suurenemist, mis on põhjendatud Euroopa välisteenistuse märkimisväärsete uute ülesannete tõttu, eelkõige nende tõttu, mis on seotud Ühendkuningriigi väljaastumisega liidust (Londonis uue liidu delegatsiooni ja peakorteris uue üksuse loomine) ning möödunud kuudel julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas arvukate algatuste vastuvõtmisega; |
| --- | --- |

109.

o

o o

| 110. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üldeelarve projekti kohta esitatud muudatusettepanekutega nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

110.

---

(1)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

(2)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(3)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(4)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(5)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0089.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0182.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0311.

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006 (ELT L 78, 20.3.2013, lk 23).

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0042.

(11)  ELT C 436, 24.11.2016, lk 2.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/234 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/234

---

P8_TA(2018)0407

Liikmesriikide struktuurireformide toetamine ***I

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006) liikmesriikide struktuurireformide toetamise osas (COM(2017)0826 – C8-0432/2017 – 2017/0336(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 345/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0826), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0826),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 175 kolmandat lõiku ja artiklit 177, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0432/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 175 kolmandat lõiku ja artiklit 177, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0432/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. märtsi 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. märtsi 2018. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0316/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0316/2018),

| 1. | lükkab komisjoni ettepaneku tagasi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepaneku tagasi võtta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/235 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/235

---

P8_TA(2018)0408

Sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamine Iirimaal *

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Iirimaal (11265/2018 – C8-0388/2018 – 2018/0808(CNS))

(Konsulteerimine)

(2020/C 345/37)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (11265/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (11265/2018),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0388/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0388/2018),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0344/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0344/2018),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/236 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/236

---

P8_TA(2018)0409

DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamine Iirimaal *

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Iirimaal (11282/2018 – C8-0389/2018 – 2018/0809(CNS))

(Konsulteerimine)

(2020/C 345/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (11282/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (11282/2018),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0389/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0389/2018),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0343/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0343/2018),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/237 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/237

---

P8_TA(2018)0410

Sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamine Horvaatias *

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Horvaatias (11284/2018 – C8-0390/2018 – 2018/0810(CNS))

(Konsulteerimine)

(2020/C 345/39)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (11284/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (11284/2018),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0390/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0390/2018),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0345/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0345/2018),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/238 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/238

---

P8_TA(2018)0411

Teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamine ***I

Euroopa Parlamendi 24. oktoobril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 345/40)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Plasti suure funktsionaalsuse ja suhteliselt madala hinna tõttu leidub seda materjali meie igapäevaelus üha enam. Selle järjest suurenev kasutamine lühikese kasutusajaga toodetes, mis ei ole mõeldud korduskasutamiseks või kulutõhusaks ringlussevõtuks, tähendab, et sellega seotud tootmis- ja tarbimismudelid on muutunud üha vähem tõhusaks ja lineaarseks. Pidades silmas ringmajanduse tegevuskava, (32) jõudis komisjon seepärast Euroopa plastistrateegias (33) järeldusele, et plastijäätmetekke pidev kasv ja plasti sattumine loodusesse, eelkõige merekeskkonda, on probleemid, millega tuleb tegeleda, et muuta plasti olelusring tõeliselt ringluspõhiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Plasti suure funktsionaalsuse ja suhteliselt madala hinna tõttu leidub seda materjali meie igapäevaelus üha enam. Selle järjest suurenev kasutamine lühikese kasutusajaga toodetes, mis ei ole mõeldud korduskasutamiseks või kulutõhusaks ringlussevõtuks, tähendab, et sellega seotud tootmis- ja tarbimismudelid on muutunud üha vähem tõhusaks ja lineaarseks. Pidades silmas ringmajanduse tegevuskava, (32) jõudis komisjon seepärast Euroopa plastistrateegias (33) järeldusele, et plastijäätmetekke pidev kasv ja plasti sattumine loodusesse, eelkõige merekeskkonda, on probleemid, millega tuleb tegeleda, et muuta plasti olelusring tõeliselt ringluspõhiseks.

| (1) | Plasti suure funktsionaalsuse ja suhteliselt madala hinna tõttu leidub seda materjali meie igapäevaelus üha enam.
  Plasti ülemaailmne tootmine on järsult suurenenud ja ulatus 2017. aastal 348 miljoni tonnini. Euroopa osakaal sellest toodangust oli 18,5  % (64,4  miljonit tonni, 3,4  % võrra rohkem eelneva aasta toodanguga võrreldes).
  Selle järjest suurenev kasutamine lühikese kasutusajaga toodetes, mis ei ole mõeldud korduskasutamiseks või kulutõhusaks ringlussevõtuks, tähendab, et sellega seotud tootmis- ja tarbimismudelid on muutunud üha vähem tõhusaks ja lineaarseks. Pidades silmas ringmajanduse tegevuskava, (32) jõudis komisjon seepärast Euroopa plastistrateegias (33) järeldusele, et plastijäätmetekke pidev kasv ja plasti sattumine loodusesse, eelkõige merekeskkonda, on probleemid, millega tuleb tegeleda, et muuta plasti olelusring tõeliselt ringluspõhiseks
  ja vähendada plasti üldist kogust keskkonnas. Euroopa plastistrateegia on esimene väike samm sellise ringmajanduse loomisel, mis põhineb kõigi plasttoodete vähendamisel, korduskasutamisel ja ringlussevõtul. |
| --- | --- |

(1)

Plasti suure funktsionaalsuse ja suhteliselt madala hinna tõttu leidub seda materjali meie igapäevaelus üha enam.
  Plasti ülemaailmne tootmine on järsult suurenenud ja ulatus 2017. aastal 348 miljoni tonnini. Euroopa osakaal sellest toodangust oli 18,5  % (64,4  miljonit tonni, 3,4  % võrra rohkem eelneva aasta toodanguga võrreldes).
  Selle järjest suurenev kasutamine lühikese kasutusajaga toodetes, mis ei ole mõeldud korduskasutamiseks või kulutõhusaks ringlussevõtuks, tähendab, et sellega seotud tootmis- ja tarbimismudelid on muutunud üha vähem tõhusaks ja lineaarseks. Pidades silmas ringmajanduse tegevuskava, (32) jõudis komisjon seepärast Euroopa plastistrateegias (33) järeldusele, et plastijäätmetekke pidev kasv ja plasti sattumine loodusesse, eelkõige merekeskkonda, on probleemid, millega tuleb tegeleda, et muuta plasti olelusring tõeliselt ringluspõhiseks
  ja vähendada plasti üldist kogust keskkonnas. Euroopa plastistrateegia on esimene väike samm sellise ringmajanduse loomisel, mis põhineb kõigi plasttoodete vähendamisel, korduskasutamisel ja ringlussevõtul.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Plastil on kasulik osa majanduses ja see pakub olulisi rakendusvõimalusi paljudes sektorites. Eelkõige kasutatakse plasti pakendamisel (40 %) ja ehitussektoris (20 %). Samuti on olulisel kohal plasti kasutamine auto-, elektri- ja elektroonikaseadmetes ning toidu- ja põllumajandussektoris. Sellele vaatamata nõuab teatavate plasttoodete oluline negatiivne mõju keskkonnale, tervishoiule ja majandusele õigusraamistiku loomist, et seda olulist negatiivset mõju tõhusalt vähendada, sealhulgas piirates selliste ühekordselt kasutatavate toodete turule laskmist, mille ringmajandusel põhinevad alternatiivid on kergesti kättesaadavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Plastil on kasulik osa majanduses ja see pakub olulisi rakendusvõimalusi paljudes sektorites. Eelkõige kasutatakse plasti pakendamisel (40 %) ja ehitussektoris (20 %). Samuti on olulisel kohal plasti kasutamine auto-, elektri- ja elektroonikaseadmetes ning toidu- ja põllumajandussektoris. Sellele vaatamata nõuab teatavate plasttoodete oluline negatiivne mõju keskkonnale, tervishoiule ja majandusele õigusraamistiku loomist, et seda olulist negatiivset mõju tõhusalt vähendada, sealhulgas piirates selliste ühekordselt kasutatavate toodete turule laskmist, mille ringmajandusel põhinevad alternatiivid on kergesti kättesaadavad.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Ringmajanduse lähenemisviisid
  , mille prioriteet on korduskasutatavad tooted
  ja
  korduskasutamise süsteemid
  , aitavad vähendada jäätmeteket
  ,
  mis
  on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (34) artiklis 4 sätestatud jäätmehierarhias esimene jäätmetekke vältimise viis.
  Sellised lähenemisviisid on kooskõlas ka
  ÜRO kestliku arengu 12.
  eesmärgiga

   (35) tagada kestlik tarbimine ja tootmine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Ringmajanduse lähenemisviisid
  , mille prioriteet on korduskasutatavad tooted
  ja
  korduskasutamise süsteemid
  , aitavad vähendada jäätmeteket
  ,
  mis
  on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (34) artiklis 4 sätestatud jäätmehierarhias esimene jäätmetekke vältimise viis.
  Sellised lähenemisviisid on kooskõlas ka
  ÜRO kestliku arengu 12.
  eesmärgiga

   (35) tagada kestlik tarbimine ja tootmine.

| (2) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed peaksid olema täielikult suunatud ringmajanduse lähenemisviisidele
  , mille prioriteet on
  ohutud, mürgivabad ja ohtlike aineteta
  korduskasutatavad tooted
  ning ühekordselt kasutatavate toodete asemel
  korduskasutamise süsteemid
  . Kõik meetmed peaksid eeskätt olema suunatud jäätmetekke vähendamisele ja edendama jäätmetekke vältimist
  ,
  kuna see
  on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (34) artiklis 4 sätestatud jäätmehierarhias esimene jäätmetekke vältimise viis.
  Kuna ühekordselt kasutatavad tooted võivad oma lühikese olelusringi tõttu avaldada kahjulikku mõju kliimale või keskkonnale, tuleb esmatähtsaks pidada jäätmetekke vältimist ja selliste toodete korduskasutamist, mis võimaldavad vähendada suurel hulgal CO2 heidet ning hoida kokku väärtuslikke tooraineid. Käesolev direktiiv aitab saavutada
  ÜRO kestliku arengu 12.
  eesmärki

   (35) tagada kestlik tarbimine ja tootmine. |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed peaksid olema täielikult suunatud ringmajanduse lähenemisviisidele
  , mille prioriteet on
  ohutud, mürgivabad ja ohtlike aineteta
  korduskasutatavad tooted
  ning ühekordselt kasutatavate toodete asemel
  korduskasutamise süsteemid
  . Kõik meetmed peaksid eeskätt olema suunatud jäätmetekke vähendamisele ja edendama jäätmetekke vältimist
  ,
  kuna see
  on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (34) artiklis 4 sätestatud jäätmehierarhias esimene jäätmetekke vältimise viis.
  Kuna ühekordselt kasutatavad tooted võivad oma lühikese olelusringi tõttu avaldada kahjulikku mõju kliimale või keskkonnale, tuleb esmatähtsaks pidada jäätmetekke vältimist ja selliste toodete korduskasutamist, mis võimaldavad vähendada suurel hulgal CO2 heidet ning hoida kokku väärtuslikke tooraineid. Käesolev direktiiv aitab saavutada
  ÜRO kestliku arengu 12.
  eesmärki

   (35) tagada kestlik tarbimine ja tootmine.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Mereprügi on piiriülene ja üleilmne probleem. Mereprügi vähendamine on peamine meede ÜRO kestliku arengu 14. eesmärgi saavutamiseks, mille kohaselt tuleb kestliku arengu tagamiseks kaitsta ookeane, meresid ja mereressursse ja neid säästvalt kasutada (36). EL peab täitma oma osa mereprügiga võitlemisel ning püüdma olla maailmas standardite kehtestaja. Seoses sellega teeb liit kooskõlastatud meetmete edendamiseks partneritega koostööd paljudes rahvusvahelistes foorumites nagu G20, G7 ja ÜRO. Käesolev algatus on osa liidu jõupingutustest selles valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Mereprügi on piiriülene ja üleilmne probleem. Mereprügi vähendamine on peamine meede ÜRO kestliku arengu 14. eesmärgi saavutamiseks, mille kohaselt tuleb kestliku arengu tagamiseks kaitsta ookeane, meresid ja mereressursse ja neid säästvalt kasutada (36). EL peab täitma oma osa mereprügiga võitlemisel ning püüdma olla maailmas standardite kehtestaja. Seoses sellega teeb liit kooskõlastatud meetmete edendamiseks partneritega koostööd paljudes rahvusvahelistes foorumites nagu G20, G7 ja ÜRO. Käesolev algatus on osa liidu jõupingutustest selles valdkonnas.

| (3) | Mereprügi on piiriülene ja üleilmne probleem.
  Kõikjal maailmas satub ookeanidesse aina suuremas koguses jäätmeid, mis mõjutavad ökosüsteemide seisundit ja põhjustavad loomade hukkumist.
  Mereprügi vähendamine on peamine meede ÜRO kestliku arengu 14. eesmärgi saavutamiseks, mille kohaselt tuleb kestliku arengu tagamiseks kaitsta ookeane, meresid ja mereressursse ja neid säästvalt kasutada (36). EL peab täitma oma osa mereprügiga võitlemisel
  , selle tekke vältimisel ja paremal haldamisel
  ning püüdma olla maailmas standardite kehtestaja. Seoses sellega teeb liit kooskõlastatud meetmete edendamiseks partneritega koostööd paljudes rahvusvahelistes foorumites nagu G20, G7 ja ÜRO. Käesolev algatus on osa liidu jõupingutustest selles valdkonnas. |
| --- | --- |

(3)

Mereprügi on piiriülene ja üleilmne probleem.
  Kõikjal maailmas satub ookeanidesse aina suuremas koguses jäätmeid, mis mõjutavad ökosüsteemide seisundit ja põhjustavad loomade hukkumist.
  Mereprügi vähendamine on peamine meede ÜRO kestliku arengu 14. eesmärgi saavutamiseks, mille kohaselt tuleb kestliku arengu tagamiseks kaitsta ookeane, meresid ja mereressursse ja neid säästvalt kasutada (36). EL peab täitma oma osa mereprügiga võitlemisel
  , selle tekke vältimisel ja paremal haldamisel
  ning püüdma olla maailmas standardite kehtestaja. Seoses sellega teeb liit kooskõlastatud meetmete edendamiseks partneritega koostööd paljudes rahvusvahelistes foorumites nagu G20, G7 ja ÜRO. Käesolev algatus on osa liidu jõupingutustest selles valdkonnas.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | 80–85 % mereprügist, mida mõõdetakse rannast leitud prügiesemete arvuna, moodustab liidus plast, millest 50 % on ühekordselt kasutatavad plastesemed ja 27 % kalandusega seotud esemed. Ühekordselt kasutatavad plasttooted hõlmavad mitmesuguseid kiire käibega tarbekaupu, mis visatakse pärast ühekordset kasutamist ära, mida võetakse harva ringlusse ja mis tekitavad palju prügi. Märkimisväärset osa turulelastud
  kalapüügivahenditest
  ei koguta pärast kasutamist nende edasiseks käitlemiseks kokku. Seetõttu on ühekordselt kasutatavad plasttooted ja plasti sisaldavad
  kalapüügivahendid
  väga suur probleem, sest need tekitavad mereprügi ning kujutavad endast tõsist ohtu mereökosüsteemidele, bioloogilisele mitmekesisusele
  ja võimalik, et ka inimeste
  tervisele, ning kahjustavad turismi, kalandust ja laevandust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

80–85 % mereprügist, mida mõõdetakse rannast leitud prügiesemete arvuna, moodustab liidus plast, millest 50 % on ühekordselt kasutatavad plastesemed ja 27 % kalandusega seotud esemed. Ühekordselt kasutatavad plasttooted hõlmavad mitmesuguseid kiire käibega tarbekaupu, mis visatakse pärast ühekordset kasutamist ära, mida võetakse harva ringlusse ja mis tekitavad palju prügi. Märkimisväärset osa turulelastud
  kalapüügivahenditest
  ei koguta pärast kasutamist nende edasiseks käitlemiseks kokku. Seetõttu on ühekordselt kasutatavad plasttooted ja plasti sisaldavad
  kalapüügivahendid
  väga suur probleem, sest need tekitavad mereprügi ning kujutavad endast tõsist ohtu mereökosüsteemidele, bioloogilisele mitmekesisusele
  ja võimalik, et ka inimeste
  tervisele, ning kahjustavad turismi, kalandust ja laevandust.

| (5) | 80–85 % mereprügist, mida mõõdetakse rannast leitud prügiesemete arvuna, moodustab liidus plast, millest 50 % on ühekordselt kasutatavad plastesemed ja 27 % kalandusega seotud esemed. Ühekordselt kasutatavad plasttooted hõlmavad mitmesuguseid kiire käibega tarbekaupu, mis visatakse pärast ühekordset kasutamist ära, mida võetakse harva ringlusse ja mis tekitavad palju prügi. Märkimisväärset osa turulelastud
  kala- ja vesiviljeluse püügivahenditest
  ei koguta pärast kasutamist nende edasiseks käitlemiseks kokku. Seetõttu on ühekordselt kasutatavad plasttooted ja plasti sisaldavad
  kala- ja vesiviljeluse püügivahendid, nagu lõkspüünised, püünised, ujukid ja poid, võrgud, köied, trossid, nöörid ja jadad,
  väga suur probleem, sest need tekitavad mereprügi ning kujutavad endast tõsist ohtu mereökosüsteemidele, bioloogilisele mitmekesisusele
  ning ka inimeste ja loomade
  tervisele, ning kahjustavad turismi, kalandust ja laevandust. |
| --- | --- |

(5)

80–85 % mereprügist, mida mõõdetakse rannast leitud prügiesemete arvuna, moodustab liidus plast, millest 50 % on ühekordselt kasutatavad plastesemed ja 27 % kalandusega seotud esemed. Ühekordselt kasutatavad plasttooted hõlmavad mitmesuguseid kiire käibega tarbekaupu, mis visatakse pärast ühekordset kasutamist ära, mida võetakse harva ringlusse ja mis tekitavad palju prügi. Märkimisväärset osa turulelastud
  kala- ja vesiviljeluse püügivahenditest
  ei koguta pärast kasutamist nende edasiseks käitlemiseks kokku. Seetõttu on ühekordselt kasutatavad plasttooted ja plasti sisaldavad
  kala- ja vesiviljeluse püügivahendid, nagu lõkspüünised, püünised, ujukid ja poid, võrgud, köied, trossid, nöörid ja jadad,
  väga suur probleem, sest need tekitavad mereprügi ning kujutavad endast tõsist ohtu mereökosüsteemidele, bioloogilisele mitmekesisusele
  ning ka inimeste ja loomade
  tervisele, ning kahjustavad turismi, kalandust ja laevandust.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Nõukogu võttis oma 25. juuni 2018. aasta kohtumisel vastu järeldused ELi ringmajanduse tegevuskava elluviimise kohta, toetades selgelt meetmeid, mis on võetud Euroopa ja maailma tasandil, et piirata tahtlikult toodetele lisatud mikroplasti kasutamist ning samuti hapniku toimel laguneva plasti kasutamist liidus, ja plastistrateegias ette nähtud meetmeid seoses tekstiilidest, autorehvidest ja tootmiseelsete graanulite lekkimisest tuleneva mikroplastiga. Liit võtab juba meetmeid ja REACHi alusel on käimas protsess, mille raames komisjon palus Euroopa Kemikaaliametil töötada välja XV lisa piirangute seadmise ettepaneku, mis käsitleb tarbija- või professionaalseks kasutamiseks mõeldud igat liiki toodetele mikroplasti osakeste lisamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Nõukogu võttis oma 25. juuni 2018. aasta kohtumisel vastu järeldused ELi ringmajanduse tegevuskava elluviimise kohta, toetades selgelt meetmeid, mis on võetud Euroopa ja maailma tasandil, et piirata tahtlikult toodetele lisatud mikroplasti kasutamist ning samuti hapniku toimel laguneva plasti kasutamist liidus, ja plastistrateegias ette nähtud meetmeid seoses tekstiilidest, autorehvidest ja tootmiseelsete graanulite lekkimisest tuleneva mikroplastiga. Liit võtab juba meetmeid ja REACHi alusel on käimas protsess, mille raames komisjon palus Euroopa Kemikaaliametil töötada välja XV lisa piirangute seadmise ettepaneku, mis käsitleb tarbija- või professionaalseks kasutamiseks mõeldud igat liiki toodetele mikroplasti osakeste lisamist.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5b) | Liit peaks võtma vastu tervikliku lähenemisviisi mikroplasti probleemile ja ergutama kõiki tootjaid piirama rangelt mikroplasti kasutust oma toodete koostises, pöörates erilist tähelepanu tekstiili- ja rehvitootjatele, sest sünteetiline riietus ja rehvid moodustavad 63 % mikroplastist, mille ringlus lõpeb otseselt veekeskkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5b)

Liit peaks võtma vastu tervikliku lähenemisviisi mikroplasti probleemile ja ergutama kõiki tootjaid piirama rangelt mikroplasti kasutust oma toodete koostises, pöörates erilist tähelepanu tekstiili- ja rehvitootjatele, sest sünteetiline riietus ja rehvid moodustavad 63 % mikroplastist, mille ringlus lõpeb otseselt veekeskkonnas.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Olemasolevate liidu õigusaktide (40) ja poliitikavahenditega on ette nähtud teatavad reguleerivad meetmed mereprügi vähendamiseks. Näiteks plastijäätmete suhtes kohaldatakse selliseid liidu üldisi jäätmekäitlusmeetmeid ja -eesmärke nagu plastpakendijäätmete ringlussevõtu eesmärk (41) ning hiljuti vastu võetud plastistrateegia (42) eesmärk, millega püütakse tagada, et aastaks 2030 on kõik plastpakendid ringlussevõetavad. Kuid kõnealuste õigusaktide mõju mereprügi vähendamisel ei ole piisav ning eri riikides mereprügi vältimiseks ja vähendamiseks võetavate meetmete ulatus ja rangusaste on erinevad. Lisaks võivad mõned neist meetmetest, eelkõige ühekordselt kasutatavate plasttoodete turustamise piirangud, tekitada kaubandustõkkeid ja moonutada konkurentsi liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Olemasolevate liidu õigusaktide (40) ja poliitikavahenditega on ette nähtud teatavad reguleerivad meetmed mereprügi vähendamiseks. Näiteks plastijäätmete suhtes kohaldatakse selliseid liidu üldisi jäätmekäitlusmeetmeid ja -eesmärke nagu plastpakendijäätmete ringlussevõtu eesmärk (41) ning hiljuti vastu võetud plastistrateegia (42) eesmärk, millega püütakse tagada, et aastaks 2030 on kõik plastpakendid ringlussevõetavad. Kuid kõnealuste õigusaktide mõju mereprügi vähendamisel ei ole piisav ning eri riikides mereprügi vältimiseks ja vähendamiseks võetavate meetmete ulatus ja rangusaste on erinevad. Lisaks võivad mõned neist meetmetest, eelkõige ühekordselt kasutatavate plasttoodete turustamise piirangud, tekitada kaubandustõkkeid ja moonutada konkurentsi liidus.

| (6) | Nõuetekohane jäätmekäitlus on (mere)prügi tekke vältimiseks jätkuvalt hädavajalik.
  Olemasolevate liidu õigusaktide (40) ja poliitikavahenditega on ette nähtud teatavad reguleerivad meetmed mereprügi vähendamiseks. Näiteks plastijäätmete suhtes kohaldatakse selliseid liidu üldisi jäätmekäitlusmeetmeid ja -eesmärke nagu plastpakendijäätmete ringlussevõtu eesmärk (41) ning hiljuti vastu võetud plastistrateegia (42) eesmärk, millega püütakse tagada, et aastaks 2030 on kõik plastpakendid ringlussevõetavad. Kuid kõnealuste õigusaktide mõju mereprügi vähendamisel ei ole piisav ning eri riikides mereprügi vältimiseks ja vähendamiseks võetavate meetmete ulatus ja rangusaste on erinevad. Lisaks võivad mõned neist meetmetest, eelkõige ühekordselt kasutatavate plasttoodete turustamise piirangud, tekitada kaubandustõkkeid ja moonutada konkurentsi liidus. |
| --- | --- |

(6)

Nõuetekohane jäätmekäitlus on (mere)prügi tekke vältimiseks jätkuvalt hädavajalik.
  Olemasolevate liidu õigusaktide (40) ja poliitikavahenditega on ette nähtud teatavad reguleerivad meetmed mereprügi vähendamiseks. Näiteks plastijäätmete suhtes kohaldatakse selliseid liidu üldisi jäätmekäitlusmeetmeid ja -eesmärke nagu plastpakendijäätmete ringlussevõtu eesmärk (41) ning hiljuti vastu võetud plastistrateegia (42) eesmärk, millega püütakse tagada, et aastaks 2030 on kõik plastpakendid ringlussevõetavad. Kuid kõnealuste õigusaktide mõju mereprügi vähendamisel ei ole piisav ning eri riikides mereprügi vältimiseks ja vähendamiseks võetavate meetmete ulatus ja rangusaste on erinevad. Lisaks võivad mõned neist meetmetest, eelkõige ühekordselt kasutatavate plasttoodete turustamise piirangud, tekitada kaubandustõkkeid ja moonutada konkurentsi liidus.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Teadusuuringute ja innovatsiooni edendamine pakendite valdkonnas on võtmetegur jätkusuutlikuma väärtusahela saavutamiseks. Selle eesmärgi saavutamiseks on vaja tugevdada Euroopa teadus- ja arendustegevuse programmitöö vahendite raames asjaomaseid rahastamismehhanisme, näiteks ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramme (nt programm „Horisont 2020“), pidades silmas plasti käsitlevat tulevast strateegilist teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskava. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Teadusuuringute ja innovatsiooni edendamine pakendite valdkonnas on võtmetegur jätkusuutlikuma väärtusahela saavutamiseks. Selle eesmärgi saavutamiseks on vaja tugevdada Euroopa teadus- ja arendustegevuse programmitöö vahendite raames asjaomaseid rahastamismehhanisme, näiteks ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramme (nt programm „Horisont 2020“), pidades silmas plasti käsitlevat tulevast strateegilist teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskava.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Et suunata jõupingutused valdkondadesse, kus neid kõige rohkem vajatakse, peaks käesolev direktiiv hõlmama üksnes
  selliseid
  ühekordselt kasutatavaid plasttooteid
  , mida on kõige rohkem randadest leitud ning mis
  moodustavad hinnanguliselt umbes 86 % liidu randadest leitud ühekordselt kasutatavatest plasttoodetest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Et suunata jõupingutused valdkondadesse, kus neid kõige rohkem vajatakse, peaks käesolev direktiiv hõlmama üksnes
  selliseid
  ühekordselt kasutatavaid plasttooteid
  , mida on kõige rohkem randadest leitud ning mis
  moodustavad hinnanguliselt umbes 86 % liidu randadest leitud ühekordselt kasutatavatest plasttoodetest.

| (7) | Et suunata jõupingutused valdkondadesse, kus neid kõige rohkem vajatakse, peaks käesolev direktiiv hõlmama üksnes ühekordselt kasutatavaid plasttooteid
  ja kalapüügivahendeid. Käesoleva direktiivi kohaste meetmetega hõlmatud ühekordselt kasutatavad plasttooted
  moodustavad hinnanguliselt umbes 86 % liidu randadest leitud ühekordselt kasutatavatest plasttoodetest. |
| --- | --- |

(7)

Et suunata jõupingutused valdkondadesse, kus neid kõige rohkem vajatakse, peaks käesolev direktiiv hõlmama üksnes ühekordselt kasutatavaid plasttooteid
  ja kalapüügivahendeid. Käesoleva direktiivi kohaste meetmetega hõlmatud ühekordselt kasutatavad plasttooted
  moodustavad hinnanguliselt umbes 86 % liidu randadest leitud ühekordselt kasutatavatest plasttoodetest.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Käesolev direktiiv ei piira direktiivi 94/62/EÜ sätete kohaldamist selliste ühekordselt kasutatavate plasttoodete suhtes, mis kuuluvad direktiivi 94/62/EÜ artikli 3 lõike 1 määratluse kohaselt pakendite hulka. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Käesolev direktiiv ei piira direktiivi 94/62/EÜ sätete kohaldamist selliste ühekordselt kasutatavate plasttoodete suhtes, mis kuuluvad direktiivi 94/62/EÜ artikli 3 lõike 1 määratluse kohaselt pakendite hulka.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7b) | Komisjoni läbivaatamisaruandes tuleks täpsustada, kas kohaldamisala saab laiendada kõigile ühekordselt kasutatavatele toodetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7b)

Komisjoni läbivaatamisaruandes tuleks täpsustada, kas kohaldamisala saab laiendada kõigile ühekordselt kasutatavatele toodetele.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7c) | Maismaareostus ja pinnase saastumine, mida põhjustavad suured plastist esemed ja nende hilisem purunemine kildudeks või mikroplast, võib olla kohalikul ja piirkondlikul tasandil ulatuslik. Kohalikul tasandil võib see olla seotud plasti laialdase kasutamisega põllumajanduses. Et vähendada plastijäätmete mõju keskkonnale ning inimeste ja loomade tervisele, tuleks põhjalikult uurida ka põllumajandusmaalt pärinevat plastireostust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7c)

Maismaareostus ja pinnase saastumine, mida põhjustavad suured plastist esemed ja nende hilisem purunemine kildudeks või mikroplast, võib olla kohalikul ja piirkondlikul tasandil ulatuslik. Kohalikul tasandil võib see olla seotud plasti laialdase kasutamisega põllumajanduses. Et vähendada plastijäätmete mõju keskkonnale ning inimeste ja loomade tervisele, tuleks põhjalikult uurida ka põllumajandusmaalt pärinevat plastireostust.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Plasttooteid tuleks valmistada kogu nende olelusringi silmas pidades. Plasttoodete ökodisainis tuleks alati arvesse võtta toote tootmisetappi, ringlussevõetavust ning võimaluse korral ka korduskasutatavust. Tootjaid tuleks võimaluse korral ergutada kasutama oma toodete valmistamiseks ühte või mitut sobilikku polümeeri, et hõlbustada sorteerimist ja edendada ringlussevõetavust, eriti plastpakendite puhul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Plasttooteid tuleks valmistada kogu nende olelusringi silmas pidades. Plasttoodete ökodisainis tuleks alati arvesse võtta toote tootmisetappi, ringlussevõetavust ning võimaluse korral ka korduskasutatavust. Tootjaid tuleks võimaluse korral ergutada kasutama oma toodete valmistamiseks ühte või mitut sobilikku polümeeri, et hõlbustada sorteerimist ja edendada ringlussevõetavust, eriti plastpakendite puhul.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Toodete ja materjalide väärtuse võimalikult pikaaegne säilitamine ja jäätmetekke vähendamine võib muuta liidu majanduse konkurentsivõimelisemaks ja vastupidavamaks ning vähendada samal ajal väärtuslikele ressurssidele ja keskkonnale avaldatavat survet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Toodete ja materjalide väärtuse võimalikult pikaaegne säilitamine ja jäätmetekke vähendamine võib muuta liidu majanduse konkurentsivõimelisemaks ja vastupidavamaks ning vähendada samal ajal väärtuslikele ressurssidele ja keskkonnale avaldatavat survet.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Ühekordselt kasutatavate plasttoodete suhtes tuleks kohaldada üht või mitut meedet, sõltuvalt mitmesugustest teguritest, nagu sobivate ja kestlikumate alternatiivide kättesaadavus, tarbimisharjumuste muutmise võimalikkus ning see, millises ulatuses need tooted on kehtivate liidu õigusaktidega juba hõlmatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Ühekordselt kasutatavate plasttoodete suhtes tuleks kohaldada üht või mitut meedet, sõltuvalt mitmesugustest teguritest, nagu sobivate ja kestlikumate alternatiivide kättesaadavus, tarbimisharjumuste muutmise võimalikkus ning see, millises ulatuses need tooted on kehtivate liidu õigusaktidega juba hõlmatud.

| (10) | Ühekordselt kasutatavate plasttoodete suhtes tuleks kohaldada üht või mitut meedet, sõltuvalt mitmesugustest teguritest, nagu sobivate ja kestlikumate alternatiivide kättesaadavus,
  võttes arvesse olelusringi põhimõtteid,
  tarbimisharjumuste muutmise võimalikkus ning see, millises ulatuses need tooted on kehtivate liidu õigusaktidega juba hõlmatud. |
| --- | --- |

(10)

Ühekordselt kasutatavate plasttoodete suhtes tuleks kohaldada üht või mitut meedet, sõltuvalt mitmesugustest teguritest, nagu sobivate ja kestlikumate alternatiivide kättesaadavus,
  võttes arvesse olelusringi põhimõtteid,
  tarbimisharjumuste muutmise võimalikkus ning see, millises ulatuses need tooted on kehtivate liidu õigusaktidega juba hõlmatud.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Teatavate ühekordselt kasutatavate plasttoodete puhul ei ole sobivad ja kestlikumad alternatiivid veel kättesaadavad ning eeldatakse, et enamike selliste ühekordselt kasutatavate plasttoodete tarbimine suureneb. Selle suundumuse muutmiseks ja kestlikumate lahenduste edendamiseks peaksid liikmesriigid võtma vajalikud meetmed nende toodete tarbimise
  märkimisväärseks
  vähendamiseks, kahjustamata samas toiduhügieeni ja -ohutust, head hügieenitava, head tootmistava, tarbijate teavitamist või liidu toidualastes õigusaktides (44) sätestatud jälgitavusnõudeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Teatavate ühekordselt kasutatavate plasttoodete puhul ei ole sobivad ja kestlikumad alternatiivid veel kättesaadavad ning eeldatakse, et enamike selliste ühekordselt kasutatavate plasttoodete tarbimine suureneb. Selle suundumuse muutmiseks ja kestlikumate lahenduste edendamiseks peaksid liikmesriigid võtma vajalikud meetmed nende toodete tarbimise
  märkimisväärseks
  vähendamiseks, kahjustamata samas toiduhügieeni ja -ohutust, head hügieenitava, head tootmistava, tarbijate teavitamist või liidu toidualastes õigusaktides (44) sätestatud jälgitavusnõudeid.

| (11) | Teatavate ühekordselt kasutatavate plasttoodete puhul ei ole sobivad ja kestlikumad alternatiivid veel kättesaadavad ning eeldatakse, et enamike selliste ühekordselt kasutatavate plasttoodete tarbimine suureneb. Selle suundumuse muutmiseks
  ning ohutute
  ja kestlikumate lahenduste edendamiseks peaksid liikmesriigid võtma vajalikud meetmed nende toodete tarbimise
  järsuks ja püsivaks
  vähendamiseks,
  nagu tehakse plastkandekottide puhul vastavalt Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiivile 94/62/EÜ, mida on muudetud direktiiviga (EL) 2015/720

   (43a)

  ,
  kahjustamata samas toiduhügieeni ja -ohutust, head hügieenitava, head tootmistava, tarbijate teavitamist või liidu toidualastes õigusaktides sätestatud jälgitavusnõudeid (44).
  Kõnealuseid meetmeid tuleks kohaldada toidupakendite suhtes, mis vastavad kõikidele järgmistele kriteeriumidele: kõnealune toit on ette nähtud koheseks tarbimiseks, see on ette nähtud tarbimiseks ilma edasise valmistamiseta ja see on ette nähtud tarbimiseks otse pakendist. Liikmesriigid peaksid seadma nende meetmete puhul võimalikult kõrge sihi, mis peaks olema vastavuses eri toodete ja kasutusviiside kaudu prügistamise ohu tõsidusega. Liikmesriigid peaksid vastu võtma riiklikud eesmärgid, et määrata kindlaks, milline on järsule ja püsivale vähendamisele suunatud meetmete mõju. Liikmesriigid peaksid ergutama selliste toodete kasutamist, mis sobivad mitmekordseks kasutamiseks ning mida saab pärast jäätmeteks muutumist korduskasutamiseks ette valmistada ja ringlusse võtta, kahjustamata kaupade vaba liikumist siseturul. Kõnealustes meetmetes tuleks arvestada toodete mõju kogu nende olelusringi jooksul, ka siis, kui need leitakse merekeskkonnast, ja jäätmehierarhiat. |
| --- | --- |

(11)

Teatavate ühekordselt kasutatavate plasttoodete puhul ei ole sobivad ja kestlikumad alternatiivid veel kättesaadavad ning eeldatakse, et enamike selliste ühekordselt kasutatavate plasttoodete tarbimine suureneb. Selle suundumuse muutmiseks
  ning ohutute
  ja kestlikumate lahenduste edendamiseks peaksid liikmesriigid võtma vajalikud meetmed nende toodete tarbimise
  järsuks ja püsivaks
  vähendamiseks,
  nagu tehakse plastkandekottide puhul vastavalt Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiivile 94/62/EÜ, mida on muudetud direktiiviga (EL) 2015/720

   (43a)

  ,
  kahjustamata samas toiduhügieeni ja -ohutust, head hügieenitava, head tootmistava, tarbijate teavitamist või liidu toidualastes õigusaktides sätestatud jälgitavusnõudeid (44).
  Kõnealuseid meetmeid tuleks kohaldada toidupakendite suhtes, mis vastavad kõikidele järgmistele kriteeriumidele: kõnealune toit on ette nähtud koheseks tarbimiseks, see on ette nähtud tarbimiseks ilma edasise valmistamiseta ja see on ette nähtud tarbimiseks otse pakendist. Liikmesriigid peaksid seadma nende meetmete puhul võimalikult kõrge sihi, mis peaks olema vastavuses eri toodete ja kasutusviiside kaudu prügistamise ohu tõsidusega. Liikmesriigid peaksid vastu võtma riiklikud eesmärgid, et määrata kindlaks, milline on järsule ja püsivale vähendamisele suunatud meetmete mõju. Liikmesriigid peaksid ergutama selliste toodete kasutamist, mis sobivad mitmekordseks kasutamiseks ning mida saab pärast jäätmeteks muutumist korduskasutamiseks ette valmistada ja ringlusse võtta, kahjustamata kaupade vaba liikumist siseturul. Kõnealustes meetmetes tuleks arvestada toodete mõju kogu nende olelusringi jooksul, ka siis, kui need leitakse merekeskkonnast, ja jäätmehierarhiat.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11a) | Tubakatoodete filtrid on koguse poolest teised kõige reostavamad plastesemed. Kuigi taimedest toodetud tubakatoodete jaoks ette nähtud tselluloosifiltrite turuosakaal näib suurenevat, on olemasolevate alternatiivide vastuvõetavus ebaselge. Lisaks sellele ei saa ignoreerida filtritega tubakatoodete tohutut mõju keskkonnale, sest need filtrid võivad laguneda väiksemateks plastosadeks. Kasutatud tubakafiltrid sisaldavad ka arvukalt kemikaale, mis on keskkonnale kahjulikud ja millest vähemalt 50 on tuntud inimestele mõjuvate kantserogeenidena, mis võivad filtrist leostuda ja kahjustada ümbritsevat maa-, õhu- ja merekeskkonda. Kasutamisest tulenevate jäätmete keskkonnamõju vähendamiseks on filtriga tubakatoodete jaoks vaja mitmeid eri meetmeid alates ühekordselt kasutatavate, kõrvaldatavate ja plasti sisaldavate filtrite vähendamisest laiendatud tootjavastutuseni, et tagada vastutustundlik jäätmekõrvaldamine ja katta prügikoristusega seotud kulud. Et vähendada maksumaksjate poolt praegu kantavaid märkimisväärseid kogumise ja sortimisega seotud kulusid, peaksid laiendatud tootjavastutuse süsteemid katma nii prügikoristusega seotud kulud kui ka asjakohaste jäätmekogumistaristustega seotud kulud. Kõnealuste meetmete raames võiksid liikmesriigid luua ka stiimuleid sigaretikonide taaskasutamisahela loomiseks, et puhastada need tselluloosatsetaadist (plastmaterjal, mis moodustab 60 % sigaretifiltrite koostisest) ja töödelda need seejärel ümber uuteks plastesemeteks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11a)

Tubakatoodete filtrid on koguse poolest teised kõige reostavamad plastesemed. Kuigi taimedest toodetud tubakatoodete jaoks ette nähtud tselluloosifiltrite turuosakaal näib suurenevat, on olemasolevate alternatiivide vastuvõetavus ebaselge. Lisaks sellele ei saa ignoreerida filtritega tubakatoodete tohutut mõju keskkonnale, sest need filtrid võivad laguneda väiksemateks plastosadeks. Kasutatud tubakafiltrid sisaldavad ka arvukalt kemikaale, mis on keskkonnale kahjulikud ja millest vähemalt 50 on tuntud inimestele mõjuvate kantserogeenidena, mis võivad filtrist leostuda ja kahjustada ümbritsevat maa-, õhu- ja merekeskkonda. Kasutamisest tulenevate jäätmete keskkonnamõju vähendamiseks on filtriga tubakatoodete jaoks vaja mitmeid eri meetmeid alates ühekordselt kasutatavate, kõrvaldatavate ja plasti sisaldavate filtrite vähendamisest laiendatud tootjavastutuseni, et tagada vastutustundlik jäätmekõrvaldamine ja katta prügikoristusega seotud kulud. Et vähendada maksumaksjate poolt praegu kantavaid märkimisväärseid kogumise ja sortimisega seotud kulusid, peaksid laiendatud tootjavastutuse süsteemid katma nii prügikoristusega seotud kulud kui ka asjakohaste jäätmekogumistaristustega seotud kulud. Kõnealuste meetmete raames võiksid liikmesriigid luua ka stiimuleid sigaretikonide taaskasutamisahela loomiseks, et puhastada need tselluloosatsetaadist (plastmaterjal, mis moodustab 60 % sigaretifiltrite koostisest) ja töödelda need seejärel ümber uuteks plastesemeteks.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Samas on aga muude ühekordselt kasutatavate plasttoodete puhul kergesti kättesaadavad sobivad ja kestlikumad alternatiivid, mis on ühtlasi taskukohase hinnaga. Et piirata selliste toodete negatiivset mõju keskkonnale, peaksid liikmesriigid olema kohustatud keelama nende toodete laskmise liidu turule. Sellega edendataks olemasolevate ja kestlikumate alternatiivide kasutamist ning innovaatilisi lahendusi säästvamate ärimudelite kasutuselevõtuks, alternatiivsete materjalide korduskasutamiseks ja materjalide asendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Samas on aga muude ühekordselt kasutatavate plasttoodete puhul kergesti kättesaadavad sobivad ja kestlikumad alternatiivid, mis on ühtlasi taskukohase hinnaga. Et piirata selliste toodete negatiivset mõju keskkonnale, peaksid liikmesriigid olema kohustatud keelama nende toodete laskmise liidu turule. Sellega edendataks olemasolevate ja kestlikumate alternatiivide kasutamist ning innovaatilisi lahendusi säästvamate ärimudelite kasutuselevõtuks, alternatiivsete materjalide korduskasutamiseks ja materjalide asendamiseks.

| (12) | Samas on aga muude ühekordselt kasutatavate plasttoodete puhul kergesti kättesaadavad sobivad ja kestlikumad alternatiivid, mis on ühtlasi taskukohase hinnaga. Et piirata selliste toodete negatiivset mõju keskkonnale, peaksid liikmesriigid olema kohustatud keelama nende toodete laskmise liidu turule. Sellega edendataks olemasolevate ja kestlikumate alternatiivide kasutamist
  , mis vastavad kehtivatele standarditele ja liidu õigusele,
  ning innovaatilisi lahendusi säästvamate ärimudelite kasutuselevõtuks, alternatiivsete materjalide korduskasutamiseks ja materjalide asendamiseks
  kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 4 sätestatud jäätmehierarhiaga
  .
  Käesolevas direktiivis kehtestatud turustuspiirangud peaksid hõlmama ka hapniku toimel lagunevast plastist tooteid, kuna see plastiliik ei biolagune nõuetekohaselt, ei ole kompostitav, kahjustab tavaplasti ringlussevõttu ega too tõendatud keskkonnakasu. Arvestades polüstüreenprügi suurt esinemist merekeskkonnas ning alternatiivide olemasolu, tuleks piirata ka vahtpolüstüreenist valmistatud ühekordsete toidu- ja joogipakendite kasutamist. |
| --- | --- |

(12)

Samas on aga muude ühekordselt kasutatavate plasttoodete puhul kergesti kättesaadavad sobivad ja kestlikumad alternatiivid, mis on ühtlasi taskukohase hinnaga. Et piirata selliste toodete negatiivset mõju keskkonnale, peaksid liikmesriigid olema kohustatud keelama nende toodete laskmise liidu turule. Sellega edendataks olemasolevate ja kestlikumate alternatiivide kasutamist
  , mis vastavad kehtivatele standarditele ja liidu õigusele,
  ning innovaatilisi lahendusi säästvamate ärimudelite kasutuselevõtuks, alternatiivsete materjalide korduskasutamiseks ja materjalide asendamiseks
  kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 4 sätestatud jäätmehierarhiaga
  .
  Käesolevas direktiivis kehtestatud turustuspiirangud peaksid hõlmama ka hapniku toimel lagunevast plastist tooteid, kuna see plastiliik ei biolagune nõuetekohaselt, ei ole kompostitav, kahjustab tavaplasti ringlussevõttu ega too tõendatud keskkonnakasu. Arvestades polüstüreenprügi suurt esinemist merekeskkonnas ning alternatiivide olemasolu, tuleks piirata ka vahtpolüstüreenist valmistatud ühekordsete toidu- ja joogipakendite kasutamist.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12a) | On asjakohane lükata mõnevõrra edasi plasttaldrikute ja -söögiriistade liidu turule laskmise keelu rakendamist, isegi kui sobivad ja kestlikumad alternatiivid on juba kergesti kättesaadavad, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud, et vältida teatavate sotsiaalteenuste, näiteks haridusasutuste toitlustamise ja tervishoiuteenuste osutamise järjepidevusega seotud riske. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)

On asjakohane lükata mõnevõrra edasi plasttaldrikute ja -söögiriistade liidu turule laskmise keelu rakendamist, isegi kui sobivad ja kestlikumad alternatiivid on juba kergesti kättesaadavad, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud, et vältida teatavate sotsiaalteenuste, näiteks haridusasutuste toitlustamise ja tervishoiuteenuste osutamise järjepidevusega seotud riske.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12c) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed, millega edendatakse muust kui plastmaterjalist alternatiivide kasutamist, ei tohiks mingil juhul põhjustada kahjuliku mõju suurenemist keskkonnale ja kliimale, näiteks täiendavaid CO2 heitkoguseid või väärtuslike ressursside kasutamist. Kuigi paljud muust kui plastmaterjalist alternatiivid on valmistatud loodusvaradest ning eeldatavasti on need pärit biomajandusest, on eriti oluline tagada nende materjalide kestlikkus. Jäätmehierarhia osas tuleks käesolevas direktiivis sätestatud meetmete ja nende rakendamisega seada prioriteediks pigem jäätmetekke vältimine või korduskasutatavatele toodetele üleminek kui muude ühekordsete alternatiivide kasutamine, isegi kui need on valmistatud muust kui plastmaterjalidest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12c)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed, millega edendatakse muust kui plastmaterjalist alternatiivide kasutamist, ei tohiks mingil juhul põhjustada kahjuliku mõju suurenemist keskkonnale ja kliimale, näiteks täiendavaid CO2 heitkoguseid või väärtuslike ressursside kasutamist. Kuigi paljud muust kui plastmaterjalist alternatiivid on valmistatud loodusvaradest ning eeldatavasti on need pärit biomajandusest, on eriti oluline tagada nende materjalide kestlikkus. Jäätmehierarhia osas tuleks käesolevas direktiivis sätestatud meetmete ja nende rakendamisega seada prioriteediks pigem jäätmetekke vältimine või korduskasutatavatele toodetele üleminek kui muude ühekordsete alternatiivide kasutamine, isegi kui need on valmistatud muust kui plastmaterjalidest.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Ühed kõige enam liidu randadelt leitud ühekordselt kasutatavad plastesemed on joogipakendite korgid ja kaaned,
  mille märkimisväärne osa
  on valmistatud plastist. Seetõttu tuleks joogipakendeid, mis on ühekordselt kasutatavad plasttooted ja pakendid, lubada turule lasta ainult siis, kui need vastavad konkreetsetele tootedisaini nõuetele, millega vähendatakse oluliselt joogipakendite korkide ja kaante keskkonda sattumist. Selliste joogipakendite suhtes, mis on ühekordselt kasutatavad plasttooted ja pakendid, kohaldatakse seda nõuet lisaks direktiivi 94/62/EÜ II lisas sätestatud põhinõuetele pakendi koostise, kordus- ja taaskasutatavuse, sealhulgas ringlussevõetavuse kohta. Et hõlbustada tootedisaini alase nõude järgimist ning tagada siseturu tõrgeteta toimimine, on vaja töötada välja harmoneeritud standard, mis võetakse vastu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1025/2012 (45) ning sellele standardi järgimise korral peaks olema võimalik eeldada, et kõnealused nõuded on täidetud. Tuleks ette näha piisav aeg harmoneeritud standardi väljatöötamiseks ja selleks, et võimaldada tootjatel kohandada oma tootmisahelaid vastavalt tootedisaini nõudele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Ühed kõige enam liidu randadelt leitud ühekordselt kasutatavad plastesemed on joogipakendite korgid ja kaaned,
  mille märkimisväärne osa
  on valmistatud plastist. Seetõttu tuleks joogipakendeid, mis on ühekordselt kasutatavad plasttooted ja pakendid, lubada turule lasta ainult siis, kui need vastavad konkreetsetele tootedisaini nõuetele, millega vähendatakse oluliselt joogipakendite korkide ja kaante keskkonda sattumist. Selliste joogipakendite suhtes, mis on ühekordselt kasutatavad plasttooted ja pakendid, kohaldatakse seda nõuet lisaks direktiivi 94/62/EÜ II lisas sätestatud põhinõuetele pakendi koostise, kordus- ja taaskasutatavuse, sealhulgas ringlussevõetavuse kohta. Et hõlbustada tootedisaini alase nõude järgimist ning tagada siseturu tõrgeteta toimimine, on vaja töötada välja harmoneeritud standard, mis võetakse vastu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1025/2012 (45) ning sellele standardi järgimise korral peaks olema võimalik eeldada, et kõnealused nõuded on täidetud. Tuleks ette näha piisav aeg harmoneeritud standardi väljatöötamiseks ja selleks, et võimaldada tootjatel kohandada oma tootmisahelaid vastavalt tootedisaini nõudele.

| (13) | Ühed kõige enam liidu randadelt leitud ühekordselt kasutatavad plastesemed on joogipakendite korgid ja kaaned,
  mis
  on valmistatud plastist. Seetõttu tuleks joogipakendeid, mis on ühekordselt kasutatavad plasttooted ja pakendid, lubada turule lasta ainult siis, kui need vastavad konkreetsetele tootedisaini nõuetele, millega vähendatakse oluliselt joogipakendite korkide ja kaante keskkonda sattumist
  ja suurendatakse nende ringlussevõtmise koguseid
  . Selliste joogipakendite suhtes, mis on ühekordselt kasutatavad plasttooted ja pakendid, kohaldatakse seda nõuet lisaks direktiivi 94/62/EÜ II lisas sätestatud põhinõuetele pakendi koostise, kordus- ja taaskasutatavuse, sealhulgas ringlussevõetavuse kohta. Et hõlbustada tootedisaini alase nõude järgimist ning tagada siseturu tõrgeteta toimimine, on vaja töötada välja harmoneeritud standard, mis võetakse vastu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1025/2012 (45) ning sellele standardi järgimise korral peaks olema võimalik eeldada, et kõnealused nõuded on täidetud. Tuleks ette näha piisav aeg harmoneeritud standardi väljatöötamiseks ja selleks, et võimaldada tootjatel kohandada oma tootmisahelaid vastavalt tootedisaini nõudele.
  Selleks et tagada plasti ringlussevõtmine, tuleb tagada ringlussevõetavate materjalide turul kasutuselevõtmine. Seetõttu on asjakohane kehtestada nõue, mis sätestab teatavates toodetes ringlussevõetud plasti kohustusliku minimaalse sisalduse. |
| --- | --- |

(13)

Ühed kõige enam liidu randadelt leitud ühekordselt kasutatavad plastesemed on joogipakendite korgid ja kaaned,
  mis
  on valmistatud plastist. Seetõttu tuleks joogipakendeid, mis on ühekordselt kasutatavad plasttooted ja pakendid, lubada turule lasta ainult siis, kui need vastavad konkreetsetele tootedisaini nõuetele, millega vähendatakse oluliselt joogipakendite korkide ja kaante keskkonda sattumist
  ja suurendatakse nende ringlussevõtmise koguseid
  . Selliste joogipakendite suhtes, mis on ühekordselt kasutatavad plasttooted ja pakendid, kohaldatakse seda nõuet lisaks direktiivi 94/62/EÜ II lisas sätestatud põhinõuetele pakendi koostise, kordus- ja taaskasutatavuse, sealhulgas ringlussevõetavuse kohta. Et hõlbustada tootedisaini alase nõude järgimist ning tagada siseturu tõrgeteta toimimine, on vaja töötada välja harmoneeritud standard, mis võetakse vastu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1025/2012 (45) ning sellele standardi järgimise korral peaks olema võimalik eeldada, et kõnealused nõuded on täidetud. Tuleks ette näha piisav aeg harmoneeritud standardi väljatöötamiseks ja selleks, et võimaldada tootjatel kohandada oma tootmisahelaid vastavalt tootedisaini nõudele.
  Selleks et tagada plasti ringlussevõtmine, tuleb tagada ringlussevõetavate materjalide turul kasutuselevõtmine. Seetõttu on asjakohane kehtestada nõue, mis sätestab teatavates toodetes ringlussevõetud plasti kohustusliku minimaalse sisalduse.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Direktiivi 94/62/EÜ artikli 9 lõike 5 kohase läbivaatamise raames peaks komisjon võtma arvesse eri pakendamismaterjalide, sh komposiitmaterjalide vastavaid omadusi olelusringi hindamiste alusel, pöörates erilist tähelepanu jäätmetekke vältimisele ja ringmajandusest lähtuvale disainile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Direktiivi 94/62/EÜ artikli 9 lõike 5 kohase läbivaatamise raames peaks komisjon võtma arvesse eri pakendamismaterjalide, sh komposiitmaterjalide vastavaid omadusi olelusringi hindamiste alusel, pöörates erilist tähelepanu jäätmetekke vältimisele ja ringmajandusest lähtuvale disainile.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13b) | Naiste tervise huvides tuleks vältida ohtlike keemiliste ainete sisaldust hügieenisidemetes ja tampoonides ning tampoonide aplikaatorites. Samuti on mitmeotstarbeliste ja majanduslikult jätkusuutlikumate lahenduste kättesaadavus äärmiselt oluline, et tagada naistele täielik ühiskonnaelus osalemine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13b)

Naiste tervise huvides tuleks vältida ohtlike keemiliste ainete sisaldust hügieenisidemetes ja tampoonides ning tampoonide aplikaatorites. Samuti on mitmeotstarbeliste ja majanduslikult jätkusuutlikumate lahenduste kättesaadavus äärmiselt oluline, et tagada naistele täielik ühiskonnaelus osalemine.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Teatavad ühekordselt kasutatavad plasttooted satuvad keskkonda sobimatu kõrvaldamise tulemusena kanalisatsiooni või muude sobimatute kanalite kaudu. Seepärast tuleks selliste ühekordselt kasutatavate plasttoodete suhtes, mis sageli satuvad keskkonda kanalisatsiooni kaudu või muul sobimatul viisil, kohaldada märgistusnõudeid. Märgiselt peaks tarbija saama teavet selle kohta, millised on jäätmeks muutunud toote sobiva kõrvaldamise võimalused ja/või milliseid kõrvaldamisviise tuleb vältida
  ja/või
  millist mõju avaldab keskkonnale jäätmeks muutunud toote sobimatu kõrvaldamine. Komisjonile tuleks anda volitus kehtestada märgise ühtlustatud vorm ja seda tehes tuleks vajaduse korral katsetada kavandatud märgist tarbijaid esindavate rühmade peal, et
  tagada selle tõhusus
  ja
  selge arusaadavus
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Teatavad ühekordselt kasutatavad plasttooted satuvad keskkonda sobimatu kõrvaldamise tulemusena kanalisatsiooni või muude sobimatute kanalite kaudu. Seepärast tuleks selliste ühekordselt kasutatavate plasttoodete suhtes, mis sageli satuvad keskkonda kanalisatsiooni kaudu või muul sobimatul viisil, kohaldada märgistusnõudeid. Märgiselt peaks tarbija saama teavet selle kohta, millised on jäätmeks muutunud toote sobiva kõrvaldamise võimalused ja/või milliseid kõrvaldamisviise tuleb vältida
  ja/või
  millist mõju avaldab keskkonnale jäätmeks muutunud toote sobimatu kõrvaldamine. Komisjonile tuleks anda volitus kehtestada märgise ühtlustatud vorm ja seda tehes tuleks vajaduse korral katsetada kavandatud märgist tarbijaid esindavate rühmade peal, et
  tagada selle tõhusus
  ja
  selge arusaadavus
  .

| (14) | Teatavad ühekordselt kasutatavad plasttooted satuvad keskkonda sobimatu kõrvaldamise tulemusena kanalisatsiooni või muude sobimatute kanalite kaudu.
  Kanalisatsiooni kaudu kõrvaldamine võib lisaks põhjustada olulist kahju kanalisatsioonivõrgule, ummistades pumpasid ja blokeerides torusid. Nendes toodetes kasutatavate materjalide omaduste ja sobivate jäätmekõrvaldamisvõimaluste kohta on sageli väga vähe teavet.
  Seepärast tuleks selliste ühekordselt kasutatavate plasttoodete suhtes, mis sageli satuvad keskkonda kanalisatsiooni kaudu või muul sobimatul viisil, kohaldada märgistusnõudeid
  ja teadlikkuse suurendamise meetmeid
  . Märgiselt peaks tarbija saama teavet selle kohta, millised on jäätmeks muutunud toote sobiva kõrvaldamise võimalused ja/või milliseid kõrvaldamisviise tuleb vältida, millist mõju avaldab keskkonnale jäätmeks muutunud toote sobimatu kõrvaldamine
  , plasti olemasolu tootes ja toote ringlussevõetavus
  . Komisjonile tuleks anda volitus kehtestada märgise ühtlustatud vorm ja seda tehes tuleks vajaduse korral katsetada kavandatud märgist tarbijaid esindavate rühmade peal, et
  see oleks tõhus
  ja
  selgelt arusaadav ega oleks eksitav. Komisjon peaks samuti kaaluma olemasolevaid vabatahtlikke kokkuleppeid. |
| --- | --- |

(14)

Teatavad ühekordselt kasutatavad plasttooted satuvad keskkonda sobimatu kõrvaldamise tulemusena kanalisatsiooni või muude sobimatute kanalite kaudu.
  Kanalisatsiooni kaudu kõrvaldamine võib lisaks põhjustada olulist kahju kanalisatsioonivõrgule, ummistades pumpasid ja blokeerides torusid. Nendes toodetes kasutatavate materjalide omaduste ja sobivate jäätmekõrvaldamisvõimaluste kohta on sageli väga vähe teavet.
  Seepärast tuleks selliste ühekordselt kasutatavate plasttoodete suhtes, mis sageli satuvad keskkonda kanalisatsiooni kaudu või muul sobimatul viisil, kohaldada märgistusnõudeid
  ja teadlikkuse suurendamise meetmeid
  . Märgiselt peaks tarbija saama teavet selle kohta, millised on jäätmeks muutunud toote sobiva kõrvaldamise võimalused ja/või milliseid kõrvaldamisviise tuleb vältida, millist mõju avaldab keskkonnale jäätmeks muutunud toote sobimatu kõrvaldamine
  , plasti olemasolu tootes ja toote ringlussevõetavus
  . Komisjonile tuleks anda volitus kehtestada märgise ühtlustatud vorm ja seda tehes tuleks vajaduse korral katsetada kavandatud märgist tarbijaid esindavate rühmade peal, et
  see oleks tõhus
  ja
  selgelt arusaadav ega oleks eksitav. Komisjon peaks samuti kaaluma olemasolevaid vabatahtlikke kokkuleppeid.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Seoses selliste ühekordselt kasutatavate plasttoodetega, millel ei ole kergesti kättesaadavaid sobivad ja kestlikumaid alternatiive, peaksid liikmesriigid kooskõlas „saastaja maksab“ põhimõttega samuti kehtestama laiendatud tootjavastutuse süsteemid, et katta jäätmekäitluse ja prügi koristamise ning prügi vältimiseks ja vähendamiseks võetavate teadlikkuse suurendamise meetmete kulud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Seoses selliste ühekordselt kasutatavate plasttoodetega, millel ei ole kergesti kättesaadavaid sobivad ja kestlikumaid alternatiive, peaksid liikmesriigid kooskõlas „saastaja maksab“ põhimõttega samuti kehtestama laiendatud tootjavastutuse süsteemid, et katta jäätmekäitluse ja prügi koristamise ning prügi vältimiseks ja vähendamiseks võetavate teadlikkuse suurendamise meetmete kulud.

| (15) | Seoses selliste ühekordselt kasutatavate plasttoodetega, millel ei ole kergesti kättesaadavaid sobivad ja kestlikumaid alternatiive, peaksid liikmesriigid kooskõlas „saastaja maksab“ põhimõttega samuti kehtestama laiendatud tootjavastutuse süsteemid, et katta jäätmekäitluse ja prügi koristamise ning prügi vältimiseks ja vähendamiseks võetavate teadlikkuse suurendamise meetmete
  vajalikud
  kulud
  ja tegeleda tarbijate väärkäitumisega. Need kulud ei tohiks ületada kulusid, mis on vajalikud selleks, et osutada nimetatud teenuseid kulutõhusalt, ja need tuleks kehtestada läbipaistval viisil asjaomaste osalejate vahel. Prügi koristamise kulud peaksid olema proportsionaalsed ja põhinema direktiivi 2008/98/EÜ artikli 8a lõike 1 kohaselt kehtestatud selgetel eesmärkidel. Nende eesmärkidega tuleks kindlaks määrata laiendatud tootjavastutuse süsteemiga hõlmatud puhastustegevuse maht ja ulatus kooskõlas liidu õiguses sätestatud jäätmetekke vältimist ja mereprügi käsitlevate asjaomaste kohustustega. Selline tegevus peaks hõlmama näiteks prügitekke vältimist ja prügi kogumist tänavatel, turgudel ja muudes avalikes kohtades ning avalikel üritustel, kuid ei tohiks hõlmata toiminguid, sealhulgas mere- ja ookeani puhastamist, mille eest ei vastuta ametiasutused. |
| --- | --- |

(15)

Seoses selliste ühekordselt kasutatavate plasttoodetega, millel ei ole kergesti kättesaadavaid sobivad ja kestlikumaid alternatiive, peaksid liikmesriigid kooskõlas „saastaja maksab“ põhimõttega samuti kehtestama laiendatud tootjavastutuse süsteemid, et katta jäätmekäitluse ja prügi koristamise ning prügi vältimiseks ja vähendamiseks võetavate teadlikkuse suurendamise meetmete
  vajalikud
  kulud
  ja tegeleda tarbijate väärkäitumisega. Need kulud ei tohiks ületada kulusid, mis on vajalikud selleks, et osutada nimetatud teenuseid kulutõhusalt, ja need tuleks kehtestada läbipaistval viisil asjaomaste osalejate vahel. Prügi koristamise kulud peaksid olema proportsionaalsed ja põhinema direktiivi 2008/98/EÜ artikli 8a lõike 1 kohaselt kehtestatud selgetel eesmärkidel. Nende eesmärkidega tuleks kindlaks määrata laiendatud tootjavastutuse süsteemiga hõlmatud puhastustegevuse maht ja ulatus kooskõlas liidu õiguses sätestatud jäätmetekke vältimist ja mereprügi käsitlevate asjaomaste kohustustega. Selline tegevus peaks hõlmama näiteks prügitekke vältimist ja prügi kogumist tänavatel, turgudel ja muudes avalikes kohtades ning avalikel üritustel, kuid ei tohiks hõlmata toiminguid, sealhulgas mere- ja ookeani puhastamist, mille eest ei vastuta ametiasutused.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Majandusstiimulid võivad mõjutada tarbijate valikut, suurendada või vähendada konkreetseid tarbimisharjumusi ning seetõttu saab neid kasutada tõhusa eelneva vahendina, et vähendada teatavate plastide mõju keskkonnale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Majandusstiimulid võivad mõjutada tarbijate valikut, suurendada või vähendada konkreetseid tarbimisharjumusi ning seetõttu saab neid kasutada tõhusa eelneva vahendina, et vähendada teatavate plastide mõju keskkonnale.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Suure osa mereprügist moodustab plasti sisaldavatest mahajäetud, kaotatud ja äravisatud kalapüügivahenditest pärinev plast; see näitab, et olemasolevad õigusnõuded (46) ei paku piisavalt stiimuleid, et sellised püügivahendid nende kogumiseks ja käitlemiseks kaldale tuua. Kaudne teenustasude süsteem, mis on sadama vastuvõtuseadmeid ja -rajatisi käsitleva liidu õigusega ette nähtud laevajäätmete üleandmiseks, võtab laevadelt stiimuli oma jäätmeid merre lasta ning tagab õiguse need ära anda. Seda süsteemi tuleks siiski täiendada rahaliste lisastiimulitega kaluritele, et nad tooksid kasutuselt kõrvaldatud kalapüügivahendid kaldale ning väldiksid seega kaudse jäätmetasu igasugust võimalikku suurenemist. Kuna kalapüügivahendite plastosi on võimalik suures osas ringlusse võtta, peaksid liikmesriigid kooskõlas „saastaja maksab“ põhimõttega kehtestama plasti sisaldavate kalapüügivahendite suhtes laiendatud tootjavastutuse, et soodustada kasutuselt kõrvaldatud kalapüügivahendite liigiti kogumist ning rahastada selliste püügivahendite keskkonnaohutut käitlemist, eelkõige ringlussevõttu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Suure osa mereprügist moodustab plasti sisaldavatest mahajäetud, kaotatud ja äravisatud kalapüügivahenditest pärinev plast; see näitab, et olemasolevad õigusnõuded (46) ei paku piisavalt stiimuleid, et sellised püügivahendid nende kogumiseks ja käitlemiseks kaldale tuua. Kaudne teenustasude süsteem, mis on sadama vastuvõtuseadmeid ja -rajatisi käsitleva liidu õigusega ette nähtud laevajäätmete üleandmiseks, võtab laevadelt stiimuli oma jäätmeid merre lasta ning tagab õiguse need ära anda. Seda süsteemi tuleks siiski täiendada rahaliste lisastiimulitega kaluritele, et nad tooksid kasutuselt kõrvaldatud kalapüügivahendid kaldale ning väldiksid seega kaudse jäätmetasu igasugust võimalikku suurenemist. Kuna kalapüügivahendite plastosi on võimalik suures osas ringlusse võtta, peaksid liikmesriigid kooskõlas „saastaja maksab“ põhimõttega kehtestama plasti sisaldavate kalapüügivahendite suhtes laiendatud tootjavastutuse, et soodustada kasutuselt kõrvaldatud kalapüügivahendite liigiti kogumist ning rahastada selliste püügivahendite keskkonnaohutut käitlemist, eelkõige ringlussevõttu.

| (16) | Suure osa mereprügist moodustab plasti sisaldavatest mahajäetud, kaotatud ja äravisatud kalapüügivahenditest pärinev plast; see näitab, et olemasolevad õigusnõuded (46) ei paku piisavalt stiimuleid, et sellised püügivahendid nende kogumiseks ja käitlemiseks kaldale tuua.
  Määruse (EÜ) nr 1224/2009 kohaselt peab laeva kapten teatama lipuliikmesriigi pädevale asutusele, kui kaotatud kalapüügivahendit ei õnnestu tagasi tuua. Et tagada kooskõlastatud järelevalve, peaksid liikmesriigid koguma ja registreerima kaotatud kalapüügivahendite kohta esitatud teavet ning edastama selle igal aastal komisjonile.
  Kaudne teenustasude süsteem, mis on sadama vastuvõtuseadmeid ja -rajatisi käsitleva liidu õigusega ette nähtud laevajäätmete üleandmiseks, võtab laevadelt stiimuli oma jäätmeid merre lasta ning tagab õiguse need ära anda. Seda süsteemi tuleks siiski täiendada rahaliste lisastiimulitega kaluritele, et nad tooksid kasutuselt kõrvaldatud kalapüügivahendid kaldale ning väldiksid seega kaudse jäätmetasu igasugust võimalikku suurenemist. Kuna kalapüügivahendite plastosi on võimalik suures osas ringlusse võtta, peaksid liikmesriigid kooskõlas „saastaja maksab“ põhimõttega kehtestama plasti sisaldavate kalapüügivahendite suhtes laiendatud tootjavastutuse, et soodustada kasutuselt kõrvaldatud kalapüügivahendite liigiti kogumist ning rahastada selliste püügivahendite keskkonnaohutut käitlemist, eelkõige ringlussevõttu.
  Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed, millega tagatakse, et rahalised maksed, mida plasti sisaldavate kalapüügivahendite tootjad teevad tootjavastutuse kohustuste täitmiseks, oleksid kohandatud, et võtta eelkõige arvesse selliste kalapüügivahendite vastupidavust, parandatavust, korduskasutatavust ja ringlussevõetavust. |
| --- | --- |

(16)

Suure osa mereprügist moodustab plasti sisaldavatest mahajäetud, kaotatud ja äravisatud kalapüügivahenditest pärinev plast; see näitab, et olemasolevad õigusnõuded (46) ei paku piisavalt stiimuleid, et sellised püügivahendid nende kogumiseks ja käitlemiseks kaldale tuua.
  Määruse (EÜ) nr 1224/2009 kohaselt peab laeva kapten teatama lipuliikmesriigi pädevale asutusele, kui kaotatud kalapüügivahendit ei õnnestu tagasi tuua. Et tagada kooskõlastatud järelevalve, peaksid liikmesriigid koguma ja registreerima kaotatud kalapüügivahendite kohta esitatud teavet ning edastama selle igal aastal komisjonile.
  Kaudne teenustasude süsteem, mis on sadama vastuvõtuseadmeid ja -rajatisi käsitleva liidu õigusega ette nähtud laevajäätmete üleandmiseks, võtab laevadelt stiimuli oma jäätmeid merre lasta ning tagab õiguse need ära anda. Seda süsteemi tuleks siiski täiendada rahaliste lisastiimulitega kaluritele, et nad tooksid kasutuselt kõrvaldatud kalapüügivahendid kaldale ning väldiksid seega kaudse jäätmetasu igasugust võimalikku suurenemist. Kuna kalapüügivahendite plastosi on võimalik suures osas ringlusse võtta, peaksid liikmesriigid kooskõlas „saastaja maksab“ põhimõttega kehtestama plasti sisaldavate kalapüügivahendite suhtes laiendatud tootjavastutuse, et soodustada kasutuselt kõrvaldatud kalapüügivahendite liigiti kogumist ning rahastada selliste püügivahendite keskkonnaohutut käitlemist, eelkõige ringlussevõttu.
  Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed, millega tagatakse, et rahalised maksed, mida plasti sisaldavate kalapüügivahendite tootjad teevad tootjavastutuse kohustuste täitmiseks, oleksid kohandatud, et võtta eelkõige arvesse selliste kalapüügivahendite vastupidavust, parandatavust, korduskasutatavust ja ringlussevõetavust.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | Plasti sisaldavaid kalapüügivahendeid käsitleva laiendatud tootjavastutuse raames peaksid liikmesriigid jälgima, hindama, koguma ja ringlusse võtma kalapüügivahendeid, et täita käesolevas direktiivis plasti sisaldavate kalapüügivahendite kogumiseks ja ringlussevõtuks sätestatud kvantitatiivsed eesmärgid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

Plasti sisaldavaid kalapüügivahendeid käsitleva laiendatud tootjavastutuse raames peaksid liikmesriigid jälgima, hindama, koguma ja ringlusse võtma kalapüügivahendeid, et täita käesolevas direktiivis plasti sisaldavate kalapüügivahendite kogumiseks ja ringlussevõtuks sätestatud kvantitatiivsed eesmärgid.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17a) | Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) strateegiakavades tuleks käsitleda põllumajanduse plastijäätmete probleemi ja komisjon peaks 2023. aastaks kehtestama asjakohasel viisil plastijäätmetega seoses maa hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi standardi kui keskpika perioodi uue rangema tingimuse. Uue nõuetele vastavuse tingimuse raames oleksid põllumajandustootjad kohustatud kasutama volitatud jäätmekäitlusettevõtja teenust, et korraldada plasti kogumist ja ringlussevõtmist, ning säilitama tõendeid plastijäätmete nõuetekohase käitamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17a)

Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) strateegiakavades tuleks käsitleda põllumajanduse plastijäätmete probleemi ja komisjon peaks 2023. aastaks kehtestama asjakohasel viisil plastijäätmetega seoses maa hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi standardi kui keskpika perioodi uue rangema tingimuse. Uue nõuetele vastavuse tingimuse raames oleksid põllumajandustootjad kohustatud kasutama volitatud jäätmekäitlusettevõtja teenust, et korraldada plasti kogumist ja ringlussevõtmist, ning säilitama tõendeid plastijäätmete nõuetekohase käitamise kohta.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Prügistamise ja muude plasti sisaldavat mereprügi tekitavate sobimatute jäätmekõrvaldamisviiside vältimiseks tuleb tarbijaid põhjalikult teavitada, millised on kõige sobivamad jäätmekõrvaldamisvõimalused ja/või milliseid jäätmekõrvaldamisviise tuleb vältida, millised on parimad jäätmekõrvaldamistavad ja ebasobiva kõrvaldamise keskkonnamõju ning kui suur on teatavate ühekordselt kasutatavate plasttoodete ja kalapüügivahendite plastisisaldus. Seepärast tuleks nõuda, et liikmesriigid võtaksid teadlikkuse suurendamise meetmeid, millega tagatakse sellise teabe esitamine tarbijatele. Teave ei tohiks olla mingil juhul selline, mis innustaks tarbijat kasutama ühekordselt kasutatavaid plasttooteid. Liikmesriikidel peaks olema võimalik valida meetmed, mis on toote laadi või kasutusotstarvet arvestades kõige asjakohasemad. Teadlikkuse suurendamise meetmete kulud peaksid katma ühekordselt kasutatavate plasttoodete ja plasti sisaldavate kalapüügivahendite tootjad laiendatud tootjavastutuse kohustuse raames. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Prügistamise ja muude plasti sisaldavat mereprügi tekitavate sobimatute jäätmekõrvaldamisviiside vältimiseks tuleb tarbijaid põhjalikult teavitada, millised on kõige sobivamad jäätmekõrvaldamisvõimalused ja/või milliseid jäätmekõrvaldamisviise tuleb vältida, millised on parimad jäätmekõrvaldamistavad ja ebasobiva kõrvaldamise keskkonnamõju ning kui suur on teatavate ühekordselt kasutatavate plasttoodete ja kalapüügivahendite plastisisaldus. Seepärast tuleks nõuda, et liikmesriigid võtaksid teadlikkuse suurendamise meetmeid, millega tagatakse sellise teabe esitamine tarbijatele. Teave ei tohiks olla mingil juhul selline, mis innustaks tarbijat kasutama ühekordselt kasutatavaid plasttooteid. Liikmesriikidel peaks olema võimalik valida meetmed, mis on toote laadi või kasutusotstarvet arvestades kõige asjakohasemad. Teadlikkuse suurendamise meetmete kulud peaksid katma ühekordselt kasutatavate plasttoodete ja plasti sisaldavate kalapüügivahendite tootjad laiendatud tootjavastutuse kohustuse raames.

| (18) | Prügistamise ja muude plasti sisaldavat mereprügi tekitavate sobimatute jäätmekõrvaldamisviiside vältimiseks tuleb tarbijaid põhjalikult teavitada, millised on kõige sobivamad jäätmekõrvaldamisvõimalused ja/või milliseid jäätmekõrvaldamisviise tuleb vältida, millised on parimad jäätmekõrvaldamistavad ja ebasobiva kõrvaldamise keskkonnamõju ning kui suur on teatavate ühekordselt kasutatavate plasttoodete ja kalapüügivahendite plastisisaldus
  , et stimuleerida nõuetekohasel jäätmete kõrvaldamisel vastutustundlikku tarbijakäitumist
  . Seepärast tuleks nõuda, et liikmesriigid võtaksid teadlikkuse suurendamise meetmeid, millega tagatakse sellise teabe esitamine tarbijatele.
  See teave peaks sisaldama jäätmete sobimatu kõrvaldamise mõju kanalisatsioonivõrgule.
  Teave ei tohiks olla mingil juhul selline, mis innustaks tarbijat kasutama ühekordselt kasutatavaid plasttooteid. Liikmesriikidel peaks olema võimalik valida meetmed, mis on toote laadi või kasutusotstarvet arvestades kõige asjakohasemad.
  Võitlus prügi vastu toimub pädevate asutuste, tootjate ja tarbijate ühiste jõupingutustena.
  Teadlikkuse suurendamise meetmete kulud peaksid katma ühekordselt kasutatavate plasttoodete ja plasti sisaldavate kalapüügivahendite tootjad laiendatud tootjavastutuse kohustuse raames.
  Tootjaid tuleks ergutada kasutama oma turustusvõimalusi, et edendada ja suunata säästvaid ja ringmajandusel põhinevaid tarbimisharjumusi ja toodete kasutamist. |
| --- | --- |

(18)

Prügistamise ja muude plasti sisaldavat mereprügi tekitavate sobimatute jäätmekõrvaldamisviiside vältimiseks tuleb tarbijaid põhjalikult teavitada, millised on kõige sobivamad jäätmekõrvaldamisvõimalused ja/või milliseid jäätmekõrvaldamisviise tuleb vältida, millised on parimad jäätmekõrvaldamistavad ja ebasobiva kõrvaldamise keskkonnamõju ning kui suur on teatavate ühekordselt kasutatavate plasttoodete ja kalapüügivahendite plastisisaldus
  , et stimuleerida nõuetekohasel jäätmete kõrvaldamisel vastutustundlikku tarbijakäitumist
  . Seepärast tuleks nõuda, et liikmesriigid võtaksid teadlikkuse suurendamise meetmeid, millega tagatakse sellise teabe esitamine tarbijatele.
  See teave peaks sisaldama jäätmete sobimatu kõrvaldamise mõju kanalisatsioonivõrgule.
  Teave ei tohiks olla mingil juhul selline, mis innustaks tarbijat kasutama ühekordselt kasutatavaid plasttooteid. Liikmesriikidel peaks olema võimalik valida meetmed, mis on toote laadi või kasutusotstarvet arvestades kõige asjakohasemad.
  Võitlus prügi vastu toimub pädevate asutuste, tootjate ja tarbijate ühiste jõupingutustena.
  Teadlikkuse suurendamise meetmete kulud peaksid katma ühekordselt kasutatavate plasttoodete ja plasti sisaldavate kalapüügivahendite tootjad laiendatud tootjavastutuse kohustuse raames.
  Tootjaid tuleks ergutada kasutama oma turustusvõimalusi, et edendada ja suunata säästvaid ja ringmajandusel põhinevaid tarbimisharjumusi ja toodete kasutamist.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (18a) | Vastavalt liidu õigusaktidele peab komisjon aitama liikmesriikidel luua strateegiad ja kavad kalapüügivahendite merre sattumise vähendamiseks, kasutades selleks ka Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) toetusi. Jõupingutused võivad hõlmata teadlikkuse suurendamise kampaaniaid ja programme selliste jäätmete mõju kohta mereökosüsteemidele, teostatavusuuringuid biolagunevate/kompostitavate kalapüügivahendite kohta, haridusprojekte kaluritele ning spetsiaalseid riiklikke programme plasti ja muude esemete eemaldamiseks merekeskkonnast. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18a)

Vastavalt liidu õigusaktidele peab komisjon aitama liikmesriikidel luua strateegiad ja kavad kalapüügivahendite merre sattumise vähendamiseks, kasutades selleks ka Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) toetusi. Jõupingutused võivad hõlmata teadlikkuse suurendamise kampaaniaid ja programme selliste jäätmete mõju kohta mereökosüsteemidele, teostatavusuuringuid biolagunevate/kompostitavate kalapüügivahendite kohta, haridusprojekte kaluritele ning spetsiaalseid riiklikke programme plasti ja muude esemete eemaldamiseks merekeskkonnast.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Joogipudelid, mis on ühekordselt kasutatavad plasttooted, kuuluvad liidu randadest kõige enam leitud mereprügi hulka. Selle põhjuseks on ebatõhusad liigiti kogumise süsteemid ja tarbijate vähene osalemine sellistes süsteemides. On vaja tõhustada liigiti kogumise süsteeme ning seetõttu tuleks kehtestada selliste joogipudelite liigiti kogumise miinimumeesmärk, mis on ühekordselt kasutatavad plasttooted. Liikmesriikidel peaks olema võimalik see miinimumeesmärk saavutada nii, et kehtestatakse selliste joogipudelite, mis on ühekordselt kasutatavad plasttooted, liigiti kogumise eesmärgid laiendatud tootjavastutuse süsteemi sees või luuakse tagatisrahasüsteemid või võetakse mis tahes muid meetmeid, mida nad sobilikuks peavad.
  See suurendab
  otseselt
  kogumismäära
  , parandab kogutud ja ringlussevõetava materjali kvaliteeti ning
  pakub
  seega võimalusi ringlussevõtuga tegelevatele ettevõtetele ja ringlussevõetud materjali turule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Joogipudelid, mis on ühekordselt kasutatavad plasttooted, kuuluvad liidu randadest kõige enam leitud mereprügi hulka. Selle põhjuseks on ebatõhusad liigiti kogumise süsteemid ja tarbijate vähene osalemine sellistes süsteemides. On vaja tõhustada liigiti kogumise süsteeme ning seetõttu tuleks kehtestada selliste joogipudelite liigiti kogumise miinimumeesmärk, mis on ühekordselt kasutatavad plasttooted. Liikmesriikidel peaks olema võimalik see miinimumeesmärk saavutada nii, et kehtestatakse selliste joogipudelite, mis on ühekordselt kasutatavad plasttooted, liigiti kogumise eesmärgid laiendatud tootjavastutuse süsteemi sees või luuakse tagatisrahasüsteemid või võetakse mis tahes muid meetmeid, mida nad sobilikuks peavad.
  See suurendab
  otseselt
  kogumismäära
  , parandab kogutud ja ringlussevõetava materjali kvaliteeti ning
  pakub
  seega võimalusi ringlussevõtuga tegelevatele ettevõtetele ja ringlussevõetud materjali turule.

| (20) | Joogipudelid
  (korkide ja kaantega)
  , mis on ühekordselt kasutatavad plasttooted, kuuluvad liidu randadest kõige enam leitud mereprügi hulka. Selle põhjuseks on ebatõhusad liigiti kogumise süsteemid ja tarbijate vähene osalemine sellistes süsteemides. On vaja tõhustada liigiti kogumise süsteeme
  ja suurendada tootmist ringlussevõetavast materjalist
  ning seetõttu tuleks kehtestada selliste joogipudelite liigiti kogumise miinimumeesmärk, mis on ühekordselt kasutatavad plasttooted. Liikmesriikidel peaks olema võimalik see miinimumeesmärk saavutada nii, et kehtestatakse selliste joogipudelite, mis on ühekordselt kasutatavad plasttooted, liigiti kogumise eesmärgid laiendatud tootjavastutuse süsteemi sees või luuakse tagatisrahasüsteemid või võetakse mis tahes muid meetmeid, mida nad sobilikuks peavad.
  Selle minimaalse kogumiseesmärgiga peaks kaasnema plastpudelite konkreetse ringlussevõetava materjali nõue, tagamaks, et rohkem kogutud plasti taaskasutatakse või võetakse ringlusse ja viiakse seega taas ringmajandusse. Need meetmed suurendavad
  otseselt
  kogumis- ja ringlussevõtu määra
  , parandab kogutud ja ringlussevõetava materjali kvaliteeti ning
  pakuvad
  seega
  uusi
  võimalusi ringlussevõtuga tegelevatele ettevõtetele ja ringlussevõetud materjali turule.
  Liigiti kogumise miinimumeesmärgi saavutamiseks võetavate meetmete rakendamisel peaksid liikmesriigid tagama olemasolevate laiendatud tootjavastutuse skeemide nõuetekohase toimimise. Komisjon peaks kehtestama tagatisrahasüsteemide toimimise suunised liikmesriikidele, kes otsustavad selliseid skeeme luua. |
| --- | --- |

(20)

Joogipudelid
  (korkide ja kaantega)
  , mis on ühekordselt kasutatavad plasttooted, kuuluvad liidu randadest kõige enam leitud mereprügi hulka. Selle põhjuseks on ebatõhusad liigiti kogumise süsteemid ja tarbijate vähene osalemine sellistes süsteemides. On vaja tõhustada liigiti kogumise süsteeme
  ja suurendada tootmist ringlussevõetavast materjalist
  ning seetõttu tuleks kehtestada selliste joogipudelite liigiti kogumise miinimumeesmärk, mis on ühekordselt kasutatavad plasttooted. Liikmesriikidel peaks olema võimalik see miinimumeesmärk saavutada nii, et kehtestatakse selliste joogipudelite, mis on ühekordselt kasutatavad plasttooted, liigiti kogumise eesmärgid laiendatud tootjavastutuse süsteemi sees või luuakse tagatisrahasüsteemid või võetakse mis tahes muid meetmeid, mida nad sobilikuks peavad.
  Selle minimaalse kogumiseesmärgiga peaks kaasnema plastpudelite konkreetse ringlussevõetava materjali nõue, tagamaks, et rohkem kogutud plasti taaskasutatakse või võetakse ringlusse ja viiakse seega taas ringmajandusse. Need meetmed suurendavad
  otseselt
  kogumis- ja ringlussevõtu määra
  , parandab kogutud ja ringlussevõetava materjali kvaliteeti ning
  pakuvad
  seega
  uusi
  võimalusi ringlussevõtuga tegelevatele ettevõtetele ja ringlussevõetud materjali turule.
  Liigiti kogumise miinimumeesmärgi saavutamiseks võetavate meetmete rakendamisel peaksid liikmesriigid tagama olemasolevate laiendatud tootjavastutuse skeemide nõuetekohase toimimise. Komisjon peaks kehtestama tagatisrahasüsteemide toimimise suunised liikmesriikidele, kes otsustavad selliseid skeeme luua.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (20a) | Direktiivis 2008/98/EÜ määratletakse „liigiti kogumist“ kogumisena, kus jäätmevooge eraldatakse jäätmete liigi ja olemuse alusel, et lihtsustada konkreetset käitlust. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/851

   (1a)

  , millega muudetakse direktiivi 2008/98/EÜ, on osutatud, et liigiti kogumist võiks teostada ukselt-uksele kogumise, kohaletoomise ja vastuvõtu süsteemide või muu kogumiskorra kaudu. Direktiivi 2008/98/EÜ artikli 10 lõike 3 punktis a on sätestatud erand, mille kohaselt peaks olema võimalik koguda teatavat liiki jäätmeid koos, tingimusel et see ei takista kvaliteetset ringlussevõttu või muud jäätmete taaskasutamist vastavalt jäätmehierarhiale, kusjuures nende toimingute tulemus on sellise kvaliteediga, mis on võrreldav liigiti kogumisel saavutatavaga. Sellise erandi tegemine peaks olema võimalik ka käesoleva direktiivi rakendamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20a)

Direktiivis 2008/98/EÜ määratletakse „liigiti kogumist“ kogumisena, kus jäätmevooge eraldatakse jäätmete liigi ja olemuse alusel, et lihtsustada konkreetset käitlust. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/851

   (1a)

  , millega muudetakse direktiivi 2008/98/EÜ, on osutatud, et liigiti kogumist võiks teostada ukselt-uksele kogumise, kohaletoomise ja vastuvõtu süsteemide või muu kogumiskorra kaudu. Direktiivi 2008/98/EÜ artikli 10 lõike 3 punktis a on sätestatud erand, mille kohaselt peaks olema võimalik koguda teatavat liiki jäätmeid koos, tingimusel et see ei takista kvaliteetset ringlussevõttu või muud jäätmete taaskasutamist vastavalt jäätmehierarhiale, kusjuures nende toimingute tulemus on sellise kvaliteediga, mis on võrreldav liigiti kogumisel saavutatavaga. Sellise erandi tegemine peaks olema võimalik ka käesoleva direktiivi rakendamisel.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Vastavalt 13. aprillil 2016 Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (48) punktile 22 peaks komisjon käesolevat direktiivi hindama. Hindamine peaks põhinema käesoleva direktiivi rakendamisel saadud kogemustele ja kogutud andmetele ning direktiivi 2008/56/EÜ või direktiivi 2008/98/EÜ kohaselt kogutud andmetele. Hindamise tulemusena peaks saama hinnata võimalikke täiendavaid meetmeid
  ning seda
  ,
  kas liidus mereprügi seiret silmas pidades on vaja ühekordselt kasutatavate plasttoodete loetelu sisaldav lisa läbi vaadata. Hindamisel tuleks kaaluda ka seda, kas vahepeal toimunud teaduse ja tehnika areng, sealhulgas biolagunevate materjalide täiustamine ning plasti merekeskkonnas biolagunevuse kriteeriumid või standard, mille väljatöötamine on ette nähtud Euroopa plastistrateegiaga, võimaldab kehtestada standardi teatavate ühekordselt kasutatavate plasttoodete biolagunevuse kohta merekeskkonnas. See standard peaks sisaldama standardit selle katsetamiseks, kas merekeskkonnas toimuva füüsilise ja bioloogilise lagunemise tulemusena laguneks plast täielikult süsinikdioksiidiks (CO2), biomassiks ja veeks piisavalt lühikese ajaga, mille jooksul ei jõuaks see kahjustada mereelustikku ega kuhjuda keskkonda. Kui see on nii, võiks sellisele standardile vastavad ühekordselt kasutatavad plasttooted turulelaskmise keelust vabastada. Kuigi Euroopa plastistrateegiaga juba nähakse ette meetmed selles valdkonnas, tunnistatakse selles ka probleeme seoses biolagunevate omadustega plaste käsitleva õigusraamistiku kindlaksmääramisega, kuna merede keskkonnatingimused on erinevad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Vastavalt 13. aprillil 2016 Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (48) punktile 22 peaks komisjon käesolevat direktiivi hindama. Hindamine peaks põhinema käesoleva direktiivi rakendamisel saadud kogemustele ja kogutud andmetele ning direktiivi 2008/56/EÜ või direktiivi 2008/98/EÜ kohaselt kogutud andmetele. Hindamise tulemusena peaks saama hinnata võimalikke täiendavaid meetmeid
  ning seda
  ,
  kas liidus mereprügi seiret silmas pidades on vaja ühekordselt kasutatavate plasttoodete loetelu sisaldav lisa läbi vaadata. Hindamisel tuleks kaaluda ka seda, kas vahepeal toimunud teaduse ja tehnika areng, sealhulgas biolagunevate materjalide täiustamine ning plasti merekeskkonnas biolagunevuse kriteeriumid või standard, mille väljatöötamine on ette nähtud Euroopa plastistrateegiaga, võimaldab kehtestada standardi teatavate ühekordselt kasutatavate plasttoodete biolagunevuse kohta merekeskkonnas. See standard peaks sisaldama standardit selle katsetamiseks, kas merekeskkonnas toimuva füüsilise ja bioloogilise lagunemise tulemusena laguneks plast täielikult süsinikdioksiidiks (CO2), biomassiks ja veeks piisavalt lühikese ajaga, mille jooksul ei jõuaks see kahjustada mereelustikku ega kuhjuda keskkonda. Kui see on nii, võiks sellisele standardile vastavad ühekordselt kasutatavad plasttooted turulelaskmise keelust vabastada. Kuigi Euroopa plastistrateegiaga juba nähakse ette meetmed selles valdkonnas, tunnistatakse selles ka probleeme seoses biolagunevate omadustega plaste käsitleva õigusraamistiku kindlaksmääramisega, kuna merede keskkonnatingimused on erinevad.

| (22) | Vastavalt 13. aprillil 2016 Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (48) punktile 22 peaks komisjon käesolevat direktiivi hindama. Hindamine peaks põhinema käesoleva direktiivi rakendamisel saadud kogemustele ja kogutud andmetele ning direktiivi 2008/56/EÜ või direktiivi 2008/98/EÜ kohaselt kogutud andmetele. Hindamise tulemusena peaks saama hinnata võimalikke täiendavaid meetmeid,
  sealhulgas kogu liitu hõlmavate vähendamiseesmärkide seadmist aastaks 2030 ja sellele järgnevaks ajavahemikuks, ning
  seda, kas
  liidus mereprügi seiret silmas pidades
  on
  vaja
  ühekordselt kasutatavate plasttoodete
  loetelu sisaldav lisa läbi vaadata
  . |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt 13. aprillil 2016 Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (48) punktile 22 peaks komisjon käesolevat direktiivi hindama. Hindamine peaks põhinema käesoleva direktiivi rakendamisel saadud kogemustele ja kogutud andmetele ning direktiivi 2008/56/EÜ või direktiivi 2008/98/EÜ kohaselt kogutud andmetele. Hindamise tulemusena peaks saama hinnata võimalikke täiendavaid meetmeid,
  sealhulgas kogu liitu hõlmavate vähendamiseesmärkide seadmist aastaks 2030 ja sellele järgnevaks ajavahemikuks, ning
  seda, kas
  liidus mereprügi seiret silmas pidades
  on
  vaja
  ühekordselt kasutatavate plasttoodete
  loetelu sisaldav lisa läbi vaadata
  .

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva direktiivi sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja tagama nende rakendamise. Karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva direktiivi sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja tagama nende rakendamise. Karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (23) | Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva direktiivi sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja tagama nende rakendamise. Karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Samuti tuleks tarbijaid nende käitumise eest motiveerida või vajaduse korral karistada. |
| --- | --- |

(23)

Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva direktiivi sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja tagama nende rakendamise. Karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Samuti tuleks tarbijaid nende käitumise eest motiveerida või vajaduse korral karistada.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, milleks on hoida ära ja vähendada teatavate ühekordselt kasutatavate plasttoodete ja plasti sisaldavate
  kalapüügivahendite keskkonnamõju
  , et edendada üleminekut ringmajandusele, sealhulgas soodustada uuenduslikke ärimudeleid, tooteid ja materjale, mis omakorda aitab parandada siseturu tõhusat toimimist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga on neid meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini võimalik saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, milleks on hoida ära ja vähendada teatavate ühekordselt kasutatavate plasttoodete ja plasti sisaldavate
  kalapüügivahendite keskkonnamõju
  , et edendada üleminekut ringmajandusele, sealhulgas soodustada uuenduslikke ärimudeleid, tooteid ja materjale, mis omakorda aitab parandada siseturu tõhusat toimimist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga on neid meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini võimalik saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

| (25) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, milleks on hoida ära ja vähendada teatavate ühekordselt kasutatavate plasttoodete ja plasti sisaldavate
  kala- ja vesiviljeluse püügivahendite mõju keskkonnale ja inimeste tervisele
  , et edendada üleminekut ringmajandusele, sealhulgas soodustada uuenduslikke ärimudeleid, tooteid ja materjale, mis omakorda aitab parandada siseturu tõhusat toimimist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga on neid meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini võimalik saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(25)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, milleks on hoida ära ja vähendada teatavate ühekordselt kasutatavate plasttoodete ja plasti sisaldavate
  kala- ja vesiviljeluse püügivahendite mõju keskkonnale ja inimeste tervisele
  , et edendada üleminekut ringmajandusele, sealhulgas soodustada uuenduslikke ärimudeleid, tooteid ja materjale, mis omakorda aitab parandada siseturu tõhusat toimimist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga on neid meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini võimalik saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 25 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (25a) | Kuna plastist mereprügi levik ei piirdu üksnes liitu ümbritseva merekeskkonnaga ja ka teistes maailma paikades väljaspool liitu on seda meres suurtes kogustes, peaksid liikmesriigid tagama, et jäätmete eksport kolmandatesse riikidesse ei tekita kusagil mujal plastist mereprügi juurde. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25a)

Kuna plastist mereprügi levik ei piirdu üksnes liitu ümbritseva merekeskkonnaga ja ka teistes maailma paikades väljaspool liitu on seda meres suurtes kogustes, peaksid liikmesriigid tagama, et jäätmete eksport kolmandatesse riikidesse ei tekita kusagil mujal plastist mereprügi juurde.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 25 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (25b) | Liikmesriigid saavad mereprügi vähendamisel palju ära teha, jagades kolmandate riikidega oma teadmisi ja kogemusi materjalide säästva majandamise alal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25b)

Liikmesriigid saavad mereprügi vähendamisel palju ära teha, jagades kolmandate riikidega oma teadmisi ja kogemusi materjalide säästva majandamise alal.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 25 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (25c) | Avaliku sektori asutused, kaasa arvatud liidu institutsioonid, peaksid teistele eeskuju näitama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25c)

Avaliku sektori asutused, kaasa arvatud liidu institutsioonid, peaksid teistele eeskuju näitama.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva direktiivi eesmärk on hoida ära ja vähendada teatavate plasttoodete mõju keskkonnale, eriti
  veekeskkonnale
  , ja inimeste tervisele, ning edendada üleminekut ringmajandusele, milles kasutatakse uuenduslikke ärimudeleid, tooteid ja materjale, aidates seega samuti kaasa siseturu tõhusale toimimisele. | Käesoleva direktiivi eesmärk on hoida ära ja vähendada teatavate plasttoodete mõju keskkonnale, eriti
  veeorganismidele ja -keskkonnale
  , ja inimeste tervisele, ning edendada üleminekut ringmajandusele, milles kasutatakse uuenduslikke
  ja jätkusuutlikke
  ärimudeleid, tooteid ja materjale, aidates seega samuti kaasa siseturu tõhusale toimimisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva direktiivi eesmärk on hoida ära ja vähendada teatavate plasttoodete mõju keskkonnale, eriti
  veekeskkonnale
  , ja inimeste tervisele, ning edendada üleminekut ringmajandusele, milles kasutatakse uuenduslikke ärimudeleid, tooteid ja materjale, aidates seega samuti kaasa siseturu tõhusale toimimisele.

Käesoleva direktiivi eesmärk on hoida ära ja vähendada teatavate plasttoodete mõju keskkonnale, eriti
  veeorganismidele ja -keskkonnale
  , ja inimeste tervisele, ning edendada üleminekut ringmajandusele, milles kasutatakse uuenduslikke
  ja jätkusuutlikke
  ärimudeleid, tooteid ja materjale, aidates seega samuti kaasa siseturu tõhusale toimimisele.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevat direktiivi kohaldatakse lisas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete ning plasti sisaldavate
  kalapüügivahendite
  suhtes. | Käesolevat direktiivi kohaldatakse lisas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete ning plasti sisaldavate
  kala- ja vesiviljeluse püügivahendite
  suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolevat direktiivi kohaldatakse lisas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete ning plasti sisaldavate
  kalapüügivahendite
  suhtes.

Käesolevat direktiivi kohaldatakse lisas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete ning plasti sisaldavate
  kala- ja vesiviljeluse püügivahendite
  suhtes.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | „plast“ – materjal, mis koosneb polümeerist määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 3 lõike 5 tähenduses, ning millele võib olla lisatud lisaaineid või muid aineid ja mis võib olla lõpptoote peamine struktuurikomponent, välja arvatud looduslikud polümeerid, mida ei ole keemiliselt modifitseeritud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

„plast“ – materjal, mis koosneb polümeerist määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 3 lõike 5 tähenduses, ning millele võib olla lisatud lisaaineid või muid aineid ja mis võib olla lõpptoote peamine struktuurikomponent, välja arvatud looduslikud polümeerid, mida ei ole keemiliselt modifitseeritud;

| 1) | „plast“ – materjal, mis koosneb polümeerist määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 3 lõike 5 tähenduses ning millele võib olla lisatud lisaaineid või muid aineid ja mis
  on või
  võib olla lõpptoote peamine struktuurikomponent, välja arvatud looduslikud polümeerid, mida ei ole keemiliselt modifitseeritud; |
| --- | --- |

1)

„plast“ – materjal, mis koosneb polümeerist määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 3 lõike 5 tähenduses ning millele võib olla lisatud lisaaineid või muid aineid ja mis
  on või
  võib olla lõpptoote peamine struktuurikomponent, välja arvatud looduslikud polümeerid, mida ei ole keemiliselt modifitseeritud;

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a) | „eriti õhuke plastkandekott“ – direktiivi 94/62/EÜ artikli 3 esimese lõigu punkti 1 alapunktis c määratletud plastkandekott, mis on õhem kui 15 mikronit; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a)

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | „kalapüügivahend“ – ese või varustuse osa, mida kasutatakse kalanduses ja vesiviljeluses mere bioloogiliste ressursside püüdmiseks või mis ujub merepinnal ja mida kasutatakse mere bioloogiliste ressursside peibutamiseks
  ja püüdmiseks
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

„kalapüügivahend“ – ese või varustuse osa, mida kasutatakse kalanduses ja vesiviljeluses mere bioloogiliste ressursside püüdmiseks või mis ujub merepinnal ja mida kasutatakse mere bioloogiliste ressursside peibutamiseks
  ja püüdmiseks
  ;

| 3) | „kalapüügivahend“ – ese või varustuse osa, mida kasutatakse kalanduses ja vesiviljeluses mere bioloogiliste ressursside püüdmiseks või
  kasvatamise eesmärgil kinnipidamiseks või
  mis ujub merepinnal ja mida kasutatakse mere bioloogiliste ressursside peibutamiseks
  , püüdmiseks või kinnipidamiseks
  ; |
| --- | --- |

3)

„kalapüügivahend“ – ese või varustuse osa, mida kasutatakse kalanduses ja vesiviljeluses mere bioloogiliste ressursside püüdmiseks või
  kasvatamise eesmärgil kinnipidamiseks või
  mis ujub merepinnal ja mida kasutatakse mere bioloogiliste ressursside peibutamiseks
  , püüdmiseks või kinnipidamiseks
  ;

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | „kasutuselt kõrvaldatud kalapüügivahend“ – mis tahes püügivahend, mis kuulub direktiivi 2008/98/EÜ kohase jäätmete mõiste määratluse alla, sealhulgas kõik eraldi komponendid, ained või materjalid, mis kuulusid sellise püügivahendi äraviskamisel selle juurde või külge; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

„kasutuselt kõrvaldatud kalapüügivahend“ – mis tahes püügivahend, mis kuulub direktiivi 2008/98/EÜ kohase jäätmete mõiste määratluse alla, sealhulgas kõik eraldi komponendid, ained või materjalid, mis kuulusid sellise püügivahendi äraviskamisel selle juurde või külge;

| 4) | „kasutuselt kõrvaldatud kalapüügivahend“ – mis tahes püügivahend, mis kuulub direktiivi 2008/98/EÜ kohase jäätmete mõiste määratluse alla, sealhulgas kõik eraldi komponendid, ained või materjalid, mis kuulusid sellise püügivahendi äraviskamisel
  või kaotamisel
  selle juurde või külge; |
| --- | --- |

4)

„kasutuselt kõrvaldatud kalapüügivahend“ – mis tahes püügivahend, mis kuulub direktiivi 2008/98/EÜ kohase jäätmete mõiste määratluse alla, sealhulgas kõik eraldi komponendid, ained või materjalid, mis kuulusid sellise püügivahendi äraviskamisel
  või kaotamisel
  selle juurde või külge;

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | „tootja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes olenemata kasutatavast müügiviisist, sealhulgas kauglepingud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi 2011/83/EL (50) tähenduses, laseb turule ühekordselt kasutatavaid plasttooteid ja plasti sisaldavaid
  kalapüügivahendeid, välja arvatud isikud, kes tegelevad
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (51) artikli 4
  punktis
   28
  määratletud püügitegevusega
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

„tootja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes olenemata kasutatavast müügiviisist, sealhulgas kauglepingud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi 2011/83/EL (50) tähenduses, laseb turule ühekordselt kasutatavaid plasttooteid ja plasti sisaldavaid
  kalapüügivahendeid, välja arvatud isikud, kes tegelevad
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (51) artikli 4
  punktis
   28
  määratletud püügitegevusega
  ;

| 10) | „tootja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes olenemata kasutatavast müügiviisist, sealhulgas kauglepingud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi 2011/83/EL (50) tähenduses,
  oma majandus- või kutsetegevuses töötab välja
  ,
  toodab, töötleb, müüb või impordib ning seega
  laseb turule ühekordselt kasutatavaid plasttooteid ja plasti sisaldavaid
  kala- või vesiviljeluse püügivahendeid
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (51) artikli 4
  punktides 25 ja
  28
  esitatud määratluste kohaselt
  ; |
| --- | --- |

10)

„tootja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes olenemata kasutatavast müügiviisist, sealhulgas kauglepingud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi 2011/83/EL (50) tähenduses,
  oma majandus- või kutsetegevuses töötab välja
  ,
  toodab, töötleb, müüb või impordib ning seega
  laseb turule ühekordselt kasutatavaid plasttooteid ja plasti sisaldavaid
  kala- või vesiviljeluse püügivahendeid
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (51) artikli 4
  punktides 25 ja
  28
  esitatud määratluste kohaselt
  ;

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 11a) | „liigiti kogumine“ – direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 11 määratletud liigiti kogumine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

11a)

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 13a) | „biolagunev plast“ – plast, millest jääb füüsilise ja bioloogilise lagunemise tulemusena järele vaid süsinikdioksiid (CO2), biomass ja vesi ning mis vastab kompostimise ja anaeroobse lagunemise tulemusena taaskasutatavaid pakendeid käsitlevatele Euroopa standarditele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

13a)

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 14a) | „tubakatooted“ – direktiivi 2014/40/EL artikli 2 punktis 4 määratletud tubakatooted; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

14a)

Muudatusettepanekud 118, 54 ja 119

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 4 | Artikkel 4 |
| Tarbimise vähendamine | Tarbimise vähendamine |
| 1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et
  märkimisväärselt
  vähendada oma territooriumil lisa A osas loetletud ühekordsete plasttoodete tarbimist
  , hiljemalt ... [kuus aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäeva]
  . | 1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et
  ulatuslikult ja püsivalt
  vähendada oma territooriumil lisa A osas loetletud ühekordsete plasttoodete tarbimist
  2025. aastaks vähemalt 25 %
  . |
| Need meetmed võivad hõlmata
  riiklikke tarbimise vähendamise eesmärke,
  meetmeid, millega tagatakse, et müügikohas tehakse lõpptarbijale kättesaadavaks korduskasutatavad alternatiivid, ning majandushoobasid, millega tagatakse, et ühekordselt kasutatavaid plasttooteid ei pakuta lõpptarbijale müügikohas tasuta. Need meetmed võivad varieeruda sõltuvalt esimeses lõigus osutatud toodete keskkonnamõjust. | Need meetmed võivad hõlmata meetmeid, millega tagatakse, et müügikohas tehakse lõpptarbijale kättesaadavaks korduskasutatavad alternatiivid, ning majandushoobasid, millega tagatakse, et ühekordselt kasutatavaid plasttooteid ei pakuta lõpptarbijale müügikohas tasuta. Need meetmed võivad varieeruda sõltuvalt esimeses lõigus osutatud toodete keskkonnamõjust
  nende olelusringi jooksul, sealhulgas mahajäetud prügina
  . |
| | Liikmesriigid koostavad riiklikud kavad, milles kirjeldatakse käesoleva lõike alusel vastu võetud meetmeid. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kavadest ja vajaduse korral ajakohastavad neid. Komisjon võib anda kavade kohta soovitusi. |
| | Käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatud eesmärgi saavutamiseks kehtestavad liikmesriigid riiklikud koguselised vähendamise eesmärgid. Need eesmärgid võetakse vastu ... [käesoleva direktiivi ülevõtmise tähtpäev]. |
| | Käesoleva lõike alusel võetud meetmed peavad olema proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni nendest meetmetest kooskõlas direktiiviga (EL) 2015/1535

   (1a)

  , kui kõnealuses direktiivis seda nõutakse. |
| 2.   Komisjon
  võib võtta
  vastu rakendusakti, milles sätestatakse metoodika lõikes 1 osutatud ühekordselt kasutatavate plasttoodete tarbimise
  märkimisväärse
  vähenemise arvutamiseks ja tõendamiseks. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | 2.   Komisjon
  võtab
  vastu rakendusakti, milles sätestatakse metoodika lõikes 1 osutatud ühekordselt kasutatavate plasttoodete tarbimise
  järsu ja püsiva
  vähenemise arvutamiseks ja tõendamiseks
  hiljemalt ... [12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva]
  . Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |
| | 2a.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, mis võimaldaksid püsivalt piirata tubakatoodete, eelkõige plasti sisaldavate tubakatoodete filtrite mõju keskkonnale, vähendades plasti sisaldavate tubakatoodete filtrite kasutamisest tulenevat prügi järgmiselt: 50 % aastaks 2025 ja 80 % aastaks 2030, võrreldes vahemikus 2014–2016 turule lastud plastfiltriga tubakatoodete kaalutud keskmisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 4

Artikkel 4

Tarbimise vähendamine

Tarbimise vähendamine

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et
  märkimisväärselt
  vähendada oma territooriumil lisa A osas loetletud ühekordsete plasttoodete tarbimist
  , hiljemalt ... [kuus aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäeva]
  .

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et
  ulatuslikult ja püsivalt
  vähendada oma territooriumil lisa A osas loetletud ühekordsete plasttoodete tarbimist
  2025. aastaks vähemalt 25 %
  .

Need meetmed võivad hõlmata
  riiklikke tarbimise vähendamise eesmärke,
  meetmeid, millega tagatakse, et müügikohas tehakse lõpptarbijale kättesaadavaks korduskasutatavad alternatiivid, ning majandushoobasid, millega tagatakse, et ühekordselt kasutatavaid plasttooteid ei pakuta lõpptarbijale müügikohas tasuta. Need meetmed võivad varieeruda sõltuvalt esimeses lõigus osutatud toodete keskkonnamõjust.

riiklikke tarbimise vähendamise eesmärke,

Need meetmed võivad hõlmata meetmeid, millega tagatakse, et müügikohas tehakse lõpptarbijale kättesaadavaks korduskasutatavad alternatiivid, ning majandushoobasid, millega tagatakse, et ühekordselt kasutatavaid plasttooteid ei pakuta lõpptarbijale müügikohas tasuta. Need meetmed võivad varieeruda sõltuvalt esimeses lõigus osutatud toodete keskkonnamõjust
  nende olelusringi jooksul, sealhulgas mahajäetud prügina
  .

nende olelusringi jooksul, sealhulgas mahajäetud prügina

Liikmesriigid koostavad riiklikud kavad, milles kirjeldatakse käesoleva lõike alusel vastu võetud meetmeid. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kavadest ja vajaduse korral ajakohastavad neid. Komisjon võib anda kavade kohta soovitusi.

Liikmesriigid koostavad riiklikud kavad, milles kirjeldatakse käesoleva lõike alusel vastu võetud meetmeid. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kavadest ja vajaduse korral ajakohastavad neid. Komisjon võib anda kavade kohta soovitusi.

Käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatud eesmärgi saavutamiseks kehtestavad liikmesriigid riiklikud koguselised vähendamise eesmärgid. Need eesmärgid võetakse vastu ... [käesoleva direktiivi ülevõtmise tähtpäev].

Käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatud eesmärgi saavutamiseks kehtestavad liikmesriigid riiklikud koguselised vähendamise eesmärgid. Need eesmärgid võetakse vastu ... [käesoleva direktiivi ülevõtmise tähtpäev].

Käesoleva lõike alusel võetud meetmed peavad olema proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni nendest meetmetest kooskõlas direktiiviga (EL) 2015/1535

   (1a)

  , kui kõnealuses direktiivis seda nõutakse.

Käesoleva lõike alusel võetud meetmed peavad olema proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni nendest meetmetest kooskõlas direktiiviga (EL) 2015/1535

1a

, kui kõnealuses direktiivis seda nõutakse.

2.   Komisjon
  võib võtta
  vastu rakendusakti, milles sätestatakse metoodika lõikes 1 osutatud ühekordselt kasutatavate plasttoodete tarbimise
  märkimisväärse
  vähenemise arvutamiseks ja tõendamiseks. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   Komisjon
  võtab
  vastu rakendusakti, milles sätestatakse metoodika lõikes 1 osutatud ühekordselt kasutatavate plasttoodete tarbimise
  järsu ja püsiva
  vähenemise arvutamiseks ja tõendamiseks
  hiljemalt ... [12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva]
  . Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2a.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, mis võimaldaksid püsivalt piirata tubakatoodete, eelkõige plasti sisaldavate tubakatoodete filtrite mõju keskkonnale, vähendades plasti sisaldavate tubakatoodete filtrite kasutamisest tulenevat prügi järgmiselt: 50 % aastaks 2025 ja 80 % aastaks 2030, võrreldes vahemikus 2014–2016 turule lastud plastfiltriga tubakatoodete kaalutud keskmisega.

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 1

Artikkel 6 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid tagavad, et lisa C osas loetletud ühekordselt kasutatavad plasttooted, millel on korgid ja kaaned
  , mis on märkimisväärses osas valmistatud plastist
  , võib turule lasta üksnes siis, kui korgid ja kaaned jäävad toote ettenähtud kasutusetapis pakendi külge. | 1.   Liikmesriigid tagavad, et lisa C osas loetletud ühekordselt kasutatavad plasttooted, millel on
  plastist
  korgid ja kaaned, võib turule lasta üksnes siis, kui korgid ja kaaned jäävad toote ettenähtud kasutusetapis pakendi külge. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid tagavad, et lisa C osas loetletud ühekordselt kasutatavad plasttooted, millel on korgid ja kaaned
  , mis on märkimisväärses osas valmistatud plastist
  , võib turule lasta üksnes siis, kui korgid ja kaaned jäävad toote ettenähtud kasutusetapis pakendi külge.

1.   Liikmesriigid tagavad, et lisa C osas loetletud ühekordselt kasutatavad plasttooted, millel on
  plastist
  korgid ja kaaned, võib turule lasta üksnes siis, kui korgid ja kaaned jäävad toote ettenähtud kasutusetapis pakendi külge.

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 6 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et aastaks 2025 võib lisa C osas loetletud joogipudeleid turule viia ainult siis, kui need on valmistatud vähemalt 35 % ulatuses ringlusmaterjalist ja on ringlussevõetavad. |
| | 1. jaanuariks 2022
  võtab komisjon vastu rakendusaktid, milles sätestatakse metoodika ringlusmaterjali osakaalu arvutamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et aastaks 2025 võib lisa C osas loetletud joogipudeleid turule viia ainult siis, kui need on valmistatud vähemalt 35 % ulatuses ringlusmaterjalist ja on ringlussevõetavad.

1. jaanuariks 2022
  võtab komisjon vastu rakendusaktid, milles sätestatakse metoodika ringlusmaterjali osakaalu arvutamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

1. jaanuariks 2022

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2

Artikkel 6 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesoleva artikli kohaldamisel ei käsitata plastist tihenditega metallkorke või
  -kaani sellistena
  , mille
  märkimisväärne osa
  on valmistatud plastist. | 2.   Käesoleva artikli kohaldamisel ei käsitata plastist tihenditega metallkorke või
  -kaasi plastist valmistatuna. Käesolev artikkel ei hõlma klaasist ega metallist joogipakendeid, mille korgid või kaaned on valmistatud plastist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesoleva artikli kohaldamisel ei käsitata plastist tihenditega metallkorke või
  -kaani sellistena
  , mille
  märkimisväärne osa
  on valmistatud plastist.

2.   Käesoleva artikli kohaldamisel ei käsitata plastist tihenditega metallkorke või
  -kaasi plastist valmistatuna. Käesolev artikkel ei hõlma klaasist ega metallist joogipakendeid, mille korgid või kaaned on valmistatud plastist.

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 3

Artikkel 6 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjon palub Euroopa standardiorganisatsioonidel töötada välja harmoneeritud standardid lõikes 1 osutatud nõude kohta. | 3.   Komisjon palub Euroopa standardiorganisatsioonidel töötada välja harmoneeritud standardid lõikes 1 osutatud nõude kohta
  hiljemalt ... [kolm kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. Need standardid puudutavad eelkõige vajadust tagada joogipakendite, sealhulgas gaseeritud jookide pakendite sulgemissüsteemide vajalik vastupidavus, töökindlus ja ohutus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjon palub Euroopa standardiorganisatsioonidel töötada välja harmoneeritud standardid lõikes 1 osutatud nõude kohta.

3.   Komisjon palub Euroopa standardiorganisatsioonidel töötada välja harmoneeritud standardid lõikes 1 osutatud nõude kohta
  hiljemalt ... [kolm kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. Need standardid puudutavad eelkõige vajadust tagada joogipakendite, sealhulgas gaseeritud jookide pakendite sulgemissüsteemide vajalik vastupidavus, töökindlus ja ohutus.

Muudatusettepanekud 59 ja 140

Muudatusettepanekud 59 ja 140

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7

Artikkel 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 7 | Artikkel 7 |
| Märgistusnõuded | Märgistusnõuded |
| 1.   Liikmesriigid tagavad, et kõik lisa D osas loetletud ühekordselt
  kasutatavad plasttooted
  , mis turule lastakse, kannavad
  nähtavat
  , selgesti loetavat ja kustutamatut märgistust, millel on tarbijale esitatud
  teave ühe või mitme järgmise aspekti kohta
  : | 1.   Liikmesriigid tagavad, et kõik lisa D osas loetletud ühekordselt
  kasutatavate plasttoodete müügipakendid
  , mis turule lastakse, kannavad
  mitut toodet sisaldavatel pakenditel ja eraldi pakendamise korral ka igal tootel eraldi
  selgesti loetavat ja kustutamatut märgistust, millel on tarbijale esitatud
  järgmine teave
  : |
| (a) | toote puhul sobivad jäätmekõrvaldamisvõimalused või tootega seotud jäätmekõrvaldamisviisid, mida tuleb vältida; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 7

Artikkel 7

Märgistusnõuded

Märgistusnõuded

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõik lisa D osas loetletud ühekordselt
  kasutatavad plasttooted
  , mis turule lastakse, kannavad
  nähtavat
  , selgesti loetavat ja kustutamatut märgistust, millel on tarbijale esitatud
  teave ühe või mitme järgmise aspekti kohta
  :

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõik lisa D osas loetletud ühekordselt
  kasutatavate plasttoodete müügipakendid
  , mis turule lastakse, kannavad
  mitut toodet sisaldavatel pakenditel ja eraldi pakendamise korral ka igal tootel eraldi
  selgesti loetavat ja kustutamatut märgistust, millel on tarbijale esitatud
  järgmine teave
  :

(a)

toote puhul sobivad jäätmekõrvaldamisvõimalused või tootega seotud jäätmekõrvaldamisviisid, mida tuleb vältida;

| a) | toote puhul sobivad jäätmekõrvaldamisvõimalused
  ja/
  või tootega seotud jäätmekõrvaldamisviisid, mida tuleb vältida; |
| --- | --- |

a)

toote puhul sobivad jäätmekõrvaldamisvõimalused
  ja/
  või tootega seotud jäätmekõrvaldamisviisid, mida tuleb vältida;

ja/

| (b) | tootega seotud prügistamise või muu sobimatu jäätmekõrvaldamisviisi negatiivne keskkonnamõju
  , või |
| --- | --- |

(b)

tootega seotud prügistamise või muu sobimatu jäätmekõrvaldamisviisi negatiivne keskkonnamõju
  , või

, või

| b) | tootega seotud prügistamise või muu sobimatu jäätmekõrvaldamisviisi negatiivne keskkonnamõju |
| --- | --- |

b)

tootega seotud prügistamise või muu sobimatu jäätmekõrvaldamisviisi negatiivne keskkonnamõju

| (c) | plasti olemasolu tootes. |
| --- | --- |

(c)

plasti olemasolu tootes.

| c) | plasti olemasolu tootes
  ning |
| --- | --- |

c)

plasti olemasolu tootes
  ning

ning

| ca) | probleemsete ainete (nagu ohtlikud metallid, ftalaadid, perfluoroalküülühendid, bisfenoolid ja endokriinfunktsiooni kahjustavad kemikaalid ning muud väga ohtlikud ained (VOA) vastavalt määrusele (EÜ) nr 1907/2006) olemasolu tootes. |
| --- | --- |

ca)

ca)

probleemsete ainete (nagu ohtlikud metallid, ftalaadid, perfluoroalküülühendid, bisfenoolid ja endokriinfunktsiooni kahjustavad kemikaalid ning muud väga ohtlikud ained (VOA) vastavalt määrusele (EÜ) nr 1907/2006) olemasolu tootes.

probleemsete ainete (nagu ohtlikud metallid, ftalaadid, perfluoroalküülühendid, bisfenoolid ja endokriinfunktsiooni kahjustavad kemikaalid ning muud väga ohtlikud ained (VOA) vastavalt määrusele (EÜ) nr 1907/2006) olemasolu tootes.

Lisaks tagavad liikmesriigid, et kõik lisa D osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete müügipakendid, mis turule lastakse, välja arvatud filtriga tubakatooted ja koos tubakatoodetega kasutamiseks turustatavad filtrid, kannavad mitut toodet sisaldavatel pakenditel ja eraldi pakendamise korral ka igal tootel eraldi selgesti loetavat ja kustutamatut märgistust, millel on tarbijale esitatud teave toote ringlussevõetavuse kohta.

Lisaks tagavad liikmesriigid, et kõik lisa D osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete müügipakendid, mis turule lastakse, välja arvatud filtriga tubakatooted ja koos tubakatoodetega kasutamiseks turustatavad filtrid, kannavad mitut toodet sisaldavatel pakenditel ja eraldi pakendamise korral ka igal tootel eraldi selgesti loetavat ja kustutamatut märgistust, millel on tarbijale esitatud teave toote ringlussevõetavuse kohta.

2.   Komisjon võtab hiljemalt... [12 kuud enne käesoleva direktiivi ülevõtmise tähtaega] vastu rakendusakti, milles sätestatakse lõikes 1 osutatud märgistuse nõuded. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   Komisjon võtab hiljemalt ... [12 kuud enne käesoleva direktiivi ülevõtmise tähtaega] vastu rakendusakti, milles sätestatakse lõikes 1 osutatud märgistuse nõuded
  , ning võtab seejuures arvesse valdkondlikke vabatahtlikke kokkuleppeid ja pöörab erilist tähelepanu vajadusele vältida tarbijaid eksitava teabe esitamist
  . Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 146

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 a (uus)

Artikkel 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 7a |
| | Hügieenitarbeid käsitlevad sätted |
| | Liikmesriigid hoiavad ära ohtlike kemikaalide kasutamise lisa D osas loetletud hügieenisidemete, tampoonide ja tampoonide aplikaatorite koostises. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 7a

Artikkel 7a

Hügieenitarbeid käsitlevad sätted

Hügieenitarbeid käsitlevad sätted

Liikmesriigid hoiavad ära ohtlike kemikaalide kasutamise lisa D osas loetletud hügieenisidemete, tampoonide ja tampoonide aplikaatorite koostises.

Liikmesriigid hoiavad ära ohtlike kemikaalide kasutamise lisa D osas loetletud hügieenisidemete, tampoonide ja tampoonide aplikaatorite koostises.

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 1

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Seoses lõike 1 kohaselt loodud süsteemiga tagavad liikmesriigid, et lisa E osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete tootjad kannavad kõnealustest plasttoodetest koosnevate jäätmete kogumise ning edasise veo ja käitlemise kulud, sealhulgas nende toodetega seotud prügi koristamise ja artiklis 10 osutatud teadlikkuse suurendamise meetmetega seotud kulud. | Seoses lõike 1 kohaselt loodud süsteemiga tagavad liikmesriigid, et lisa E osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete tootjad kannavad kõnealustest plasttoodetest koosnevate jäätmete kogumise ning edasise veo ja käitlemise kulud, sealhulgas nende toodetega seotud prügi koristamise ja artiklis 10 osutatud teadlikkuse suurendamise meetmetega seotud kulud.
  Tootjate poolt nende kohustuste täitmiseks makstav rahaline osalus ei tohi ületada kulusid, mis on vajalikud nimetatud teenuste kulutõhusaks osutamiseks, ja see määratakse kindlaks läbipaistval viisil asjaomaste osalejate vahel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Seoses lõike 1 kohaselt loodud süsteemiga tagavad liikmesriigid, et lisa E osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete tootjad kannavad kõnealustest plasttoodetest koosnevate jäätmete kogumise ning edasise veo ja käitlemise kulud, sealhulgas nende toodetega seotud prügi koristamise ja artiklis 10 osutatud teadlikkuse suurendamise meetmetega seotud kulud.

Seoses lõike 1 kohaselt loodud süsteemiga tagavad liikmesriigid, et lisa E osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete tootjad kannavad kõnealustest plasttoodetest koosnevate jäätmete kogumise ning edasise veo ja käitlemise kulud, sealhulgas nende toodetega seotud prügi koristamise ja artiklis 10 osutatud teadlikkuse suurendamise meetmetega seotud kulud.
  Tootjate poolt nende kohustuste täitmiseks makstav rahaline osalus ei tohi ületada kulusid, mis on vajalikud nimetatud teenuste kulutõhusaks osutamiseks, ja see määratakse kindlaks läbipaistval viisil asjaomaste osalejate vahel.

Tootjate poolt nende kohustuste täitmiseks makstav rahaline osalus ei tohi ületada kulusid, mis on vajalikud nimetatud teenuste kulutõhusaks osutamiseks, ja see määratakse kindlaks läbipaistval viisil asjaomaste osalejate vahel.

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Seoses esimeses lõigus osutatud prügi koristamise kuludega tagavad liikmesriigid, et tootjate makstav rahaline osalus määratakse kindlaks proportsionaalselt ja seda kohandatakse vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artikli 8a lõikele 4 ning selle puhul võetakse arvesse üksiktoodete või tooterühmade koristamiskulusid. Kulud piirduvad tegevustega, mida riigiasutused korrapäraselt teostavad või tellivad ja mille hulka kuulub prügikoristus, mille eesmärk on täita liidu õigusaktidest tulenevaid jäätmetekke vältimise ja keskkonnakaitse kohustusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Seoses esimeses lõigus osutatud prügi koristamise kuludega tagavad liikmesriigid, et tootjate makstav rahaline osalus määratakse kindlaks proportsionaalselt ja seda kohandatakse vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artikli 8a lõikele 4 ning selle puhul võetakse arvesse üksiktoodete või tooterühmade koristamiskulusid. Kulud piirduvad tegevustega, mida riigiasutused korrapäraselt teostavad või tellivad ja mille hulka kuulub prügikoristus, mille eesmärk on täita liidu õigusaktidest tulenevaid jäätmetekke vältimise ja keskkonnakaitse kohustusi.

Seoses esimeses lõigus osutatud prügi koristamise kuludega tagavad liikmesriigid, et tootjate makstav rahaline osalus määratakse kindlaks proportsionaalselt ja seda kohandatakse vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artikli 8a lõikele 4 ning selle puhul võetakse arvesse üksiktoodete või tooterühmade koristamiskulusid. Kulud piirduvad tegevustega, mida riigiasutused korrapäraselt teostavad või tellivad ja mille hulka kuulub prügikoristus, mille eesmärk on täita liidu õigusaktidest tulenevaid jäätmetekke vältimise ja keskkonnakaitse kohustusi.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 1 b (uus)

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon töötab liikmesriikidega konsulteerides välja suunised laiendatud tootjavastutuse süsteemidega hõlmatud prügikoristuskulude jaotamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon töötab liikmesriikidega konsulteerides välja suunised laiendatud tootjavastutuse süsteemidega hõlmatud prügikoristuskulude jaotamise kohta.

Komisjon töötab liikmesriikidega konsulteerides välja suunised laiendatud tootjavastutuse süsteemidega hõlmatud prügikoristuskulude jaotamise kohta.

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 8 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et käesoleva artikli lõike 1 kohaselt kehtestatud laiendatud tootjavastutuse süsteemid, mida kohaldatakse plasti sisaldavate tubakatoodete filtrite suhtes, aitavad saavutada artikli 4 lõikes 2a sätestatud keskkonnaeesmärki, muu hulgas tagades, et plasti sisaldavate tubakatoodete filtrite tootjad katavad nende toodete jäätmete kogumise, nende edasise transpordi ja töötlemise kulud, sealhulgas prügi koristamise kulud ja nende toodete kohta teadlikkuse tõstmise meetmetega seotud kulud, millele on osutatud artiklis 10. Selle eesmärgi saavutamiseks võivad liikmesriigid muu hulgas nõuda, et laiendatud tootjavastutuse süsteemide raames loodaks kasutatud filtrite kogumise või selleks raha kogumise süsteemid või edendataks kasutatud filtrite saastest puhastamist ja ringlussevõttu jäätmete taaskasutusahela loomise abil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et käesoleva artikli lõike 1 kohaselt kehtestatud laiendatud tootjavastutuse süsteemid, mida kohaldatakse plasti sisaldavate tubakatoodete filtrite suhtes, aitavad saavutada artikli 4 lõikes 2a sätestatud keskkonnaeesmärki, muu hulgas tagades, et plasti sisaldavate tubakatoodete filtrite tootjad katavad nende toodete jäätmete kogumise, nende edasise transpordi ja töötlemise kulud, sealhulgas prügi koristamise kulud ja nende toodete kohta teadlikkuse tõstmise meetmetega seotud kulud, millele on osutatud artiklis 10. Selle eesmärgi saavutamiseks võivad liikmesriigid muu hulgas nõuda, et laiendatud tootjavastutuse süsteemide raames loodaks kasutatud filtrite kogumise või selleks raha kogumise süsteemid või edendataks kasutatud filtrite saastest puhastamist ja ringlussevõttu jäätmete taaskasutusahela loomise abil.

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 3

Artikkel 8 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriigid tagavad, et kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ laiendatud tootjavastutuse sätetega luuakse laiendatud tootjavastutuse süsteemid plasti sisaldavate liidu turule lastavate kalapüügivahendite jaoks. | 3.   Liikmesriigid tagavad, et kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ laiendatud tootjavastutuse sätetega luuakse laiendatud tootjavastutuse süsteemid plasti sisaldavate liidu turule lastavate kalapüügivahendite jaoks.
  Nende süsteemide abil tagavad liikmesriigid, et igal aastal saavutatakse plasti sisaldavate püügivahendite minimaalne kogumise määr. Alates 2025. aastast on minimaalne kogumise määr 50 % ja see arvutatakse asjaomasel aastal asjaomases liikmesriigis plasti sisaldavate püügivahendite kogumassi alusel, väljendatuna protsendimäärana asjaomases liikmesriigis kolmel eelneval aastal turule lastud plasti sisaldavate püügivahendite keskmisest massist. |
| | Lisaks tagavad liikmesriigid, et laiendatud tootjavastutuse süsteemide abil saavutatakse 2025. aastaks plasti sisaldavate kalapüügivahendite puhul vähemalt 15 % ringlussevõtu eesmärk. Selle eesmärgi saavutamiseks võivad liikmesriigid muu hulgas täiendavalt nõuda, et kõnealuste süsteemidega |
| | a) | oleks võimalik rahalist osalust kohandada kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artikli 8a lõikega 4, et edendada korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks ettenähtud kalapüügivahendite turule laskmist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikmesriigid tagavad, et kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ laiendatud tootjavastutuse sätetega luuakse laiendatud tootjavastutuse süsteemid plasti sisaldavate liidu turule lastavate kalapüügivahendite jaoks.

3.   Liikmesriigid tagavad, et kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ laiendatud tootjavastutuse sätetega luuakse laiendatud tootjavastutuse süsteemid plasti sisaldavate liidu turule lastavate kalapüügivahendite jaoks.
  Nende süsteemide abil tagavad liikmesriigid, et igal aastal saavutatakse plasti sisaldavate püügivahendite minimaalne kogumise määr. Alates 2025. aastast on minimaalne kogumise määr 50 % ja see arvutatakse asjaomasel aastal asjaomases liikmesriigis plasti sisaldavate püügivahendite kogumassi alusel, väljendatuna protsendimäärana asjaomases liikmesriigis kolmel eelneval aastal turule lastud plasti sisaldavate püügivahendite keskmisest massist.

Lisaks tagavad liikmesriigid, et laiendatud tootjavastutuse süsteemide abil saavutatakse 2025. aastaks plasti sisaldavate kalapüügivahendite puhul vähemalt 15 % ringlussevõtu eesmärk. Selle eesmärgi saavutamiseks võivad liikmesriigid muu hulgas täiendavalt nõuda, et kõnealuste süsteemidega

Lisaks tagavad liikmesriigid, et laiendatud tootjavastutuse süsteemide abil saavutatakse 2025. aastaks plasti sisaldavate kalapüügivahendite puhul vähemalt 15 % ringlussevõtu eesmärk. Selle eesmärgi saavutamiseks võivad liikmesriigid muu hulgas täiendavalt nõuda, et kõnealuste süsteemidega

a)

a)

oleks võimalik rahalist osalust kohandada kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artikli 8a lõikega 4, et edendada korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks ettenähtud kalapüügivahendite turule laskmist;

oleks võimalik rahalist osalust kohandada kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artikli 8a lõikega 4, et edendada korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks ettenähtud kalapüügivahendite turule laskmist;

| b) | loodaks tagatisrahasüsteem, mis motiveerib tagastama vanu, mahajäetud või kasutuskõlbmatuid kalapüügivahendeid; |
| --- | --- |

b)

b)

loodaks tagatisrahasüsteem, mis motiveerib tagastama vanu, mahajäetud või kasutuskõlbmatuid kalapüügivahendeid;

loodaks tagatisrahasüsteem, mis motiveerib tagastama vanu, mahajäetud või kasutuskõlbmatuid kalapüügivahendeid;

| c) | kaasneksid järelevalve-, jälgimis- ja aruandlusprogrammid. |
| --- | --- |

c)

c)

kaasneksid järelevalve-, jälgimis- ja aruandlusprogrammid.

kaasneksid järelevalve-, jälgimis- ja aruandlusprogrammid.

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 1 – lõik 2 a (uus)

Artikkel 8 – lõige 1 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Piiramata nõukogu määruses (EÜ) nr 850/98

   (1a)

  kehtestatud tehniliste meetmete kohaldamist, palub komisjon Euroopa standardiorganisatsioonidel töötada välja harmoneeritud standardid, et tagada kalapüügivahendite puhul ringmajandust toetav disain, mis soodustaks valmisolekut korduskasutuseks ja hõlbustaks olelusringi lõpul ringlussevõttu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Piiramata nõukogu määruses (EÜ) nr 850/98

   (1a)

  kehtestatud tehniliste meetmete kohaldamist, palub komisjon Euroopa standardiorganisatsioonidel töötada välja harmoneeritud standardid, et tagada kalapüügivahendite puhul ringmajandust toetav disain, mis soodustaks valmisolekut korduskasutuseks ja hõlbustaks olelusringi lõpul ringlussevõttu.

Piiramata nõukogu määruses (EÜ) nr 850/98

1a

kehtestatud tehniliste meetmete kohaldamist, palub komisjon Euroopa standardiorganisatsioonidel töötada välja harmoneeritud standardid, et tagada kalapüügivahendite puhul ringmajandust toetav disain, mis soodustaks valmisolekut korduskasutuseks ja hõlbustaks olelusringi lõpul ringlussevõttu.

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 9 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et koguda 2025. aastaks liigiti lisa F osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete jäätmeid koguses, mis võrdub kaalupõhiselt 90 % sellistest teataval aastal turule lastud ühekordselt kasutatavatest plasttoodetest. Selle eesmärgi saavutamiseks võivad liikmesriigid muu hulgas: | Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et koguda 2025. aastaks liigiti lisa F osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete jäätmeid koguses, mis võrdub kaalupõhiselt 90 % sellistest teataval aastal turule lastud ühekordselt kasutatavatest plasttoodetest
  , ja tagada nende hilisem ringlussevõtt
  . Selle eesmärgi saavutamiseks võivad liikmesriigid muu hulgas: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et koguda 2025. aastaks liigiti lisa F osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete jäätmeid koguses, mis võrdub kaalupõhiselt 90 % sellistest teataval aastal turule lastud ühekordselt kasutatavatest plasttoodetest. Selle eesmärgi saavutamiseks võivad liikmesriigid muu hulgas:

Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et koguda 2025. aastaks liigiti lisa F osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete jäätmeid koguses, mis võrdub kaalupõhiselt 90 % sellistest teataval aastal turule lastud ühekordselt kasutatavatest plasttoodetest
  , ja tagada nende hilisem ringlussevõtt
  . Selle eesmärgi saavutamiseks võivad liikmesriigid muu hulgas:

, ja tagada nende hilisem ringlussevõtt

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõik 1 – alalõik 1 a (uus)

Artikkel 9 – lõik 1 – alalõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Esimest lõiku kohaldatakse ilma, et see piiraks direktiivi 2008/98/EÜ artikli 10 lõike 3 punkti a kohaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Esimest lõiku kohaldatakse ilma, et see piiraks direktiivi 2008/98/EÜ artikli 10 lõike 3 punkti a kohaldamist.

Esimest lõiku kohaldatakse ilma, et see piiraks direktiivi 2008/98/EÜ artikli 10 lõike 3 punkti a kohaldamist.

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 9 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon töötab liikmesriikidega konsulteerides välja tagatisrahasüsteemide toimimise suunised. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon töötab liikmesriikidega konsulteerides välja tagatisrahasüsteemide toimimise suunised.

Komisjon töötab liikmesriikidega konsulteerides välja tagatisrahasüsteemide toimimise suunised.

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10

Artikkel 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 10 | Artikkel 10 |
| Teadlikkuse suurendamise meetmed | Teadlikkuse suurendamise meetmed |
| 1.   Liikmesriigid võtavad meetmeid, et
  teavitada
  lisa G osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete ja plasti sisaldavate kalapüügivahendite tarbijaid järgmisest: | 1.   Liikmesriigid võtavad meetmeid, et
  motiveerida
  lisa G osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete ja plasti sisaldavate kalapüügivahendite tarbijaid
  vastutustundlikult käituma ja teavitada neid
  järgmisest: |
| (a) | kõnealuste toodete ja plasti sisaldavate kalapüügivahendite korduskasutamise ja nende jäätmete käitlemise võimalused ning direktiivi 2008/98/EÜ artikli 13 kohase keskkonnahoidliku jäätmekäitluse parimad tavad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 10

Artikkel 10

Teadlikkuse suurendamise meetmed

Teadlikkuse suurendamise meetmed

1.   Liikmesriigid võtavad meetmeid, et
  teavitada
  lisa G osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete ja plasti sisaldavate kalapüügivahendite tarbijaid järgmisest:

1.   Liikmesriigid võtavad meetmeid, et
  motiveerida
  lisa G osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete ja plasti sisaldavate kalapüügivahendite tarbijaid
  vastutustundlikult käituma ja teavitada neid
  järgmisest:

(a)

kõnealuste toodete ja plasti sisaldavate kalapüügivahendite korduskasutamise ja nende jäätmete käitlemise võimalused ning direktiivi 2008/98/EÜ artikli 13 kohase keskkonnahoidliku jäätmekäitluse parimad tavad;

| a) | kõnealuste toodete ja plasti sisaldavate kalapüügivahendite
  korduskasutatavate alternatiivide olemasolu,
  korduskasutamise ja nende jäätmete käitlemise võimalused ning direktiivi 2008/98/EÜ artikli 13 kohase keskkonnahoidliku jäätmekäitluse parimad tavad; |
| --- | --- |

a)

kõnealuste toodete ja plasti sisaldavate kalapüügivahendite
  korduskasutatavate alternatiivide olemasolu,
  korduskasutamise ja nende jäätmete käitlemise võimalused ning direktiivi 2008/98/EÜ artikli 13 kohase keskkonnahoidliku jäätmekäitluse parimad tavad;

korduskasutatavate alternatiivide olemasolu,

| (b) | kõnealuste toodetega ja plasti sisaldavate kalapüügivahenditega prügistamise ja nende jäätmete muu sobimatu kõrvaldamise mõju keskkonnale, eriti merekeskkonnale. |
| --- | --- |

(b)

kõnealuste toodetega ja plasti sisaldavate kalapüügivahenditega prügistamise ja nende jäätmete muu sobimatu kõrvaldamise mõju keskkonnale, eriti merekeskkonnale.

| b) | kõnealuste toodetega ja plasti sisaldavate kalapüügivahenditega prügistamise ja nende jäätmete muu sobimatu kõrvaldamise mõju keskkonnale, eriti merekeskkonnale; |
| --- | --- |

b)

kõnealuste toodetega ja plasti sisaldavate kalapüügivahenditega prügistamise ja nende jäätmete muu sobimatu kõrvaldamise mõju keskkonnale, eriti merekeskkonnale;

| ba) | nende toodete jäätmete sobimatu kõrvaldamise mõju kanalisatsioonivõrgule. |
| --- | --- |

ba)

ba)

nende toodete jäätmete sobimatu kõrvaldamise mõju kanalisatsioonivõrgule.

nende toodete jäätmete sobimatu kõrvaldamise mõju kanalisatsioonivõrgule.

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõik 2

Artikkel 11 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Meetmed, mida liikmesriigid võtavad artiklite 4–9 ülevõtmiseks ja rakendamiseks, peavad vastama liidu toidualastele õigusnormidele, tagamaks, et ei kahjustata toiduhügieeni ega -ohutust. | Meetmed, mida liikmesriigid võtavad artiklite 4–9 ülevõtmiseks ja rakendamiseks, peavad vastama liidu toidualastele õigusnormidele, tagamaks, et ei kahjustata toiduhügieeni ega -ohutust
  , ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1935/2004

   (1a).
  Liikmesriigid soodustavad toiduga kokkupuutuvates materjalides plasti asemel säästlikumate ja ohutumate alternatiivide kasutamist, kui see on võimalik. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Meetmed, mida liikmesriigid võtavad artiklite 4–9 ülevõtmiseks ja rakendamiseks, peavad vastama liidu toidualastele õigusnormidele, tagamaks, et ei kahjustata toiduhügieeni ega -ohutust.

Meetmed, mida liikmesriigid võtavad artiklite 4–9 ülevõtmiseks ja rakendamiseks, peavad vastama liidu toidualastele õigusnormidele, tagamaks, et ei kahjustata toiduhügieeni ega -ohutust
  , ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1935/2004

   (1a).
  Liikmesriigid soodustavad toiduga kokkupuutuvates materjalides plasti asemel säästlikumate ja ohutumate alternatiivide kasutamist, kui see on võimalik.

, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1935/2004

1a

Liikmesriigid soodustavad toiduga kokkupuutuvates materjalides plasti asemel säästlikumate ja ohutumate alternatiivide kasutamist, kui see on võimalik.

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõik 2 a (uus)

Artikkel 11 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid tagavad, et jäätmematerjalide eksport kolmandatesse riikidesse ei tekita kusagil mujal mereprügi juurde. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et jäätmematerjalide eksport kolmandatesse riikidesse ei tekita kusagil mujal mereprügi juurde.

Liikmesriigid tagavad, et jäätmematerjalide eksport kolmandatesse riikidesse ei tekita kusagil mujal mereprügi juurde.

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 12 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid peavad tagama, et füüsilistel või juriidilistel isikutel või nende ühendustel, organisatsioonidel või rühmadel on kooskõlas siseriiklike õigusaktide või tavadega õigus pöörduda kohtusse või seaduse alusel loodud muu sõltumatu ja erapooletu asutuse poole artiklite 5, 6, 7 ja
  8
  rakendamisega seotud otsuste, tegevuse või tegevusetuse materiaalse või protsessuaalse õiguspärasuse vaidlustamiseks, eeldusel, et on täidetud üks järgmistest tingimustest: | 1.   Liikmesriigid peavad tagama, et füüsilistel või juriidilistel isikutel või nende ühendustel, organisatsioonidel või rühmadel on kooskõlas siseriiklike õigusaktide või tavadega õigus pöörduda kohtusse või seaduse alusel loodud muu sõltumatu ja erapooletu asutuse poole artiklite
  4,
  5, 6, 7
  , 8
  ja
  10
  rakendamisega seotud otsuste, tegevuse või tegevusetuse materiaalse või protsessuaalse õiguspärasuse vaidlustamiseks, eeldusel, et on täidetud üks järgmistest tingimustest: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid peavad tagama, et füüsilistel või juriidilistel isikutel või nende ühendustel, organisatsioonidel või rühmadel on kooskõlas siseriiklike õigusaktide või tavadega õigus pöörduda kohtusse või seaduse alusel loodud muu sõltumatu ja erapooletu asutuse poole artiklite 5, 6, 7 ja
  8
  rakendamisega seotud otsuste, tegevuse või tegevusetuse materiaalse või protsessuaalse õiguspärasuse vaidlustamiseks, eeldusel, et on täidetud üks järgmistest tingimustest:

1.   Liikmesriigid peavad tagama, et füüsilistel või juriidilistel isikutel või nende ühendustel, organisatsioonidel või rühmadel on kooskõlas siseriiklike õigusaktide või tavadega õigus pöörduda kohtusse või seaduse alusel loodud muu sõltumatu ja erapooletu asutuse poole artiklite
  4,
  5, 6, 7
  , 8
  ja
  10
  rakendamisega seotud otsuste, tegevuse või tegevusetuse materiaalse või protsessuaalse õiguspärasuse vaidlustamiseks, eeldusel, et on täidetud üks järgmistest tingimustest:

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13

Artikkel 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 13 | Artikkel 13 |
| Teave rakendamise järelevalve kohta | Teave rakendamise järelevalve kohta |
| 1.   Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/4/EÜ (52) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ (53) kohaldamist, peavad liikmesriigid, keda abistab Euroopa Keskkonnaamet, looma andmekogu, mis sisaldab järgmist teavet: | 1.   Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/4/EÜ (52) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ (53) kohaldamist, peavad liikmesriigid, keda abistab Euroopa Keskkonnaamet, looma andmekogu, mis sisaldab järgmist teavet: |
| (a) | andmed igal aastal liidu turule lastud, lisa A osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete kohta, et näidata tarbimise vähenemist vastavalt artikli 4 lõikele 1; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 13

Artikkel 13

Teave rakendamise järelevalve kohta

Teave rakendamise järelevalve kohta

1.   Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/4/EÜ (52) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ (53) kohaldamist, peavad liikmesriigid, keda abistab Euroopa Keskkonnaamet, looma andmekogu, mis sisaldab järgmist teavet:

1.   Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/4/EÜ (52) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ (53) kohaldamist, peavad liikmesriigid, keda abistab Euroopa Keskkonnaamet, looma andmekogu, mis sisaldab järgmist teavet:

(a)

andmed igal aastal liidu turule lastud, lisa A osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete kohta, et näidata tarbimise vähenemist vastavalt artikli 4 lõikele 1;

| a) | andmed igal aastal liidu turule lastud, lisa A osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete kohta, et näidata tarbimise vähenemist vastavalt artikli 4 lõikele 1; |
| --- | --- |

a)

andmed igal aastal liidu turule lastud, lisa A osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete kohta, et näidata tarbimise vähenemist vastavalt artikli 4 lõikele 1;

| aa) | andmed lisa F osas loetletud toodete turule laskmise ja liigiti kogumise kohta, et tõendada edusamme artiklis 9 sätestatud eesmärgi saavutamisel; |
| --- | --- |

aa)

aa)

andmed lisa F osas loetletud toodete turule laskmise ja liigiti kogumise kohta, et tõendada edusamme artiklis 9 sätestatud eesmärgi saavutamisel;

andmed lisa F osas loetletud toodete turule laskmise ja liigiti kogumise kohta, et tõendada edusamme artiklis 9 sätestatud eesmärgi saavutamisel;

| ab) | andmed igal aastal liidu turule lastud, lisa G osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete kohta, et jälgida nende tarbimist liidus; |
| --- | --- |

ab)

ab)

andmed igal aastal liidu turule lastud, lisa G osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete kohta, et jälgida nende tarbimist liidus;

andmed igal aastal liidu turule lastud, lisa G osas loetletud ühekordselt kasutatavate plasttoodete kohta, et jälgida nende tarbimist liidus;

| ac) | andmed turule lastud plasti sisaldavate püügivahendite kohta ning kasutuselt kõrvaldatud püügivahendite kogumise ja töötlemise kohta; |
| --- | --- |

ac)

ac)

andmed turule lastud plasti sisaldavate püügivahendite kohta ning kasutuselt kõrvaldatud püügivahendite kogumise ja töötlemise kohta;

andmed turule lastud plasti sisaldavate püügivahendite kohta ning kasutuselt kõrvaldatud püügivahendite kogumise ja töötlemise kohta;

| (b) | teave liikmesriikide võetud meetmete kohta artikli 4 lõike 1 kohaldamisel. |
| --- | --- |

(b)

teave liikmesriikide võetud meetmete kohta artikli 4 lõike 1 kohaldamisel.

| b) | teave liikmesriikide
  kavade ja
  võetud meetmete kohta artikli 4 lõike 1 kohaldamisel; |
| --- | --- |

b)

teave liikmesriikide
  kavade ja
  võetud meetmete kohta artikli 4 lõike 1 kohaldamisel;

kavade ja

| ba) | andmed mereprügi kohta, eelkõige käesoleva direktiiviga hõlmatud toodetest tuleneva mereprügi kohta, et jälgida võetud meetmete mõju. |
| --- | --- |

ba)

ba)

andmed mereprügi kohta, eelkõige käesoleva direktiiviga hõlmatud toodetest tuleneva mereprügi kohta, et jälgida võetud meetmete mõju.

andmed mereprügi kohta, eelkõige käesoleva direktiiviga hõlmatud toodetest tuleneva mereprügi kohta, et jälgida võetud meetmete mõju.

Esimese lõigu punktis a osutatud andmeid ajakohastatakse igal aastal 12 kuu jooksul pärast selle vaatlusaasta lõppu, mille kohta andmeid koguti. Võimaluse korral kasutatakse andmekogude esitamiseks direktiivi 2007/2/EÜ artikli 3 punktis 4 määratletud ruumiandmeteenuseid.

Esimese lõigu punktis a osutatud
  andmed esitatakse esmakordselt ... [12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. Punktides a–ac osutatud
  andmeid ajakohastatakse igal aastal 12 kuu jooksul pärast selle vaatlusaasta lõppu, mille kohta andmeid koguti. Võimaluse korral kasutatakse andmekogude esitamiseks direktiivi 2007/2/EÜ artikli 3 punktis 4 määratletud ruumiandmeteenuseid.

andmed esitatakse esmakordselt ... [12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. Punktides a–ac osutatud

2.   Liikmesriigid tagavad, et komisjonil ja Euroopa Keskkonnaametil on juurdepääs lõike 1 kohaselt loodud andmekogudele.

2.   Liikmesriigid tagavad, et komisjonil ja Euroopa Keskkonnaametil on juurdepääs lõike 1 kohaselt loodud andmekogudele.

3.   Euroopa Keskkonnaamet avaldab liikmesriikide kogutud andmete põhjal kogu liitu hõlmava ülevaate ja ajakohastab seda regulaarselt. Kogu liitu hõlmav ülevaade sisaldab vajaduse korral käesoleva direktiivi väljundite, tulemuste ja mõju näitajaid, kogu liitu hõlmavaid ülevaatlikke kaarte ning liikmesriigi ülevaatearuandeid.

3.   Euroopa Keskkonnaamet avaldab liikmesriikide kogutud andmete põhjal kogu liitu hõlmava ülevaate ja ajakohastab seda regulaarselt. Kogu liitu hõlmav ülevaade sisaldab vajaduse korral käesoleva direktiivi väljundite, tulemuste ja mõju näitajaid, kogu liitu hõlmavaid ülevaatlikke kaarte ning liikmesriigi ülevaatearuandeid.

4.   Komisjon
  võib võtta
  vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse lõikes 1 osutatud andmekogumi, teabe ja andmete vorm. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   Komisjon
  võtab
  vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse lõikes 1 osutatud andmekogumi, teabe ja andmete vorm. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanekud 74 ja 150

Muudatusettepanekud 74 ja 150

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15

Artikkel 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 15 | Artikkel 15 |
| Hindamine ja läbivaatamine | Hindamine ja läbivaatamine |
| 1.   Komisjon hindab käesoleva direktiivi rakendamist hiljemalt... [
  kuus
  aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäeva]. Hindamine põhineb artikli 13 kohaselt
  olemasolevale teabele
  . Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu täiendava teabe, mis on vajalik hindamiseks ja lõikes 2 osutatud aruande koostamiseks. | 1.   Komisjon hindab käesoleva direktiivi rakendamist hiljemalt... [
  viis
  aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäeva]. Hindamine põhineb artikli 13 kohaselt
  olemasoleval teabel
  . Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu täiendava teabe, mis on vajalik hindamiseks ja lõikes 2 osutatud aruande koostamiseks. |
| 2.   Komisjon esitab lõike 1 kohase hindamise põhitulemuste kohta aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. | 2.   Komisjon esitab lõike 1 kohase hindamise põhitulemuste kohta aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.
  Kui vaja, lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek. Vajaduse korral kehtestatakse kõnealuse ettepanekuga lisa A osas loetletud toodete suhtes liidu tasandil siduvad koguselised tarbimise vähendamise eesmärgid. |
| | 2a.
     
  Komisjon ja liikmesriigid loovad hiljemalt 31. juuliks 2020 kogu liitu hõlmava programmi ookeanide plastijäätmetest puhastamiseks ning edendavad seda algatust rahvusvahelisel tasandil. |
| 3.   
  Aruandes näidatakse ühtlasi, kas
  : | 3.   
  Aruanne sisaldab
  : |
| (a) | ühekordselt kasutatavate plasttoodete loetelu sisaldav lisa
  on vaja üle vaadata
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 15

Artikkel 15

Hindamine ja läbivaatamine

Hindamine ja läbivaatamine

1.   Komisjon hindab käesoleva direktiivi rakendamist hiljemalt... [
  kuus
  aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäeva]. Hindamine põhineb artikli 13 kohaselt
  olemasolevale teabele
  . Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu täiendava teabe, mis on vajalik hindamiseks ja lõikes 2 osutatud aruande koostamiseks.

1.   Komisjon hindab käesoleva direktiivi rakendamist hiljemalt... [
  viis
  aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise lõppkuupäeva]. Hindamine põhineb artikli 13 kohaselt
  olemasoleval teabel
  . Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu täiendava teabe, mis on vajalik hindamiseks ja lõikes 2 osutatud aruande koostamiseks.

2.   Komisjon esitab lõike 1 kohase hindamise põhitulemuste kohta aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.

2.   Komisjon esitab lõike 1 kohase hindamise põhitulemuste kohta aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.
  Kui vaja, lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek. Vajaduse korral kehtestatakse kõnealuse ettepanekuga lisa A osas loetletud toodete suhtes liidu tasandil siduvad koguselised tarbimise vähendamise eesmärgid.

2a.
     
  Komisjon ja liikmesriigid loovad hiljemalt 31. juuliks 2020 kogu liitu hõlmava programmi ookeanide plastijäätmetest puhastamiseks ning edendavad seda algatust rahvusvahelisel tasandil.

3.   
  Aruandes näidatakse ühtlasi, kas
  :

3.   
  Aruanne sisaldab
  :

(a)

ühekordselt kasutatavate plasttoodete loetelu sisaldav lisa
  on vaja üle vaadata
  ;

on vaja üle vaadata

| a) | hinnangut vajaduse kohta vaadata läbi
  ühekordselt kasutatavate plasttoodete loetelu sisaldav lisa; |
| --- | --- |

a)

hinnangut vajaduse kohta vaadata läbi
  ühekordselt kasutatavate plasttoodete loetelu sisaldav lisa;

hinnangut vajaduse kohta vaadata läbi

| (b) | on
  võimalik kehtestada siduvad koguselised liidu eesmärgid eelkõige lisa A osas loetletud ühekordselt kasutatavate toodete tarbimise vähendamiseks; |
| --- | --- |

(b)

on
  võimalik kehtestada siduvad koguselised liidu eesmärgid eelkõige lisa A osas loetletud ühekordselt kasutatavate toodete tarbimise vähendamiseks;

on

| b) | uuringut selle kohta, kas on
  võimalik kehtestada siduvad koguselised liidu eesmärgid eelkõige lisa A osas loetletud ühekordselt kasutatavate toodete tarbimise vähendamiseks;
  sellega seoses tuleb aruandes kaaluda absoluutarvudes väljendatud eesmärkide püstitamist, võttes arvesse tarbimise taset ja liikmesriikides juba saavutatud vähendamist; |
| --- | --- |

b)

uuringut selle kohta, kas on
  võimalik kehtestada siduvad koguselised liidu eesmärgid eelkõige lisa A osas loetletud ühekordselt kasutatavate toodete tarbimise vähendamiseks;
  sellega seoses tuleb aruandes kaaluda absoluutarvudes väljendatud eesmärkide püstitamist, võttes arvesse tarbimise taset ja liikmesriikides juba saavutatud vähendamist;

uuringut selle kohta, kas on

sellega seoses tuleb aruandes kaaluda absoluutarvudes väljendatud eesmärkide püstitamist, võttes arvesse tarbimise taset ja liikmesriikides juba saavutatud vähendamist;

| ba) | hinnangut käesoleva direktiiviga hõlmatud toodetes kasutatavate materjalide muutumise ja uuenduste kohta nende toodete korduskasutatavate alternatiivide uutes tarnesüsteemides; see hõlmab nende materjalide ja nende alternatiivide olelusringi üldist keskkonnaanalüüsi; |
| --- | --- |

ba)

ba)

hinnangut käesoleva direktiiviga hõlmatud toodetes kasutatavate materjalide muutumise ja uuenduste kohta nende toodete korduskasutatavate alternatiivide uutes tarnesüsteemides; see hõlmab nende materjalide ja nende alternatiivide olelusringi üldist keskkonnaanalüüsi;

hinnangut käesoleva direktiiviga hõlmatud toodetes kasutatavate materjalide muutumise ja uuenduste kohta nende toodete korduskasutatavate alternatiivide uutes tarnesüsteemides; see hõlmab nende materjalide ja nende alternatiivide olelusringi üldist keskkonnaanalüüsi;

| (c) | on tehtud piisavalt teaduslikke ja tehnilisi edusamme ning töötatud välja käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate ühekordselt kasutatavate plasttoodete suhtes kriteeriumid või standard nende merekeskkonnas biolagunevuse kohta ning nende ühekordselt kasutatavad asendustooted, et teha vajaduse korral kindlaks, milliste toodete turulelaskmise suhtes tule enam piiranguid kohaldada. |
| --- | --- |

(c)

(c)

on tehtud piisavalt teaduslikke ja tehnilisi edusamme ning töötatud välja käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate ühekordselt kasutatavate plasttoodete suhtes kriteeriumid või standard nende merekeskkonnas biolagunevuse kohta ning nende ühekordselt kasutatavad asendustooted, et teha vajaduse korral kindlaks, milliste toodete turulelaskmise suhtes tule enam piiranguid kohaldada.

on tehtud piisavalt teaduslikke ja tehnilisi edusamme ning töötatud välja käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate ühekordselt kasutatavate plasttoodete suhtes kriteeriumid või standard nende merekeskkonnas biolagunevuse kohta ning nende ühekordselt kasutatavad asendustooted, et teha vajaduse korral kindlaks, milliste toodete turulelaskmise suhtes tule enam piiranguid kohaldada.

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 17 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 17 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust jõustavad liikmesriigid artikli 13 lõike 1 punktis a sätestatud aruandluskohustuste järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... [12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust jõustavad liikmesriigid artikli 13 lõike 1 punktis a sätestatud aruandluskohustuste järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... [12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva].

Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust jõustavad liikmesriigid artikli 13 lõike 1 punktis a sätestatud aruandluskohustuste järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... [12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva].

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 17 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 17 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid rakendavad meetmeid, mis on vajalikud, et järgida artiklit 5 ja artikli 7 lõiget 1 alates... [
  2
  aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist] ning artikli 6 lõiget 1 alates [3 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. | Liikmesriigid rakendavad meetmeid, mis on vajalikud, et järgida artiklit 5 ja artikli 7 lõiget 1 alates ... [
  kaks
  aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist] ning artikli 6 lõiget 1 alates ... [
  kolm
  aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist]
  , kuid erandiks on meetmed, mis on vajalikud artikli 6 lõikes 1 osutatud gaseeritud jookide pakendeid puudutava nõude järgimiseks ning mida liikmesriigid peavad kohaldama alates ... [viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist]
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid rakendavad meetmeid, mis on vajalikud, et järgida artiklit 5 ja artikli 7 lõiget 1 alates... [
  2
  aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist] ning artikli 6 lõiget 1 alates [3 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist].

2

3

Liikmesriigid rakendavad meetmeid, mis on vajalikud, et järgida artiklit 5 ja artikli 7 lõiget 1 alates ... [
  kaks
  aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist] ning artikli 6 lõiget 1 alates ... [
  kolm
  aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist]
  , kuid erandiks on meetmed, mis on vajalikud artikli 6 lõikes 1 osutatud gaseeritud jookide pakendeid puudutava nõude järgimiseks ning mida liikmesriigid peavad kohaldama alates ... [viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist]
  .

kaks

kolm

, kuid erandiks on meetmed, mis on vajalikud artikli 6 lõikes 1 osutatud gaseeritud jookide pakendeid puudutava nõude järgimiseks ning mida liikmesriigid peavad kohaldama alates ... [viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist]

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 17 – lõige 2

Artikkel 17 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud
  põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti
  . | 2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud
  siseriiklike õigusnormide teksti. Komisjon kontrollib, et need sätted ei looks põhjendamatuid takistusi ühtse turu toimimisele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud
  põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti
  .

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud
  siseriiklike õigusnormide teksti. Komisjon kontrollib, et need sätted ei looks põhjendamatuid takistusi ühtse turu toimimisele.

Muudatusettepanekud 78 ja 124/rev

Muudatusettepanekud 78 ja 124/rev

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – A osa

I lisa – A osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ühekordselt kasutatavad plasttooted, mida hõlmab artikkel 4 tarbimise vähendamise kohta | Ühekordselt kasutatavad plasttooted, mida hõlmab artikkel 4 tarbimise vähendamise kohta |
| | — | Joogitopsid, k.a nende korgid ja kaaned |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ühekordselt kasutatavad plasttooted, mida hõlmab artikkel 4 tarbimise vähendamise kohta

Ühekordselt kasutatavad plasttooted, mida hõlmab artikkel 4 tarbimise vähendamise kohta

—

Joogitopsid, k.a nende korgid ja kaaned

Joogitopsid, k.a nende korgid ja kaaned

| — | Toidupakendid, st kaanega või kaaneta mahutit, nt karbid, millest pakutakse valmistoitu, mis on mõeldud otse mahutist tarbimiseks kohapeal või kaasa võtmiseks, nt kiirtoidu pakkumiseks kasutatavad pakendid, v.a joogipakendid, taldrikud ning toitu sisaldavad pakid ja pakkematerjalid |
| --- | --- |

—

Toidupakendid, st kaanega või kaaneta mahutit, nt karbid, millest pakutakse valmistoitu, mis on mõeldud otse mahutist tarbimiseks kohapeal või kaasa võtmiseks, nt kiirtoidu pakkumiseks kasutatavad pakendid, v.a joogipakendid, taldrikud ning toitu sisaldavad pakid ja pakkematerjalid

| — | toidupakendid, st kaanega või kaaneta mahutit, nt karbid, millest pakutakse valmistoitu, mis on mõeldud otse mahutist tarbimiseks kohapeal või kaasa võtmiseks, nt kiirtoidu pakkumiseks kasutatavad pakendid, v.a joogipakendid, taldrikud ning toitu sisaldavad pakid ja pakkematerjalid |
| --- | --- |

—

toidupakendid, st kaanega või kaaneta mahutit, nt karbid, millest pakutakse valmistoitu, mis on mõeldud otse mahutist tarbimiseks kohapeal või kaasa võtmiseks, nt kiirtoidu pakkumiseks kasutatavad pakendid, v.a joogipakendid, taldrikud ning toitu sisaldavad pakid ja pakkematerjalid

Toidu müümine ühe inimese portsjoni suuruses pakendis või söögiriistu sisaldavas pakendis näitab, et see toit on ette nähtud otse pakendist tarbimiseks.

Toidu müümine ühe inimese portsjoni suuruses pakendis või söögiriistu sisaldavas pakendis näitab, et see toit on ette nähtud otse pakendist tarbimiseks.

Edasise valmistamise mõiste hõlmab selliseid tegevusi nagu kuumutamine, keeva vee lisamine, pesemine, viilutamine ja lõikamine.

Edasise valmistamise mõiste hõlmab selliseid tegevusi nagu kuumutamine, keeva vee lisamine, pesemine, viilutamine ja lõikamine.

Käesoleva lisa A, E ja G osadega hõlmatud ühekordselt kasutatavate plastist toidupakendite näited:

Käesoleva lisa A, E ja G osadega hõlmatud ühekordselt kasutatavate plastist toidupakendite näited:

| — | kiirtoidupakendid, näiteks külmalt tarbimiseks mõeldud toitu või salatit sisaldavad karbid |
| --- | --- |

—

kiirtoidupakendid, näiteks külmalt tarbimiseks mõeldud toitu või salatit sisaldavad karbid

kiirtoidupakendid, näiteks külmalt tarbimiseks mõeldud toitu või salatit sisaldavad karbid

| — | kiirtoidupakendid, näiteks kuumalt tarbimiseks mõeldud toitu või salatit sisaldavad karbid, välja arvatud juhul, kui tarbija peab pärast toote ostmist ise toitu kuumutama |
| --- | --- |

—

kiirtoidupakendid, näiteks kuumalt tarbimiseks mõeldud toitu või salatit sisaldavad karbid, välja arvatud juhul, kui tarbija peab pärast toote ostmist ise toitu kuumutama

kiirtoidupakendid, näiteks kuumalt tarbimiseks mõeldud toitu või salatit sisaldavad karbid, välja arvatud juhul, kui tarbija peab pärast toote ostmist ise toitu kuumutama

| — | burgeri-, võileiva- ja wrapikarbid |
| --- | --- |

—

burgeri-, võileiva- ja wrapikarbid

burgeri-, võileiva- ja wrapikarbid

| — | ühe inimese portsjoni suuruses pakendis ja ühekaupa müüdav värske või töödeldud toit, mis ei vaja edasist valmistamist (näiteks puuviljad, köögiviljad, magustoidud või jäätised) |
| --- | --- |

—

ühe inimese portsjoni suuruses pakendis ja ühekaupa müüdav värske või töödeldud toit, mis ei vaja edasist valmistamist (näiteks puuviljad, köögiviljad, magustoidud või jäätised)

ühe inimese portsjoni suuruses pakendis ja ühekaupa müüdav värske või töödeldud toit, mis ei vaja edasist valmistamist (näiteks puuviljad, köögiviljad, magustoidud või jäätised)

Selliste pakendite näited, mis ei ole käesoleva lisa A, E ja G osadega hõlmatud ühekordselt kasutatavad plastist toidupakendid:

Selliste pakendite näited, mis ei ole käesoleva lisa A, E ja G osadega hõlmatud ühekordselt kasutatavad plastist toidupakendid:

| — | kuivtoidu või külmalt müüdava edasist valmistamist eeldava toidu pakendid |
| --- | --- |

—

kuivtoidu või külmalt müüdava edasist valmistamist eeldava toidu pakendid

kuivtoidu või külmalt müüdava edasist valmistamist eeldava toidu pakendid

| — | pakendid, mis sisaldavad toitu rohkem kui ühe inimese portsjoni suuruses koguses |
| --- | --- |

—

pakendid, mis sisaldavad toitu rohkem kui ühe inimese portsjoni suuruses koguses

pakendid, mis sisaldavad toitu rohkem kui ühe inimese portsjoni suuruses koguses

| — | ühe inimese portsjoni suuruses pakendis toit, mida müüakse rohkem kui ühe kaupa |
| --- | --- |

—

ühe inimese portsjoni suuruses pakendis toit, mida müüakse rohkem kui ühe kaupa

ühe inimese portsjoni suuruses pakendis toit, mida müüakse rohkem kui ühe kaupa

| — | Joogitopsid |
| --- | --- |

—

Joogitopsid

Joogitopsid

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – B osa – taane 2

I lisa – B osa – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | Söögiriistad (noad, kahvlid, lusikad, söögipulgad) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Söögiriistad (noad, kahvlid, lusikad, söögipulgad)

| — | Söögiriistad (noad, kahvlid, lusikad, söögipulgad)
  , välja arvatud (kuni 2023. aastani) direktiivi 2014/24/EL

   (1a)

  artikli 2 punktis 8 määratletud, enne 31. detsembrit 2018 sõlmitud asjade riigihankelepingu alusel haridus- või tervishoiuasutustele tarnitud söögiriistad. |
| --- | --- |

—

Söögiriistad (noad, kahvlid, lusikad, söögipulgad)
  , välja arvatud (kuni 2023. aastani) direktiivi 2014/24/EL

   (1a)

  artikli 2 punktis 8 määratletud, enne 31. detsembrit 2018 sõlmitud asjade riigihankelepingu alusel haridus- või tervishoiuasutustele tarnitud söögiriistad.

, välja arvatud (kuni 2023. aastani) direktiivi 2014/24/EL

1a

artikli 2 punktis 8 määratletud, enne 31. detsembrit 2018 sõlmitud asjade riigihankelepingu alusel haridus- või tervishoiuasutustele tarnitud söögiriistad.

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – B osa – taane 3

I lisa – B osa – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | Taldrikud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Taldrikud

| — | Taldrikud
  , välja arvatud (kuni 2023. aastani) direktiivi 2014/24/EL

   (1a)

  artikli 2 punktis 8 määratletud, enne 31. detsembrit 2018 sõlmitud asjade riigihankelepingu alusel haridus- või tervishoiuasutustele tarnitud taldrikud. |
| --- | --- |

—

Taldrikud
  , välja arvatud (kuni 2023. aastani) direktiivi 2014/24/EL

   (1a)

  artikli 2 punktis 8 määratletud, enne 31. detsembrit 2018 sõlmitud asjade riigihankelepingu alusel haridus- või tervishoiuasutustele tarnitud taldrikud.

, välja arvatud (kuni 2023. aastani) direktiivi 2014/24/EL

1a

artikli 2 punktis 8 määratletud, enne 31. detsembrit 2018 sõlmitud asjade riigihankelepingu alusel haridus- või tervishoiuasutustele tarnitud taldrikud.

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – B osa – taane 6

I lisa – B osa – taane 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | Varred, mis kinnitatakse õhupallide külge nende toestamiseks, v.a tööstuslikuks või muuks kutseliseks kasutuseks ja otstarbeks mõeldud õhupallid, mida tarbijatele ei turustata,
  sealhulgas
  selliste varte mehhanismid |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Varred, mis kinnitatakse õhupallide külge nende toestamiseks, v.a tööstuslikuks või muuks kutseliseks kasutuseks ja otstarbeks mõeldud õhupallid, mida tarbijatele ei turustata,
  sealhulgas
  selliste varte mehhanismid

sealhulgas

| — | Varred, mis kinnitatakse õhupallide külge nende toestamiseks, v.a tööstuslikuks või muuks kutseliseks kasutuseks ja otstarbeks mõeldud õhupallid, mida tarbijatele ei turustata,
  välja arvatud
  selliste varte mehhanismid |
| --- | --- |

—

Varred, mis kinnitatakse õhupallide külge nende toestamiseks, v.a tööstuslikuks või muuks kutseliseks kasutuseks ja otstarbeks mõeldud õhupallid, mida tarbijatele ei turustata,
  välja arvatud
  selliste varte mehhanismid

välja arvatud

Muudatusettepanekud 83 ja 117

Muudatusettepanekud 83 ja 117

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – B osa – taane 6 a (uus)

I lisa – B osa – taane 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | Hapniku toimel lagunevast plastist tooted |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Hapniku toimel lagunevast plastist tooted

Hapniku toimel lagunevast plastist tooted

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – B osa – taane 6 b (uus)

I lisa – B osa – taane 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | Vahtpolüstüreenist valmistatud toidu- ja joogipakendid, mida kasutatakse ilma edasise valmistamiseta otse pakendist tarbitava või kaasavõetava toidu pakendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Vahtpolüstüreenist valmistatud toidu- ja joogipakendid, mida kasutatakse ilma edasise valmistamiseta otse pakendist tarbitava või kaasavõetava toidu pakendamiseks.

Vahtpolüstüreenist valmistatud toidu- ja joogipakendid, mida kasutatakse ilma edasise valmistamiseta otse pakendist tarbitava või kaasavõetava toidu pakendamiseks.

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – C osa – taane 1

I lisa – C osa – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | Joogipakendid, st sellised vedelikke sisaldavad mahutid nagu joogipudelid, sh nende korgid ja kaaned |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Joogipakendid, st sellised vedelikke sisaldavad mahutid nagu joogipudelid, sh nende korgid ja kaaned

| — | Joogipakendid, st sellised vedelikke sisaldavad mahutid nagu joogipudelid, sh nende korgid ja kaaned
  , välja arvatud määruse (EL) nr 609/2013 artikli 2 punktis g määratletud meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud ja sel viisil kasutatava vedela toidu pakendid |
| --- | --- |

—

Joogipakendid, st sellised vedelikke sisaldavad mahutid nagu joogipudelid, sh nende korgid ja kaaned
  , välja arvatud määruse (EL) nr 609/2013 artikli 2 punktis g määratletud meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud ja sel viisil kasutatava vedela toidu pakendid

, välja arvatud määruse (EL) nr 609/2013 artikli 2 punktis g määratletud meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud ja sel viisil kasutatava vedela toidu pakendid

Muudatusettepanek 125

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – D osa – taane 3

I lisa – D osa – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | Õhupallid, v.a tööstuslikud või muuks kutseliseks kasutuseks ja otstarbeks mõeldud õhupallid, mida tarbijatele ei jagata |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Õhupallid, v.a tööstuslikud või muuks kutseliseks kasutuseks ja otstarbeks mõeldud õhupallid, mida tarbijatele ei jagata

Õhupallid, v.a tööstuslikud või muuks kutseliseks kasutuseks ja otstarbeks mõeldud õhupallid, mida tarbijatele ei jagata

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – D osa – taane 3 a (uus)

I lisa – D osa – taane 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | Filtriga tubakatooted ja koos tubakatoodetega kasutamiseks turustatavad filtrid |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Filtriga tubakatooted ja koos tubakatoodetega kasutamiseks turustatavad filtrid

Filtriga tubakatooted ja koos tubakatoodetega kasutamiseks turustatavad filtrid

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – D osa – taane 3 b (uus)

I lisa – D osa – taane 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | Painduvast materjalist valmistatud pakid ja pakkematerjal, millest pakutakse valmistoitu, mis on mõeldud ilma edasise valmistamiseta koheseks tarbimiseks otse pakist või pakkematerjalist |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Painduvast materjalist valmistatud pakid ja pakkematerjal, millest pakutakse valmistoitu, mis on mõeldud ilma edasise valmistamiseta koheseks tarbimiseks otse pakist või pakkematerjalist

Painduvast materjalist valmistatud pakid ja pakkematerjal, millest pakutakse valmistoitu, mis on mõeldud ilma edasise valmistamiseta koheseks tarbimiseks otse pakist või pakkematerjalist

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – D osa – taane 3 c (uus)

I lisa – D osa – taane 3 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | Joogitopsid |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Joogitopsid

Joogitopsid

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – E osa – taane 4

I lisa – E osa – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | Joogitopsid |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Joogitopsid

| — | Joogitopsid
  , k.a nende korgid ja kaaned |
| --- | --- |

—

Joogitopsid
  , k.a nende korgid ja kaaned

, k.a nende korgid ja kaaned

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – F osa – taane 1

I lisa – F osa – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | Joogipudelid |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Joogipudelid

| — | Joogipudelid
  , k.a nende korgid ja kaaned |
| --- | --- |

—

Joogipudelid
  , k.a nende korgid ja kaaned

, k.a nende korgid ja kaaned

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0317/2018).

1

(32)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“ (COM(2015)0614).

32

(33)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“ (COM(2018)0028).

33

(32)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“ (COM(2015)0614).

32

(33)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“ (COM(2018)0028).

33

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

34

(35)  Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 25. septembril 2015.

35

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

34

(35)  Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 25. septembril 2015.

35

(36)  Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 25. septembril 2015.

36

(36)  Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 25. septembril 2015.

36

(40)  Direktiiv 2008/98/EÜ, direktiiv 2000/59/EÜ, direktiiv 2000/60/EÜ, direktiiv 2008/56/EÜ ning nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

40

(41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiiv 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10).

41

(42)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“ (COM(2018)0028).

42

(40)  Direktiiv 2008/98/EÜ, direktiiv 2000/59/EÜ, direktiiv 2000/60/EÜ, direktiiv 2008/56/EÜ ning nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

40

(41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiiv 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10).

41

(42)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“ (COM(2018)0028).

42

(44)  Määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1), määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1), määrus (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide kohta (ELT L 338, 13.11.2004, lk 4) ning muud asjakohased õigusaktid, mis on seotud toiduohutuse, -hügieeni ja -märgistamisega.

44

(43a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/720, millega muudetakse direktiivi 94/62/EÜ seoses õhukeste plastkandekottide tarbimise vähendamisega (ELT L 115, 6.5.2015, lk 11).

43a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/720, millega muudetakse direktiivi 94/62/EÜ seoses õhukeste plastkandekottide tarbimise vähendamisega (ELT L 115, 6.5.2015, lk 11).

(44)  Määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1), määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1), määrus (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide kohta (ELT L 338, 13.11.2004, lk 4) ning muud asjakohased õigusaktid, mis on seotud toiduohutuse, -hügieeni ja -märgistamisega.

44

(45)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).

45

(45)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).

45

(46)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, direktiiv 2000/59/EÜ ja direktiiv 2008/98/EÜ.

46

(46)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, direktiiv 2000/59/EÜ ja direktiiv 2008/98/EÜ.

46

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/851, millega muudetakse direktiivi 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid (ELT L 150, 14.6.2018, lk 109).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/851, millega muudetakse direktiivi 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid (ELT L 150, 14.6.2018, lk 109).

(48)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

48

(48)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

48

(50)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiiv 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ (ELT L 304, 22.11.2011, lk 64).

50

(51)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

51

(50)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiiv 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ (ELT L 304, 22.11.2011, lk 64).

50

(51)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

51

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. septembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/1535, millega nähakse ette tehnilistest eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (kodifitseeritud tekst) (ELT L 241, 17.9.2015, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. septembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/1535, millega nähakse ette tehnilistest eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (kodifitseeritud tekst) (ELT L 241, 17.9.2015, lk 1).

(1a)  
  Nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu (EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1).

1a

Nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu (EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ (ELT L 338, 13.11.2004, lk 4).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ (ELT L 338, 13.11.2004, lk 4).

(52)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 41, 14.2.2003, lk 26).

52

(53)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).

53

(52)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 41, 14.2.2003, lk 26).

52

(53)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).

53

(1a)  
  „asjade riigihankelepingud“ – riigihankelepingud, mille esemeks on asjade ostmine, üürimine, rentimine või liisimine koos väljaostuvõimalusega või ilma. Asjade hankeleping võib kaasneva tööna hõlmata ka kohaletoomis- ja paigaldustöid.

1a

„asjade riigihankelepingud“ – riigihankelepingud, mille esemeks on asjade ostmine, üürimine, rentimine või liisimine koos väljaostuvõimalusega või ilma. Asjade hankeleping võib kaasneva tööna hõlmata ka kohaletoomis- ja paigaldustöid.

(1a)  
  „asjade riigihankelepingud“ – riigihankelepingud, mille esemeks on asjade ostmine, üürimine, rentimine või liisimine koos väljaostuvõimalusega või ilma. Asjade hankeleping võib kaasneva tööna hõlmata ka kohaletoomis- ja paigaldustöid.

1a

„asjade riigihankelepingud“ – riigihankelepingud, mille esemeks on asjade ostmine, üürimine, rentimine või liisimine koos väljaostuvõimalusega või ilma. Asjade hankeleping võib kaasneva tööna hõlmata ka kohaletoomis- ja paigaldustöid.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/284 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/284

---

P8_TA(2018)0412

Schengeni infosüsteemi (SIS) loomine, toimimine ja kasutamine piirikontrolli valdkonnas ***I

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist riigipiiri ületamise kontrolli valdkonnas ning millega muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006 (COM(2016)0882 – C8-0533/2016 – 2016/0408(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 345/41)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0882), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0882),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 77 lõike 2 punkte b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkti c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0533/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 77 lõike 2 punkte b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkti c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0533/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 19. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 19. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A8-0347/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A8-0347/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0408

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist piirikontrolli valdkonnas ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja määrust (EÜ) nr 1987/2006 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/1861) lõplikule kujule).

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/285 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/285

---

P8_TA(2018)0413

Schengeni infosüsteemi (SIS) loomine, toimimine ja kasutamine politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ***I

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1986/2006, nõukogu otsus 2007/533/JSK ja komisjoni otsus 2010/261/EL (COM(2016)0883 – C8-0530/2016 – 2016/0409(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 345/42)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0883), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0883),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 82 lõike 1 teist lõiku, artikli 85 lõike 1 punkti d, artikli 87 lõike 2 punkti a ja artikli 88 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0530/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 82 lõike 1 teist lõiku, artikli 85 lõike 1 punkti d, artikli 87 lõike 2 punkti a ja artikli 88 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0530/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 19. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 19. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0349/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0349/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0409

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006 ning komisjoni otsus 2010/261/EL

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/1862) lõplikule kujule).

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/286 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/286

---

P8_TA(2018)0414

Schengeni infosüsteemi kasutamine ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks ***I

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Schengeni infosüsteemi kasutamise kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks (COM(2016)0881 – C8-0532/2016 – 2016/0407(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 345/43)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0881), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0881),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 79 lõike 2 punkti c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0532/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 79 lõike 2 punkti c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0532/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 19. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 19. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A8-0348/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A8-0348/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2016)0407

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/... Schengeni infosüsteemi kasutamise kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/1860) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu avaldus (Iirimaa/tagasisaatmise kohta)

Euroopa Parlament ja nõukogu kutsuvad komisjoni üles, ilma et see piiraks komisjoni algatusõigust, niipea kui Iirimaa osaleb direktiivi 2008/115/EÜ kohaldamises, hindama õiguslikku olukorda vastavalt aluslepingutele ja asjakohastele protokollidele ning esitama vajaduse korral seadusandliku ettepaneku, et võimaldada Iirimaa ja teiste liikmesriikide tagasisaatmise valdkonna koostööd SISi kaudu.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/288 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/288

---

P8_TA(2018)0415

Alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamine *

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/83/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta (COM(2018)0334 – C8-0269/2018 – 2018/0173(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2020/C 345/44)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2018)0334), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2018)0334),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0269/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0269/2018),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0307/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0307/2018),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Oma 17. mai 2018. aasta otsuses kohtuasjas C-30/17 (Kompania Piwowarska)

   (1a)

  tegi Euroopa Kohus otsuse Plato kraadi arvutamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Oma 17. mai 2018. aasta otsuses kohtuasjas C-30/17 (Kompania Piwowarska)

   (1a)

  tegi Euroopa Kohus otsuse Plato kraadi arvutamise kohta.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 92/83/EMÜ

Artikkel 3 – lõige 1 – lõik 1 a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Plato kraadi mõõtmisel võetakse arvesse kõiki õlle koostisosi,
  sealhulgas
  neid, mis on lisatud
  peale kääritamist
  . | Plato kraadi mõõtmisel võetakse arvesse kõiki õlle koostisosi,
  välja arvatud
  neid, mis on lisatud
  pärast kääritamise lõppu
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Plato kraadi mõõtmisel võetakse arvesse kõiki õlle koostisosi,
  sealhulgas
  neid, mis on lisatud
  peale kääritamist
  .

Plato kraadi mõõtmisel võetakse arvesse kõiki õlle koostisosi,
  välja arvatud
  neid, mis on lisatud
  pärast kääritamise lõppu
  .

---

(1a)  
  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. mai 2018, Kompania Piwowarska, C-30/17, ECLI:EU:C:2018:325.

---

Neljapäev, 25. oktoober 2018

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/290 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/290

---

P8_TA(2018)0418

Kultuuriväärtuste import ***I

Euroopa Parlamendi 25. oktoobril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kultuuriväärtuste impordi kohta (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 345/45)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Pidades silmas nõukogu 12. veebruari 2016. aasta järeldusi terrorismi rahastamise vastase võitluse kohta, komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule terrorismi rahastamise vastase võitluse tõhustamise tegevuskava kohta (24) ning terrorismivastase võitluse direktiivi, (25) tuleks kehtestada ühised eeskirjad kolmandate riikidega kauplemise kohta, et tagada kultuuriväärtuste kaitse hävitamise eest, inimkonna kultuuripärandi säilitamine ja röövitud kultuuripärandi liidu ostjatele müümise kaudu toimuva terrorismi rahastamise ärahoidmine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Pidades silmas nõukogu 12. veebruari 2016. aasta järeldusi terrorismi rahastamise vastase võitluse kohta, komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule terrorismi rahastamise vastase võitluse tõhustamise tegevuskava kohta (24) ning terrorismivastase võitluse direktiivi, (25) tuleks kehtestada ühised eeskirjad kolmandate riikidega kauplemise kohta, et tagada kultuuriväärtuste kaitse hävitamise eest, inimkonna kultuuripärandi säilitamine ja röövitud kultuuripärandi liidu ostjatele müümise kaudu toimuva terrorismi rahastamise ärahoidmine.

| (1) | Pidades silmas nõukogu 12. veebruari 2016. aasta järeldusi terrorismi rahastamise vastase võitluse kohta, komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule terrorismi rahastamise vastase võitluse tõhustamise tegevuskava kohta (24) ning terrorismivastase võitluse direktiivi, (25) tuleks kehtestada ühised eeskirjad kolmandate riikidega kauplemise kohta, et tagada kultuuriväärtuste kaitse
  ebaseadusliku kauplemise, hävimise ja
  hävitamise eest, inimkonna kultuuripärandi säilitamine ja röövitud kultuuripärandi liidu ostjatele müümise kaudu toimuva terrorismi rahastamise
  ja rahapesu
  ärahoidmine. |
| --- | --- |

(1)

Pidades silmas nõukogu 12. veebruari 2016. aasta järeldusi terrorismi rahastamise vastase võitluse kohta, komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule terrorismi rahastamise vastase võitluse tõhustamise tegevuskava kohta (24) ning terrorismivastase võitluse direktiivi, (25) tuleks kehtestada ühised eeskirjad kolmandate riikidega kauplemise kohta, et tagada kultuuriväärtuste kaitse
  ebaseadusliku kauplemise, hävimise ja
  hävitamise eest, inimkonna kultuuripärandi säilitamine ja röövitud kultuuripärandi liidu ostjatele müümise kaudu toimuva terrorismi rahastamise
  ja rahapesu
  ärahoidmine.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Vastavalt liidu võetud kohustusele kindlustada õiglased menetlused ja ohvritele hüvitiste maksmine ning ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) põhikirjale ja pärandi kaitset käsitlevatele konventsioonidele tuleb tagada ebaseaduslikult kaubeldud, väljakaevatud või omandatud esemete tagastamine. Inimeste ja territooriumide ärakasutamise puhul, millega tavaliselt kaasneb ebaseaduslik kauplemine kultuuriväärtustega ja nende salakaubavedu, eriti kui need on pärit relvakonflikti piirkonnast, tuleks käesolevas määruses võtta arvesse pigem inimeste ja territooriumide piirkondlikke ja kohalikke eripärasid kui kultuuritoodangu turuväärtust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Vastavalt liidu võetud kohustusele kindlustada õiglased menetlused ja ohvritele hüvitiste maksmine ning ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) põhikirjale ja pärandi kaitset käsitlevatele konventsioonidele tuleb tagada ebaseaduslikult kaubeldud, väljakaevatud või omandatud esemete tagastamine. Inimeste ja territooriumide ärakasutamise puhul, millega tavaliselt kaasneb ebaseaduslik kauplemine kultuuriväärtustega ja nende salakaubavedu, eriti kui need on pärit relvakonflikti piirkonnast, tuleks käesolevas määruses võtta arvesse pigem inimeste ja territooriumide piirkondlikke ja kohalikke eripärasid kui kultuuritoodangu turuväärtust.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Kultuuripärand
  on tsivilisatsiooni üks põhielemente,
  mis
  rikastab
  kõigi
  rahvaste kultuurielu ja
  mida tuleks
  seega kaitsta ebaseadusliku omastamise ja rüüstamise eest. Liit peaks seetõttu keelama kolmandatest riikidest ebaseaduslikult eksporditud kultuuriväärtuse
  toomise
  liidu tolliterritooriumile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Kultuuripärand
  on tsivilisatsiooni üks põhielemente,
  mis
  rikastab
  kõigi
  rahvaste kultuurielu ja
  mida tuleks
  seega kaitsta ebaseadusliku omastamise ja rüüstamise eest. Liit peaks seetõttu keelama kolmandatest riikidest ebaseaduslikult eksporditud kultuuriväärtuse
  toomise
  liidu tolliterritooriumile.

| (2) | Kultuuriväärtustel on sageli suur kultuuriline, kunstiline, ajalooline ja teaduslik tähtsus. Kultuuripärand
  on tsivilisatsiooni üks põhielemente,
  millel on muu hulgas sümboolne väärtus ja millest moodustub inimkonna kultuurimälu. See
  rikastab
  kõikide
  rahvaste kultuurielu ja
  ühendab inimesi ühistes mälestustes ja tsivilisatsiooni arengus.
  Seega
  tuleks seda
  kaitsta ebaseadusliku omastamise ja rüüstamise eest.
  Muistiseid on alati röövitud, kuid nüüd on see võtnud tööstusharu mõõtmed. Niikaua kuni ebaseaduslikult väljakaevatud kultuuriväärtustega on võimalik tulutoovalt äritseda ja saada kasu ilma suurte riskideta, jätkuvad sellised väljakaevamised ja röövimised ka edaspidi. Kultuuripärandi majanduslik ja kunstiline väärtus tekitab rahvusvahelisel turul suurt nõudlust, aga rangete rahvusvaheliste õiguslike meetmete puudumise või nende ebatõhusa jõustamise tõttu kaubeldakse nende kaupadega edasi varimajanduses. Muististe rööv ja ebaseaduslikult väljakaevatud kultuuripärandiga kauplemine on tõsine kuritegu, mis põhjustab sellest otseselt või kaudselt mõjutatud isikutele suuri kannatusi. Kultuuriväärtuste ebaseaduslik kaubandus soodustab paljudel juhtudel sunduslikku kultuurilist ühtlustamist või väljasaatmist, kultuurikaupade rüüstamine ja röövimine põhjustab aga muu hulgas kultuuride hääbumist.
  Liit peaks seetõttu keelama kolmandatest riikidest ebaseaduslikult eksporditud kultuuriväärtuse
  importimise
  liidu tolliterritooriumile
  , pöörates erilist tähelepanu sellistest kolmandatest riikidest pärit kultuuriväärtustele, kus toimub relvakonflikt, eriti juhul, kui sellise ekspordiga tegelevad terroristlikud või muud kuritegelikud organisatsioonid
  . |
| --- | --- |

(2)

Kultuuriväärtustel on sageli suur kultuuriline, kunstiline, ajalooline ja teaduslik tähtsus. Kultuuripärand
  on tsivilisatsiooni üks põhielemente,
  millel on muu hulgas sümboolne väärtus ja millest moodustub inimkonna kultuurimälu. See
  rikastab
  kõikide
  rahvaste kultuurielu ja
  ühendab inimesi ühistes mälestustes ja tsivilisatsiooni arengus.
  Seega
  tuleks seda
  kaitsta ebaseadusliku omastamise ja rüüstamise eest.
  Muistiseid on alati röövitud, kuid nüüd on see võtnud tööstusharu mõõtmed. Niikaua kuni ebaseaduslikult väljakaevatud kultuuriväärtustega on võimalik tulutoovalt äritseda ja saada kasu ilma suurte riskideta, jätkuvad sellised väljakaevamised ja röövimised ka edaspidi. Kultuuripärandi majanduslik ja kunstiline väärtus tekitab rahvusvahelisel turul suurt nõudlust, aga rangete rahvusvaheliste õiguslike meetmete puudumise või nende ebatõhusa jõustamise tõttu kaubeldakse nende kaupadega edasi varimajanduses. Muististe rööv ja ebaseaduslikult väljakaevatud kultuuripärandiga kauplemine on tõsine kuritegu, mis põhjustab sellest otseselt või kaudselt mõjutatud isikutele suuri kannatusi. Kultuuriväärtuste ebaseaduslik kaubandus soodustab paljudel juhtudel sunduslikku kultuurilist ühtlustamist või väljasaatmist, kultuurikaupade rüüstamine ja röövimine põhjustab aga muu hulgas kultuuride hääbumist.
  Liit peaks seetõttu keelama kolmandatest riikidest ebaseaduslikult eksporditud kultuuriväärtuse
  importimise
  liidu tolliterritooriumile
  , pöörates erilist tähelepanu sellistest kolmandatest riikidest pärit kultuuriväärtustele, kus toimub relvakonflikt, eriti juhul, kui sellise ekspordiga tegelevad terroristlikud või muud kuritegelikud organisatsioonid
  .

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Kolmandate riikide pädevatel asutustel ei ole alati piisavalt suutlikkust, et võidelda ebaseadusliku kultuuriväärtustega kauplemise ja nende ebaseadusliku kaubanduse vastu. Need asutused võivad samuti kannatada korruptsiooni või muude haldusomavoli vormide all. Kui kultuuriväärtused viiakse nende asukohast ära, jääb elanikkond ilma oma tavadest ning mälestus- ja kultusesemetest või -paikadest. Esemete ajalooline kontekst ja teaduslik väärtus kaob, kui seotud esemeid müüakse eraldi. Pidades silmas kultuuriväärtuste asendamatust ja avalikkuse huvi, peaks selliste esemete omandamine olema võimalik ainult teatavatel tingimustel. Importimismenetlus peab hõlmama kinnitust järgneva nõuetekohase ladustamise, dokumenteerimise, teadusasutustele ja avalikele muuseumidele juurdepääsu tagamise ning põhjendatud tagastamisnõuete korral tehtava koostöö kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Kolmandate riikide pädevatel asutustel ei ole alati piisavalt suutlikkust, et võidelda ebaseadusliku kultuuriväärtustega kauplemise ja nende ebaseadusliku kaubanduse vastu. Need asutused võivad samuti kannatada korruptsiooni või muude haldusomavoli vormide all. Kui kultuuriväärtused viiakse nende asukohast ära, jääb elanikkond ilma oma tavadest ning mälestus- ja kultusesemetest või -paikadest. Esemete ajalooline kontekst ja teaduslik väärtus kaob, kui seotud esemeid müüakse eraldi. Pidades silmas kultuuriväärtuste asendamatust ja avalikkuse huvi, peaks selliste esemete omandamine olema võimalik ainult teatavatel tingimustel. Importimismenetlus peab hõlmama kinnitust järgneva nõuetekohase ladustamise, dokumenteerimise, teadusasutustele ja avalikele muuseumidele juurdepääsu tagamise ning põhjendatud tagastamisnõuete korral tehtava koostöö kohta.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Arvestades, et liikmesriikides kohaldatakse kultuuriväärtuste liidu tolliterritooriumile
  toomise
  suhtes erinevaid eeskirju, tuleks eelkõige võtta meetmed, et tagada kultuuriväärtuste impordi suhtes nende tolliterritooriumile toomisel ühtse kontrolli kohaldamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Arvestades, et liikmesriikides kohaldatakse kultuuriväärtuste liidu tolliterritooriumile
  toomise
  suhtes erinevaid eeskirju, tuleks eelkõige võtta meetmed, et tagada kultuuriväärtuste impordi suhtes nende tolliterritooriumile toomisel ühtse kontrolli kohaldamine.

| (3) | Arvestades, et liikmesriikides kohaldatakse kultuuriväärtuste liidu tolliterritooriumile
  importimise
  suhtes erinevaid eeskirju, tuleks eelkõige võtta meetmed, et tagada kultuuriväärtuste
  teatava
  impordi suhtes nende
  liidu
  tolliterritooriumile toomisel ühtse kontrolli kohaldamine
  , tuginedes olemasolevatele protsessidele, menetlustele ja haldusvahenditele, mille eesmärk on saavutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013

   (1a)

  ühetaoline rakendamine
  . |
| --- | --- |

(3)

Arvestades, et liikmesriikides kohaldatakse kultuuriväärtuste liidu tolliterritooriumile
  importimise
  suhtes erinevaid eeskirju, tuleks eelkõige võtta meetmed, et tagada kultuuriväärtuste
  teatava
  impordi suhtes nende
  liidu
  tolliterritooriumile toomisel ühtse kontrolli kohaldamine
  , tuginedes olemasolevatele protsessidele, menetlustele ja haldusvahenditele, mille eesmärk on saavutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013

   (1a)

  ühetaoline rakendamine
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Ühiste eeskirjadega peaks olema hõlmatud liidu tolliterritooriumile
  toodavate
  muude kui liidu kultuuriväärtuste
  tollikäitlus, st nii nende vabasse ringlusse lubamine kui ka suunamine tolli eriprotseduuridele, mille hulka ei kuulu transiit
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Ühiste eeskirjadega peaks olema hõlmatud liidu tolliterritooriumile
  toodavate
  muude kui liidu kultuuriväärtuste
  tollikäitlus, st nii nende vabasse ringlusse lubamine kui ka suunamine tolli eriprotseduuridele, mille hulka ei kuulu transiit
  .

| (4) | Ühiste eeskirjadega peaks olema hõlmatud liidu tolliterritooriumile
  saabuvate
  muude kui liidu kultuuriväärtuste
  toomine ja import
  . |
| --- | --- |

(4)

Ühiste eeskirjadega peaks olema hõlmatud liidu tolliterritooriumile
  saabuvate
  muude kui liidu kultuuriväärtuste
  toomine ja import
  .

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Võttes arvesse vabatsoonide
  (ja nn
  vabasadamate
  )
  teadaolevat kultuuriväärtuste ladustamise potentsiaali
  ,
  tuleks rakendatavaid kontrollimeetmeid kohaldada asjaomaste tolliprotseduuride puhul võimalikult laialdaselt
  . Kõnealuseid kontrollimeetmeid tuleks seega rakendada lisaks vabasse ringlusse lubatavatele kaupadele ka nende kaupade puhul, mis suunatakse tolli eriprotseduuridele. Samas ei tohiks lai kohaldamisala
  olla vastuolus kaupade transiidivabaduse põhimõttega ega
  minna kaugemale eesmärgist, milleks on ebaseaduslikult eksporditud kultuuriväärtuste liidu tolliterritooriumile toomise takistamine
  . Vastavalt peaks kontrollimeetmetega olema hõlmatud tolli eriprotseduurid, millele liidu tolliterritooriumile toodav kaup võidakse suunata, kuid neid ei tuleks kohaldada transiidi suhtes
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Võttes arvesse vabatsoonide
  (ja nn
  vabasadamate
  )
  teadaolevat kultuuriväärtuste ladustamise potentsiaali
  ,
  tuleks rakendatavaid kontrollimeetmeid kohaldada asjaomaste tolliprotseduuride puhul võimalikult laialdaselt
  . Kõnealuseid kontrollimeetmeid tuleks seega rakendada lisaks vabasse ringlusse lubatavatele kaupadele ka nende kaupade puhul, mis suunatakse tolli eriprotseduuridele. Samas ei tohiks lai kohaldamisala
  olla vastuolus kaupade transiidivabaduse põhimõttega ega
  minna kaugemale eesmärgist, milleks on ebaseaduslikult eksporditud kultuuriväärtuste liidu tolliterritooriumile toomise takistamine
  . Vastavalt peaks kontrollimeetmetega olema hõlmatud tolli eriprotseduurid, millele liidu tolliterritooriumile toodav kaup võidakse suunata, kuid neid ei tuleks kohaldada transiidi suhtes
  .

| (5) | Rakendatavaid kontrollimeetmeid tuleks vabatsoonides
  (ja nn
  vabasadamates
  )
  kohaldada asjaomaste tolliprotseduuride puhul võimalikult laialdaselt, et ennetada käesolevas määruses sätestatud nõuetest kõrvalehoidumist vabatsoonide ärakasutamise kaudu
  ,
  mis kujutavad endast võimalikku keskkonda ebaseaduslike toodetega kaubitsemise jätkuvaks levikuks ELis
  . Kõnealuseid kontrollimeetmeid tuleks seega rakendada lisaks vabasse ringlusse lubatavatele kaupadele ka nende kaupade puhul, mis suunatakse tolli eriprotseduuridele. Samas ei tohiks lai kohaldamisala minna kaugemale eesmärgist, milleks on ebaseaduslikult eksporditud kultuuriväärtuste liidu tolliterritooriumile toomise takistamine
  , välja arvatud juhul, kui pädevatel asutustel on piisavalt põhjust arvata, et kultuuriväärtuste päritoluriigist või kolmandast riigist eksportimisel on rikutud selle õigus- ja haldusnorme
  . |
| --- | --- |

(5)

Rakendatavaid kontrollimeetmeid tuleks vabatsoonides
  (ja nn
  vabasadamates
  )
  kohaldada asjaomaste tolliprotseduuride puhul võimalikult laialdaselt, et ennetada käesolevas määruses sätestatud nõuetest kõrvalehoidumist vabatsoonide ärakasutamise kaudu
  ,
  mis kujutavad endast võimalikku keskkonda ebaseaduslike toodetega kaubitsemise jätkuvaks levikuks ELis
  . Kõnealuseid kontrollimeetmeid tuleks seega rakendada lisaks vabasse ringlusse lubatavatele kaupadele ka nende kaupade puhul, mis suunatakse tolli eriprotseduuridele. Samas ei tohiks lai kohaldamisala minna kaugemale eesmärgist, milleks on ebaseaduslikult eksporditud kultuuriväärtuste liidu tolliterritooriumile toomise takistamine
  , välja arvatud juhul, kui pädevatel asutustel on piisavalt põhjust arvata, et kultuuriväärtuste päritoluriigist või kolmandast riigist eksportimisel on rikutud selle õigus- ja haldusnorme
  .

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Määruses tuleks kasutada määratlusi, mis põhinevad Pariisis 14. novembril 1970. aastal allkirjastatud UNESCO konventsioonil kultuuriväärtuste ebaseadusliku sisseveo, väljaveo ja omandiõiguse üleandmise keelamise ning ärahoidmise abinõude kohta ning Roomas 24. juunil 1995. aastal allkirjastatud UNIDROIT' konventsioonil varastatud või ebaseaduslikult eksporditud kultuuriväärtuste kohta, sest paljud kolmandad riigid ja enamik liikmesriike on kõnealuste konventsioonide sätetega tuttavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Määruses tuleks kasutada määratlusi, mis põhinevad Pariisis 14. novembril 1970. aastal allkirjastatud UNESCO konventsioonil kultuuriväärtuste ebaseadusliku sisseveo, väljaveo ja omandiõiguse üleandmise keelamise ning ärahoidmise abinõude kohta ning Roomas 24. juunil 1995. aastal allkirjastatud UNIDROIT' konventsioonil varastatud või ebaseaduslikult eksporditud kultuuriväärtuste kohta, sest paljud kolmandad riigid ja enamik liikmesriike on kõnealuste konventsioonide sätetega tuttavad.

| (6) | Määruses tuleks kasutada määratlusi, mis põhinevad Pariisis 14. novembril 1970. aastal allkirjastatud UNESCO konventsioonil kultuuriväärtuste ebaseadusliku sisseveo, väljaveo ja omandiõiguse üleandmise keelamise ning ärahoidmise abinõude kohta
  (edaspidi „UNESCO 1970. aasta konventsioon“)
  ning Roomas 24. juunil 1995. aastal allkirjastatud UNIDROIT' konventsioonil varastatud või ebaseaduslikult eksporditud kultuuriväärtuste kohta, sest paljud kolmandad riigid ja enamik liikmesriike on kõnealuste konventsioonide sätetega tuttavad. |
| --- | --- |

(6)

Määruses tuleks kasutada määratlusi, mis põhinevad Pariisis 14. novembril 1970. aastal allkirjastatud UNESCO konventsioonil kultuuriväärtuste ebaseadusliku sisseveo, väljaveo ja omandiõiguse üleandmise keelamise ning ärahoidmise abinõude kohta
  (edaspidi „UNESCO 1970. aasta konventsioon“)
  ning Roomas 24. juunil 1995. aastal allkirjastatud UNIDROIT' konventsioonil varastatud või ebaseaduslikult eksporditud kultuuriväärtuste kohta, sest paljud kolmandad riigid ja enamik liikmesriike on kõnealuste konventsioonide sätetega tuttavad.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Ekspordi seaduslikkust tuleks kontrollida selle riigi õigus- ja haldusnormide põhjal, kus kultuuriväärtused avastati või loodi (edaspidi „päritoluriik“). Et vältida eeskirjadest kõrvalehoidmist, peaks juhul, kui kultuuriväärtused tuuakse liitu muu kolmanda riigi kaudu, tõendama isik, kes soovib kultuuriväärtused liidu tolliterritooriumile tuua, et kultuuriväärtused on eksporditud seaduslikult
  kõnealusest kolmandast riigist
  , kui
  see on UNESCO
  1970.
  aasta konventsiooniga ühinenud ning seega võtnud kohustuse võidelda ebaseadusliku kultuuriväärtustega kauplemise vastu.
  Muul
  juhul peaks asjaomane isik tõendama
  , et kultuuriväärtused on
  seaduslikult eksporditud päritoluriigist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Ekspordi seaduslikkust tuleks kontrollida selle riigi õigus- ja haldusnormide põhjal, kus kultuuriväärtused avastati või loodi (edaspidi „päritoluriik“). Et vältida eeskirjadest kõrvalehoidmist, peaks juhul, kui kultuuriväärtused tuuakse liitu muu kolmanda riigi kaudu, tõendama isik, kes soovib kultuuriväärtused liidu tolliterritooriumile tuua, et kultuuriväärtused on eksporditud seaduslikult
  kõnealusest kolmandast riigist
  , kui
  see on UNESCO
  1970.
  aasta konventsiooniga ühinenud ning seega võtnud kohustuse võidelda ebaseadusliku kultuuriväärtustega kauplemise vastu.
  Muul
  juhul peaks asjaomane isik tõendama
  , et kultuuriväärtused on
  seaduslikult eksporditud päritoluriigist
  .

| (7) | Ekspordi seaduslikkust tuleks kontrollida selle riigi õigus- ja haldusnormide põhjal, kus kultuuriväärtused avastati või loodi
  või mille maa seest või vee alt need välja toodi, välja kaevati või varastati, või mis on kultuuriväärtustega nii tihedalt seotud, et asjaomane riik kaitseb neid riikliku kultuuriomandina ja reguleerib nende eksporti oma territooriumilt nende seadusliku väljaviimise korral riigist, kus kultuuriväärtused loodi või avastati
  (edaspidi „päritoluriik“). Et vältida eeskirjadest kõrvalehoidmist, peaks juhul, kui kultuuriväärtused tuuakse liitu muu kolmanda riigi kaudu, tõendama isik, kes soovib kultuuriväärtused liidu tolliterritooriumile tuua, et kultuuriväärtused on
  päritoluriigist
  eksporditud seaduslikult
  . Erandjuhtudel, kui kas kultuuriväärtuse päritoluriiki ei saa usaldusväärselt kindlaks teha ja seda asjaolu loetakse hästi dokumenteerituks, mida kinnitavad pädeva asutuse tõendid, või kui kultuuriväärtus on päritoluriigist eksporditud enne 1970. aastat ning seda hoiti kolmandas riigis enne liidu tolliterritooriumile toomist muul eesmärgil kui ajutiselt kasutamiseks, transiidiks, eksportimiseks või saatmiseks, kuid omanik ei saa esitada nõutavaid dokumente, kuna selliseid dokumente kultuuriväärtuse päritoluriigist eksportimise ajal ei kasutatud, lisatakse taotlusele asjakohased tõendavad dokumendid ja teave, mis tõendab, et kõnealused kultuuriväärtused on eksporditud kolmandast riigist kooskõlas selle õigus- ja haldusnormidega, või esitatakse tõendid selliste õigus- ja haldusnormide puudumise kohta. |
| --- | --- |

(7)

Ekspordi seaduslikkust tuleks kontrollida selle riigi õigus- ja haldusnormide põhjal, kus kultuuriväärtused avastati või loodi
  või mille maa seest või vee alt need välja toodi, välja kaevati või varastati, või mis on kultuuriväärtustega nii tihedalt seotud, et asjaomane riik kaitseb neid riikliku kultuuriomandina ja reguleerib nende eksporti oma territooriumilt nende seadusliku väljaviimise korral riigist, kus kultuuriväärtused loodi või avastati
  (edaspidi „päritoluriik“). Et vältida eeskirjadest kõrvalehoidmist, peaks juhul, kui kultuuriväärtused tuuakse liitu muu kolmanda riigi kaudu, tõendama isik, kes soovib kultuuriväärtused liidu tolliterritooriumile tuua, et kultuuriväärtused on
  päritoluriigist
  eksporditud seaduslikult
  . Erandjuhtudel, kui kas kultuuriväärtuse päritoluriiki ei saa usaldusväärselt kindlaks teha ja seda asjaolu loetakse hästi dokumenteerituks, mida kinnitavad pädeva asutuse tõendid, või kui kultuuriväärtus on päritoluriigist eksporditud enne 1970. aastat ning seda hoiti kolmandas riigis enne liidu tolliterritooriumile toomist muul eesmärgil kui ajutiselt kasutamiseks, transiidiks, eksportimiseks või saatmiseks, kuid omanik ei saa esitada nõutavaid dokumente, kuna selliseid dokumente kultuuriväärtuse päritoluriigist eksportimise ajal ei kasutatud, lisatakse taotlusele asjakohased tõendavad dokumendid ja teave, mis tõendab, et kõnealused kultuuriväärtused on eksporditud kolmandast riigist kooskõlas selle õigus- ja haldusnormidega, või esitatakse tõendid selliste õigus- ja haldusnormide puudumise kohta.

Muudatusettepanek 10 ja 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | UNESCO 1970. aasta konventsiooni artiklis 5 nõutakse ühe või mitme riikliku talituse loomist, et kaitsta liikmesriigi, kes on konventsiooni osaline, kultuuriväärtusi ebaseadusliku impordi, ekspordi ja üleandmise eest. Kõnealuse konventsiooni kohaselt peab sellisel riiklikul talitusel olema piisav hulk kvalifitseeritud töötajaid, et tagada kultuuriväärtuste kaitse ja selleks et oleks võimalik vajalik aktiivne koostöö teiste liikmesriikide, kes on konventsiooni osalised, riiklike talitustega julgeolekuvaldkonnas ning võitluses kultuuriväärtuste ebaseadusliku impordi vastu, eriti kriisipiirkondades. Liikmesriigid, kes juba on kõnealuse konventsiooni osalised, peaksid täitma konventsioonis ette nähtud kohustusi ja need liikmesriigid, kes seda veel ei ole, peaksid konventsiooni viivitamata ratifitseerima. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

UNESCO 1970. aasta konventsiooni artiklis 5 nõutakse ühe või mitme riikliku talituse loomist, et kaitsta liikmesriigi, kes on konventsiooni osaline, kultuuriväärtusi ebaseadusliku impordi, ekspordi ja üleandmise eest. Kõnealuse konventsiooni kohaselt peab sellisel riiklikul talitusel olema piisav hulk kvalifitseeritud töötajaid, et tagada kultuuriväärtuste kaitse ja selleks et oleks võimalik vajalik aktiivne koostöö teiste liikmesriikide, kes on konventsiooni osalised, riiklike talitustega julgeolekuvaldkonnas ning võitluses kultuuriväärtuste ebaseadusliku impordi vastu, eriti kriisipiirkondades. Liikmesriigid, kes juba on kõnealuse konventsiooni osalised, peaksid täitma konventsioonis ette nähtud kohustusi ja need liikmesriigid, kes seda veel ei ole, peaksid konventsiooni viivitamata ratifitseerima.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Et mitte takistada ebaproportsionaalselt üle
  ELi välispiiri
  liikuvate kaupadega kauplemist, tuleks käesolevat määrust kohaldada üksnes nende kaupade suhtes, mis ületavad teatava
  vanusepiiri
  . Seda silmas pidades tundub olevat asjakohane kehtestada
  kõikide
  kultuuriväärtuse kategooriate puhul vanuse
  alampiiriks 250 aastat
  . Vanuse alampiiriga tagatakse, et käesoleva määrusega ettenähtud meetmed keskenduvad kultuuriväärtustele, mis on kõige tõenäolisemalt rüüstajate sihtmärgiks konfliktipiirkondades, ilma et hõlmamata jääks muud kaubad, mille kontrollimine on vajalik kultuuripärandi kaitse tagamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Et mitte takistada ebaproportsionaalselt üle
  ELi välispiiri
  liikuvate kaupadega kauplemist, tuleks käesolevat määrust kohaldada üksnes nende kaupade suhtes, mis ületavad teatava
  vanusepiiri
  . Seda silmas pidades tundub olevat asjakohane kehtestada
  kõikide
  kultuuriväärtuse kategooriate puhul vanuse
  alampiiriks 250 aastat
  . Vanuse alampiiriga tagatakse, et käesoleva määrusega ettenähtud meetmed keskenduvad kultuuriväärtustele, mis on kõige tõenäolisemalt rüüstajate sihtmärgiks konfliktipiirkondades, ilma et hõlmamata jääks muud kaubad, mille kontrollimine on vajalik kultuuripärandi kaitse tagamiseks.

| (8) | Et mitte takistada ebaproportsionaalselt üle
  liidu välispiire
  liikuvate kaupadega kauplemist, tuleks käesolevat määrust kohaldada üksnes nende kaupade suhtes, mis ületavad teatava
  vanuse- ja väärtusepiiri
  . Seda silmas pidades tundub olevat asjakohane kehtestada
  enamiku
  kultuuriväärtuse kategooriate puhul vanuse
  alampiir kooskõlas määrusega (EÜ) nr 116/2009 ning UNESCO 1970. aasta konventsiooni ja 1995. aasta UNIDROIT’ konventsiooni sätetega ning teatavate I lisas esitatud kultuuriväärtuste kategooriate puhul ka rahaline alampiir. Teatavate kultuuriväärtuse kategooriate puhul ei tohiks rahalist alampiiri kohaldada, kuna suurema varguse, hävimise või hävitamise ohu tõttu nõuavad need tugevamat kaitset.
  Vanuse alampiiriga tagatakse, et käesoleva määrusega ettenähtud meetmed keskenduvad kultuuriväärtustele, mis on kõige tõenäolisemalt rüüstajate sihtmärgiks konfliktipiirkondades, ilma et hõlmamata jääks muud kaubad, mille kontrollimine on vajalik kultuuripärandi kaitse tagamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Et mitte takistada ebaproportsionaalselt üle
  liidu välispiire
  liikuvate kaupadega kauplemist, tuleks käesolevat määrust kohaldada üksnes nende kaupade suhtes, mis ületavad teatava
  vanuse- ja väärtusepiiri
  . Seda silmas pidades tundub olevat asjakohane kehtestada
  enamiku
  kultuuriväärtuse kategooriate puhul vanuse
  alampiir kooskõlas määrusega (EÜ) nr 116/2009 ning UNESCO 1970. aasta konventsiooni ja 1995. aasta UNIDROIT’ konventsiooni sätetega ning teatavate I lisas esitatud kultuuriväärtuste kategooriate puhul ka rahaline alampiir. Teatavate kultuuriväärtuse kategooriate puhul ei tohiks rahalist alampiiri kohaldada, kuna suurema varguse, hävimise või hävitamise ohu tõttu nõuavad need tugevamat kaitset.
  Vanuse alampiiriga tagatakse, et käesoleva määrusega ettenähtud meetmed keskenduvad kultuuriväärtustele, mis on kõige tõenäolisemalt rüüstajate sihtmärgiks konfliktipiirkondades, ilma et hõlmamata jääks muud kaubad, mille kontrollimine on vajalik kultuuripärandi kaitse tagamiseks.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Kuna
  teatavad
  kultuuriväärtuste kategooriaid, nimelt arheoloogilisi leide, mälestiste elemente
  , haruldasi käsikirju ja inkunaableid
  ähvardab eriti röövimise ja hävitamise oht, tundub olevat vajalik näha ette süsteem, mille raames kohaldatakse selliste kultuuriväärtuste suhtes enne liidu tolliterritooriumile lubamist rangemat kontrolli. Sellise süsteemi puhul tuleks enne kõnealuste kaupade
  vabasse ringlusse lubamist või nende suunamist tolli eriprotseduuridele, v.a transiit, nõuda sisenemise
  liikmesriigi pädeva asutuse välja antud litsentsi esitamist. Sellist litsentsi taotlev isik peaks suutma tõendada, et kultuuriväärtus on päritoluriigist
  seaduslikult eksporditud
  ,
  esitades selleks asjakohased tõendavad dokumendid
  ja
  tõendid, eelkõige
  ekspordisertifikaadid või
  litsentsid
  ,
  mille on välja andnud kolmas riik
  ,
  kust kultuuriväärtus eksporditakse
  , omandiõiguse dokumendid, arved, müügilepingud, kindlustusdokumendid, transpordidokumendid ja
  eksperdihinnangud
  . Liikmesriikide pädevad asutused peaksid täielike ja täpsete taotluste alusel tegema põhjendamatu viivituseta otsuse litsentsi väljaandmise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Kuna
  teatavad
  kultuuriväärtuste kategooriaid, nimelt arheoloogilisi leide, mälestiste elemente
  , haruldasi käsikirju ja inkunaableid
  ähvardab eriti röövimise ja hävitamise oht, tundub olevat vajalik näha ette süsteem, mille raames kohaldatakse selliste kultuuriväärtuste suhtes enne liidu tolliterritooriumile lubamist rangemat kontrolli. Sellise süsteemi puhul tuleks enne kõnealuste kaupade
  vabasse ringlusse lubamist või nende suunamist tolli eriprotseduuridele, v.a transiit, nõuda sisenemise
  liikmesriigi pädeva asutuse välja antud litsentsi esitamist. Sellist litsentsi taotlev isik peaks suutma tõendada, et kultuuriväärtus on päritoluriigist
  seaduslikult eksporditud
  ,
  esitades selleks asjakohased tõendavad dokumendid
  ja
  tõendid, eelkõige
  ekspordisertifikaadid või
  litsentsid
  ,
  mille on välja andnud kolmas riik
  ,
  kust kultuuriväärtus eksporditakse
  , omandiõiguse dokumendid, arved, müügilepingud, kindlustusdokumendid, transpordidokumendid ja
  eksperdihinnangud
  . Liikmesriikide pädevad asutused peaksid täielike ja täpsete taotluste alusel tegema põhjendamatu viivituseta otsuse litsentsi väljaandmise kohta.

| (10) | Kuna
  teatavaid
  kultuuriväärtuste kategooriaid, nimelt arheoloogilisi leide
  ja
  mälestiste elemente ähvardab eriti röövimise ja hävitamise oht, tundub olevat vajalik näha ette süsteem, mille raames kohaldatakse selliste kultuuriväärtuste suhtes enne liidu tolliterritooriumile lubamist rangemat kontrolli. Sellise süsteemi puhul tuleks enne kõnealuste kaupade
  liidu tolliterritooriumile importimist nõuda kavatsetava importimise esimese
  liikmesriigi pädeva asutuse välja antud litsentsi esitamist. Sellist litsentsi taotlev isik peaks suutma tõendada, et kultuuriväärtus on
  eksporditud
  päritoluriigist
  või erandjuhtudel kolmandast riigist kooskõlas selle päritoluriigi või kolmanda riigi õigus- ja haldusnormidega, või et sellised õigus- ja haldusnormid puuduvad. Võttes nõuetekohaselt arvesse riski ja kohaldades nõuetekohase hoolsuse põhimõtet
  ,
  tuleks seaduslikku ekspordi päritoluriigist või erandjuhtudel kolmandast riigist tõendada asjakohaste tõendavate dokumentide
  ja
  tõenditega (päritoluriigis välja antud
  ekspordisertifikaadid või
  ekspordilitsentsid
  ,
  eseme identifitseerimise standardit järgiv standarddokument
  ,
  mis kajastab kultuuriobjektide kirjeldamise rahvusvahelist standardit
  , omandiõiguse dokumendid, arved, müügilepingud, kindlustusdokumendid, transpordidokumendid
  ), mis tõendavad, et kõnealused kultuuriväärtused on päritoluriigist eksporditud kooskõlas selle õigus-
  ja
  haldusnormidega. Kui tõendavad dokumendid ei ole kättesaadavad, peaks taotlus sisaldama eksperdihinnangut, kui pädev asutus seda vajalikuks peab
  . Liikmesriikide pädevad asutused peaksid täielike ja täpsete taotluste alusel tegema põhjendamatu viivituseta
  ja kindlaksmääratud aja jooksul
  otsuse litsentsi väljaandmise kohta. |
| --- | --- |

(10)

Kuna
  teatavaid
  kultuuriväärtuste kategooriaid, nimelt arheoloogilisi leide
  ja
  mälestiste elemente ähvardab eriti röövimise ja hävitamise oht, tundub olevat vajalik näha ette süsteem, mille raames kohaldatakse selliste kultuuriväärtuste suhtes enne liidu tolliterritooriumile lubamist rangemat kontrolli. Sellise süsteemi puhul tuleks enne kõnealuste kaupade
  liidu tolliterritooriumile importimist nõuda kavatsetava importimise esimese
  liikmesriigi pädeva asutuse välja antud litsentsi esitamist. Sellist litsentsi taotlev isik peaks suutma tõendada, et kultuuriväärtus on
  eksporditud
  päritoluriigist
  või erandjuhtudel kolmandast riigist kooskõlas selle päritoluriigi või kolmanda riigi õigus- ja haldusnormidega, või et sellised õigus- ja haldusnormid puuduvad. Võttes nõuetekohaselt arvesse riski ja kohaldades nõuetekohase hoolsuse põhimõtet
  ,
  tuleks seaduslikku ekspordi päritoluriigist või erandjuhtudel kolmandast riigist tõendada asjakohaste tõendavate dokumentide
  ja
  tõenditega (päritoluriigis välja antud
  ekspordisertifikaadid või
  ekspordilitsentsid
  ,
  eseme identifitseerimise standardit järgiv standarddokument
  ,
  mis kajastab kultuuriobjektide kirjeldamise rahvusvahelist standardit
  , omandiõiguse dokumendid, arved, müügilepingud, kindlustusdokumendid, transpordidokumendid
  ), mis tõendavad, et kõnealused kultuuriväärtused on päritoluriigist eksporditud kooskõlas selle õigus-
  ja
  haldusnormidega. Kui tõendavad dokumendid ei ole kättesaadavad, peaks taotlus sisaldama eksperdihinnangut, kui pädev asutus seda vajalikuks peab
  . Liikmesriikide pädevad asutused peaksid täielike ja täpsete taotluste alusel tegema põhjendamatu viivituseta
  ja kindlaksmääratud aja jooksul
  otsuse litsentsi väljaandmise kohta.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Kultuuriväärtuste erilist laadi arvesse võttes on äärmiselt oluline tolliasutuste kultuuriekspertide roll, kuna nad peaksid saama vajaduse korral nõuda deklarandilt lisateavet ning kultuuriväärtusi analüüsida neid füüsiliselt kontrollides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Kultuuriväärtuste erilist laadi arvesse võttes on äärmiselt oluline tolliasutuste kultuuriekspertide roll, kuna nad peaksid saama vajaduse korral nõuda deklarandilt lisateavet ning kultuuriväärtusi analüüsida neid füüsiliselt kontrollides.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Kultuuriväärtuste muude kategooriate puhul peaks neid liidu tolliterritooriumile tuua sooviv isik tõendama deklaratsiooniga, et need on kolmandast riigist seaduslikult eksporditud, ja võtma vastutuse nende seadusliku ekspordi eest ning esitama piisava teabe, mis võimaldab tollil asjaomased kultuuriväärtused kindlaks teha. Menetluse lihtsustamise ja õiguskindluse tagamise huvides tuleks teave kultuuriväärtuse kohta esitada standarddokumendis. Kultuuriväärtuste kirjeldamiseks tuleks kasutada UNESCO poolt soovitatud eseme identifitseerimise standardit.
  Toll
  peaks
  kõnealuste kultuuriväärtuste tolliterritooriumile toomise registreerima
  ,
  jätma endale asjaomaste dokumentide originaalid ning andma
  deklarandile
  nende
  koopiad, et tagada kultuuriväärtuste jälgitavus pärast nende toomist siseturule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Kultuuriväärtuste muude kategooriate puhul peaks neid liidu tolliterritooriumile tuua sooviv isik tõendama deklaratsiooniga, et need on kolmandast riigist seaduslikult eksporditud, ja võtma vastutuse nende seadusliku ekspordi eest ning esitama piisava teabe, mis võimaldab tollil asjaomased kultuuriväärtused kindlaks teha. Menetluse lihtsustamise ja õiguskindluse tagamise huvides tuleks teave kultuuriväärtuse kohta esitada standarddokumendis. Kultuuriväärtuste kirjeldamiseks tuleks kasutada UNESCO poolt soovitatud eseme identifitseerimise standardit.
  Toll
  peaks
  kõnealuste kultuuriväärtuste tolliterritooriumile toomise registreerima
  ,
  jätma endale asjaomaste dokumentide originaalid ning andma
  deklarandile
  nende
  koopiad, et tagada kultuuriväärtuste jälgitavus pärast nende toomist siseturule.

| (11) | Kultuuriväärtuste muude kategooriate puhul peaks neid liidu tolliterritooriumile tuua sooviv isik tõendama
  elektroonilise
  deklaratsiooniga, et need on
  päritoluriigist või erandjuhtudel
  kolmandast riigist seaduslikult eksporditud, ja võtma vastutuse nende seadusliku ekspordi eest ning esitama piisava teabe, mis võimaldab tollil asjaomased kultuuriväärtused kindlaks teha. Menetluse lihtsustamise ja õiguskindluse tagamise huvides tuleks teave kultuuriväärtuse kohta esitada
  elektroonilises
  standarddokumendis. Kultuuriväärtuste kirjeldamiseks tuleks kasutada UNESCO poolt soovitatud eseme identifitseerimise standardit
  järgivat standarddokumenti
  .
  Elektrooniline deklaratsioon
  peaks
  samuti sisaldama päritoluriigi või erandjuhtudel kolmanda riigi väljastatud ekspordisertifikaate või -litsentse, mis tõendavad, et kõnealused kultuuriväärtused eksporditi sellest riigist vastavalt päritoluriigi või kolmanda riigi õigus- ja haldusnormidele
  ,
  või et sellised õigus- ja haldusnormid puuduvad. Kui päritoluriigi või kolmanda riigi seadusandluses pole ekspordilitsentsi või -sertifikaadi väljastamist ette nähtud, peaks importija deklaratsioon samuti sisaldama kõiki muid asjakohaseid tõendavaid dokumente ja tõendeid, kaasa arvatud omandiõiguse dokumendid, arved, müügilepingud, kindlustusdokumendid ja transpordidokumendid. Kõnealused kultuuriväärtused tuleks elektrooniliselt registreerida ning
  deklarandile
  tuleks anda asjaomaste dokumentide
  koopiad, et tagada kultuuriväärtuste jälgitavus pärast nende toomist siseturule.
  Pädevatele asutustele elektroonilise deklaratsiooni vormis esitatud teave peaks võimaldama neil võtta lisameetmeid, kui riskianalüüsi põhjal leitakse, et kõnealused kultuuriväärtused võivad olla ebaseaduslikult imporditud. |
| --- | --- |

(11)

Kultuuriväärtuste muude kategooriate puhul peaks neid liidu tolliterritooriumile tuua sooviv isik tõendama
  elektroonilise
  deklaratsiooniga, et need on
  päritoluriigist või erandjuhtudel
  kolmandast riigist seaduslikult eksporditud, ja võtma vastutuse nende seadusliku ekspordi eest ning esitama piisava teabe, mis võimaldab tollil asjaomased kultuuriväärtused kindlaks teha. Menetluse lihtsustamise ja õiguskindluse tagamise huvides tuleks teave kultuuriväärtuse kohta esitada
  elektroonilises
  standarddokumendis. Kultuuriväärtuste kirjeldamiseks tuleks kasutada UNESCO poolt soovitatud eseme identifitseerimise standardit
  järgivat standarddokumenti
  .
  Elektrooniline deklaratsioon
  peaks
  samuti sisaldama päritoluriigi või erandjuhtudel kolmanda riigi väljastatud ekspordisertifikaate või -litsentse, mis tõendavad, et kõnealused kultuuriväärtused eksporditi sellest riigist vastavalt päritoluriigi või kolmanda riigi õigus- ja haldusnormidele
  ,
  või et sellised õigus- ja haldusnormid puuduvad. Kui päritoluriigi või kolmanda riigi seadusandluses pole ekspordilitsentsi või -sertifikaadi väljastamist ette nähtud, peaks importija deklaratsioon samuti sisaldama kõiki muid asjakohaseid tõendavaid dokumente ja tõendeid, kaasa arvatud omandiõiguse dokumendid, arved, müügilepingud, kindlustusdokumendid ja transpordidokumendid. Kõnealused kultuuriväärtused tuleks elektrooniliselt registreerida ning
  deklarandile
  tuleks anda asjaomaste dokumentide
  koopiad, et tagada kultuuriväärtuste jälgitavus pärast nende toomist siseturule.
  Pädevatele asutustele elektroonilise deklaratsiooni vormis esitatud teave peaks võimaldama neil võtta lisameetmeid, kui riskianalüüsi põhjal leitakse, et kõnealused kultuuriväärtused võivad olla ebaseaduslikult imporditud.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Litsentsi
  või deklaratsiooni esitamise kohustust ei tuleks kohaldada, kui kultuuriväärtused imporditakse tolliterritooriumile ajutiselt hariduslikul, teaduslikul
  või
  akadeemiliste uuringutega seotud otstarbel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Litsentsi
  või deklaratsiooni esitamise kohustust ei tuleks kohaldada, kui kultuuriväärtused imporditakse tolliterritooriumile ajutiselt hariduslikul, teaduslikul
  või
  akadeemiliste uuringutega seotud otstarbel.

| (12) | Impordilitsentsi
  või
  importija
  deklaratsiooni esitamise kohustust ei tuleks kohaldada, kui kultuuriväärtused imporditakse tolliterritooriumile ajutiselt hariduslikul, teaduslikul
  , etenduskunstide, säilitamise, restaureerimise, digiteerimise,
  akadeemiliste uuringutega seotud otstarbel
  ja muuseumide või samalaadsete kasumit mittetaotlevate kultuurinäitusi korraldavate asutuste vahelise koostöö eesmärgil. Impordilitsentsi või importija deklaratsiooni esitamise kohustust ei tohiks kohaldada kaubandusmessidel ja rahvusvahelistel kunstimessidel esitamiseks ette nähtud kultuuriväärtuste suhtes. Kui kultuuriväärtused aga omandatakse ning need jäävad liidu territooriumile, tuleks nende suhtes kohaldada impordilitsentsi või importija deklaratsiooni esitamise kohustust vastavalt kultuuriväärtuse kategooriale. |
| --- | --- |

(12)

Impordilitsentsi
  või
  importija
  deklaratsiooni esitamise kohustust ei tuleks kohaldada, kui kultuuriväärtused imporditakse tolliterritooriumile ajutiselt hariduslikul, teaduslikul
  , etenduskunstide, säilitamise, restaureerimise, digiteerimise,
  akadeemiliste uuringutega seotud otstarbel
  ja muuseumide või samalaadsete kasumit mittetaotlevate kultuurinäitusi korraldavate asutuste vahelise koostöö eesmärgil. Impordilitsentsi või importija deklaratsiooni esitamise kohustust ei tohiks kohaldada kaubandusmessidel ja rahvusvahelistel kunstimessidel esitamiseks ette nähtud kultuuriväärtuste suhtes. Kui kultuuriväärtused aga omandatakse ning need jäävad liidu territooriumile, tuleks nende suhtes kohaldada impordilitsentsi või importija deklaratsiooni esitamise kohustust vastavalt kultuuriväärtuse kategooriale.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Samuti peaks ilma
  litsentsi
  või deklaratsiooni esitamiseta olema lubatud relvakonfliktist mõjutatud või loodusõnnetuste käes kannatavatest riikidest pärinevate kultuuriväärtuste ladustamine nende turvalisuse ja säilimise tagamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Samuti peaks ilma
  litsentsi
  või deklaratsiooni esitamiseta olema lubatud relvakonfliktist mõjutatud või loodusõnnetuste käes kannatavatest riikidest pärinevate kultuuriväärtuste ladustamine nende turvalisuse ja säilimise tagamiseks.

| (13) | Samuti peaks ilma
  impordilitsentsi
  või
  importija
  deklaratsiooni esitamiseta olema lubatud relvakonfliktist mõjutatud või loodusõnnetuste käes kannatavatest riikidest pärinevate kultuuriväärtuste ladustamine nende turvalisuse ja säilimise tagamiseks
  kavatsusega tagastada asjaomased kultuuriväärtused nende päritoluriiki või kolmandasse riiki, kust kultuuriväärtused seaduslikult eksporditi, kui olukord seda võimaldab
  . |
| --- | --- |

(13)

Samuti peaks ilma
  impordilitsentsi
  või
  importija
  deklaratsiooni esitamiseta olema lubatud relvakonfliktist mõjutatud või loodusõnnetuste käes kannatavatest riikidest pärinevate kultuuriväärtuste ladustamine nende turvalisuse ja säilimise tagamiseks
  kavatsusega tagastada asjaomased kultuuriväärtused nende päritoluriiki või kolmandasse riiki, kust kultuuriväärtused seaduslikult eksporditi, kui olukord seda võimaldab
  .

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Et võtta arvesse käesoleva määruse rakendamisega seotud kogemusi ning muutuvaid geopoliitilisi ja muid olusid, mille tõttu kultuuriväärtused on ohustatud, ning vältida samas kolmandate riikidega toimuva kaubanduse ebaproportsionaalset takistamist, tuleks komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, millega muudetakse kultuuriväärtuste eri kategooriate suhtes kohaldatava vanuse alampiiri
  kriteeriumi
  . Kõnealuse õiguse andmine peaks võimaldama komisjonil ajakohastada ka määruse lisa kombineeritud nomenklatuuris tehtavate muudatuste korral. On eriti oluline, et komisjon
  korraldaks
  oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et
  seda tehtaks
  kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta
  institutsioonidevahelise
  parema õigusloome kokkuleppes (27) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Et võtta arvesse käesoleva määruse rakendamisega seotud kogemusi ning muutuvaid geopoliitilisi ja muid olusid, mille tõttu kultuuriväärtused on ohustatud, ning vältida samas kolmandate riikidega toimuva kaubanduse ebaproportsionaalset takistamist, tuleks komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, millega muudetakse kultuuriväärtuste eri kategooriate suhtes kohaldatava vanuse alampiiri
  kriteeriumi
  . Kõnealuse õiguse andmine peaks võimaldama komisjonil ajakohastada ka määruse lisa kombineeritud nomenklatuuris tehtavate muudatuste korral. On eriti oluline, et komisjon
  korraldaks
  oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et
  seda tehtaks
  kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta
  institutsioonidevahelise
  parema õigusloome kokkuleppes (27) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (14) | Et võtta arvesse käesoleva määruse rakendamisega seotud kogemusi ning muutuvaid geopoliitilisi ja muid olusid, mille tõttu kultuuriväärtused on ohustatud, ning vältida samas kolmandate riikidega toimuva kaubanduse ebaproportsionaalset takistamist, tuleks komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, millega muudetakse kultuuriväärtuste eri kategooriate suhtes kohaldatava vanuse alampiiri
  ja rahalise alampiiri kriteeriume
  . Kõnealuse õiguse andmine peaks võimaldama komisjonil ajakohastada ka määruse
  I
   lisa kombineeritud nomenklatuuris tehtavate muudatuste korral
  ning koostada teine lisa (II lisa) koos riikide ja kombineeritud nomenklatuuri koodide loeteluga, mis põhinevad nn ohustatud kultuuriobjektide punastel nimistutel, mille on koostanud ja mida on muutnud Rahvusvaheline Muuseumide Nõukogu (ICOM)
  . On eriti oluline, et komisjon
  viiks
  oma ettevalmistava töö käigus
  läbi
  asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et
  need toimuksid
  kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta
  institutsioonidevahelises
  parema õigusloome kokkuleppes (27) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(14)

Et võtta arvesse käesoleva määruse rakendamisega seotud kogemusi ning muutuvaid geopoliitilisi ja muid olusid, mille tõttu kultuuriväärtused on ohustatud, ning vältida samas kolmandate riikidega toimuva kaubanduse ebaproportsionaalset takistamist, tuleks komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, millega muudetakse kultuuriväärtuste eri kategooriate suhtes kohaldatava vanuse alampiiri
  ja rahalise alampiiri kriteeriume
  . Kõnealuse õiguse andmine peaks võimaldama komisjonil ajakohastada ka määruse
  I
   lisa kombineeritud nomenklatuuris tehtavate muudatuste korral
  ning koostada teine lisa (II lisa) koos riikide ja kombineeritud nomenklatuuri koodide loeteluga, mis põhinevad nn ohustatud kultuuriobjektide punastel nimistutel, mille on koostanud ja mida on muutnud Rahvusvaheline Muuseumide Nõukogu (ICOM)
  . On eriti oluline, et komisjon
  viiks
  oma ettevalmistava töö käigus
  läbi
  asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et
  need toimuksid
  kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta
  institutsioonidevahelises
  parema õigusloome kokkuleppes (27) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Käesoleva määruse ühetaoliste rakendamistingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, mis võimaldavad vastu võtta konkreetse korra seoses kultuuriväärtuste ajutise impordiga liidu tolliterritooriumile ja seal ladustamisega, impordilitsentside taotluste ja dokumentide ning importija deklaratsiooni ja sellele lisatavate dokumentide vormidega ning kõnealuste dokumentide esitamist ja menetlemist käsitlevate täiendavate menetlusnormidega. Komisjonile tuleks samuti anda rakendamisvolitused, mis võimaldavad sisse seada elektroonilise andmebaasi teabe säilitamiseks ja selle vahetamiseks liikmesriikide vahel. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (28). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Käesoleva määruse ühetaoliste rakendamistingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, mis võimaldavad vastu võtta konkreetse korra seoses kultuuriväärtuste ajutise impordiga liidu tolliterritooriumile ja seal ladustamisega, impordilitsentside taotluste ja dokumentide ning importija deklaratsiooni ja sellele lisatavate dokumentide vormidega ning kõnealuste dokumentide esitamist ja menetlemist käsitlevate täiendavate menetlusnormidega. Komisjonile tuleks samuti anda rakendamisvolitused, mis võimaldavad sisse seada elektroonilise andmebaasi teabe säilitamiseks ja selle vahetamiseks liikmesriikide vahel. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (28).

| (15) | Käesoleva määruse ühetaoliste rakendamistingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, mis võimaldavad vastu võtta konkreetse korra seoses kultuuriväärtuste ajutise impordiga liidu tolliterritooriumile ja seal ladustamisega,
  tagades sealjuures asjakohased säilitustingimused, võttes nõuetekohaselt arvesse kultuuriväärtuse eripära. Seda korda tuleks kohaldada ka seoses elektrooniliste
  impordilitsentside taotluste ja dokumentide ning
  põhjuste loeteluga, miks selline taotlus võidakse tagasi lükata, aga ka elektroonilise
  importija deklaratsiooni ja sellele lisatavate
  elektrooniliste standardsete
  dokumentide vormidega ning kõnealuste dokumentide
  elektroonilist
  esitamist ja menetlemist käsitlevate täiendavate menetlusnormidega. Komisjonile tuleks samuti anda rakendamisvolitused, mis võimaldavad sisse seada elektroonilise andmebaasi teabe säilitamiseks ja selle vahetamiseks liikmesriikide vahel
  määruse (EL) nr 952/2013 raames. Elektroonilise andmebaasi võib sisse seada nimetatud määruse artikli 280 kohaselt loodud tööprogrammi osana
  . Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (28). |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määruse ühetaoliste rakendamistingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, mis võimaldavad vastu võtta konkreetse korra seoses kultuuriväärtuste ajutise impordiga liidu tolliterritooriumile ja seal ladustamisega,
  tagades sealjuures asjakohased säilitustingimused, võttes nõuetekohaselt arvesse kultuuriväärtuse eripära. Seda korda tuleks kohaldada ka seoses elektrooniliste
  impordilitsentside taotluste ja dokumentide ning
  põhjuste loeteluga, miks selline taotlus võidakse tagasi lükata, aga ka elektroonilise
  importija deklaratsiooni ja sellele lisatavate
  elektrooniliste standardsete
  dokumentide vormidega ning kõnealuste dokumentide
  elektroonilist
  esitamist ja menetlemist käsitlevate täiendavate menetlusnormidega. Komisjonile tuleks samuti anda rakendamisvolitused, mis võimaldavad sisse seada elektroonilise andmebaasi teabe säilitamiseks ja selle vahetamiseks liikmesriikide vahel
  määruse (EL) nr 952/2013 raames. Elektroonilise andmebaasi võib sisse seada nimetatud määruse artikli 280 kohaselt loodud tööprogrammi osana
  . Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (28).

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Käesoleva määruse rakendamiseks kohaldatakse tollikontrolli ja tõendamise suhtes määruse (EL) nr 952/2013 sätteid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Käesoleva määruse rakendamiseks kohaldatakse tollikontrolli ja tõendamise suhtes määruse (EL) nr 952/2013 sätteid.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Määruse tõhusa rakendamise ja selle edaspidise hindamise toetamiseks tuleks koguda asjakohast teavet kultuuriväärtuste kaubavoogude kohta. Kultuuriväärtuste kaubavooge ei saa tõhusalt jälgida üksnes kauba väärtust või kaalu arvestades, sest need kaks näitajat võivad muutuda. Väga oluline on koguda teavet deklareeritud esemete arvu kohta. Kuna kombineeritud nomenklatuuris ei ole kultuuriväärtuste puhul täpsustatud täiendavat mõõtühikut, on vaja muuta kohustuslikuks esemete arvu deklareerimine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Määruse tõhusa rakendamise ja selle edaspidise hindamise toetamiseks tuleks koguda asjakohast teavet kultuuriväärtuste kaubavoogude kohta. Kultuuriväärtuste kaubavooge ei saa tõhusalt jälgida üksnes kauba väärtust või kaalu arvestades, sest need kaks näitajat võivad muutuda. Väga oluline on koguda teavet deklareeritud esemete arvu kohta. Kuna kombineeritud nomenklatuuris ei ole kultuuriväärtuste puhul täpsustatud täiendavat mõõtühikut, on vaja muuta kohustuslikuks esemete arvu deklareerimine.

| (16) | Määruse tõhusa rakendamise ja selle edaspidise hindamise toetamiseks tuleks
  liikmesriikides ja komisjonis elektrooniliselt
  koguda
  ja jagada
  asjakohast teavet kultuuriväärtuste kaubavoogude kohta.
  Läbipaistvuse ja avaliku kontrolli huvides tuleks võimalikult suur osa teabest avalikustada.
  Kultuuriväärtuste kaubavooge ei saa tõhusalt jälgida üksnes kauba väärtust või kaalu arvestades, sest need kaks näitajat võivad muutuda. Väga oluline on koguda
  elektrooniliselt
  teavet deklareeritud esemete arvu kohta. Kuna kombineeritud nomenklatuuris ei ole kultuuriväärtuste puhul täpsustatud täiendavat mõõtühikut, on vaja muuta kohustuslikuks esemete arvu deklareerimine. |
| --- | --- |

(16)

Määruse tõhusa rakendamise ja selle edaspidise hindamise toetamiseks tuleks
  liikmesriikides ja komisjonis elektrooniliselt
  koguda
  ja jagada
  asjakohast teavet kultuuriväärtuste kaubavoogude kohta.
  Läbipaistvuse ja avaliku kontrolli huvides tuleks võimalikult suur osa teabest avalikustada.
  Kultuuriväärtuste kaubavooge ei saa tõhusalt jälgida üksnes kauba väärtust või kaalu arvestades, sest need kaks näitajat võivad muutuda. Väga oluline on koguda
  elektrooniliselt
  teavet deklareeritud esemete arvu kohta. Kuna kombineeritud nomenklatuuris ei ole kultuuriväärtuste puhul täpsustatud täiendavat mõõtühikut, on vaja muuta kohustuslikuks esemete arvu deklareerimine.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Tollivaldkonna riskijuhtimist käsitleva ELi strateegia ja tegevuskava (29) eesmärk on muu hulgas edendada tolliasutuste suutlikkust reageerida kultuuriväärtuste valdkonnaga seotud riskidele. Kasutada tuleks määruses (EL) nr 952/2013 sätestatud ühist riskijuhtimise raamistikku ja tolliasutused peaksid omavahel vahetama asjaomast riske käsitlevat teavet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Tollivaldkonna riskijuhtimist käsitleva ELi strateegia ja tegevuskava (29) eesmärk on muu hulgas edendada tolliasutuste suutlikkust reageerida kultuuriväärtuste valdkonnaga seotud riskidele. Kasutada tuleks määruses (EL) nr 952/2013 sätestatud ühist riskijuhtimise raamistikku ja tolliasutused peaksid omavahel vahetama asjaomast riske käsitlevat teavet.

| (17) | Tollivaldkonna riskijuhtimist käsitleva ELi strateegia ja tegevuskava (29) eesmärk on muu hulgas edendada tolliasutuste
  koolitust ja
  suutlikkust reageerida kultuuriväärtuste valdkonnaga seotud riskidele. Kasutada tuleks määruses (EL) nr 952/2013 sätestatud ühist riskijuhtimise raamistikku ja tolliasutused peaksid omavahel vahetama asjaomast riske käsitlevat teavet. |
| --- | --- |

(17)

Tollivaldkonna riskijuhtimist käsitleva ELi strateegia ja tegevuskava (29) eesmärk on muu hulgas edendada tolliasutuste
  koolitust ja
  suutlikkust reageerida kultuuriväärtuste valdkonnaga seotud riskidele. Kasutada tuleks määruses (EL) nr 952/2013 sätestatud ühist riskijuhtimise raamistikku ja tolliasutused peaksid omavahel vahetama asjaomast riske käsitlevat teavet.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17a) | On vaja korraldada kultuuriväärtuste ostjatele mõeldud teadlikkuse suurendamise kampaaniaid seoses ebaseaduslike kaupade ohuga ja aidata turul osalejaid käesoleva määruse mõistmisel ja kohaldamisel. Liikmesriigid peaksid selle teabe levitamisse kaasama asjaomased riiklikud kontaktpunktid ja muud teabetalitused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17a)

On vaja korraldada kultuuriväärtuste ostjatele mõeldud teadlikkuse suurendamise kampaaniaid seoses ebaseaduslike kaupade ohuga ja aidata turul osalejaid käesoleva määruse mõistmisel ja kohaldamisel. Liikmesriigid peaksid selle teabe levitamisse kaasama asjaomased riiklikud kontaktpunktid ja muud teabetalitused.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17b) | Komisjon peaks tagama, et mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele osutatakse piisavat tehnilist abi, ning peaks hõlbustama nendega teabe vahetamist, et käesolevat määrust tõhusalt rakendada. Liidus registreeritud mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kes impordivad kultuuriväärtusi, peaksid seetõttu saama toetust COSME programmist, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1287/2013

   (1a)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17b)

Komisjon peaks tagama, et mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele osutatakse piisavat tehnilist abi, ning peaks hõlbustama nendega teabe vahetamist, et käesolevat määrust tõhusalt rakendada. Liidus registreeritud mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kes impordivad kultuuriväärtusi, peaksid seetõttu saama toetust COSME programmist, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1287/2013

   (1a)

  .

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Liikmesriigid peaksid kehtestama tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused käesoleva määruse sätete rikkumise eest ning teatama kõnealustest karistustest komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Liikmesriigid peaksid kehtestama tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused käesoleva määruse sätete rikkumise eest ning teatama kõnealustest karistustest komisjonile.

| (18) | Liikmesriigid peaksid kehtestama tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused käesoleva määruse sätete rikkumise eest ning teatama kõnealustest karistustest komisjonile.
  Samuti peaksid liikmesriigid komisjonile teatama karistuste rakendamisest. Eesmärk on saavutada võrdsed tingimused ja järjekindel lähenemisviis ning seetõttu on asjakohane, et igas liikmesriigis oleksid sarnase laadi ja mõjuga karistused. |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriigid peaksid kehtestama tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused käesoleva määruse sätete rikkumise eest ning teatama kõnealustest karistustest komisjonile.
  Samuti peaksid liikmesriigid komisjonile teatama karistuste rakendamisest. Eesmärk on saavutada võrdsed tingimused ja järjekindel lähenemisviis ning seetõttu on asjakohane, et igas liikmesriigis oleksid sarnase laadi ja mõjuga karistused.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Komisjonile tuleks anda piisavalt aega
  käesoleva määruse
  rakenduseeskirjade vastuvõtmiseks
  , eelkõige
  nende eeskirjade puhul, mis on seotud
  impordilitsentsi taotlemiseks või importija deklaratsiooni koostamiseks kasutatavate asjakohaste
  vormidega. Sellest tulenevalt tuleks käesoleva määruse kohaldamist edasi lükata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Komisjonile tuleks anda piisavalt aega
  käesoleva määruse
  rakenduseeskirjade vastuvõtmiseks
  , eelkõige
  nende eeskirjade puhul, mis on seotud
  impordilitsentsi taotlemiseks või importija deklaratsiooni koostamiseks kasutatavate asjakohaste
  vormidega. Sellest tulenevalt tuleks käesoleva määruse kohaldamist edasi lükata.

| (19) | Komisjon peaks
  käesoleva määruse
  rakenduseeskirjad
  , eelkõige
  eeskirjad
  impordilitsentsi taotlemiseks või importija deklaratsiooni koostamiseks kasutatavate asjakohaste
  elektrooniliste standardvormide kohta, viivitamata vastu võtma
  . |
| --- | --- |

(19)

Komisjon peaks
  käesoleva määruse
  rakenduseeskirjad
  , eelkõige
  eeskirjad
  impordilitsentsi taotlemiseks või importija deklaratsiooni koostamiseks kasutatavate asjakohaste
  elektrooniliste standardvormide kohta, viivitamata vastu võtma
  .

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevas määruses sätestatakse kultuuriväärtuste liidu tolliterritooriumile
  toomise
  tingimused ja kord. | Käesolevas määruses sätestatakse kultuuriväärtuste liidu tolliterritooriumile
  saabumise ja importimise
  tingimused ja kord. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolevas määruses sätestatakse kultuuriväärtuste liidu tolliterritooriumile
  toomise
  tingimused ja kord.

Käesolevas määruses sätestatakse kultuuriväärtuste liidu tolliterritooriumile
  saabumise ja importimise
  tingimused ja kord.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Määrust
  ei kohaldata
  nende kultuuriväärtuste suhtes, mis liiguvad transiidina läbi liidu tolliterritooriumi. | Määrust
  kohaldatakse
  nende kultuuriväärtuste suhtes, mis liiguvad transiidina läbi liidu tolliterritooriumi
  , kui pädevatel asutustel on piisavalt põhjust arvata, et kultuuriväärtuste päritoluriigist või kolmandast riigist eksportimisel on rikutud selle päritoluriigi või kolmanda riigi õigus- ja haldusnorme
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Määrust
  ei kohaldata
  nende kultuuriväärtuste suhtes, mis liiguvad transiidina läbi liidu tolliterritooriumi.

Määrust
  kohaldatakse
  nende kultuuriväärtuste suhtes, mis liiguvad transiidina läbi liidu tolliterritooriumi
  , kui pädevatel asutustel on piisavalt põhjust arvata, et kultuuriväärtuste päritoluriigist või kolmandast riigist eksportimisel on rikutud selle päritoluriigi või kolmanda riigi õigus- ja haldusnorme
  .

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | „kultuuriväärtus“ – mis tahes ese, millel on arheoloogiline, eelajalooline, ajalooline, kirjanduslik, kunstiline või teaduslik väärtus ja mis kuulub
  lisas esitatud tabelis
  loetletud kategooriatesse ning ületab
  lisas
  sätestatud vanuse
  alampiiri
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

„kultuuriväärtus“ – mis tahes ese, millel on arheoloogiline, eelajalooline, ajalooline, kirjanduslik, kunstiline või teaduslik väärtus ja mis kuulub
  lisas esitatud tabelis
  loetletud kategooriatesse ning ületab
  lisas
  sätestatud vanuse
  alampiiri
  ;

| a) | „kultuuriväärtus“ – mis tahes ese, millel on arheoloogiline, eelajalooline, ajalooline, kirjanduslik, kunstiline või teaduslik väärtus ja mis kuulub
  lisades
  loetletud kategooriatesse ning ületab
  lisades
  sätestatud vanuse
  ja rahalise väärtuse alampiire
  ; |
| --- | --- |

a)

„kultuuriväärtus“ – mis tahes ese, millel on arheoloogiline, eelajalooline, ajalooline, kirjanduslik, kunstiline või teaduslik väärtus ja mis kuulub
  lisades
  loetletud kategooriatesse ning ületab
  lisades
  sätestatud vanuse
  ja rahalise väärtuse alampiire
  ;

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | „kultuuriväärtuste import“ –










  i) | vabasse ringlusse lubamine määruse (EL) nr 952/2013 artiklis 201 osutatud tähenduses; või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

aa)

„kultuuriväärtuste import“ –

i)

vabasse ringlusse lubamine määruse (EL) nr 952/2013 artiklis 201 osutatud tähenduses; või

| ii) | kauba suunamine ühele määruse (EL) nr 952/2013 artiklis 210 osutatud järgmistest eriprotseduuridest:










  a. | ladustamine, mille alla kuulub tolliladustamine ja vabatsoonid; |
| --- | --- | --- |

ii)

kauba suunamine ühele määruse (EL) nr 952/2013 artiklis 210 osutatud järgmistest eriprotseduuridest:

a.

ladustamine, mille alla kuulub tolliladustamine ja vabatsoonid;

| b. | erikasutus, mille alla kuulub ajutine import ja lõppkasutus; |
| --- | --- |

b.

erikasutus, mille alla kuulub ajutine import ja lõppkasutus;

| c. | seestöötlemine; |
| --- | --- |

c.

seestöötlemine;

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | „päritoluriik“ – riik, mille praegusel territooriumil kultuuriväärtused loodi või avastati; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

„päritoluriik“ – riik, mille praegusel territooriumil kultuuriväärtused loodi või avastati;

| b) | „päritoluriik“ – riik, mille praegusel territooriumil kultuuriväärtused loodi või avastati
  , või mille maa seest või vee alt need välja toodi, välja kaevati või varastati, või riik, mis on kultuuriväärtustega nii tihedalt seotud, et asjaomane riik kaitseb neid riikliku kultuuriomandina ja reguleerib nende eksporti oma territooriumilt nende seadusliku väljaviimise korral riigist, kus kultuuriväärtused loodi või avastati
  ; |
| --- | --- |

b)

„päritoluriik“ – riik, mille praegusel territooriumil kultuuriväärtused loodi või avastati
  , või mille maa seest või vee alt need välja toodi, välja kaevati või varastati, või riik, mis on kultuuriväärtustega nii tihedalt seotud, et asjaomane riik kaitseb neid riikliku kultuuriomandina ja reguleerib nende eksporti oma territooriumilt nende seadusliku väljaviimise korral riigist, kus kultuuriväärtused loodi või avastati
  ;

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | „ekspordiriik“
   – viimane riik,
  kus kultuuriväärtusi püsivalt hoiustati vastavalt selle riigi õigus- ja haldusnormidele
  enne
  kultuuriväärtuste saatmist liitu
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

„ekspordiriik“
   – viimane riik,
  kus kultuuriväärtusi püsivalt hoiustati vastavalt selle riigi õigus- ja haldusnormidele
  enne
  kultuuriväärtuste saatmist liitu
  ;

| c) | „kolmas riik“
   – viimane riik,
  mis ei ole päritoluriik, kus kultuuriväärtusi hoiustati
  enne
  liidu tolliterritooriumile toomist
  ; |
| --- | --- |

c)

„kolmas riik“
   – viimane riik,
  mis ei ole päritoluriik, kus kultuuriväärtusi hoiustati
  enne
  liidu tolliterritooriumile toomist
  ;

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | „püsivalt“ – vähemalt ühe kuu pikkuse ajavahemiku jooksul ning muul otstarbel kui ajutiseks kasutamiseks, transiidiks, eksportimiseks või saatmiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

d)

„püsivalt“ – vähemalt ühe kuu pikkuse ajavahemiku jooksul ning muul otstarbel kui ajutiseks kasutamiseks, transiidiks, eksportimiseks või saatmiseks;

välja jäetud

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt h a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ha) | „eseme identifitseerimise standard“ – UNESCO vastu võetud rahvusvaheline standarddokument kultuuriväärtuste kirjeldamiseks ja kultuuriväärtusi käsitlevate andmete koondamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ha)

„eseme identifitseerimise standard“ – UNESCO vastu võetud rahvusvaheline standarddokument kultuuriväärtuste kirjeldamiseks ja kultuuriväärtusi käsitlevate andmete koondamiseks;

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt h b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | hb) | „pädevad asutused“ – asutused, millele liikmesriigid määravad impordilitsentside väljaandmise ja importija deklaratsioonide registreerimise ülesande. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

hb)

„pädevad asutused“ – asutused, millele liikmesriigid määravad impordilitsentside väljaandmise ja importija deklaratsioonide registreerimise ülesande.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 12, et muuta lisas esitatud tabeli teist veergu, kui kombineeritud nomenklatuuris tehakse muudatusi, ning muuta lisas
  esitatud tabeli kolmandas veerus sätestatud vanuse
  alampiiri lähtuvalt käesoleva määruse rakendamisel saadud kogemustest. | 2.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 12, et muuta
  I
  lisas esitatud tabeli teist veergu, kui kombineeritud nomenklatuuris tehakse muudatusi, ning muuta lisas
  sätestatud vanuse ja rahalise väärtuse
  alampiiri lähtuvalt käesoleva määruse
  ning määruse (EÜ) nr 116/2009
  rakendamisel saadud kogemustest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 12, et muuta lisas esitatud tabeli teist veergu, kui kombineeritud nomenklatuuris tehakse muudatusi, ning muuta lisas
  esitatud tabeli kolmandas veerus sätestatud vanuse
  alampiiri lähtuvalt käesoleva määruse rakendamisel saadud kogemustest.

2.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 12, et muuta
  I
  lisas esitatud tabeli teist veergu, kui kombineeritud nomenklatuuris tehakse muudatusi, ning muuta lisas
  sätestatud vanuse ja rahalise väärtuse
  alampiiri lähtuvalt käesoleva määruse
  ning määruse (EÜ) nr 116/2009
  rakendamisel saadud kogemustest.

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 2 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 12, et muuta II lisa, kus on loetletud riigid ja objektide kategooriad, mille puhul on eriti suur ebaseadusliku kauplemise oht, võttes aluseks Rahvusvahelise Muuseumide Nõukogu (ICOM) avaldatud punaste nimistute andmebaasi, mis sisaldab ohustatud kultuuriväärtusi. Komisjon tagab, et II lisa ajakohastatakse korrapäraselt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 12, et muuta II lisa, kus on loetletud riigid ja objektide kategooriad, mille puhul on eriti suur ebaseadusliku kauplemise oht, võttes aluseks Rahvusvahelise Muuseumide Nõukogu (ICOM) avaldatud punaste nimistute andmebaasi, mis sisaldab ohustatud kultuuriväärtusi. Komisjon tagab, et II lisa ajakohastatakse korrapäraselt.

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – pealkiri

Artikkel 3 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liidu tolliterritooriumile
  toodavad kultuuriväärtused | Kultuuriväärtuste toomine ja importimine
  liidu tolliterritooriumile |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liidu tolliterritooriumile
  toodavad kultuuriväärtused

toodavad kultuuriväärtused

Kultuuriväärtuste toomine ja importimine
  liidu tolliterritooriumile

Kultuuriväärtuste toomine ja importimine

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1

Artikkel 1 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Kultuuriväärtuste vabasse ringlusse lubamine ja nende suunamine muule eriprotseduurile kui transiit
  on
  lubatud üksnes juhul, kui esitatakse artikli 4 kohaselt välja antud impordilitsents
  või
  artikli 5 kohaselt koostatud importija deklaratsioon
  . | 1.   
  Keelatud on tuua sisse kultuuriväärtusi, mille päritoluriigist või kolmandast riigist väljatoomisel
  on
  rikutud rahvusvahelist õigust ning päritoluriigi
  või
  kolmanda riigi õigus- ja haldusnorme
  . |
| | Kultuuriväärtuste import liidu tolliterritooriumile on lubatud üksnes juhul, kui esitatakse artikli 4 kohaselt välja antud impordilitsents või artikli 5 kohaselt koostatud importija deklaratsioon. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Kultuuriväärtuste vabasse ringlusse lubamine ja nende suunamine muule eriprotseduurile kui transiit
  on
  lubatud üksnes juhul, kui esitatakse artikli 4 kohaselt välja antud impordilitsents
  või
  artikli 5 kohaselt koostatud importija deklaratsioon
  .

1.   
  Keelatud on tuua sisse kultuuriväärtusi, mille päritoluriigist või kolmandast riigist väljatoomisel
  on
  rikutud rahvusvahelist õigust ning päritoluriigi
  või
  kolmanda riigi õigus- ja haldusnorme
  .

Kultuuriväärtuste import liidu tolliterritooriumile on lubatud üksnes juhul, kui esitatakse artikli 4 kohaselt välja antud impordilitsents või artikli 5 kohaselt koostatud importija deklaratsioon.

Kultuuriväärtuste import liidu tolliterritooriumile on lubatud üksnes juhul, kui esitatakse artikli 4 kohaselt välja antud impordilitsents või artikli 5 kohaselt koostatud importija deklaratsioon.

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 3 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kultuuriväärtuste edukat importi ei loeta tõendiks seadusliku päritolu või omandiõiguse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Kultuuriväärtuste edukat importi ei loeta tõendiks seadusliku päritolu või omandiõiguse kohta.

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | kultuuriväärtuste ajutine import määruse (EL) nr 952/2013 artikli 250 tähenduses liidu tolliterritooriumile hariduslikul, teaduslikul või akadeemiliste uuringutega seotud otstarbel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

kultuuriväärtuste ajutine import määruse (EL) nr 952/2013 artikli 250 tähenduses liidu tolliterritooriumile hariduslikul, teaduslikul või akadeemiliste uuringutega seotud otstarbel;

| a) | kultuuriväärtuste ajutine import määruse (EL) nr 952/2013 artikli 250 tähenduses liidu tolliterritooriumile hariduslikul, teaduslikul
  , etenduskunstide, konserveerimise, restaureerimise, digiteerimise
  või akadeemiliste uuringutega seotud otstarbel
  ning muuseumide või samalaadsete mittetulunduslike asutuste vahelise koostöö otstarbel kultuurinäituste korraldamiseks
  ; |
| --- | --- |

a)

kultuuriväärtuste ajutine import määruse (EL) nr 952/2013 artikli 250 tähenduses liidu tolliterritooriumile hariduslikul, teaduslikul
  , etenduskunstide, konserveerimise, restaureerimise, digiteerimise
  või akadeemiliste uuringutega seotud otstarbel
  ning muuseumide või samalaadsete mittetulunduslike asutuste vahelise koostöö otstarbel kultuurinäituste korraldamiseks
  ;

, etenduskunstide, konserveerimise, restaureerimise, digiteerimise

ning muuseumide või samalaadsete mittetulunduslike asutuste vahelise koostöö otstarbel kultuurinäituste korraldamiseks

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a a (uus)

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | kaubandusmessidel ja rahvusvahelistel kunstimessidel esitamiseks ette nähtud kultuuriväärtused juhul kui neid ei omandata ega need ei jää liidu territooriumile; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

kaubandusmessidel ja rahvusvahelistel kunstimessidel esitamiseks ette nähtud kultuuriväärtused juhul kui neid ei omandata ega need ei jää liidu territooriumile;

kaubandusmessidel ja rahvusvahelistel kunstimessidel esitamiseks ette nähtud kultuuriväärtused juhul kui neid ei omandata ega need ei jää liidu territooriumile;

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | kultuuriväärtuste ladustamine määruse (EL) nr 952/2013 artikli 237 tähenduses eesmärgiga tagada nende säilitamine avaliku sektori asutuse poolt või tema järelevalve all. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

kultuuriväärtuste ladustamine määruse (EL) nr 952/2013 artikli 237 tähenduses eesmärgiga tagada nende säilitamine avaliku sektori asutuse poolt või tema järelevalve all.

| b) | kultuuriväärtuste ladustamine määruse (EL) nr 952/2013 artikli 237 tähenduses eesmärgiga tagada nende
  turvalisus või
  säilitamine avaliku sektori asutuse poolt või tema järelevalve all
  kavatsusega tagastada sellised kultuuriväärtused päritoluriiki või kolmandasse riiki, kust need seaduslikult eksporditi, kui olukord seda võimaldab; |
| --- | --- |

b)

kultuuriväärtuste ladustamine määruse (EL) nr 952/2013 artikli 237 tähenduses eesmärgiga tagada nende
  turvalisus või
  säilitamine avaliku sektori asutuse poolt või tema järelevalve all
  kavatsusega tagastada sellised kultuuriväärtused päritoluriiki või kolmandasse riiki, kust need seaduslikult eksporditi, kui olukord seda võimaldab;

turvalisus või

kavatsusega tagastada sellised kultuuriväärtused päritoluriiki või kolmandasse riiki, kust need seaduslikult eksporditi, kui olukord seda võimaldab;

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt b a (uus)

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | tagastatud kultuuriväärtused direktiivi 2014/60/EL artiklis 2 määratletud tähenduses. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

tagastatud kultuuriväärtused direktiivi 2014/60/EL artiklis 2 määratletud tähenduses.

tagastatud kultuuriväärtused direktiivi 2014/60/EL artiklis 2 määratletud tähenduses.

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1

Artikkel 3 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta lõikes 2 osutatud kultuuriväärtuste ajutise impordi või ladustamise konkreetse korra. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artiklis 13 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. | 3.   Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta lõikes 2 osutatud kultuuriväärtuste
  ja tagastatud kultuuriväärtuste kaitseks toimuva
  ajutise impordi või ladustamise konkreetse korra. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artiklis 13 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta lõikes 2 osutatud kultuuriväärtuste ajutise impordi või ladustamise konkreetse korra. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artiklis 13 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

3.   Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta lõikes 2 osutatud kultuuriväärtuste
  ja tagastatud kultuuriväärtuste kaitseks toimuva
  ajutise impordi või ladustamise konkreetse korra. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artiklis 13 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1

Artikkel 4 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Lisa
  punktides
  c, d
  ja
  h
  osutatud kultuuriväärtuste
  liidus vabasse ringlusse lubamiseks ning suunamiseks muule eriprotseduurile kui transiit
  tuleb tolliasutustele esitada impordilitsents. | 1.   
  I lisa
  punktides
  A1
  ja
  A2
  osutatud kultuuriväärtuste
  importimiseks
  tuleb tolliasutustele esitada impordilitsents. |
| | Käesolevat artiklit kohaldatakse esimeses lõigus osutatud kultuuriväärtuste suhtes üksnes siis, kui need on loetletud II lisas esitatud riikide ja kombineeritud nomenklatuuri koodide nimistus, kui sellist nimistut kasutatakse eksporditavate kultuuriväärtuste päritoluriigis ja kui kultuuriväärtuste päritoluriik on teada. |
| | Käesolevat artiklit kohaldatakse ka üksnes II lisas loetletud kultuuriväärtuste suhtes, mis on imporditud liidu tolliterritooriumile päritoluriigist või kolmandast riigist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Lisa
  punktides
  c, d
  ja
  h
  osutatud kultuuriväärtuste
  liidus vabasse ringlusse lubamiseks ning suunamiseks muule eriprotseduurile kui transiit
  tuleb tolliasutustele esitada impordilitsents.

1.   
  I lisa
  punktides
  A1
  ja
  A2
  osutatud kultuuriväärtuste
  importimiseks
  tuleb tolliasutustele esitada impordilitsents.

Käesolevat artiklit kohaldatakse esimeses lõigus osutatud kultuuriväärtuste suhtes üksnes siis, kui need on loetletud II lisas esitatud riikide ja kombineeritud nomenklatuuri koodide nimistus, kui sellist nimistut kasutatakse eksporditavate kultuuriväärtuste päritoluriigis ja kui kultuuriväärtuste päritoluriik on teada.

Käesolevat artiklit kohaldatakse esimeses lõigus osutatud kultuuriväärtuste suhtes üksnes siis, kui need on loetletud II lisas esitatud riikide ja kombineeritud nomenklatuuri koodide nimistus, kui sellist nimistut kasutatakse eksporditavate kultuuriväärtuste päritoluriigis ja kui kultuuriväärtuste päritoluriik on teada.

Käesolevat artiklit kohaldatakse ka üksnes II lisas loetletud kultuuriväärtuste suhtes, mis on imporditud liidu tolliterritooriumile päritoluriigist või kolmandast riigist.

Käesolevat artiklit kohaldatakse ka üksnes II lisas loetletud kultuuriväärtuste suhtes, mis on imporditud liidu tolliterritooriumile päritoluriigist või kolmandast riigist.

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2

Artikkel 4 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kauba valdaja taotleb impordilitsentsi
  sisenemise
  liikmesriigi pädevalt asutuselt. Taotlusele lisatakse kõik tõendavad dokumendid ja teave, mis tõendab, et kõnealused kultuuriväärtused on eksporditud päritoluriigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele
  . Kui aga ekspordiriik on ühinenud Pariisis 14. novembril 1970. aastal allkirjastatud UNESCO konventsiooniga kultuuriväärtuste ebaseadusliku sisseveo
  ,
  väljaveo ja omandiõiguse üleandmise keelamise ning ärahoidmise abinõude kohta (edaspidi „UNESCO 1970. aasta konventsioon“), lisatakse taotlusele kõik tõendavad dokumendid ja teave, mis tõendab,
  et
  kõnealused kultuuriväärtused on eksporditud kõnealusest riigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele. | 2.   Kauba valdaja taotleb impordilitsentsi
  kavatsetava importimise esimese
  liikmesriigi pädevalt asutuselt. Taotlusele lisatakse kõik
  asjakohased
  tõendavad dokumendid ja teave, mis tõendab, et kõnealused kultuuriväärtused on eksporditud päritoluriigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele,
  või
  et
  sellised õigus- ja haldusnormid puuduvad. Taotlus sisaldab järgmist: |
| | — | ekspordisertifikaadid või ekspordilitsentsid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kauba valdaja taotleb impordilitsentsi
  sisenemise
  liikmesriigi pädevalt asutuselt. Taotlusele lisatakse kõik tõendavad dokumendid ja teave, mis tõendab, et kõnealused kultuuriväärtused on eksporditud päritoluriigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele
  . Kui aga ekspordiriik on ühinenud Pariisis 14. novembril 1970. aastal allkirjastatud UNESCO konventsiooniga kultuuriväärtuste ebaseadusliku sisseveo
  ,
  väljaveo ja omandiõiguse üleandmise keelamise ning ärahoidmise abinõude kohta (edaspidi „UNESCO 1970. aasta konventsioon“), lisatakse taotlusele kõik tõendavad dokumendid ja teave, mis tõendab,
  et
  kõnealused kultuuriväärtused on eksporditud kõnealusest riigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele.

2.   Kauba valdaja taotleb impordilitsentsi
  kavatsetava importimise esimese
  liikmesriigi pädevalt asutuselt. Taotlusele lisatakse kõik
  asjakohased
  tõendavad dokumendid ja teave, mis tõendab, et kõnealused kultuuriväärtused on eksporditud päritoluriigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele,
  või
  et
  sellised õigus- ja haldusnormid puuduvad. Taotlus sisaldab järgmist:

—

ekspordisertifikaadid või ekspordilitsentsid;

ekspordisertifikaadid või ekspordilitsentsid;

| — | eseme identifitseerimise standardit järgiv standarddokument, milles kirjeldatakse asjaomast kultuuriväärtust piisavalt üksikasjalikult, et tolliasutused saaks selle kindlaks teha; |
| --- | --- |

—

eseme identifitseerimise standardit järgiv standarddokument, milles kirjeldatakse asjaomast kultuuriväärtust piisavalt üksikasjalikult, et tolliasutused saaks selle kindlaks teha;

eseme identifitseerimise standardit järgiv standarddokument, milles kirjeldatakse asjaomast kultuuriväärtust piisavalt üksikasjalikult, et tolliasutused saaks selle kindlaks teha;

| — | omandiõiguse dokumendid; |
| --- | --- |

—

omandiõiguse dokumendid;

omandiõiguse dokumendid;

| — | arved; |
| --- | --- |

—

arved;

arved;

| — | müügilepingud; |
| --- | --- |

—

müügilepingud;

müügilepingud;

| — | kindlustus- või transpordidokumendid. |
| --- | --- |

—

kindlustus- või transpordidokumendid.

kindlustus- või transpordidokumendid.

Kui tõendavad dokumendid ei ole kättesaadavad, sisaldab taotlus ka eksperdihinnangut, kui pädev asutus seda vajalikuks peab.

Kui tõendavad dokumendid ei ole kättesaadavad, sisaldab taotlus ka eksperdihinnangut, kui pädev asutus seda vajalikuks peab.

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 4 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Olenemata lõikest 2, lisatakse erandjuhtudel, kui kas |
| | a) | kultuuriväärtuse lähteriiki ei saa usaldusväärselt kindlaks teha ja pädev asutus loeb seda asjaolu hästi dokumenteerituks ja tõendatuks; või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Olenemata lõikest 2, lisatakse erandjuhtudel, kui kas

a)

a)

kultuuriväärtuse lähteriiki ei saa usaldusväärselt kindlaks teha ja pädev asutus loeb seda asjaolu hästi dokumenteerituks ja tõendatuks; või

kultuuriväärtuse lähteriiki ei saa usaldusväärselt kindlaks teha ja pädev asutus loeb seda asjaolu hästi dokumenteerituks ja tõendatuks; või

| b) | kultuuriväärtused on eksporditud päritoluriigist enne 1970. aastat ning neid hoiti enne liidu tolliterritooriumile toomist kolmandas riigis muul eesmärgil kui ajutine kasutamine, transiit, eksport või saatmine, kuid valdaja ei saa esitada lõike 2 alusel nõutavaid dokumente, kuna selliseid dokumente kultuuriväärtuste päritoluriigist eksportimise ajal ei kasutatud, |
| --- | --- |

b)

b)

kultuuriväärtused on eksporditud päritoluriigist enne 1970. aastat ning neid hoiti enne liidu tolliterritooriumile toomist kolmandas riigis muul eesmärgil kui ajutine kasutamine, transiit, eksport või saatmine, kuid valdaja ei saa esitada lõike 2 alusel nõutavaid dokumente, kuna selliseid dokumente kultuuriväärtuste päritoluriigist eksportimise ajal ei kasutatud,

kultuuriväärtused on eksporditud päritoluriigist enne 1970. aastat ning neid hoiti enne liidu tolliterritooriumile toomist kolmandas riigis muul eesmärgil kui ajutine kasutamine, transiit, eksport või saatmine, kuid valdaja ei saa esitada lõike 2 alusel nõutavaid dokumente, kuna selliseid dokumente kultuuriväärtuste päritoluriigist eksportimise ajal ei kasutatud,

taotlusele kõik tõendavad dokumendid ja teave, mis tõendab, et kõnealused kultuuriväärtused on eksporditud kolmandast riigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele, või et sellised õigus- ja haldusnormid puuduvad.

taotlusele kõik tõendavad dokumendid ja teave, mis tõendab, et kõnealused kultuuriväärtused on eksporditud kolmandast riigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele, või et sellised õigus- ja haldusnormid puuduvad.

Tõendavad dokumendid sisaldavad järgmist:

Tõendavad dokumendid sisaldavad järgmist:

| — | ekspordisertifikaadid või ekspordilitsentsid; |
| --- | --- |

—

ekspordisertifikaadid või ekspordilitsentsid;

ekspordisertifikaadid või ekspordilitsentsid;

| — | eseme identifitseerimise standardit järgiv standarddokument, milles kirjeldatakse asjaomast kultuuriväärtust piisavalt üksikasjalikult, et tolliasutused saaks selle kindlaks teha; |
| --- | --- |

—

eseme identifitseerimise standardit järgiv standarddokument, milles kirjeldatakse asjaomast kultuuriväärtust piisavalt üksikasjalikult, et tolliasutused saaks selle kindlaks teha;

eseme identifitseerimise standardit järgiv standarddokument, milles kirjeldatakse asjaomast kultuuriväärtust piisavalt üksikasjalikult, et tolliasutused saaks selle kindlaks teha;

| — | omandiõiguse dokumendid; |
| --- | --- |

—

omandiõiguse dokumendid;

omandiõiguse dokumendid;

| — | arved; |
| --- | --- |

—

arved;

arved;

| — | müügilepingud; ning |
| --- | --- |

—

müügilepingud; ning

müügilepingud; ning

| — | kindlustus- või transpordidokumendid. |
| --- | --- |

—

kindlustus- või transpordidokumendid.

kindlustus- või transpordidokumendid.

Kui tõendavad dokumendid ei ole kättesaadavad, sisaldab taotlus ka eksperdihinnangut, kui pädev asutus seda vajalikuks peab.

Kui tõendavad dokumendid ei ole kättesaadavad, sisaldab taotlus ka eksperdihinnangut, kui pädev asutus seda vajalikuks peab.

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3

Artikkel 4 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Sisenemise
  liikmesriigi pädev asutus kontrollib, kas taotlus on täielik. Pädev asutus palub taotlejal puuduva
  teabe
  või dokumendid esitada
  30
  päeva jooksul alates taotluse kättesaamise kuupäevast. | 3.   
  Kavatsetava importimise esimese
  liikmesriigi pädev asutus kontrollib, kas taotlus on täielik. Pädev asutus palub taotlejal puuduva
  või lisateabe
  või dokumendid esitada
  21
   päeva jooksul alates taotluse kättesaamise kuupäevast. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Sisenemise
  liikmesriigi pädev asutus kontrollib, kas taotlus on täielik. Pädev asutus palub taotlejal puuduva
  teabe
  või dokumendid esitada
  30
  päeva jooksul alates taotluse kättesaamise kuupäevast.

3.   
  Kavatsetava importimise esimese
  liikmesriigi pädev asutus kontrollib, kas taotlus on täielik. Pädev asutus palub taotlejal puuduva
  või lisateabe
  või dokumendid esitada
  21
   päeva jooksul alates taotluse kättesaamise kuupäevast.

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4 – sissejuhatav osa

Artikkel 4 – lõige 4 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Pädev asutus vaatab taotluse läbi 90 päeva jooksul alates täieliku taotluse esitamisest ja võtab vastu otsuse impordilitsentsi väljaandmise või taotluse tagasilükkamise kohta.
  Taotluse võib tagasi lükata
  järgmistel põhjustel: | 4.   Pädev asutus vaatab taotluse läbi 90 päeva jooksul alates täieliku taotluse esitamisest ja võtab vastu otsuse impordilitsentsi väljaandmise või taotluse tagasilükkamise kohta.
  Impordilitsentsi väljaandmise korral registreerib pädev asutus selle litsentsi elektrooniliselt. Pädev asutus lükkab taotluse tagasi
  järgmistel põhjustel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Pädev asutus vaatab taotluse läbi 90 päeva jooksul alates täieliku taotluse esitamisest ja võtab vastu otsuse impordilitsentsi väljaandmise või taotluse tagasilükkamise kohta.
  Taotluse võib tagasi lükata
  järgmistel põhjustel:

4.   Pädev asutus vaatab taotluse läbi 90 päeva jooksul alates täieliku taotluse esitamisest ja võtab vastu otsuse impordilitsentsi väljaandmise või taotluse tagasilükkamise kohta.
  Impordilitsentsi väljaandmise korral registreerib pädev asutus selle litsentsi elektrooniliselt. Pädev asutus lükkab taotluse tagasi
  järgmistel põhjustel:

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4 – punkt a

Artikkel 4 – lõige 4 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | ekspordiriik ei
  ole
  ühinenud UNESCO 1970. aasta konventsiooniga ning ei ole tõendatud
  , et
  kultuuriväärtused eksporditi päritoluriigist
  vastavalt
  selle
  õigus- ja haldusnormidele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

ekspordiriik ei
  ole
  ühinenud UNESCO 1970. aasta konventsiooniga ning ei ole tõendatud
  , et
  kultuuriväärtused eksporditi päritoluriigist
  vastavalt
  selle
  õigus- ja haldusnormidele;

ekspordiriik ei

ühinenud UNESCO 1970. aasta konventsiooniga ning ei ole tõendatud

kultuuriväärtused eksporditi päritoluriigist

selle

| a) | ei
  ole
  tõendatud, et kultuuriväärtused eksporditi päritoluriigist vastavalt eksportimise ajal seal kehtinud õigus- ja haldusnormidele
  ,
  või
  et
  päritoluriigist eksportimise ajal sellised õigus- ja haldusnormid puudusid; või artikli 4 lõikes 2a loetletud erandjuhtudel, kolmandast riigist vastavalt eksportimise ajal seal kehtinud õigus- ja haldusnormidele, või et sellised õigus- ja haldusnormid puudusid; |
| --- | --- |

a)

ei
  ole
  tõendatud, et kultuuriväärtused eksporditi päritoluriigist vastavalt eksportimise ajal seal kehtinud õigus- ja haldusnormidele
  ,
  või
  et
  päritoluriigist eksportimise ajal sellised õigus- ja haldusnormid puudusid; või artikli 4 lõikes 2a loetletud erandjuhtudel, kolmandast riigist vastavalt eksportimise ajal seal kehtinud õigus- ja haldusnormidele, või et sellised õigus- ja haldusnormid puudusid;

ei

tõendatud, et kultuuriväärtused eksporditi päritoluriigist vastavalt eksportimise ajal seal kehtinud õigus- ja haldusnormidele

või

päritoluriigist eksportimise ajal sellised õigus- ja haldusnormid puudusid; või artikli 4 lõikes 2a loetletud erandjuhtudel, kolmandast riigist vastavalt eksportimise ajal seal kehtinud õigus- ja haldusnormidele, või et sellised õigus- ja haldusnormid puudusid;

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4 – punkt b

Artikkel 4 – lõige 4 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | ekspordiriik on ühinenud UNESCO 1970. aasta konventsiooniga ning ei ole tõendatud, et kultuuriväärtused eksporditi ekspordiriigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

b)

ekspordiriik on ühinenud UNESCO 1970. aasta konventsiooniga ning ei ole tõendatud, et kultuuriväärtused eksporditi ekspordiriigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele;

ekspordiriik on ühinenud UNESCO 1970. aasta konventsiooniga ning ei ole tõendatud, et kultuuriväärtused eksporditi ekspordiriigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4 – punkt c

Artikkel 4 – lõige 4 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | pädeval asutusel on põhjust arvata, et kauba valdaja ei omandanud seda seaduslikult. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

pädeval asutusel on põhjust arvata, et kauba valdaja ei omandanud seda seaduslikult.

| c) | pädeval asutusel on
  tõendatavalt
  põhjust arvata, et kauba valdaja ei omandanud seda seaduslikult. |
| --- | --- |

c)

pädeval asutusel on
  tõendatavalt
  põhjust arvata, et kauba valdaja ei omandanud seda seaduslikult.

tõendatavalt

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4 – punkt c a (uus)

Artikkel 4 – lõige 4 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | kui liidu teise liikmesriigi pädevad asutused on eelnevalt sama kultuuriväärtuse impordilitsentsi taotluse tagasi lükanud ja kui ei ole esitatud muid tõendeid, mida poleks juba esitatud seoses tagasilükatud taotlusega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

kui liidu teise liikmesriigi pädevad asutused on eelnevalt sama kultuuriväärtuse impordilitsentsi taotluse tagasi lükanud ja kui ei ole esitatud muid tõendeid, mida poleks juba esitatud seoses tagasilükatud taotlusega;

kui liidu teise liikmesriigi pädevad asutused on eelnevalt sama kultuuriväärtuse impordilitsentsi taotluse tagasi lükanud ja kui ei ole esitatud muid tõendeid, mida poleks juba esitatud seoses tagasilükatud taotlusega;

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4 – punkt c b (uus)

Artikkel 4 – lõige 4 – punkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | cb) | kui seaduslikku eksportimist otse päritoluriigist pole võimalik tõendada, esitades selleks asjakohased tõendavad dokumendid ja tõendid, eelkõige ekspordiriigi väljastatud ekspordisertifikaadid või ekspordilitsentsid, omandiõiguse dokumendid, arved, müügilepingud, kui need on olemas, siis eseme identifitseerimise dokumendid, kindlustusdokumendid, transpordidokumendid ja eksperdihinnangud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

cb)

cb)

kui seaduslikku eksportimist otse päritoluriigist pole võimalik tõendada, esitades selleks asjakohased tõendavad dokumendid ja tõendid, eelkõige ekspordiriigi väljastatud ekspordisertifikaadid või ekspordilitsentsid, omandiõiguse dokumendid, arved, müügilepingud, kui need on olemas, siis eseme identifitseerimise dokumendid, kindlustusdokumendid, transpordidokumendid ja eksperdihinnangud.

kui seaduslikku eksportimist otse päritoluriigist pole võimalik tõendada, esitades selleks asjakohased tõendavad dokumendid ja tõendid, eelkõige ekspordiriigi väljastatud ekspordisertifikaadid või ekspordilitsentsid, omandiõiguse dokumendid, arved, müügilepingud, kui need on olemas, siis eseme identifitseerimise dokumendid, kindlustusdokumendid, transpordidokumendid ja eksperdihinnangud.

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 4 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Pädev asutus võib taotluse tagasi lükata, kui päritoluriigi asutused on esitanud tagastamis- või kahju hüvitamise taotluse, mis on kohtus menetluses. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Pädev asutus võib taotluse tagasi lükata, kui päritoluriigi asutused on esitanud tagastamis- või kahju hüvitamise taotluse, mis on kohtus menetluses.

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4 b (uus)

Artikkel 4 – lõige 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Taotluse tagasilükkamise korral lisatakse lõikes 4 osutatud haldusotsusele põhjendused, sealhulgas teave kaebuse esitamise menetluse kohta, mis edastatakse asjaomasele taotluse esitajale otsuse tegemise ajal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4b.
     
  Taotluse tagasilükkamise korral lisatakse lõikes 4 osutatud haldusotsusele põhjendused, sealhulgas teave kaebuse esitamise menetluse kohta, mis edastatakse asjaomasele taotluse esitajale otsuse tegemise ajal.

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4 c (uus)

Artikkel 4 – lõige 4 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Taotlus sisaldab deklaratsiooni selle kohta, et esemete kohta ei ole varem taotlust esitatud, või, kui taotluse rahuldamisest on varem keeldutud, esitatakse selles keeldumise põhjused ja lisatõendid, mis ei olnud taotluse varasema menetlemise ajal kättesaadavad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4c.
     
  Taotlus sisaldab deklaratsiooni selle kohta, et esemete kohta ei ole varem taotlust esitatud, või, kui taotluse rahuldamisest on varem keeldutud, esitatakse selles keeldumise põhjused ja lisatõendid, mis ei olnud taotluse varasema menetlemise ajal kättesaadavad.

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4 d (uus)

Artikkel 4 – lõige 4 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4d.
     
  Kui liikmesriik lükkab elektroonilise taotluse tagasi, teatatakse tagasilükkamisest ja selle põhjustest teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Ebaseadusliku kauplemise kahtluse korral teavitavad liikmesriigid ka teisi asjaomaseid asutusi, näiteks INTERPOLi ja EUROPOLi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4d.
     
  Kui liikmesriik lükkab elektroonilise taotluse tagasi, teatatakse tagasilükkamisest ja selle põhjustest teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Ebaseadusliku kauplemise kahtluse korral teavitavad liikmesriigid ka teisi asjaomaseid asutusi, näiteks INTERPOLi ja EUROPOLi.

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 5 – lõik 1

Artikkel 4 – lõige 5 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid määravad käesoleva artikli kohaselt avaliku sektori asutused, kes on pädevad impordilitsentse välja andma. Nad esitavad komisjonile kõnealuste asutuste andmed ja teatavad komisjonile kõigist pädeva asutusega seotud muudatustest. | Liikmesriigid määravad
  viivitamata
  käesoleva artikli kohaselt avaliku sektori asutused, kes on pädevad impordilitsentse välja andma. Nad esitavad komisjonile kõnealuste asutuste andmed ja teatavad komisjonile kõigist pädeva asutusega seotud muudatustest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid määravad käesoleva artikli kohaselt avaliku sektori asutused, kes on pädevad impordilitsentse välja andma. Nad esitavad komisjonile kõnealuste asutuste andmed ja teatavad komisjonile kõigist pädeva asutusega seotud muudatustest.

Liikmesriigid määravad
  viivitamata
  käesoleva artikli kohaselt avaliku sektori asutused, kes on pädevad impordilitsentse välja andma. Nad esitavad komisjonile kõnealuste asutuste andmed ja teatavad komisjonile kõigist pädeva asutusega seotud muudatustest.

viivitamata

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 6

Artikkel 4 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Komisjon
  võib
  rakendusaktidega
  kehtestada
  impordilitsentsi taotluse vormi ning sellise taotluse esitamist ja menetlemist käsitlevad menetlusnormid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artiklis 13 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. | 6.   Komisjon
  kehtestab
  rakendusaktidega
  elektroonilise standardse
  impordilitsentsi taotluse vormi ning sellise taotluse
  elektroonilist
  esitamist ja menetlemist käsitlevad menetlusnormid
  koos asjakohaste tõendavate dokumentidega, mis esitatakse elektrooniliselt
  . Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artiklis 13 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Komisjon
  võib
  rakendusaktidega
  kehtestada
  impordilitsentsi taotluse vormi ning sellise taotluse esitamist ja menetlemist käsitlevad menetlusnormid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artiklis 13 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

6.   Komisjon
  kehtestab
  rakendusaktidega
  elektroonilise standardse
  impordilitsentsi taotluse vormi ning sellise taotluse
  elektroonilist
  esitamist ja menetlemist käsitlevad menetlusnormid
  koos asjakohaste tõendavate dokumentidega, mis esitatakse elektrooniliselt
  . Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artiklis 13 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1

Artikkel 5 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Lisa punktides
  a
  , b, e, f, g, i, j, k ja l osutatud
  kultuuriväärtuste
  liidus vabasse ringlusse lubamiseks ning suunamiseks muule eriprotseduurile kui transiit tuleb sisenemise
  liikmesriigi tolliasutustele
  esitada importija deklaratsioon
  . | 1.   
  I lisa
   A 
  osa punktides 3–14 osutatud kultuuriväärtuste liidu tolliterritooriumile importimiseks peab
  kultuuriväärtuste
  valdaja esitama importija elektroonilise deklaratsiooni kavatsetava importimise esimese
  liikmesriigi tolliasutustele. |
| | Käesolevat artiklit kohaldatakse ka nende punktides A1 ja A2 osutatud kultuuriväärtuste suhtes, mille kombineeritud nomenklatuuri koode ei ole II lisas esitatud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Lisa punktides
  a
  , b, e, f, g, i, j, k ja l osutatud
  kultuuriväärtuste
  liidus vabasse ringlusse lubamiseks ning suunamiseks muule eriprotseduurile kui transiit tuleb sisenemise
  liikmesriigi tolliasutustele
  esitada importija deklaratsioon
  .

1.   
  I lisa
   A 
  osa punktides 3–14 osutatud kultuuriväärtuste liidu tolliterritooriumile importimiseks peab
  kultuuriväärtuste
  valdaja esitama importija elektroonilise deklaratsiooni kavatsetava importimise esimese
  liikmesriigi tolliasutustele.

Käesolevat artiklit kohaldatakse ka nende punktides A1 ja A2 osutatud kultuuriväärtuste suhtes, mille kombineeritud nomenklatuuri koode ei ole II lisas esitatud.

Käesolevat artiklit kohaldatakse ka nende punktides A1 ja A2 osutatud kultuuriväärtuste suhtes, mille kombineeritud nomenklatuuri koode ei ole II lisas esitatud.

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2

Artikkel 5 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Importija deklaratsioon
  sisaldab kauba valdaja allkirjastatud kinnitust selle kohta, et kaup on eksporditud päritoluriigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele. Kui aga ekspordiriik on ühinenud UNESCO 1970. aasta konventsiooniga, sisaldab importija deklaratsioon kauba valdaja allkirjastatud kinnitust selle kohta, et kaup on eksporditud kõnealusest riigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele. | 2.   Importija deklaratsioon
  registreeritakse elektrooniliselt: See koosneb järgmisest: |
| | a) | kultuuriväärtuste valdaja allkirjastatud deklaratsioon selle kohta, et kultuuriväärtused on eksporditud päritoluriigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele, või et sellised õigus- ja haldusnormid puuduvad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Importija deklaratsioon
  sisaldab kauba valdaja allkirjastatud kinnitust selle kohta, et kaup on eksporditud päritoluriigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele. Kui aga ekspordiriik on ühinenud UNESCO 1970. aasta konventsiooniga, sisaldab importija deklaratsioon kauba valdaja allkirjastatud kinnitust selle kohta, et kaup on eksporditud kõnealusest riigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele.

2.   Importija deklaratsioon
  registreeritakse elektrooniliselt: See koosneb järgmisest:

a)

a)

kultuuriväärtuste valdaja allkirjastatud deklaratsioon selle kohta, et kultuuriväärtused on eksporditud päritoluriigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele, või et sellised õigus- ja haldusnormid puuduvad;

kultuuriväärtuste valdaja allkirjastatud deklaratsioon selle kohta, et kultuuriväärtused on eksporditud päritoluriigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele, või et sellised õigus- ja haldusnormid puuduvad;

| b) | eseme identifitseerimise standardit järgiv standarddokument, milles kirjeldatakse asjaomast kultuuriväärtust piisavalt üksikasjalikult, et tolliasutused saaks selle kindlaks teha; |
| --- | --- |

b)

b)

eseme identifitseerimise standardit järgiv standarddokument, milles kirjeldatakse asjaomast kultuuriväärtust piisavalt üksikasjalikult, et tolliasutused saaks selle kindlaks teha;

eseme identifitseerimise standardit järgiv standarddokument, milles kirjeldatakse asjaomast kultuuriväärtust piisavalt üksikasjalikult, et tolliasutused saaks selle kindlaks teha;

| c) | päritoluriigi väljastatud ekspordisertifikaadid või -litsentsid, mis tõendavad, et kõnealused kultuuriväärtused on eksporditud päritoluriigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele. |
| --- | --- |

c)

c)

päritoluriigi väljastatud ekspordisertifikaadid või -litsentsid, mis tõendavad, et kõnealused kultuuriväärtused on eksporditud päritoluriigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele.

päritoluriigi väljastatud ekspordisertifikaadid või -litsentsid, mis tõendavad, et kõnealused kultuuriväärtused on eksporditud päritoluriigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele.

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 5 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Olenemata lõikest 2, sisaldab erandjuhtudel, kui kas |
| | a) | kultuuriväärtuse lähteriiki ei saa usaldusväärselt kindlaks teha ja pädev asutus loeb seda asjaolu hästi dokumenteerituks ja tõendatuks; või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Olenemata lõikest 2, sisaldab erandjuhtudel, kui kas

a)

a)

kultuuriväärtuse lähteriiki ei saa usaldusväärselt kindlaks teha ja pädev asutus loeb seda asjaolu hästi dokumenteerituks ja tõendatuks; või

kultuuriväärtuse lähteriiki ei saa usaldusväärselt kindlaks teha ja pädev asutus loeb seda asjaolu hästi dokumenteerituks ja tõendatuks; või

| b) | kultuuriväärtused on eksporditud päritoluriigist enne 1970. aastat ning neid hoiti enne liidu tolliterritooriumile toomist kolmandas riigis muul eesmärgil kui ajutine kasutamine, transiit, eksport või saatmine, kuid valdaja ei saa esitada lõike 2 alusel nõutavaid dokumente, kuna selliseid dokumente kultuuriväärtuste päritoluriigist eksportimise ajal ei kasutatud, |
| --- | --- |

b)

b)

kultuuriväärtused on eksporditud päritoluriigist enne 1970. aastat ning neid hoiti enne liidu tolliterritooriumile toomist kolmandas riigis muul eesmärgil kui ajutine kasutamine, transiit, eksport või saatmine, kuid valdaja ei saa esitada lõike 2 alusel nõutavaid dokumente, kuna selliseid dokumente kultuuriväärtuste päritoluriigist eksportimise ajal ei kasutatud,

kultuuriväärtused on eksporditud päritoluriigist enne 1970. aastat ning neid hoiti enne liidu tolliterritooriumile toomist kolmandas riigis muul eesmärgil kui ajutine kasutamine, transiit, eksport või saatmine, kuid valdaja ei saa esitada lõike 2 alusel nõutavaid dokumente, kuna selliseid dokumente kultuuriväärtuste päritoluriigist eksportimise ajal ei kasutatud,

importija deklaratsioon järgmist:

importija deklaratsioon järgmist:

| a) | kultuuriväärtuste valdaja allkirjastatud deklaratsioon selle kohta, et kultuuriväärtused on eksporditud kolmandast riigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele, või et sellised õigus- ja haldusnormid puuduvad; |
| --- | --- |

a)

a)

kultuuriväärtuste valdaja allkirjastatud deklaratsioon selle kohta, et kultuuriväärtused on eksporditud kolmandast riigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele, või et sellised õigus- ja haldusnormid puuduvad;

kultuuriväärtuste valdaja allkirjastatud deklaratsioon selle kohta, et kultuuriväärtused on eksporditud kolmandast riigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele, või et sellised õigus- ja haldusnormid puuduvad;

| b) | eseme identifitseerimise standardit järgiv standarddokument, milles kirjeldatakse asjaomast kultuuriväärtust piisavalt üksikasjalikult, et tolliasutused saaks selle kindlaks teha; ning |
| --- | --- |

b)

b)

eseme identifitseerimise standardit järgiv standarddokument, milles kirjeldatakse asjaomast kultuuriväärtust piisavalt üksikasjalikult, et tolliasutused saaks selle kindlaks teha; ning

eseme identifitseerimise standardit järgiv standarddokument, milles kirjeldatakse asjaomast kultuuriväärtust piisavalt üksikasjalikult, et tolliasutused saaks selle kindlaks teha; ning

| c) | kolmanda riigi väljastatud ekspordisertifikaadid või -litsentsid, mis tõendavad, et kõnealused kultuuriväärtused on eksporditud kolmandast riigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele. |
| --- | --- |

c)

c)

kolmanda riigi väljastatud ekspordisertifikaadid või -litsentsid, mis tõendavad, et kõnealused kultuuriväärtused on eksporditud kolmandast riigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele.

kolmanda riigi väljastatud ekspordisertifikaadid või -litsentsid, mis tõendavad, et kõnealused kultuuriväärtused on eksporditud kolmandast riigist vastavalt selle õigus- ja haldusnormidele.

Kui päritolu- või kolmanda riigi õigus- ja haldusnormid ei näe ette ekspordilitsentside või -sertifikaatide väljastamist, peab importija deklaratsioon sisaldama ka mis tahes muid asjakohaseid tõendavaid dokumente ja tõendeid, sealhulgas omandiõiguse dokumendid, arved, müügilepingud, kindlustusdokumendid, transpordidokumendid.

Kui päritolu- või kolmanda riigi õigus- ja haldusnormid ei näe ette ekspordilitsentside või -sertifikaatide väljastamist, peab importija deklaratsioon sisaldama ka mis tahes muid asjakohaseid tõendavaid dokumente ja tõendeid, sealhulgas omandiõiguse dokumendid, arved, müügilepingud, kindlustusdokumendid, transpordidokumendid.

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 3

Artikkel 5 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjon
  võib
  rakendusaktidega vastu
  võtta
  importija
  deklaratsiooni
  vormi ning importija deklaratsiooni esitamist ja menetlemist käsitlevad menetlusnormid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artiklis 13 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. | 3.   Komisjon
  võtab
  rakendusaktidega vastu importija
  elektroonilise standarddeklaratsiooni
  vormi ning importija deklaratsiooni
  elektroonilist
  esitamist ja menetlemist käsitlevad menetlusnormid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artiklis 13 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjon
  võib
  rakendusaktidega vastu
  võtta
  importija
  deklaratsiooni
  vormi ning importija deklaratsiooni esitamist ja menetlemist käsitlevad menetlusnormid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artiklis 13 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

3.   Komisjon
  võtab
  rakendusaktidega vastu importija
  elektroonilise standarddeklaratsiooni
  vormi ning importija deklaratsiooni
  elektroonilist
  esitamist ja menetlemist käsitlevad menetlusnormid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artiklis 13 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 a (uus)

Artikkel 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 5a




  Mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad




  Komisjon tagab, et mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele osutatakse piisavat tehnilist ja rahalist abi, sealhulgas riiklike kontaktpunktide edendamine koostöös liikmesriikidega ning kogu asjakohast teavet sisaldava veebisaidi loomine, ning hõlbustab teabenõuete korral teabe vahetamist mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja asjaomaste riiklike kontaktpunktide vahel, et käesolevat määrust tõhusalt rakendada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 5a

Mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Komisjon tagab, et mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele osutatakse piisavat tehnilist ja rahalist abi, sealhulgas riiklike kontaktpunktide edendamine koostöös liikmesriikidega ning kogu asjakohast teavet sisaldava veebisaidi loomine, ning hõlbustab teabenõuete korral teabe vahetamist mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja asjaomaste riiklike kontaktpunktide vahel, et käesolevat määrust tõhusalt rakendada.

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 b (uus)

Artikkel 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 5b |
| | Elektroonilise süsteemi kasutamine |
| | 1.
     
  Kogu pädevate asutuste ja deklarantide vahel artiklite 4 ja 5 kohaselt toimuv teabevahetus, näiteks deklaratsioonide, taotluste või otsuste vahetamine, toimub elektrooniliselt. |
| | 2.
     
  Komisjon loob lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et sätestada järgmine: |
| | — | lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi kasutuselevõtmise, käitamise ja hooldamise kord; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 5b

Artikkel 5b

Elektroonilise süsteemi kasutamine

Elektroonilise süsteemi kasutamine

1.
     
  Kogu pädevate asutuste ja deklarantide vahel artiklite 4 ja 5 kohaselt toimuv teabevahetus, näiteks deklaratsioonide, taotluste või otsuste vahetamine, toimub elektrooniliselt.

2.
     
  Komisjon loob lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et sätestada järgmine:

—

lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi kasutuselevõtmise, käitamise ja hooldamise kord;

lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi kasutuselevõtmise, käitamise ja hooldamise kord;

| — | elektroonilise süsteemi abil teabe esitamise, töötlemise, säilitamise ja liikmesriikide pädevate asutuste vahel vahetamise üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

—

elektroonilise süsteemi abil teabe esitamise, töötlemise, säilitamise ja liikmesriikide pädevate asutuste vahel vahetamise üksikasjalikud eeskirjad.

elektroonilise süsteemi abil teabe esitamise, töötlemise, säilitamise ja liikmesriikide pädevate asutuste vahel vahetamise üksikasjalikud eeskirjad.

Liikmesriigid teevad lõikes 1 nimetatud elektroonilise süsteemi väljatöötamisel, hooldamisel ja kasutamisel ning teabe säilitamisel komisjoniga koostööd kooskõlas käesoleva määrusega.

Liikmesriigid teevad lõikes 1 nimetatud elektroonilise süsteemi väljatöötamisel, hooldamisel ja kasutamisel ning teabe säilitamisel komisjoniga koostööd kooskõlas käesoleva määrusega.

3.
     
  Seoses käesoleva määruse raames isikuandmete töötlemisega peaksid deklarandid ja pädevad asutused oma ülesandeid täitma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679

   (1a)

  ja määrusega (EL) .../...

   (*1)

  .

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6

Artikkel 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 6 | välja jäetud |
| Tollikontroll ja tõendamine | |
| 1.   
  Artiklis 4 osutatud impordilitsents või vajaduse korral artiklis 5 osutatud importija deklaratsioon esitatakse tolliasutusele, kes on pädev lubama kultuuriväärtused vabasse ringlusse või suunama need muule eriprotseduurile kui transiit. | |
| 2.
     
  Kultuuriväärtuste puhul, mille liidu tolliterritooriumile toomise võimaldamiseks tuleb välja anda impordilitsents, kontrollivad tolliasutused, kas impordilitsents vastab esitatud kaubale. Toll võib selleks kultuuriväärtusi füüsiliselt kontrollida, kaasa arvatud ekspertiisi teel. | |
| 3.
     
  Kultuuriväärtuste puhul, mille liidu tolliterritooriumile toomise võimaldamiseks tuleb esitada importija deklaratsioon, kontrollivad tolliasutused, kas importija deklaratsioon vastab selle jaoks artikli 5 alusel ette nähtud nõuetele ning kas see vastab esitatud kaubale. Toll võib selleks nõuda deklarandilt täiendavat teavet ning kultuuriväärtusi füüsiliselt kontrollida, kaasa arvatud ekspertiisi teel. Importija deklaratsioon registreeritakse, sellele antakse järjekorranumber ja registreerimiskuupäev ning kauba vabasse ringlusse lubamisel antakse deklarandile registreeritud importija deklaratsiooni koopia. | |
| 4.   
  Deklaratsiooni esitamisel kultuuriväärtuste vabasse ringlusse lubamiseks või suunamiseks muule eriprotseduurile kui transiit, märgitakse deklaratsioonis esemete kogus, kasutades selleks lisas esitatud täiendavaid mõõtühikuid. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 6

Artikkel 6

välja jäetud

välja jäetud

Tollikontroll ja tõendamine

Tollikontroll ja tõendamine

1.   
  Artiklis 4 osutatud impordilitsents või vajaduse korral artiklis 5 osutatud importija deklaratsioon esitatakse tolliasutusele, kes on pädev lubama kultuuriväärtused vabasse ringlusse või suunama need muule eriprotseduurile kui transiit.

2.
     
  Kultuuriväärtuste puhul, mille liidu tolliterritooriumile toomise võimaldamiseks tuleb välja anda impordilitsents, kontrollivad tolliasutused, kas impordilitsents vastab esitatud kaubale. Toll võib selleks kultuuriväärtusi füüsiliselt kontrollida, kaasa arvatud ekspertiisi teel.

3.
     
  Kultuuriväärtuste puhul, mille liidu tolliterritooriumile toomise võimaldamiseks tuleb esitada importija deklaratsioon, kontrollivad tolliasutused, kas importija deklaratsioon vastab selle jaoks artikli 5 alusel ette nähtud nõuetele ning kas see vastab esitatud kaubale. Toll võib selleks nõuda deklarandilt täiendavat teavet ning kultuuriväärtusi füüsiliselt kontrollida, kaasa arvatud ekspertiisi teel. Importija deklaratsioon registreeritakse, sellele antakse järjekorranumber ja registreerimiskuupäev ning kauba vabasse ringlusse lubamisel antakse deklarandile registreeritud importija deklaratsiooni koopia.

4.   
  Deklaratsiooni esitamisel kultuuriväärtuste vabasse ringlusse lubamiseks või suunamiseks muule eriprotseduurile kui transiit, märgitakse deklaratsioonis esemete kogus, kasutades selleks lisas esitatud täiendavaid mõõtühikuid.

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1

Artikkel 7 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui
  liikmesriigid
  piiravad
  nende tolliasutuste arvu, mis on pädevad lubama
  kultuuriväärtused vabasse ringlusse või suunama need muule eriprotseduurile kui transiit
  , siis teavitavad nad komisjoni pädevate tolliasutuste andmetest ja kõigist sellega seotud muudatustest. | Liikmesriigid
  võivad piirata
  nende tolliasutuste arvu, mis on pädevad lubama
  kultuuriväärtuste importi. Kui liikmesriigid asjaomast piirangut kohaldavad
  , siis teavitavad nad komisjoni pädevate tolliasutuste andmetest ja kõigist sellega seotud muudatustest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui
  liikmesriigid
  piiravad
  nende tolliasutuste arvu, mis on pädevad lubama
  kultuuriväärtused vabasse ringlusse või suunama need muule eriprotseduurile kui transiit
  , siis teavitavad nad komisjoni pädevate tolliasutuste andmetest ja kõigist sellega seotud muudatustest.

Kui

piiravad

kultuuriväärtused vabasse ringlusse või suunama need muule eriprotseduurile kui transiit

Liikmesriigid
  võivad piirata
  nende tolliasutuste arvu, mis on pädevad lubama
  kultuuriväärtuste importi. Kui liikmesriigid asjaomast piirangut kohaldavad
  , siis teavitavad nad komisjoni pädevate tolliasutuste andmetest ja kõigist sellega seotud muudatustest.

võivad piirata

kultuuriväärtuste importi. Kui liikmesriigid asjaomast piirangut kohaldavad

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1

Artikkel 8 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Tolliasutused
  arestivad liidu tolliterritooriumile toodud kultuuriväärtused ja peavad neid ajutiselt kinni, kui
  kõnealused kultuuriväärtused toodi liidu tolliterritooriumile ilma, et oleks
  täidetud
  artikli 3 lõigetes 1
  ja
  2 sätestatud tingimused
  . | 1.   
  Pädevad asutused
  arestivad liidu tolliterritooriumile toodud kultuuriväärtused ja peavad neid ajutiselt kinni, kui
  artikli 3 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimused ei ole
  täidetud
  . Kultuuriväärtuste kinnipidamise korral tagatakse asjakohased säilitustingimused vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artiklis 147 sätestatud kaupade ajutise ladustamise tingimustele ja kohustustele, võttes nõuetekohaselt arvesse kultuuriväärtuste eripära. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Tolliasutused
  arestivad liidu tolliterritooriumile toodud kultuuriväärtused ja peavad neid ajutiselt kinni, kui
  kõnealused kultuuriväärtused toodi liidu tolliterritooriumile ilma, et oleks
  täidetud
  artikli 3 lõigetes 1
  ja
  2 sätestatud tingimused
  .

1.   
  Pädevad asutused
  arestivad liidu tolliterritooriumile toodud kultuuriväärtused ja peavad neid ajutiselt kinni, kui
  artikli 3 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimused ei ole
  täidetud
  . Kultuuriväärtuste kinnipidamise korral tagatakse asjakohased säilitustingimused vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artiklis 147 sätestatud kaupade ajutise ladustamise tingimustele ja kohustustele, võttes nõuetekohaselt arvesse kultuuriväärtuste eripära.

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud
  haldusotsus, millele lisatakse põhjendus, edastatakse deklarandile ja selle
  suhtes tuleb kohaldada
  tõhusat õiguskaitsevahendit vastavalt siseriikliku õigusega ettenähtud menetlustele
  . | 2.   Lõikes 1 osutatud
  haldusotsuse
  suhtes tuleb kohaldada
  määruse (EL) nr 952/2013 artikli 22 lõike 7 sätteid
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud
  haldusotsus, millele lisatakse põhjendus, edastatakse deklarandile ja selle
  suhtes tuleb kohaldada
  tõhusat õiguskaitsevahendit vastavalt siseriikliku õigusega ettenähtud menetlustele
  .

2.   Lõikes 1 osutatud
  haldusotsuse
  suhtes tuleb kohaldada
  määruse (EL) nr 952/2013 artikli 22 lõike 7 sätteid
  .

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 3

Artikkel 8 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Ajutise kinnipidamise periood on rangelt piiratud ajavahemikuga, mis on tolliasutustele või muudele õiguskaitseasutustele vajalik, et teha kindlaks, kas juhtumi asjaolud õigustavad kauba kinnipidamist liidu või siseriikliku õiguse muude sätete kohaselt. Käesoleva artikli kohase ajutise kinnipidamise kestuseks võib olla kuni kuus kuud. Kui selle ajavahemiku jooksul ei tehta otsust kultuuriväärtuste edasise kinnipidamise kohta või kui otsustatakse, et juhtumi asjaolud ei õigusta kauba edasist kinnipidamist, siis tehakse kultuuriväärtused deklarandile kättesaadavaks. | 3.   Ajutise kinnipidamise periood on rangelt piiratud ajavahemikuga, mis on tolliasutustele või muudele õiguskaitseasutustele vajalik, et teha kindlaks, kas juhtumi asjaolud õigustavad kauba kinnipidamist liidu või siseriikliku õiguse muude sätete kohaselt. Käesoleva artikli kohase ajutise kinnipidamise kestuseks võib olla kuni kuus kuud
  ning tolliasutuste põhjendatud otsusega on võimalik seda perioodi veel kolm kuud pikendada
  . Kui selle ajavahemiku jooksul ei tehta otsust kultuuriväärtuste edasise kinnipidamise kohta või kui otsustatakse, et juhtumi asjaolud ei õigusta kauba edasist kinnipidamist, siis tehakse kultuuriväärtused deklarandile kättesaadavaks.
  Liikmesriikide asutused peavad tagama, et kultuuriväärtuse päritoluriiki tagastamise hetkel ei ole see päritoluriik relvakonfliktis, mille puhul ei ole kultuuriväärtuse turvalisust võimalik tagada. Vastasel juhul peab kultuuriväärtus jääma liitu, kuni olukord päritoluriigis stabiliseerub. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Ajutise kinnipidamise periood on rangelt piiratud ajavahemikuga, mis on tolliasutustele või muudele õiguskaitseasutustele vajalik, et teha kindlaks, kas juhtumi asjaolud õigustavad kauba kinnipidamist liidu või siseriikliku õiguse muude sätete kohaselt. Käesoleva artikli kohase ajutise kinnipidamise kestuseks võib olla kuni kuus kuud. Kui selle ajavahemiku jooksul ei tehta otsust kultuuriväärtuste edasise kinnipidamise kohta või kui otsustatakse, et juhtumi asjaolud ei õigusta kauba edasist kinnipidamist, siis tehakse kultuuriväärtused deklarandile kättesaadavaks.

3.   Ajutise kinnipidamise periood on rangelt piiratud ajavahemikuga, mis on tolliasutustele või muudele õiguskaitseasutustele vajalik, et teha kindlaks, kas juhtumi asjaolud õigustavad kauba kinnipidamist liidu või siseriikliku õiguse muude sätete kohaselt. Käesoleva artikli kohase ajutise kinnipidamise kestuseks võib olla kuni kuus kuud
  ning tolliasutuste põhjendatud otsusega on võimalik seda perioodi veel kolm kuud pikendada
  . Kui selle ajavahemiku jooksul ei tehta otsust kultuuriväärtuste edasise kinnipidamise kohta või kui otsustatakse, et juhtumi asjaolud ei õigusta kauba edasist kinnipidamist, siis tehakse kultuuriväärtused deklarandile kättesaadavaks.
  Liikmesriikide asutused peavad tagama, et kultuuriväärtuse päritoluriiki tagastamise hetkel ei ole see päritoluriik relvakonfliktis, mille puhul ei ole kultuuriväärtuse turvalisust võimalik tagada. Vastasel juhul peab kultuuriväärtus jääma liitu, kuni olukord päritoluriigis stabiliseerub.

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 8 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Tolliasutused teavitavad pärast lõikes 1 osutatud otsuse tegemist sellest viivitamata päritoluriiki või juhul, kui kultuuriväärtuse päritoluriiki ei ole võimalik usaldusväärselt kindlaks teha, kolmandat riiki ning vajaduse korral EUROPOLi ja INTERPOLi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Tolliasutused teavitavad pärast lõikes 1 osutatud otsuse tegemist sellest viivitamata päritoluriiki või juhul, kui kultuuriväärtuse päritoluriiki ei ole võimalik usaldusväärselt kindlaks teha, kolmandat riiki ning vajaduse korral EUROPOLi ja INTERPOLi.

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 3 b (uus)

Artikkel 8 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Kui pädevatel asutustel on piisavalt põhjust arvata, et transiidina läbi liidu tolliterritooriumi liikuvate kultuuriväärtuste päritoluriigist eksportimisel on rikutud selle õigus- ja haldusnorme, käsivad nad tolliasutustel nimetatud kultuuriväärtuse ajutiselt arestida. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Kui pädevatel asutustel on piisavalt põhjust arvata, et transiidina läbi liidu tolliterritooriumi liikuvate kultuuriväärtuste päritoluriigist eksportimisel on rikutud selle õigus- ja haldusnorme, käsivad nad tolliasutustel nimetatud kultuuriväärtuse ajutiselt arestida.

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – pealkiri

Artikkel 9 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Halduskoostöö | Halduskoostöö
  ja elektroonilise süsteemi kasutamine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Halduskoostöö

Halduskoostöö
  ja elektroonilise süsteemi kasutamine

ja elektroonilise süsteemi kasutamine

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1

Artikkel 9 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Käesolev
  määruse rakendamise eesmärgil tagavad liikmesriigid artikli
  3
  lõikes
  4
  osutatud pädevate asutuste vahelise koostöö. | 1.   
  Käesoleva
  määruse rakendamise eesmärgil tagavad liikmesriigid artikli 
  4
  lõikes 
  5
  osutatud pädevate asutuste vahelise koostöö
  ja teabevahetuse
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Käesolev
  määruse rakendamise eesmärgil tagavad liikmesriigid artikli
  3
  lõikes
  4
  osutatud pädevate asutuste vahelise koostöö.

1.   
  Käesoleva
  määruse rakendamise eesmärgil tagavad liikmesriigid artikli 
  4
  lõikes 
  5
  osutatud pädevate asutuste vahelise koostöö
  ja teabevahetuse
  .

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2

Artikkel 9 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Teabe
  , eelkõige importija deklaratsioonide
  ja
  impordilitsentside säilitamiseks ja
  liikmesriikide asutuste vaheliseks vahetamiseks
  võib
  välja
  töötada elektroonilise süsteemi
  . | 2.   Teabe
  säilitamiseks
  ja
  määruse (EL) nr 952/2013 raames
  liikmesriikide asutuste vaheliseks vahetamiseks
  töötatakse
  välja
  elektrooniline süsteem. Asjaomane süsteem käsitleb teabe, eelkõige importija deklaratsioonide ja impordilitsentside vastuvõtmist, töötlemist, säilitamist ja vahetamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Teabe
  , eelkõige importija deklaratsioonide
  ja
  impordilitsentside säilitamiseks ja
  liikmesriikide asutuste vaheliseks vahetamiseks
  võib
  välja
  töötada elektroonilise süsteemi
  .

2.   Teabe
  säilitamiseks
  ja
  määruse (EL) nr 952/2013 raames
  liikmesriikide asutuste vaheliseks vahetamiseks
  töötatakse
  välja
  elektrooniline süsteem. Asjaomane süsteem käsitleb teabe, eelkõige importija deklaratsioonide ja impordilitsentside vastuvõtmist, töötlemist, säilitamist ja vahetamist
  .

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 9 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Liikmesriikidel on võimalik kasutada määruse (EÜ) nr 116/2009 alusel nõutavate ekspordilitsentsidega seoses esitatud taotluste menetlemisel lõikes 2 osutatud elektroonilist süsteemi. Sellistes taotlustes võidakse viidata otse elektroonilises süsteemis hoitavatele andmetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Liikmesriikidel on võimalik kasutada määruse (EÜ) nr 116/2009 alusel nõutavate ekspordilitsentsidega seoses esitatud taotluste menetlemisel lõikes 2 osutatud elektroonilist süsteemi. Sellistes taotlustes võidakse viidata otse elektroonilises süsteemis hoitavatele andmetele.

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 9 – lõige 3 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon
  võib
  rakendusaktides
  sätestada
  järgneva: | Komisjon
  sätestab
  rakendusaktides järgneva: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon
  võib
  rakendusaktides
  sätestada
  järgneva:

võib

sätestada

Komisjon
  sätestab
  rakendusaktides järgneva:

sätestab

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3 – lõik 2

Artikkel 9 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Need rakendusaktid võetakse vastu artiklis 13 osutatud menetluse kohaselt. | Need rakendusaktid võetakse vastu
  ... [kuus kuud alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast]
  artiklis 13 osutatud menetluse kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Need rakendusaktid võetakse vastu artiklis 13 osutatud menetluse kohaselt.

Need rakendusaktid võetakse vastu
  ... [kuus kuud alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast]
  artiklis 13 osutatud menetluse kohaselt.

... [kuus kuud alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast]

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 9 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Käesoleva määruse põhjal töödeldakse isikuandmeid ainult selleks, et kaitsta kultuuriväärtusi hävinemise eest, et säilitada inimkonna kultuuripärandit ja tõkestada terrorismi rahastamist, mis toimub röövitud kultuuripärandi liidu ostjatele müümise abil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Käesoleva määruse põhjal töödeldakse isikuandmeid ainult selleks, et kaitsta kultuuriväärtusi hävinemise eest, et säilitada inimkonna kultuuripärandit ja tõkestada terrorismi rahastamist, mis toimub röövitud kultuuripärandi liidu ostjatele müümise abil.

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3 b (uus)

Artikkel 9 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Kõigile artiklite 4, 5 ja 9 alusel saadud isikuandmetele pääsevad ligi ja neid töötlevad üksnes selleks volitatud töötajad ja neid andmeid kaitstakse nõuetekohaselt igasuguse volitamata ligipääsu või edastamise eest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Kõigile artiklite 4, 5 ja 9 alusel saadud isikuandmetele pääsevad ligi ja neid töötlevad üksnes selleks volitatud töötajad ja neid andmeid kaitstakse nõuetekohaselt igasuguse volitamata ligipääsu või edastamise eest.

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1

Artikkel 10 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad selliste karistuste kohta, mida kohaldatakse artiklite 3, 4 ja 5 rikkumiste korral ning eelkõige selliste juhtumite korral, kus esitatakse
  valeandmeid sisaldavaid deklaratsioone ja
  valeteavet, et saada luba kultuuriväärtuste
  toomiseks
  liidu tolliterritooriumile, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada
  nende rakendamine
  . Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad komisjonile kõnealustest eeskirjadest ja meetmetest
  18
  kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest ja annavad komisjonile viivitamata teada kõikidest nende hilisematest muudatustest. | Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad selliste karistuste kohta, mida kohaldatakse artiklite 3, 4 ja 5 rikkumiste korral ning eelkõige selliste juhtumite korral, kus esitatakse valeteavet, et saada luba kultuuriväärtuste
  importimiseks
  liidu tolliterritooriumile, ning
  liikmesriigid
  võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada
  selliste eeskirjade rakendamine
  . Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Võrdsete tingimuste ja sidusa käsitluse saavutamiseks kohaldavad liikmesriigid sarnase laadi ja mõjuga karistusi.
  Liikmesriigid teatavad komisjonile kõnealustest eeskirjadest ja meetmetest
  12
   kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest ja annavad komisjonile viivitamata teada kõikidest nende hilisematest muudatustest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad selliste karistuste kohta, mida kohaldatakse artiklite 3, 4 ja 5 rikkumiste korral ning eelkõige selliste juhtumite korral, kus esitatakse
  valeandmeid sisaldavaid deklaratsioone ja
  valeteavet, et saada luba kultuuriväärtuste
  toomiseks
  liidu tolliterritooriumile, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada
  nende rakendamine
  . Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad komisjonile kõnealustest eeskirjadest ja meetmetest
  18
  kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest ja annavad komisjonile viivitamata teada kõikidest nende hilisematest muudatustest.

valeandmeid sisaldavaid deklaratsioone ja

toomiseks

nende rakendamine

18

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad selliste karistuste kohta, mida kohaldatakse artiklite 3, 4 ja 5 rikkumiste korral ning eelkõige selliste juhtumite korral, kus esitatakse valeteavet, et saada luba kultuuriväärtuste
  importimiseks
  liidu tolliterritooriumile, ning
  liikmesriigid
  võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada
  selliste eeskirjade rakendamine
  . Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Võrdsete tingimuste ja sidusa käsitluse saavutamiseks kohaldavad liikmesriigid sarnase laadi ja mõjuga karistusi.
  Liikmesriigid teatavad komisjonile kõnealustest eeskirjadest ja meetmetest
  12
   kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest ja annavad komisjonile viivitamata teada kõikidest nende hilisematest muudatustest.

importimiseks

liikmesriigid

selliste eeskirjade rakendamine

Võrdsete tingimuste ja sidusa käsitluse saavutamiseks kohaldavad liikmesriigid sarnase laadi ja mõjuga karistusi.

12

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõik - 1 (uus)

Artikkel 11 – lõik - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon ja liikmesriigid teevad käesoleva määruse rakendamise ettevalmistustööde raames koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu UNESCO, Interpol, EUROPOL, Maailma Tolliorganisatsioon, Kultuuriväärtuste Kaitse ja Restaureerimise Rahvusvaheline Keskus (ICCROM) ja Rahvusvaheline Muuseumide Nõukogu, et tagada tõhus koolitus, suutlikkuse suurendamise alane tegevus ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad ning tellida vajaduse korral asjakohaseid teadustöid ja töötada välja standardeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon ja liikmesriigid teevad käesoleva määruse rakendamise ettevalmistustööde raames koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu UNESCO, Interpol, EUROPOL, Maailma Tolliorganisatsioon, Kultuuriväärtuste Kaitse ja Restaureerimise Rahvusvaheline Keskus (ICCROM) ja Rahvusvaheline Muuseumide Nõukogu, et tagada tõhus koolitus, suutlikkuse suurendamise alane tegevus ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad ning tellida vajaduse korral asjakohaseid teadustöid ja töötada välja standardeid.

Komisjon ja liikmesriigid teevad käesoleva määruse rakendamise ettevalmistustööde raames koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu UNESCO, Interpol, EUROPOL, Maailma Tolliorganisatsioon, Kultuuriväärtuste Kaitse ja Restaureerimise Rahvusvaheline Keskus (ICCROM) ja Rahvusvaheline Muuseumide Nõukogu, et tagada tõhus koolitus, suutlikkuse suurendamise alane tegevus ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad ning tellida vajaduse korral asjakohaseid teadustöid ja töötada välja standardeid.

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõik 1

Artikkel 11 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid korraldavad koolitusi ja võtavad suutlikkuse suurendamise meetmeid tagamaks, et asjaomased asutused suudavad käesolevat määrust tõhusalt rakendada. Samuti võib teadlikkuse tõstmise kampaaniatega kujundada eelkõige kultuuriväärtuste ostjate tõekspidamisi. | Komisjon korraldab koostöös liikmesriikidega: |
| | i. | koolitusi ja suutlikkuse suurendamise alast tegevust ning teadlikkuse suurendamise kampaaniaid asjaomastele asutustele, riiklikele kontaktpunktidele ja spetsialistidele käesoleva määruse tõhusa rakendamise tagamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid korraldavad koolitusi ja võtavad suutlikkuse suurendamise meetmeid tagamaks, et asjaomased asutused suudavad käesolevat määrust tõhusalt rakendada. Samuti võib teadlikkuse tõstmise kampaaniatega kujundada eelkõige kultuuriväärtuste ostjate tõekspidamisi.

Liikmesriigid korraldavad koolitusi ja võtavad suutlikkuse suurendamise meetmeid tagamaks, et asjaomased asutused suudavad käesolevat määrust tõhusalt rakendada. Samuti võib teadlikkuse tõstmise kampaaniatega kujundada eelkõige kultuuriväärtuste ostjate tõekspidamisi.

Komisjon korraldab koostöös liikmesriikidega:

Komisjon korraldab koostöös liikmesriikidega:

i.

i.

koolitusi ja suutlikkuse suurendamise alast tegevust ning teadlikkuse suurendamise kampaaniaid asjaomastele asutustele, riiklikele kontaktpunktidele ja spetsialistidele käesoleva määruse tõhusa rakendamise tagamiseks;

koolitusi ja suutlikkuse suurendamise alast tegevust ning teadlikkuse suurendamise kampaaniaid asjaomastele asutustele, riiklikele kontaktpunktidele ja spetsialistidele käesoleva määruse tõhusa rakendamise tagamiseks;

| ii. | meetmeid päritoluriikide tõhusa koostöö edendamiseks; ning |
| --- | --- |

ii.

ii.

meetmeid päritoluriikide tõhusa koostöö edendamiseks; ning

meetmeid päritoluriikide tõhusa koostöö edendamiseks; ning

| iii. | parimate tavade vahetamist, mille eesmärk on edendada käesoleva määruse ühetaolist rakendamist, ning eelkõige selliste liikmesriikide asjakohaste tavade vahetamist, kus enne käesoleva määruse jõustumist olid kehtestatud riiklikud õigusaktid, mis käsitlevad kultuuriväärtuste importi. |
| --- | --- |

iii.

iii.

parimate tavade vahetamist, mille eesmärk on edendada käesoleva määruse ühetaolist rakendamist, ning eelkõige selliste liikmesriikide asjakohaste tavade vahetamist, kus enne käesoleva määruse jõustumist olid kehtestatud riiklikud õigusaktid, mis käsitlevad kultuuriväärtuste importi.

parimate tavade vahetamist, mille eesmärk on edendada käesoleva määruse ühetaolist rakendamist, ning eelkõige selliste liikmesriikide asjakohaste tavade vahetamist, kus enne käesoleva määruse jõustumist olid kehtestatud riiklikud õigusaktid, mis käsitlevad kultuuriväärtuste importi.

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõik 1 – alalõik 1 a (uus)

Artikkel 11 – lõik 1 – alalõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Need tegevused, kampaaniad ja meetmed tuginevad kogemustele, mis on saadud praegu olemasolevatest programmidest, sealhulgas Maailma Tolliorganisatsiooni ja komisjoni edendatavatest programmidest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Need tegevused, kampaaniad ja meetmed tuginevad kogemustele, mis on saadud praegu olemasolevatest programmidest, sealhulgas Maailma Tolliorganisatsiooni ja komisjoni edendatavatest programmidest.

Need tegevused, kampaaniad ja meetmed tuginevad kogemustele, mis on saadud praegu olemasolevatest programmidest, sealhulgas Maailma Tolliorganisatsiooni ja komisjoni edendatavatest programmidest.

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 a (uus)

Artikkel 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 11a




  Koostöö kolmandate riikidega




  Komisjon hõlbustab ja ergutab tehnilist ja operatiivkoostööd liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel oma tegevusega hõlmatud küsimustes ning määral, mis on vajalik tema käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks.




  Komisjon võib korraldada koolitustegevust koostöös liikmesriikidega ja kolmandate riikidega nende territooriumil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 11a

Koostöö kolmandate riikidega

Komisjon hõlbustab ja ergutab tehnilist ja operatiivkoostööd liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel oma tegevusega hõlmatud küsimustes ning määral, mis on vajalik tema käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks.

Komisjon võib korraldada koolitustegevust koostöös liikmesriikidega ja kolmandate riikidega nende territooriumil.

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2

Artikkel 12 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Artikli 2 lõikes
  2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates ...
  [Publications Office is to fill in the date of entry into force of this Act]
  . | 2.   
  Artiklis
   2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  viieks aastaks
  alates ...
  [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne ...-aastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Artikli 2 lõikes
  2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates ...
  [Publications Office is to fill in the date of entry into force of this Act]
  .

2.   
  Artiklis
   2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  viieks aastaks
  alates ...
  [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne ...-aastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 14 – lõige 1 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | teavet käesoleva määruse rikkumise kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

teavet käesoleva määruse rikkumise kohta;

| b) | teavet käesoleva määruse rikkumise
  ja kohaldatud karistuste
  kohta; |
| --- | --- |

b)

teavet käesoleva määruse rikkumise
  ja kohaldatud karistuste
  kohta;

ja kohaldatud karistuste

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 14 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Sel eesmärgil saadab komisjon liikmesriikidele asjaomased küsimustikud. Liikmesriikidel on kuus kuud aega nõutud teabe komisjonile esitamiseks. | Sel eesmärgil saadab komisjon liikmesriikidele asjaomased küsimustikud. Liikmesriikidel on
  küsimustiku kättesaamisest alates
  kuus kuud aega nõutud teabe komisjonile esitamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Sel eesmärgil saadab komisjon liikmesriikidele asjaomased küsimustikud. Liikmesriikidel on kuus kuud aega nõutud teabe komisjonile esitamiseks.

Sel eesmärgil saadab komisjon liikmesriikidele asjaomased küsimustikud. Liikmesriikidel on
  küsimustiku kättesaamisest alates
  kuus kuud aega nõutud teabe komisjonile esitamiseks.

küsimustiku kättesaamisest alates

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 – lõik 2 a (uus)

Artikkel 14 – lõige 1 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Võttes arvesse liikmesriikide vastuseid lõikes 1 nimetatud küsimustikele, võib komisjon nõuda liikmesriikidelt impordilitsentsi taotluste menetlemise kohta lisateabe esitamist. Liikmesriigid esitavad nõutud teabe võimalikult kiiresti. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Võttes arvesse liikmesriikide vastuseid lõikes 1 nimetatud küsimustikele, võib komisjon nõuda liikmesriikidelt impordilitsentsi taotluste menetlemise kohta lisateabe esitamist. Liikmesriigid esitavad nõutud teabe võimalikult kiiresti.

Võttes arvesse liikmesriikide vastuseid lõikes 1 nimetatud küsimustikele, võib komisjon nõuda liikmesriikidelt impordilitsentsi taotluste menetlemise kohta lisateabe esitamist. Liikmesriigid esitavad nõutud teabe võimalikult kiiresti.

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 2

Artikkel 14 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta
  kolm
  aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva ja seejärel iga
  viie
  aasta tagant. | 2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta
  kaks
  aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva ja seejärel iga
  nelja
  aasta tagant.
  Aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks. Aruanne sisaldab praktilise rakendamise uurimist, sealhulgas mõju liidu ettevõtjatele, eelkõige mikro-, väiketele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Aruandes võrreldakse rakendamist liikmesriikides, hinnates muu hulgas määruse ühetaolise kohaldamise määra alates eelmise aruande esitamise kuupäevast. Hindamisel võetakse arvesse ka karistuste kehtestamist käsitlevaid sätteid ja nende kohaldamist ning seda, mil määral need tagavad liikmesriikides võrdseid tingimusi. Aruandes võidakse vajaduse korral esitada soovitusi seoses käesoleva määruse puuduliku rakendamisega liikmesriikides. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta
  kolm
  aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva ja seejärel iga
  viie
  aasta tagant.

2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta
  kaks
  aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva ja seejärel iga
  nelja
  aasta tagant.
  Aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks. Aruanne sisaldab praktilise rakendamise uurimist, sealhulgas mõju liidu ettevõtjatele, eelkõige mikro-, väiketele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Aruandes võrreldakse rakendamist liikmesriikides, hinnates muu hulgas määruse ühetaolise kohaldamise määra alates eelmise aruande esitamise kuupäevast. Hindamisel võetakse arvesse ka karistuste kehtestamist käsitlevaid sätteid ja nende kohaldamist ning seda, mil määral need tagavad liikmesriikides võrdseid tingimusi. Aruandes võidakse vajaduse korral esitada soovitusi seoses käesoleva määruse puuduliku rakendamisega liikmesriikides.

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 14 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Lõikes 2 osutatud aruandes võetakse arvesse käesoleva määruse kohapealset mõju, sealhulgas selle mõju liidu ettevõtjatele, sealhulgas mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Aruandes esitatakse tõendid eri riikide tulemuste kohta, sellesse lisatakse hinnang selle kohta, kui ühetaoliselt on käesolevat määrust asjaomasel perioodil rakendatud ja kohaldatud, ning selles antakse soovitused liikmesriikide puuduliku rakendamise käsitlemiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Lõikes 2 osutatud aruandes võetakse arvesse käesoleva määruse kohapealset mõju, sealhulgas selle mõju liidu ettevõtjatele, sealhulgas mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Aruandes esitatakse tõendid eri riikide tulemuste kohta, sellesse lisatakse hinnang selle kohta, kui ühetaoliselt on käesolevat määrust asjaomasel perioodil rakendatud ja kohaldatud, ning selles antakse soovitused liikmesriikide puuduliku rakendamise käsitlemiseks.

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – alapealkiri 3

I lisa – alapealkiri 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikli 2
  lõikega
  1 hõlmatud kultuuriväärtused | Artikli 2
  lõike
   1
  punktiga a
  hõlmatud kultuuriväärtused |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikli 2
  lõikega
  1 hõlmatud kultuuriväärtused

lõikega

Artikli 2
  lõike
   1
  punktiga a
  hõlmatud kultuuriväärtused

lõike

punktiga a

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I a lisa (uus)

I a lisa (uus)

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| 1. | Üle 100 aasta vanad arheoloogilised objektid, mis on saadud | |
| --- | --- | --- |
| | — | väljakaevamistelt, maapealsetest või veealustest leidudest |

1.

1.

Üle 100 aasta vanad arheoloogilised objektid, mis on saadud

Üle 100 aasta vanad arheoloogilised objektid, mis on saadud

—

väljakaevamistelt, maapealsetest või veealustest leidudest

väljakaevamistelt, maapealsetest või veealustest leidudest

9705 00 00

9705 00 00

| — | arheoloogilistest leiukohtadest |
| --- | --- |

—

arheoloogilistest leiukohtadest

arheoloogilistest leiukohtadest

9706 00 00

9706 00 00

| — | arheoloogilistest kollektsioonidest |
| --- | --- |

—

arheoloogilistest kollektsioonidest

arheoloogilistest kollektsioonidest

2.

2.

Üle 100 aasta vanad kunsti-, ajaloo- või religioosse mälestise elemendid, mis moodustavad mälestise lahutamatu osa, aga on sellest eraldatud

Üle 100 aasta vanad kunsti-, ajaloo- või religioosse mälestise elemendid, mis moodustavad mälestise lahutamatu osa, aga on sellest eraldatud

9705 00 00

9705 00 00

9706 00 00

9706 00 00

3.

3.

Kategooriatesse 4 ja 5 mittekuuluvad täielikult käsitsi teostatud joonistused ja maalid mis tahes materjalist ja mis tahes materjalil

   (1a)

Kategooriatesse 4 ja 5 mittekuuluvad täielikult käsitsi teostatud joonistused ja maalid mis tahes materjalist ja mis tahes materjalil

1a

9701

9701

4.

4.

Täielikult käsitsi teostatud vesivärvi-, guaši- ja pastelltehnikas teosed mis tahes materjalil

   (1a)

Täielikult käsitsi teostatud vesivärvi-, guaši- ja pastelltehnikas teosed mis tahes materjalil

1a

9701

9701

5.

5.

Mis tahes materjalist täielikult käsitsi teostatud mosaiigid, mis ei kuulu kategooriatesse 1 ega 2, ja täielikult käsitsi teostatud joonistused mis tahes materjalist ja mis tahes materjalil

   (1a)

Mis tahes materjalist täielikult käsitsi teostatud mosaiigid, mis ei kuulu kategooriatesse 1 ega 2, ja täielikult käsitsi teostatud joonistused mis tahes materjalist ja mis tahes materjalil

1a

6914

6914

9701

9701

6.

6.

Gravüüride, estampide, serigraafiate ja litograafiate originaalid koos vastavate trükiplaatidega ning originaalplakatid

   (1a)

Gravüüride, estampide, serigraafiate ja litograafiate originaalid koos vastavate trükiplaatidega ning originaalplakatid

1a

Grupp 49

Grupp 49

9702 00 00

9702 00 00

8442 50 99

8442 50 99

7.

7.

Originaalskulptuurid ning originaalteosega samal viisil valmistatud koopiad,

   (1a)

  mis ei kuulu kategooriasse 1

Originaalskulptuurid ning originaalteosega samal viisil valmistatud koopiad,

1a

mis ei kuulu kategooriasse 1

9703 00 00

9703 00 00

8.

8.

Fotod, filmid ja nende negatiivid

   (1a)

Fotod, filmid ja nende negatiivid

1a

3704

3704

3705

3705

3706

3706

4911 91 80

4911 91 80

9.

9.

Inkunaablid ja käsikirjad, sealhulgas maakaardid ja partituurid üksikult või kollektsioonidena

   (1a)

Inkunaablid ja käsikirjad, sealhulgas maakaardid ja partituurid üksikult või kollektsioonidena

1a

9702 00 00

9702 00 00

9706 00 00

9706 00 00

4901 10 00

4901 10 00

4901 99 00

4901 99 00

4904 00 00

4904 00 00

4905 91 00

4905 91 00

4905 99 00

4905 99 00

4906 00 00

4906 00 00

10.

10.

Üle 100 aasta vanad raamatud, üksikult või kollektsioonidena

Üle 100 aasta vanad raamatud, üksikult või kollektsioonidena

9705 00 00

9705 00 00

9706 00 00

9706 00 00

11.

11.

Üle 200 aasta vanad trükitud maakaardid

Üle 200 aasta vanad trükitud maakaardid

9706 00 00

9706 00 00

12.

12.

Igat liiki arhiivid mis tahes kandjal ja nende säilikud, mis on üle 50 aasta vanad

Igat liiki arhiivid mis tahes kandjal ja nende säilikud, mis on üle 50 aasta vanad

3704

3704

3705

3705

3706

3706

4901

4901

4906

4906

9705 00 00

9705 00 00

9706 00 00

9706 00 00

13.

13.

| a) | Kollektsioonid

   (1b)

  ning zooloogia-, botaanika-, mineraloogia- või anatoomia valdkonna kollektsioonidest pärit esemed |
| --- | --- |

a)

a)

Kollektsioonid

   (1b)

  ning zooloogia-, botaanika-, mineraloogia- või anatoomia valdkonna kollektsioonidest pärit esemed

Kollektsioonid

1b

ning zooloogia-, botaanika-, mineraloogia- või anatoomia valdkonna kollektsioonidest pärit esemed

9705 00 00

9705 00 00

| b) | Ajaloo, paleontoloogia, etnograafia või numismaatika valdkonna kollektsioonid

   (1b) |
| --- | --- |

b)

b)

Ajaloo, paleontoloogia, etnograafia või numismaatika valdkonna kollektsioonid

   (1b)

Ajaloo, paleontoloogia, etnograafia või numismaatika valdkonna kollektsioonid

1b

9705 00 00

9705 00 00

14.

14.

Üle 75 aasta vanad transpordivahendid

Üle 75 aasta vanad transpordivahendid

9705 00 00

9705 00 00

Grupid 86-89

Grupid 86-89

15.

15.

Mis tahes antiikesemed, mida ei sisalda kategooriad A.1–A.14

Mis tahes antiikesemed, mida ei sisalda kategooriad A.1–A.14

| a) | 50–100 aastat vanad: |
| --- | --- |

a)

a)

50–100 aastat vanad:

50–100 aastat vanad:

mänguasjad, mängud

mänguasjad, mängud

Grupp 95

Grupp 95

klaasesemed

klaasesemed

7013

7013

hõbe- ja kullassepatooted

hõbe- ja kullassepatooted

7114

7114

mööbel

mööbel

Grupp 94

Grupp 94

optika-, fotograafia- või filmiseadmed

optika-, fotograafia- või filmiseadmed

Grupp 90

Grupp 90

muusikainstrumendid

muusikainstrumendid

Grupp 92

Grupp 92

kellad ja nende osad

kellad ja nende osad

Grupp 91

Grupp 91

puitesemed

puitesemed

Grupp 44

Grupp 44

keraamika

keraamika

Grupp 69

Grupp 69

gobeläänid ja seinavaibad

gobeläänid ja seinavaibad

5805 00 00

5805 00 00

vaibad

vaibad

Grupp 57

Grupp 57

tapeet

tapeet

4814

4814

relvad

relvad

Grupp 93

Grupp 93

| b) | Rohkem kui 100 aastat vanad esemed |
| --- | --- |

b)

b)

Rohkem kui 100 aastat vanad esemed

Rohkem kui 100 aastat vanad esemed

9706 00 00

9706 00 00

Liikidesse A.1–A.15 kuuluvatest kultuuriväärtustest hõlmab käesolev väärtus üksnes neid, mille väärtus vastab määruse lisa B osas esitatud rahalise väärtuse alampiirile või ületab selle.

Liikidesse A.1–A.15 kuuluvatest kultuuriväärtustest hõlmab käesolev väärtus üksnes neid, mille väärtus vastab määruse lisa B osas esitatud rahalise väärtuse alampiirile või ületab selle.

| B. | Teatavate määruse lisa A osas esitatud kategooriate puhul kohaldatavad rahalise väärtuse alampiirid (eurodes) |
| --- | --- |

B.

B.

Teatavate määruse lisa A osas esitatud kategooriate puhul kohaldatavad rahalise väärtuse alampiirid (eurodes)

Väärtus:

Väärtus:

Mis tahes väärtus:

Mis tahes väärtus:

—

1 (arheoloogilise väärtusega esemed)

1 (arheoloogilise väärtusega esemed)

—

2 (mälestistest eraldatud osad)

2 (mälestistest eraldatud osad)

—

9 (inkunaablid ja käsikirjad)

9 (inkunaablid ja käsikirjad)

—

12 (arhiivid)

12 (arhiivid)

15 000

15 000

—

5 (mosaiigid ja joonistused)

5 (mosaiigid ja joonistused)

—

6 (gravüürid)

6 (gravüürid)

—

8 (fotod)

8 (fotod)

—

11 (trükitud maakaardid)

11 (trükitud maakaardid)

30 000

30 000

—

4 (vesivärvi-, guaši- ja pastelltehnikas teosed)

4 (vesivärvi-, guaši- ja pastelltehnikas teosed)

50 000

50 000

—

7 (skulptuurid)

7 (skulptuurid)

—

10 (raamatud)

10 (raamatud)

—

13 (kollektsioonid)

13 (kollektsioonid)

—

14 (transpordivahendid)

14 (transpordivahendid)

—

15 (mis tahes muud esemed)

15 (mis tahes muud esemed)

150 000

150 000

—

3 (pildid)

3 (pildid)

Hinnang, kas rahalise väärtusega seotud tingimused on täidetud või mitte, tuleb anda ekspordiloa taotluse esitamisel. Rahaline väärtus on kultuuriväärtuse väärtus rahvusvahelisel turul.

Hinnang, kas rahalise väärtusega seotud tingimused on täidetud või mitte, tuleb anda ekspordiloa taotluse esitamisel. Rahaline väärtus on kultuuriväärtuse väärtus rahvusvahelisel turul.

I lisas esitatud väärtused eurodes konverteeritakse omavääringusse ja neid väljendatakse omavääringus 31. detsembril 2001 Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud vahetuskursi alusel. Eurole vastav omavääringu väärtus vaadatakse läbi iga kahe aasta järel alates 31. detsembrist 2001. Eurole vastavate omavääringu väärtuste arvutamisel võetakse aluseks eurodes väljendatud omavääringute keskmine päevakurss 24 kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mis lõpeb 31. detsembril toimuvale läbivaatamisele eelneva augustikuu viimasel päeval. Üldiselt vaatab kultuuriväärtuste nõuandekomitee komisjoni ettepanekul sellise arvutamismeetodi läbi iga kahe aasta järel pärast selle esmakordset kohaldamist. Pärast läbivaatamist avaldatakse eurodes väljendatud väärtused ja eurole vastavad omavääringu väärtused perioodiliselt Euroopa Liidu Teatajas läbivaatamise jõustumise kuupäevale eelneva novembrikuu esimestel päevadel.

I lisas esitatud väärtused eurodes konverteeritakse omavääringusse ja neid väljendatakse omavääringus 31. detsembril 2001 Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud vahetuskursi alusel. Eurole vastav omavääringu väärtus vaadatakse läbi iga kahe aasta järel alates 31. detsembrist 2001. Eurole vastavate omavääringu väärtuste arvutamisel võetakse aluseks eurodes väljendatud omavääringute keskmine päevakurss 24 kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mis lõpeb 31. detsembril toimuvale läbivaatamisele eelneva augustikuu viimasel päeval. Üldiselt vaatab kultuuriväärtuste nõuandekomitee komisjoni ettepanekul sellise arvutamismeetodi läbi iga kahe aasta järel pärast selle esmakordset kohaldamist. Pärast läbivaatamist avaldatakse eurodes väljendatud väärtused ja eurole vastavad omavääringu väärtused perioodiliselt Euroopa Liidu Teatajas läbivaatamise jõustumise kuupäevale eelneva novembrikuu esimestel päevadel.

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I b lisa (uus)

I b lisa (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0308/2018).

---

1

(24)  COM(2016)0050.

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK; ELT L 88, 31.3.2017, lk 6.

25

(24)  COM(2016)0050.

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK; ELT L 88, 31.3.2017, lk 6.

25

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

(27)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

27

(27)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

27

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

28

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

28

(29)  COM(2014)0527.

29

(29)  COM(2014)0527.

29

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1287/2013, millega kehtestatakse ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1639/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 33).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1287/2013, millega kehtestatakse ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1639/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 33).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

(*1)  
  Väljaannete talitus: palun sisestada teksti dokumendis 2017/0003(COD) sisalduva määruse number.

*1

Väljaannete talitus: palun sisestada teksti dokumendis 2017/0003(COD) sisalduva määruse number.

(1a)  
  Mis on vanemad kui 50 aastat ning ei kuulu nende autoritele.

1a

Mis on vanemad kui 50 aastat ning ei kuulu nende autoritele.

(1b)  
  Nagu on määratletud Euroopa Kohtu otsuses kohtuasjas 252/84: kollektsiooniesemed ühise tollitariifistiku rubriigi 97.05 tähenduses on esemed, millel on kollektsiooni arvamiseks nõutavad omadused, st esemed, mis on suhteliselt haruldased, mida ei kasutata tavaliselt nende algse eesmärgi kohaselt, millega tehtavad äritehingud erinevad tavalisest kauplemisest samalaadsete tarbeesemetega ja mis on hinnalised.

1b

Nagu on määratletud Euroopa Kohtu otsuses kohtuasjas 252/84: kollektsiooniesemed ühise tollitariifistiku rubriigi 97.05 tähenduses on esemed, millel on kollektsiooni arvamiseks nõutavad omadused, st esemed, mis on suhteliselt haruldased, mida ei kasutata tavaliselt nende algse eesmärgi kohaselt, millega tehtavad äritehingud erinevad tavalisest kauplemisest samalaadsete tarbeesemetega ja mis on hinnalised.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/334 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/334

---

P8_TA(2018)0420

Inim- ja veterinaarravimitele lubade andmine ja järelevalve ***I

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 345/46)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0557), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0557),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0142/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0142/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. jaanuari 2015. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. jaanuari 2015. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 13. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 13. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0035/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0035/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 242, 23.7.2015, lk 39.

(2)  Käesolev seisukoht asendab 10. märtsil 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0088).

---

P8_TC1-COD(2014)0256

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet, määrust (EÜ) nr 1901/2006 pediaatrias kasutatavate ravimite kohta ning direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2019/5) lõplikule kujule).

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/335 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/335

---

P8_TA(2018)0421

Veterinaarravimid ***I

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus veterinaarravimite kohta (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 345/47)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0558), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0558),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0164/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0164/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. jaanuari 2015. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. jaanuari 2015. aasta arvamust (1),

| — | olles konsulteerinud Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2015. aasta resolutsiooni ohutumate tervishoiuteenuste kohta Euroopas: patsiendi ohutuse suurendamine ja võitlus antimikroobse resistentsuse vastu (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2015. aasta resolutsiooni ohutumate tervishoiuteenuste kohta Euroopas: patsiendi ohutuse suurendamine ja võitlus antimikroobse resistentsuse vastu (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 13. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 13. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0046/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0046/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta;; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 242, 23.7.2015, lk 54.

(2)  ELT C 353, 27.9.2016, lk 12.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 10. märtsil 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0087).

---

P8_TC1-COD(2014)0257

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., mis käsitleb veterinaarravimeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/82/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2019/6) lõplikule kujule).

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/336 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/336

---

P8_TA(2018)0422

Ravimsööda tootmine, turulelaskmine ja kasutamine ***I

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ravimsööda tootmise, turulelaskmise ja kasutamise ning nõukogu direktiivi 90/167/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (COM(2014)0556 – C8-0143/2014 – 2014/0255(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 345/48)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0556), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0556),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 43 ja artikli 168 lõike 4 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0143/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 43 ja artikli 168 lõike 4 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0143/2014),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. jaanuari 2015. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. jaanuari 2015. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 8. mai 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 8. mai 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 39, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 39,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0075/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0075/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 242, 23.7.2015, lk 54.

---

P8_TC1-COD(2014)0255

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., mis käsitleb ravimsööda tootmist, turuleviimist ja kasutamist, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 183/2005 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 90/167/EMÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2019/4) lõplikule kujule).

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/337 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/337

---

P8_TA(2018)0423

Raskete kaubaveokite maksustamine teatavate infrastruktuuride kasutamise eest ***I

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (COM(2017)0275 – C8-0171/2017 – 2017/0114(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 345/49)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0275), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0275),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 91 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0171/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 91 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0171/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Austria Liidunõukogu poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Austria Liidunõukogu poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. oktoobri 2017. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. oktoobri 2017. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 1. veebruari 2018. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 1. veebruari 2018. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0202/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0202/2018),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 81, 2.3.2018, lk 188.

(2)  ELT C 176, 23.5.2018, lk 66.

---

P8_TC1-COD(2017)0114

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) .../..., millega muudetakse direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 91 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 28. märtsi 2011. aasta valges raamatus (4) sätestatud eesmärkide saavutamine (eelkõige kohaldada täielikult põhimõtteid „saastaja maksab“ ja „kasutaja maksab“, luua tulu ja tagada transpordisektorisse tulevikus tehtavate investeeringute rahastamine) on olnud aeglane ja maanteetaristu kasutamise maksustamine on liidus jätkuvalt ebaühtlane. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 28. märtsi 2011. aasta valges raamatus (4) sätestatud eesmärkide saavutamine (eelkõige kohaldada täielikult põhimõtteid „saastaja maksab“ ja „kasutaja maksab“, luua tulu ja tagada transpordisektorisse tulevikus tehtavate investeeringute rahastamine) on olnud aeglane ja maanteetaristu kasutamise maksustamine on liidus jätkuvalt ebaühtlane.

| (1a) | Selles valges raamatus määras komisjon tähtaja (2020), mille saabudes tuleb „viia [...] lõpule väliskulude täielik ja kohustuslik arvessevõtmine (muutes lisaks müra, kohaliku saaste ja liiklusummikutega seotud kulude arvessevõtmisele kohustuslikuks ka infrastruktuuri kulumisega seotud kulude arvessevõtmise) maantee- ja raudteetranspordi valdkonnas. [ME 1] |
| --- | --- |

(1a)

Selles valges raamatus määras komisjon tähtaja (2020), mille saabudes tuleb „viia [...] lõpule väliskulude täielik ja kohustuslik arvessevõtmine (muutes lisaks müra, kohaliku saaste ja liiklusummikutega seotud kulude arvessevõtmisele kohustuslikuks ka infrastruktuuri kulumisega seotud kulude arvessevõtmise) maantee- ja raudteetranspordi valdkonnas. [ME 1]

| (1b) | Kaupa ja reisijaid vedavate sõidukite liikumine on üks saasteainete õhkupaiskamist põhjustavaid tegureid. Sellised saasteained, mis on väga kahjulikud inimeste tervisele ja halvendavad liidu välisõhu kvaliteeti, on näiteks PM2,5, NO2 ja O3. Euroopa Keskkonnaameti 2017. aastal avaldatud andmete kohaselt põhjustasid need kolm saasteainet liidus 2014. aastal vastavalt 399 000, 75 000 ja 13 600 inimese enneaegse surma nendega pikaajalise kokkupuutumise tõttu. [ME 2] |
| --- | --- |

(1b)

Kaupa ja reisijaid vedavate sõidukite liikumine on üks saasteainete õhkupaiskamist põhjustavaid tegureid. Sellised saasteained, mis on väga kahjulikud inimeste tervisele ja halvendavad liidu välisõhu kvaliteeti, on näiteks PM2,5, NO2 ja O3. Euroopa Keskkonnaameti 2017. aastal avaldatud andmete kohaselt põhjustasid need kolm saasteainet liidus 2014. aastal vastavalt 399 000, 75 000 ja 13 600 inimese enneaegse surma nendega pikaajalise kokkupuutumise tõttu. [ME 2]

| (1c) | Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel on Euroopas ainuüksi maanteeliikluse müra kõige raskemate keskkonnast lähtuvate stressitegurite hulgas õhusaaste järel teisel kohal. Liiklusmürast tingitud südamehaiguste tõttu sureb igal aastal enneaegselt vähemalt 9 000 inimest. [ME 3] |
| --- | --- |

(1c)

Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel on Euroopas ainuüksi maanteeliikluse müra kõige raskemate keskkonnast lähtuvate stressitegurite hulgas õhusaaste järel teisel kohal. Liiklusmürast tingitud südamehaiguste tõttu sureb igal aastal enneaegselt vähemalt 9 000 inimest. [ME 3]

| (1d) | Euroopa Keskkonnaameti Euroopa õhu kvaliteeti käsitleva 2017. aasta aruande kohaselt tekitas maanteetransport 2015. aastal kõige rohkem NOx heidet ning oli suuruselt teine tahmasaastet tekitav sektor. [ME 4] |
| --- | --- |

(1d)

Euroopa Keskkonnaameti Euroopa õhu kvaliteeti käsitleva 2017. aasta aruande kohaselt tekitas maanteetransport 2015. aastal kõige rohkem NOx heidet ning oli suuruselt teine tahmasaastet tekitav sektor. [ME 4]

| (2) | Teatises „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia“ (5) teatas komisjon, et teeb ettepaneku vaadata läbi veoautode maksustamise direktiiv, et võimaldada maksustamist ka süsinikdioksiidi eristamise põhjal ning laiendada mõningaid kõnealuse direktiivi põhimõtteid bussidele, sõiduautodele ja kaubikutele. |
| --- | --- |

(2)

Teatises „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia“ (5) teatas komisjon, et teeb ettepaneku vaadata läbi veoautode maksustamise direktiiv, et võimaldada maksustamist ka süsinikdioksiidi eristamise põhjal ning laiendada mõningaid kõnealuse direktiivi põhimõtteid bussidele, sõiduautodele ja kaubikutele.

| (3) | Kõik raskesõidukid

  sõidukid
  mõjutavad oluliselt maanteetaristut ja tekitavad õhusaastet, samas kui

  ning
  kergsõidukid põhjustavad enamiku maanteetranspordi negatiivsest keskkonna- ja sotsiaalmõjust seoses heite ja ummikutega. Võrdse kohtlemise ja ausa konkurentsi huvides tuleks tagada, et sõidukid, mida ei ole seni käsitletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 1999/62/EÜ, (6) hõlmataks tee- ja kasutusmaksude osas sellesse raamistikku. Kõnealuse direktiivi kohaldamisala tuleks seetõttu laiendada raskesõidukitele, mis ei ole ette nähtud kaubaveoks,
  väikestele tarbesõidukitele
  ja kergsõidukitele, sealhulgas sõiduautodele.
  Sõiduautodega seotud makse saaks kohandada, et vältida sagedaste kasutajate liigset karistamist. Võrdse kohtlemise huvides tuleks makse kohaldada mittediskrimineerivalt sõiduki kategooria alusel ning diferentseeritult vastavalt sõiduki mõjule taristule, keskkonnale ja ühiskonnale ning vastavalt selliste kasutajate erilisele sotsiaal-majanduslikule olukorrale, kellel ei ole muud valikut kui kasutada oma töökohta jõudmiseks maanteed. [ME 5] |
| --- | --- |

(3)

Kõik raskesõidukid

  sõidukid
  mõjutavad oluliselt maanteetaristut ja tekitavad õhusaastet, samas kui

  ning
  kergsõidukid põhjustavad enamiku maanteetranspordi negatiivsest keskkonna- ja sotsiaalmõjust seoses heite ja ummikutega. Võrdse kohtlemise ja ausa konkurentsi huvides tuleks tagada, et sõidukid, mida ei ole seni käsitletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 1999/62/EÜ, (6) hõlmataks tee- ja kasutusmaksude osas sellesse raamistikku. Kõnealuse direktiivi kohaldamisala tuleks seetõttu laiendada raskesõidukitele, mis ei ole ette nähtud kaubaveoks,
  väikestele tarbesõidukitele
  ja kergsõidukitele, sealhulgas sõiduautodele.
  Sõiduautodega seotud makse saaks kohandada, et vältida sagedaste kasutajate liigset karistamist. Võrdse kohtlemise huvides tuleks makse kohaldada mittediskrimineerivalt sõiduki kategooria alusel ning diferentseeritult vastavalt sõiduki mõjule taristule, keskkonnale ja ühiskonnale ning vastavalt selliste kasutajate erilisele sotsiaal-majanduslikule olukorrale, kellel ei ole muud valikut kui kasutada oma töökohta jõudmiseks maanteed. [ME 5]

| (3a) | Autoveo siseturu väljakujundamisel õiglastel konkurentsitingimustel tuleks nõuda reeglite ühtset kohaldamist. Üks käesoleva direktiivi peamisi eesmärke on kaotada kasutajatevahelised konkurentsimoonutused. Seega tuleks raskesõidukitelt kogutavate maksude kohaldamisalasse lisada maanteel kaubaveoks kasutatavad kaubikud. [ME 6] |
| --- | --- |

(3a)

Autoveo siseturu väljakujundamisel õiglastel konkurentsitingimustel tuleks nõuda reeglite ühtset kohaldamist. Üks käesoleva direktiivi peamisi eesmärke on kaotada kasutajatevahelised konkurentsimoonutused. Seega tuleks raskesõidukitelt kogutavate maksude kohaldamisalasse lisada maanteel kaubaveoks kasutatavad kaubikud. [ME 6]

| (3b) | Et tagada asjaomase meetme proportsionaalsus, tuleks kohaldamisalasse lisada üksnes maanteel kaubaveoks kasutatavad kaubikud, mis on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 1071/2009
   (7)

  ja (EÜ) nr 1072/2009
   (8)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 165/2014
   (9)
  . [ME 7] |
| --- | --- |

(3b)

Et tagada asjaomase meetme proportsionaalsus, tuleks kohaldamisalasse lisada üksnes maanteel kaubaveoks kasutatavad kaubikud, mis on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 1071/2009
   (7)

  ja (EÜ) nr 1072/2009
   (8)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 165/2014
   (9)
  . [ME 7]

| (4) | Oma olemuse tõttu ei kajasta ajapõhised kasutusmaksud täpselt tegelikult kaasnevaid taristukulusid ega ole seetõttu tõhusad, et stimuleerida keskkonnasõbralikumat ja efektiivsemat tegevust või vähendada ummikuid. Seetõttu tuleks need

  ajapõhised kasutusmaksud raskesõidukite puhul
  järk-järgult asendada vahemaapõhiste tasudega, mis on õiglasemad, tõhusamad ja tulemuslikumad. [ME 8] |
| --- | --- |

(4)

Oma olemuse tõttu ei kajasta ajapõhised kasutusmaksud täpselt tegelikult kaasnevaid taristukulusid ega ole seetõttu tõhusad, et stimuleerida keskkonnasõbralikumat ja efektiivsemat tegevust või vähendada ummikuid. Seetõttu tuleks need

  ajapõhised kasutusmaksud raskesõidukite puhul
  järk-järgult asendada vahemaapõhiste tasudega, mis on õiglasemad, tõhusamad ja tulemuslikumad. [ME 8]

| (4a) | Et tagada, et ajapõhiste maksude järkjärguline asendamine vahemaapõhiste maksudega ei takistaks täiendavalt äärepoolsematest riikidest ja piirkondadest pärit transpordi juurdepääsu peamistele Euroopa turgudele, tuleks võimalikult kiiresti kehtestada hüvitamissüsteem lisakulude tasakaalustamiseks ning seeläbi tagada, et see ei too kaasa konkurentsivõime olulist vähenemist. [ME 10] |
| --- | --- |

(4a)

Et tagada, et ajapõhiste maksude järkjärguline asendamine vahemaapõhiste maksudega ei takistaks täiendavalt äärepoolsematest riikidest ja piirkondadest pärit transpordi juurdepääsu peamistele Euroopa turgudele, tuleks võimalikult kiiresti kehtestada hüvitamissüsteem lisakulude tasakaalustamiseks ning seeläbi tagada, et see ei too kaasa konkurentsivõime olulist vähenemist. [ME 10]

| (4b) | Et takistada liikluse suundumist maksuvabadele teedele, millel võib olla suur mõju liiklusohutusele ja teedevõrgu optimaalsele kasutamisele, peab liikmesriikidel olema võimalik kehtestada teemaksud kõigil teedel, mis konkureerivad otseselt üleeuroopaliste võrkudega. [ME 11] |
| --- | --- |

(4b)

Et takistada liikluse suundumist maksuvabadele teedele, millel võib olla suur mõju liiklusohutusele ja teedevõrgu optimaalsele kasutamisele, peab liikmesriikidel olema võimalik kehtestada teemaksud kõigil teedel, mis konkureerivad otseselt üleeuroopaliste võrkudega. [ME 11]

| (4c) | Ajapõhised kasutusmaksud motiveerivad sõidukijuhte teemaksukleebise kehtivusaja jooksul rohkem sõitma, mis on vastuolus põhimõtetega „kasutaja maksab“ ja „saastaja maksab“. [ME 12] |
| --- | --- |

(4c)

Ajapõhised kasutusmaksud motiveerivad sõidukijuhte teemaksukleebise kehtivusaja jooksul rohkem sõitma, mis on vastuolus põhimõtetega „kasutaja maksab“ ja „saastaja maksab“. [ME 12]

| (4d) | Et tagada käesoleva direktiivi nõuetekohane rakendamine, peaksid teekasutusmaksude valdkonna kontsessioonilepinguid reguleerivad lepingulised raamistikud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/23/EL lihtsustama nende lepingute kohandamist liidu õigusraamistiku arenguga. [ME 13] |
| --- | --- |

(4d)

Et tagada käesoleva direktiivi nõuetekohane rakendamine, peaksid teekasutusmaksude valdkonna kontsessioonilepinguid reguleerivad lepingulised raamistikud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/23/EL lihtsustama nende lepingute kohandamist liidu õigusraamistiku arenguga. [ME 13]

| (4e) | Sellega seoses tuleks kaaluda võimalust tasakaalustada kaugusest tulenevad lisakulud selliste vahendite abil, mis on seotud juurdepääsuga energiatõhusamale autopargile ning eksklusiivse taristu või tehnoloogia (nt e-kiirteed) prioriteetse pakkumisega. Need hüvitamisvahendid võiksid moodustada osa tulevasest Euroopa ühendamise rahastust pärast 2020. aastat. [ME 14] |
| --- | --- |

(4e)

Sellega seoses tuleks kaaluda võimalust tasakaalustada kaugusest tulenevad lisakulud selliste vahendite abil, mis on seotud juurdepääsuga energiatõhusamale autopargile ning eksklusiivse taristu või tehnoloogia (nt e-kiirteed) prioriteetse pakkumisega. Need hüvitamisvahendid võiksid moodustada osa tulevasest Euroopa ühendamise rahastust pärast 2020. aastat. [ME 14]

| (5) | Selleks et tagada kasutajate heakskiit tulevastele teemaksu kogumise süsteemidele, tuleks liikmesriikidel lubada sisse viia asjakohased maksukogumissüsteemid, mis on osa laiemast liikuvusteenuste paketist. Kõnealused süsteemid peaksid tagama taristukulude õiglase jaotumise ning põhimõtte „saastaja maksab“ järgimise
  ning hõlmama kasutusmaksudest saadava tulu sihtotstarbelise kasutamise korda. Sellega seoses peaks liikmesriikidel olema õigus kehtestada teemakse ka teedel, mis ei ole peamise transpordivõrgu osa
  . Kõik liikmesriigid, kes sellise süsteemi kehtestavad, peaksid tagama, et see on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/52/EÜ (10). [ME 15] |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tagada kasutajate heakskiit tulevastele teemaksu kogumise süsteemidele, tuleks liikmesriikidel lubada sisse viia asjakohased maksukogumissüsteemid, mis on osa laiemast liikuvusteenuste paketist. Kõnealused süsteemid peaksid tagama taristukulude õiglase jaotumise ning põhimõtte „saastaja maksab“ järgimise
  ning hõlmama kasutusmaksudest saadava tulu sihtotstarbelise kasutamise korda. Sellega seoses peaks liikmesriikidel olema õigus kehtestada teemakse ka teedel, mis ei ole peamise transpordivõrgu osa
  . Kõik liikmesriigid, kes sellise süsteemi kehtestavad, peaksid tagama, et see on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/52/EÜ (10). [ME 15]

| (5a) | Liikmesriike tuleks ergutada võtma sõiduautode suhtes teede taristumaksusüsteemide kohaldamisel arvesse sotsiaal-majanduslikke tegureid. [ME 16] |
| --- | --- |

(5a)

Liikmesriike tuleks ergutada võtma sõiduautode suhtes teede taristumaksusüsteemide kohaldamisel arvesse sotsiaal-majanduslikke tegureid. [ME 16]

| (5b) | Kõikide teekasutajate maksustamine elektroonilisel teel hõlmab massilist isikuandmete kogumist ja säilitamist, mida saab kasutada ka põhjalike liikumisprofiilide koostamiseks. Liikmesriigid ja komisjon peaksid käesoleva direktiivi rakendamisel võtma järjekindlalt arvesse eesmärgi piiritlemise ja minimaalse andmete kogumise põhimõtteid. Seepärast peaksid teekasutusmaksudega seotud andmete kogumise tehnilised lahendused hõlmama anonüümseid, krüpteeritud ja eelmaksevõimalusi. [ME 17] |
| --- | --- |

(5b)

Kõikide teekasutajate maksustamine elektroonilisel teel hõlmab massilist isikuandmete kogumist ja säilitamist, mida saab kasutada ka põhjalike liikumisprofiilide koostamiseks. Liikmesriigid ja komisjon peaksid käesoleva direktiivi rakendamisel võtma järjekindlalt arvesse eesmärgi piiritlemise ja minimaalse andmete kogumise põhimõtteid. Seepärast peaksid teekasutusmaksudega seotud andmete kogumise tehnilised lahendused hõlmama anonüümseid, krüpteeritud ja eelmaksevõimalusi. [ME 17]

| (5c) | Sõidukimaksud võivad takistada teemaksude kehtestamist. Selleks et teemaksude kehtestamist toetada, peaks liikmesriikidel olema rohkem tegevusruumi sõidukimaksude kiireks langetamiseks, mis tähendab, et esimesel võimalusel tuleb langetada direktiivis 1999/62/EÜ sätestatud miinimummäärasid. [ME 18] |
| --- | --- |

(5c)

Sõidukimaksud võivad takistada teemaksude kehtestamist. Selleks et teemaksude kehtestamist toetada, peaks liikmesriikidel olema rohkem tegevusruumi sõidukimaksude kiireks langetamiseks, mis tähendab, et esimesel võimalusel tuleb langetada direktiivis 1999/62/EÜ sätestatud miinimummäärasid. [ME 18]

| (5d) | Eriti tähtis on, et liikmesriigid kehtestaksid õiglase maksusüsteemi, millega ei karistata neid erasõidukite kasutajaid, kes maakohtades või raskesti ligipääsetavates või eraldatud piirkondades elades on sunnitud tasulisi teid sagedamini kasutama. Liikmesriigid peaksid kehtestama selliste piirkondade kasutajatele territoriaalse arengu poliitika raames madalamad maksumäärad. [ME 20] |
| --- | --- |

(5d)

Eriti tähtis on, et liikmesriigid kehtestaksid õiglase maksusüsteemi, millega ei karistata neid erasõidukite kasutajaid, kes maakohtades või raskesti ligipääsetavates või eraldatud piirkondades elades on sunnitud tasulisi teid sagedamini kasutama. Liikmesriigid peaksid kehtestama selliste piirkondade kasutajatele territoriaalse arengu poliitika raames madalamad maksumäärad. [ME 20]

| (6) | Nii nagu raskesõidukite puhul, on ka kergsõidukite puhul oluline tagada, et kõik nende

  kui liikmesriigid kehtestavad väikeste tarbesõidukite
  suhtes kohaldatavad ajapõhised maksud

  kohaldatavaid ajapõhiseid makse,
  on
  need
  proportsionaalsed, sealhulgas juhul, kui kasutamise kestus on lühem kui üks aasta. Sellega seoses tuleb arvesse võtta asjaolu, et kergsõidukite kasutamine erineb raskesõidukite kasutusest. Proportsionaalsete ajapõhiste maksude arvutamisel võib aluseks võtte kättesaadavad reisiandmed
  , tingimusel et see tagab mittediskrimineerimise
  . [ME 21] |
| --- | --- |

(6)

Nii nagu raskesõidukite puhul, on ka kergsõidukite puhul oluline tagada, et kõik nende

  kui liikmesriigid kehtestavad väikeste tarbesõidukite
  suhtes kohaldatavad ajapõhised maksud

  kohaldatavaid ajapõhiseid makse,
  on
  need
  proportsionaalsed, sealhulgas juhul, kui kasutamise kestus on lühem kui üks aasta. Sellega seoses tuleb arvesse võtta asjaolu, et kergsõidukite kasutamine erineb raskesõidukite kasutusest. Proportsionaalsete ajapõhiste maksude arvutamisel võib aluseks võtte kättesaadavad reisiandmed
  , tingimusel et see tagab mittediskrimineerimise
  . [ME 21]

| (7) | Direktiiv

  Direktiivi
   1999/62/EÜ kohaselt võib

  tuleks
  kehtestada väliskulumaksu

  kooskõlas põhimõttega „saastaja maksab“ väliskulumaks
  , mis on lähedasel tasemel sotsiaalse piirkuluga kõnealuse sõiduki kasutamisel. See meetod on osutunud kõige õiglasemaks ja tõhusamaks viisiks, et võtta arvesse raskesõidukite tekitatud õhusaaste ja müra negatiivset mõju keskkonnale ja tervisele, ning sellega tagataks raskesõidukite õiglane panus ELi õhukvaliteedinormide (11) ja kohaldatavate müra piirmäärade või eesmärkide saavutamisse. Selliste maksude kohaldamist tuleks seetõttu lihtsustada. [ME 22] |
| --- | --- |

(7)

Direktiiv

  Direktiivi
   1999/62/EÜ kohaselt võib

  tuleks
  kehtestada väliskulumaksu

  kooskõlas põhimõttega „saastaja maksab“ väliskulumaks
  , mis on lähedasel tasemel sotsiaalse piirkuluga kõnealuse sõiduki kasutamisel. See meetod on osutunud kõige õiglasemaks ja tõhusamaks viisiks, et võtta arvesse raskesõidukite tekitatud õhusaaste ja müra negatiivset mõju keskkonnale ja tervisele, ning sellega tagataks raskesõidukite õiglane panus ELi õhukvaliteedinormide (11) ja kohaldatavate müra piirmäärade või eesmärkide saavutamisse. Selliste maksude kohaldamist tuleks seetõttu lihtsustada. [ME 22]

| (8) | Selleks tuleks
  anda võimalus koguda taristumaksuga hõlmamata teedevõrkudelt väliskulumaksu ning
  maksimaalne kaalutud keskmine väliskulumaks asendada lihtsalt kohaldatavate võrdlusväärtustega

  miinimumväärtustega
  , mida ajakohastatakse, võttes arvesse inflatsiooni, teaduse arengut seoses maanteetranspordi väliskulu hindamisega ning sõidukipargi koosseisu muutumist. [ME 23] |
| --- | --- |

(8)

Selleks tuleks
  anda võimalus koguda taristumaksuga hõlmamata teedevõrkudelt väliskulumaksu ning
  maksimaalne kaalutud keskmine väliskulumaks asendada lihtsalt kohaldatavate võrdlusväärtustega

  miinimumväärtustega
  , mida ajakohastatakse, võttes arvesse inflatsiooni, teaduse arengut seoses maanteetranspordi väliskulu hindamisega ning sõidukipargi koosseisu muutumist. [ME 23]

| (8a) | Selleks et aidata saavutada transpordipoliitika valge raamatu eesmärki ja täielikult rakendada põhimõtet „saastaja maksab“, tuleks taristumaksuga hõlmatud võrkudes koguda raskesõidukitelt ja maanteel kaubaveoks kasutatavatelt kaubikutelt väliskulumaksu. [ME 24] |
| --- | --- |

(8a)

Selleks et aidata saavutada transpordipoliitika valge raamatu eesmärki ja täielikult rakendada põhimõtet „saastaja maksab“, tuleks taristumaksuga hõlmatud võrkudes koguda raskesõidukitelt ja maanteel kaubaveoks kasutatavatelt kaubikutelt väliskulumaksu. [ME 24]

| (8b) | Selleks et tagada väliskulumaksust saadava tulu asjakohane kasutamine, oleks kohane, kui väliskulumaksust saadav tulu reinvesteeritakse transporditaristu sektorisse, et edendada säästvamaid transpordiliike, millel on väiksem keskkonnamõju. [ME 25] |
| --- | --- |

(8b)

Selleks et tagada väliskulumaksust saadava tulu asjakohane kasutamine, oleks kohane, kui väliskulumaksust saadav tulu reinvesteeritakse transporditaristu sektorisse, et edendada säästvamaid transpordiliike, millel on väiksem keskkonnamõju. [ME 25]

| (9) | Taristumaksu diferentseerimine sõltuvalt EURO heitgaasiklassist on aidanud kaasa keskkonnasõbralikumate sõidukite kasutamisele. Sõidukipargi uuendamise tõttu on maksude diferentseerimine selle põhjal linnadevahelises transpordivõrgus siiski eeldatavasti aegunud

  sellisel meetodil maksude diferentseerimine tõenäoliselt
  2020. aasta lõpuks
  vähem tulemuslik
  ja tuleks järk-järgult selleks ajaks
  järk-järgult
  kaotada. Samaks ajahetkeks tuleks väliskulude maksustamist kohaldada süstemaatilisemalt, sest see sihtotstarbeline vahend nõudmaks tagasi väliskulu olukordades, kus see on kõige olulisem. [ME 27] |
| --- | --- |

(9)

Taristumaksu diferentseerimine sõltuvalt EURO heitgaasiklassist on aidanud kaasa keskkonnasõbralikumate sõidukite kasutamisele. Sõidukipargi uuendamise tõttu on maksude diferentseerimine selle põhjal linnadevahelises transpordivõrgus siiski eeldatavasti aegunud

  sellisel meetodil maksude diferentseerimine tõenäoliselt
  2020. aasta lõpuks
  vähem tulemuslik
  ja tuleks järk-järgult selleks ajaks
  järk-järgult
  kaotada. Samaks ajahetkeks tuleks väliskulude maksustamist kohaldada süstemaatilisemalt, sest see sihtotstarbeline vahend nõudmaks tagasi väliskulu olukordades, kus see on kõige olulisem. [ME 27]

| (10) | Raskesõidukite osa CO2-heites suureneb. Taristumaksu diferentseerimine sõltuvalt sellisest heitest aitaks kaasa kõnealuse valdkonna parandamisele ja seega tuleks see kasutusele võtta. |
| --- | --- |

(10)

Raskesõidukite osa CO2-heites suureneb. Taristumaksu diferentseerimine sõltuvalt sellisest heitest aitaks kaasa kõnealuse valdkonna parandamisele ja seega tuleks see kasutusele võtta.

| (11) | Kergsõidukid põhjustavad kaks kolmandikku maanteetranspordi negatiivsest keskkonna- ja tervisemõjust. Seetõttu on oluline ergutada kasutama kõige keskkonnasõbralikumaid ja kütusesäästlikumaid sõidukeid teemaksude diferentseerimise kaudu, võttes aluseks vastavustegurid, mis on määratletud komisjoni määruses (EL) 2016/427, (12) komisjoni määruses (EL) 2016/646 (13) ja komisjoni määruses (EL) 2017/xxx (14). |
| --- | --- |

(11)

Kergsõidukid põhjustavad kaks kolmandikku maanteetranspordi negatiivsest keskkonna- ja tervisemõjust. Seetõttu on oluline ergutada kasutama kõige keskkonnasõbralikumaid ja kütusesäästlikumaid sõidukeid teemaksude diferentseerimise kaudu, võttes aluseks vastavustegurid, mis on määratletud komisjoni määruses (EL) 2016/427, (12) komisjoni määruses (EL) 2016/646 (13) ja komisjoni määruses (EL) 2017/xxx (14).

| (12) | Selleks et edendada kõige keskkonnasõbralikumate ja tõhusamate sõidukite kasutamist, peaksid liikmesriigid kõnealuste sõidukite suhtes kohaldama oluliselt vähendatud tee- ja kasutusmakse.
  Selleks et lihtsustada ja kiirendada asjaomaste meetmete rakendamist, tuleks neid soodustusi kohaldada sõltumatult komisjoni määruse (EL) .../... (millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses CO2-heite sertifitseerimise ja raskesõidukite kütusekuluga) jõustumisest. Heitevabade sõidukite suhtes ei tohiks kohaldada mingit õhusaastega seotud väliskulumaksu. [ME 28] |
| --- | --- |

(12)

Selleks et edendada kõige keskkonnasõbralikumate ja tõhusamate sõidukite kasutamist, peaksid liikmesriigid kõnealuste sõidukite suhtes kohaldama oluliselt vähendatud tee- ja kasutusmakse.
  Selleks et lihtsustada ja kiirendada asjaomaste meetmete rakendamist, tuleks neid soodustusi kohaldada sõltumatult komisjoni määruse (EL) .../... (millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses CO2-heite sertifitseerimise ja raskesõidukite kütusekuluga) jõustumisest. Heitevabade sõidukite suhtes ei tohiks kohaldada mingit õhusaastega seotud väliskulumaksu. [ME 28]

| (12a) | Alpide-ülene transiitliiklus kujutab endast mõjutatud piirkondade jaoks müra- ja õhusaaste ning taristu kulumisega seoses probleemi, mida süvendab kulukonkurents lähedal asuvate transpordikoridoridega. Seetõttu tuleb mõjutatud piirkondadele ja liikmesriikidele võimaldada väliskulude maksustamisel ja liikluskorralduse meetmete rakendamisel suurt paindlikkust, pidades eelkõige silmas ümberpaiknemise soovimatu mõju vältimist ja liikluse ümbersuunamist koridoride vahel. [ME 29] |
| --- | --- |

(12a)

Alpide-ülene transiitliiklus kujutab endast mõjutatud piirkondade jaoks müra- ja õhusaaste ning taristu kulumisega seoses probleemi, mida süvendab kulukonkurents lähedal asuvate transpordikoridoridega. Seetõttu tuleb mõjutatud piirkondadele ja liikmesriikidele võimaldada väliskulude maksustamisel ja liikluskorralduse meetmete rakendamisel suurt paindlikkust, pidades eelkõige silmas ümberpaiknemise soovimatu mõju vältimist ja liikluse ümbersuunamist koridoride vahel. [ME 29]

| (13) | Liiklusummikud, milles oma erinev osa on kõikidel mootorsõidukitel, põhjustavad umbes 1 % kulu SKPst. Oluline osa nimetatud kulust on seotud linnadevahelise liikluse ummikutega. Seepärast peaks olema lubatud spetsiaalne ummikumaks, tingimusel et seda kohaldatakse kõikide sõidukikategooriate puhul. Olemaks tulemuslik
  , proportsionaalne
  ja proportsionaalne

  mittediskrimineeriv
  , peaks maksu arvutamise aluseks olema väike ummikukulu, mis oleks diferentseeritud koha, aja ja sõiduki kategooria põhjal.
  Samuti tuleb leida tasakaalustavad ja kompenseerivad valemid, mis ei ole diskrimineerivad linnade äärealadel elavate töötajate suhtes, kes peavad niigi kandma nii kasutusmaksude kui ka teemaksude kulud.
  Ummikumaksude positiivse mõju maksimeerimiseks tuleks vastav tulu eraldada projektidele, mis käsitlevad probleemi põhjuseid. [ME 30] |
| --- | --- |

(13)

Liiklusummikud, milles oma erinev osa on kõikidel mootorsõidukitel, põhjustavad umbes 1 % kulu SKPst. Oluline osa nimetatud kulust on seotud linnadevahelise liikluse ummikutega. Seepärast peaks olema lubatud spetsiaalne ummikumaks, tingimusel et seda kohaldatakse kõikide sõidukikategooriate puhul. Olemaks tulemuslik
  , proportsionaalne
  ja proportsionaalne

  mittediskrimineeriv
  , peaks maksu arvutamise aluseks olema väike ummikukulu, mis oleks diferentseeritud koha, aja ja sõiduki kategooria põhjal.
  Samuti tuleb leida tasakaalustavad ja kompenseerivad valemid, mis ei ole diskrimineerivad linnade äärealadel elavate töötajate suhtes, kes peavad niigi kandma nii kasutusmaksude kui ka teemaksude kulud.
  Ummikumaksude positiivse mõju maksimeerimiseks tuleks vastav tulu eraldada projektidele, mis käsitlevad probleemi põhjuseid. [ME 30]

| (13a) | Liidu autopärandi kaitsmiseks peaksid liikmesriigid käesoleva direktiivi alusel makstavate erinevate tasude kohandamisel paigutama ajaloolise väärtusega sõidukid erikategooriasse. [ME 31] |
| --- | --- |

(13a)

Liidu autopärandi kaitsmiseks peaksid liikmesriigid käesoleva direktiivi alusel makstavate erinevate tasude kohandamisel paigutama ajaloolise väärtusega sõidukid erikategooriasse. [ME 31]

| (14) | Ummikumaksud peaksid proportsionaalsel viisil kajastama tegelikke kulusid, mida iga sõiduk põhjustab otseselt teistele liiklejatele ja kaudselt kogu ühiskonnale. Selleks et vältida olukorda, kus ummikumaksud takistavad ebaproportsionaalselt isikute ja kaupade vaba liikumist, peaksid need piirduma konkreetse summaga, milles kajastub väike ummikukulu peaaegu läbilaskevõime piiril, st juhul, kui liiklusmaht läheneb teede läbilaskevõimele. |
| --- | --- |

(14)

Ummikumaksud peaksid proportsionaalsel viisil kajastama tegelikke kulusid, mida iga sõiduk põhjustab otseselt teistele liiklejatele ja kaudselt kogu ühiskonnale. Selleks et vältida olukorda, kus ummikumaksud takistavad ebaproportsionaalselt isikute ja kaupade vaba liikumist, peaksid need piirduma konkreetse summaga, milles kajastub väike ummikukulu peaaegu läbilaskevõime piiril, st juhul, kui liiklusmaht läheneb teede läbilaskevõimele.

| (15) | Tulusid mittemõjutav taristumaksu diferentseerimine, mida kohaldatakse raskeveokite suhtes, ei ole eriti tõhus vahend ummikute vähendamiseks ning tuleks seetõttu järk-järgult kaotada. |
| --- | --- |

(15)

Tulusid mittemõjutav taristumaksu diferentseerimine, mida kohaldatakse raskeveokite suhtes, ei ole eriti tõhus vahend ummikute vähendamiseks ning tuleks seetõttu järk-järgult kaotada.

| (15a) | Võttes arvesse õnnetusjuhtumite suuri väliskulusid, mis ulatuvad igal aastal kümnete miljardite eurodeni, tuleks anda liikmesriikidele seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/96/EÜ
   (15)

  sätetega, mis käsitlevad surmaga lõppenud õnnetuse ja raske õnnetuse keskmist keskkonnakulu, võimalus paremini arvesse võtta kindlustuse poolt mittekorvatavaid kulusid. Ühe osa nendest kuludest kannaks asjaomane sotsiaalkindlustusskeem või kogu ühiskond, näiteks kasutatavate avalike teenuste halduskulud, teatavate kasutatavate meditsiiniteenuste teatavad kulud, inimkapitali kaotamise kulud ning füüsilise ja psühholoogilise kahjuga seotud kulud. [ME 32] |
| --- | --- |

(15a)

Võttes arvesse õnnetusjuhtumite suuri väliskulusid, mis ulatuvad igal aastal kümnete miljardite eurodeni, tuleks anda liikmesriikidele seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/96/EÜ
   (15)

  sätetega, mis käsitlevad surmaga lõppenud õnnetuse ja raske õnnetuse keskmist keskkonnakulu, võimalus paremini arvesse võtta kindlustuse poolt mittekorvatavaid kulusid. Ühe osa nendest kuludest kannaks asjaomane sotsiaalkindlustusskeem või kogu ühiskond, näiteks kasutatavate avalike teenuste halduskulud, teatavate kasutatavate meditsiiniteenuste teatavad kulud, inimkapitali kaotamise kulud ning füüsilise ja psühholoogilise kahjuga seotud kulud. [ME 32]

| (16) | Taristumaksule lisanduvad hinnalisandid võiksid olla ka mujal kui üksnes mägistes piirkondades abiks selliste probleemide lahendamisel, mis on seotud olulise keskkonnakahjuga või ummikutega, mis tulenevad teatavate teede kasutamisest Praegune hinnalisandite kehtestamise piirang tuleks seetõttu

  Seetõttu tuleks lihtsustada hinnalisandite rakendamist, jättes
  välja jätta

  praegused piirangud, mis piiravad hinnalisandite kehtestamist ja nende tulude eraldamist üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgu projektidele
  . Topeltmaksustamise vältimiseks ei tohiks hinnalisandeid kohaldada

  peaks hinnalisandite kohaldamine
  teelõikudel, kus juba võetakse ummikumaksu
  , olema rangemalt piiratud. Samuti tuleb kohandada erinevatele olukordadele maksimummäära
  . [ME 33] |
| --- | --- |

(16)

Taristumaksule lisanduvad hinnalisandid võiksid olla ka mujal kui üksnes mägistes piirkondades abiks selliste probleemide lahendamisel, mis on seotud olulise keskkonnakahjuga või ummikutega, mis tulenevad teatavate teede kasutamisest Praegune hinnalisandite kehtestamise piirang tuleks seetõttu

  Seetõttu tuleks lihtsustada hinnalisandite rakendamist, jättes
  välja jätta

  praegused piirangud, mis piiravad hinnalisandite kehtestamist ja nende tulude eraldamist üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgu projektidele
  . Topeltmaksustamise vältimiseks ei tohiks hinnalisandeid kohaldada

  peaks hinnalisandite kohaldamine
  teelõikudel, kus juba võetakse ummikumaksu
  , olema rangemalt piiratud. Samuti tuleb kohandada erinevatele olukordadele maksimummäära
  . [ME 33]

| (17) | Juhul kui liikmesriik võtab kasutusele teede maksustamise süsteemi, võib hüvitis vastavalt olukorrale kaasa tuua mitteresidendist liiklejate diskrimineerimise. Hüvitamisvõimalus peaks sel juhul piirduma teemaksudega ning seda ei tohiks enam kasutada kasutusmaksude puhul. |
| --- | --- |

(17)

Juhul kui liikmesriik võtab kasutusele teede maksustamise süsteemi, võib hüvitis vastavalt olukorrale kaasa tuua mitteresidendist liiklejate diskrimineerimise. Hüvitamisvõimalus peaks sel juhul piirduma teemaksudega ning seda ei tohiks enam kasutada kasutusmaksude puhul.

| (17a) | Väikeste tarbesõidukite puhul on oluline tagada, et käesolev direktiiv ei takistaks kodanike vaba liikumist. Liikmesriikidel peaks olema lubatud kehtestada hinnaalandusi, kui maksud mõjutavad teekasutajaid geograafilistel või sotsiaalsetel põhjustel ebaproportsionaalselt. [ME 34] |
| --- | --- |

(17a)

Väikeste tarbesõidukite puhul on oluline tagada, et käesolev direktiiv ei takistaks kodanike vaba liikumist. Liikmesriikidel peaks olema lubatud kehtestada hinnaalandusi, kui maksud mõjutavad teekasutajaid geograafilistel või sotsiaalsetel põhjustel ebaproportsionaalselt. [ME 34]

| (18) | Selleks et kasutada ära võimalikku sünergiat teede maksustamise olemasolevate süsteemide vahel ja vähendada tegevuskulusid, peaks komisjon olema täielikult kaasatud liikmesriikidevahelisse koostöösse, mille eesmärk on võtta kasutusele ühised
  ja koostalitlusvõimelised
  teemaksu kogumise süsteemid. [ME 35] |
| --- | --- |

(18)

Selleks et kasutada ära võimalikku sünergiat teede maksustamise olemasolevate süsteemide vahel ja vähendada tegevuskulusid, peaks komisjon olema täielikult kaasatud liikmesriikidevahelisse koostöösse, mille eesmärk on võtta kasutusele ühised
  ja koostalitlusvõimelised
  teemaksu kogumise süsteemid. [ME 35]

| (19) | Teemaksud võivad mobiliseerida

  mobiliseerivad
  vahendeid, mis aitavad rahastada
  ja ristfinantseerida alternatiivseid transporditaristu projekte ning
  kvaliteetse transporditaristu hooldamist

  ja kvaliteetsete transporditeenuste ülalpidamist
  ja arendamist. Seepärast on asjakohane motiveerida liikmesriike kasutama

  liikmesriikide puhul asjakohane kasutada
  teemaksude tulu eesmärgipäraselt ning nõuda, et nad annaksid asjakohaselt aru selliste tulude kasutamise kohta
  . Taristumaksudest ja väliskulumaksust saadavad tulud tuleks seetõttu reinvesteerida transpordisektorisse
  . See peaks eelkõige aitama välja selgitada võimalikke rahastamispuudujääke ning suurendama avalikkuse poolehoidu teemaksudele. [ME 36] |
| --- | --- |

(19)

Teemaksud võivad mobiliseerida

  mobiliseerivad
  vahendeid, mis aitavad rahastada
  ja ristfinantseerida alternatiivseid transporditaristu projekte ning
  kvaliteetse transporditaristu hooldamist

  ja kvaliteetsete transporditeenuste ülalpidamist
  ja arendamist. Seepärast on asjakohane motiveerida liikmesriike kasutama

  liikmesriikide puhul asjakohane kasutada
  teemaksude tulu eesmärgipäraselt ning nõuda, et nad annaksid asjakohaselt aru selliste tulude kasutamise kohta
  . Taristumaksudest ja väliskulumaksust saadavad tulud tuleks seetõttu reinvesteerida transpordisektorisse
  . See peaks eelkõige aitama välja selgitada võimalikke rahastamispuudujääke ning suurendama avalikkuse poolehoidu teemaksudele. [ME 36]

| (20) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärk on eelkõige tagada, et liikmesriikide hinnakujundust, mida kohaldatakse muude kui raskete kaubaveokite suhtes, kohaldatakse ühtses raamistikus, millega tagatakse võrdne kohtlemine kogu liidus, ja seda ei saa piisavalt saavutada liikmesriikide tasandil, küll aga saab maanteetranspordi ja käesolevas direktiivis käsitletavate probleemide piiriülese iseloomu tõttu seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(20)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärk on eelkõige tagada, et liikmesriikide hinnakujundust, mida kohaldatakse muude kui raskete kaubaveokite suhtes, kohaldatakse ühtses raamistikus, millega tagatakse võrdne kohtlemine kogu liidus, ja seda ei saa piisavalt saavutada liikmesriikide tasandil, küll aga saab maanteetranspordi ja käesolevas direktiivis käsitletavate probleemide piiriülese iseloomu tõttu seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (21) | On vaja tagada, et väliskulumaksud peegeldaksid raskesõidukite tekitatud õhusaaste ja müra kulu jätkuvalt võimalikult täpselt, ilma et see muudaks süsteemi ülemäära keeruliseks, et stimuleerida kõige kütusesäästlikumate sõidukite kasutamist ning säilitada stiimulid tõhusana ning teemaksude diferentseerimine ajakohasena. Seepärast tuleks komisjonile anda volitused võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada väliskulumaksude võrdlusväärtusi

  miinimumväärtusi
  teaduse arenguga, määrata kindlaks tulusid mittemõjutava taristumaksu diferentseerimise meetodid sõltuvalt raskesõidukite CO2-heitest ja kohandada kergsõidukite taristumaksude diferentseerimist tehnika arenguga. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et seda tehtaks kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes (16) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. [ME 37] |
| --- | --- |

(21)

On vaja tagada, et väliskulumaksud peegeldaksid raskesõidukite tekitatud õhusaaste ja müra kulu jätkuvalt võimalikult täpselt, ilma et see muudaks süsteemi ülemäära keeruliseks, et stimuleerida kõige kütusesäästlikumate sõidukite kasutamist ning säilitada stiimulid tõhusana ning teemaksude diferentseerimine ajakohasena. Seepärast tuleks komisjonile anda volitused võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada väliskulumaksude võrdlusväärtusi

  miinimumväärtusi
  teaduse arenguga, määrata kindlaks tulusid mittemõjutava taristumaksu diferentseerimise meetodid sõltuvalt raskesõidukite CO2-heitest ja kohandada kergsõidukite taristumaksude diferentseerimist tehnika arenguga. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et seda tehtaks kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes (16) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. [ME 37]

| (21a) | Hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist esitab komisjon üldkohaldatava, läbipaistva ja selge raamistiku keskkonnaalaste, ummikutega seotud ja tervishoiukulude arvesse võtmiseks, mis on taristumaksude tulevaste arvutuste aluseks. Sellega seoses peaks komisjon välja pakkuma mudeli, millele oleks lisatud analüüs, mis käsitleb mõju väliskulude arvesse võtmisele kõigi transpordiliikide puhul. Proportsionaalsuse puhul tuleb väliskulude maksustamise puhul arvesse võtta kõiki transpordiliike. [ME 38] |
| --- | --- |

(21a)

Hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist esitab komisjon üldkohaldatava, läbipaistva ja selge raamistiku keskkonnaalaste, ummikutega seotud ja tervishoiukulude arvesse võtmiseks, mis on taristumaksude tulevaste arvutuste aluseks. Sellega seoses peaks komisjon välja pakkuma mudeli, millele oleks lisatud analüüs, mis käsitleb mõju väliskulude arvesse võtmisele kõigi transpordiliikide puhul. Proportsionaalsuse puhul tuleb väliskulude maksustamise puhul arvesse võtta kõiki transpordiliike. [ME 38]

| (21b) | Läbipaistvuse huvides oleks liikmesriikidel asjakohane avalikustada teekasutajatele taristumaksude, väliskulumaksude ja ummikumaksude reinvesteerimisega saavutatud tulemused. Seepärast peaksid nad teatama kasust, mida on saadud paranenud liiklusohutuse, vähenenud keskkonnamõju ja vähenenud liiklusummikute näol. [ME 39] |
| --- | --- |

(21b)

Läbipaistvuse huvides oleks liikmesriikidel asjakohane avalikustada teekasutajatele taristumaksude, väliskulumaksude ja ummikumaksude reinvesteerimisega saavutatud tulemused. Seepärast peaksid nad teatama kasust, mida on saadud paranenud liiklusohutuse, vähenenud keskkonnamõju ja vähenenud liiklusummikute näol. [ME 39]

| (22) | Selleks et tagada käesoleva direktiivi asjaomaste sätete rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Nõuandemenetlust tuleks kasutada rakendusaktide vastuvõtmiseks, millega kehtestatakse ühtlustatud näitajad teedevõrgu kvaliteedi hindamiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (17). |
| --- | --- |

(22)

Selleks et tagada käesoleva direktiivi asjaomaste sätete rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Nõuandemenetlust tuleks kasutada rakendusaktide vastuvõtmiseks, millega kehtestatakse ühtlustatud näitajad teedevõrgu kvaliteedi hindamiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (17).

| (23) | Direktiivi 1999/62/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(23)

Direktiivi 1999/62/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 1999/62/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/62/EÜ, 17. juuni 1999, sõidukite
  vahemaapõhise
  maksustamise kohta maanteetaristute kasutamise eest“. [ME 40] |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/62/EÜ, 17. juuni 1999, sõidukite
  vahemaapõhise
  maksustamise kohta maanteetaristute kasutamise eest“. [ME 40]

| 2) | Artiklid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:


  „Artikkel 1


  1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse järgmise suhtes:






  a) | raskete kaubaveokite sõidukimaksud, |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse järgmise suhtes:

a)

raskete kaubaveokite sõidukimaksud,

| b) | sõidukitele kehtestatud tee- ja kasutusmaksud. |
| --- | --- |

b)

sõidukitele kehtestatud tee- ja kasutusmaksud.

2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata sõidukite suhtes, mida kasutatakse vedudeks ainult liikmesriikide Euroopa-välistel territooriumidel.

3.   Direktiivi ei kohaldata ka Kanaari saartel, Ceutal ja Melillal, Assooridel või Madeiral registreeritud sõidukite suhtes, mida kasutatakse vedudeks ainult nendel territooriumidel või nende territooriumide vahel ning nende territooriumide ja Hispaania mandriosa ja Portugali mandriosa vahel.

Artikkel 2

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „üleeuroopaline teedevõrk“ – maanteetransporditaristu, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1315/2013 (*1) II peatüki 3. jaos ning mida on illustreeritud kaartidega kõnealuse määruse I lisas; |
| --- | --- |

1)

„üleeuroopaline teedevõrk“ – maanteetransporditaristu, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1315/2013 (*1) II peatüki 3. jaos ning mida on illustreeritud kaartidega kõnealuse määruse I lisas;

| 2) | „ehituskulud“ – ehitusega seotud kulud, sealhulgas vajaduse korral järgmiste tegevuste rahastamise kulud:






  a) | uus taristu või taristu arendamine, sealhulgas oluline teekonstruktsiooni remont
  või alternatiivne transporditaristu teistele transpordiliikidele ülemineku jaoks
  ; [ME 41] |
| --- | --- | --- |

2)

„ehituskulud“ – ehitusega seotud kulud, sealhulgas vajaduse korral järgmiste tegevuste rahastamise kulud:

a)

uus taristu või taristu arendamine, sealhulgas oluline teekonstruktsiooni remont
  või alternatiivne transporditaristu teistele transpordiliikidele ülemineku jaoks
  ; [ME 41]

| b) | taristu või selle arendamine (sealhulgas oluline teekonstruktsiooni remont), mis viidi lõpule mitte rohkem kui 30 aastat enne 10. juunit 2008, kui 10. juunil 2008 juba kehtis teemaksukord, või mis viidi lõpule mitte rohkem kui 30 aastat enne mis tahes uue teemaksukorra kehtestamist pärast 10. juunit 2008; |
| --- | --- |

b)

taristu või selle arendamine (sealhulgas oluline teekonstruktsiooni remont), mis viidi lõpule mitte rohkem kui 30 aastat enne 10. juunit 2008, kui 10. juunil 2008 juba kehtis teemaksukord, või mis viidi lõpule mitte rohkem kui 30 aastat enne mis tahes uue teemaksukorra kehtestamist pärast 10. juunit 2008;

| c) | taristu või selle arendamine, mis viidi lõpule enne 10. juunit 2008, kui:






  i) | liikmesriik on kehtestanud teemaksukorra, mis näeb ette nimetatud kulude katmise teemaksusüsteemi halduriga sõlmitud lepingu või muude samaväärse toimega õigusaktide alusel, mis jõustusid enne 10. juunit 2008, või |
| --- | --- | --- |

c)

taristu või selle arendamine, mis viidi lõpule enne 10. juunit 2008, kui:

i)

liikmesriik on kehtestanud teemaksukorra, mis näeb ette nimetatud kulude katmise teemaksusüsteemi halduriga sõlmitud lepingu või muude samaväärse toimega õigusaktide alusel, mis jõustusid enne 10. juunit 2008, või

| ii) | liikmesriik suudab tõendada, et asjaomase taristu ehitamise põhjuseks oli asjaolu, et selle projekteeritud elueaks oli rohkem kui 30 aastat. |
| --- | --- |

ii)

liikmesriik suudab tõendada, et asjaomase taristu ehitamise põhjuseks oli asjaolu, et selle projekteeritud elueaks oli rohkem kui 30 aastat.

| 3) | „rahastamiskulud“ – laenuintressid ja aktsionäride/osanike omakapitali tasuvus; |
| --- | --- |

3)

„rahastamiskulud“ – laenuintressid ja aktsionäride/osanike omakapitali tasuvus;

| 4) | „oluline teekonstruktsiooni remont“ – teekonstruktsiooni remont, välja arvatud selline remont, millest teekasutajatel enam kasu ei ole, eelkõige kui parandustööd on asendatud uue kulumiskihi paigaldamisega või muude ehitustöödega; |
| --- | --- |

4)

„oluline teekonstruktsiooni remont“ – teekonstruktsiooni remont, välja arvatud selline remont, millest teekasutajatel enam kasu ei ole, eelkõige kui parandustööd on asendatud uue kulumiskihi paigaldamisega või muude ehitustöödega;

| 5) | „kiirtee“ – spetsiaalselt mootorsõidukiliikluseks kavandatud ja ehitatud tee, mis pole mõeldud sellega piirnevate kinnistute tarbeks ning mis vastab järgmistele kriteeriumidele:






  a) | sel on kummagi sõidusuuna jaoks, kui üksikud kohad ja ajutised olukorrad välja arvata, eraldi sõiduteed, mis on omavahel eraldatud eraldusribaga, mida ei kasutata liikluseks, või erandjuhul muude vahenditega; |
| --- | --- | --- |

5)

„kiirtee“ – spetsiaalselt mootorsõidukiliikluseks kavandatud ja ehitatud tee, mis pole mõeldud sellega piirnevate kinnistute tarbeks ning mis vastab järgmistele kriteeriumidele:

a)

sel on kummagi sõidusuuna jaoks, kui üksikud kohad ja ajutised olukorrad välja arvata, eraldi sõiduteed, mis on omavahel eraldatud eraldusribaga, mida ei kasutata liikluseks, või erandjuhul muude vahenditega;

| b) | mis samal tasandil ei ristu ühegi tee, raudtee, trammitee, jalgrattatee ega jalgteega; |
| --- | --- |

b)

mis samal tasandil ei ristu ühegi tee, raudtee, trammitee, jalgrattatee ega jalgteega;

| c) | see on spetsiaalselt kiirteeks ette nähtud; |
| --- | --- |

c)

see on spetsiaalselt kiirteeks ette nähtud;

| 6) | „teemaks“ – kindlaksmääratud summa, mis on tasu teatavas taristus läbitud vahemaa eest vastavalt sõiduki tüübile ning mille tasumisel antakse sõidukile õigus taristut kasutada; maks koosneb taristumaksust ning mõnel juhul ummikumaksust või väliskulumaksust

  ühest või mitmest järgmisest maksust: taristumaks
  või mõlemast

  väliskulumaks
  ; [ME 42] |
| --- | --- |

6)

„teemaks“ – kindlaksmääratud summa, mis on tasu teatavas taristus läbitud vahemaa eest vastavalt sõiduki tüübile ning mille tasumisel antakse sõidukile õigus taristut kasutada; maks koosneb taristumaksust ning mõnel juhul ummikumaksust või väliskulumaksust

  ühest või mitmest järgmisest maksust: taristumaks
  või mõlemast

  väliskulumaks
  ; [ME 42]

| 7) | „taristumaks“ – maks, mis on kehtestatud eesmärgiga katta liikmesriigi kulusid seoses taristu ehitamise, hooldamise, kasutamise ja arendamisega; |
| --- | --- |

7)

„taristumaks“ – maks, mis on kehtestatud eesmärgiga katta liikmesriigi kulusid seoses taristu ehitamise, hooldamise, kasutamise ja arendamisega;

| 8) | „väliskulumaks“ – maks, mille eesmärk on katta liikmesriigis liiklusest tuleneva õhusaaste ja/või müraga seotud kulusid; |
| --- | --- |

8)

„väliskulumaks“ – maks, mille eesmärk on katta liikmesriigis liiklusest tuleneva õhusaaste ja/või müraga seotud kulusid;

| 9) | „ummik“ – olukord, kus liikluse maht läheneb teede läbilaskevõimele või ületab selle; |
| --- | --- |

9)

„ummik“ – olukord, kus liikluse maht läheneb teede läbilaskevõimele või ületab selle;

| 10) | „ummikumaks“ – maks, mis on kehtestatud sõidukitele eesmärgiga katta ummikutest tulenevad kulud liikmesriigis ning vähendada ummikuid; |
| --- | --- |

10)

„ummikumaks“ – maks, mis on kehtestatud sõidukitele eesmärgiga katta ummikutest tulenevad kulud liikmesriigis ning vähendada ummikuid;

| 11) | „liiklusest tulenevad õhusaastekulud“ – sõiduki kasutamise ajal õhku paisatavate tahkete osakeste ja osooni eellaste, näiteks lämmastikoksiidi ja lenduvate orgaaniliste ühendite
  poolt inimtervisele ja keskkonnale
  tekitatud kahjuga seotud kulud; [ME 43] |
| --- | --- |

11)

„liiklusest tulenevad õhusaastekulud“ – sõiduki kasutamise ajal õhku paisatavate tahkete osakeste ja osooni eellaste, näiteks lämmastikoksiidi ja lenduvate orgaaniliste ühendite
  poolt inimtervisele ja keskkonnale
  tekitatud kahjuga seotud kulud; [ME 43]

| 12) | „liiklusest tulenevad mürakulud“ – sõidukite tekitatud või sõidukite ja teekatte koostoimel tekkivast mürast põhjustatud
  inimtervisele ja keskkonnale tekitatud
  kahjuga seotud kulud; [ME 44] |
| --- | --- |

12)

„liiklusest tulenevad mürakulud“ – sõidukite tekitatud või sõidukite ja teekatte koostoimel tekkivast mürast põhjustatud
  inimtervisele ja keskkonnale tekitatud
  kahjuga seotud kulud; [ME 44]

| 13) | „kaalutud keskmine taristumaks“ – kindla ajavahemiku jooksul taristumaksust saadud kogutulu, mis on jagatud kõnealusel perioodil taristumaksuga maksustamisele kuuluvatel teelõikudel läbitud raskesõidukite sõidukilomeetrite arvuga; |
| --- | --- |

13)

„kaalutud keskmine taristumaks“ – kindla ajavahemiku jooksul taristumaksust saadud kogutulu, mis on jagatud kõnealusel perioodil taristumaksuga maksustamisele kuuluvatel teelõikudel läbitud raskesõidukite sõidukilomeetrite arvuga;

| 14) | „kasutusmaks“ – kindlaksmääratud summa, mille tasumisel antakse sõidukile õigus kasutada kindla ajavahemiku jooksul artikli 7 lõigetes 1 ja 2 osutatud taristuid; |
| --- | --- |

14)

„kasutusmaks“ – kindlaksmääratud summa, mille tasumisel antakse sõidukile õigus kasutada kindla ajavahemiku jooksul artikli 7 lõigetes 1 ja 2 osutatud taristuid;

| 15) | „sõiduk“ – mootorsõiduk, millel on vähemalt neli ratast, või liigendsõiduk, mis on ette nähtud või mida kasutatakse reisijate või kauba maanteeveoks; |
| --- | --- |

15)

„sõiduk“ – mootorsõiduk, millel on vähemalt neli ratast, või liigendsõiduk, mis on ette nähtud või mida kasutatakse reisijate või kauba maanteeveoks;

| 16) | „raskesõiduk“ – raske kaubaveok või kaugsõidu- või linnaliinibuss; |
| --- | --- |

16)

„raskesõiduk“ – raske kaubaveok või kaugsõidu- või linnaliinibuss;

| 17) | „raske kaubaveok“ – sõiduk, mis on ette nähtud kaubaveoks ja mille lubatud täismass on üle 3,5 tonni; |
| --- | --- |

17)

„raske kaubaveok“ – sõiduk, mis on ette nähtud kaubaveoks ja mille lubatud täismass on üle 3,5 tonni;

| 18) | „kaugsõidu- või linnaliinibuss“ – sõiduk, mis on ette nähtud rohkem kui kaheksa reisija (lisaks juhile) veoks ja mille lubatud täismass on üle 3,5 tonni; |
| --- | --- |

18)

„kaugsõidu- või linnaliinibuss“ – sõiduk, mis on ette nähtud rohkem kui kaheksa reisija (lisaks juhile) veoks ja mille lubatud täismass on üle 3,5 tonni;

| 18a) | „kergsõiduk“ – väike tarbesõiduk või sõiduauto; [ME 46] |
| --- | --- |

18a)

„kergsõiduk“ – väike tarbesõiduk või sõiduauto; [ME 46]

| 19) | „kergsõiduk“

  „väike tarbesõiduk“
   – sõiduauto

  minibuss
  , minibuss

  kaubik
  või
  kaubaveoks ette nähtud
  kaubik; [ME 47] |
| --- | --- |

19)

„kergsõiduk“

  „väike tarbesõiduk“
   – sõiduauto

  minibuss
  , minibuss

  kaubik
  või
  kaubaveoks ette nähtud
  kaubik; [ME 47]

| 20) | „sõiduauto“ – nelja rattaga sõiduk, mis on ette nähtud reisijate, kuid mitte rohkem kui kaheksa reisija ja juhi, veoks; |
| --- | --- |

20)

„sõiduauto“ – nelja rattaga sõiduk, mis on ette nähtud reisijate, kuid mitte rohkem kui kaheksa reisija ja juhi, veoks;

| 20a) | „ajaloolise väärtusega sõiduk“ – ajaloolise väärtusega sõiduk Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/45/EL

   (*2)

  artikli 3 lõike 7 tähenduses; [ME 48] |
| --- | --- |

20a)

„ajaloolise väärtusega sõiduk“ – ajaloolise väärtusega sõiduk Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/45/EL

   (*2)

  artikli 3 lõike 7 tähenduses; [ME 48]

| 21) | „minibuss“ – sõiduk, mis on ette nähtud rohkem kui kaheksa reisija veoks (lisaks juhile) ja mille lubatud täismass on alla 3,5 tonni; |
| --- | --- |

21)

„minibuss“ – sõiduk, mis on ette nähtud rohkem kui kaheksa reisija veoks (lisaks juhile) ja mille lubatud täismass on alla 3,5 tonni;

| 22) | „kaubik“ – sõiduk, mis on ette nähtud kaubaveoks ja

  (v.a sõiduauto),
  mille lubatud täismass on alla 3,5 tonni; [ME 49] |
| --- | --- |

22)

„kaubik“ – sõiduk, mis on ette nähtud kaubaveoks ja

  (v.a sõiduauto),
  mille lubatud täismass on alla 3,5 tonni; [ME 49]

| 22a) | „kaubaveoks ette nähtud kaubik“ – sõiduk, mida kasutatakse autoveo-ettevõtja tegevusalal, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1071/2009

   (*3)

  ning mille suurim lubatud täismass on 2,4–3,5 tonni ja mis on kõrgem kui 2 meetrit; [ME 50] |
| --- | --- |

22a)

„kaubaveoks ette nähtud kaubik“ – sõiduk, mida kasutatakse autoveo-ettevõtja tegevusalal, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1071/2009

   (*3)

  ning mille suurim lubatud täismass on 2,4–3,5 tonni ja mis on kõrgem kui 2 meetrit; [ME 50]

| 22b) | „heitevaba käitamine“ – sõiduki kontrollitaval viisil käitamine kaetud teedevõrgus ilma heitkoguseid tekitamata; [ME 51] |
| --- | --- |

22b)

„heitevaba käitamine“ – sõiduki kontrollitaval viisil käitamine kaetud teedevõrgus ilma heitkoguseid tekitamata; [ME 51]

| 23) | „heitevaba sõiduk“ – sõiduk, mis ei tekita heitgaase; |
| --- | --- |

23)

„heitevaba sõiduk“ – sõiduk, mis ei tekita heitgaase;

| 23a) | „mootorratas“ – sõiduk (külghaagisega või ilma), millel on kaks ratast, samuti kõik määruses (EL) nr 168/2013 sätestatud L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e kategooriasse kuuluvad kolme- ja neljarattalised sõidukid; [ME 52] |
| --- | --- |

23a)

„mootorratas“ – sõiduk (külghaagisega või ilma), millel on kaks ratast, samuti kõik määruses (EL) nr 168/2013 sätestatud L3e, L4e, L5e, L6e ja L7e kategooriasse kuuluvad kolme- ja neljarattalised sõidukid; [ME 52]

| 24) | „veoettevõtja“ – mis tahes ettevõtja, kes tegeleb reisijate või kaupade veoga teedel; |
| --- | --- |

24)

„veoettevõtja“ – mis tahes ettevõtja, kes tegeleb reisijate või kaupade veoga teedel;

| 25) | „kategooriatesse EURO 0, EURO I, EURO II, EURO III, EURO IV, EURO V, EURO VI kuuluv sõiduk“ – sõiduk, mis vastab käesoleva direktiivi 0 lisas sätestatud saaste piirmääradele; |
| --- | --- |

25)

„kategooriatesse EURO 0, EURO I, EURO II, EURO III, EURO IV, EURO V, EURO VI kuuluv sõiduk“ – sõiduk, mis vastab käesoleva direktiivi 0 lisas sätestatud saaste piirmääradele;

| 26) | „sõiduki tüüp“ – kategooria, kuhu raskesõiduk kuulub vastavalt telgede arvule, mõõtmetele või massile või muule sõiduki klassifitseerimise viisile, mis kajastab sõiduki poolt teele põhjustatavaid kahjustusi, nt IV lisas sätestatud klassifitseerimissüsteem sõiduki poolt teele põhjustatavate kahjustuste põhjal, eeldusel et kasutatav klassifitseerimissüsteem põhineb sõiduki omadustel, mis on esitatud kõigis liikmesriikides kasutatavates sõiduki dokumentides või on visuaalselt nähtavad; |
| --- | --- |

26)

„sõiduki tüüp“ – kategooria, kuhu raskesõiduk kuulub vastavalt telgede arvule, mõõtmetele või massile või muule sõiduki klassifitseerimise viisile, mis kajastab sõiduki poolt teele põhjustatavaid kahjustusi, nt IV lisas sätestatud klassifitseerimissüsteem sõiduki poolt teele põhjustatavate kahjustuste põhjal, eeldusel et kasutatav klassifitseerimissüsteem põhineb sõiduki omadustel, mis on esitatud kõigis liikmesriikides kasutatavates sõiduki dokumentides või on visuaalselt nähtavad;

| 27) | „kontsessioonileping“ – riigihankeleping, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL

  2014/23/EL

   (*4)
  artiklis

  artikli 5 punktis
   1
  määratletud kontsessioon
  ; [ME 53] |
| --- | --- |

27)

„kontsessioonileping“ – riigihankeleping, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL

  2014/23/EL

   (*4)
  artiklis

  artikli 5 punktis
   1
  määratletud kontsessioon
  ; [ME 53]

| 28) | „kontsessiooni teemaks“ – teemaks, mida nõuab sisse kontsessionäär kontsessioonilepingu alusel; |
| --- | --- |

28)

„kontsessiooni teemaks“ – teemaks, mida nõuab sisse kontsessionäär kontsessioonilepingu alusel;

| 29) | „oluliselt muudetud tee- või kasutusmaksukord“ – tee- või kasutusmaksude määramise kord, mida on muudetud nii, et kulud või tulud on vähemalt 5 %

  15 %
  erinevad võrreldes eelneva aastaga, pärast nende korrigeerimist inflatsiooniga, mida mõõdetakse muutusena kogu ELi hõlmavas tarbijahindade harmoneeritud indeksis (v.a energia ja töötlemata toiduained), mille avaldab komisjon (Eurostat).
  Kontsessioonilepingute puhul ei loeta oluliseks muudatusi, mis vastavad direktiivi 2014/23/EL artikli 43 lõigetes 1 ja 2 esitatud kriteeriumidele; [ME 54] |
| --- | --- |

29)

„oluliselt muudetud tee- või kasutusmaksukord“ – tee- või kasutusmaksude määramise kord, mida on muudetud nii, et kulud või tulud on vähemalt 5 %

  15 %
  erinevad võrreldes eelneva aastaga, pärast nende korrigeerimist inflatsiooniga, mida mõõdetakse muutusena kogu ELi hõlmavas tarbijahindade harmoneeritud indeksis (v.a energia ja töötlemata toiduained), mille avaldab komisjon (Eurostat).
  Kontsessioonilepingute puhul ei loeta oluliseks muudatusi, mis vastavad direktiivi 2014/23/EL artikli 43 lõigetes 1 ja 2 esitatud kriteeriumidele; [ME 54]

| 29a) | „ristfinantseerimine“ – tõhusa alternatiivse transporditaristu projektide rahastamine olemasoleva transporditaristu tee- ja taristumaksudest saadavast tulust; [ME 55] |
| --- | --- |

29a)

„ristfinantseerimine“ – tõhusa alternatiivse transporditaristu projektide rahastamine olemasoleva transporditaristu tee- ja taristumaksudest saadavast tulust; [ME 55]

| 29b) | „liikmesriigid“ – kõik liikmesriikide asutused, nii riigi keskvõimu asutused kui ka osariigi/liidumaa või muude kohalike omavalitsuste asutused, kelle ülesanne on tagada liidu õiguse järgimine. [ME 56]

  Punkti 2 kohaldamisel:






  a) | igal juhul ei tohi arvesse võetavate ehituskulude summa ületada 10. juunil 2008 või uue teemaksukorra kehtestamise kuupäeval, kui see on hilisem kuupäev, kasutuses olevate taristukomponentide käesoleval hetkel järele jäänud projekteeritud elueale proportsionaalselt vastavat summat; |
| --- | --- | --- |

29b)

„liikmesriigid“ – kõik liikmesriikide asutused, nii riigi keskvõimu asutused kui ka osariigi/liidumaa või muude kohalike omavalitsuste asutused, kelle ülesanne on tagada liidu õiguse järgimine. [ME 56]

Punkti 2 kohaldamisel:

a)

igal juhul ei tohi arvesse võetavate ehituskulude summa ületada 10. juunil 2008 või uue teemaksukorra kehtestamise kuupäeval, kui see on hilisem kuupäev, kasutuses olevate taristukomponentide käesoleval hetkel järele jäänud projekteeritud elueale proportsionaalselt vastavat summat;

| b) | taristu või selle arendamise kulud võivad hõlmata mis tahes spetsiifilisi taristukulusid

  kulusid, muu hulgas neid, mis on tekkinud uute regulatiivsete nõuete tõttu
  , mis on kavandatud vähendama müraga seotud saastet

  mürasaastet, võtma kasutusele uuenduslikke tehnoloogiaid
  või parandama teeohutust

  liiklusohutust
  , ning taristu haldaja tegelikke makseid, mis ta on teinud, lähtudes sellistest objektiivsetest keskkonnakaalutlustest nagu kaitse pinnase
  kaitse
  saastumise eest. [ME 57] |
| --- | --- |

b)

taristu või selle arendamise kulud võivad hõlmata mis tahes spetsiifilisi taristukulusid

  kulusid, muu hulgas neid, mis on tekkinud uute regulatiivsete nõuete tõttu
  , mis on kavandatud vähendama müraga seotud saastet

  mürasaastet, võtma kasutusele uuenduslikke tehnoloogiaid
  või parandama teeohutust

  liiklusohutust
  , ning taristu haldaja tegelikke makseid, mis ta on teinud, lähtudes sellistest objektiivsetest keskkonnakaalutlustest nagu kaitse pinnase
  kaitse
  saastumise eest. [ME 57]

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1)."

*1

(*2)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 51).
  "

*2

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 51).

(*3)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51).
  "

*3

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51).

(*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65)

  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1)
  .“"

*4

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1)

| 2a) | Artikli 6 lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:










  „ba) | ajaloolise väärtusega sõidukid;“. [ME 58] |
| --- | --- | --- |

2a)

2a)

Artikli 6 lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:

Artikli 6 lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:

„ba)

„ba)

ajaloolise väärtusega sõidukid;“. [ME 58]

ajaloolise väärtusega sõidukid;“.

| 3) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:


  „Artikkel 7


  1.   Ilma et see piiraks artikli 9 lõike 1a kohaldamist, võivad liikmesriigid säilitada või kehtestada tee- ja/või kasutusmaksud üleeuroopalise teedevõrgu või selle võrgu teatavate osade suhtes ning oma kiirteedevõrgu muude osade suhtes, mis ei kuulu üleeuroopalisse teedevõrku, vastavalt käesoleva artikli lõigetes 3–9 ning artiklites 7a–7k sätestatud tingimustele.


  2.   Lõige 1 ei piira liikmesriikide õigust kohaldada kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga tee- ja kasutusmakse muude teede suhtes, tingimusel et tee- ja kasutusmaksude kehtestamine sellistel muudel teedel ei too kaasa rahvusvahelise liikluse diskrimineerimist ega moonuta konkurentsi ettevõtjate vahel. Tee- ja kasutusmaksud, mida kohaldatakse teedel, mis ei kuulu üleeuroopalisse teedevõrku, või teedel, mis ei ole kiirteed, peavad vastama tingimustele, mis on sätestatud käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4, artiklis 7a ja artikli 7j lõigetes 1, 2 ja 4.


  3.   Liikmesriigid ei kehtesta ühegi konkreetse sõidukikategooria suhtes nii tee- kui ka kasutusmaksu ühe teelõigu kasutamise eest. Liikmesriik, kes kehtestab kasutusmaksu oma teedevõrgus, võib ka kehtestada teemaksu sildade, tunnelite ja mägedes läbipääsude kasutamise eest.


  4.   Tee- ja kasutusmaksud ei tohi olla teekasutaja riikkondsuse, veoettevõtja asukohaliikmesriigi või kolmandast riigist asukohariigi, sõiduki registrisse kandmise liikmesriigi või kolmanda riigi ega veo lähte- või sihtkoha tõttu otseselt ega kaudselt diskrimineerivad.


  5.   Liikmesriigid võivad ette näha vähendatud teemaksumäärad või kasutusmaksud või teha erandeid tee- või kasutusmaksude maksmise kohustusest nende raskesõidukite puhul, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu (EL) nr 165/2014 alusel vabastatud kohustusest paigaldada sõidumeerik ja seda kasutada (*5), juhtudel, mis vastavad käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 2 punktides a, b ja c sätestatud tingimustele.


  6.   Ilma et see piiraks lõike 9 kohaldamist, ei kehtesta liikmesriigid alates 1. jaanuarist 2018

  ... [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev]
  kasutusmakse raskesõidukitele
  ja kaubaveoks ette nähtud kaubikutele
  . Enne kõnealust kuupäeva kehtestatud kasutusmaksud võivad jääda kehtima kuni 31. detsembrini 
  2022


  ning need asendatakse alates


  1. jaanuarist
   2023
  käesoleva direktiiviga hõlmatud teedevõrgus taristumaksudega
  . [ME 59]



  7.   Alates ... [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev] ei kehtesta liikmesriigid kasutusmakse kergsõidukitele. Enne kõnealust kuupäeva kehtestatud kasutusmaksud kaotatakse järk-järgult 31. detsembriks 2027.


  8.   Seoses raskesõidukitega võib liikmesriik kuni 31. detsembrini 2019 kohaldada tee- või kasutusmakse üksnes selliste sõidukite suhtes, mille maksimaalne lubatud täismass on vähemalt 12 tonni, kui ta leiab, et kohaldamisala laiendamine väiksema kui 12-tonnise maksimaalse lubatud täismassiga sõidukitele:






  a) | avaldaks liikluse ümbersuunamise tõttu olulist negatiivset mõju vabale liiklusvoole, keskkonnale, müratasemele, ummikute tekkele, tervisele või liiklusohutusele; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

1.   Ilma et see piiraks artikli 9 lõike 1a kohaldamist, võivad liikmesriigid säilitada või kehtestada tee- ja/või kasutusmaksud üleeuroopalise teedevõrgu või selle võrgu teatavate osade suhtes ning oma kiirteedevõrgu muude osade suhtes, mis ei kuulu üleeuroopalisse teedevõrku, vastavalt käesoleva artikli lõigetes 3–9 ning artiklites 7a–7k sätestatud tingimustele.

2.   Lõige 1 ei piira liikmesriikide õigust kohaldada kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga tee- ja kasutusmakse muude teede suhtes, tingimusel et tee- ja kasutusmaksude kehtestamine sellistel muudel teedel ei too kaasa rahvusvahelise liikluse diskrimineerimist ega moonuta konkurentsi ettevõtjate vahel. Tee- ja kasutusmaksud, mida kohaldatakse teedel, mis ei kuulu üleeuroopalisse teedevõrku, või teedel, mis ei ole kiirteed, peavad vastama tingimustele, mis on sätestatud käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4, artiklis 7a ja artikli 7j lõigetes 1, 2 ja 4.

3.   Liikmesriigid ei kehtesta ühegi konkreetse sõidukikategooria suhtes nii tee- kui ka kasutusmaksu ühe teelõigu kasutamise eest. Liikmesriik, kes kehtestab kasutusmaksu oma teedevõrgus, võib ka kehtestada teemaksu sildade, tunnelite ja mägedes läbipääsude kasutamise eest.

4.   Tee- ja kasutusmaksud ei tohi olla teekasutaja riikkondsuse, veoettevõtja asukohaliikmesriigi või kolmandast riigist asukohariigi, sõiduki registrisse kandmise liikmesriigi või kolmanda riigi ega veo lähte- või sihtkoha tõttu otseselt ega kaudselt diskrimineerivad.

5.   Liikmesriigid võivad ette näha vähendatud teemaksumäärad või kasutusmaksud või teha erandeid tee- või kasutusmaksude maksmise kohustusest nende raskesõidukite puhul, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu (EL) nr 165/2014 alusel vabastatud kohustusest paigaldada sõidumeerik ja seda kasutada (*5), juhtudel, mis vastavad käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 2 punktides a, b ja c sätestatud tingimustele.

6.   Ilma et see piiraks lõike 9 kohaldamist, ei kehtesta liikmesriigid alates 1. jaanuarist 2018

  ... [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev]
  kasutusmakse raskesõidukitele
  ja kaubaveoks ette nähtud kaubikutele
  . Enne kõnealust kuupäeva kehtestatud kasutusmaksud võivad jääda kehtima kuni 31. detsembrini 
  2022


  ning need asendatakse alates


  1. jaanuarist
   2023
  käesoleva direktiiviga hõlmatud teedevõrgus taristumaksudega
  . [ME 59]

7.   Alates ... [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev] ei kehtesta liikmesriigid kasutusmakse kergsõidukitele. Enne kõnealust kuupäeva kehtestatud kasutusmaksud kaotatakse järk-järgult 31. detsembriks 2027.

8.   Seoses raskesõidukitega võib liikmesriik kuni 31. detsembrini 2019 kohaldada tee- või kasutusmakse üksnes selliste sõidukite suhtes, mille maksimaalne lubatud täismass on vähemalt 12 tonni, kui ta leiab, et kohaldamisala laiendamine väiksema kui 12-tonnise maksimaalse lubatud täismassiga sõidukitele:

a)

avaldaks liikluse ümbersuunamise tõttu olulist negatiivset mõju vabale liiklusvoole, keskkonnale, müratasemele, ummikute tekkele, tervisele või liiklusohutusele;

| b) | põhjustaks halduskulusid rohkem kui 30 % lisatuludest, mida kohaldamisala laiendamisega oleks saadud. |
| --- | --- |

b)

põhjustaks halduskulusid rohkem kui 30 % lisatuludest, mida kohaldamisala laiendamisega oleks saadud.

Liikmesriigid, kes otsustavad kohaldada tee- ja/või kasutusmakse üksnes selliste sõidukite suhtes, mille maksimaalne lubatud täismass on vähemalt 12 tonni, teavitavad komisjoni oma otsusest ning põhjendavad seda.

9.   Alates 1. jaanuarist 2020 kohaldatakse raskesõidukitele
  ja kaubaveoks ette nähtud kaubikute
  kohaldatavaid tee- ja kasutusmakse kõikide raskesõidukite suhtes. [ME 61]

10.   Raske- ja kergsõidukite

  Kuni 31. detsembrini 2022 võib ühelt poolt raskesõidukite ning kaubaveoks ette nähtud kaubikute ning teiselt poolt väikeste tarbesõidukite (v.a kaubaveoks ette nähtud kaubikud) suhtes
  tee- ja kasutusmaksud e võib kasutusele võtta või neid edasi kasutada teineteisest sõltumatult. [ME 62]

(*5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1).“"

*5

| 4) | Artikkel 7a asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 7a


  1.   Kasutusmaksud peavad olema proportsionaalsed taristu kasutuse ajaga.


  2.   Kui kasutusmakse kohaldatakse raskesõidukite suhtes, peab taristu olema kättesaadav vähemalt järgmisteks ajavahemikeks: päev, nädal, kuu ja aasta. Igakuine maksumäär on kuni 10 % aastasest maksumäärast, nädalane maksumäär on kuni 5 % aastasest maksumäärast ja päevane maksumäär on kuni 2 % aastasest maksumäärast.
  Liikmesriik võib kohaldada kõnealuses liikmesriigis registreeritud sõidukite suhtes ainult aastaseid maksumäärasid.
  Liikmesriigid määravad kasutusmaksud, sealhulgas halduskulud, kõigi raskesõidukikategooriate puhul tasemel, mis ei ületa II lisas sätestatud maksimummäärasid.


  3.   Kui kasutusmakse kohaldatakse sõiduautode suhtes, peab taristu olema kättesaadav vähemalt järgmisteks ajavahemikeks:
  päev, nädal,
  kümme päeva, kuu või kaks kuud või mõlemad ja aasta. Kahekuine maksumäär on kuni 30 % aastasest maksumäärast, igakuine maksumäär on kuni 18 % aastasest maksumäärast
  ning päevane, nädalane
  ja 10-päevane maksumäär on kuni 8 % aastasest maksumäärast. [ME 63]

  Liikmesriigid võivad taristu kasutamise ette näha ka muudeks ajavahemikeks. Sel juhul kohaldavad liikmesriigid maksumäärasid vastavalt võrdse kohtlemise põhimõttele, võttes arvesse kõiki asjassepuutuvaid tegureid, eelkõige aastamäära ja teisi esimeses lõigus osutatud ajavahemikel kohaldatavaid määrasid, kasutusel olevaid süsteeme ja halduskulusid.
  Kasutusmaksukavade puhul, mis on vastu võetud enne 31. maid 2017, võivad liikmesriigid säilitada esimeses lõigus sätestatud piirmääradest suuremad määrad, kui need kehtisid enne seda kuupäeva, ja vastavad suuremad määrad teiste kasutuse ajavahemike jaoks, järgides võrdse kohtlemise põhimõtet. Nad peavad siiski vastama esimeses lõigus sätestatud piirmääradele ning teisele lõigule niipea, kui oluliselt muudetud tee- või kasutusmaksukord jõustub, ning hiljemalt 1. jaanuarist 2024.


  4.   Väikebusside
  , kaubikute
  ja
  kaubaveoks ette nähtud
  kaubikute puhul järgivad liikmesriigid kas lõiget 2 või lõiget 3. Liikmesriigid kehtestavad väikebussidele
  , kaubikutele
  ja
  kaubaveoks ette nähtud
  kaubikutele kõrgemad kasutusmaksud kui sõiduautodele hiljemalt 1. jaanuarist 2024. [ME 64]





  4a.
     
  Kasutusmaksude proportsionaalsuse puhul võib arvesse võtta liidu äärealal asuvast liikmesriigist algavate vedude eripära.
  “[ME 65] |
| --- | --- |

4)

Artikkel 7a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7a

1.   Kasutusmaksud peavad olema proportsionaalsed taristu kasutuse ajaga.

2.   Kui kasutusmakse kohaldatakse raskesõidukite suhtes, peab taristu olema kättesaadav vähemalt järgmisteks ajavahemikeks: päev, nädal, kuu ja aasta. Igakuine maksumäär on kuni 10 % aastasest maksumäärast, nädalane maksumäär on kuni 5 % aastasest maksumäärast ja päevane maksumäär on kuni 2 % aastasest maksumäärast.

Liikmesriik võib kohaldada kõnealuses liikmesriigis registreeritud sõidukite suhtes ainult aastaseid maksumäärasid.

Liikmesriigid määravad kasutusmaksud, sealhulgas halduskulud, kõigi raskesõidukikategooriate puhul tasemel, mis ei ületa II lisas sätestatud maksimummäärasid.

3.   Kui kasutusmakse kohaldatakse sõiduautode suhtes, peab taristu olema kättesaadav vähemalt järgmisteks ajavahemikeks:
  päev, nädal,
  kümme päeva, kuu või kaks kuud või mõlemad ja aasta. Kahekuine maksumäär on kuni 30 % aastasest maksumäärast, igakuine maksumäär on kuni 18 % aastasest maksumäärast
  ning päevane, nädalane
  ja 10-päevane maksumäär on kuni 8 % aastasest maksumäärast. [ME 63]

Liikmesriigid võivad taristu kasutamise ette näha ka muudeks ajavahemikeks. Sel juhul kohaldavad liikmesriigid maksumäärasid vastavalt võrdse kohtlemise põhimõttele, võttes arvesse kõiki asjassepuutuvaid tegureid, eelkõige aastamäära ja teisi esimeses lõigus osutatud ajavahemikel kohaldatavaid määrasid, kasutusel olevaid süsteeme ja halduskulusid.

Kasutusmaksukavade puhul, mis on vastu võetud enne 31. maid 2017, võivad liikmesriigid säilitada esimeses lõigus sätestatud piirmääradest suuremad määrad, kui need kehtisid enne seda kuupäeva, ja vastavad suuremad määrad teiste kasutuse ajavahemike jaoks, järgides võrdse kohtlemise põhimõtet. Nad peavad siiski vastama esimeses lõigus sätestatud piirmääradele ning teisele lõigule niipea, kui oluliselt muudetud tee- või kasutusmaksukord jõustub, ning hiljemalt 1. jaanuarist 2024.

4.   Väikebusside
  , kaubikute
  ja
  kaubaveoks ette nähtud
  kaubikute puhul järgivad liikmesriigid kas lõiget 2 või lõiget 3. Liikmesriigid kehtestavad väikebussidele
  , kaubikutele
  ja
  kaubaveoks ette nähtud
  kaubikutele kõrgemad kasutusmaksud kui sõiduautodele hiljemalt 1. jaanuarist 2024. [ME 64]

4a.
     
  Kasutusmaksude proportsionaalsuse puhul võib arvesse võtta liidu äärealal asuvast liikmesriigist algavate vedude eripära.
  “[ME 65]

| 4a) | Artiklisse 7b lisatakse järgmine lõige:





  „2a.
     
  Kiirteelõikudel, mille suhtes kohaldatakse taristumaksu, on vajalik taristu, et tagada kõigi kasutajate ohutu liiklemine, ning seal võib olla kõigis ilmastikutingimustes turvaline parkimisala vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) .../..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 maksimaalse ööpäevase ja iganädalase sõiduaja, minimaalsete vaheaegade ning ööpäevaste ja iganädalaste puhkeperioodide miinimumnõuete osas ning määrust (EL) nr 165/2014 sõidumeerikute abil positsioneerimise osas (2017/0122(COD)).“ [ME 66] |
| --- | --- |

4a)

4a)

Artiklisse 7b lisatakse järgmine lõige:

Artiklisse 7b lisatakse järgmine lõige:

„2a.
     
  Kiirteelõikudel, mille suhtes kohaldatakse taristumaksu, on vajalik taristu, et tagada kõigi kasutajate ohutu liiklemine, ning seal võib olla kõigis ilmastikutingimustes turvaline parkimisala vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) .../..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 maksimaalse ööpäevase ja iganädalase sõiduaja, minimaalsete vaheaegade ning ööpäevaste ja iganädalaste puhkeperioodide miinimumnõuete osas ning määrust (EL) nr 165/2014 sõidumeerikute abil positsioneerimise osas (2017/0122(COD)).“ [ME 66]

| 5) | Artikkel 7c asendatakse järgmisega:


  „Artikkel 7c


  1.   Liikmesriigid võivad säilitada või kehtestada väliskulumaksu, mis on seotud liiklusest tuleneva õhu- ja/või mürasaaste kuluga.


  Väliskulumaksu võib säilitada või kehtestada teevõrgu osadel, mille suhtes ei kohaldata taristumaksu.



  Raskesõidukite puhul väliskulumaks

  Väliskulumaks, mis on seotud liiklusest tuleneva õhusaaste või müraga,
  varieerub ja see kehtestatakse kooskõlas miinimumnõuetega ja meetoditega, mis on määratletud IIIa lisas, ning selle puhul järgitakse
  vähemalt
  IIIb lisas sätestatud võrdlusväärtusi

  miinimumväärtusi
  . [ME 67]



  2.   Arvesse võetavad kulud vastavad teedevõrgule või selle osale, kus väliskulumaksu nõutakse, ja sõidukitele, mille suhtes väliskulumaksu kohaldatakse. Liikmesriigid võivad otsustada sisse nõuda üksnes teatava protsendi nimetatud kuludest.


  3.   Liiklusest tuleneva õhusaastega seotud väliskulumaksu ei kohaldata raskesõidukite suhtes, mis vastavad kõige rangematele EURO heitenormidele.
  Esimene lõik kaotab kehtivuse neli aastat pärast kuupäeva, mil hakati kohaldama eeskirju, millega kehtestati kõnealused normid.


  4.   Väliskulumaksu suuruse kehtestab asjaomane liikmesriik. Kui liikmesriik määrab sel eesmärgil asutuse, on kõnealune asutus õiguslikult ja rahaliselt sõltumatu asutusest, kelle ülesanne on hallata ja koguda kõnealust maksu või selle osa.


  5.   Alates 1. jaanuarist 2021 kohaldavad maksu koguvad liikmesriigid raskesõidukite väliskulumaksu vähemalt selles võrgu osas, millele on osutatud artikli 7 lõikes 1, kus raskesõidukite tekitatud keskkonnakahju on suurem kui keskmine raskeveokite tekitatud keskkonnakahju, mis on määratletud vastavalt IIIa lisas osutatud aruandlusnõuetele

  raskesõidukitele ja kaubaveoks ette nähtud kaubikutele liiklusest tuleneva õhusaaste ja müraga seotud väliskulumaksu kõikides artikli 7 lõikes 1 osutatud võrgu osades
  ,
  kus kohaldatakse taristumaksu
  . [ME 68]





  5a.
     
  Alates 1. jaanuarist 2026 kohaldatakse artikli 7 lõikes 1 osutatud mis tahes teedevõrgu osas kehtestatud väliskulumaksu mittediskrimineerivalt kõigi sõidukikategooriate suhtes. [ME 69]





  5b.
     
  Liikmesriigid võivad kohaldada erandeid, millega on lubatud väliskulumaksu ajaloolise väärtusega sõidukite jaoks kohandada.“ [ME 70] |
| --- | --- |

5)

Artikkel 7c asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7c

1.   Liikmesriigid võivad säilitada või kehtestada väliskulumaksu, mis on seotud liiklusest tuleneva õhu- ja/või mürasaaste kuluga.

Väliskulumaksu võib säilitada või kehtestada teevõrgu osadel, mille suhtes ei kohaldata taristumaksu.

Raskesõidukite puhul väliskulumaks

  Väliskulumaks, mis on seotud liiklusest tuleneva õhusaaste või müraga,
  varieerub ja see kehtestatakse kooskõlas miinimumnõuetega ja meetoditega, mis on määratletud IIIa lisas, ning selle puhul järgitakse
  vähemalt
  IIIb lisas sätestatud võrdlusväärtusi

  miinimumväärtusi
  . [ME 67]

2.   Arvesse võetavad kulud vastavad teedevõrgule või selle osale, kus väliskulumaksu nõutakse, ja sõidukitele, mille suhtes väliskulumaksu kohaldatakse. Liikmesriigid võivad otsustada sisse nõuda üksnes teatava protsendi nimetatud kuludest.

3.   Liiklusest tuleneva õhusaastega seotud väliskulumaksu ei kohaldata raskesõidukite suhtes, mis vastavad kõige rangematele EURO heitenormidele.

Esimene lõik kaotab kehtivuse neli aastat pärast kuupäeva, mil hakati kohaldama eeskirju, millega kehtestati kõnealused normid.

4.   Väliskulumaksu suuruse kehtestab asjaomane liikmesriik. Kui liikmesriik määrab sel eesmärgil asutuse, on kõnealune asutus õiguslikult ja rahaliselt sõltumatu asutusest, kelle ülesanne on hallata ja koguda kõnealust maksu või selle osa.

5.   Alates 1. jaanuarist 2021 kohaldavad maksu koguvad liikmesriigid raskesõidukite väliskulumaksu vähemalt selles võrgu osas, millele on osutatud artikli 7 lõikes 1, kus raskesõidukite tekitatud keskkonnakahju on suurem kui keskmine raskeveokite tekitatud keskkonnakahju, mis on määratletud vastavalt IIIa lisas osutatud aruandlusnõuetele

  raskesõidukitele ja kaubaveoks ette nähtud kaubikutele liiklusest tuleneva õhusaaste ja müraga seotud väliskulumaksu kõikides artikli 7 lõikes 1 osutatud võrgu osades
  ,
  kus kohaldatakse taristumaksu
  . [ME 68]

5a.
     
  Alates 1. jaanuarist 2026 kohaldatakse artikli 7 lõikes 1 osutatud mis tahes teedevõrgu osas kehtestatud väliskulumaksu mittediskrimineerivalt kõigi sõidukikategooriate suhtes. [ME 69]

5b.
     
  Liikmesriigid võivad kohaldada erandeid, millega on lubatud väliskulumaksu ajaloolise väärtusega sõidukite jaoks kohandada.“ [ME 70]

| 6) | Lisatakse artikkel 7da:


  „Artikkel 7da


  1.   Liikmesriigid võivad vastavalt V lisas sätestatud nõuetele kehtestada ummikumaksu oma teedevõrgu mis tahes osas, kus esineb ummikuid. Ummikumaksu võib kohaldada ainult nendel teelõikudel, kus esineb pidevalt ummikuid, ja üksnes ajavahemikel, mil ummikud enamasti esinevad.


  2.   Liikmesriigid määravad kindlaks lõikes 1 osutatud teelõigud ja ajavahemikud, võttes aluseks objektiivsed kriteeriumid, mis on seotud teedel ja nende ümbruses tekkivate ummikute suurusega, näiteks keskmine hilinemine või järjekorra pikkus.


  3.   Mis tahes teedevõrguosas kehtestatud ummikumaksu kohaldatakse mittediskrimineerivalt kõigi sõidukikategooriate suhtes kooskõlas standardsete samaväärsuskordajatega, mis on esitatud V lisas.
  Liikmesriigid võivad kohaldada erandeid, millega on lubatud väliskulumaksu ajaloolise väärtusega sõidukite jaoks kohandada. [ME 72]



  4.   Ummikumaks kajastab kulusid, mida sõiduk põhjustab teistele liiklejatele ja kaudselt kogu ühiskonnale, kuid see ei tohi mis tahes teeliigi puhul ületada VI lisas sätestatud maksimummäärasid.


  5.   Liikmesriigid võtavad kasutusele asjakohased mehhanismid ummikumaksude mõju jälgimiseks ja nende taseme läbivaatamiseks. Maksud vaadatakse korrapäraselt läbi vähemalt iga kolme aasta järel, tagamaks, et need ei ole suuremad kui kõnealuses liikmesriigis esinevad ummikukulud nendel teelõikudel, mille suhtes on kehtestatud ummikumaks.“ |
| --- | --- |

6)

Lisatakse artikkel 7da:

„Artikkel 7da

1.   Liikmesriigid võivad vastavalt V lisas sätestatud nõuetele kehtestada ummikumaksu oma teedevõrgu mis tahes osas, kus esineb ummikuid. Ummikumaksu võib kohaldada ainult nendel teelõikudel, kus esineb pidevalt ummikuid, ja üksnes ajavahemikel, mil ummikud enamasti esinevad.

2.   Liikmesriigid määravad kindlaks lõikes 1 osutatud teelõigud ja ajavahemikud, võttes aluseks objektiivsed kriteeriumid, mis on seotud teedel ja nende ümbruses tekkivate ummikute suurusega, näiteks keskmine hilinemine või järjekorra pikkus.

3.   Mis tahes teedevõrguosas kehtestatud ummikumaksu kohaldatakse mittediskrimineerivalt kõigi sõidukikategooriate suhtes kooskõlas standardsete samaväärsuskordajatega, mis on esitatud V lisas.
  Liikmesriigid võivad kohaldada erandeid, millega on lubatud väliskulumaksu ajaloolise väärtusega sõidukite jaoks kohandada. [ME 72]

4.   Ummikumaks kajastab kulusid, mida sõiduk põhjustab teistele liiklejatele ja kaudselt kogu ühiskonnale, kuid see ei tohi mis tahes teeliigi puhul ületada VI lisas sätestatud maksimummäärasid.

5.   Liikmesriigid võtavad kasutusele asjakohased mehhanismid ummikumaksude mõju jälgimiseks ja nende taseme läbivaatamiseks. Maksud vaadatakse korrapäraselt läbi vähemalt iga kolme aasta järel, tagamaks, et need ei ole suuremad kui kõnealuses liikmesriigis esinevad ummikukulud nendel teelõikudel, mille suhtes on kehtestatud ummikumaks.“

| 7) | Artiklid 7f ja 7 g asendatakse järgmisega:


  „Artikkel 7f


  1.   Pärast komisjoni teavitamist võib liikmesriik lisada taristumaksule hinnalisandi teatavatel teelõikudel, kus esineb pidevalt ummikuid või mida kasutavad sõidukid põhjustavad märkimisväärset keskkonnakahju, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | hinnalisandist tekkinud lisatulu investeeritakse määruse (EL) nr 1315/2013 III peatükis määratletud põhivõrgu transporditaristu ehitamisse, mis aitab otseselt kaasa ummikute või keskkonnakahju vähendamisele ning

  transporditeenustesse,
  mis asuvad samas transpordikoridoris teelõiguga, mille suhtes hinnalisand kehtestatakse, [ME 75] |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklid 7f ja 7 g asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7f

1.   Pärast komisjoni teavitamist võib liikmesriik lisada taristumaksule hinnalisandi teatavatel teelõikudel, kus esineb pidevalt ummikuid või mida kasutavad sõidukid põhjustavad märkimisväärset keskkonnakahju, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

hinnalisandist tekkinud lisatulu investeeritakse määruse (EL) nr 1315/2013 III peatükis määratletud põhivõrgu transporditaristu ehitamisse, mis aitab otseselt kaasa ummikute või keskkonnakahju vähendamisele ning

  transporditeenustesse,
  mis asuvad samas transpordikoridoris teelõiguga, mille suhtes hinnalisand kehtestatakse, [ME 75]

| b) | hinnalisand ei ületa 15 % kaalutud keskmisest taristumaksust, mis arvutatakse vastavalt artikli 7b lõikele 1 ja artiklile 7e, välja arvatud juhul, kui saadud tulu investeeritakse põhivõrgukoridoride piiriülestesse lõikudesse; sel juhul ei tohi

  mägipiirkondades
  ,
  kus taristukulud ning kliima- ja keskkonnakahju on suuremad ja kus
  hinnalisand olla suurem kui 25 %

  ei ületa 50
   %; [ME 76] |
| --- | --- |

b)

hinnalisand ei ületa 15 % kaalutud keskmisest taristumaksust, mis arvutatakse vastavalt artikli 7b lõikele 1 ja artiklile 7e, välja arvatud juhul, kui saadud tulu investeeritakse põhivõrgukoridoride piiriülestesse lõikudesse; sel juhul ei tohi

  mägipiirkondades
  ,
  kus taristukulud ning kliima- ja keskkonnakahju on suuremad ja kus
  hinnalisand olla suurem kui 25 %

  ei ületa 50
   %; [ME 76]

| c) | hinnalisandi kohaldamisega ei kaasne kaubandusliku liikluse ebaõiglast kohtlemist võrreldes muude liiklejatega; |
| --- | --- |

c)

hinnalisandi kohaldamisega ei kaasne kaubandusliku liikluse ebaõiglast kohtlemist võrreldes muude liiklejatega;

| d) | andmed hinnalisandi täpse kohaldamiskoha kohta ja tõendid punktis a osutatud põhivõrgukoridoride ehitamise

  transporditaristu või transporditeenuste
  rahastamise otsuse kohta esitatakse komisjonile enne hinnalisandi kohaldamist; [ME 77] |
| --- | --- |

d)

andmed hinnalisandi täpse kohaldamiskoha kohta ja tõendid punktis a osutatud põhivõrgukoridoride ehitamise

  transporditaristu või transporditeenuste
  rahastamise otsuse kohta esitatakse komisjonile enne hinnalisandi kohaldamist; [ME 77]

| e) | ajavahemik, mille jooksul hinnalisandit kohaldatakse, määratakse kindlaks ja piiritletakse eelnevalt ning eeldatavate tulude poolest on see kooskõlas hinnalisandist saadavast tulust kaasrahastatavate projektide rahastamiskavadega ja tulude-kulude analüüsiga. |
| --- | --- |

e)

ajavahemik, mille jooksul hinnalisandit kohaldatakse, määratakse kindlaks ja piiritletakse eelnevalt ning eeldatavate tulude poolest on see kooskõlas hinnalisandist saadavast tulust kaasrahastatavate projektide rahastamiskavadega ja tulude-kulude analüüsiga.

1a.   Piiriüleste projektide puhul võib hinnalisandit kohaldada vaid juhul, kui kõik projektiga seotud liikmesriigid on sellega nõus.
  [ME 78 ja ME 164]

2.   Hinnalisandit võib kohaldada sellise taristumaksu suhtes, mis on diferentseeritud kooskõlas artikliga 7 g või 7ga.

3.   Pärast nõutava teabe saamist liikmesriigilt, kes kavatseb kohaldada hinnalisandit, teeb komisjon selle teabe kättesaadavaks artiklis 9c osutatud komitee liikmetele. Kui komisjon leiab, et kavandatav hinnalisand ei vasta lõikes 1 sätestatud tingimustele või et sellel on märkimisväärne negatiivne mõju äärepoolsete piirkondade majanduse arengule, võib komisjon taotluse rakendusaktidega tagasi lükata või nõuda asjaomase liikmesriigi esitatud maksustamiskava muutmist. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 9c lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.
  Kui hinnalisandit kohaldatakse artikli 7e lõikes 3 sätestatud teemaksusüsteemide suhtes, ei ole hinnalisandi puhul tegemist käesoleva direktiivi kohaldamisel tehtud olulise muudatusega. [ME 79]

4.   Hinnalisandi summa arvatakse maha artikli 7c kohaselt arvutatud väliskulumaksu summast, välja arvatud EURO heitgaasiklassidesse 0, I ja II kuuluvate sõidukite puhul alates 15. oktoobrist 2011, III ja IV klassi puhul alates 1. jaanuarist 2015, V klassi puhul alates 1. jaanuarist 2019 ning VI klassi puhul alates 2023. aasta jaanuarist. Kogu kõnealune hinnalisandi ja väliskulumaksude üheaegsest kohaldamisest tekkinud tulu investeeritakse selliste põhivõrgukoridoride ehitamisse, mis on loetletud määruse (EL) nr 1316/2013 I lisa I osas.
  [ME 80]

5.   Hinnalisandit ei tohi kohaldada teelõikudel, kus kohaldatakse ummikumaksu.

Artikkel 7 g

1.   Kuni 31. detsembrini 2021 võib taristumaksu diferentseerida selleks, et vähendada ummikuid, minimeerida taristule tekitatavat kahju, optimeerida asjaomase taristu kasutamist või parandada liiklusohutust, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | diferentseerimine on läbipaistev, avalikustatud ja kõigile kasutajatele võrdsetel tingimustel kättesaadav, |
| --- | --- |

a)

diferentseerimine on läbipaistev, avalikustatud ja kõigile kasutajatele võrdsetel tingimustel kättesaadav,

| b) | diferentseeritakse sõltuvalt päevaajast, nädalapäevast või aastaajast, |
| --- | --- |

b)

diferentseeritakse sõltuvalt päevaajast, nädalapäevast või aastaajast,

| c) | ükski taristumaks ei ole üle 175 % suurem artiklis 7b osutatud kaalutud keskmise taristumaksu maksimaalsest tasemest, |
| --- | --- |

c)

ükski taristumaks ei ole üle 175 % suurem artiklis 7b osutatud kaalutud keskmise taristumaksu maksimaalsest tasemest,

| d) | tippkoormuse aeg, mille jooksul nõutakse ummikute vähendamise eesmärgil kõrgemaid taristumakse, ei ületa viit tundi päevas
  ega sellist arvu tunde, mille jooksul ületab ummistusmäär läbilaskevõimet 100 %
  , [ME 81] |
| --- | --- |

d)

tippkoormuse aeg, mille jooksul nõutakse ummikute vähendamise eesmärgil kõrgemaid taristumakse, ei ületa viit tundi päevas
  ega sellist arvu tunde, mille jooksul ületab ummistusmäär läbilaskevõimet 100 %
  , [ME 81]

| e) | diferentseerimist kavandatakse ja kohaldatakse läbipaistvalt ja tulusid mõjutamata ummikutega teelõigu suhtes, pakkudes madalamaid teemaksumäärasid vedajatele, kes liiklevad tippkoormusevälisel ajal, ning kõrgemaid teemaksumäärasid vedajatele, kes liiklevad samal teelõigul tippkoormuse ajal.
  Liikmesriik, kes soovib sellist diferentseerimist kehtestada või kehtivat korda muuta, teavitab sellest komisjoni ja esitab talle vajaliku teabe tagamaks, et tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

e)

diferentseerimist kavandatakse ja kohaldatakse läbipaistvalt ja tulusid mõjutamata ummikutega teelõigu suhtes, pakkudes madalamaid teemaksumäärasid vedajatele, kes liiklevad tippkoormusevälisel ajal, ning kõrgemaid teemaksumäärasid vedajatele, kes liiklevad samal teelõigul tippkoormuse ajal.

Liikmesriik, kes soovib sellist diferentseerimist kehtestada või kehtivat korda muuta, teavitab sellest komisjoni ja esitab talle vajaliku teabe tagamaks, et tingimused on täidetud.

2.   Raskesõidukite puhul diferentseerivad liikmesriigid kuni 31. detsembrini 2020 taristumaksu vastavalt sõiduki EURO heitgaasiklassile nii, et ükski taristumaks ei ole üle 100 % suurem samast, kõige rangematele heitenormidele vastavatelt samaväärsetelt sõidukitelt nõutavast maksust. Kehtivad kontsessioonilepingud võib sellest nõudest vabastada kuni lepingu uuendamiseni.

Liikmesriik võib siiski teha erandeid taristumaksu diferentseerimise nõudest mis tahes järgmisel juhul:

| i) | see kahjustaks oluliselt teemaksusüsteemide sidusust tema territooriumil; |
| --- | --- |

i)

see kahjustaks oluliselt teemaksusüsteemide sidusust tema territooriumil;

| ii) | asjaomase teemaksusüsteemi puhul ei oleks sellise diferentseerimise kasutuselevõtmine tehniliselt praktiline; |
| --- | --- |

ii)

asjaomase teemaksusüsteemi puhul ei oleks sellise diferentseerimise kasutuselevõtmine tehniliselt praktiline;

| iii) | see tooks kaasa enim saastavate sõidukite ümbersuunamise koos selle negatiivse mõjuga liiklusohutusele ja rahvatervisele; |
| --- | --- |

iii)

see tooks kaasa enim saastavate sõidukite ümbersuunamise koos selle negatiivse mõjuga liiklusohutusele ja rahvatervisele;

| iv) | teemaks sisaldab väliskulumaksu. |
| --- | --- |

iv)

teemaks sisaldab väliskulumaksu.

Kõigist sellistest eranditest teatatakse komisjonile.

3.   Kui sõidukijuht või, kui see on asjakohane, veoettevõtja ei
  kasuta maksete tegemiseks elektroonilist teemaksusüsteemi või tal puudub kehtiv ettemaksekorraldus või tema sõidukis ei
  ole kontrollimisel võimeline esitama

  teemaksuettevõtja poolt heakskiidetud seadmestikku, millega tõendada
  lõike 2 eesmärgil sõiduki heitgaasiklassi tõendamiseks vajalikke dokumente, võivad liikmesriigid kohaldada kõrgeimat maksumäära. [ME 82]

4.   Ühe aasta jooksul pärast seda, kui komisjon on avaldanud ametlikud CO2-heite andmed vastavalt määrusele (EL) .../..., (*6) võtab komisjon vastu delegeeritud õigusakti kooskõlas artikliga 9e, et määrata kindlaks CO2-heite võrdlusväärtused ning asjaomaste raskesõidukite sobivad kategooriad
  , võttes arvesse heitkoguste vähendamise tehnoloogiaid
  . [ME 83]

Ühe aasta jooksul alates delegeeritud õigusakti jõustumisest peavad liikmesriigid taristumaksusid diferentseerima, võttes arvesse CO2-heidet ja asjaomaseid sõidukikategooriaid. Maksud diferentseeritakse nii, et ükski taristumaks ei ole rohkem kui 100 % suurem samast, kõige madalama CO2-heitega (kuid mitte heitevabast) samaväärsest sõidukist. Heitevabade sõidukite taristumaksusid vähendatakse 75 % võrreldes kõige kõrgema määraga.
  [ME 84]

4a.
     
  Alates ... [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev] vähendatakse heitevabade sõidukite taristumaksu madalaima maksumääraga võrreldes 50 %. Samasugust alandatud maksumäära rakendatakse heitevaba käitamise suhtes, mida saab tõendada. [ME 85]

4b.
     
  Komisjon koostab ... [väljaannete talitus: palun sisestada kuupäev – viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist] hindamisaruande, milles hinnatakse heitevabade sõidukite ja heitevaba käitamise turuosa. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 9e vajaduse korral vastu delegeeritud õigusakte, et arvutada ümber heitevabade sõidukite suhtes kohaldatav alandatud maksumäär, võrreldes kõige madalama taristumaksumääraga. [ME 86]

5.   Lõigetes 1, 2 ja 4 osutatud diferentseerimise eesmärk ei ole saada teemaksust täiendavat maksutulu. Tulude ootamatu suurenemine tasakaalustatakse diferentseerimisstruktuuri muutmisega hiljemalt kahe aasta jooksul alates selle aruandeaasta lõpust, mille jooksul lisatulu tekkis.

(*6)  Komisjoni XXX määrus (EL) .../..., millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses CO2-heite sertifitseerimise ja raskesõidukite kütusekuluga ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (ELT L ..., ..., lk ...).“"

*6

2

| 8) | Lisatakse artikkel 7ga:

  „Artikkel 7ga


  1.   Kuni 31. detsembrini 2021 võivad liikmesriigid
  diferentseerida
  kergsõidukite puhul diferentseerida tee- ja kasutusmakse olenevalt sõiduki keskkonnamõjust. [ME 87]



  2.   Alates 1. jaanuarist 2022 diferentseerivad liikmesriigid vähemalt tee- ja kasutusmaksude aastamäärasid vastavalt sõidukite CO2 ja saasteainete heitele kooskõlas VII lisas sätestatud eeskirjadega.




  2a.
     
  Liikmesriigid võivad võtta arvesse sõiduki keskkonnanäitajate paranemist, mis tuleneb sõiduki ümberehitamisest alternatiivkütuste kasutamiseks. Ettemakse püsikorralduse või muu mehhanismi abil, mille teemaksusüsteemi haldur on heaks kiitnud, peaks kasutajatel olema võimalik saada kasu teemaksude diferentseerimisest, millega tunnustatakse seda, et keskkonnanäitajad on sõiduki ümberehitamise tulemusel paranenud. [ME 88]



  3.   Kui sõidukijuht või, kui see on asjakohane, veoettevõtja ei
  ole teinud ettemakset ega kasuta muud halduri poolt heakskiidetud mehhanismi, ega
  ole kontrollimisel võimeline esitama sõiduki heitgaasiklassi tõendamiseks vajalikke dokumente (vastavussertifikaati) vastavalt komisjoni määrusele (EL) .../... (*7), võivad liikmesriigid kohaldada kõrgeimat maksumäära või kasutusmaksu kõrgeimat aastamäära.
  Kui sõiduki heitgaasiklassi tõendavad dokumendid esitatakse tagantjärele, siis kohaldatud tee- või kasutusmaksu ja asjaomase sõiduki puhul tegelikult kohaldatava tee- või kasutusmaksu vahe hüvitatakse. [ME 89]





  3a.
     
  Liikmesriigid võivad ajaloolise väärtusega sõidukite maksustamiseks kehtestada erimeetmed. [ME 90]



  4.   Kooskõlas artikliga 9e on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte VII lisa muutmiseks, et kohandada lisas esitatud andmeid tehnika arenguga
  ja võtta arvesse osade tähtsust nii liiklusohutuse paranemisel kui ka transpordisektori CO2-heite vähenemisel
  . [ME 91]




  (*7)  Komisjoni xxx määrus (EL) 2017/xxx, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L xxx) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).“" |
| --- | --- |

8)

Lisatakse artikkel 7ga:

„Artikkel 7ga

1.   Kuni 31. detsembrini 2021 võivad liikmesriigid
  diferentseerida
  kergsõidukite puhul diferentseerida tee- ja kasutusmakse olenevalt sõiduki keskkonnamõjust. [ME 87]

2.   Alates 1. jaanuarist 2022 diferentseerivad liikmesriigid vähemalt tee- ja kasutusmaksude aastamäärasid vastavalt sõidukite CO2 ja saasteainete heitele kooskõlas VII lisas sätestatud eeskirjadega.

2a.
     
  Liikmesriigid võivad võtta arvesse sõiduki keskkonnanäitajate paranemist, mis tuleneb sõiduki ümberehitamisest alternatiivkütuste kasutamiseks. Ettemakse püsikorralduse või muu mehhanismi abil, mille teemaksusüsteemi haldur on heaks kiitnud, peaks kasutajatel olema võimalik saada kasu teemaksude diferentseerimisest, millega tunnustatakse seda, et keskkonnanäitajad on sõiduki ümberehitamise tulemusel paranenud. [ME 88]

3.   Kui sõidukijuht või, kui see on asjakohane, veoettevõtja ei
  ole teinud ettemakset ega kasuta muud halduri poolt heakskiidetud mehhanismi, ega
  ole kontrollimisel võimeline esitama sõiduki heitgaasiklassi tõendamiseks vajalikke dokumente (vastavussertifikaati) vastavalt komisjoni määrusele (EL) .../... (*7), võivad liikmesriigid kohaldada kõrgeimat maksumäära või kasutusmaksu kõrgeimat aastamäära.
  Kui sõiduki heitgaasiklassi tõendavad dokumendid esitatakse tagantjärele, siis kohaldatud tee- või kasutusmaksu ja asjaomase sõiduki puhul tegelikult kohaldatava tee- või kasutusmaksu vahe hüvitatakse. [ME 89]

3a.
     
  Liikmesriigid võivad ajaloolise väärtusega sõidukite maksustamiseks kehtestada erimeetmed. [ME 90]

4.   Kooskõlas artikliga 9e on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte VII lisa muutmiseks, et kohandada lisas esitatud andmeid tehnika arenguga
  ja võtta arvesse osade tähtsust nii liiklusohutuse paranemisel kui ka transpordisektori CO2-heite vähenemisel
  . [ME 91]

(*7)  Komisjoni xxx määrus (EL) 2017/xxx, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L xxx) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).“"

*7

| 9) | Artiklit 7h muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega:
  „Vähemalt kuus kuud enne uue või oluliselt muudetud taristumaksusüsteemi rakendamist saadavad liikmesriigid komisjonile:“; |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklit 7h muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega:

„Vähemalt kuus kuud enne uue või oluliselt muudetud taristumaksusüsteemi rakendamist saadavad liikmesriigid komisjonile:“;

| aa) | artikli 7h lõike 1 punkti a lisatakse järgmine taane:










  „— | selge teabe selle kohta, kas sõidukis olev seadmestik on kasutus- ja teemaksu tasumiseks koostalitlusvõimeline; nimetatakse põhjused, miks ei ole kasutajatel võimalik kasutada selle teemaksukorra puhul teistes liikmesriikides kasutavat seadmestikku.“; [ME 92] |
| --- | --- | --- |

aa)

aa)

artikli 7h lõike 1 punkti a lisatakse järgmine taane:

artikli 7h lõike 1 punkti a lisatakse järgmine taane:

„—

„—

selge teabe selle kohta, kas sõidukis olev seadmestik on kasutus- ja teemaksu tasumiseks koostalitlusvõimeline; nimetatakse põhjused, miks ei ole kasutajatel võimalik kasutada selle teemaksukorra puhul teistes liikmesriikides kasutavat seadmestikku.“; [ME 92]

selge teabe selle kohta, kas sõidukis olev seadmestik on kasutus- ja teemaksu tasumiseks koostalitlusvõimeline; nimetatakse põhjused, miks ei ole kasutajatel võimalik kasutada selle teemaksukorra puhul teistes liikmesriikides kasutavat seadmestikku.“;

| ab) | lisatakse järgmine lõige:





  „1a.
     
  Lepinguline raamistik, millega reguleeritakse suhteid kontsessiooni andja ja kontsessiooni saaja vahel, võimaldab kohandada kontsessioonilepinguid vastavalt liidu või riikliku reguleeriva raamistiku muutumisele seoses kohustustega, mis on sätestatud käesoleva direktiivi artiklites 7c, 7da, 7 g ja 7ga.“; [ME 93] |
| --- | --- |

ab)

ab)

lisatakse järgmine lõige:

lisatakse järgmine lõige:

„1a.
     
  Lepinguline raamistik, millega reguleeritakse suhteid kontsessiooni andja ja kontsessiooni saaja vahel, võimaldab kohandada kontsessioonilepinguid vastavalt liidu või riikliku reguleeriva raamistiku muutumisele seoses kohustustega, mis on sätestatud käesoleva direktiivi artiklites 7c, 7da, 7 g ja 7ga.“; [ME 93]

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Enne uue või oluliselt muudetud väliskulumaksusüsteemi rakendamist teavitavad liikmesriigid komisjoni asjaomasest võrgust ning maksumääradest sõidukikategooria ja heitgaasiklassi kaupa.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Enne uue või oluliselt muudetud väliskulumaksusüsteemi rakendamist teavitavad liikmesriigid komisjoni asjaomasest võrgust ning maksumääradest sõidukikategooria ja heitgaasiklassi kaupa.“;

| c) | lõige 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

lõige 4 jäetakse välja.

| 10) | Artiklit 7i muudetakse järgmiselt:








  -a) | lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:



  „2.   Liikmesriigid võivad
  raskesõidukite ja kaubaveoks ette nähtud kaubikute puhul
  teha infrastruktuurimaksu allahindluse või kõnealust maksu vähendada järgmistel tingimustel:“; [ME 94] |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklit 7i muudetakse järgmiselt:

-a)

-a)

lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„2.   Liikmesriigid võivad
  raskesõidukite ja kaubaveoks ette nähtud kaubikute puhul
  teha infrastruktuurimaksu allahindluse või kõnealust maksu vähendada järgmistel tingimustel:“; [ME 94]

| a) | lõike 2 punktid b ja c asendatakse järgmistega:






  „b) | sellised allahindlused või maksuvähendused kajastavad tegelikku halduskulude kokkuhoidu sagedaste kasutajate kohtlemisel võrreldes juhuslike kasutajatega; |
| --- | --- | --- |

a)

lõike 2 punktid b ja c asendatakse järgmistega:

„b)

sellised allahindlused või maksuvähendused kajastavad tegelikku halduskulude kokkuhoidu sagedaste kasutajate kohtlemisel võrreldes juhuslike kasutajatega;

| c) | allahindlused või maksuvähendused ei ületa 13 %

  20 %
  taristumaksust, mida tasuvad samaväärsed allahindluse ja maksuvähenduse tingimustele mittevastavad sõidukid
  ja sõidukid, mida kasutatakse kohalikuks transpordiks või regulaarvedudeks või mõlemaks
  .“; [ME 95] |
| --- | --- |

c)

allahindlused või maksuvähendused ei ületa 13 %

  20 %
  taristumaksust, mida tasuvad samaväärsed allahindluse ja maksuvähenduse tingimustele mittevastavad sõidukid
  ja sõidukid, mida kasutatakse kohalikuks transpordiks või regulaarvedudeks või mõlemaks
  .“; [ME 95]

13 %

20 %

ja sõidukid, mida kasutatakse kohalikuks transpordiks või regulaarvedudeks või mõlemaks

[ME 95]

| aa) | lisatakse järgmine lõige:





  „2a.
     
  Liikmesriigid võivad teha infrastruktuurimaksu allahindluse või kõnealust maksu vähendada kergsõidukite puhul, eelkõige nende jaoks, kes kasutavad neid sõidukeid sageli hajaasustusega aladel ja linnaservas, tingimusel et










  a) | sellest tulenev maksustamisstruktuur on proportsionaalne, avalikustatud, kasutajatele võrdselt kättesaadav ega tekita teistele kasutajatele kõrgemate teemaksude näol lisakulusid; |
| --- | --- | --- |

aa)

aa)

lisatakse järgmine lõige:

lisatakse järgmine lõige:

„2a.
     
  Liikmesriigid võivad teha infrastruktuurimaksu allahindluse või kõnealust maksu vähendada kergsõidukite puhul, eelkõige nende jaoks, kes kasutavad neid sõidukeid sageli hajaasustusega aladel ja linnaservas, tingimusel et

a)

sellest tulenev maksustamisstruktuur on proportsionaalne, avalikustatud, kasutajatele võrdselt kättesaadav ega tekita teistele kasutajatele kõrgemate teemaksude näol lisakulusid;

| b) | need allahindlused ja vähendused aitavad










  i) | suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust ja/või |
| --- | --- | --- |

b)

need allahindlused ja vähendused aitavad

i)

suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust ja/või

| ii) | tagada äärealadel või äärepoolsetes piirkondades või mõlemas liikuvust;“; [ME 96] |
| --- | --- |

ii)

tagada äärealadel või äärepoolsetes piirkondades või mõlemas liikuvust;“; [ME 96]

| ab) | lisatakse järgmine lõige:





  „2b.
     
  Liikmesriigid või pädevad asutused võivad kehtestada teatavate teelõikude jaoks kilomeetripõhise maksuvabastuse, võttes arvesse äärepoolsete piirkondade liikuvustavasid ja majandushuvi, tingimusel et sellest tulenev maksustamisstruktuur on proportsionaalne, avalikustatud, kasutajatele võrdselt kättesaadav ega tekita teistele kasutajatele kõrgemate teemaksude näol lisakulusid;“; [ME 97] |
| --- | --- |

ab)

ab)

lisatakse järgmine lõige:

lisatakse järgmine lõige:

„2b.
     
  Liikmesriigid või pädevad asutused võivad kehtestada teatavate teelõikude jaoks kilomeetripõhise maksuvabastuse, võttes arvesse äärepoolsete piirkondade liikuvustavasid ja majandushuvi, tingimusel et sellest tulenev maksustamisstruktuur on proportsionaalne, avalikustatud, kasutajatele võrdselt kättesaadav ega tekita teistele kasutajatele kõrgemate teemaksude näol lisakulusid;“; [ME 97]

| b) | lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

  „3.   Kooskõlas artikli 7 g lõike 1 punktis b ja lõikes 5 sätestatud tingimustega võib teemaksumäärasid määruse (EL) nr 1315/2013 I lisas määratletud kõrget üleeuroopalist huvi pakkuvate eriprojektide korral diferentseerida muul viisil, et tagada selliste projektide äriline tasuvus, kui need konkureerivad otseselt muude transpordiliikidega. Sellest tulenev maksustamisstruktuur on lineaarne, proportsionaalne, avalikustatud ja kõigile kasutajatele võrdsetel tingimustel kättesaadav ega tekita teistele kasutajatele lisakulusid kõrgemate teemaksude näol.“; [ME 98] |
| --- | --- |

b)

lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

„3.   Kooskõlas artikli 7 g lõike 1 punktis b ja lõikes 5 sätestatud tingimustega võib teemaksumäärasid määruse (EL) nr 1315/2013 I lisas määratletud kõrget üleeuroopalist huvi pakkuvate eriprojektide korral diferentseerida muul viisil, et tagada selliste projektide äriline tasuvus, kui need konkureerivad otseselt muude transpordiliikidega. Sellest tulenev maksustamisstruktuur on lineaarne, proportsionaalne, avalikustatud ja kõigile kasutajatele võrdsetel tingimustel kättesaadav ega tekita teistele kasutajatele lisakulusid kõrgemate teemaksude näol.“; [ME 98]

| ba) | lisatakse järgmine lõige:





  „3a.
     
  Mägipiirkondades ja äärepoolsetes piirkondades võivad liikmesriigid või pädevad asutused sotsiaal-majanduslike mõjude vähendamiseks diferentseerida raskesõidukite jaoks maksumäärasid vastavalt maksustatud sõiduki poolt läbitud vahemaale, tingimusel et










  a) | läbisõidetud vahemaast sõltuval diferentseerimisel võetakse arvesse eri näitajaid, mis iseloomustavad vedu lühikesel vahemaal ja pikal vahemaal, eelkõige kasutada olevaid võimalusi minna üle teisele transpordiliigile; |
| --- | --- | --- |

ba)

ba)

lisatakse järgmine lõige:

lisatakse järgmine lõige:

„3a.
     
  Mägipiirkondades ja äärepoolsetes piirkondades võivad liikmesriigid või pädevad asutused sotsiaal-majanduslike mõjude vähendamiseks diferentseerida raskesõidukite jaoks maksumäärasid vastavalt maksustatud sõiduki poolt läbitud vahemaale, tingimusel et

a)

läbisõidetud vahemaast sõltuval diferentseerimisel võetakse arvesse eri näitajaid, mis iseloomustavad vedu lühikesel vahemaal ja pikal vahemaal, eelkõige kasutada olevaid võimalusi minna üle teisele transpordiliigile;

| b) | diferentseerimisel välditakse diskrimineerimist; |
| --- | --- |

b)

diferentseerimisel välditakse diskrimineerimist;

| c) | tehniliste seadmete abil on võimalik riigipiiridel kindlaks teha, kus sõiduk riiki siseneb ja kust väljub.“; [ME 99] |
| --- | --- |

c)

tehniliste seadmete abil on võimalik riigipiiridel kindlaks teha, kus sõiduk riiki siseneb ja kust väljub.“; [ME 99]

| 11) | Artiklit 7j muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:
  „Sel eesmärgil teevad liikmesriigid koostööd, et näha ette meetodid, mille abil
  saavad
  teekasutajad saavad

  kas piiril või muudes müügipunktides, kus on olemas kviitungi väljastamise võimalus,
  tavapäraseid
  (sh elektroonilisi)
  makseviise kasutades tasuda tee- ja kasutusmakse ööpäevaringselt vähemalt põhilistes müügipunktides nii neid makse kohaldavates liikmesriikides kui ka neist väljaspool.“; [ME 100] |
| --- | --- | --- |

11)

Artiklit 7j muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:

„Sel eesmärgil teevad liikmesriigid koostööd, et näha ette meetodid, mille abil
  saavad
  teekasutajad saavad

  kas piiril või muudes müügipunktides, kus on olemas kviitungi väljastamise võimalus,
  tavapäraseid
  (sh elektroonilisi)
  makseviise kasutades tasuda tee- ja kasutusmakse ööpäevaringselt vähemalt põhilistes müügipunktides nii neid makse kohaldavates liikmesriikides kui ka neist väljaspool.“; [ME 100]

saavad

saavad

kas piiril või muudes müügipunktides, kus on olemas kviitungi väljastamise võimalus,

(sh elektroonilisi)

[ME 100]

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kui liikmesriik maksustab sõiduki teemaksuga, märgitakse teemaksu kogusumma, taristumaksu summa, väliskulumaksu summa ja ummikumaksu summa, kui seda kohaldatakse, teekasutajale (võimaluse korral elektrooniliselt)
  tema soovil
  väljastatavale kviitungile.“; [ME 101] |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui liikmesriik maksustab sõiduki teemaksuga, märgitakse teemaksu kogusumma, taristumaksu summa, väliskulumaksu summa ja ummikumaksu summa, kui seda kohaldatakse, teekasutajale (võimaluse korral elektrooniliselt)
  tema soovil
  väljastatavale kviitungile.“; [ME 101]

| c) | lõike 4 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Kui see on majanduslikult otstarbekas, kehtestavad liikmesriigid väliskulumaksu ja ummikumaksu ning koguvad neid direktiivi 2004/52/EÜ artikli 2 lõike 1 nõuetele vastava elektroonilise süsteemi abil.“ |
| --- | --- |

c)

lõike 4 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Kui see on majanduslikult otstarbekas, kehtestavad liikmesriigid väliskulumaksu ja ummikumaksu ning koguvad neid direktiivi 2004/52/EÜ artikli 2 lõike 1 nõuetele vastava elektroonilise süsteemi abil.“

| 12) | Artikkel 7k asendatakse järgmisega:


  „Artikkel 7k

  Ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist, ei mõjuta käesolev direktiiv makse kasutusele võtvate liikmesriikide vabadust maksta asjakohast hüvitist
  , tingimusel et hüvitis ei kahjusta ega mõjuta negatiivselt kohalikke ega regulaarseid vedajaid
  .“[ME 102] |
| --- | --- |

12)

Artikkel 7k asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7k

Ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist, ei mõjuta käesolev direktiiv makse kasutusele võtvate liikmesriikide vabadust maksta asjakohast hüvitist
  , tingimusel et hüvitis ei kahjusta ega mõjuta negatiivselt kohalikke ega regulaarseid vedajaid
  .“[ME 102]

| 13) | Artikli 8 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunktis a asendatakse viide „artikli 7 lõikes 7“ viitega „artiklis 7a“; |
| --- | --- | --- |

13)

Artikli 8 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunktis a asendatakse viide „artikli 7 lõikes 7“ viitega „artiklis 7a“;

| b) | alapunktis b lisatakse fraasi „artikli 7 lõikega 1“ järele sõnad „ja 2“. |
| --- | --- |

b)

alapunktis b lisatakse fraasi „artikli 7 lõikega 1“ järele sõnad „ja 2“.

| 13a) | Lisatakse järgmine artikkel:





  „Artikkel 8a




  Järelevalve ja aruandlus





  1.
     
  Iga liikmesriik määrab taristumaksudega tegelema sõltumatu järelevalveasutuse, kes vastutab selle eest, et käesolevat direktiivi järgitakse.






  2.
     
  Järelevalveasutus teeb kontsessioonilepingute üle majanduslikku ja rahanduslikku kontrolli, eelkõige et veenduda artikli 7b järgimises.






  3.
     
  Liikmesriigid teavitavad komisjoni järelevalveasutuse määramisest.“ [ME 103] |
| --- | --- |

13a)

13a)

Lisatakse järgmine artikkel:

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 8a

Järelevalve ja aruandlus

1.
     
  Iga liikmesriik määrab taristumaksudega tegelema sõltumatu järelevalveasutuse, kes vastutab selle eest, et käesolevat direktiivi järgitakse.

2.
     
  Järelevalveasutus teeb kontsessioonilepingute üle majanduslikku ja rahanduslikku kontrolli, eelkõige et veenduda artikli 7b järgimises.

3.
     
  Liikmesriigid teavitavad komisjoni järelevalveasutuse määramisest.“ [ME 103]

| 14) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:








  -a) | artikli 9 lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:



  „2.   
  Transpordivõrgu
  kui terviku arendamise võimaldamiseks
  kasutatakse
  infrastruktuuri- ja väliskulumaksust saadavat tulu või selle tulu rahalise väärtuse ekvivalenti
  teedevõrgu korrashoiuks
  ja
  hoolduseks ning
  kogu transpordisüsteemi optimeerimiseks. Eelkõige väliskulumaksust saadavat tulu või selle tulu rahalise väärtuse ekvivalenti
  kasutatakse
  transpordi säästvamaks muutmiseks, muu hulgas ühe või enama järgmise meetme abil:“; [ME 104] |
| --- | --- | --- |

14)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

-a)

-a)

artikli 9 lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

artikli 9 lõike 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„2.   
  Transpordivõrgu
  kui terviku arendamise võimaldamiseks
  kasutatakse
  infrastruktuuri- ja väliskulumaksust saadavat tulu või selle tulu rahalise väärtuse ekvivalenti
  teedevõrgu korrashoiuks
  ja
  hoolduseks ning
  kogu transpordisüsteemi optimeerimiseks. Eelkõige väliskulumaksust saadavat tulu või selle tulu rahalise väärtuse ekvivalenti
  kasutatakse
  transpordi säästvamaks muutmiseks, muu hulgas ühe või enama järgmise meetme abil:“; [ME 104]

| -aa) | lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:








  „b) | vähendades maanteetranspordist põhjustatud
  õhusaastet ja müra;“
  ; [ME 105] |
| --- | --- | --- |

-aa)

-aa)

lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

vähendades maanteetranspordist põhjustatud
  õhusaastet ja müra;“
  ; [ME 105]

õhusaastet ja müra;“

[ME 105]

| -ab) | lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:










  „ba) | rahastades ühistransporti säästvaid transpordiliike;“; [ME 106] |
| --- | --- | --- |

-ab)

-ab)

lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:

lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt:

„ba)

„ba)

rahastades ühistransporti säästvaid transpordiliike;“; [ME 106]

rahastades ühistransporti säästvaid transpordiliike;“;

| -ac) | lõike 2 punkt e asendatakse järgmisega:








  „e) | arendades
  alternatiivkütustele mõeldud taristuid kooskõlas direktiiviga 2014/94/EL ja
  alternatiivset
  teenust
  transpordikasutajate jaoks ja/või suurendades praegust läbilaskevõimet;“; [ME 107] |
| --- | --- | --- |

-ac)

-ac)

lõike 2 punkt e asendatakse järgmisega:

lõike 2 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

arendades
  alternatiivkütustele mõeldud taristuid kooskõlas direktiiviga 2014/94/EL ja
  alternatiivset
  teenust
  transpordikasutajate jaoks ja/või suurendades praegust läbilaskevõimet;“; [ME 107]

alternatiivkütustele mõeldud taristuid kooskõlas direktiiviga 2014/94/EL ja

teenust

[ME 107]

| -ad) | lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:








  „f) | toetades üleeuroopalist transpordivõrku
  ja kõrvaldades probleemkohad
  ;“; [ME 108] |
| --- | --- | --- |

-ad)

-ad)

lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:

lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

toetades üleeuroopalist transpordivõrku
  ja kõrvaldades probleemkohad
  ;“; [ME 108]

ja kõrvaldades probleemkohad

[ME 108]

| -ae) | lõike 2 punkt h asendatakse järgmisega:








  „h) | parandades liiklusohutust
  ja maanteetaristu ohutust
  ning“; [ME 109] |
| --- | --- | --- |

-ae)

-ae)

lõike 2 punkt h asendatakse järgmisega:

lõike 2 punkt h asendatakse järgmisega:

„h)

parandades liiklusohutust
  ja maanteetaristu ohutust
  ning“; [ME 109]

ja maanteetaristu ohutust

[ME 109]

| -af) | lõike 2 punkt i asendatakse järgmisega:








  „i) | nähes ette
  ohutud ja turvalised parkimiskohad
  ;“; [ME 110] |
| --- | --- | --- |

-af)

-af)

lõike 2 punkt i asendatakse järgmisega:

lõike 2 punkt i asendatakse järgmisega:

„i)

nähes ette
  ohutud ja turvalised parkimiskohad
  ;“; [ME 110]

ohutud ja turvalised parkimiskohad

[ME 110]

| a) | lõike 2 teine lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

a)

lõike 2 teine lõik jäetakse välja;

| b) | lisatakse lõige 3:

  „3.   Ummikumaksust saadavat tulu või selle tulu rahalise väärtuse ekvivalenti tuleks kasutada ummikuprobleemi lahendamiseks, tehes eelkõige

  näiteks
  järgmist: [ME 111]







  a) | toetada ühistranspordi taristut ja teenuseid; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse lõige 3:

„3.   Ummikumaksust saadavat tulu või selle tulu rahalise väärtuse ekvivalenti tuleks kasutada ummikuprobleemi lahendamiseks, tehes eelkõige

  näiteks
  järgmist: [ME 111]

a)

toetada ühistranspordi taristut ja teenuseid;

| b) | kõrvaldada üleeuroopalise transpordivõrgu probleemkohad

  probleemkohad ning nende võrgus (kus kohaldatakse maksu) ja üleeuroopalises transpordivõrgus puuduvad ühenduslülid
  ; [ME 112] |
| --- | --- |

b)

kõrvaldada üleeuroopalise transpordivõrgu probleemkohad

  probleemkohad ning nende võrgus (kus kohaldatakse maksu) ja üleeuroopalises transpordivõrgus puuduvad ühenduslülid
  ; [ME 112]

| c) | arendada alternatiivset taristut
  ja mitmeliigilise transpordi keskusi
  transpordikasutajate jaoks.“; [ME 113] |
| --- | --- |

c)

arendada alternatiivset taristut
  ja mitmeliigilise transpordi keskusi
  transpordikasutajate jaoks.“; [ME 113]

| ba) | lisatakse järgmine lõige:





  „3a.
     
  Taristu- ja väliskulumaksudest saadavat tulu kasutatakse selle teelõigu territooriumil, millel makse kohaldatakse.“ [ME 114] |
| --- | --- |

ba)

ba)

lisatakse järgmine lõige:

lisatakse järgmine lõige:

„3a.
     
  Taristu- ja väliskulumaksudest saadavat tulu kasutatakse selle teelõigu territooriumil, millel makse kohaldatakse.“ [ME 114]

| 15) | Artiklid 9d ja 9e asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 9d

  Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 9e, et muuta 0 lisa, IIIb lisa 1. ja 2. tabelis esitatud summasid ning IIIa lisa jaotiste 4.1 ja 4.2 valemeid, et kohandada neid teaduse ja tehnika arenguga.



  Artikkel 9e


  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.


  2.   Artikli 7 g lõikes 4, artikli 7ga lõikes 4 ja artiklis 9d osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks

  viieks aastaks
  alates ... [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev].
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. [ME 115]



  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 7 g lõikes 4, artikli 7ga lõikes 4 ja artiklis 9d osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.


  4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.


  5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.


  6.   Artikli 7 g lõike 4, artikli 7ga lõike 4 ja artikli 9d kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud selle suhtes vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast nende teavitamist asjaomasest õigusaktist või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle ajavahemiku möödumist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.“ |
| --- | --- |

15)

Artiklid 9d ja 9e asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9d

Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 9e, et muuta 0 lisa, IIIb lisa 1. ja 2. tabelis esitatud summasid ning IIIa lisa jaotiste 4.1 ja 4.2 valemeid, et kohandada neid teaduse ja tehnika arenguga.

Artikkel 9e

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 7 g lõikes 4, artikli 7ga lõikes 4 ja artiklis 9d osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks

  viieks aastaks
  alates ... [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev].
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. [ME 115]

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 7 g lõikes 4, artikli 7ga lõikes 4 ja artiklis 9d osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 7 g lõike 4, artikli 7ga lõike 4 ja artikli 9d kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud selle suhtes vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast nende teavitamist asjaomasest õigusaktist või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle ajavahemiku möödumist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.“

| 16) | Artiklid 9f ja 9 g jäetakse välja; |
| --- | --- |

16)

Artiklid 9f ja 9 g jäetakse välja;

| 17) | Artikkel 10a asendatakse järgmisega:

  „1.   II lisas sätestatud summasid eurodes ning IIIb lisa 1. ja 2. tabelis sätestatud summasid sentides kohandatakse iga kahe aasta tagant, et võtta arvesse komisjoni (Eurostati) avaldatud kogu ELi hõlmava ühtlustatud tarbijahinnaindeksi (välja arvatud energia ja töötlemata toiduained) muutumist. Esimene kohandus tehakse 31. märtsil ... [aasta pärast kaht aastat käesoleva direktiivi jõustumisest].
  Summasid kohandatakse automaatselt, suurendades baassummat eurodes või sentides nimetatud indeksi muutusega protsentides. Saadud summad ümardatakse II lisa puhul täissummani euros ning IIIb lisa puhul ümardatakse sendid kümnendiktäpsusega.


  2.   Komisjon avaldab lõikes 1 osutatud kohandatud summad Euroopa Liidu Teatajas selle aasta 31. märtsiks, mis järgneb lõikes 1 osutatud kahele kalendriaastale. Kohandatud summad jõustuvad avaldamisele järgneva kuu esimesel päeval.“ |
| --- | --- |

17)

Artikkel 10a asendatakse järgmisega:

„1.   II lisas sätestatud summasid eurodes ning IIIb lisa 1. ja 2. tabelis sätestatud summasid sentides kohandatakse iga kahe aasta tagant, et võtta arvesse komisjoni (Eurostati) avaldatud kogu ELi hõlmava ühtlustatud tarbijahinnaindeksi (välja arvatud energia ja töötlemata toiduained) muutumist. Esimene kohandus tehakse 31. märtsil ... [aasta pärast kaht aastat käesoleva direktiivi jõustumisest].

Summasid kohandatakse automaatselt, suurendades baassummat eurodes või sentides nimetatud indeksi muutusega protsentides. Saadud summad ümardatakse II lisa puhul täissummani euros ning IIIb lisa puhul ümardatakse sendid kümnendiktäpsusega.

2.   Komisjon avaldab lõikes 1 osutatud kohandatud summad Euroopa Liidu Teatajas selle aasta 31. märtsiks, mis järgneb lõikes 1 osutatud kahele kalendriaastale. Kohandatud summad jõustuvad avaldamisele järgneva kuu esimesel päeval.“

| 18) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 11




  -1.
     
  Liikmesriigid või pädevad asutused esitavad teekasutajatelt saadud tulu kasutamise kohta teabe kõige läbipaistvamalt ja selgemalt. [ME 116]



  1.   Liikmesriigid avaldavad igal aastal koondaruande nende territooriumil kehtivate tee- ja kasutusmaksude kohta, sealhulgas teabe tulude kasutamise ja nende teede kvaliteedi kohta, kus tee- või kasutusmakse kohaldatakse, nagu on sätestatud lõigetes 2 ja 3.


  2.   Lõike 1 kohaselt avaldatud aruanne sisaldab järgmist:






  a) | sõidukiklassi, teeliigi ja ajavahemiku iga kombinatsiooni puhul sissenõutud väliskulumaks; |
| --- | --- | --- |

18)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

-1.
     
  Liikmesriigid või pädevad asutused esitavad teekasutajatelt saadud tulu kasutamise kohta teabe kõige läbipaistvamalt ja selgemalt. [ME 116]

1.   Liikmesriigid avaldavad igal aastal koondaruande nende territooriumil kehtivate tee- ja kasutusmaksude kohta, sealhulgas teabe tulude kasutamise ja nende teede kvaliteedi kohta, kus tee- või kasutusmakse kohaldatakse, nagu on sätestatud lõigetes 2 ja 3.

2.   Lõike 1 kohaselt avaldatud aruanne sisaldab järgmist:

a)

sõidukiklassi, teeliigi ja ajavahemiku iga kombinatsiooni puhul sissenõutud väliskulumaks;

| b) | taristumaksu diferentseerimine sõltuvalt sõiduki tüübist; |
| --- | --- |

b)

taristumaksu diferentseerimine sõltuvalt sõiduki tüübist;

| c) | kaalutud keskmine taristumaks ja selle kaudu saadud kogutulu, täpsustades iga võimaliku kõrvalekalde võrreldes tegelike taristukuludega, mis tulenevad taristumaksu diferentseerimisest; |
| --- | --- |

c)

kaalutud keskmine taristumaks ja selle kaudu saadud kogutulu, täpsustades iga võimaliku kõrvalekalde võrreldes tegelike taristukuludega, mis tulenevad taristumaksu diferentseerimisest;

| d) | väliskulumaksu kaudu saadud kogutulu; |
| --- | --- |

d)

väliskulumaksu kaudu saadud kogutulu;

| e) | ummikumaksu kaudu saadud kogutulu; |
| --- | --- |

e)

ummikumaksu kaudu saadud kogutulu;

| ea) | kogutulu, mis hinnalisanditest on saadud, ja millistel teelõikudel neid on kohaldatud; [ME 117] |
| --- | --- |

ea)

kogutulu, mis hinnalisanditest on saadud, ja millistel teelõikudel neid on kohaldatud; [ME 117]

| f) | tee- ja/või kasutusmaksu kaudu saadud kogutulu; |
| --- | --- |

f)

tee- ja/või kasutusmaksu kaudu saadud kogutulu;

| g) | teave käesoleva direktiivi kohaldamisel saadud tulu kohta ning kuidas see on võimaldanud liikmesriigil täita artikli 9 lõigetes 2 ja 3 osutatud eesmärke; |
| --- | --- |

g)

teave käesoleva direktiivi kohaldamisel saadud tulu kohta ning kuidas see on võimaldanud liikmesriigil täita artikli 9 lõigetes 2 ja 3 osutatud eesmärke;

| h) | objektiivsetel kriteeriumidel põhinev hinnang maanteetaristu hooldamise kohta kõnealuse liikmesriigi territooriumil ja selle areng pärast viimast aruannet; |
| --- | --- |

h)

objektiivsetel kriteeriumidel põhinev hinnang maanteetaristu hooldamise kohta kõnealuse liikmesriigi territooriumil ja selle areng pärast viimast aruannet;

| i) | hinnang maksustatud võrgu ummikute suurusele tipptundidel, mis põhineb tegelikel liiklusvaatlustel, mida tehakse asjaomase võrgu representatiivse hulga ummikutega teelõikudel, ning selle areng alates eelmisest aruandest. |
| --- | --- |

i)

hinnang maksustatud võrgu ummikute suurusele tipptundidel, mis põhineb tegelikel liiklusvaatlustel, mida tehakse asjaomase võrgu representatiivse hulga ummikutega teelõikudel, ning selle areng alates eelmisest aruandest.

3.   Nende teedevõrguosade kvaliteedi hindamisel, kus tee- või kasutusmakse kohaldatakse, kasutavad liikmesriigid peamisi tulemusnäitajaid. Miinimumnõudena peavad näitajad olema seotud järgmisega:

| a) | teekatte kvaliteet; |
| --- | --- |

a)

teekatte kvaliteet;

| b) | liiklusohutus; |
| --- | --- |

b)

liiklusohutus;

| c) | ummikute suurus. |
| --- | --- |

c)

ummikute suurus.

3a.
     
  Liikmesriigid avalikustavad, milliseid tulemusi on taristumaksu- ja väliskulumaksutulu reinvesteerimisel saadud ning kui palju on liiklusohutus paranenud ning keskkonnamõju ja liiklusummikud vähenenud. [ME 118]

4.   Kolme aasta jooksul pärast ... [läbivaadatud direktiivi jõustumist] võtab komisjon vastu rakendusakti kooskõlas artikli 9c lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega, et määrata kindlaks ühtne näitajate kogum.

5.   Kuue aasta jooksul pärast ... [läbivaadatud direktiivi jõustumist] avaldab komisjon aruande, mis põhineb lõikes 4 osutatud näitajate kohaldamisel liikmesriikide poolt.

5a.
     
  Viie aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist esitab komisjon heitevabade sõidukite turuosa muutumise kohta aruande ning vaatab selle põhjal vajaduse korral läbi heitevabade sõidukite suhtes kohaldatava vähendamismäära.
  “[ME 119]

| 19) | Lisasid muudetakse järgmiselt:






  a) | 0, IIIa, IIIb ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisas sätestatule; |
| --- | --- | --- |

19)

Lisasid muudetakse järgmiselt:

a)

0, IIIa, IIIb ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisas sätestatule;

| b) | lisatakse V, VI ja VII lisa vastavalt käesoleva direktiivi lisas sätestatule. |
| --- | --- |

b)

lisatakse V, VI ja VII lisa vastavalt käesoleva direktiivi lisas sätestatule.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [...]. Nad edastavad kõnealuste õigus- ja haldusnormide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 81, 2.3.2018, lk 188.

1

(2)  ELT C 176, 23.5.2018, lk 66.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta seisukoht.

3

(4)  28. märtsi 2011. aasta valge raamat „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ (COM(2011)0144).

4

(5)  COM(2016)0501.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (EÜT L 187, 20.7.1999, lk 42).

6

(7)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51).

7

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51).

(8)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1072/2009 rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72).

8

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1072/2009 rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72).

(9)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1).

9

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1).

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/52/EÜ ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta (ELT L 166, 30.4.2004, lk 124).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiiv 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (ELT L 152, 11.6.2008, lk 1).

11

(12)  Komisjoni 10. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/427, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 692/2008 seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 6) heitega (ELT L 82, 31.3.2016, lk 1).

12

(13)  Komisjoni 20. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/646, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 692/2008 seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 6) heitega (ELT L 109, 26.4.2016, lk 1).

13

(14)  ...

14

(15)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/96/EÜ maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta (ELT L 319, 29.11.2008, lk 59).

15

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/96/EÜ maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta (ELT L 319, 29.11.2008, lk 59).

(16)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

17

---

LISA

| 1) | 0, III, IIIa, IIIb ja IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | lisa 0 jaotist 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | pealkiri asendatakse järgmisega:






  „3) | Kategooria EURO III/EURO IV/EURO V sõidukid“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

0, III, IIIa, IIIb ja IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

lisa 0 jaotist 3 muudetakse järgmiselt:

i)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„3)

| ii) | tabelis jäetakse kategooria EEV sõidukeid käsitlev rida välja; |
| --- | --- |

ii)

tabelis jäetakse kategooria EEV sõidukeid käsitlev rida välja;

| iii) | lisatakse järgmine tekst:
  „Euro VI kohased heitkoguste piirnormid | Piirnormid |
| --- | --- | --- |
| | CO
  (mg/kWh) | Süsivesinike koguheide (THC)
  (mg/kWh) | Mittemetaansed süsivesinikud (NMHC)
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX
   (1)

  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | Tahkete osakeste mass
  (mg/kWh) | Tahkete osakeste arv
  (#/kWh) |
| WHSC (CI) | 1 500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 x 1011 |
| WHTC (CI) | 4 000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| WHTC (PI) | 4 000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| Märkus:
  PI = ottomootor
  CI = diiselmootor |

iii)

lisatakse järgmine tekst:

„Euro VI kohased heitkoguste piirnormid

Piirnormid

CO

(mg/kWh)

Süsivesinike koguheide (THC)

(mg/kWh)

Mittemetaansed süsivesinikud (NMHC)

(mg/kWh)

CH4

(mg/kWh)

NOX
   (1)

(mg/kWh)

NH3

(ppm)

Tahkete osakeste mass

(mg/kWh)

Tahkete osakeste arv

(#/kWh)

WHSC (CI)

1 500

130

400

10

10

8,0 x 1011

WHTC (CI)

4 000

160

460

10

10

6,0 x 1011

WHTC (PI)

4 000

160

500

460

10

10

6,0 x 1011

Märkus:

PI = ottomootor

CI = diiselmootor

| b) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  i) | 2. jagu muudetakse järgmiselt:






  — | punkti 2.1 kuues taane asendatakse järgmisega:






  „— | Raskesõidukite 
  Igat liiki sõidukite
  tekitatud kulud jaotatakse objektiivselt ja läbipaistvalt, võttes arvesse raskeveokite

  igat liiki sõidukite
  liikluse osakaalu teedevõrgu koguliikluses ja seonduvaid kulusid. Raskesõidukite läbitud kilomeetreid võib sel eesmärgil korrigeerida objektiivselt põhjendatavate „samaväärsuskordajatega“, näiteks punktis 4 sätestatud samaväärsuskordajad (*1). [ME 120] |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

III lisa muudetakse järgmiselt:

i)

2. jagu muudetakse järgmiselt:

—

punkti 2.1 kuues taane asendatakse järgmisega:

„—

Raskesõidukite 
  Igat liiki sõidukite
  tekitatud kulud jaotatakse objektiivselt ja läbipaistvalt, võttes arvesse raskeveokite

  igat liiki sõidukite
  liikluse osakaalu teedevõrgu koguliikluses ja seonduvaid kulusid. Raskesõidukite läbitud kilomeetreid võib sel eesmärgil korrigeerida objektiivselt põhjendatavate „samaväärsuskordajatega“, näiteks punktis 4 sätestatud samaväärsuskordajad (*1). [ME 120]

| — | punkti 2.2 teine taane asendatakse järgmisega:






  „— | Nimetatud kulud jaotatakse raskesõidukite ja muude sõidukite

  kergsõidukite
  liikluse vahel, tuginedes tegelikult läbitud kilomeetrite ja prognoositavalt läbitavate kilomeetrite osakaaludele, ning neid võib korrigeerida objektiivselt põhjendatavate samaväärsuskordajatega, näiteks punktis 4 sätestatud samaväärsuskordajad.“; [ME 121] |
| --- | --- | --- |

—

punkti 2.2 teine taane asendatakse järgmisega:

„—

Nimetatud kulud jaotatakse raskesõidukite ja muude sõidukite

  kergsõidukite
  liikluse vahel, tuginedes tegelikult läbitud kilomeetrite ja prognoositavalt läbitavate kilomeetrite osakaaludele, ning neid võib korrigeerida objektiivselt põhjendatavate samaväärsuskordajatega, näiteks punktis 4 sätestatud samaväärsuskordajad.“; [ME 121]

| ii) | 4. jaotise pealkiri ja esimene taane asendatakse järgmisega:






  „4) | RASKESÕIDUKITE OSAKAAL LIIKLUSES, SAMAVÄÄRSUSKORDAJAD JA KORREKTSIOONIMEHHANISM






  — | Et asjakohaselt arvesse võtta raskesõidukite kasutamisest tulenevaid suurenenud taristu ehituse ja remondi kulusid, peab teemaksude arvutamine põhinema raskesõidukite poolt tegelikult läbitud kilomeetrite või prognoositavalt läbitavate kilomeetrite osakaalul kogu liiklusest, mida võib soovi korral samaväärsuskordajatega korrigeerida.“; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

4. jaotise pealkiri ja esimene taane asendatakse järgmisega:

„4)

—

Et asjakohaselt arvesse võtta raskesõidukite kasutamisest tulenevaid suurenenud taristu ehituse ja remondi kulusid, peab teemaksude arvutamine põhinema raskesõidukite poolt tegelikult läbitud kilomeetrite või prognoositavalt läbitavate kilomeetrite osakaalul kogu liiklusest, mida võib soovi korral samaväärsuskordajatega korrigeerida.“;

| c) | IIIa lisa asendatakse järgmisega:
  „IIIa LISA
  VÄLISKULUMAKSUGA MAKSUSTAMISE MIINIMUMNÕUDED
  Käesolevas lisas sätestatakse väliskulumaksuga maksustamise ja kui see on asjakohane, maksimaalse kaalutud keskmise väliskulumaksu arvutamise miinimumnõuded.
  1.   Asjaomased teedevõrgu osad
  Liikmesriigid määravad täpselt kindlaks oma teedevõrgu osa või osad, mille suhtes kohaldatakse väliskulumaksu.

  Kui liikmesriik kavatseb väliskulumaksuga maksustada ainult ühe või mõne osa teedevõrgust, mis koosneb tema osast üleeuroopalises võrgus ja tema kiirteedest, valitakse kõnealune osa või kõnealused osad välja pärast hindamist, millega tehakse kindlaks järgmised asjaolud:







  — | sõidukid põhjustavad väliskulumaksuga maksustatavaid teid kasutades keskmisest rohkem keskkonnakahju, hinnatuna kooskõlas õhukvaliteedi aruandluse, riiklike heitetegurite, liikluse mahtude ja müra puhul direktiiviga 2002/49/EÜ, või |
| --- | --- | --- |

c)

IIIa lisa asendatakse järgmisega:

„IIIa LISA

VÄLISKULUMAKSUGA MAKSUSTAMISE MIINIMUMNÕUDED

Käesolevas lisas sätestatakse väliskulumaksuga maksustamise ja kui see on asjakohane, maksimaalse kaalutud keskmise väliskulumaksu arvutamise miinimumnõuded.

1.   Asjaomased teedevõrgu osad

Liikmesriigid määravad täpselt kindlaks oma teedevõrgu osa või osad, mille suhtes kohaldatakse väliskulumaksu.

Kui liikmesriik kavatseb väliskulumaksuga maksustada ainult ühe või mõne osa teedevõrgust, mis koosneb tema osast üleeuroopalises võrgus ja tema kiirteedest, valitakse kõnealune osa või kõnealused osad välja pärast hindamist, millega tehakse kindlaks järgmised asjaolud:

—

sõidukid põhjustavad väliskulumaksuga maksustatavaid teid kasutades keskmisest rohkem keskkonnakahju, hinnatuna kooskõlas õhukvaliteedi aruandluse, riiklike heitetegurite, liikluse mahtude ja müra puhul direktiiviga 2002/49/EÜ, või

| — | väliskulumaksu kehtestamisel selliselt koostatud teedevõrgu muudes osades võiks olla negatiivne mõju keskkonnale või liiklusohutusele või väliskulumaksuga maksustamisega ja selle kogumisega kaasneksid ebaproportsionaalsed kulud.
  [ME 122] |
| --- | --- |

—

väliskulumaksu kehtestamisel selliselt koostatud teedevõrgu muudes osades võiks olla negatiivne mõju keskkonnale või liiklusohutusele või väliskulumaksuga maksustamisega ja selle kogumisega kaasneksid ebaproportsionaalsed kulud.
  [ME 122]

2.   Maksuga hõlmatavad sõidukid, teed ja ajavahemik

Kui liikmesriik kavatseb kohaldada kõrgemaid väliskulumakse kui IIIb lisas kindlaks määratud võrdlusväärtused, siis ta teatab komisjonile sõidukite klassifikatsiooni, vastavalt millele väliskulumaks varieerub. Samuti teatab liikmesriik komisjonile nende teede asukoha, mille suhtes kohaldatakse kõrgemat väliskulumaksu määra (edaspidi „linnalähiteed (sealhulgas kiirteed)“), ning nende teede asukoha, mille suhtes kohaldatakse madalamat väliskulumaksu määra (edaspidi „linnadevahelised teed (sealhulgas kiirteed)“).

Vajaduse korral teatab liikmesriik komisjonile ka täpsed ööajale vastavad ajavahemikud, mille jooksul võib kehtestada kõrgema mürasaaste väliskulumaksu määra, et võtta arvesse kõrgemat mürataset.

Teede klassifitseerimisel linnalähiteedeks (sealhulgas kiirteed) ja linnadevahelisteks teedeks (sealhulgas kiirteed) ning ajavahemike kindlaksmääramisel võetakse aluseks objektiivsed kriteeriumid, mis on seotud saaste tekkega teedel ja nende ümbruses, näiteks rahvastikutihedus, aastane keskmine õhusaaste (eelkõige PM10 ja NO2 puhul) ning direktiiviga 2008/50/EÜ kehtestatud piirnorme ületavate päevade (PM10) ja tundide (NO2) arv aastas. Kõnealused kriteeriumid lisatakse teatesse. [ME 123]

3.   Maksusumma

Käesolevat jaotist kohaldatakse juhul, kui liikmesriik kavatseb kohaldada IIIb lisas sätestatud võrdlusväärtusest kõrgemat väliskulumaksu.

Liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus, määrab iga sõidukiklassi, teeliigi ja ajavahemiku kohta ühe konkreetse summa. Maksustamisstruktuur peab olema läbipaistev, avalikustatud ja kõigile kasutajatele võrdsetel tingimustel kättesaadav. Avalikustada tuleb õigel ajal enne rakendamist. Kõik näitajad, andmed ja muu eri väliskuluelementide arvutamise mõistmiseks vajalik teave avalikustatakse.

Maksu kehtestamisel juhindub liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus tõhusa hinnakujunduspoliitika põhimõttest, mille kohaselt hind on ligilähedane maksustatava sõiduki kasutamisega seotud sotsiaalsetele piirkuludele.

Maksu kehtestamisel võetakse arvesse liikluse ümbersuundumisega kaasnevat ohtu ja ümbersuunamise negatiivset mõju liiklusohutusele, keskkonnale ja ummikute tekkele ning kõnealuste ohtude leevendamise võimalusi.

Liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus, kontrollib maksustamiskava tõhusust maanteetranspordist tuleneva keskkonnakahju vähendamisel. Vajaduse korral kohandab liikmesriik iga kahe aasta järel maksustamisstruktuuri ja teatava sõidukiklassi, teeliigi ja ajavahemiku kohta kehtestatud konkreetset maksusummat vastavalt transpordi pakkumise ja nõudluse muutustele.

4.   Väliskuluelemendid

4.1.   Liiklusest tulenevad õhusaastekulud

Kui liikmesriik kavatseb kohaldada kõrgemaid väliskulumakse kui IIIb lisas sätestatud võrdlusväärtused, arvutab liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus liiklusest tulenevad sissenõutavad õhusaastekulud järgmise valemi abil:

Image 1

kus:

| — | PCVij | = | õhusaastekulud sõidukiklassi i puhul teeliigil j (eurot sõidukilomeetri kohta) |
| --- | --- | --- | --- |
| — | EFik | = | Saasteaine k ja sõidukiklassi i heitetegur (grammi sõidukilomeetri kohta) |
| — | PCjk | = | Saasteainega k seotud rahaline kulu teeliigi j puhul (eurot grammi kohta) |

—

PCVij

=

õhusaastekulud sõidukiklassi i puhul teeliigil j (eurot sõidukilomeetri kohta)

—

EFik

=

Saasteaine k ja sõidukiklassi i heitetegur (grammi sõidukilomeetri kohta)

—

PCjk

=

Saasteainega k seotud rahaline kulu teeliigi j puhul (eurot grammi kohta)

Heitetegurid on samad, mida liikmesriik kasutas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/2284 (mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist) ettenähtud siseriiklike heiteandmekogude kehtestamisel (*2) (milleks kasutatakse EMEP/EEA õhusaasteainete heiteinventuuri juhendit (*3). Saasteainetega seotud rahalise kulu määrab kindlaks liikmesriik või, kui see on asjakohane, artikli 7c lõikes 4 osutatud sõltumatu asutus, kasutades teaduslikult tõendatud meetodeid.

Liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus võib kohaldada õhusaastekulude väärtuse arvutamisel teaduslikult tõendatud alternatiivmeetodeid, mille puhul kasutatakse õhusaasteainete mõõtmise andmeid ja õhusaasteainetega seotud rahalise kulu kohalikku väärtust.

4.2.   Liiklusest tulenevad mürakulud

Kui liikmesriik kavatseb kohaldada kõrgemaid väliskulumakse kui IIIb lisas sätestatud võrdlusväärtused, arvutab liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus liiklusest tulenevad sissenõutavad õhusaastekulud järgmiste valemite abil:

Image 2

kus:

| — | NCVj = | mürakulud ühe raske kaubaveoki puhul teeliigil j (eurot sõidukilomeetri kohta) |
| --- | --- | --- |
| — | NCjk = | mürakulud inimese kohta, kes puutub teeliigil j kokku müratasemega k (eurot inimese kohta) |
| — | POPk = | iga päev müratasemega k kokku puutuvate elanike arv kilomeetri kohta (inimest kilomeetri kohta) |
| — | WADT = | kaalutud keskmine liiklustihedus päevas (sõiduautoekvivalent) |
| — | a ja b | on liikmesriikide määratud kaalutegur, nii et saadav kaalutud keskmine müramaks sõidukikilomeetri kohta vastaks NCVj (päeval). |

—

NCVj =

mürakulud ühe raske kaubaveoki puhul teeliigil j (eurot sõidukilomeetri kohta)

—

NCjk =

mürakulud inimese kohta, kes puutub teeliigil j kokku müratasemega k (eurot inimese kohta)

—

POPk =

iga päev müratasemega k kokku puutuvate elanike arv kilomeetri kohta (inimest kilomeetri kohta)

—

WADT =

kaalutud keskmine liiklustihedus päevas (sõiduautoekvivalent)

—

a ja b

on liikmesriikide määratud kaalutegur, nii et saadav kaalutud keskmine müramaks sõidukikilomeetri kohta vastaks NCVj (päeval).

Liiklusest tulenev mürasaaste on seotud selle mõjuga maantee ääres tegutsevate kodanike tervisele.

Müratasemega k kokkupuutuvate elanike arv saadakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/49/EÜ artikli 7 kohastest strateegilistest mürakaartidest (*4).

Müratasemega k kokkupuutumise kulu inimese kohta määrab kindlaks liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus, kasutades teaduslikult tõendatud meetodeid.

Igapäevase kaalutud keskmise liiklustiheduse puhul eeldatakse raskete kaubaveokite ja sõiduautode vahelist samaväärsustegurit e, mis on tuletatud keskmise sõiduauto ja keskmise raske kaubaveoki müratasemest, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 540/2014 mootorsõidukite ja varusummutisüsteemide mürataseme kohta, millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 70/157/EMÜ.

Liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus võib kehtestada diferentseeritud müramaksud, et soodustada vaiksemate sõidukite kasutamist, tingimusel et see ei põhjusta välisriigi sõidukite diskrimineerimist.

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ (ELT L 344, 17.12.2016, lk 1)."

(*3)  Euroopa Keskkonnaagentuuri metoodika on kättesaadav veebilehel http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2016"

(*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/49/EÜ, mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega (EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12).“;"

| d) | IIb lisa asendatakse järgmisega:
  „IIIb LISA
  VÄLISKULUMAKSU VÕRDLUSVÄÄRTUSED

  MIINIMUMVÄÄRTUSED


  Käesolevas lisas sätestatakse väliskulumaksu võrdlusväärtused, sealhulgas õhusaaste ja müraga seotud kulud. [ME 126]

  Tabel 1. Väliskulumaksu võrdlusväärtused

  miinimumväärtused
  raskete kaubaveokite puhul [ME 127]









  Sõidukiklass | Senti sõidukilomeetri kohta | Linnalähised (2) | Linnadevahelised (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rasked kaubaveokid, mille maksimaalne lubatud täismass on
  vähem kui 14 tonni
  või millel on kaks telge | EURO 0 | 13,3 | 8,3 |
| EURO I | 9,1 | 5,4 |
| EURO II | 8,8 | 5,4 |
| EURO III | 7,7 | 4,3 |
| EURO IV | 5,9 | 3,1 |
| EURO V | 5,7 | 1,9 |
| EURO VI | 3,2 | 0,6 |
| Vähem saastav kui EURO VI | 2,5 | 0,3 |
| Rasked kaubaveokid, mille maksimaalne lubatud täismass on
  14–28 tonni
  või millel on kolm telge | EURO 0 | 23,3 | 15,1 |
| EURO I | 16,4 | 10,1 |
| EURO II | 15,7 | 10,0 |
| EURO III | 13,5 | 8,2 |
| EURO IV | 9,5 | 5,7 |
| EURO V | 8,9 | 3,7 |
| EURO VI | 3,6 | 0,8 |
| Vähem saastav kui EURO VI | 2,5 | 0,3 |
| Rasked kaubaveokid, mille maksimaalne lubatud täismass on
  28–40 tonni
  või millel on neli telge | EURO 0 | 30,4 | 19,7 |
| EURO I | 22,6 | 13,9 |
| EURO II | 21,3 | 13,9 |
| EURO III | 17,8 | 11,2 |
| EURO IV | 12,2 | 7,7 |
| EURO V | 9,2 | 4,0 |
| EURO VI | 3,5 | 0,8 |
| Vähem saastav kui EURO VI | 2,5 | 0,3 |
| Rasked kaubaveokid, mille maksimaalne lubatud täismass on
  rohkem kui 40 tonni
  või millel on viis või rohkem telge | EURO 0 | 43,0 | 28,6 |
| EURO I | 31,5 | 19,8 |
| EURO II | 29,2 | 19,4 |
| EURO III | 24,0 | 15,6 |
| EURO IV | 16,2 | 10,6 |
| EURO V | 9,8 | 4,7 |
| EURO VI | 3,6 | 1,0 |
| Vähem saastav kui EURO VI | 2,5 | 0,3 |

d)

IIb lisa asendatakse järgmisega:

„IIIb LISA

VÄLISKULUMAKSU VÕRDLUSVÄÄRTUSED

  MIINIMUMVÄÄRTUSED

Käesolevas lisas sätestatakse väliskulumaksu võrdlusväärtused, sealhulgas õhusaaste ja müraga seotud kulud. [ME 126]

Tabel 1. Väliskulumaksu võrdlusväärtused

  miinimumväärtused
  raskete kaubaveokite puhul [ME 127]

Sõidukiklass

Senti sõidukilomeetri kohta

Linnalähised (2)

Linnadevahelised (3)

Rasked kaubaveokid, mille maksimaalne lubatud täismass on

vähem kui 14 tonni

või millel on kaks telge

EURO 0

13,3

8,3

EURO I

9,1

5,4

EURO II

8,8

5,4

EURO III

7,7

4,3

EURO IV

5,9

3,1

EURO V

5,7

1,9

EURO VI

3,2

0,6

Vähem saastav kui EURO VI

2,5

0,3

Rasked kaubaveokid, mille maksimaalne lubatud täismass on

14–28 tonni

või millel on kolm telge

EURO 0

23,3

15,1

EURO I

16,4

10,1

EURO II

15,7

10,0

EURO III

13,5

8,2

EURO IV

9,5

5,7

EURO V

8,9

3,7

EURO VI

3,6

0,8

Vähem saastav kui EURO VI

2,5

0,3

Rasked kaubaveokid, mille maksimaalne lubatud täismass on

28–40 tonni

või millel on neli telge

EURO 0

30,4

19,7

EURO I

22,6

13,9

EURO II

21,3

13,9

EURO III

17,8

11,2

EURO IV

12,2

7,7

EURO V

9,2

4,0

EURO VI

3,5

0,8

Vähem saastav kui EURO VI

2,5

0,3

Rasked kaubaveokid, mille maksimaalne lubatud täismass on

rohkem kui 40 tonni

või millel on viis või rohkem telge

EURO 0

43,0

28,6

EURO I

31,5

19,8

EURO II

29,2

19,4

EURO III

24,0

15,6

EURO IV

16,2

10,6

EURO V

9,8

4,7

EURO VI

3,6

1,0

Vähem saastav kui EURO VI

2,5

0,3

Tabel 2. Väliskulumaksu kontrollväärtused

  miinimumväärtused
  kaugsõidubusside puhul [ME 128]

| Sõidukiklass | Senti sõidukilomeetri kohta | Linnalähised (4) | Linnadevahelised (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kaugsõidubussid, mille suurim lubatud täismass on 18 tonni
  või millel on kaks telge | EURO 0 | 20,3 | 13,1 |
| EURO I | 16,0 | 10,4 |
| EURO II | 15,6 | 9,9 |
| EURO III | 13,9 | 8,5 |
| EURO IV | 10,0 | 5,7 |
| EURO V | 9,0 | 5,0 |
| EURO VI | 2,8 | 0,8 |
| Vähem saastav kui EURO VI | 1,4 | 0,2 |
| Kaugsõidubussid, mille suurim lubatud täismass on rohkem kui 18 tonni
  või millel on kolm või rohkem telge | EURO 0 | 24,9 | 16,2 |
| EURO I | 19,2 | 12,3 |
| EURO II | 18,5 | 12,0 |
| EURO III | 15,7 | 9,8 |
| EURO IV | 10,6 | 6,6 |
| EURO V | 10,2 | 5,2 |
| EURO VI | 2,8 | 0,8 |
| Vähem saastav kui EURO VI | 1,4 | 0,2 |

Sõidukiklass

Senti sõidukilomeetri kohta

Linnalähised (4)

Linnadevahelised (5)

Kaugsõidubussid, mille suurim lubatud täismass on 18 tonni

või millel on kaks telge

EURO 0

20,3

13,1

EURO I

16,0

10,4

EURO II

15,6

9,9

EURO III

13,9

8,5

EURO IV

10,0

5,7

EURO V

9,0

5,0

EURO VI

2,8

0,8

Vähem saastav kui EURO VI

1,4

0,2

Kaugsõidubussid, mille suurim lubatud täismass on rohkem kui 18 tonni

või millel on kolm või rohkem telge

EURO 0

24,9

16,2

EURO I

19,2

12,3

EURO II

18,5

12,0

EURO III

15,7

9,8

EURO IV

10,6

6,6

EURO V

10,2

5,2

EURO VI

2,8

0,8

Vähem saastav kui EURO VI

1,4

0,2

Tabelites 1 ja 2 esitatud väärtusi võib korrutada maksimaalselt 2-ga

  4-ga
  mägipiirkondades ja linnastute ümbruses, kui see on õigustatud saaste vähesema hajumise, teekalde või kõrgusega või õhutemperatuuri inversiooniga.
  Kui on teaduslikke tõendeid, et mägipiirkondade ja linnastute ümbruses peaks see tegur olema suurem, võib seda üksikasjaliku põhjenduse alusel suurendada.
  “; [ME 129]

Tabel 3. Väliskulumaksu miinimumväärtused sõiduautode puhul (eurosenti sõidukilomeetri kohta)

| Sõiduk | Mootor | EURO-klass | Linnalähised | Linnadevahelised |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Diislikütusel töötav auto | < 1,4 l | Euro 2 | 1,9 | 0,9 |
| | | Euro 3 | 1,6 | 0,9 |
| | | Euro 4 | 1,3 | 0,7 |
| | | Euro 5 | 0,9 | 0,5 |
| | | Euro 6 | 0,6 | 0,3 |
| | 1,4 –2,0 l | Euro 0 | 3,6 | 1,0 |
| | | Euro 1 | 1,9 | 0,9 |
| | | Euro 2 | 1,8 | 0,8 |
| | | Euro 3 | 1,7 | 0,9 |
| | | Euro 4 | 1,4 | 0,7 |
| | | Euro 5 | 0,9 | 0,5 |
| | | Euro 6 | 0,6 | 0,3 |
| | > 2,0 l | Euro 0 | 3,9 | 1,3 |
| | | Euro 1 | 1,9 | 0,9 |
| | | Euro 2 | 1,8 | 0,9 |
| | | Euro 3 | 1,7 | 0,9 |
| | | Euro 4 | 1,4 | 0,7 |
| | | Euro 5 | 0,9 | 0,5 |
| | | Euro 6 | 0,6 | 0,3 |
| Bensiinil töötav auto | < 1,4 l | Euro 0 | 3,7 | 2,4 |
| | | Euro 1 | 1,0 | 0,4 |
| | | Euro 2 | 0,7 | 0,3 |
| | | Euro 3 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 4 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 5 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 6 | 0,5 | 0,2 |
| | 1,4 –2,0 l | Euro 0 | 3,9 | 3,0 |
| | | Euro 1 | 1,1 | 0,4 |
| | | Euro 2 | 0,7 | 0,3 |
| | | Euro 3 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 4 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 5 | 0,4 | 0,2 |
| | | Euro 6 | 0,4 | 0,2 |
| | > 2,0 l | Euro 0 | 4,0 | 3,0 |
| | | Euro 1 | 1,0 | 0,4 |
| | | Euro 2 | 0,5 | 0,3 |
| | | Euro 3 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 4 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 5 | 0,4 | 0,2 |
| | | Euro 6 | 0,4 | 0,2 |

Sõiduk

Mootor

EURO-klass

Linnalähised

Linnadevahelised

Diislikütusel töötav auto

< 1,4 l

Euro 2

1,9

0,9

Euro 3

1,6

0,9

Euro 4

1,3

0,7

Euro 5

0,9

0,5

Euro 6

0,6

0,3

1,4 –2,0 l

Euro 0

3,6

1,0

Euro 1

1,9

0,9

Euro 2

1,8

0,8

Euro 3

1,7

0,9

Euro 4

1,4

0,7

Euro 5

0,9

0,5

Euro 6

0,6

0,3

> 2,0 l

Euro 0

3,9

1,3

Euro 1

1,9

0,9

Euro 2

1,8

0,9

Euro 3

1,7

0,9

Euro 4

1,4

0,7

Euro 5

0,9

0,5

Euro 6

0,6

0,3

Bensiinil töötav auto

< 1,4 l

Euro 0

3,7

2,4

Euro 1

1,0

0,4

Euro 2

0,7

0,3

Euro 3

0,5

0,2

Euro 4

0,5

0,2

Euro 5

0,5

0,2

Euro 6

0,5

0,2

1,4 –2,0 l

Euro 0

3,9

3,0

Euro 1

1,1

0,4

Euro 2

0,7

0,3

Euro 3

0,5

0,2

Euro 4

0,5

0,2

Euro 5

0,4

0,2

Euro 6

0,4

0,2

> 2,0 l

Euro 0

4,0

3,0

Euro 1

1,0

0,4

Euro 2

0,5

0,3

Euro 3

0,5

0,2

Euro 4

0,5

0,2

Euro 5

0,4

0,2

Euro 6

0,4

0,2

[ME 124]

Tabel 4. Väliskulumaksu miinimumväärtused väikeste tarbesõidukite puhul (eurosenti sõidukilomeetri kohta)

| Sõiduk | EURO-klass | Linnalähised | Linnadevahelised |
| --- | --- | --- | --- |
| Bensiinil töötavad väikesed tarbesõidukid | Euro 1 | 2,4 | 0,7 |
| | Euro 2 | 1,9 | 0,4 |
| | Euro 3 | 1,8 | 0,4 |
| | Euro 4 | 1,7 | 0,3 |
| | Euro 5 | 1,6 | 0,3 |
| | Euro 6 | 1,6 | 0,3 |
| Diislikütusel töötavad väikesed tarbesõidukid | Euro 1 | 4,0 | 1,7 |
| | Euro 2 | 4,1 | 1,7 |
| | Euro 3 | 3,5 | 1,3 |
| | Euro 4 | 3,0 | 1,1 |
| | Euro 5 | 2,2 | 0,8 |
| | Euro 6 | 1,9 | 0,5 |

Sõiduk

EURO-klass

Linnalähised

Linnadevahelised

Bensiinil töötavad väikesed tarbesõidukid

Euro 1

2,4

0,7

Euro 2

1,9

0,4

Euro 3

1,8

0,4

Euro 4

1,7

0,3

Euro 5

1,6

0,3

Euro 6

1,6

0,3

Diislikütusel töötavad väikesed tarbesõidukid

Euro 1

4,0

1,7

Euro 2

4,1

1,7

Euro 3

3,5

1,3

Euro 4

3,0

1,1

Euro 5

2,2

0,8

Euro 6

1,9

0,5

[ME 125]

| e) | IV lisa tabel „Liigendsõidukid (poolhaagisautorongid ja autorongid)“ asendatakse järgmisega:
  „LIIGENDSÕIDUKID (POOLHAAGISAUTORONGID JA AUTORONGID)









  Õhkvedrustusega või sellega samaväärseks peetava vedrustusega veoteljed | Muu vedrustustüübiga veoteljed | Kahjuklass |
| --- | --- | --- | --- |
| Telgede arv ja suurim lubatud täismass (tonnides) | Telgede arv ja suurim lubatud täismass (tonnides) | |
| Minimaalselt | Maksimaalselt | Minimaalselt | Maksimaalselt | |
| 2 + 1 telge | |
| 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | I |
| 2 + 2 telge | |
| 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | |
| 29 | 31 | 29 | 31 | II |
| 31 | 33 | 31 | 33 | |
| 33
  36 | 36
  38 | 33 | 36 | III |
| 2 + 3 telge | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III |
| 3 + 2 telge | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38
  40 | 40
  44 | III |
| 40 | 44 | | | |
| 3 + 3 telge | |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | I |
| | | 38 | 40 | II |
| 40 | 44 | 40 | 44 | |
| 7 telge |
| 40 | 50 | 40 | 50 | II |
| 50 | 60 | 50 | 60 | III |
| 60 | | 60 | |
| 8 või 9 telge |
| 40 | 50 | 40 | 50 | I |
| 50 | 60 | 50 | 60 | II |
| 60 | 60 | III“. |

e)

IV lisa tabel „Liigendsõidukid (poolhaagisautorongid ja autorongid)“ asendatakse järgmisega:

„LIIGENDSÕIDUKID (POOLHAAGISAUTORONGID JA AUTORONGID)

Õhkvedrustusega või sellega samaväärseks peetava vedrustusega veoteljed

Muu vedrustustüübiga veoteljed

Kahjuklass

Telgede arv ja suurim lubatud täismass (tonnides)

Telgede arv ja suurim lubatud täismass (tonnides)

Minimaalselt

Maksimaalselt

Minimaalselt

Maksimaalselt

2 + 1 telge

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

I

2 + 2 telge

23

25

26

28

25

26

28

29

23

25

26

28

25

26

28

29

29

31

29

31

II

31

33

31

33

33

36

36

38

33

36

III

2 + 3 telge

II

36

38

38

40

36

38

38

40

III

3 + 2 telge

II

36

38

38

40

36

38

38

40

40

44

III

40

44

3 + 3 telge

36

38

38

40

36

38

I

38

40

II

40

44

40

44

7 telge

40

50

40

50

II

50

60

50

60

III

60

60

8 või 9 telge

40

50

40

50

I

50

60

50

60

II

60

60

III“.

| ea) | IV lisasse lisatakse järgmine punkt:




  „Kõikide alternatiivkütusega töötavate mootorsõidukite lubatud täismassi suurendatakse alternatiivkütuse tehnoloogia puhul vajaliku lisamassi võrra maksimaalselt ühe tonni ulatuses.“ [ME 130] |
| --- | --- |

ea)

IV lisasse lisatakse järgmine punkt:

„Kõikide alternatiivkütusega töötavate mootorsõidukite lubatud täismassi suurendatakse alternatiivkütuse tehnoloogia puhul vajaliku lisamassi võrra maksimaalselt ühe tonni ulatuses.“ [ME 130]

| 2) | Lisatakse V, VI ja VII lisa:
  „V LISA
  UMMIKUMAKSUGA MAKSUSTAMISE MIINIMUMNÕUDED
  Käesolevas lisas sätestatakse ummikumaksuga maksustamise miinimumnõuded.








  1. | Ummikumaksuga maksustavad võrgu osad, hõlmatavad sõidukid ja ajavahemikud
  Liikmesriigid määravad täpselt kindlaks järgmise:






  a) | selline osa või sellised osad nende võrgust, mis koosneb nende osast üleeuroopalises teedevõrgus ja nende kiirteedest (millele on osutatud artikli 7 lõikes 1), mille suhtes kohaldatakse ummikumaksu vastavalt artikli 7da lõigetele 1 ja 3; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Lisatakse V, VI ja VII lisa:

„V LISA

UMMIKUMAKSUGA MAKSUSTAMISE MIINIMUMNÕUDED

Käesolevas lisas sätestatakse ummikumaksuga maksustamise miinimumnõuded.

1.

Liikmesriigid määravad täpselt kindlaks järgmise:

a)

selline osa või sellised osad nende võrgust, mis koosneb nende osast üleeuroopalises teedevõrgus ja nende kiirteedest (millele on osutatud artikli 7 lõikes 1), mille suhtes kohaldatakse ummikumaksu vastavalt artikli 7da lõigetele 1 ja 3;

| b) | ummikumaksuga maksustatavate võrguosade klassifitseerimise „suurlinnadeks“ ja „mitte suurlinnapiirkondadeks“. Liikmesriigid kasutavad iga maanteelõigu klassifitseerimiseks tabelis 1 esitatud kriteeriume.
  Tabel 1. Kriteeriumid, mille alusel klassifitseeritakse punktis a osutatud võrku kuuluvad maanteed suurlinnamaanteedena- või mitte suurlinnapiirkonna maanteedena






  Maantee kategooria | Klassifitseerimise kriteeriumid |
| --- | --- | --- |
| Suurlinn | Võrgu osad, mis jooksevad linnastus, mille elanike arv on 250 000 või rohkem |
| Mitte suurlinnapiirkond | Võrgu osad, mis ei kvalifitseeru „suurlinnaks“ |

b)

ummikumaksuga maksustatavate võrguosade klassifitseerimise „suurlinnadeks“ ja „mitte suurlinnapiirkondadeks“. Liikmesriigid kasutavad iga maanteelõigu klassifitseerimiseks tabelis 1 esitatud kriteeriume.

Tabel 1. Kriteeriumid, mille alusel klassifitseeritakse punktis a osutatud võrku kuuluvad maanteed suurlinnamaanteedena- või mitte suurlinnapiirkonna maanteedena

Maantee kategooria

Klassifitseerimise kriteeriumid

Suurlinn

Võrgu osad, mis jooksevad linnastus, mille elanike arv on 250 000 või rohkem

Mitte suurlinnapiirkond

Võrgu osad, mis ei kvalifitseeru „suurlinnaks“

| c) | iga maantelõigu puhul ajavahemik, millal maks kehtib. Kui maksustamise ajavahemikul kohaldatakse eri määrasid, siis märgivad liikmesriigid selgelt iga ajavahemiku alguse ja lõpu, mil konkreetset maksu kohaldatakse. |
| --- | --- |

c)

iga maantelõigu puhul ajavahemik, millal maks kehtib. Kui maksustamise ajavahemikul kohaldatakse eri määrasid, siis märgivad liikmesriigid selgelt iga ajavahemiku alguse ja lõpu, mil konkreetset maksu kohaldatakse.

Liikmesriigid kasutavad tabelis 2 esitatud samaväärsuskordajaid, et kehtestada maksumäärade vaheline proportsioon eri sõidukikategooriate puhul.

Tabel 2. Samaväärsuskordajaid, et kehtestada ummikumaksu määrade vaheline proportsioon eri sõidukikategooriate puhul

| Sõidukikategooria | Samaväärsuskordajad |
| --- | --- |
| Kergsõidukid | 1 |
| Liigendamata raskeveokid | 1,9 |
| Linnaliini- ja kaugsõidubussid | 2,5

  1,5 |
| Liigendatud raskeveokid | 2,9 |

Sõidukikategooria

Samaväärsuskordajad

Kergsõidukid

1

Liigendamata raskeveokid

1,9

Linnaliini- ja kaugsõidubussid

2,5

  1,5

Liigendatud raskeveokid

2,9

[ME 131]

| 2. | Maksusumma
  Iga sõidukikategooria, maanteelõigu ja ajavahemiku jaoks määrab liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus, ühe konkreetse summa vastavalt käesoleva lisa 1. jaotise sätetele, võttes arvesse VI lisa tabelis esitatud vastavat maksimumväärtust. Maksustamisstruktuur peab olema läbipaistev, avalikustatud ja kõigile kasutajatele võrdsetel tingimustel kättesaadav.
  Enne ummikumaksu rakendamist avaldab liikmesriiik aegsasti järgmise:






  a) | kõik näitajad, andmed ja muu teave, mis on vajalik, et mõista, kuidas toimub teede ja sõidukite klassifitseerimine ja maksu kohaldamise perioodide määratlemine; |
| --- | --- | --- |

2.

Iga sõidukikategooria, maanteelõigu ja ajavahemiku jaoks määrab liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus, ühe konkreetse summa vastavalt käesoleva lisa 1. jaotise sätetele, võttes arvesse VI lisa tabelis esitatud vastavat maksimumväärtust. Maksustamisstruktuur peab olema läbipaistev, avalikustatud ja kõigile kasutajatele võrdsetel tingimustel kättesaadav.

Enne ummikumaksu rakendamist avaldab liikmesriiik aegsasti järgmise:

a)

kõik näitajad, andmed ja muu teave, mis on vajalik, et mõista, kuidas toimub teede ja sõidukite klassifitseerimine ja maksu kohaldamise perioodide määratlemine;

| b) | ummikumaksu täielik kirjeldus iga sõidukikategooria puhul igal maanteelõigul ja igal ajavahemikul. |
| --- | --- |

b)

ummikumaksu täielik kirjeldus iga sõidukikategooria puhul igal maanteelõigul ja igal ajavahemikul.

Liikmesriigid teevad punktide a ja b kohaselt avaldatava teabe komisjonile kättesaadavaks.

Maksu kehtestamisel võetakse arvesse liikluse ümbersuundumisega kaasnevat ohtu ja ümbersuunamise negatiivset mõju liiklusohutusele, keskkonnale ja ummikute tekkele ning kõnealuste ohtude leevendamise võimalusi.

Liikmesriik või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutus, kontrollib maksustamiskava tõhusust ummikute vähendamisel. Vajaduse korral kohandab liikmesriik iga aasta maksustamisstruktuuri ja teatava sõidukiklassi, teeliigi ja ajavahemiku kohta kehtestatud konkreetset maksusummat vastavalt transpordi pakkumise ja nõudluse muutustele.

V LISA

UMMIKUMAKSU MAKSIMUMTASE

Käesolevas lisas sätestatakse ummikumaksu maksimumtase.

Allpool olevas tabelis esitatud maksimumtasemeid kohaldatakse kergsõidukite suhtes. Maksud teiste sõidukikategooriate puhul saadakse kergsõidukimaksu korrutamisel samaväärsuskordajaga, mis on esitatud V lisa tabelis.

Tabel. Ummikumaksu maksimumtase kergsõidukite puhul

| Senti sõidukilomeetri kohta | Suurlinn | Mitte suurlinnapiirkond |
| --- | --- | --- |
| Kiirteed | 67 | 34 |
| Põhimaanteed | 198 | 66 |

Senti sõidukilomeetri kohta

Suurlinn

Mitte suurlinnapiirkond

Kiirteed

67

34

Põhimaanteed

198

66

VII LISA

TEE- JA KASUTUSMAKSUDE ERINEVUS KERGSÕIDUKITE PUHUL

Käesolevas lisas kirjeldatakse heitekategooriaid, mille kohaselt on tee- ja kasutusmaksud diferentseeritud.

Saasteainete heiteid mõõdetakse vastavalt komisjoni määrusele (EL) .../... (*5).

Madalamaid määrasid kohaldatakse mis tahes sõiduautode ja kommertssõidukite suhtes, millel on konkreetne CO2-heide, mis on mõõdetud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 715/2007 (*6) ning jääb allapoole kõigi ELi sõidukite suhtes kohaldatavatest normist, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 443/2009 (*7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 510/2011 (*8).

Tabel. Kersõidukite heidete kategooriad

| Vastavustegur | 1,5 –2,1 | 1–1,5 | alla 1 | Heitevabad sõidukid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maks kilomeetri kohta | kõrgeimast määrast 10 % vähem | kõrgeimast määrast 20 % vähem | kõrgeimast määrast 30 % vähem | kõrgeimast määrast 75 % vähem |

Vastavustegur

1,5 –2,1

1–1,5

alla 1

Heitevabad sõidukid

Maks kilomeetri kohta

kõrgeimast määrast 10 % vähem

kõrgeimast määrast 20 % vähem

kõrgeimast määrast 30 % vähem

kõrgeimast määrast 75 % vähem

(*5)  Komisjoni ... määrus (EL) .../..., millega muudetakse komisjoni määrust (EL) 2017/xxx ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/46/EÜ väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 6) [RDE3] tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste osas (ELT L ..., ..., lk ...)."

(*6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 171, 29.6.2007, lk 1)."

(*7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprill 2009. aasta määrus (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (ELT L 140, 5.6.2009, lk 1)."

(*8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2 heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist (ELT L 145, 31.5.2011, lk 1).“"

---

(*1)  Liikmesriigid võivad samaväärsuskordajate kohaldamisel arvesse võtta järkjärgulist teedeehitust või kasutada pikaajalisel elutsüklil põhinevat lähenemisviisi.“;

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ (ELT L 344, 17.12.2016, lk 1).

(*3)  Euroopa Keskkonnaagentuuri metoodika on kättesaadav veebilehel http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2016

(*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/49/EÜ, mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega (EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12).“;

(*5)  Komisjoni ... määrus (EL) .../..., millega muudetakse komisjoni määrust (EL) 2017/xxx ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/46/EÜ väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 6) [RDE3] tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste osas (ELT L ..., ..., lk ...).

(*6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 171, 29.6.2007, lk 1).

(*7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprill 2009. aasta määrus (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (ELT L 140, 5.6.2009, lk 1).

(*8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2 heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist (ELT L 145, 31.5.2011, lk 1).““

---

(1)  NO2 komponendi lubatud taseme NOx piirnormis võib kindlaks määrata hiljem.“;

(2)  „linnalähine“ tähendab alasid, kus rahvastikutihedus on 150–900 elanikku/km2 (rahvastikutiheduse mediaan on 300 inimest/km2).

(3)  „linnadevaheline“ tähendab alasid, kus rahvastikutihedus on alla 150 elaniku/km2.

(4)  „linnalähine“ tähendab alasid, kus rahvastikutihedus on 150–900 elanikku/km2 (rahvastikutiheduse mediaan on 300 inimest/km2).

(5)  „linnadevaheline“ tähendab alasid, kus rahvastikutihedus on alla 150 elanikku/km2.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/374 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/374

---

P8_TA(2018)0424

Keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamine ***I

Euroopa Parlamendi 25. oktoobril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta (COM(2017)0653 – C8-0393/2017 – 2017/0291(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 345/50)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Teatises „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia“ (5) teatas komisjon, et 2015. aastal Pariisis toimunud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul liidu võetud kohustuste täitmiseks tuleb transpordisektori CO2-heite vähendamist kiirendada ning et seepärast tuleks transpordist pärinev kasvuhoonegaaside ja õhusaasteainete heide viia sajandi keskpaigaks nulltasemele. Lisaks on viivitamata vaja märkimisväärselt vähendada transpordist tulenevat, inimeste tervist kahjustavat õhusaasteainete heidet. Seda on võimalik saavutada mitme poliitilise algatuse, sealhulgas keskkonnasõbralike sõidukite riigihangete kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Teatises „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia“ (5) teatas komisjon, et 2015. aastal Pariisis toimunud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul liidu võetud kohustuste täitmiseks tuleb transpordisektori CO2-heite vähendamist kiirendada ning et seepärast tuleks transpordist pärinev kasvuhoonegaaside ja õhusaasteainete heide viia sajandi keskpaigaks nulltasemele. Lisaks on viivitamata vaja märkimisväärselt vähendada transpordist tulenevat, inimeste tervist kahjustavat õhusaasteainete heidet. Seda on võimalik saavutada mitme poliitilise algatuse, sealhulgas keskkonnasõbralike sõidukite riigihangete kaudu.

| (2) | Teatises „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia“ (5) teatas komisjon, et 2015. aastal Pariisis toimunud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul liidu võetud kohustuste täitmiseks tuleb transpordisektori CO2-heite vähendamist kiirendada ning et seepärast tuleks transpordist pärinev kasvuhoonegaaside ja õhusaasteainete heide viia sajandi keskpaigaks nulltasemele. Lisaks on viivitamata vaja märkimisväärselt vähendada transpordist tulenevat, inimeste tervist
  ja keskkonda
  kahjustavat õhusaasteainete heidet. Seda on võimalik saavutada mitme poliitilise algatuse, sealhulgas
  ühistranspordile üleminekut toetavate meetmete, ja
  keskkonnasõbralike sõidukite riigihangete kaudu. |
| --- | --- |

(2)

Teatises „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia“ (5) teatas komisjon, et 2015. aastal Pariisis toimunud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul liidu võetud kohustuste täitmiseks tuleb transpordisektori CO2-heite vähendamist kiirendada ning et seepärast tuleks transpordist pärinev kasvuhoonegaaside ja õhusaasteainete heide viia sajandi keskpaigaks nulltasemele. Lisaks on viivitamata vaja märkimisväärselt vähendada transpordist tulenevat, inimeste tervist
  ja keskkonda
  kahjustavat õhusaasteainete heidet. Seda on võimalik saavutada mitme poliitilise algatuse, sealhulgas
  ühistranspordile üleminekut toetavate meetmete, ja
  keskkonnasõbralike sõidukite riigihangete kaudu.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Nagu teatises „Säästva liikuvuse suunas – tegevuskava sotsiaalselt õiglaseks üleminekuks puhtale, konkurentsivõimelisele ja ühendatud liikuvusele kõigi jaoks“ (7) märgiti, on käesolev ettepanek osa teisest ettepanekute paketist, mis aitab kaasa liidu püüdlusele saavutada vähese heitega liikuvus. Paketti esitletakse komisjoni teatises „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia elluviimine – Euroopa Liit, mis kaitseb planeeti, avardab oma kodanike võimalusi ning kaitseb oma tööstust ja töötajaid“ ning see sisaldab pakkumisele ja nõudlusele suunatud meetmeid, mille eesmärk on aidata ELil saavutada vähese heitega liikuvus ja samal ajal tugevdada ELi liikuvuse ökosüsteemi konkurentsivõimet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Nagu teatises „Säästva liikuvuse suunas – tegevuskava sotsiaalselt õiglaseks üleminekuks puhtale, konkurentsivõimelisele ja ühendatud liikuvusele kõigi jaoks“ (7) märgiti, on käesolev ettepanek osa teisest ettepanekute paketist, mis aitab kaasa liidu püüdlusele saavutada vähese heitega liikuvus. Paketti esitletakse komisjoni teatises „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia elluviimine – Euroopa Liit, mis kaitseb planeeti, avardab oma kodanike võimalusi ning kaitseb oma tööstust ja töötajaid“ ning see sisaldab pakkumisele ja nõudlusele suunatud meetmeid, mille eesmärk on aidata ELil saavutada vähese heitega liikuvus ja samal ajal tugevdada ELi liikuvuse ökosüsteemi konkurentsivõimet.

| (4) | Nagu teatises „Säästva liikuvuse suunas – tegevuskava sotsiaalselt õiglaseks üleminekuks puhtale, konkurentsivõimelisele ja ühendatud liikuvusele kõigi jaoks“ (7) märgiti, on käesolev ettepanek osa teisest ettepanekute paketist, mis aitab kaasa liidu püüdlusele saavutada vähese heitega liikuvus. Paketti esitletakse komisjoni teatises „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia elluviimine – Euroopa Liit, mis kaitseb planeeti, avardab oma kodanike võimalusi ning kaitseb oma tööstust ja töötajaid“ ning see sisaldab pakkumisele ja nõudlusele suunatud meetmeid, mille eesmärk on aidata ELil saavutada vähese heitega liikuvus ja samal ajal tugevdada ELi liikuvuse ökosüsteemi konkurentsivõimet.
  Säästvate sõidukite edendamine peaks toimuma paralleelselt ühistranspordi edasise arendamisega kõige kiirema ja kõige kulutõhusama viisina, kuidas vähendada teedel liiklevate sõidukite arvu ning seega parandada õhukvaliteeti ja vähendada heidet. |
| --- | --- |

(4)

Nagu teatises „Säästva liikuvuse suunas – tegevuskava sotsiaalselt õiglaseks üleminekuks puhtale, konkurentsivõimelisele ja ühendatud liikuvusele kõigi jaoks“ (7) märgiti, on käesolev ettepanek osa teisest ettepanekute paketist, mis aitab kaasa liidu püüdlusele saavutada vähese heitega liikuvus. Paketti esitletakse komisjoni teatises „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia elluviimine – Euroopa Liit, mis kaitseb planeeti, avardab oma kodanike võimalusi ning kaitseb oma tööstust ja töötajaid“ ning see sisaldab pakkumisele ja nõudlusele suunatud meetmeid, mille eesmärk on aidata ELil saavutada vähese heitega liikuvus ja samal ajal tugevdada ELi liikuvuse ökosüsteemi konkurentsivõimet.
  Säästvate sõidukite edendamine peaks toimuma paralleelselt ühistranspordi edasise arendamisega kõige kiirema ja kõige kulutõhusama viisina, kuidas vähendada teedel liiklevate sõidukite arvu ning seega parandada õhukvaliteeti ja vähendada heidet.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Uute tehnoloogiatega seotud innovatsioon aitab vähendada sõidukite tekitatavaid heitkoguseid, toetades transpordisektori CO2-heite vähendamist. Vähese heitega ja heitevabade maanteesõidukite suurem kasutuselevõtt vähendab
  tõenäoliselt
  CO2-heidet ja teatavate saasteainete (tahked osakesed, lämmastikoksiidid ja mittemetaansed süsivesinikud) heidet ning
  edendab
  ELi tööstuse konkurentsivõimet ja kasvu vähese heitega ja heitevabade sõidukite laienevatel maailmaturgudel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Uute tehnoloogiatega seotud innovatsioon aitab vähendada sõidukite tekitatavaid heitkoguseid, toetades transpordisektori CO2-heite vähendamist. Vähese heitega ja heitevabade maanteesõidukite suurem kasutuselevõtt vähendab
  tõenäoliselt
  CO2-heidet ja teatavate saasteainete (tahked osakesed, lämmastikoksiidid ja mittemetaansed süsivesinikud) heidet ning
  edendab
  ELi tööstuse konkurentsivõimet ja kasvu vähese heitega ja heitevabade sõidukite laienevatel maailmaturgudel.

| (5) | Uute tehnoloogiatega seotud innovatsioon aitab vähendada sõidukite tekitatavaid heitkoguseid
  ja vähendada mürareostust
  , toetades
  samas
  transpordisektori CO2-heite vähendamist. Vähese heitega ja heitevabade maanteesõidukite suurem kasutuselevõtt vähendab CO2-heidet ja teatavate saasteainete (tahked osakesed, lämmastikoksiidid ja mittemetaansed süsivesinikud) heidet ning
  parandab seega õhukvaliteeti linnades ja teistes saastunud piirkondades, aidates samal ajal edendada
  ELi tööstuse konkurentsivõimet ja kasvu vähese heitega ja heitevabade sõidukite laienevatel maailmaturgudel
  ning tagades alternatiivkütuste taristu arengu
  .
  Lisaks sellele peab mis tahes ettevõtmine lähtuma tehnoloogianeutraalsuse põhimõttest, et tagada konkurentsivõimeline keskkond ja seda stimuleerida ning ergutada edasisi teadusuuringuid ja innovatsiooni selles valdkonnas. Selleks et vähendada õhu- ja mürasaastet ning saavutada liidu õhukvaliteedi standardid linna- ja maapiirkondades, on vaja konkreetseid ja ambitsioonikaid poliitikasuundi ja meetmeid, sealhulgas heitevabade sõidukite riigihankeid. |
| --- | --- |

(5)

Uute tehnoloogiatega seotud innovatsioon aitab vähendada sõidukite tekitatavaid heitkoguseid
  ja vähendada mürareostust
  , toetades
  samas
  transpordisektori CO2-heite vähendamist. Vähese heitega ja heitevabade maanteesõidukite suurem kasutuselevõtt vähendab CO2-heidet ja teatavate saasteainete (tahked osakesed, lämmastikoksiidid ja mittemetaansed süsivesinikud) heidet ning
  parandab seega õhukvaliteeti linnades ja teistes saastunud piirkondades, aidates samal ajal edendada
  ELi tööstuse konkurentsivõimet ja kasvu vähese heitega ja heitevabade sõidukite laienevatel maailmaturgudel
  ning tagades alternatiivkütuste taristu arengu
  .
  Lisaks sellele peab mis tahes ettevõtmine lähtuma tehnoloogianeutraalsuse põhimõttest, et tagada konkurentsivõimeline keskkond ja seda stimuleerida ning ergutada edasisi teadusuuringuid ja innovatsiooni selles valdkonnas. Selleks et vähendada õhu- ja mürasaastet ning saavutada liidu õhukvaliteedi standardid linna- ja maapiirkondades, on vaja konkreetseid ja ambitsioonikaid poliitikasuundi ja meetmeid, sealhulgas heitevabade sõidukite riigihankeid.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Hinnangute kohaselt võrdsustub sisepõlemismootoriga sõidukite ja akutoitel elektrisõidukite hind 2020. ja 2028. aasta vahel. Lisaks on mitmed algseadmete valmistajad teatanud, et võrdsustavad näitena mõnede uute mudelite hinnad 2020. aastal. Akutoitel elektrisõidukite madalamate käituskulude tõttu võrdsustuvad omamise kogukulud tavaliselt 2 kuni 6 aastat enne ostuhinna võrdsustumist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Hinnangute kohaselt võrdsustub sisepõlemismootoriga sõidukite ja akutoitel elektrisõidukite hind 2020. ja 2028. aasta vahel. Lisaks on mitmed algseadmete valmistajad teatanud, et võrdsustavad näitena mõnede uute mudelite hinnad 2020. aastal. Akutoitel elektrisõidukite madalamate käituskulude tõttu võrdsustuvad omamise kogukulud tavaliselt 2 kuni 6 aastat enne ostuhinna võrdsustumist.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5b) | Turuprognooside kohaselt kahaneb 2020. aastatel keskkonnasõbralike sõidukite (näiteks elektriautode) hind oluliselt ning need muutuvad väga konkurentsivõimelisteks ja käitamisel isegi odavamateks kui tavasõidukid, eelkõige võttes arvesse omamise kogukulu, mis tuleneb akude hinnalangusest, aga ka muude kulude vähendamisest, mis toimub väiksemate kütusekulude ja elektrisõidukite käitamisega seonduvate väiksemate hoolduskulude tõttu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5b)

Turuprognooside kohaselt kahaneb 2020. aastatel keskkonnasõbralike sõidukite (näiteks elektriautode) hind oluliselt ning need muutuvad väga konkurentsivõimelisteks ja käitamisel isegi odavamateks kui tavasõidukid, eelkõige võttes arvesse omamise kogukulu, mis tuleneb akude hinnalangusest, aga ka muude kulude vähendamisest, mis toimub väiksemate kütusekulude ja elektrisõidukite käitamisega seonduvate väiksemate hoolduskulude tõttu.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5c) | Liit on üks juhtivaid teadusuuringute ja kõrge väärtusega ökoinnovatsiooni piirkondi, samas kui Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas asuvad suurimad busside ja akude tootjad. Sarnaselt ajendavad akutoitel elektrisõidukite ülemaailmsel turul arenguid Hiina ja USA turud, mis koos moodustavad ligikaudu 60 % ülemaailmsest turust, samas kui liidule kuulub vaid 28 %. Sestap on vaja ambitsioonikat liidu poliitikaraamistikku, et stimuleerida innovatsiooni ja veelgi rohkem edendada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ja kasvu ajal, mil keskkonnasõbralike sõidukite ja nendega seotud tehnoloogiataristu maailmaturg kasvab. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5c)

Liit on üks juhtivaid teadusuuringute ja kõrge väärtusega ökoinnovatsiooni piirkondi, samas kui Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas asuvad suurimad busside ja akude tootjad. Sarnaselt ajendavad akutoitel elektrisõidukite ülemaailmsel turul arenguid Hiina ja USA turud, mis koos moodustavad ligikaudu 60 % ülemaailmsest turust, samas kui liidule kuulub vaid 28 %. Sestap on vaja ambitsioonikat liidu poliitikaraamistikku, et stimuleerida innovatsiooni ja veelgi rohkem edendada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ja kasvu ajal, mil keskkonnasõbralike sõidukite ja nendega seotud tehnoloogiataristu maailmaturg kasvab.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5d) | Liit peab suurendama stiimuleid, millega toetada tehnoloogiaarendust säästvate ja ringlussevõetavate akude alal, mille tootmisel tuleks pidada silmas vajadust viia nende keskkonnajalajälg miinimumini. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5d)

Liit peab suurendama stiimuleid, millega toetada tehnoloogiaarendust säästvate ja ringlussevõetavate akude alal, mille tootmisel tuleks pidada silmas vajadust viia nende keskkonnajalajälg miinimumini.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5e) | Selleks et olla kooskõlas säästvuse eesmärkidega, peaks akude tootmisega kaasnema liidus ja liidust väljaspool minimaalne keskkonnamõju, eriti akude tootmiseks kasutatavate materjalide kaevandamisprotsessi puhul. Arvesse tuleks võtta kogu tootmisprotsessi vältel tekkivat kasvuhoonegaaside heidet. Kooskõlas direktiivi 2006/66/EÜ läbivaatamisel peaks komisjon esitama akude ringlussevõetavuse ambitsioonikad eesmärgid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5e)

Selleks et olla kooskõlas säästvuse eesmärkidega, peaks akude tootmisega kaasnema liidus ja liidust väljaspool minimaalne keskkonnamõju, eriti akude tootmiseks kasutatavate materjalide kaevandamisprotsessi puhul. Arvesse tuleks võtta kogu tootmisprotsessi vältel tekkivat kasvuhoonegaaside heidet. Kooskõlas direktiivi 2006/66/EÜ läbivaatamisel peaks komisjon esitama akude ringlussevõetavuse ambitsioonikad eesmärgid.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Ametiasutused
  saavad oma hankepoliitika abil luua ja toetada innovaatiliste kaupade ja teenuste turgusid. Direktiivides 2014/24/EL (8) ja 2014/25/EL (9) sätestatakse minimaalsed ühtlustatud riigihanke-eeskirjad, ühtlustades seda, kuidas ametiasutused ja teatavad kommunaalteenuseid pakkuvad ettevõtted ostavad kaupu, tööd ja teenuseid. Eelkõige kehtestatakse nendega üldised künnised selliste lepingute mahu kohta, mille suhtes kohaldatakse liidu õigusakte; need künnised kehtivad ka keskkonnasõbralike sõidukite direktiivi puhul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Ametiasutused
  saavad oma hankepoliitika abil luua ja toetada innovaatiliste kaupade ja teenuste turgusid. Direktiivides 2014/24/EL (8) ja 2014/25/EL (9) sätestatakse minimaalsed ühtlustatud riigihanke-eeskirjad, ühtlustades seda, kuidas ametiasutused ja teatavad kommunaalteenuseid pakkuvad ettevõtted ostavad kaupu, tööd ja teenuseid. Eelkõige kehtestatakse nendega üldised künnised selliste lepingute mahu kohta, mille suhtes kohaldatakse liidu õigusakte; need künnised kehtivad ka keskkonnasõbralike sõidukite direktiivi puhul.

| (6) | Võttes arvesse, et valitsuste kulutused kaupadele, töödele ja teenustele on ligikaudu 14 % SKPst, mis tähendab umbes 1,8  triljonit eurot aastas,
  saavad
  ametiasutused
  oma hankepoliitika abil luua ja toetada innovaatiliste kaupade ja teenuste turgusid. Direktiivides 2014/24/EL (8) ja 2014/25/EL (9) sätestatakse minimaalsed ühtlustatud riigihanke-eeskirjad, ühtlustades seda, kuidas ametiasutused ja teatavad kommunaalteenuseid pakkuvad ettevõtted ostavad kaupu, tööd ja teenuseid
  , järgides ostetud kaupade (sh sõidukite) keskkonnanõudeid
  . Eelkõige kehtestatakse nendega üldised künnised selliste lepingute mahu kohta, mille suhtes kohaldatakse liidu õigusakte; need künnised kehtivad ka keskkonnasõbralike sõidukite direktiivi puhul.
  Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks direktiiviga kehtestada selged ja läbipaistvad nõuded ning lihtne meetod hanke-eesmärkide arvutamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse, et valitsuste kulutused kaupadele, töödele ja teenustele on ligikaudu 14 % SKPst, mis tähendab umbes 1,8  triljonit eurot aastas,
  saavad
  ametiasutused
  oma hankepoliitika abil luua ja toetada innovaatiliste kaupade ja teenuste turgusid. Direktiivides 2014/24/EL (8) ja 2014/25/EL (9) sätestatakse minimaalsed ühtlustatud riigihanke-eeskirjad, ühtlustades seda, kuidas ametiasutused ja teatavad kommunaalteenuseid pakkuvad ettevõtted ostavad kaupu, tööd ja teenuseid
  , järgides ostetud kaupade (sh sõidukite) keskkonnanõudeid
  . Eelkõige kehtestatakse nendega üldised künnised selliste lepingute mahu kohta, mille suhtes kohaldatakse liidu õigusakte; need künnised kehtivad ka keskkonnasõbralike sõidukite direktiivi puhul.
  Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks direktiiviga kehtestada selged ja läbipaistvad nõuded ning lihtne meetod hanke-eesmärkide arvutamiseks.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Laadimis- ja tankimistaristu kättesaadavus on alternatiivkütustel töötavate sõidukite mis tahes transporditegevuses, sh ühistranspordis kasutamise eeltingimus. Seetõttu tuleks direktiivis 2014/94/EL tugevdada ühistranspordi alternatiivkütuste taristu edendamise aspekte. Kuni direktiivi läbi ei vaadata, peaks komisjon koostama ühistranspordi taristu alase tegevuskava. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Laadimis- ja tankimistaristu kättesaadavus on alternatiivkütustel töötavate sõidukite mis tahes transporditegevuses, sh ühistranspordis kasutamise eeltingimus. Seetõttu tuleks direktiivis 2014/94/EL tugevdada ühistranspordi alternatiivkütuste taristu edendamise aspekte. Kuni direktiivi läbi ei vaadata, peaks komisjon koostama ühistranspordi taristu alase tegevuskava.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6b) | Liikmesriikidel peaks olema õigus lubada jaotusvõrguettevõtjatel omada, arendada, hallata ja käitada vähemalt piisavat hulka üldkasutatavaid laadimispunkte, millele on juurdepääs kõigil elektritarnijatel, et tagada laadimispunktide piisav kättesaadavus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6b)

Liikmesriikidel peaks olema õigus lubada jaotusvõrguettevõtjatel omada, arendada, hallata ja käitada vähemalt piisavat hulka üldkasutatavaid laadimispunkte, millele on juurdepääs kõigil elektritarnijatel, et tagada laadimispunktide piisav kättesaadavus.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6c) | Liikmesriike tuleks julgustada uurima võimalusi toetada väga vähese heitega sõidukite avalikes teenustes käitamist ja vähendada nende käitamiskulusid, näiteks lubades erandeid või vähendades väga vähese heitega sõidukite energiamakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6c)

Liikmesriike tuleks julgustada uurima võimalusi toetada väga vähese heitega sõidukite avalikes teenustes käitamist ja vähendada nende käitamiskulusid, näiteks lubades erandeid või vähendades väga vähese heitega sõidukite energiamakse.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Mõjuhinnangus tõsteti esile kasu, mida saadakse siis, kui muudetakse keskkonnasõbralike sõidukite hankimist käsitlevat üldist lähenemisviisi liidu tasandil. Minimaalsete hanke-eesmärkide kehtestamisega saab keskkonnasõbralike sõidukite turuleviimisele avaldatava mõju eesmärki saavutada tulemuslikumalt kui väliskulude lisamisega üldistesse hankeotsustesse, võttes samal ajal arvesse, et oluline on arvestada keskkonnaaspekte kõikide hankeotsuste puhul. Keskmises või pikas perspektiivis Euroopa kodanike ja ettevõtete saadav kasu õigustab seda lähenemisviisi täielikult niivõrd, kui sellega ei nõuta, et avaliku sektori hankijad, võrgustiku sektori hankijad ja ettevõtjad peavad kasutama konkreetset tehnoloogiat. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Mõjuhinnangus tõsteti esile kasu, mida saadakse siis, kui muudetakse keskkonnasõbralike sõidukite hankimist käsitlevat üldist lähenemisviisi liidu tasandil. Minimaalsete hanke-eesmärkide kehtestamisega saab keskkonnasõbralike sõidukite turuleviimisele avaldatava mõju eesmärki saavutada tulemuslikumalt kui väliskulude lisamisega üldistesse hankeotsustesse, võttes samal ajal arvesse, et oluline on arvestada keskkonnaaspekte kõikide hankeotsuste puhul. Keskmises või pikas perspektiivis Euroopa kodanike ja ettevõtete saadav kasu õigustab seda lähenemisviisi täielikult niivõrd, kui sellega ei nõuta, et avaliku sektori hankijad, võrgustiku sektori hankijad ja ettevõtjad peavad kasutama konkreetset tehnoloogiat.

| (8) | Mõjuhinnangus tõsteti esile kasu, mida saadakse siis, kui muudetakse keskkonnasõbralike
  ja energiatõhusate
  sõidukite hankimist käsitlevat üldist lähenemisviisi liidu tasandil. Minimaalsete hanke-eesmärkide kehtestamisega saab keskkonnasõbralike sõidukite turuleviimisele avaldatava mõju eesmärki saavutada tulemuslikumalt kui väliskulude lisamisega üldistesse hankeotsustesse, võttes samal ajal arvesse, et oluline on arvestada keskkonnaaspekte kõikide hankeotsuste puhul. Keskmises või pikas perspektiivis Euroopa kodanike ja ettevõtete saadav kasu õigustab seda lähenemisviisi täielikult niivõrd, kui sellega ei nõuta, et avaliku sektori hankijad, võrgustiku sektori hankijad ja ettevõtjad peavad kasutama konkreetset tehnoloogiat. |
| --- | --- |

(8)

Mõjuhinnangus tõsteti esile kasu, mida saadakse siis, kui muudetakse keskkonnasõbralike
  ja energiatõhusate
  sõidukite hankimist käsitlevat üldist lähenemisviisi liidu tasandil. Minimaalsete hanke-eesmärkide kehtestamisega saab keskkonnasõbralike sõidukite turuleviimisele avaldatava mõju eesmärki saavutada tulemuslikumalt kui väliskulude lisamisega üldistesse hankeotsustesse, võttes samal ajal arvesse, et oluline on arvestada keskkonnaaspekte kõikide hankeotsuste puhul. Keskmises või pikas perspektiivis Euroopa kodanike ja ettevõtete saadav kasu õigustab seda lähenemisviisi täielikult niivõrd, kui sellega ei nõuta, et avaliku sektori hankijad, võrgustiku sektori hankijad ja ettevõtjad peavad kasutama konkreetset tehnoloogiat.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Laiendades direktiivi kohaldamisala nii, et see hõlmaks sellist tegevust nagu sõidukite liisimine, rentimine ja väljaostuvõimalusega liisimine ning lepinguid, mis käsitlevad maantee ühistransporditeenuseid, eriotstarbelisi sõitjate autoveo teenuseid, sõiduplaanivälist sõitjatevedu, bussi rentimist koos juhiga, konkreetseid posti- või kulleriteenuseid ja jäätmekogumisteenuseid, tagatakse, et hõlmatud on kõik asjakohased hanketegevused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Laiendades direktiivi kohaldamisala nii, et see hõlmaks sellist tegevust nagu sõidukite liisimine, rentimine ja väljaostuvõimalusega liisimine ning lepinguid, mis käsitlevad maantee ühistransporditeenuseid, eriotstarbelisi sõitjate autoveo teenuseid, sõiduplaanivälist sõitjatevedu, bussi rentimist koos juhiga, konkreetseid posti- või kulleriteenuseid ja jäätmekogumisteenuseid, tagatakse, et hõlmatud on kõik asjakohased hanketegevused.

| (9) | Laiendades direktiivi kohaldamisala nii, et see hõlmaks sellist tegevust nagu sõidukite liisimine, rentimine ja väljaostuvõimalusega liisimine
  ja moderniseerimine
  ning lepinguid, mis käsitlevad maantee ühistransporditeenuseid, eriotstarbelisi sõitjate autoveo teenuseid, sõiduplaanivälist sõitjatevedu, bussi rentimist koos juhiga, konkreetseid posti- või kulleriteenuseid ja jäätmekogumisteenuseid, tagatakse, et hõlmatud on kõik asjakohased hanketegevused
  , samas kui käesolev direktiiv ei tohiks olemasolevaid lepinguid tagasiulatuvalt muuta
  .
  Lisaks peaks komisjon uurima keskkonnasõbralike riigihangete võimalikkust muude transpordiliikide puhul. |
| --- | --- |

(9)

Laiendades direktiivi kohaldamisala nii, et see hõlmaks sellist tegevust nagu sõidukite liisimine, rentimine ja väljaostuvõimalusega liisimine
  ja moderniseerimine
  ning lepinguid, mis käsitlevad maantee ühistransporditeenuseid, eriotstarbelisi sõitjate autoveo teenuseid, sõiduplaanivälist sõitjatevedu, bussi rentimist koos juhiga, konkreetseid posti- või kulleriteenuseid ja jäätmekogumisteenuseid, tagatakse, et hõlmatud on kõik asjakohased hanketegevused
  , samas kui käesolev direktiiv ei tohiks olemasolevaid lepinguid tagasiulatuvalt muuta
  .
  Lisaks peaks komisjon uurima keskkonnasõbralike riigihangete võimalikkust muude transpordiliikide puhul.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Peamised sidusrühmad avaldavad tugevat toetust keskkonnasõbralike sõidukite määratlusele, milles võetakse arvesse
  kerg- ja raskesõidukite tekitatud kasvuhoonegaaside ja õhusaasteainete
  heite vähendamise nõudeid
  . Et tagada piisavad stiimulid, millega toetatakse vähese heitega
  ja heitevabade
  maanteesõidukite turuleviimist liidus, tuleks käesoleva muudatuse kohaseid riigihankeid käsitlevad sätted viia kooskõlla liidu õigusaktide sätetega, mis käsitlevad sõiduautode ja kaubikute CO2-heite norme 2020. aasta järgseks perioodiks (10).
  Muudetud
  direktiivi
  alusel
  elluviidavad meetmed aitavad kaasa nende normidega seotud nõuete täitmisele. Riigihangete kaugeleulatuvama lähenemisviisiga
  saab turgu täiendavalt ergutada
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Peamised sidusrühmad avaldavad tugevat toetust keskkonnasõbralike sõidukite määratlusele, milles võetakse arvesse
  kerg- ja raskesõidukite tekitatud kasvuhoonegaaside ja õhusaasteainete
  heite vähendamise nõudeid
  . Et tagada piisavad stiimulid, millega toetatakse vähese heitega
  ja heitevabade
  maanteesõidukite turuleviimist liidus, tuleks käesoleva muudatuse kohaseid riigihankeid käsitlevad sätted viia kooskõlla liidu õigusaktide sätetega, mis käsitlevad sõiduautode ja kaubikute CO2-heite norme 2020. aasta järgseks perioodiks (10).
  Muudetud
  direktiivi
  alusel
  elluviidavad meetmed aitavad kaasa nende normidega seotud nõuete täitmisele. Riigihangete kaugeleulatuvama lähenemisviisiga
  saab turgu täiendavalt ergutada
  .

| (10) | Muudetud direktiiv peaks aitama vähendada
  kerg- ja raskesõidukite tekitatud kasvuhoonegaaside ja õhusaasteainete
  heidet
  . Et tagada piisavad stiimulid, millega toetatakse
  heitevabade ja
  vähese heitega maanteesõidukite turuleviimist liidus, tuleks käesoleva muudatuse kohaseid riigihankeid käsitlevad sätted viia kooskõlla liidu õigusaktide sätetega, mis käsitlevad sõiduautode ja kaubikute CO2-heite norme 2020. aasta järgseks perioodiks (10).
  Käesoleva
  direktiivi
  kohaselt
  elluviidavad meetmed aitavad kaasa
  ka
  nende normidega seotud nõuete täitmisele
  ning lihtsustavad seonduva laadimistaristu kasutuselevõttu
  . Riigihangete kaugeleulatuvama lähenemisviisiga
  antakse turule oluline täiendav stiimul
  . |
| --- | --- |

(10)

Muudetud direktiiv peaks aitama vähendada
  kerg- ja raskesõidukite tekitatud kasvuhoonegaaside ja õhusaasteainete
  heidet
  . Et tagada piisavad stiimulid, millega toetatakse
  heitevabade ja
  vähese heitega maanteesõidukite turuleviimist liidus, tuleks käesoleva muudatuse kohaseid riigihankeid käsitlevad sätted viia kooskõlla liidu õigusaktide sätetega, mis käsitlevad sõiduautode ja kaubikute CO2-heite norme 2020. aasta järgseks perioodiks (10).
  Käesoleva
  direktiivi
  kohaselt
  elluviidavad meetmed aitavad kaasa
  ka
  nende normidega seotud nõuete täitmisele
  ning lihtsustavad seonduva laadimistaristu kasutuselevõttu
  . Riigihangete kaugeleulatuvama lähenemisviisiga
  antakse turule oluline täiendav stiimul
  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Õhukvaliteedi parandamiseks linnades on äärmiselt oluline uuendada sõidukiparki, nii et see vastaks keskkonnasõbraliku sõiduki normidele. Ka ringmajanduse põhimõtted nõuavad toodete kasutusea pikendamist. Seepärast tuleks lisa tabelites 4 ja 5 toodud minimaalsete hanke-eesmärkide täitmisel võtta arvesse ka keskkonnasõbraliku sõiduki normidele vastavaks moderniseeritud sõidukeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Õhukvaliteedi parandamiseks linnades on äärmiselt oluline uuendada sõidukiparki, nii et see vastaks keskkonnasõbraliku sõiduki normidele. Ka ringmajanduse põhimõtted nõuavad toodete kasutusea pikendamist. Seepärast tuleks lisa tabelites 4 ja 5 toodud minimaalsete hanke-eesmärkide täitmisel võtta arvesse ka keskkonnasõbraliku sõiduki normidele vastavaks moderniseeritud sõidukeid.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10b) | Ka sõidukid, mille summutist väljuv heide on null, võivad sõidukiosade tootmisprotsessi ja ringlussevõetavuse määra või kütuse tootmise tõhususe tõttu jätta märkimisväärse keskkonnajalajälje. Seepärast peaksid tehnoloogiad, mis selle probleemiga tegelevad, näiteks kestlikud ja ringlussevõetavad akud, saama lisa tabelites 4 ja 5 toodud minimaalsete hanke-eesmärkide täitmiseks suuremat toetust. Nende tehnoloogiate alast teadus- ja arendustegevust tuleks edendada ka liidu muudes poliitikavaldkondades. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10b)

Ka sõidukid, mille summutist väljuv heide on null, võivad sõidukiosade tootmisprotsessi ja ringlussevõetavuse määra või kütuse tootmise tõhususe tõttu jätta märkimisväärse keskkonnajalajälje. Seepärast peaksid tehnoloogiad, mis selle probleemiga tegelevad, näiteks kestlikud ja ringlussevõetavad akud, saama lisa tabelites 4 ja 5 toodud minimaalsete hanke-eesmärkide täitmiseks suuremat toetust. Nende tehnoloogiate alast teadus- ja arendustegevust tuleks edendada ka liidu muudes poliitikavaldkondades.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10c) | CO2-heite arvutus peaks põhinema allikast ratasteni lähenemisviisil, et õigustada kogu kütusetarne ahelat ammutamise etapist summutitoruni. See annab täpsema ülevaate konkreetse sõiduki koguheitest. Seetõttu peaks komisjon looma hiljemalt 31. detsembriks 2022 metoodika heite registreerimiseks allikast rattani. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10c)

CO2-heite arvutus peaks põhinema allikast ratasteni lähenemisviisil, et õigustada kogu kütusetarne ahelat ammutamise etapist summutitoruni. See annab täpsema ülevaate konkreetse sõiduki koguheitest. Seetõttu peaks komisjon looma hiljemalt 31. detsembriks 2022 metoodika heite registreerimiseks allikast rattani.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Kerg- ja raskesõidukeid kasutatakse eri otstarbel ja nende turuleviimise valmisoleku tase on erinev ning kasulik oleks, et riigihankeid käsitlevates sätetes võetaks neid erinevusi arvesse.
  Mõjuhinnang näitas lisaväärtust, mis saadakse alternatiivkütustel põhineva lähenemisviisi vastuvõtmisel seni, kuni liidu tasandil kehtestatakse raskesõidukite tekitatud CO2-heitele tehnoloogiliselt neutraalsed nõuded, mille komisjon kavatseb tulevikus esitada.
  Samuti
  tunnistati mõjuhinnangus
  , et vähese heitega ja heitevabade linnabusside
  turuleviimise valmisolek on suur
  , samas kui vähese heitega ja heitevabade veokite turgude areng on
  veel varases staadiumis
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Kerg- ja raskesõidukeid kasutatakse eri otstarbel ja nende turuleviimise valmisoleku tase on erinev ning kasulik oleks, et riigihankeid käsitlevates sätetes võetaks neid erinevusi arvesse.
  Mõjuhinnang näitas lisaväärtust, mis saadakse alternatiivkütustel põhineva lähenemisviisi vastuvõtmisel seni, kuni liidu tasandil kehtestatakse raskesõidukite tekitatud CO2-heitele tehnoloogiliselt neutraalsed nõuded, mille komisjon kavatseb tulevikus esitada.
  Samuti
  tunnistati mõjuhinnangus
  , et vähese heitega ja heitevabade linnabusside
  turuleviimise valmisolek on suur
  , samas kui vähese heitega ja heitevabade veokite turgude areng on
  veel varases staadiumis
  .

| (11) | Kahe- ja kolmerattalisi,
  kerg- ja raskesõidukeid kasutatakse eri otstarbel ja nende turuleviimise valmisoleku tase on erinev ning kasulik oleks, et riigihankeid käsitlevates sätetes võetaks neid erinevusi arvesse. Samuti
  tuleks tunnistada
  , et vähese heitega ja heitevabade linnabusside
  turgusid iseloomustab hiljutine edasiminek
  , samas kui vähese heitega ja heitevabade veokite turgude areng on
  alles algstaadiumis
  . |
| --- | --- |

(11)

Kahe- ja kolmerattalisi,
  kerg- ja raskesõidukeid kasutatakse eri otstarbel ja nende turuleviimise valmisoleku tase on erinev ning kasulik oleks, et riigihankeid käsitlevates sätetes võetaks neid erinevusi arvesse. Samuti
  tuleks tunnistada
  , et vähese heitega ja heitevabade linnabusside
  turgusid iseloomustab hiljutine edasiminek
  , samas kui vähese heitega ja heitevabade veokite turgude areng on
  alles algstaadiumis
  .

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11a) | Heitkoguste vähendamise potentsiaal üksnes avaliku hanke kaudu on piiratud ja ühistransport moodustab vaid väikese osa transpordisektori heitkogustest. Seepärast tuleks liikmesriike julgustada reguleerima keskkonnasõbralike sõidukite ostu teiste sõidukiparkide omanike puhul, nagu takso-, autorendi- ja koossõiduga tegelevad ettevõtjad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11a)

Heitkoguste vähendamise potentsiaal üksnes avaliku hanke kaudu on piiratud ja ühistransport moodustab vaid väikese osa transpordisektori heitkogustest. Seepärast tuleks liikmesriike julgustada reguleerima keskkonnasõbralike sõidukite ostu teiste sõidukiparkide omanike puhul, nagu takso-, autorendi- ja koossõiduga tegelevad ettevõtjad.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Liikmesriikide tasandil 2025. ja 2030. aastaks keskkonnasõbralike
  sõidukitega seotud minimaalsete hanke-eeskirjade
  kehtestamine peaks parandama poliitilist kindlust turgudel, kus vähese heitega ja heitevabasse liikuvusse tehtavad investeeringud on tagatud. Miinimumeesmärgid toetavad turu arendamist liidus tervikuna. Nende eesmärkidega kehtestatakse riigihankemenetlustega kohanemise aeg ja antakse turgudele selge signaal. Mõjuhinnangus märgiti, et liikmesriigid seavad üha enam eesmärke vastavalt nende majanduslikule suutlikkusele ja probleemi keerukusele. Eri liikmesriikidele tuleks seada erinevad eesmärgid vastavalt nende majanduslikule suutlikkusele (sisemajanduse koguprodukt elaniku kohta) ja saastega kokkupuutele (rahvastiku tihedus linnades). Minimaalseid
  hanke-eeskirju
  tuleks täiendada avaliku sektori hankijate, võrgustiku sektori hankijate ja ettevõtjate kohustusega võtta kõikide hankemenetluste puhul arvesse asjakohaseid energia- ja keskkonnaaspekte. Käesoleva muudetud direktiivi territoriaalse mõju hindamine näitas, et mõju jaguneb liidu eri piirkondade vahel võrdselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Liikmesriikide tasandil 2025. ja 2030. aastaks keskkonnasõbralike
  sõidukitega seotud minimaalsete hanke-eeskirjade
  kehtestamine peaks parandama poliitilist kindlust turgudel, kus vähese heitega ja heitevabasse liikuvusse tehtavad investeeringud on tagatud. Miinimumeesmärgid toetavad turu arendamist liidus tervikuna. Nende eesmärkidega kehtestatakse riigihankemenetlustega kohanemise aeg ja antakse turgudele selge signaal. Mõjuhinnangus märgiti, et liikmesriigid seavad üha enam eesmärke vastavalt nende majanduslikule suutlikkusele ja probleemi keerukusele. Eri liikmesriikidele tuleks seada erinevad eesmärgid vastavalt nende majanduslikule suutlikkusele (sisemajanduse koguprodukt elaniku kohta) ja saastega kokkupuutele (rahvastiku tihedus linnades). Minimaalseid
  hanke-eeskirju
  tuleks täiendada avaliku sektori hankijate, võrgustiku sektori hankijate ja ettevõtjate kohustusega võtta kõikide hankemenetluste puhul arvesse asjakohaseid energia- ja keskkonnaaspekte. Käesoleva muudetud direktiivi territoriaalse mõju hindamine näitas, et mõju jaguneb liidu eri piirkondade vahel võrdselt.

| (12) | Liikmesriikide tasandil 2025. ja 2030. aastaks
  saavutada tulevate
  keskkonnasõbralike
  sõidukite hanke alaste miinimumeesmärkide
  kehtestamine peaks parandama poliitilist kindlust turgudel, kus vähese heitega ja heitevabasse liikuvusse tehtavad investeeringud on tagatud. Miinimumeesmärgid toetavad turu arendamist liidus tervikuna. Nende eesmärkidega kehtestatakse riigihankemenetlustega kohanemise aeg ja antakse turgudele selge signaal. Mõjuhinnangus märgiti, et liikmesriigid seavad üha enam eesmärke vastavalt nende majanduslikule suutlikkusele ja probleemi keerukusele. Eri liikmesriikidele tuleks seada erinevad eesmärgid vastavalt nende majanduslikule suutlikkusele (sisemajanduse koguprodukt elaniku kohta) ja saastega kokkupuutele (rahvastiku tihedus linnades). Minimaalseid
  hanke-eesmärke
  tuleks täiendada avaliku sektori hankijate, võrgustiku sektori hankijate ja ettevõtjate kohustusega võtta kõikide hankemenetluste puhul arvesse asjakohaseid energia- ja keskkonnaaspekte. Käesoleva muudetud direktiivi territoriaalse mõju hindamine näitas, et mõju jaguneb liidu eri piirkondade vahel võrdselt. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriikide tasandil 2025. ja 2030. aastaks
  saavutada tulevate
  keskkonnasõbralike
  sõidukite hanke alaste miinimumeesmärkide
  kehtestamine peaks parandama poliitilist kindlust turgudel, kus vähese heitega ja heitevabasse liikuvusse tehtavad investeeringud on tagatud. Miinimumeesmärgid toetavad turu arendamist liidus tervikuna. Nende eesmärkidega kehtestatakse riigihankemenetlustega kohanemise aeg ja antakse turgudele selge signaal. Mõjuhinnangus märgiti, et liikmesriigid seavad üha enam eesmärke vastavalt nende majanduslikule suutlikkusele ja probleemi keerukusele. Eri liikmesriikidele tuleks seada erinevad eesmärgid vastavalt nende majanduslikule suutlikkusele (sisemajanduse koguprodukt elaniku kohta) ja saastega kokkupuutele (rahvastiku tihedus linnades). Minimaalseid
  hanke-eesmärke
  tuleks täiendada avaliku sektori hankijate, võrgustiku sektori hankijate ja ettevõtjate kohustusega võtta kõikide hankemenetluste puhul arvesse asjakohaseid energia- ja keskkonnaaspekte. Käesoleva muudetud direktiivi territoriaalse mõju hindamine näitas, et mõju jaguneb liidu eri piirkondade vahel võrdselt.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12a) | Oma 4. aprilli 2017. aasta soovituses nõukogule ja komisjonile autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimise põhjal

   (10a)

  kutsus Euroopa Parlament liikmesriike üles soodustama keskkonnahoidlike riigihangete poliitikat heitevabade ja väga vähese heitega sõidukite ostmise teel avaliku sektori asutuste poolt oma sõidukipargi tarbeks või (pooleldi) avaliku sektori autode ühiskasutuse programmide tarbeks ning järk-järgult kaotama 2035. aastaks uued autod, mis tekitavad CO2-heidet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)

Oma 4. aprilli 2017. aasta soovituses nõukogule ja komisjonile autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimise põhjal

   (10a)

  kutsus Euroopa Parlament liikmesriike üles soodustama keskkonnahoidlike riigihangete poliitikat heitevabade ja väga vähese heitega sõidukite ostmise teel avaliku sektori asutuste poolt oma sõidukipargi tarbeks või (pooleldi) avaliku sektori autode ühiskasutuse programmide tarbeks ning järk-järgult kaotama 2035. aastaks uued autod, mis tekitavad CO2-heidet.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Maksimaalset mõju on võimalik saavutada siis, kui keskkonnasõbralike sõidukite riigihanked on suunatud piirkondadele, kus
  õhusaaste
  on suhteliselt
  suur
  . Liikmesriikide ametiasutustel soovitatakse keskenduda eelkõige nendele piirkondadele, kui nad teevad otsuse oma miinimumeesmärkide rakendamise kohta, ja kajastada seonduvaid meetmeid käesoleva muudetud direktiivi kohaselt esitatavas aruandluses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Maksimaalset mõju on võimalik saavutada siis, kui keskkonnasõbralike sõidukite riigihanked on suunatud piirkondadele, kus
  õhusaaste
  on suhteliselt
  suur
  . Liikmesriikide ametiasutustel soovitatakse keskenduda eelkõige nendele piirkondadele, kui nad teevad otsuse oma miinimumeesmärkide rakendamise kohta, ja kajastada seonduvaid meetmeid käesoleva muudetud direktiivi kohaselt esitatavas aruandluses.

| (13) | Maksimaalset mõju on võimalik saavutada siis, kui keskkonnasõbralike sõidukite riigihanked on suunatud piirkondadele, kus
  õhu-ja mürasaaste
  on suhteliselt
  suured
  . Liikmesriikide ametiasutustel soovitatakse keskenduda eelkõige nendele piirkondadele, kui nad teevad otsuse oma miinimumeesmärkide rakendamise kohta, ja kajastada seonduvaid meetmeid käesoleva muudetud direktiivi kohaselt esitatavas aruandluses.
  Selleks et vältida ebaproportsionaalset koormust ja optimeerida käesoleva direktiivi võimalikud tulemused, tuleks ametiasutustele pakkuda asjakohast tehnilist abi. |
| --- | --- |

(13)

Maksimaalset mõju on võimalik saavutada siis, kui keskkonnasõbralike sõidukite riigihanked on suunatud piirkondadele, kus
  õhu-ja mürasaaste
  on suhteliselt
  suured
  . Liikmesriikide ametiasutustel soovitatakse keskenduda eelkõige nendele piirkondadele, kui nad teevad otsuse oma miinimumeesmärkide rakendamise kohta, ja kajastada seonduvaid meetmeid käesoleva muudetud direktiivi kohaselt esitatavas aruandluses.
  Selleks et vältida ebaproportsionaalset koormust ja optimeerida käesoleva direktiivi võimalikud tulemused, tuleks ametiasutustele pakkuda asjakohast tehnilist abi.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Muudetud direktiiv peaks aitama vähendada kasvuhoonegaaside ja õhusaasteainete heidet ning edendada keskkonnasõbralikku maantee-ühistransporti. See ei tohiks heidutada väljaspool maanteid kasutatava keskkonnasõbraliku transpordi, näiteks trammide ja metroorongide arendamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Muudetud direktiiv peaks aitama vähendada kasvuhoonegaaside ja õhusaasteainete heidet ning edendada keskkonnasõbralikku maantee-ühistransporti. See ei tohiks heidutada väljaspool maanteid kasutatava keskkonnasõbraliku transpordi, näiteks trammide ja metroorongide arendamist.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13b) | Käesolevas direktiivis sätestatud künniseid on raske rakendada ilma turustuskõlblike ja tehniliselt küpsete toodete väljatöötamiseta. Selleks et tagada, et teavet edusammude kohta ajakohastatakse korrapäraselt, peaks komisjon esitama iga kahe aasta tagant aruande, milles hinnatakse, kas keskkonnasõbralike sõidukite jaoks on olemas turustuskõlblikud lahendused. Lisaks peaksid komisjon ja liikmesriigid andma suurema rahalise ja mitterahalise panuse selliste keskkonnasõbralike sõidukite kiiremini turule toomisse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13b)

Käesolevas direktiivis sätestatud künniseid on raske rakendada ilma turustuskõlblike ja tehniliselt küpsete toodete väljatöötamiseta. Selleks et tagada, et teavet edusammude kohta ajakohastatakse korrapäraselt, peaks komisjon esitama iga kahe aasta tagant aruande, milles hinnatakse, kas keskkonnasõbralike sõidukite jaoks on olemas turustuskõlblikud lahendused. Lisaks peaksid komisjon ja liikmesriigid andma suurema rahalise ja mitterahalise panuse selliste keskkonnasõbralike sõidukite kiiremini turule toomisse.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13c) | Pidades silmas olulisi erinevusi erasektori transpordiettevõtjate rahanduslikus tegutsemisruumis potentsiaalselt kallimate alternatiivkütusel töötavate sõidukite kasutuselevõtul, tuleks kättesaadavaks teha mehhanismid, et tagada avaliku ja erasektori transpordiettevõtjatele pakkumismenetlustes võrdsed tingimused ning et käesolevas direktiivis sätestatud minimaalsete hanke-eesmärkide järgimise kulusid ei kanta edasi kohalikele omavalitsustele, eelkõige väikeste omavalitsusüksuste puhul, ega too need kaasa tekkivate suuremate kulude hajutamist kõrgemate piletihindade, kõrgemate kohalike maksude või ühistransporditeenuste mahu vähendamise kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13c)

Pidades silmas olulisi erinevusi erasektori transpordiettevõtjate rahanduslikus tegutsemisruumis potentsiaalselt kallimate alternatiivkütusel töötavate sõidukite kasutuselevõtul, tuleks kättesaadavaks teha mehhanismid, et tagada avaliku ja erasektori transpordiettevõtjatele pakkumismenetlustes võrdsed tingimused ning et käesolevas direktiivis sätestatud minimaalsete hanke-eesmärkide järgimise kulusid ei kanta edasi kohalikele omavalitsustele, eelkõige väikeste omavalitsusüksuste puhul, ega too need kaasa tekkivate suuremate kulude hajutamist kõrgemate piletihindade, kõrgemate kohalike maksude või ühistransporditeenuste mahu vähendamise kaudu.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Käesoleva muudetud direktiivi kohaste riigihankeid käsitlevate aruannetega tuleks anda selge turuülevaade, mis võimaldab rakendamist tõhusalt jälgida. Kõigepealt
  tuleks
  2023. aastal
  esitada vahearuanne
  , 2026. aastal esimene täielik aruanne miinimumeesmärkide saavutamise kohta ja seejärel aruanne iga kolme aasta järel. Aruandlus peaks olema lihtsustatud, et üksikute ametiasutuste halduskoormus oleks võimalikult väike ja et turu olukorrast saaks õige ülevaate.
  Komisjon tagab vähese heitega ja heitevabasid ning muid alternatiivkütuseid kasutavaid sõidukeid käsitleva täieliku aruandluse liidu ühtse riigihangete klassifikaatori raames. Ühtse riigihangete klassifikaatori konkreetsete koodidega hõlbustatakse hangete andmebaasil TED (Tender Electronic Daily) põhinevat registreerimist ja järelevalvet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Käesoleva muudetud direktiivi kohaste riigihankeid käsitlevate aruannetega tuleks anda selge turuülevaade, mis võimaldab rakendamist tõhusalt jälgida. Kõigepealt
  tuleks
  2023. aastal
  esitada vahearuanne
  , 2026. aastal esimene täielik aruanne miinimumeesmärkide saavutamise kohta ja seejärel aruanne iga kolme aasta järel. Aruandlus peaks olema lihtsustatud, et üksikute ametiasutuste halduskoormus oleks võimalikult väike ja et turu olukorrast saaks õige ülevaate.
  Komisjon tagab vähese heitega ja heitevabasid ning muid alternatiivkütuseid kasutavaid sõidukeid käsitleva täieliku aruandluse liidu ühtse riigihangete klassifikaatori raames. Ühtse riigihangete klassifikaatori konkreetsete koodidega hõlbustatakse hangete andmebaasil TED (Tender Electronic Daily) põhinevat registreerimist ja järelevalvet.

| (15) | Käesoleva muudetud direktiivi kohaste riigihankeid käsitlevate aruannetega tuleks anda selge turuülevaade, mis võimaldab rakendamist tõhusalt jälgida. Kõigepealt
  peaksid liikmesriigid ja komisjon koostama
  2023. aastal
  esialgse aruande, mis esitatakse avalikke hankeid ning vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid käsitlevate liidu õigusaktide kohaste aruannete raames
  ,
  millele järgneks
  2026. aastal esimene täielik aruanne miinimumeesmärkide saavutamise kohta ja seejärel aruanne iga kolme aasta järel. Aruandlus peaks olema lihtsustatud, et üksikute ametiasutuste halduskoormus oleks võimalikult väike ja et turu olukorrast saaks õige ülevaate.
  Kõnealused aruanded peaksid sisaldama teavet direktiivi 2009/33/EÜ rakendamiseks astutud sammude kohta ning nende puhul tuleks järgida liidu ühtses riigihangete klassifikaatoris sätestatud kategooriaid. Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt aruandeid direktiivi 2009/33/EÜ rakendamise kohta. Samuti peaks komisjon hindama, kas ehitusmasinad võiks lisada direktiivi 2009/33/EÜ kohaldamisalasse, ja kui, siis töötama välja metoodika keskkonnasõbralike ehitusmasinate määratlemiseks. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva muudetud direktiivi kohaste riigihankeid käsitlevate aruannetega tuleks anda selge turuülevaade, mis võimaldab rakendamist tõhusalt jälgida. Kõigepealt
  peaksid liikmesriigid ja komisjon koostama
  2023. aastal
  esialgse aruande, mis esitatakse avalikke hankeid ning vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid käsitlevate liidu õigusaktide kohaste aruannete raames
  ,
  millele järgneks
  2026. aastal esimene täielik aruanne miinimumeesmärkide saavutamise kohta ja seejärel aruanne iga kolme aasta järel. Aruandlus peaks olema lihtsustatud, et üksikute ametiasutuste halduskoormus oleks võimalikult väike ja et turu olukorrast saaks õige ülevaate.
  Kõnealused aruanded peaksid sisaldama teavet direktiivi 2009/33/EÜ rakendamiseks astutud sammude kohta ning nende puhul tuleks järgida liidu ühtses riigihangete klassifikaatoris sätestatud kategooriaid. Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt aruandeid direktiivi 2009/33/EÜ rakendamise kohta. Samuti peaks komisjon hindama, kas ehitusmasinad võiks lisada direktiivi 2009/33/EÜ kohaldamisalasse, ja kui, siis töötama välja metoodika keskkonnasõbralike ehitusmasinate määratlemiseks.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Et anda paremat teavet kõnealuse sektori poliitika edasiseks kujundamiseks, andes täpsema ülevaate konkreetse sõiduki koguheitest, mille puhul arvestatakse kogu väärtusahelaga, peaks komisjon pakkuma välja metoodika sõidukite olelusringi CO2-heite ja allikast ratasteni CO2-heite arvutamiseks. Komisjon peaks võtma neid heiteid arvesse direktiivi 2009/33/EÜ ja mis tahes muude asjaomaste alternatiivkütusega seotud õigusaktide läbivaatamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Et anda paremat teavet kõnealuse sektori poliitika edasiseks kujundamiseks, andes täpsema ülevaate konkreetse sõiduki koguheitest, mille puhul arvestatakse kogu väärtusahelaga, peaks komisjon pakkuma välja metoodika sõidukite olelusringi CO2-heite ja allikast ratasteni CO2-heite arvutamiseks. Komisjon peaks võtma neid heiteid arvesse direktiivi 2009/33/EÜ ja mis tahes muude asjaomaste alternatiivkütusega seotud õigusaktide läbivaatamisel.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Keskkonnasõbralike sõidukite turuleviimist saab toetada ka liikmesriikide ja liidu tasandil võetavate sihtotstarbeliste toetusmeetmetega. See hõlmab paremat teadmiste vahetust ja hangete kooskõlastamist, et meetmed oleksid kulude vähendamiseks ja turu mõjutamiseks piisavalt laiaulatuslikud. Riigi toetuse saamise võimalus alternatiivkütuste müügivõrguks vajalike taristute arendamise edendamiseks on sätestatud keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunistes aastateks 2014–2020 (11). Kõnealusele riigi toetusele kohaldatakse siiski jätkuvalt ka aluslepingu sätteid, eelkõige selle artikleid 107 ja 108. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Keskkonnasõbralike sõidukite turuleviimist saab toetada ka liikmesriikide ja liidu tasandil võetavate sihtotstarbeliste toetusmeetmetega. See hõlmab paremat teadmiste vahetust ja hangete kooskõlastamist, et meetmed oleksid kulude vähendamiseks ja turu mõjutamiseks piisavalt laiaulatuslikud. Riigi toetuse saamise võimalus alternatiivkütuste müügivõrguks vajalike taristute arendamise edendamiseks on sätestatud keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunistes aastateks 2014–2020 (11). Kõnealusele riigi toetusele kohaldatakse siiski jätkuvalt ka aluslepingu sätteid, eelkõige selle artikleid 107 ja 108.

| (16) | Keskkonnasõbralike sõidukite turuleviimist saab toetada ka liikmesriikide ja liidu tasandil võetavate sihtotstarbeliste toetusmeetmetega. See hõlmab paremat teadmiste vahetust ja hangete kooskõlastamist, et meetmed oleksid kulude vähendamiseks ja turu mõjutamiseks piisavalt laiaulatuslikud.
  Samuti tuleks ergutada piirkondlikke katseprojekte, eelkõige kohtades, kus linna- ja maapiirkonnad kokku puutuvad.
  Riigi toetuse saamise võimalus alternatiivkütuste müügivõrguks vajalike taristute arendamise edendamiseks on sätestatud keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunistes aastateks 2014–2020 (11). Kõnealusele riigi toetusele kohaldatakse siiski jätkuvalt ka aluslepingu sätteid, eelkõige selle artikleid 107 ja 108. |
| --- | --- |

(16)

Keskkonnasõbralike sõidukite turuleviimist saab toetada ka liikmesriikide ja liidu tasandil võetavate sihtotstarbeliste toetusmeetmetega. See hõlmab paremat teadmiste vahetust ja hangete kooskõlastamist, et meetmed oleksid kulude vähendamiseks ja turu mõjutamiseks piisavalt laiaulatuslikud.
  Samuti tuleks ergutada piirkondlikke katseprojekte, eelkõige kohtades, kus linna- ja maapiirkonnad kokku puutuvad.
  Riigi toetuse saamise võimalus alternatiivkütuste müügivõrguks vajalike taristute arendamise edendamiseks on sätestatud keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunistes aastateks 2014–2020 (11). Kõnealusele riigi toetusele kohaldatakse siiski jätkuvalt ka aluslepingu sätteid, eelkõige selle artikleid 107 ja 108.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | Et heidet ja õhusaastet veelgi vähendada, tuleks liikmesriike vajaduse korral ergutada kohaldama erinevaid stiimuleid ja mehhanisme sõidukipargi arendamiseks muudes sektorites kui need, mida käesoleva muudetud direktiiviga reguleeritakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

Et heidet ja õhusaastet veelgi vähendada, tuleks liikmesriike vajaduse korral ergutada kohaldama erinevaid stiimuleid ja mehhanisme sõidukipargi arendamiseks muudes sektorites kui need, mida käesoleva muudetud direktiiviga reguleeritakse.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16b) | Liikmesriigid peaksid tagama, et käesolevas direktiivis sätestatud minimaalsete hanke-eesmärkide järgimise kulu ei kanta edasi kohalikele omavalitsustele ning et avaliku sektori hankijatele ja võrgustiku sektori hankijatele tehakse kättesaadavaks piisavalt rahalisi vahendeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16b)

Liikmesriigid peaksid tagama, et käesolevas direktiivis sätestatud minimaalsete hanke-eesmärkide järgimise kulu ei kanta edasi kohalikele omavalitsustele ning et avaliku sektori hankijatele ja võrgustiku sektori hankijatele tehakse kättesaadavaks piisavalt rahalisi vahendeid.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16c) | Sihtotstarbelised meetmed keskkonnasõbralike sõidukite hangete toetamiseks on möödapääsmatud. Selleks et aidata kaasa käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamisele, peavad liikmesriigid laiendama oma rahaliste ja mitterahaliste stiimulite ulatust, et kiirendada keskkonnasõbralike sõidukite turul omaksvõttu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16c)

Sihtotstarbelised meetmed keskkonnasõbralike sõidukite hangete toetamiseks on möödapääsmatud. Selleks et aidata kaasa käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamisele, peavad liikmesriigid laiendama oma rahaliste ja mitterahaliste stiimulite ulatust, et kiirendada keskkonnasõbralike sõidukite turul omaksvõttu.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16d) | Käesoleva direktiiviga kerg- ja raskesõidukitele minimaalsete hanke-eesmärkide kehtestamine nõuab avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate jaoks täiendavaid rahalisi vahendeid. Seepärast tuleks seda liidu 2020. aasta järgses eelarve- ja rahanduspoliitikas arvesse võtta, et tagada avaliku sektori hankijatele ja võrgustiku sektori hankijatele piisav rahaline toetus. See peaks kajastuma tulevases mitmeaastases finantsraamistikus ning jätkusuutlikku rahastamist ja liidu finantseerimisasutusi käsitlevates eeskirjades. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16d)

Käesoleva direktiiviga kerg- ja raskesõidukitele minimaalsete hanke-eesmärkide kehtestamine nõuab avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate jaoks täiendavaid rahalisi vahendeid. Seepärast tuleks seda liidu 2020. aasta järgses eelarve- ja rahanduspoliitikas arvesse võtta, et tagada avaliku sektori hankijatele ja võrgustiku sektori hankijatele piisav rahaline toetus. See peaks kajastuma tulevases mitmeaastases finantsraamistikus ning jätkusuutlikku rahastamist ja liidu finantseerimisasutusi käsitlevates eeskirjades.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16e) | Selleks et tagada, et ametiasutusi motiveeritakse ostma keskkonnasõbralikke sõidukeid ja et liikmesriigid investeeriksid alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu, aga ka selleks, et vältida selliste ostude riski, mis tooksid kaasa kõrgemad hinnad reisijatele, peaks liidu 2020. aasta järgne eelarve- ja rahanduspoliitika pakkuma tuge avaliku sektori hankijatele. See peaks kajastuma tulevases mitmeaastases finantsraamistikus ning jätkusuutlikku rahastamist ja liidu finantseerimisasutusi käsitlevates eeskirjades. Lisaks peaksid liikmesriigid laiendama rahanduslikke ja mitterahanduslikke stiimuleid ning nägema ette keskkonnaauditid, et kiirendada keskkonnasõbralike sõidukite turul omaksvõttu. Need jõupingutused vähendavad esialgseid suuri investeeringuid taristu muutmiseks ja toetavad transpordi CO2-heite vähendamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16e)

Selleks et tagada, et ametiasutusi motiveeritakse ostma keskkonnasõbralikke sõidukeid ja et liikmesriigid investeeriksid alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu, aga ka selleks, et vältida selliste ostude riski, mis tooksid kaasa kõrgemad hinnad reisijatele, peaks liidu 2020. aasta järgne eelarve- ja rahanduspoliitika pakkuma tuge avaliku sektori hankijatele. See peaks kajastuma tulevases mitmeaastases finantsraamistikus ning jätkusuutlikku rahastamist ja liidu finantseerimisasutusi käsitlevates eeskirjades. Lisaks peaksid liikmesriigid laiendama rahanduslikke ja mitterahanduslikke stiimuleid ning nägema ette keskkonnaauditid, et kiirendada keskkonnasõbralike sõidukite turul omaksvõttu. Need jõupingutused vähendavad esialgseid suuri investeeringuid taristu muutmiseks ja toetavad transpordi CO2-heite vähendamist.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 f (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16f) | Praeguses mitmeaastases finantsraamistikus on liidul mitmesugused erinevad vahendid, et toetada liikmesriikide, kohalike omavalitsuste ja asjaomaste ettevõtjate üleminekut säästvale liikuvusele. Ajavahemikuks 2014–2020 eraldas liit Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahenditest sihtotstarbeliselt 13,7  miljardit eurot linnalise liikumiskeskkonna rahastamiseks. Liidu teadusuuringute programmi „Horisont 2020“ raames eraldatakse ligikaudu 200 miljonit eurot linnalise liikumiskeskkonna jaoks ja 650 miljonit eurot arukate linnade jaoks ning Euroopa ühendamise rahastust eraldatakse ligikaudu 200 miljonit eurot linnatranspordisõlmede projektikonkursside jaoks. Järgmises mitmeaastases finantsraamistikus peaksid komisjon ja liikmesriigid jätkuvalt toetama säästva linnalise liikumiskeskkonna projekte ning tugevdama vajalikku koostoimet eri rahastamisallikate ja programmide vahel. Eelkõige vajavad tugevdamist seosed linnalise liikumiskeskkonna, uue digitaalse tegevuskava ja energialiidu vahel, näiteks võimalus rahastada Euroopa ühendamise rahastust koostoimeprojekte, mille puhul on ette nähtud eraldi kaasrahastamise määr energia- ja telekommunikatsioonielementidega transpordiprojektide jaoks, mis pakuvad linnaprojektideks tohutuid võimalusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16f)

Praeguses mitmeaastases finantsraamistikus on liidul mitmesugused erinevad vahendid, et toetada liikmesriikide, kohalike omavalitsuste ja asjaomaste ettevõtjate üleminekut säästvale liikuvusele. Ajavahemikuks 2014–2020 eraldas liit Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahenditest sihtotstarbeliselt 13,7  miljardit eurot linnalise liikumiskeskkonna rahastamiseks. Liidu teadusuuringute programmi „Horisont 2020“ raames eraldatakse ligikaudu 200 miljonit eurot linnalise liikumiskeskkonna jaoks ja 650 miljonit eurot arukate linnade jaoks ning Euroopa ühendamise rahastust eraldatakse ligikaudu 200 miljonit eurot linnatranspordisõlmede projektikonkursside jaoks. Järgmises mitmeaastases finantsraamistikus peaksid komisjon ja liikmesriigid jätkuvalt toetama säästva linnalise liikumiskeskkonna projekte ning tugevdama vajalikku koostoimet eri rahastamisallikate ja programmide vahel. Eelkõige vajavad tugevdamist seosed linnalise liikumiskeskkonna, uue digitaalse tegevuskava ja energialiidu vahel, näiteks võimalus rahastada Euroopa ühendamise rahastust koostoimeprojekte, mille puhul on ette nähtud eraldi kaasrahastamise määr energia- ja telekommunikatsioonielementidega transpordiprojektide jaoks, mis pakuvad linnaprojektideks tohutuid võimalusi.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 g (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16 g) | Edendada tuleks selliste liidu rahastamisvahendite nagu Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond või keskkonnasõbralikuma transpordi rahastu sihipärasemat kasutamist Euroopa Investeerimispanga poolt, mille abil saab rahastada sõidukiparke ja seadmeid. Sel eesmärgil tuleks tõhustada tehnilise ja finantsnõustamise teenuste kättesaadavust kohalike omavalitsuste ja ettevõtjate jaoks, näiteks Euroopa investeerimisnõustamise keskuse, JASPERSi, JESSICA või rahastamisvahendi Compass kaudu, et tugevdada nende institutsioonilist suutlikkust, projektide ettevalmistamist ja rakendamist ning saavutada liidu rahaliste vahendite ja rahastamisvahendite optimeeritud kasutamine, kaasa arvatud innovaatiliste pakkumuste riskide vähendamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16 g)

Edendada tuleks selliste liidu rahastamisvahendite nagu Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond või keskkonnasõbralikuma transpordi rahastu sihipärasemat kasutamist Euroopa Investeerimispanga poolt, mille abil saab rahastada sõidukiparke ja seadmeid. Sel eesmärgil tuleks tõhustada tehnilise ja finantsnõustamise teenuste kättesaadavust kohalike omavalitsuste ja ettevõtjate jaoks, näiteks Euroopa investeerimisnõustamise keskuse, JASPERSi, JESSICA või rahastamisvahendi Compass kaudu, et tugevdada nende institutsioonilist suutlikkust, projektide ettevalmistamist ja rakendamist ning saavutada liidu rahaliste vahendite ja rahastamisvahendite optimeeritud kasutamine, kaasa arvatud innovaatiliste pakkumuste riskide vähendamine.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 h (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16h) | Avaliku sektori asutusi tuleks samuti ergutada hankima sõidukeid majanduslikult soodsaima pakkumuse kriteeriumide alusel, mida kirjeldatakse direktiivi 2014/25/EL artiklis 82, võttes arvesse kulutõhusust sõiduki kasutusaja jooksul, samuti keskkonna- ja sotsiaalseid aspekte. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16h)

Avaliku sektori asutusi tuleks samuti ergutada hankima sõidukeid majanduslikult soodsaima pakkumuse kriteeriumide alusel, mida kirjeldatakse direktiivi 2014/25/EL artiklis 82, võttes arvesse kulutõhusust sõiduki kasutusaja jooksul, samuti keskkonna- ja sotsiaalseid aspekte.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 i (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16i) | Selleks et maksimeerida investeeringute mõju, tuleb liikuvust ja linnaplaneerimist paremini koordineerida, näiteks säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kasutamise abil. Säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad on kavad, mis töötatakse välja eri poliitikavaldkondade vahel ja erinevate valitsemistasandite koostöös ning mis ühendavad eri transpordiliike, liiklusohutust, kaubavedu, liikuvuse haldamist ja intelligentseid transpordisüsteeme. Neil kavadel võib olla tähtis osa liidu CO2-heite, müra- ja õhusaaste vähendamise eesmärkide saavutamisel. Säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kohaldamine peaks seega olema oluline element, millega arvestada liidu linnatranspordi valdkonna projektide rahastamisel, sealhulgas käesoleva muudetud direktiivi rakendamisel. Sellega seoses peaks komisjon andma pädevatele asutustele vajalikku nõu ja tehnilist tuge säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade väljatöötamisel, võttes täielikult arvesse subsidiaarsuse põhimõtet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16i)

Selleks et maksimeerida investeeringute mõju, tuleb liikuvust ja linnaplaneerimist paremini koordineerida, näiteks säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kasutamise abil. Säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad on kavad, mis töötatakse välja eri poliitikavaldkondade vahel ja erinevate valitsemistasandite koostöös ning mis ühendavad eri transpordiliike, liiklusohutust, kaubavedu, liikuvuse haldamist ja intelligentseid transpordisüsteeme. Neil kavadel võib olla tähtis osa liidu CO2-heite, müra- ja õhusaaste vähendamise eesmärkide saavutamisel. Säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kohaldamine peaks seega olema oluline element, millega arvestada liidu linnatranspordi valdkonna projektide rahastamisel, sealhulgas käesoleva muudetud direktiivi rakendamisel. Sellega seoses peaks komisjon andma pädevatele asutustele vajalikku nõu ja tehnilist tuge säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade väljatöötamisel, võttes täielikult arvesse subsidiaarsuse põhimõtet.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 j (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16j) | Avalikud hanked toetavad keskkonnasõbralike sõidukite kasutuselevõttu, kuid lisaks annavad need hoogu liikuvuse uutele vormidele. Kui keskkonnasõbralike sõidukite kasutamiseks luuakse stiimuleid ja need kiirendavad taristu kasutuselevõttu linnapiirkondades, siis digiteerimine aitab optimeerida reisijate- ja kaubaveo tõhusust. Mitmeliigiline transport ja jagatud liikuvus, samuti integreeritud piletilahendused on otsustava tähtsusega üleminekul liikuvusele kui teenusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16j)

Avalikud hanked toetavad keskkonnasõbralike sõidukite kasutuselevõttu, kuid lisaks annavad need hoogu liikuvuse uutele vormidele. Kui keskkonnasõbralike sõidukite kasutamiseks luuakse stiimuleid ja need kiirendavad taristu kasutuselevõttu linnapiirkondades, siis digiteerimine aitab optimeerida reisijate- ja kaubaveo tõhusust. Mitmeliigiline transport ja jagatud liikuvus, samuti integreeritud piletilahendused on otsustava tähtsusega üleminekul liikuvusele kui teenusele.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Selleks et saavutada direktiivi eesmärgid, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, et ajakohastada raskesõidukite tekitatud CO2-heite norme käsitlevaid sätteid; see õigus tuleks anda viieks aastaks alates [Palun sisestada jõustumise kuupäev]. Seda ajavahemikku tuleks vaikimisi pikendada veel sama pikkade ajavahemike võrra, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole sellise pikendamise vastu. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Selleks et saavutada direktiivi eesmärgid, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, et ajakohastada raskesõidukite tekitatud CO2-heite norme käsitlevaid sätteid; see õigus tuleks anda viieks aastaks alates [Palun sisestada jõustumise kuupäev]. Seda ajavahemikku tuleks vaikimisi pikendada veel sama pikkade ajavahemike võrra, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole sellise pikendamise vastu. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

välja jäetud

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (18a) | Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelisele parema õigusloome kokkuleppele

   (1 a)

  tuleks eritähelepanu pöörata liidu õigusaktide mõju järelmeetmetele. Võimalike edasiste meetmete mõju hindamise aluse peaks andma direktiivi 2009/33/EÜ hindamine. Seepärast peaks komisjon parimate ja uusimate kättesaadavate teaduslike tõendite alusel hindama vajadust nimetatud direktiiv läbi vaadata, võttes arvesse sõidukite olelusringi CO2-heidet ning allikast ratasteni CO2-heidet, et tagada poliitikaeesmärkide täitmisega seotud läbipaistvus ja aruandluskohustus, ning tegema vajaduse korral ettepaneku nõutavate paranduste tegemiseks. Kui see on asjakohane, peaks komisjon sellega seoses vaatama läbi ka muud asjaomased alternatiivkütustega seotud õigusaktid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18a)

Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelisele parema õigusloome kokkuleppele

   (1 a)

  tuleks eritähelepanu pöörata liidu õigusaktide mõju järelmeetmetele. Võimalike edasiste meetmete mõju hindamise aluse peaks andma direktiivi 2009/33/EÜ hindamine. Seepärast peaks komisjon parimate ja uusimate kättesaadavate teaduslike tõendite alusel hindama vajadust nimetatud direktiiv läbi vaadata, võttes arvesse sõidukite olelusringi CO2-heidet ning allikast ratasteni CO2-heidet, et tagada poliitikaeesmärkide täitmisega seotud läbipaistvus ja aruandluskohustus, ning tegema vajaduse korral ettepaneku nõutavate paranduste tegemiseks. Kui see on asjakohane, peaks komisjon sellega seoses vaatama läbi ka muud asjaomased alternatiivkütustega seotud õigusaktid.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (18b) | Oluline osa riiklikest transpordihangetest on seotud kohalike ühistranspordiasutustega, mida haldavad tavaliselt piiratud rahaliste vahenditega kohalikud omavalitsused. Keskkonnasõbralike sõidukite hangete eeskirjad ei tohiks seepärast luua märkimisväärset täiendavat rahalist koormust ega tuua kaasa tekkivate suuremate kulude hajutamist kõrgemate piletihindade, kõrgemate kohalike maksude või ühistranspordi mahu vähendamise kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18b)

Oluline osa riiklikest transpordihangetest on seotud kohalike ühistranspordiasutustega, mida haldavad tavaliselt piiratud rahaliste vahenditega kohalikud omavalitsused. Keskkonnasõbralike sõidukite hangete eeskirjad ei tohiks seepärast luua märkimisväärset täiendavat rahalist koormust ega tuua kaasa tekkivate suuremate kulude hajutamist kõrgemate piletihindade, kõrgemate kohalike maksude või ühistranspordi mahu vähendamise kaudu.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (18c) | Liit peab kaitsma liidu tootjaid kõlvatu konkurentsi eest kolmandates riikides, kus liidu tootjatel puudub juurdepääs maanteesõidukite ostmise, liisimise, rentimise või väljaostuvõimalusega liisimise avalikele hangetele. Seepärast peaks komisjon analüüsima kõlvatu konkurentsi tavasid kolmandates riikides ja võtma asjakohased meetmed, et tagada Euroopa tööstuse kaitse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18c)

Liit peab kaitsma liidu tootjaid kõlvatu konkurentsi eest kolmandates riikides, kus liidu tootjatel puudub juurdepääs maanteesõidukite ostmise, liisimise, rentimise või väljaostuvõimalusega liisimise avalikele hangetele. Seepärast peaks komisjon analüüsima kõlvatu konkurentsi tavasid kolmandates riikides ja võtma asjakohased meetmed, et tagada Euroopa tööstuse kaitse.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2009/33/EÜ

Pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Direktiiv 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike maanteesõidukite edendamise kohta vähese heitega liikuvuse toetamiseks | Direktiiv 2009/33/EÜ
  riigihangete raames
  keskkonnasõbralike maanteesõidukite edendamise kohta vähese heitega liikuvuse toetamiseks |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Direktiiv 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike maanteesõidukite edendamise kohta vähese heitega liikuvuse toetamiseks

Direktiiv 2009/33/EÜ
  riigihangete raames
  keskkonnasõbralike maanteesõidukite edendamise kohta vähese heitega liikuvuse toetamiseks

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 1 – lõik 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a) | Artikli 1 lõik 1 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

1a)

Käesolevas direktiivis nõutakse, et
  tellivad asutused
  ,
  ostjad
  ning teatavad ettevõtjad võtaksid maanteesõidukite ostmisel arvesse sõiduki kogu kasutusiga hõlmavat energia- ja keskkonnamõju, sealhulgas energiatarbimist ning
  süsinikdioksiidi
  ja teatavate muude saasteainete
  heitkoguseid
  , eesmärgiga edendada keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite turgu ning suurendada transpordisektori panust
  Euroopa
  Liidu keskkonna-, kliima- ja energiapoliitikasse.

„Käesolevas direktiivis nõutakse, et
  avaliku sektori hankijad
  ,
  võrgustiku sektori hankijad
  ning teatavad ettevõtjad võtaksid maanteesõidukite ostmisel
  , liisimisel, rentimisel või väljaostuvõimalusega liisimisel
  arvesse sõiduki kogu kasutusiga hõlmavat energia- ja keskkonnamõju, sealhulgas energiatarbimist ning
  CO2

  ja teatavate muude saasteainete
  heidet
  , eesmärgiga edendada keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite turgu ning suurendada transpordisektori panust liidu keskkonna-, kliima- ja energiapoliitikasse.“

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 b (uus)

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 2 – lõik 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b) | Artikli 2 lõik 1 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b)

1b)

Artikli 2 lõik 1 asendatakse järgmisega:

Liikmesriigid võivad vabastada käesoleva direktiivi nõuete täitmisest lepingud direktiivi 2007/46/EÜ artikli 2 lõikes 3 osutatud sõidukite ostmiseks, millele ei kohaldata nende territooriumil tüübikinnitust ega üksiksõiduki kinnitust.

„Liikmesriigid võivad vabastada käesoleva direktiivi nõuete täitmisest lepingud
  selliste
  direktiivi 2007/46/EÜ artikli 2 lõikes 3 osutatud sõidukite ostmiseks,
  liisimiseks, rentimiseks või väljaostuvõimalusega liisimiseks,
  millele ei kohaldata nende territooriumil tüübikinnitust ega üksiksõiduki kinnitust.“

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 3 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Direktiivi kohaldatakse lepingute suhtes, mis käsitlevad maanteesõidukite ostmist, liisimist, rentimist või väljaostuvõimalusega liisimist: | Direktiivi kohaldatakse lepingute suhtes, mis käsitlevad maanteesõidukite ostmist, liisimist, rentimist või väljaostuvõimalusega liisimist
  või moderniseerimist
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Direktiivi kohaldatakse lepingute suhtes, mis käsitlevad maanteesõidukite ostmist, liisimist, rentimist või väljaostuvõimalusega liisimist:

Direktiivi kohaldatakse lepingute suhtes, mis käsitlevad maanteesõidukite ostmist, liisimist, rentimist või väljaostuvõimalusega liisimist
  või moderniseerimist
  :

või moderniseerimist

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | kui neid koostavad Euroopa Liidu institutsioonid, asutused ja organid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

kui neid koostavad Euroopa Liidu institutsioonid, asutused ja organid.

kui neid koostavad Euroopa Liidu institutsioonid, asutused ja organid.

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4. | „keskkonnasõbralik sõiduk“ – |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.

„keskkonnasõbralik sõiduk“ –

| 4. | „keskkonnasõbralik sõiduk“ –
  kategooriast olenemata
  sõiduk,
  mis töötab direktiivi 2014/94/EL artikli 2 esimese lõigu punktis 1 määratletud alternatiivkütustega, välja arvatud biokütused, mis ei ole toodetud direktiivi 2018/... (II taastuvenergia direktiiv) IX lisa A osas loetletud lähteainetest või mis on toodetud palmiõlist

   (*)

  , ning kaasa arvatud hübriidsõidukid, mille puhul elektrienergiat tarvitatakse sõiduki kasutamisel üksnes osaliselt, vähese heitega sõidukid ja heitevabad sõidukid. Sisepõlemismootoriga sõidukite puhul ei tohi tegelikus liikluses tekkivad heitkogused

   (**)

  protsendina heite piirnormidest

   (***)

  ületada 80 %. |
| --- | --- |

4.

„keskkonnasõbralik sõiduk“ –
  kategooriast olenemata
  sõiduk,
  mis töötab direktiivi 2014/94/EL artikli 2 esimese lõigu punktis 1 määratletud alternatiivkütustega, välja arvatud biokütused, mis ei ole toodetud direktiivi 2018/... (II taastuvenergia direktiiv) IX lisa A osas loetletud lähteainetest või mis on toodetud palmiõlist

   (*)

  , ning kaasa arvatud hübriidsõidukid, mille puhul elektrienergiat tarvitatakse sõiduki kasutamisel üksnes osaliselt, vähese heitega sõidukid ja heitevabad sõidukid. Sisepõlemismootoriga sõidukite puhul ei tohi tegelikus liikluses tekkivad heitkogused

   (**)

  protsendina heite piirnormidest

   (***)

  ületada 80 %.

kategooriast olenemata

mis töötab direktiivi 2014/94/EL artikli 2 esimese lõigu punktis 1 määratletud alternatiivkütustega, välja arvatud biokütused, mis ei ole toodetud direktiivi 2018/... (II taastuvenergia direktiiv) IX lisa A osas loetletud lähteainetest või mis on toodetud palmiõlist

*

, ning kaasa arvatud hübriidsõidukid, mille puhul elektrienergiat tarvitatakse sõiduki kasutamisel üksnes osaliselt, vähese heitega sõidukid ja heitevabad sõidukid. Sisepõlemismootoriga sõidukite puhul ei tohi tegelikus liikluses tekkivad heitkogused

**

protsendina heite piirnormidest

***

ületada 80 %.

| a) | M1- või M2-kategooria
  sõiduk,
  mille maksimaalne summutist väljuv CO2-heide (väljendatud g/km) vastab lisa tabelis 2 esitatud piirmääradele ja tegelikus liikluses tekkivad õhusaasteainete heited on väiksemad kui lisa tabelis 2 esitatud piirmäärad; |
| --- | --- |

a)

a)

M1- või M2-kategooria
  sõiduk,
  mille maksimaalne summutist väljuv CO2-heide (väljendatud g/km) vastab lisa tabelis 2 esitatud piirmääradele ja tegelikus liikluses tekkivad õhusaasteainete heited on väiksemad kui lisa tabelis 2 esitatud piirmäärad;

M1- või M2-kategooria

mille maksimaalne summutist väljuv CO2

| b) | N1-kategooria sõiduk, mille maksimaalne summutist väljuv CO2-heide (väljendatud g/km) vastab lisa tabelis 2 esitatud piirmääradele ja tegelikus liikluses tekkivad õhusaasteainete heited on väiksemad kui lisa tabelis 2 esitatud piirmäärad; |
| --- | --- |

b)

b)

N1-kategooria sõiduk, mille maksimaalne summutist väljuv CO2-heide (väljendatud g/km) vastab lisa tabelis 2 esitatud piirmääradele ja tegelikus liikluses tekkivad õhusaasteainete heited on väiksemad kui lisa tabelis 2 esitatud piirmäärad;

N1-kategooria sõiduk, mille maksimaalne summutist väljuv CO2

| c) | lisa tabelis 3 määratletud M3-, N2- või N3-kategooria sõiduk. |
| --- | --- |

c)

c)

lisa tabelis 3 määratletud M3-, N2- või N3-kategooria sõiduk.

lisa tabelis 3 määratletud M3-, N2- või N3-kategooria sõiduk.

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 4a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a. | „


  heitevaba sõiduk“ – sõiduk, mille CO2, NOx ja tahkete peenosakeste heide summutist on null. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.

4a.

„

heitevaba sõiduk“ – sõiduk, mille CO2

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 4b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4b. | „vähese heitega sõiduk“ – sõiduk, mille heitetasemed ei ületa lisa tabelis 2 osutatud määrasid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4b.

4b.

„vähese heitega sõiduk“ – sõiduk, mille heitetasemed ei ületa lisa tabelis 2 osutatud määrasid.

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 4c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4c. | „keskkonnasõbraliku sõiduki normidele vastavaks moderniseeritud sõiduk“ – sõiduk, mille mootor on moderniseeritud käesoleva artikli esimese lõigu punktis 4 määratletud keskkonnasõbraliku sõiduki normidele vastavaks. Kui tegemist on moderniseeritud mootoriga, mis kasutab biokütuseid, nagu on määratletud direktiivi 2009/28/EÜ artikli 2 teise lõigu punktis i, sünteetilisi kütuseid või parafiinkütuseid, peab sõiduk vastama uusimatele Euro normidele või neile järgnevatele normidele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4c.

4c.

„keskkonnasõbraliku sõiduki normidele vastavaks moderniseeritud sõiduk“ – sõiduk, mille mootor on moderniseeritud käesoleva artikli esimese lõigu punktis 4 määratletud keskkonnasõbraliku sõiduki normidele vastavaks. Kui tegemist on moderniseeritud mootoriga, mis kasutab biokütuseid, nagu on määratletud direktiivi 2009/28/EÜ artikli 2 teise lõigu punktis i, sünteetilisi kütuseid või parafiinkütuseid, peab sõiduk vastama uusimatele Euro normidele või neile järgnevatele normidele.

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 4a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4) | Lisatakse artikkel 4a: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4)

4)

Lisatakse artikkel 4a:

välja jäetud

välja jäetud

„Artikkel 4a

Volituste delegeerimine

Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 8a, et ajakohastada lisa tabelit 3, lisades sellesse piirmäärad raskesõidukite summutist väljuva CO2-heite ja õhusaasteainete heite kohta, kui seonduvad raskesõidukite CO2-heite normid on liidu tasandil jõustunud.“

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 5 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid tagavad, et maanteesõidukite ostmisel, liisimisel, rentimisel
  või
  väljaostuvõimalusega liisimisel ning avalikku reisijatevedu maanteel ja raudteel käsitlevate avaliku teenindamise lepingute ja käesoleva direktiivi artiklis 3 osutatud avaliku teenindamise lepingute koostamisel järgitakse lisa tabelis 4 esitatud kergsõidukite ja lisa tabelis 5 esitatud raskesõidukite minimaalseid hanke-
  eeskirju
  . | 1.   Liikmesriigid tagavad, et maanteesõidukite ostmisel, liisimisel, rentimisel, väljaostuvõimalusega liisimisel
  või keskkonnasõbraliku sõiduki normidele vastavaks moderniseerimisel
  ning avalikku reisijatevedu maanteel ja raudteel käsitlevate avaliku teenindamise lepingute ja käesoleva direktiivi artiklis 3 osutatud avaliku teenindamise lepingute koostamisel järgitakse lisa tabelis 4 esitatud
  keskkonnasõbralike
  kergsõidukite ja lisa tabelis 5 esitatud raskesõidukite minimaalseid hanke-
  eesmärke
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid tagavad, et maanteesõidukite ostmisel, liisimisel, rentimisel
  või
  väljaostuvõimalusega liisimisel ning avalikku reisijatevedu maanteel ja raudteel käsitlevate avaliku teenindamise lepingute ja käesoleva direktiivi artiklis 3 osutatud avaliku teenindamise lepingute koostamisel järgitakse lisa tabelis 4 esitatud kergsõidukite ja lisa tabelis 5 esitatud raskesõidukite minimaalseid hanke-
  eeskirju
  .

1.   Liikmesriigid tagavad, et maanteesõidukite ostmisel, liisimisel, rentimisel, väljaostuvõimalusega liisimisel
  või keskkonnasõbraliku sõiduki normidele vastavaks moderniseerimisel
  ning avalikku reisijatevedu maanteel ja raudteel käsitlevate avaliku teenindamise lepingute ja käesoleva direktiivi artiklis 3 osutatud avaliku teenindamise lepingute koostamisel järgitakse lisa tabelis 4 esitatud
  keskkonnasõbralike
  kergsõidukite ja lisa tabelis 5 esitatud raskesõidukite minimaalseid hanke-
  eesmärke
  .

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 5 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Minimaalsete hanke-eesmärkide arvutamisel loetakse riigihankemenetluse kuupäevaks riigihankemenetluse lõpetamise kuupäev, mil leping allkirjastatakse. |
| | Minimaalsed hanke-eesmärgid arvutatakse esimese võrdlusperioodi puhul kõigi käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäevale järgnevast päevast kuni 31. detsembrini 2024 ja teise võrdlusperioodi puhul 1. jaanuarist 2025 kuni 31. detsembrini 2029 allkirjastatud lepingute keskmisena. |
| | Juhul kui uusi eesmärke 1. jaanuari 2030. aasta järgseks võrdlusperioodiks õigeaegselt vastu ei võeta, kohaldatakse jätkuvalt 2030. aastaks seatud eesmärke. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Minimaalsete hanke-eesmärkide arvutamisel loetakse riigihankemenetluse kuupäevaks riigihankemenetluse lõpetamise kuupäev, mil leping allkirjastatakse.

Minimaalsed hanke-eesmärgid arvutatakse esimese võrdlusperioodi puhul kõigi käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäevale järgnevast päevast kuni 31. detsembrini 2024 ja teise võrdlusperioodi puhul 1. jaanuarist 2025 kuni 31. detsembrini 2029 allkirjastatud lepingute keskmisena.

Minimaalsed hanke-eesmärgid arvutatakse esimese võrdlusperioodi puhul kõigi käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäevale järgnevast päevast kuni 31. detsembrini 2024 ja teise võrdlusperioodi puhul 1. jaanuarist 2025 kuni 31. detsembrini 2029 allkirjastatud lepingute keskmisena.

Juhul kui uusi eesmärke 1. jaanuari 2030. aasta järgseks võrdlusperioodiks õigeaegselt vastu ei võeta, kohaldatakse jätkuvalt 2030. aastaks seatud eesmärke.

Juhul kui uusi eesmärke 1. jaanuari 2030. aasta järgseks võrdlusperioodiks õigeaegselt vastu ei võeta, kohaldatakse jätkuvalt 2030. aastaks seatud eesmärke.

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 5 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Hanke-eesmärkide täitmiseks tuginevad võrgustiku sektori hankijad lepingute sõlmimisel majanduslikult soodsaimale pakkumusele, nagu on kirjeldatud direktiivi 2014/25/EL artiklis 82. Hanke tehnilise kirjelduse koostamisel keskendutakse mitte ainult omamise kogukulule, vaid ka sõiduki muudele omadustele, nagu juurdepääsetavus, sobitumine linnamaastikku, müratase, energiatõhusus, akude ringlussevõetavus ja sõiduki komponendid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Hanke-eesmärkide täitmiseks tuginevad võrgustiku sektori hankijad lepingute sõlmimisel majanduslikult soodsaimale pakkumusele, nagu on kirjeldatud direktiivi 2014/25/EL artiklis 82. Hanke tehnilise kirjelduse koostamisel keskendutakse mitte ainult omamise kogukulule, vaid ka sõiduki muudele omadustele, nagu juurdepääsetavus, sobitumine linnamaastikku, müratase, energiatõhusus, akude ringlussevõetavus ja sõiduki komponendid.

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 a (uus)

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 5a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a) | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 5a




  Rahalised vahendid





  1.
     
  Liikmesriigid teevad kättesaadavaks piisavad vahendid keskkonnasõbralike sõidukite hangete ja nendega seonduva taristu rajamise rahastamiseks oma territooriumil. Rahaliste vahendite eraldamisele eelneb riikide tasandil seatud hanke-eesmärkidega seotud avaliku sektori asutuste ja võrgustiku sektori hankijate rahaliste vajaduste põhjalik hindamine.






  2.
     
  Liit teeb kättesaadavaks täiendavad rahastamisvahendid keskkonnasõbralike sõidukite kasutuselevõtu ja nendega seonduva taristu rajamise toetamiseks liikmesriikides.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a)

5a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 5a

Rahalised vahendid

1.
     
  Liikmesriigid teevad kättesaadavaks piisavad vahendid keskkonnasõbralike sõidukite hangete ja nendega seonduva taristu rajamise rahastamiseks oma territooriumil. Rahaliste vahendite eraldamisele eelneb riikide tasandil seatud hanke-eesmärkidega seotud avaliku sektori asutuste ja võrgustiku sektori hankijate rahaliste vajaduste põhjalik hindamine.

2.
     
  Liit teeb kättesaadavaks täiendavad rahastamisvahendid keskkonnasõbralike sõidukite kasutuselevõtu ja nendega seonduva taristu rajamise toetamiseks liikmesriikides.“

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 b (uus)

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 5b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5b) | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 5b




  Ühistranspordi alternatiivkütuste tegevuskava





  1.
     
  Komisjon esitab 31. detsembriks 2020 Euroopa Parlamendile ja nõukogule tegevuskava transpordiettevõtjatele kuuluvate raskeveokite laadimis- ja tankimistaristu loomise kiirendamiseks nende depoodes ja hooldusaladel ning samuti avalikus ruumis.






  2.
     
  Kõnealune tegevuskava sisaldab teavet kättesaadavate liidu rahastamisvahendite kohta ja tegevuskavas sätestatakse selgelt menetlused, kuidas sellist toetust saab anda, sh selle suhe olemasolevate Euroopa riigiabi eeskirjadega.






  3.
     
  Aruanne sisaldab ka hinnangut selle kohta, kuidas liidu rahastamisvahendeid saaks läbi vaadata, et rahastada eelisjärjekorras iga suurusega ühistranspordiettevõtjaid nende sõidukite asendamiseks.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5b)

5b)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 5b

Ühistranspordi alternatiivkütuste tegevuskava

1.
     
  Komisjon esitab 31. detsembriks 2020 Euroopa Parlamendile ja nõukogule tegevuskava transpordiettevõtjatele kuuluvate raskeveokite laadimis- ja tankimistaristu loomise kiirendamiseks nende depoodes ja hooldusaladel ning samuti avalikus ruumis.

2.
     
  Kõnealune tegevuskava sisaldab teavet kättesaadavate liidu rahastamisvahendite kohta ja tegevuskavas sätestatakse selgelt menetlused, kuidas sellist toetust saab anda, sh selle suhe olemasolevate Euroopa riigiabi eeskirjadega.

3.
     
  Aruanne sisaldab ka hinnangut selle kohta, kuidas liidu rahastamisvahendeid saaks läbi vaadata, et rahastada eelisjärjekorras iga suurusega ühistranspordiettevõtjaid nende sõidukite asendamiseks.“

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 c (uus)

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 5c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5c) | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 5c




  Vähese heitega ja energiatõhusate maanteesõidukite piiriüleste ja ühishangete liidu platvorm




  Selleks, et hõlbustada käesoleva direktiivi lisas seatud eesmärkide täitmist ja saavutada mastaabisääst, loob komisjon vähese heitega ja energiatõhusate maanteesõidukite piiriüleste ja ühishangete liidu platvormi. Artiklis 3 osutatud avaliku sektori hankijad, võrgustiku sektori hankijad ja ettevõtjad võivad selles platvormis osaleda, et sõidukeid ühiselt hankida. Komisjon tagab, et platvorm on avalikult kättesaadav ja suudab tõhusalt ühendada kõik huvitatud osalised, kes soovivad oma ressursse koondada. Selliste ühishangete ettevalmistamise ja elluviimise hõlbustamiseks pakub komisjon tehnilist abi ja töötab välja koostöölepingute vormid. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 8a vastu delegeeritud õigusakt, et luua vähese heitega ja energiatõhusate maanteesõidukite piiriüleste ja ühishangete liidu platvorm.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5c)

5c)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 5c

Vähese heitega ja energiatõhusate maanteesõidukite piiriüleste ja ühishangete liidu platvorm

Selleks, et hõlbustada käesoleva direktiivi lisas seatud eesmärkide täitmist ja saavutada mastaabisääst, loob komisjon vähese heitega ja energiatõhusate maanteesõidukite piiriüleste ja ühishangete liidu platvormi. Artiklis 3 osutatud avaliku sektori hankijad, võrgustiku sektori hankijad ja ettevõtjad võivad selles platvormis osaleda, et sõidukeid ühiselt hankida. Komisjon tagab, et platvorm on avalikult kättesaadav ja suudab tõhusalt ühendada kõik huvitatud osalised, kes soovivad oma ressursse koondada. Selliste ühishangete ettevalmistamise ja elluviimise hõlbustamiseks pakub komisjon tehnilist abi ja töötab välja koostöölepingute vormid. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 8a vastu delegeeritud õigusakt, et luua vähese heitega ja energiatõhusate maanteesõidukite piiriüleste ja ühishangete liidu platvorm.“

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 8a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7) | Lisatakse artikkel 8a: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7)

7)

Lisatakse artikkel 8a:

välja jäetud

välja jäetud

„Artikkel 8a

„Artikkel 8a

Delegeeritud volituste rakendamine

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Artiklis 4a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates [Palun sisestada jõustumise kuupäev]. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.
     
  Euroopa Parlament või nõukogu võib artiklis 4a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud õiguste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtete kohaselt iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.
     
  Artikli 4a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.“

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8) | Artikkel 9
  asendatakse järgmisega: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8)

Artikkel 9
  asendatakse järgmisega:

asendatakse järgmisega:

| 8) | Artikkel 9
  jäetakse välja. |
| --- | --- |

8)

Artikkel 9
  jäetakse välja.

jäetakse välja.

„1.
     
  Komisjoni abistab komitee.

Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 82/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

3.
     
  Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetlusega, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul komitee eesistuja nii otsustab või kui komitee liikmete lihtenamus seda taotleb.“

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt a

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 10 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule liikmesriikide aruannetel põhineva aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta ja iga liikmesriigi poolt käesoleva direktiivi tõhusaks rakendamiseks võetud meetmete kohta
  iga kolme aasta järel
  alates 1. jaanuarist 2027
  . | 1.   
  Osana direktiivi 2014/24/EL artikli 83 lõike 3 teises lõigus ja direktiivi 2014/25/EL artikli 99 lõike 3 teises lõigus sätestatud aruannetest esitavad liikmesriigid komisjonile 18. aprilliks 2026 ja seejärel
  iga kolme aasta järel
  aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta
  .
  Liikmesriigid esitavad komisjonile esialgse aruande 18. aprilliks 2023. |
| | Nimetatud aruanded sisaldavad teavet käesoleva direktiivi rakendamiseks võetud meetmete kohta, sealhulgas teavet avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate hangitud sõidukite arvu ja kategooriate kohta, eri juhtimistasandite vahel peetud arutelude kohta, liikmesriikide kavatsuste kohta seoses eespool kirjeldatud aruandlusega ning muud kasulikku teavet. |
| | Teabe puhul järgitakse määruse (EÜ) nr 2195/2002 (ühtse riigihangete klassifikaatori (CPV) kohta) kategooriaid, mis on loetletud lisa tabelis 1. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule liikmesriikide aruannetel põhineva aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta ja iga liikmesriigi poolt käesoleva direktiivi tõhusaks rakendamiseks võetud meetmete kohta
  iga kolme aasta järel
  alates 1. jaanuarist 2027
  .

1.   
  Osana direktiivi 2014/24/EL artikli 83 lõike 3 teises lõigus ja direktiivi 2014/25/EL artikli 99 lõike 3 teises lõigus sätestatud aruannetest esitavad liikmesriigid komisjonile 18. aprilliks 2026 ja seejärel
  iga kolme aasta järel
  aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta
  .
  Liikmesriigid esitavad komisjonile esialgse aruande 18. aprilliks 2023.

Nimetatud aruanded sisaldavad teavet käesoleva direktiivi rakendamiseks võetud meetmete kohta, sealhulgas teavet avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate hangitud sõidukite arvu ja kategooriate kohta, eri juhtimistasandite vahel peetud arutelude kohta, liikmesriikide kavatsuste kohta seoses eespool kirjeldatud aruandlusega ning muud kasulikku teavet.

Nimetatud aruanded sisaldavad teavet käesoleva direktiivi rakendamiseks võetud meetmete kohta, sealhulgas teavet avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate hangitud sõidukite arvu ja kategooriate kohta, eri juhtimistasandite vahel peetud arutelude kohta, liikmesriikide kavatsuste kohta seoses eespool kirjeldatud aruandlusega ning muud kasulikku teavet.

Teabe puhul järgitakse määruse (EÜ) nr 2195/2002 (ühtse riigihangete klassifikaatori (CPV) kohta) kategooriaid, mis on loetletud lisa tabelis 1.

Teabe puhul järgitakse määruse (EÜ) nr 2195/2002 (ühtse riigihangete klassifikaatori (CPV) kohta) kategooriaid, mis on loetletud lisa tabelis 1.

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt a a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt a a (uus)

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 10 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

2.   
  Aruannetes hinnatakse käesoleva direktiivi, eelkõige artikli 5 lõikes 3 osutatud valikute mõju ja vajadust edasiste meetmete võtmiseks, ning vajadusel lisatakse asjakohased ettepanekud.

„2.   
  Hiljemalt 31. detsembriks 2022 pakub komisjon välja metoodika sõidukite olelusringi CO2-heite ja allikast ratasteni CO2-heite arvutamiseks.

Kõnealustes aruannetes võrdleb
  komisjon
  kõigis lisa tabelis 3 loetletud sõidukite kategooriates parima turualternatiivi alusel ostetud sõidukite nominaal- ja suhtarve
  , võttes
  aluseks kogu kasutusiga hõlmavad energia- ja keskkonnamõjud, kogu asjaomaste sõidukite turuga, ning hindab, kuidas artikli 5 lõikes 3 osutatud valikud on turgu mõjutanud
  .
  Komisjon hindab samuti edasiste meetmete võtmise vajadust, lisades vajadusel ettepanekud.

Kõnealustes aruannetes võrdleb

kõigis lisa tabelis 3 loetletud sõidukite kategooriates parima turualternatiivi alusel ostetud sõidukite nominaal- ja suhtarve

aluseks kogu kasutusiga hõlmavad energia- ja keskkonnamõjud, kogu asjaomaste sõidukite turuga, ning hindab, kuidas artikli 5 lõikes 3 osutatud valikud on turgu mõjutanud

Komisjon hindab samuti edasiste meetmete võtmise vajadust, lisades vajadusel ettepanekud.

Hiljemalt 18. aprilliks 2027 vaatab
  komisjon
  läbi direktiivi 2009/33/EÜ ja mis tahes muud asjaomased alternatiivkütusega seotud õigusaktid
  , võttes
  arvesse sõidukite olelusringi CO2-heidet ja allikast ratasteni CO2-heidet
  .“

Hiljemalt 18. aprilliks 2027 vaatab

läbi direktiivi 2009/33/EÜ ja mis tahes muud asjaomased alternatiivkütusega seotud õigusaktid

arvesse sõidukite olelusringi CO2

2

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt a b (uus)

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt a b (uus)

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 10 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ab) | lõige 3 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ab)

ab)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

3.   Komisjon
  kontrollib hiljemalt esimese aruande tähtajaks artikli 5 lõikes 3 osutatud valikuid, esitab artiklis 6 sätestatud metoodika hinnangu ja teeb vajadusel asjakohased ettepanekud
  .

„3.   Komisjon
  esitab 18. aprilliks 2024 ja seejärel iga kolme aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta, näidates ära iga liikmesriigi poolt selleks võetud meetmed, ja hindab vajadust täiendavate meetmete järele ning vajaduse korral lisab ettepaneku käesoleva direktiivi muutmiseks
  .“

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt b

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 10 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Liikmesriigid esitavad komisjonile aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta 1. jaanuariks 2026 ja seejärel iga kolme aasta järel. Liikmesriigid esitavad komisjonile vahearuande 1. jaanuariks 2023. Aruandes esitatakse teave käesoleva direktiivi rakendamiseks võetud meetmete kohta, sealhulgas teave avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate hangitud sõidukite kategooriate kohta, eri juhtimistasandite vahel peetud arutelude kohta, samuti liikmesriikide kavatsuste kohta seoses eespool kirjeldatud aruandlusega, ning muu kasulik teave. Teabe lisamisel tuleks lähtuda määruses (EÜ) nr 2195/2002 (ühtse riigihangete klassifikaatori (CPV) kohta)15 sätestatud kategooriaid, mis on esitatud lisas. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Liikmesriigid esitavad komisjonile aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta 1. jaanuariks 2026 ja seejärel iga kolme aasta järel. Liikmesriigid esitavad komisjonile vahearuande 1. jaanuariks 2023. Aruandes esitatakse teave käesoleva direktiivi rakendamiseks võetud meetmete kohta, sealhulgas teave avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate hangitud sõidukite kategooriate kohta, eri juhtimistasandite vahel peetud arutelude kohta, samuti liikmesriikide kavatsuste kohta seoses eespool kirjeldatud aruandlusega, ning muu kasulik teave. Teabe lisamisel tuleks lähtuda määruses (EÜ) nr 2195/2002 (ühtse riigihangete klassifikaatori (CPV) kohta)15 sätestatud kategooriaid, mis on esitatud lisas.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt b

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 10 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Komisjonil on õigus võtta rakendusaktidega vastu suuniseid lõikes 
  4
  osutatud liikmesriikide aruannete sisu kohta. | 5.   Komisjonil on õigus võtta rakendusaktidega vastu suuniseid lõikes 
  1
  osutatud liikmesriikide aruannete sisu kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Komisjonil on õigus võtta rakendusaktidega vastu suuniseid lõikes 
  4
  osutatud liikmesriikide aruannete sisu kohta.

5.   Komisjonil on õigus võtta rakendusaktidega vastu suuniseid lõikes 
  1
  osutatud liikmesriikide aruannete sisu kohta.

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt b – alapunkt b a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt b – alapunkt b a (uus)

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 10 – lõige 5a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | lisatakse järgmine lõige:





  „5a.
     
  Liikmesriigid võivad otsustada luua mehhanismid keskkonnasõbralike sõidukite ostu reguleerimiseks teiste sõidukiparkide omanike puhul, nagu taksonduse, ühisauto kasutamise ja koossõiduga tegelevad ettevõtjad.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

lisatakse järgmine lõige:

lisatakse järgmine lõige:

„5a.
     
  Liikmesriigid võivad otsustada luua mehhanismid keskkonnasõbralike sõidukite ostu reguleerimiseks teiste sõidukiparkide omanike puhul, nagu taksonduse, ühisauto kasutamise ja koossõiduga tegelevad ettevõtjad.“

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt b b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt b b (uus)

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 10 – lõige 5b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bb) | lisatakse järgmine lõige:





  „5b.
     
  Komisjon esitab 31. detsembriks 2021 Euroopa Parlamendile ja nõukogule tegevuskava transpordiettevõtjatele kuuluvate raskeveokite laadimis- ja tankimistaristu loomise kiirendamiseks nende depoodes ja hooldusaladel ning samuti avalikus ruumis. Kõnealune tegevuskava sisaldab teavet kättesaadavate liidu rahastamisvahendite kohta ja tegevuskavas sätestatakse, kuidas saab sellist toetust anda vaatamata Euroopa riigiabi eeskirjadele.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bb)

bb)

lisatakse järgmine lõige:

lisatakse järgmine lõige:

„5b.
     
  Komisjon esitab 31. detsembriks 2021 Euroopa Parlamendile ja nõukogule tegevuskava transpordiettevõtjatele kuuluvate raskeveokite laadimis- ja tankimistaristu loomise kiirendamiseks nende depoodes ja hooldusaladel ning samuti avalikus ruumis. Kõnealune tegevuskava sisaldab teavet kättesaadavate liidu rahastamisvahendite kohta ja tegevuskavas sätestatakse, kuidas saab sellist toetust anda vaatamata Euroopa riigiabi eeskirjadele.“

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt b c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt b c (uus)

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 10 – lõige 5c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bc) | lisatakse järgmine lõige:





  „5c.
     
  Komisjon hindab vajadust keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamisega seotud asjakohased õigusaktid läbi vaadata, pidades silmas parima kvaliteediga ja protekteeritud rehvide kasutamist, ning vajaduse korral esitab seadusandliku ettepaneku.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bc)

bc)

lisatakse järgmine lõige:

lisatakse järgmine lõige:

„5c.
     
  Komisjon hindab vajadust keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamisega seotud asjakohased õigusaktid läbi vaadata, pidades silmas parima kvaliteediga ja protekteeritud rehvide kasutamist, ning vajaduse korral esitab seadusandliku ettepaneku.“

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt b d (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt b d (uus)

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 10 – lõige 5d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bd) | lisatakse järgmine lõige:





  „5d.
     
  Komisjon esitab liikmesriikidele suunised seoses liidu erinevate rahaliste vahenditega, mida võidakse käesoleva direktiivi eesmärkidel kasutada, näiteks Euroopa ühendamise rahastu, millest toetatakse suure jõudlusega, kestlike ja tõhusalt ühendatud üleeuroopaliste võrgustike arendamist transpordivaldkonnas, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond või keskkonnasõbralikuma transpordi rahastu, millest toetatakse keskkonnasõbralikumate sõidukite kasutuselevõttu ja nendega seotud taristu vajaduste rahuldamist.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bd)

bd)

lisatakse järgmine lõige:

lisatakse järgmine lõige:

„5d.
     
  Komisjon esitab liikmesriikidele suunised seoses liidu erinevate rahaliste vahenditega, mida võidakse käesoleva direktiivi eesmärkidel kasutada, näiteks Euroopa ühendamise rahastu, millest toetatakse suure jõudlusega, kestlike ja tõhusalt ühendatud üleeuroopaliste võrgustike arendamist transpordivaldkonnas, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond või keskkonnasõbralikuma transpordi rahastu, millest toetatakse keskkonnasõbralikumate sõidukite kasutuselevõttu ja nendega seotud taristu vajaduste rahuldamist.“

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt b e (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 – alapunkt b e (uus)

Direktiiv 2009/33/EÜ

Artikkel 10 – lõige 5e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | be) | lisatakse järgmine lõige:





  „5e.
     
  Selle ülemineku juures on põhiroll nõustamiskeskustel, mis hõlbustavad ja edendavad investeerimist ja toetavad institutsioonilist suutlikkust. Seetõttu tugevdab komisjon oluliselt Euroopa investeerimisnõustamise keskuse rolli ja suutlikkust, eelkõige kohaliku esindatuse ja proaktiivse rolli kaudu projektide ettevalmistamises.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

be)

be)

lisatakse järgmine lõige:

lisatakse järgmine lõige:

„5e.
     
  Selle ülemineku juures on põhiroll nõustamiskeskustel, mis hõlbustavad ja edendavad investeerimist ja toetavad institutsioonilist suutlikkust. Seetõttu tugevdab komisjon oluliselt Euroopa investeerimisnõustamise keskuse rolli ja suutlikkust, eelkõige kohaliku esindatuse ja proaktiivse rolli kaudu projektide ettevalmistamises.“

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 2 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt XXXX [Palun lisada kuupäev:
  24
   kuud pärast jõustumise kuupäeva]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile. | Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt XXXX [Palun lisada kuupäev:
  18
   kuud pärast jõustumise kuupäeva]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt XXXX [Palun lisada kuupäev:
  24
   kuud pärast jõustumise kuupäeva]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

24

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt XXXX [Palun lisada kuupäev:
  18
   kuud pärast jõustumise kuupäeva]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

18

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa

I lisa

Direktiiv 2009/33/EÜ

Lisa – tabel 1

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Tabel 1. Artiklis 3 osutatud ühtse riigihangete klassifikaatori (CPV) koodid

| CPV kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 60112000-6 | Maantee ühistransporditeenused |
| 60130000-8 | Eriotstarbelised maanteetranspordi reisijateveoteenused |
| 60140000-1 | Sõiduplaaniväline reisijatevedu |
| 60172000-3 | Juhiga busside rentimine |
| 90511000-2 | Jäätmekogumisteenused |
| 60160000-7 | Maismaa postivedu |
| 60161000-4 | Pakiveoteenused |

CPV kood

Kirjeldus

60112000-6

Maantee ühistransporditeenused

60130000-8

Eriotstarbelised maanteetranspordi reisijateveoteenused

60140000-1

Sõiduplaaniväline reisijatevedu

60172000-3

Juhiga busside rentimine

90511000-2

Jäätmekogumisteenused

60160000-7

Maismaa postivedu

60161000-4

Pakiveoteenused

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tabel 1. Artiklis 3 osutatud ühtse riigihangete klassifikaatori (CPV) koodid

| CPV kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 60112000-6 | Maantee ühistransporditeenused |
| 60130000-8 | Eriotstarbelised maanteetranspordi reisijateveoteenused |
| 60140000-1 | Sõiduplaaniväline reisijatevedu |
| 60172000-3 | Juhiga busside rentimine |
| 90511000-2 | Jäätmekogumisteenused |
| 60160000-7 | Maismaa postivedu |
| 60161000-4 | Pakiveoteenused |
| 64121100-1 | Posti laialikandeteenused |
| 64121200-2 | Pakkide laialikandeteenused |
| 60170000-0 | Juhiga sõidukite rentimine reisijateveoks |
| 60171000-7 | Juhiga sõiduautode rentimine |
| 60181000-0 | Juhiga veoautode rent |
| 60180000-3 | Juhiga kaubaveokite rent |
| 90511100-3 | Tahkete asulajäätmete kogumisteenused |
| 90511200-4 | Majapidamisjäätmete kogumisteenused |
| 90511300-5 | Prahikogumisteenused |
| 90511400-6 | Vanapaberi kogumisteenused |

CPV kood

Kirjeldus

60112000-6

Maantee ühistransporditeenused

60130000-8

Eriotstarbelised maanteetranspordi reisijateveoteenused

60140000-1

Sõiduplaaniväline reisijatevedu

60172000-3

Juhiga busside rentimine

90511000-2

Jäätmekogumisteenused

60160000-7

Maismaa postivedu

60161000-4

Pakiveoteenused

64121100-1

64121100-1

Posti laialikandeteenused

Posti laialikandeteenused

64121200-2

64121200-2

Pakkide laialikandeteenused

Pakkide laialikandeteenused

60170000-0

60170000-0

Juhiga sõidukite rentimine reisijateveoks

Juhiga sõidukite rentimine reisijateveoks

60171000-7

60171000-7

Juhiga sõiduautode rentimine

Juhiga sõiduautode rentimine

60181000-0

60181000-0

Juhiga veoautode rent

Juhiga veoautode rent

60180000-3

60180000-3

Juhiga kaubaveokite rent

Juhiga kaubaveokite rent

90511100-3

90511100-3

Tahkete asulajäätmete kogumisteenused

Tahkete asulajäätmete kogumisteenused

90511200-4

90511200-4

Majapidamisjäätmete kogumisteenused

Majapidamisjäätmete kogumisteenused

90511300-5

90511300-5

Prahikogumisteenused

Prahikogumisteenused

90511400-6

90511400-6

Vanapaberi kogumisteenused

Vanapaberi kogumisteenused

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa

I lisa

Direktiiv 2009/33/EÜ

Lisa – tabel 2

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Tabel 2. Kergsõidukite tekitatud heite piirmäärad

| Sõidukikategooriad | 2025 | 2030 |
| --- | --- | --- |
| | CO2 g/km | Tegelikus liikluses tekkivad õhusaasteainete heited (*1) protsendina heite piirnormidest (*2) | CO2 g/km | Tegelikus liikluses tekkivad õhusaasteainete heited (*1) protsendina heite piirnormidest |
| M1-kategooria sõidukid | 25 | 80 % | 0 | ei kohaldata |
| M2-kategooria sõidukid | 25 | 80 % | 0 | ei kohaldata |
| N1-kategooria sõidukid | 40 | 80 % | 0 | ei kohaldata |

Sõidukikategooriad

2025

2030

CO2 g/km

2

Tegelikus liikluses tekkivad õhusaasteainete heited (*1) protsendina heite piirnormidest (*2)

*1

*2

CO2 g/km

2

Tegelikus liikluses tekkivad õhusaasteainete heited (*1) protsendina heite piirnormidest

*1

M1-kategooria sõidukid

25

25

80 %

0

ei kohaldata

M2-kategooria sõidukid

25

25

80 %

0

ei kohaldata

N1-kategooria sõidukid

40

40

80 %

0

ei kohaldata

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tabel 2. Kergsõidukite tekitatud heite piirmäärad

| Sõidukikategooriad | 2025 | 2030 |
| --- | --- | --- |
| | CO2 g/km | Tegelikus liikluses tekkivad õhusaasteainete heited (*3) protsendina heite piirnormidest (*4) | CO2 g/km | Tegelikus liikluses tekkivad õhusaasteainete heited (*3) protsendina heite piirnormidest |
| L-kategooria sõidukid | 25 | | | |
| M1-kategooria sõidukid | 50 | 80 % | 0 | ei kohaldata |
| M2-kategooria sõidukid | 50 | 80 % | 0 | ei kohaldata |
| N1-kategooria sõidukid | 50 | 80 % | 0 | ei kohaldata |
| M3-kategooria sõidukid | ei kohaldata | | | |
| N2-kategooria sõidukid | ei kohaldata | | | |
| N3-kategooria sõidukid | ei kohaldata | | | |

Sõidukikategooriad

2025

2030

CO2 g/km

2

Tegelikus liikluses tekkivad õhusaasteainete heited (*3) protsendina heite piirnormidest (*4)

*3

*4

CO2 g/km

2

Tegelikus liikluses tekkivad õhusaasteainete heited (*3) protsendina heite piirnormidest

*3

L-kategooria sõidukid

L-kategooria sõidukid

25

25

M1-kategooria sõidukid

50

50

80 %

0

ei kohaldata

M2-kategooria sõidukid

50

50

80 %

0

ei kohaldata

N1-kategooria sõidukid

50

50

80 %

0

ei kohaldata

M3-kategooria sõidukid

M3-kategooria sõidukid

ei kohaldata

ei kohaldata

N2-kategooria sõidukid

N2-kategooria sõidukid

ei kohaldata

ei kohaldata

N3-kategooria sõidukid

N3-kategooria sõidukid

ei kohaldata

ei kohaldata

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa

I lisa

Direktiiv 2009/33/EÜ

Lisa – tabel 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| [...] | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

[...]

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanekud 85 ja 75

Muudatusettepanekud 85 ja 75

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa

I lisa

Direktiiv 2009/33/EÜ

Lisa – tabel 4

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Tabel 4.
  Tabeli 2 kohaste
  kergsõidukite miinimumsihtosakaal kergsõidukite kõikides riigihangetes liikmesriigi tasandil (*5)

Tabeli 2 kohaste

*5

| Liikmesriik | 2025 | 2030 |
| --- | --- | --- |
| Luksemburg | 35 % | 35 % |
| Rootsi | 35 % | 35 % |
| Taani | 34 % | 34 % |
| Soome | 35 % | 35 % |
| Saksamaa | 35 % | 35 % |
| Prantsusmaa | 34 % | 34 % |
| Ühendkuningriik | 35 % | 35 % |
| Madalmaad | 35 % | 35 % |
| Austria | 35 % | 35 % |
| Belgia | 35 % | 35 % |
| Itaalia | 35 % | 35 % |
| Iirimaa | 35 % | 35 % |
| Hispaania | 33 % | 33 % |
| Küpros | 29 % | 29 % |
| Malta | 35 % | 35 % |
| Portugal | 27 % | 27 % |
| Kreeka | 23 % | 23 % |
| Sloveenia | 20 % | 20 % |
| Tšehhi Vabariik | 27 % | 27 % |
| Eesti | 21 % | 21 % |
| Slovakkia | 20 % | 20 % |
| Leedu | 19 % | 19 % |
| Poola | 20 % | 20 % |
| Horvaatia | 17 % | 17 % |
| Ungari | 21 % | 21 % |
| Läti | 20 % | 20 % |
| Rumeenia | 17 % | 17 % |
| Bulgaaria | 16 % | 16 % |

Liikmesriik

2025

2030

Luksemburg

35 %

35 %

35 %

35 %

Rootsi

35 %

35 %

35 %

35 %

Taani

34 %

34 %

34 %

34 %

Soome

35 %

35 %

35 %

35 %

Saksamaa

35 %

35 %

35 %

35 %

Prantsusmaa

34 %

34 %

34 %

34 %

Ühendkuningriik

35 %

35 %

35 %

35 %

Madalmaad

35 %

35 %

35 %

35 %

Austria

35 %

35 %

35 %

35 %

Belgia

35 %

35 %

35 %

35 %

Itaalia

35 %

35 %

35 %

35 %

Iirimaa

35 %

35 %

35 %

35 %

Hispaania

33 %

33 %

33 %

33 %

Küpros

29 %

29 %

29 %

29 %

Malta

35 %

35 %

35 %

35 %

Portugal

27 %

27 %

27 %

27 %

Kreeka

23 %

23 %

23 %

23 %

Sloveenia

20 %

20 %

20 %

20 %

Tšehhi Vabariik

27 %

27 %

27 %

27 %

Eesti

21 %

21 %

21 %

21 %

Slovakkia

20 %

20 %

20 %

20 %

Leedu

19 %

19 %

19 %

19 %

Poola

20 %

20 %

20 %

20 %

Horvaatia

17 %

17 %

17 %

17 %

Ungari

21 %

21 %

21 %

21 %

Läti

20 %

20 %

20 %

20 %

Rumeenia

17 %

17 %

17 %

17 %

Bulgaaria

16 %

16 %

16 %

16 %

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tabel 4. Kergsõidukite miinimumsihtosakaal kergsõidukite kõikides riigihangetes liikmesriigi tasandil (1), (2)

1

2

| | M1-, M2-, N1-kategooria sõidukid | L-kategooria sõidukid |
| --- | --- | --- |
| Liikmesriik | 2025 | 2030 | 2025 | 2030 |
| ELi institutsioonid, asutused ja organid | [50 %] | [50 %] | [50 %] | [50 %] |
| Luksemburg | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Rootsi | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Taani | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Soome | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Saksamaa | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Prantsusmaa | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Ühendkuningriik | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Madalmaad | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Austria | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Belgia | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Itaalia | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Iirimaa | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Hispaania | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Küpros | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Malta | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Portugal | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Kreeka | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Sloveenia | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Tšehhi Vabariik | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Eesti | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Slovakkia | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Leedu | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Poola | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Horvaatia | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Ungari | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Läti | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Rumeenia | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Bulgaaria | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |

M1-, M2-, N1-kategooria sõidukid

M1-, M2-, N1-kategooria sõidukid

L-kategooria sõidukid

L-kategooria sõidukid

Liikmesriik

2025

2030

2025

2030

ELi institutsioonid, asutused ja organid

ELi institutsioonid, asutused ja organid

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

Luksemburg

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Rootsi

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Taani

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Soome

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Saksamaa

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Prantsusmaa

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Ühendkuningriik

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Madalmaad

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Austria

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Belgia

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Itaalia

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Iirimaa

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Hispaania

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Küpros

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Malta

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Portugal

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Kreeka

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Sloveenia

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Tšehhi Vabariik

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Eesti

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Slovakkia

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Leedu

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Poola

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Horvaatia

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Ungari

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Läti

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Rumeenia

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Bulgaaria

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa

I lisa

Direktiiv 2009/33/EÜ

Lisa – tabel 5

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Tabel 5.
  Tabeli 3
  kohaste raskesõidukite miinimumsihtosakaal kergsõidukite kõikides riigihangetes liikmesriigi tasandil (*6)

Tabeli 3

*6

| Liikmesriik | Veokid | Bussid |
| --- | --- | --- |
| | 2025 | 2030 | 2025 | 2030 |
| Luksemburg | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Rootsi | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Taani | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Soome | 9 % | 15 % | 46 % | 69 % |
| Saksamaa | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Prantsusmaa | 10 % | 15 % | 48 % | 71 % |
| Ühendkuningriik | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Madalmaad | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Austria | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Belgia | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Itaalia | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Iirimaa | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Hispaania | 10 % | 14 % | 50 % | 75 % |
| Küpros | 10 % | 13 % | 50 % | 75 % |
| Malta | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Portugal | 8 % | 12 % | 40 % | 61 % |
| Kreeka | 8 % | 10 % | 38 % | 57 % |
| Sloveenia | 7 % | 9 % | 33 % | 50 % |
| Tšehhi Vabariik | 9 % | 11 % | 46 % | 70 % |
| Eesti | 7 % | 9 % | 36 % | 53 % |
| Slovakkia | 8 % | 9 % | 39 % | 58 % |
| Leedu | 9 % | 8 % | 47 % | 70 % |
| Poola | 7 % | 9 % | 37 % | 56 % |
| Horvaatia | 6 % | 7 % | 32 % | 48 % |
| Ungari | 8 % | 9 % | 42 % | 63 % |
| Läti | 8 % | 9 % | 40 % | 60 % |
| Rumeenia | 6 % | 7 % | 29 % | 43 % |
| Bulgaaria | 8 % | 7 % | 39 % | 58 % |

Liikmesriik

Veokid

Bussid

2025

2030

2025

2030

Luksemburg

10 %

15 %

50 %

75 %

Rootsi

10 %

15 %

50 %

75 %

Taani

10 %

15 %

50 %

75 %

Soome

9 %

15 %

46 %

69 %

Saksamaa

10 %

15 %

50 %

75 %

Prantsusmaa

10 %

15 %

48 %

71 %

Ühendkuningriik

10 %

15 %

50 %

75 %

Madalmaad

10 %

15 %

50 %

75 %

Austria

10 %

15 %

50 %

75 %

Belgia

10 %

15 %

50 %

75 %

Itaalia

10 %

15 %

50 %

75 %

Iirimaa

10 %

15 %

50 %

75 %

Hispaania

10 %

14 %

50 %

75 %

Küpros

10 %

13 %

50 %

75 %

Malta

10 %

15 %

50 %

75 %

Portugal

8 %

12 %

40 %

61 %

Kreeka

8 %

10 %

38 %

57 %

Sloveenia

7 %

9 %

33 %

50 %

Tšehhi Vabariik

9 %

11 %

46 %

70 %

Eesti

7 %

9 %

36 %

53 %

Slovakkia

8 %

9 %

39 %

58 %

Leedu

9 %

8 %

47 %

70 %

Poola

7 %

9 %

37 %

56 %

Horvaatia

6 %

7 %

32 %

48 %

Ungari

8 %

9 %

42 %

63 %

Läti

8 %

9 %

40 %

60 %

Rumeenia

6 %

7 %

29 %

43 %

Bulgaaria

8 %

7 %

39 %

58 %

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tabel 5.
  Artikli 4 lõike 4
  kohaste raskesõidukite miinimumsihtosakaal kergsõidukite kõikides riigihangetes liikmesriigi tasandil

Artikli 4 lõike 4

| Liikmesriik | Veokid | Bussid |
| --- | --- | --- |
| | 2025 (3) | 2030 (4) | 2025 (3) | 2030 (4) |
| ELi institutsioonid, asutused ja organid | [10 %] | [15 %] | [50 %] | [75 %] |
| Luksemburg | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Rootsi | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Taani | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Soome | 9 % | 15 % | 46 % | 69 % |
| Saksamaa | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Prantsusmaa | 10 % | 15 % | 48 % | 71 % |
| Ühendkuningriik | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Madalmaad | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Austria | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Belgia | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Itaalia | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Iirimaa | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Hispaania | 10 % | 14 % | 50 % | 75 % |
| Küpros | 10 % | 13 % | 50 % | 75 % |
| Malta | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Portugal | 8 % | 12 % | 40 % | 61 % |
| Kreeka | 8 % | 10 % | 38 % | 57 % |
| Sloveenia | 7 % | 9 % | 33 % | 50 % |
| Tšehhi Vabariik | 9 % | 11 % | 46 % | 70 % |
| Eesti | 7 % | 9 % | 36 % | 53 % |
| Slovakkia | 8 % | 9 % | 39 % | 58 % |
| Leedu | 9 % | 8 % | 47 % | 70 % |
| Poola | 7 % | 9 % | 37 % | 56 % |
| Horvaatia | 6 % | 7 % | 32 % | 48 % |
| Ungari | 8 % | 9 % | 42 % | 63 % |
| Läti | 8 % | 9 % | 40 % | 60 % |
| Rumeenia | 6 % | 7 % | 29 % | 43 % |
| Bulgaaria | 8 % | 7 % | 39 % | 58 % |

Liikmesriik

Veokid

Bussid

2025 (3)

3

2030 (4)

4

2025 (3)

3

2030 (4)

4

ELi institutsioonid, asutused ja organid

ELi institutsioonid, asutused ja organid

[10 %]

[10 %]

[15 %]

[15 %]

[50 %]

[50 %]

[75 %]

[75 %]

Luksemburg

10 %

15 %

50 %

75 %

Rootsi

10 %

15 %

50 %

75 %

Taani

10 %

15 %

50 %

75 %

Soome

9 %

15 %

46 %

69 %

Saksamaa

10 %

15 %

50 %

75 %

Prantsusmaa

10 %

15 %

48 %

71 %

Ühendkuningriik

10 %

15 %

50 %

75 %

Madalmaad

10 %

15 %

50 %

75 %

Austria

10 %

15 %

50 %

75 %

Belgia

10 %

15 %

50 %

75 %

Itaalia

10 %

15 %

50 %

75 %

Iirimaa

10 %

15 %

50 %

75 %

Hispaania

10 %

14 %

50 %

75 %

Küpros

10 %

13 %

50 %

75 %

Malta

10 %

15 %

50 %

75 %

Portugal

8 %

12 %

40 %

61 %

Kreeka

8 %

10 %

38 %

57 %

Sloveenia

7 %

9 %

33 %

50 %

Tšehhi Vabariik

9 %

11 %

46 %

70 %

Eesti

7 %

9 %

36 %

53 %

Slovakkia

8 %

9 %

39 %

58 %

Leedu

9 %

8 %

47 %

70 %

Poola

7 %

9 %

37 %

56 %

Horvaatia

6 %

7 %

32 %

48 %

Ungari

8 %

9 %

42 %

63 %

Läti

8 %

9 %

40 %

60 %

Rumeenia

6 %

7 %

29 %

43 %

Bulgaaria

8 %

7 %

39 %

58 %

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0321/2018).

1

(5)  COM(2016)0501.

5

(5)  COM(2016)0501.

5

(7)  COM(2017)0283.

7

(7)  COM(2017)0283.

7

(8)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

8

(9)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 243.

9

(8)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

8

(9)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 243.

9

(10)  COM(2017)0676.

10

(10)  COM(2017)0676.

10

(10a)  

  ELT C 298, 23.8.2018, lk 140.

10a

ELT C 298, 23.8.2018, lk 140.

(11)  ELT C 200, 28.6.2014, lk 1.

11

(11)  ELT C 200, 28.6.2014, lk 1.

11

(1 a)  

  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1

  .

1 a

ELT L 123, 12.5.2016, lk 1

(*)  
  Seda tõendatakse biokütuse hankimise lepingu või biokütuse kättesaadavust käsitleva muu vahendiga.

*

Seda tõendatakse biokütuse hankimise lepingu või biokütuse kättesaadavust käsitleva muu vahendiga.

(**)  
  Tegelikus liikluses tekkiv ülipeen tolmuheide (#/km) (PN) ja lämmastikoksiidid (mg/km) (NOx) mõõdetuna vastavalt määruse (EL) 2017/1151 IIIA lisa kohaldatavale versioonile.

**

Tegelikus liikluses tekkiv ülipeen tolmuheide (#/km) (PN) ja lämmastikoksiidid (mg/km) (NOx) mõõdetuna vastavalt määruse (EL) 2017/1151 IIIA lisa kohaldatavale versioonile.

(***)  
  Kohaldatav heite piirnorm, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisas.

***

Kohaldatav heite piirnorm, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisas.

(*1)  Tegelikus liikluses tekkiv ülipeen tolmuheide (#/km) (PN) ja lämmastikoksiidid (mg/km) (NOx) mõõdetuna vastavalt määruse (EL) 2017/1151 IIIA lisa kohaldatavale versioonile.

*1

(*2)  Kohaldatav heite piirnorm, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 715/2007 või sellele järgnenud määruste I lisas.

*2

(*3)  Tegelikus liikluses tekkiv ülipeen tolmuheide (#/km) (PN) ja lämmastikoksiidid (mg/km) (NOx) mõõdetuna vastavalt määruse (EL) 2017/1151 IIIA lisa kohaldatavale versioonile.

*3

(*4)  Kohaldatav heite piirnorm, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 715/2007 või sellele järgnenud määruste I lisas.

*4

(*5)  Summutist väljuvatest heitgaasidest vaba sõiduk vastab eesmärgi saavutamise tähenduses ühele sõidukile. Kõik teised sõidukid
  , mis täidavad käesoleva lisa tabeli 2 nõuded,
  vastavad eesmärgi
  täitmise arvutamisel
  0,5 sõidukile.

*5

, mis täidavad käesoleva lisa tabeli 2 nõuded,

täitmise arvutamisel

(1)  
  Vähemalt 70 % keskkonnasõbralike kergsõidukite minimaalsetest hanke-eesmärkidest täidetakse esimesel võrdlusperioodil (kuni 2025. aastani) heitevabade ja vähese heitega sõidukitega ning teisel (2025–2030) ja järgnevatel võrdlusperioodidel heitevabade sõidukitega.

1

Vähemalt 70 % keskkonnasõbralike kergsõidukite minimaalsetest hanke-eesmärkidest täidetakse esimesel võrdlusperioodil (kuni 2025. aastani) heitevabade ja vähese heitega sõidukitega ning teisel (2025–2030) ja järgnevatel võrdlusperioodidel heitevabade sõidukitega.

(2)  Summutist väljuvatest heitgaasidest vaba sõiduk vastab eesmärgi saavutamise tähenduses ühele sõidukile.
  Vähese heitega sõidukid ja maagaasi tarbivad sõidukid, kui need töötavad täielikult biometaanil, mida tõendatakse biometaani hankimise lepingu või biometaani kättesaadavust käsitleva muu vahendiga, vastavad eesmärgi saavutamise tähenduses 0,66 sõidukile.
  Kõik teised sõidukid vastavad eesmärgi
  saavutamise tähenduses
  0,5 sõidukile..

2

Vähese heitega sõidukid ja maagaasi tarbivad sõidukid, kui need töötavad täielikult biometaanil, mida tõendatakse biometaani hankimise lepingu või biometaani kättesaadavust käsitleva muu vahendiga, vastavad eesmärgi saavutamise tähenduses 0,66 sõidukile.

saavutamise tähenduses

(*6)  
  Summutist väljuvatest heitgaasidest vaba sõiduk
  või maagaasi
  tarbiv sõiduk
  , kui
  see töötab
  täielikult biometaanil, mida
  tuleks tõendada
  biometaani hankimise lepingu või biometaani kättesaadavust käsitleva muu vahendiga
  , vastab eesmärgi täitmise arvutamisel ühele sõidukile
  .
  Seda arvutusviisi ei kasutata nende liikmesriikide puhul, kus minimaalne hanke-eesmärk ületab 50 % riigihangete kogumahust, kui piirmäär on 50 %. Kõik teised sõidukid, mis täidavad käesoleva lisa tabeli 2 nõuded, vastavad eesmärgi täitmise arvutamisel 0,5 sõidukile.

*6

Summutist väljuvatest heitgaasidest vaba sõiduk

tarbiv sõiduk

see töötab

tuleks tõendada

, vastab eesmärgi täitmise arvutamisel ühele sõidukile

Seda arvutusviisi ei kasutata nende liikmesriikide puhul, kus minimaalne hanke-eesmärk ületab 50 % riigihangete kogumahust, kui piirmäär on 50 %. Kõik teised sõidukid, mis täidavad käesoleva lisa tabeli 2 nõuded, vastavad eesmärgi täitmise arvutamisel 0,5 sõidukile.

(3)  
  Vähemalt 66 % keskkonnasõbralike raskesõidukite minimaalsetest hanke-eesmärkidest täidetakse heitevabade sõidukitega
  või maagaasi
  tarbivate sõidukitega
  , kui
  need töötavad
  täielikult biometaanil, mida
  tõendatakse
  biometaani hankimise lepingu või biometaani kättesaadavust käsitleva muu vahendiga.
  Biometaanil töötavate sõidukite osakaalu arvestamine alleesmärgi puhul lõpetatakse, kui alleesmärgist on saavutatud 30 %.

3

Vähemalt 66 % keskkonnasõbralike raskesõidukite minimaalsetest hanke-eesmärkidest täidetakse heitevabade sõidukitega

tarbivate sõidukitega

need töötavad

tõendatakse

Biometaanil töötavate sõidukite osakaalu arvestamine alleesmärgi puhul lõpetatakse, kui alleesmärgist on saavutatud 30 %.

(4)  
  Vähemalt 75 % keskkonnasõbralike raskesõidukite minimaalsetest hanke-eesmärkidest täidetakse heitevabade sõidukitega või maagaasi tarbivate sõidukitega, kui need töötavad täielikult biometaanil, mida tõendatakse biometaani hankimise lepingu või biometaani kättesaadavust käsitleva muu vahendiga. Biometaanil töötavate sõidukite osakaalu arvestamine alleesmärgi puhul lõpetatakse, kui alleesmärgist on saavutatud 30 %.

4

Vähemalt 75 % keskkonnasõbralike raskesõidukite minimaalsetest hanke-eesmärkidest täidetakse heitevabade sõidukitega või maagaasi tarbivate sõidukitega, kui need töötavad täielikult biometaanil, mida tõendatakse biometaani hankimise lepingu või biometaani kättesaadavust käsitleva muu vahendiga. Biometaanil töötavate sõidukite osakaalu arvestamine alleesmärgi puhul lõpetatakse, kui alleesmärgist on saavutatud 30 %.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/419 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/419

---

P8_TA(2018)0425

Läänepiirkonna vete ja sellega piirnevate vete kalavarude majandamise ja nende liikide püügi mitmeaastane kava ***I

Euroopa Parlamendi 25. oktoobril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse läänepiirkonna vete ja sellega piirnevate vete kalavarude majandamise ja nende liikide püügi mitmeaastane kava ning millega muudetakse määrust (EÜ) 2016/1139 (millega kehtestatakse Läänemere mitmeaastane kava) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007 ja (EÜ) nr 1300/2008 (COM(2018)0149– C8-0126/2018– 2018/0074(COD) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 345/51)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ettepanek: | Ettepanek: |
| EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, | EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, |
| millega kehtestatakse läänepiirkonna vete ja sellega piirnevate vete kalavarude majandamise ja nende liikide püügi mitmeaastane kava ning millega muudetakse määrust (EÜ) 2016/1139 (millega kehtestatakse Läänemere mitmeaastane kava) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007 ja (EÜ) nr 1300/2008 | millega kehtestatakse läänepiirkonna vete ja sellega piirnevate vete
  põhjalähedaste
  kalavarude majandamise ja nende liikide püügi mitmeaastane kava ning millega muudetakse määrust (EÜ) 2016/1139 (millega kehtestatakse Läänemere mitmeaastane kava) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007 ja (EÜ) nr 1300/2008 |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ettepanek:

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse läänepiirkonna vete ja sellega piirnevate vete kalavarude majandamise ja nende liikide püügi mitmeaastane kava ning millega muudetakse määrust (EÜ) 2016/1139 (millega kehtestatakse Läänemere mitmeaastane kava) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007 ja (EÜ) nr 1300/2008

millega kehtestatakse läänepiirkonna vete ja sellega piirnevate vete
  põhjalähedaste
  kalavarude majandamise ja nende liikide püügi mitmeaastane kava ning millega muudetakse määrust (EÜ) 2016/1139 (millega kehtestatakse Läänemere mitmeaastane kava) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007 ja (EÜ) nr 1300/2008

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Ühise kalanduspoliitika eesmärgid on muu hulgas tagada, et kalapüük ja vesiviljelus oleksid keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud, kohaldada kalavarude majandamise suhtes ettevaatusprintsiipi ja rakendada kalavarude majandamisel ökosüsteemipõhist lähenemisviisi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Ühise kalanduspoliitika eesmärgid on muu hulgas tagada, et kalapüük ja vesiviljelus oleksid keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud, kohaldada kalavarude majandamise suhtes ettevaatusprintsiipi ja rakendada kalavarude majandamisel ökosüsteemipõhist lähenemisviisi.

| (4) | Ühise kalanduspoliitika eesmärgid on muu hulgas tagada, et kalapüük ja vesiviljelus oleksid keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud
  ; et neid juhitaks kooskõlas eesmärkidega saada majanduslikku
  ,
  sotsiaalset ja töövõivealast kasu, vähendada liidu turu sõltuvust toiduainete impordist ning edendada rannikupiirkondades otseselt ja kaudselt töökohtade loomist ja majandusarengut;
  kohaldada kalavarude majandamise suhtes ettevaatusprintsiipi ja rakendada kalavarude majandamisel ökosüsteemipõhist lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(4)

Ühise kalanduspoliitika eesmärgid on muu hulgas tagada, et kalapüük ja vesiviljelus oleksid keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud
  ; et neid juhitaks kooskõlas eesmärkidega saada majanduslikku
  ,
  sotsiaalset ja töövõivealast kasu, vähendada liidu turu sõltuvust toiduainete impordist ning edendada rannikupiirkondades otseselt ja kaudselt töökohtade loomist ja majandusarengut;
  kohaldada kalavarude majandamise suhtes ettevaatusprintsiipi ja rakendada kalavarude majandamisel ökosüsteemipõhist lähenemisviisi.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Tulenevalt ühise kalanduspoliitika põhimõtetest ning selleks, et tagada eri merepiirkondade jaoks võrdsed tingimused ja õiglane konkurents, peaks kõigi mitmeaastaste kavade tarvis kehtima ühesugune raamistik ega tohiks teha ühelegi merepiirkonnale püügikvootide määramise põhimõtete osas erandeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Tulenevalt ühise kalanduspoliitika põhimõtetest ning selleks, et tagada eri merepiirkondade jaoks võrdsed tingimused ja õiglane konkurents, peaks kõigi mitmeaastaste kavade tarvis kehtima ühesugune raamistik ega tohiks teha ühelegi merepiirkonnale püügikvootide määramise põhimõtete osas erandeid.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks tuleb vastu võtta mitmed kaitsemeetmed, nagu mitmeaastased kavad, tehnilised meetmed, kalapüügivõimaluste kindlaksmääramine ja eraldamine, ning vastavalt vajadusele neid omavahel kombineerida. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks tuleb vastu võtta mitmed kaitsemeetmed, nagu mitmeaastased kavad, tehnilised meetmed, kalapüügivõimaluste kindlaksmääramine ja eraldamine, ning vastavalt vajadusele neid omavahel kombineerida.

| (5) | Ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks tuleb
  kooskõlas parimate kättesaadavate teaduslike nõuannetega
  vastu võtta mitmed kaitsemeetmed, nagu mitmeaastased kavad, tehnilised meetmed, kalapüügivõimaluste kindlaksmääramine ja eraldamine, ning vastavalt vajadusele neid omavahel kombineerida. |
| --- | --- |

(5)

Ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks tuleb
  kooskõlas parimate kättesaadavate teaduslike nõuannetega
  vastu võtta mitmed kaitsemeetmed, nagu mitmeaastased kavad, tehnilised meetmed, kalapüügivõimaluste kindlaksmääramine ja eraldamine, ning vastavalt vajadusele neid omavahel kombineerida.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Määruses (EL) nr 1380/2013 on selgelt seatud eesmärk taastada püütavate liikide varud ja säilitada need maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemal tasemel. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks nähakse määruses (EL) nr 1380/2013 ette, et kõikide kalavarude puhul tuleks järkjärgult saavutada maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastav kalastusmäär võimaluse korral 2015. ning hiljemalt 2020. aastaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Määruses (EL) nr 1380/2013 on selgelt seatud eesmärk taastada püütavate liikide varud ja säilitada need maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavast tasemest kõrgemal tasemel. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks nähakse määruses (EL) nr 1380/2013 ette, et kõikide kalavarude puhul tuleks järkjärgult saavutada maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastav kalastusmäär võimaluse korral 2015. ning hiljemalt 2020. aastaks.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklite 9 ja 10 kohaselt peavad mitmeaastased kavad põhinema teaduslikel, tehnilistel ja majanduslikel nõuannetel. Nende sätete kohaselt peab
  käesolev
  kava sisaldama eesmärke, mõõdetavaid sihttasemeid koos selge ajakavaga, kaitse piirväärtusi ning kaitse- ja tehnilisi meetmeid, mille eesmärk on vältida ja vähendada soovimatut püüki. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklite 9 ja 10 kohaselt peavad mitmeaastased kavad põhinema teaduslikel, tehnilistel ja majanduslikel nõuannetel. Nende sätete kohaselt peab
  käesolev
  kava sisaldama eesmärke, mõõdetavaid sihttasemeid koos selge ajakavaga, kaitse piirväärtusi ning kaitse- ja tehnilisi meetmeid, mille eesmärk on vältida ja vähendada soovimatut püüki.

| (6) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklite 9 ja 10 kohaselt peavad mitmeaastased kavad põhinema teaduslikel, tehnilistel ja majanduslikel nõuannetel. Nende sätete kohaselt peab kava sisaldama eesmärke, mõõdetavaid sihttasemeid koos selge ajakavaga, kaitse piirväärtusi ning kaitse- ja tehnilisi meetmeid, mille eesmärk on vältida ja vähendada soovimatut püüki
  ; kaugem siht on minimeerida merekeskkonnale avalduvat mõju, eeskätt elupaikade ja merepõhja kahjustamist, ning täita sotsiaalsed ja majanduslikud eesmärgid
  . |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklite 9 ja 10 kohaselt peavad mitmeaastased kavad põhinema teaduslikel, tehnilistel ja majanduslikel nõuannetel. Nende sätete kohaselt peab kava sisaldama eesmärke, mõõdetavaid sihttasemeid koos selge ajakavaga, kaitse piirväärtusi ning kaitse- ja tehnilisi meetmeid, mille eesmärk on vältida ja vähendada soovimatut püüki
  ; kaugem siht on minimeerida merekeskkonnale avalduvat mõju, eeskätt elupaikade ja merepõhja kahjustamist, ning täita sotsiaalsed ja majanduslikud eesmärgid
  .

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Komisjon peaks mitmeaastase kavaga hõlmatud varude puhul saama parimaid saadaolevaid teaduslikke nõuandeid. Selleks sõlmib komisjon Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukoguga (ICES) vastastikuse mõistmise memorandumi. ICESi antavad teaduslikud nõuanded peavad põhinema käesoleval mitmeaastasel kaval ja esitama eelkõige FMSY-vahemikud ja biomassi piirväärtuste vahemikud, st näitajad MSY Btrigger ja Blim. Need väärtused tuleb esitada asjaomastes kalavarudega seotud nõuannetes ja
  kui see on asjakohane,
  mis tahes
  avalikult kättesaadavates
  teaduslikes nõuannetes, sealhulgas näiteks ICESi nõuannetes segapüügi kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Komisjon peaks mitmeaastase kavaga hõlmatud varude puhul saama parimaid saadaolevaid teaduslikke nõuandeid. Selleks sõlmib komisjon Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukoguga (ICES) vastastikuse mõistmise memorandumi. ICESi antavad teaduslikud nõuanded peavad põhinema käesoleval mitmeaastasel kaval ja esitama eelkõige FMSY-vahemikud ja biomassi piirväärtuste vahemikud, st näitajad MSY Btrigger ja Blim. Need väärtused tuleb esitada asjaomastes kalavarudega seotud nõuannetes ja
  kui see on asjakohane,
  mis tahes
  avalikult kättesaadavates
  teaduslikes nõuannetes, sealhulgas näiteks ICESi nõuannetes segapüügi kohta.

| (8) | Komisjon peaks mitmeaastase kavaga hõlmatud varude puhul saama parimaid saadaolevaid teaduslikke nõuandeid. Selleks sõlmib komisjon Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukoguga (ICES) vastastikuse mõistmise memorandumi. ICESi antavad teaduslikud nõuanded peavad põhinema käesoleval mitmeaastasel kaval ja esitama eelkõige FMSY-vahemikud ja biomassi piirväärtuste vahemikud, st näitajad MSY Btrigger ja Blim. Need väärtused tuleb esitada asjaomastes kalavarudega seotud nõuannetes ja
  vajaduse korral
  mis tahes
  muudes üldkättesaadavates
  teaduslikes nõuannetes, sealhulgas näiteks ICESi nõuannetes segapüügi
  ja mitme liigiga püügipiirkondades toimuva püügi
  kohta. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon peaks mitmeaastase kavaga hõlmatud varude puhul saama parimaid saadaolevaid teaduslikke nõuandeid. Selleks sõlmib komisjon Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukoguga (ICES) vastastikuse mõistmise memorandumi. ICESi antavad teaduslikud nõuanded peavad põhinema käesoleval mitmeaastasel kaval ja esitama eelkõige FMSY-vahemikud ja biomassi piirväärtuste vahemikud, st näitajad MSY Btrigger ja Blim. Need väärtused tuleb esitada asjaomastes kalavarudega seotud nõuannetes ja
  vajaduse korral
  mis tahes
  muudes üldkättesaadavates
  teaduslikes nõuannetes, sealhulgas näiteks ICESi nõuannetes segapüügi
  ja mitme liigiga püügipiirkondades toimuva püügi
  kohta.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Nõukogu määrustes (EÜ) nr 811/2004 (18), (EÜ) nr 2166/2005 (19), (EÜ) nr 388/2006 (20), (EÜ) 509/2007 (21), (EÜ)
  No
  1300/2008 (22) ja (EÜ) nr 1342/2008 (23) on sätestatud Kantaabria mere ja Pürenee poolsaare läänerannikuvete põhjapoolse merluusi, uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude, Biskaia lahe merikeelevarude ja La Manche’i lääneosa merikeelevarude, Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude ning Kattegati, Põhjamere, Šotimaast läänes asuvate vete ja Iiri mere tursavarude püügieeskirjad. Neid ja muid põhjalähedasi liike püütakse segapüügi käigus. Seepärast on asjakohane kehtestada ühtne mitmeaastane kava, võttes arvesse sellist tehnilist koostoimet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Nõukogu määrustes (EÜ) nr 811/2004 (18), (EÜ) nr 2166/2005 (19), (EÜ) nr 388/2006 (20), (EÜ) 509/2007 (21), (EÜ)
  No
  1300/2008 (22) ja (EÜ) nr 1342/2008 (23) on sätestatud Kantaabria mere ja Pürenee poolsaare läänerannikuvete põhjapoolse merluusi, uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude, Biskaia lahe merikeelevarude ja La Manche’i lääneosa merikeelevarude, Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude ning Kattegati, Põhjamere, Šotimaast läänes asuvate vete ja Iiri mere tursavarude püügieeskirjad. Neid ja muid põhjalähedasi liike püütakse segapüügi käigus. Seepärast on asjakohane kehtestada ühtne mitmeaastane kava, võttes arvesse sellist tehnilist koostoimet.

| (9) | Nõukogu määrustes (EÜ) nr 811/2004 (18), (EÜ) nr 2166/2005 (19), (EÜ) nr 388/2006 (20), (EÜ)
  nr
   509/2007 (21), (EÜ)
  nr
   1300/2008 (22) ja (EÜ) nr 1342/2008 (23) on sätestatud Kantaabria mere ja Pürenee poolsaare läänerannikuvete põhjapoolse merluusi, uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude, Biskaia lahe merikeelevarude ja La Manche’i lääneosa merikeelevarude, Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude ning Kattegati, Põhjamere, Šotimaast läänes asuvate vete ja Iiri mere tursavarude püügieeskirjad. Neid ja muid põhjalähedasi liike püütakse segapüügi käigus
  ja/või mitme liigiga püügipiirkondades
  . Seepärast on asjakohane kehtestada ühtne mitmeaastane kava, võttes arvesse sellist tehnilist koostoimet. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu määrustes (EÜ) nr 811/2004 (18), (EÜ) nr 2166/2005 (19), (EÜ) nr 388/2006 (20), (EÜ)
  nr
   509/2007 (21), (EÜ)
  nr
   1300/2008 (22) ja (EÜ) nr 1342/2008 (23) on sätestatud Kantaabria mere ja Pürenee poolsaare läänerannikuvete põhjapoolse merluusi, uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude, Biskaia lahe merikeelevarude ja La Manche’i lääneosa merikeelevarude, Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude ning Kattegati, Põhjamere, Šotimaast läänes asuvate vete ja Iiri mere tursavarude püügieeskirjad. Neid ja muid põhjalähedasi liike püütakse segapüügi käigus
  ja/või mitme liigiga püügipiirkondades
  . Seepärast on asjakohane kehtestada ühtne mitmeaastane kava, võttes arvesse sellist tehnilist koostoimet.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Mõnda põhjalähedast liiki püütakse nii läänepiirkonna vetes kui ka sellega piirnevates vetes. Seepärast
  peaksid
  kavas
  sisalduvad sätted
  seoses sihttasemete ja kaitsemeetmetega, mida kohaldatakse peamiselt läänepiirkonna vetes püütavate kalavarude suhtes,
  kehtima
  ka
  kõnealustele
  väljaspool läänepiirkonna vesi asuvatele piirkondadele. Lisaks tuleb peamiselt väljaspool läänepiirkonna vesi asuvate liikide jaoks, mida esineb ka läänepiirkonna vetes, kehtestada sihttasemed ja kaitsemeetmed selliste väljaspool läänepiirkonna vesi asuvate piirkondade mitmeaastastes kavades, kus neid peamiselt püütakse, laiendades nende mitmeaastaste kavade kohaldamisala ka läänepiirkonna vetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Mõnda põhjalähedast liiki püütakse nii läänepiirkonna vetes kui ka sellega piirnevates vetes. Seepärast
  peaksid
  kavas
  sisalduvad sätted
  seoses sihttasemete ja kaitsemeetmetega, mida kohaldatakse peamiselt läänepiirkonna vetes püütavate kalavarude suhtes,
  kehtima
  ka
  kõnealustele
  väljaspool läänepiirkonna vesi asuvatele piirkondadele. Lisaks tuleb peamiselt väljaspool läänepiirkonna vesi asuvate liikide jaoks, mida esineb ka läänepiirkonna vetes, kehtestada sihttasemed ja kaitsemeetmed selliste väljaspool läänepiirkonna vesi asuvate piirkondade mitmeaastastes kavades, kus neid peamiselt püütakse, laiendades nende mitmeaastaste kavade kohaldamisala ka läänepiirkonna vetele.

| (11) | Mõnda põhjalähedast liiki püütakse nii läänepiirkonna vetes kui ka sellega piirnevates vetes. Seepärast
  tuleks
  kavas
  sisalduvaid sätteid
  seoses
  põhjalähedastele liikidele kehtestatud
  sihttasemete ja kaitsemeetmetega, mida kohaldatakse peamiselt läänepiirkonna vetes püütavate kalavarude suhtes,
  laiendada
  ka
  nende kalavarude
  väljaspool läänepiirkonna vesi asuvatele piirkondadele
  , kui need ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla
  . Lisaks tuleb peamiselt väljaspool läänepiirkonna vesi asuvate
  põhjalähedaste
  liikide jaoks, mida esineb ka läänepiirkonna vetes, kehtestada sihttasemed ja kaitsemeetmed selliste väljaspool läänepiirkonna vesi asuvate piirkondade mitmeaastastes kavades, kus neid peamiselt püütakse, laiendades nende mitmeaastaste kavade kohaldamisala ka läänepiirkonna vetele. |
| --- | --- |

(11)

Mõnda põhjalähedast liiki püütakse nii läänepiirkonna vetes kui ka sellega piirnevates vetes. Seepärast
  tuleks
  kavas
  sisalduvaid sätteid
  seoses
  põhjalähedastele liikidele kehtestatud
  sihttasemete ja kaitsemeetmetega, mida kohaldatakse peamiselt läänepiirkonna vetes püütavate kalavarude suhtes,
  laiendada
  ka
  nende kalavarude
  väljaspool läänepiirkonna vesi asuvatele piirkondadele
  , kui need ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla
  . Lisaks tuleb peamiselt väljaspool läänepiirkonna vesi asuvate
  põhjalähedaste
  liikide jaoks, mida esineb ka läänepiirkonna vetes, kehtestada sihttasemed ja kaitsemeetmed selliste väljaspool läänepiirkonna vesi asuvate piirkondade mitmeaastastes kavades, kus neid peamiselt püütakse, laiendades nende mitmeaastaste kavade kohaldamisala ka läänepiirkonna vetele.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11a) | Majanduskavas ei tuleks käsitleda ainuüksi lähiaja kalapüügivõimaluste määramise mehhanisme: see suurendaks valdkonnas ebakindlust ja läbipaistmatust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11a)

Majanduskavas ei tuleks käsitleda ainuüksi lähiaja kalapüügivõimaluste määramise mehhanisme: see suurendaks valdkonnas ebakindlust ja läbipaistmatust.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Mitmeaastase kava geograafiline kohaldamisala peaks põhinema varude geograafilisel jaotusel, mis on esitatud viimastes kalavarusid käsitlevates ICESi teaduslikes nõuannetes. Parema teadusliku teabe saamisel või liikide rände tõttu võib osutuda vajalikuks muuta mitmeaastases kavas sätestatud varude geograafilist jaotust. Seetõttu tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega
  kohandatakse
  mitmeaastases kavas sätestatud varude geograafilist jaotust, kui ICESi teaduslikud nõuanded osutavad asjaomaste varude geograafilise jaotuse muutumisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Mitmeaastase kava geograafiline kohaldamisala peaks põhinema varude geograafilisel jaotusel, mis on esitatud viimastes kalavarusid käsitlevates ICESi teaduslikes nõuannetes. Parema teadusliku teabe saamisel või liikide rände tõttu võib osutuda vajalikuks muuta mitmeaastases kavas sätestatud varude geograafilist jaotust. Seetõttu tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega
  kohandatakse
  mitmeaastases kavas sätestatud varude geograafilist jaotust, kui ICESi teaduslikud nõuanded osutavad asjaomaste varude geograafilise jaotuse muutumisele.

| (12) | Mitmeaastase kava geograafiline kohaldamisala peaks põhinema
  põhjalähedaste
  varude geograafilisel jaotusel, mis on esitatud viimastes kalavarusid käsitlevates ICESi teaduslikes nõuannetes. Parema teadusliku teabe saamisel või
  põhjalähedaste
  liikide rände tõttu võib osutuda vajalikuks muuta mitmeaastases kavas sätestatud varude geograafilist jaotust. Seetõttu tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega
  muudetakse
  mitmeaastases kavas sätestatud varude geograafilist jaotust, kui ICESi
  või samasuguse, liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutuse
  teaduslikud nõuanded osutavad asjaomaste varude geograafilise jaotuse muutumisele. |
| --- | --- |

(12)

Mitmeaastase kava geograafiline kohaldamisala peaks põhinema
  põhjalähedaste
  varude geograafilisel jaotusel, mis on esitatud viimastes kalavarusid käsitlevates ICESi teaduslikes nõuannetes. Parema teadusliku teabe saamisel või
  põhjalähedaste
  liikide rände tõttu võib osutuda vajalikuks muuta mitmeaastases kavas sätestatud varude geograafilist jaotust. Seetõttu tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega
  muudetakse
  mitmeaastases kavas sätestatud varude geograafilist jaotust, kui ICESi
  või samasuguse, liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutuse
  teaduslikud nõuanded osutavad asjaomaste varude geograafilise jaotuse muutumisele.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Käesoleva kava eesmärk on aidata kaasa ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisele ning eelkõige saavutada
  sihtliikide puhul maksimaalne jätkusuutlik saagikus
  ja seda säilitada, täita lossimiskohustust selliste põhjalähedaste liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, edendada rannakalandust ja sotsiaal-majanduslikke aspekte silmas pidades kalapüügist sõltuvate isikute rahuldavat elatustaset. Kavaga rakendatakse ökosüsteemipõhist lähenemisviisi kalavarude majandamisele, et viia miinimumini püügitegevuse negatiivne mõju mere
  ökosüsteemile
  . See peaks olema kooskõlas liidu keskkonnaalaste õigusaktidega, eelkõige eesmärgiga saavutada 2020. aastaks hea keskkonnaseisund (vastavalt direktiivile 2008/56/EÜ) ning direktiivi 2009/147/EÜ ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ eesmärkidega. Käesoleva kavaga täpsustatakse ka lossimiskohustuse täitmist läänepiirkonna vetes asuvates liidu vetes kõikide selliste liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohast lossimiskohustust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Käesoleva kava eesmärk on aidata kaasa ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisele ning eelkõige saavutada
  sihtliikide puhul maksimaalne jätkusuutlik saagikus
  ja seda säilitada, täita lossimiskohustust selliste põhjalähedaste liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, edendada rannakalandust ja sotsiaal-majanduslikke aspekte silmas pidades kalapüügist sõltuvate isikute rahuldavat elatustaset. Kavaga rakendatakse ökosüsteemipõhist lähenemisviisi kalavarude majandamisele, et viia miinimumini püügitegevuse negatiivne mõju mere
  ökosüsteemile
  . See peaks olema kooskõlas liidu keskkonnaalaste õigusaktidega, eelkõige eesmärgiga saavutada 2020. aastaks hea keskkonnaseisund (vastavalt direktiivile 2008/56/EÜ) ning direktiivi 2009/147/EÜ ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ eesmärkidega. Käesoleva kavaga täpsustatakse ka lossimiskohustuse täitmist läänepiirkonna vetes asuvates liidu vetes kõikide selliste liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohast lossimiskohustust.

| (14) | Käesoleva kava eesmärk on aidata kaasa ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisele ning eelkõige saavutada
  käesoleva määrusega hõlmatud varude viimine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust ületavale tasemele
  ja seda
  taset
  säilitada, täita lossimiskohustust selliste põhjalähedaste liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, edendada rannakalandust ja sotsiaal-majanduslikke aspekte silmas pidades kalapüügist sõltuvate isikute rahuldavat elatustaset. Kavaga rakendatakse ökosüsteemipõhist lähenemisviisi kalavarude majandamisele, et viia miinimumini püügitegevuse negatiivne mõju mere
  ökosüsteemidele
  . See peaks olema kooskõlas liidu keskkonnaalaste õigusaktidega, eelkõige eesmärgiga saavutada 2020. aastaks hea keskkonnaseisund (vastavalt direktiivile 2008/56/EÜ), ning direktiivi 2009/147/EÜ ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ eesmärkidega. Käesoleva kavaga täpsustatakse ka lossimiskohustuse täitmist läänepiirkonna vetes asuvates liidu vetes kõikide selliste
  põhjalähedase püügi käigus püütud
  liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohast lossimiskohustust. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva kava eesmärk on aidata kaasa ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisele ning eelkõige saavutada
  käesoleva määrusega hõlmatud varude viimine maksimaalset jätkusuutlikku saagikust ületavale tasemele
  ja seda
  taset
  säilitada, täita lossimiskohustust selliste põhjalähedaste liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, edendada rannakalandust ja sotsiaal-majanduslikke aspekte silmas pidades kalapüügist sõltuvate isikute rahuldavat elatustaset. Kavaga rakendatakse ökosüsteemipõhist lähenemisviisi kalavarude majandamisele, et viia miinimumini püügitegevuse negatiivne mõju mere
  ökosüsteemidele
  . See peaks olema kooskõlas liidu keskkonnaalaste õigusaktidega, eelkõige eesmärgiga saavutada 2020. aastaks hea keskkonnaseisund (vastavalt direktiivile 2008/56/EÜ), ning direktiivi 2009/147/EÜ ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ eesmärkidega. Käesoleva kavaga täpsustatakse ka lossimiskohustuse täitmist läänepiirkonna vetes asuvates liidu vetes kõikide selliste
  põhjalähedase püügi käigus püütud
  liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohast lossimiskohustust.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | On asjakohane kehtestada selline kalastussuremuse sihttase (F), mis vastaks maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisega kooskõlas olevate väärtuste (FMSY) vahemikena väljendatud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamise ja hoidmise eesmärgile. Kõnealused parimatele saadaolevatele teaduslikele nõuannetele tuginevad vahemikud on vajalikud, et tagada paindlikkus, mis võimaldab võtta arvesse teaduslike nõuannete muutusi, aidata täita lossimiskohustust ning arvestada segapüügi erisusi. FMSY-vahemikud arvutab välja Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) ja esitab need
  perioodilistest
  püügialastes nõuannetes. Kava kohaselt peavad vahemikud olema sellised, et pikas perspektiivis ei väheneks saagikus maksimaalse jätkusuutliku saagikusega võrreldes rohkem kui 5 % (24). Vahemiku ülempiir on selline, et kalavaru allapoole kudekarja biomassi piirväärtust (Blim) vähenemise tõenäosus ei ületaks 5 %. Selline ülempiir on kooskõlas ka ICESi nõuandva eeskirjaga, mille kohaselt juhul, kui kudekarja biomass või arvukus on väga halb, vähendatakse kalastussuremuse sihttaset nii, et selle ülempiir ei ületa järgmist näitajat: FMSY väärtus korrutatuna kudekarja biomassiga või arvukusega lubatud kogupüügi (TAC) aastal, jagatuna näitajaga MSY Btrigger. Nimetatud kaalutluste ja nõuandva eeskirja põhjal annab ICES kalastussuremust ja püügivõimalusi puudutavaid teaduslikke nõuandeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

On asjakohane kehtestada selline kalastussuremuse sihttase (F), mis vastaks maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisega kooskõlas olevate väärtuste (FMSY) vahemikena väljendatud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamise ja hoidmise eesmärgile. Kõnealused parimatele saadaolevatele teaduslikele nõuannetele tuginevad vahemikud on vajalikud, et tagada paindlikkus, mis võimaldab võtta arvesse teaduslike nõuannete muutusi, aidata täita lossimiskohustust ning arvestada segapüügi erisusi. FMSY-vahemikud arvutab välja Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) ja esitab need
  perioodilistest
  püügialastes nõuannetes. Kava kohaselt peavad vahemikud olema sellised, et pikas perspektiivis ei väheneks saagikus maksimaalse jätkusuutliku saagikusega võrreldes rohkem kui 5 % (24). Vahemiku ülempiir on selline, et kalavaru allapoole kudekarja biomassi piirväärtust (Blim) vähenemise tõenäosus ei ületaks 5 %. Selline ülempiir on kooskõlas ka ICESi nõuandva eeskirjaga, mille kohaselt juhul, kui kudekarja biomass või arvukus on väga halb, vähendatakse kalastussuremuse sihttaset nii, et selle ülempiir ei ületa järgmist näitajat: FMSY väärtus korrutatuna kudekarja biomassiga või arvukusega lubatud kogupüügi (TAC) aastal, jagatuna näitajaga MSY Btrigger. Nimetatud kaalutluste ja nõuandva eeskirja põhjal annab ICES kalastussuremust ja püügivõimalusi puudutavaid teaduslikke nõuandeid.

| (16) | On asjakohane kehtestada selline kalastussuremuse sihttase (F), mis vastaks maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisega kooskõlas olevate väärtuste (FMSY) vahemikena väljendatud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamise ja hoidmise eesmärgile. Kõnealused parimatele saadaolevatele teaduslikele nõuannetele tuginevad vahemikud on vajalikud, et tagada paindlikkus, mis võimaldab võtta arvesse teaduslike nõuannete muutusi, aidata täita lossimiskohustust ning arvestada segapüügi erisusi. FMSY-vahemikud arvutab välja
  muu hulgas
  Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) ja esitab need
  perioodilistes
  püügialastes nõuannetes. Kava kohaselt peavad vahemikud olema sellised, et pikas perspektiivis ei väheneks saagikus maksimaalse jätkusuutliku saagikusega võrreldes rohkem kui 5 % (24). Vahemiku ülempiir on selline, et kalavaru allapoole kudekarja biomassi piirväärtust (Blim) vähenemise tõenäosus ei ületaks 5 %. Selline ülempiir on kooskõlas ka ICESi nõuandva eeskirjaga, mille kohaselt juhul, kui kudekarja biomass või arvukus on väga halb, vähendatakse kalastussuremuse sihttaset nii, et selle ülempiir ei ületa järgmist näitajat: FMSY väärtus korrutatuna kudekarja biomassiga või arvukusega lubatud kogupüügi (TAC) aastal, jagatuna näitajaga MSY Btrigger. Nimetatud kaalutluste ja nõuandva eeskirja põhjal annab ICES kalastussuremust ja püügivõimalusi puudutavaid teaduslikke nõuandeid. |
| --- | --- |

(16)

On asjakohane kehtestada selline kalastussuremuse sihttase (F), mis vastaks maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisega kooskõlas olevate väärtuste (FMSY) vahemikena väljendatud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamise ja hoidmise eesmärgile. Kõnealused parimatele saadaolevatele teaduslikele nõuannetele tuginevad vahemikud on vajalikud, et tagada paindlikkus, mis võimaldab võtta arvesse teaduslike nõuannete muutusi, aidata täita lossimiskohustust ning arvestada segapüügi erisusi. FMSY-vahemikud arvutab välja
  muu hulgas
  Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) ja esitab need
  perioodilistes
  püügialastes nõuannetes. Kava kohaselt peavad vahemikud olema sellised, et pikas perspektiivis ei väheneks saagikus maksimaalse jätkusuutliku saagikusega võrreldes rohkem kui 5 % (24). Vahemiku ülempiir on selline, et kalavaru allapoole kudekarja biomassi piirväärtust (Blim) vähenemise tõenäosus ei ületaks 5 %. Selline ülempiir on kooskõlas ka ICESi nõuandva eeskirjaga, mille kohaselt juhul, kui kudekarja biomass või arvukus on väga halb, vähendatakse kalastussuremuse sihttaset nii, et selle ülempiir ei ületa järgmist näitajat: FMSY väärtus korrutatuna kudekarja biomassiga või arvukusega lubatud kogupüügi (TAC) aastal, jagatuna näitajaga MSY Btrigger. Nimetatud kaalutluste ja nõuandva eeskirja põhjal annab ICES kalastussuremust ja püügivõimalusi puudutavaid teaduslikke nõuandeid.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 seatud eesmärkide saavutamiseks on asjakohane kehtestada kalastussuremuse sihttase (F) nii, et see ei ületaks püügimäära maksimaalse jätkusuutliku saagikuse korral. Kõigi varude puhul, mille suhtes käesolevat määrust kohaldatakse, tuleb nimetatud määrani jõuda järkjärgult ja võimalikult kiiresti, hiljemalt 2020. aastaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 seatud eesmärkide saavutamiseks on asjakohane kehtestada kalastussuremuse sihttase (F) nii, et see ei ületaks püügimäära maksimaalse jätkusuutliku saagikuse korral. Kõigi varude puhul, mille suhtes käesolevat määrust kohaldatakse, tuleb nimetatud määrani jõuda järkjärgult ja võimalikult kiiresti, hiljemalt 2020. aastaks.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Peaks olema võimalik kehtestada norra salehomaari lubatud kogupüük (TAC) läänepiirkonna vetes, liites
  iga funktsionaalse üksuse suhtes kehtestatud
  püügi piirnormid
  ning
  väljaspool funktsionaalseid üksusi asuvate statistiliste ruutude püügi piirnormid
  kõnealuses lubatud kogupüügi
  piirkonnas. See ei välista siiski
  meetmete võtmist, et kaitsta teatavaid funktsionaalseid üksusi
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Peaks olema võimalik kehtestada norra salehomaari lubatud kogupüük (TAC) läänepiirkonna vetes, liites
  iga funktsionaalse üksuse suhtes kehtestatud
  püügi piirnormid
  ning
  väljaspool funktsionaalseid üksusi asuvate statistiliste ruutude püügi piirnormid
  kõnealuses lubatud kogupüügi
  piirkonnas. See ei välista siiski
  meetmete võtmist, et kaitsta teatavaid funktsionaalseid üksusi
  .

| (20) | Peaks olema võimalik kehtestada norra salehomaari lubatud kogupüük (TAC) läänepiirkonna vetes, liites
  kõigi funktsionaalsete üksuste
  püügi piirnormid
  ja
  väljaspool funktsionaalseid üksusi asuvate statistiliste ruutude püügi piirnormid
  selle kalavaru kindlaksmääratud
  piirkonnas. See ei välista siiski
  teatavate funktsionaalsete üksuste kaitseks meetmete võtmist
  . |
| --- | --- |

(20)

Peaks olema võimalik kehtestada norra salehomaari lubatud kogupüük (TAC) läänepiirkonna vetes, liites
  kõigi funktsionaalsete üksuste
  püügi piirnormid
  ja
  väljaspool funktsionaalseid üksusi asuvate statistiliste ruutude püügi piirnormid
  selle kalavaru kindlaksmääratud
  piirkonnas. See ei välista siiski
  teatavate funktsionaalsete üksuste kaitseks meetmete võtmist
  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (21a) | Kohe tuleks kehtestada huntahvena ja süsika püügikeelud, eriti nende liikide kudekarja kaitsmiseks paljunemisajal. Huntahvena ja süsika kahanevate varude kaitseks tuleks liikmesriikidel kehtestada parimates kättesaadavates teaduslikes nõuannetes nimetatud sobivad tööndusliku ja harrastuspüügiga seotud varude taastamise meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21a)

Kohe tuleks kehtestada huntahvena ja süsika püügikeelud, eriti nende liikide kudekarja kaitsmiseks paljunemisajal. Huntahvena ja süsika kahanevate varude kaitseks tuleks liikmesriikidel kehtestada parimates kättesaadavates teaduslikes nõuannetes nimetatud sobivad tööndusliku ja harrastuspüügiga seotud varude taastamise meetmed.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Kuna nõukogu võtab teatud kalavarude püügivõimaluste raames arvesse harrastuspüügi märkimisväärset mõju, peaks nõukogu suutma kehtestada lubatud kogupüügi töönduslikule püügile, mis võtaks arvesse harrastuspüügi mahtu, ja/või võtta muid harrastuspüüki piiravaid meetmeid, nagu kaasavõetava saagi piirmäärad ja keeluajad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Kuna nõukogu võtab teatud kalavarude püügivõimaluste raames arvesse harrastuspüügi märkimisväärset mõju, peaks nõukogu suutma kehtestada lubatud kogupüügi töönduslikule püügile, mis võtaks arvesse harrastuspüügi mahtu, ja/või võtta muid harrastuspüüki piiravaid meetmeid, nagu kaasavõetava saagi piirmäärad ja keeluajad.

| (22) | Kuna harrastuspüügist tingitud kalastussuremus avaldab maksimaalse jätkusuutliku saagikuse alusel majandatavatele kalavarudele olulist mõju, peaks nõukogul olema võimalik kehtestada harrastuskalastajatele individuaalsed ja mittediskrimineerivad püügivõimalused. Harrastuspüügi ja selle loomuste tegelikku olukorda arvestades tuleks sellised individuaalsed harrastuskalurite püügivõimalused kehtestada vähemalt üheks kuuks. Mõningad suure kaubandusliku väärtusega kalaliigid tuleks harrastuspüügil märgistada sabauime osalise eemaldamisega, et takistada nende ebaseaduslikku suunamist kala kommertsturustusahelatesse. |
| --- | --- |

(22)

Kuna harrastuspüügist tingitud kalastussuremus avaldab maksimaalse jätkusuutliku saagikuse alusel majandatavatele kalavarudele olulist mõju, peaks nõukogul olema võimalik kehtestada harrastuskalastajatele individuaalsed ja mittediskrimineerivad püügivõimalused. Harrastuspüügi ja selle loomuste tegelikku olukorda arvestades tuleks sellised individuaalsed harrastuskalurite püügivõimalused kehtestada vähemalt üheks kuuks. Mõningad suure kaubandusliku väärtusega kalaliigid tuleks harrastuspüügil märgistada sabauime osalise eemaldamisega, et takistada nende ebaseaduslikku suunamist kala kommertsturustusahelatesse.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustuse
  rakendamiseks
  tuleks kavas ette näha täiendavad majandamismeetmed, mida täpsustatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustuse
  rakendamiseks
  tuleks kavas ette näha täiendavad majandamismeetmed, mida täpsustatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18.

| (23) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustuse
  täitmiseks ja ökosüsteemide kahjustamise piiramiseks
  tuleks kavas ette näha täiendavad majandamismeetmed,
  eelkõige meetmed, millega parimaid teaduslikke nõuandeid järgides järkjärgult kaotada tagasiheide ja minimeerida kalapüügi kahjulikku mõju ökosüsteemidele, ning
  mida
  vajaduse korral
  täpsustatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18.
  Samuti tuleks täpsustada, et harrastuspüügil ei kohaldata lossimiskohustust. Ühiste soovituste puudumisel võib komisjon võtta vastu delegeeritud õigusaktid. |
| --- | --- |

(23)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustuse
  täitmiseks ja ökosüsteemide kahjustamise piiramiseks
  tuleks kavas ette näha täiendavad majandamismeetmed,
  eelkõige meetmed, millega parimaid teaduslikke nõuandeid järgides järkjärgult kaotada tagasiheide ja minimeerida kalapüügi kahjulikku mõju ökosüsteemidele, ning
  mida
  vajaduse korral
  täpsustatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18.
  Samuti tuleks täpsustada, et harrastuspüügil ei kohaldata lossimiskohustust. Ühiste soovituste puudumisel võib komisjon võtta vastu delegeeritud õigusaktid.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (23a) | Eelkõige kalastussurvest kriitiliselt ohustatud ja mõjutatud õrnade liikide ja elupaikade kaitsmiseks tuleks kavas asjaomastele püügipiirkondadele ette näha majandamismeetmed, mis hõlmavad laevade püügivahendite, laevade tegutsemise ja laevade endi muutmist. Kavas tuleks ette näha täiendavad majandamismeetmed, mida täpsustatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18. Komisjon peaks saama vastu võtta rakendusakte, millega nähakse ette merepiirkondade analüüsimine ning majandamismeetmete esitamise ja heakskiitmise vormid ja tähtajad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23a)

Eelkõige kalastussurvest kriitiliselt ohustatud ja mõjutatud õrnade liikide ja elupaikade kaitsmiseks tuleks kavas asjaomastele püügipiirkondadele ette näha majandamismeetmed, mis hõlmavad laevade püügivahendite, laevade tegutsemise ja laevade endi muutmist. Kavas tuleks ette näha täiendavad majandamismeetmed, mida täpsustatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18. Komisjon peaks saama vastu võtta rakendusakte, millega nähakse ette merepiirkondade analüüsimine ning majandamismeetmete esitamise ja heakskiitmise vormid ja tähtajad.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (24a) | Komisjon peaks igal aastal esitama Euroopa Parlamendile aruande parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete kohta, mille põhjal nõukogu kehtestas kalapüügivõimalused või kohaldas kaitsemeetmeid, ning komisjon peaks Euroopa Parlamenti ette hoiatama juhtudel, kui teaduslik nõuanne võib põhjustada püügivõimaluste kehtestamisel olulisi erinevusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24a)

Komisjon peaks igal aastal esitama Euroopa Parlamendile aruande parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete kohta, mille põhjal nõukogu kehtestas kalapüügivõimalused või kohaldas kaitsemeetmeid, ning komisjon peaks Euroopa Parlamenti ette hoiatama juhtudel, kui teaduslik nõuanne võib põhjustada püügivõimaluste kehtestamisel olulisi erinevusi.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Selleks et kohanduda tehnika ja teaduse arenguga õigel ajal ja proportsionaalselt ning tagada paindlikkus ja võimaldada teatavate meetmete arengut, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu käesoleva määruse täiendamiseks õigusakte parandusmeetmete ja lossimiskohustuse rakendamise kohta. Eriti tähtis on see, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid peetaks kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (25) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Selleks et kohanduda tehnika ja teaduse arenguga õigel ajal ja proportsionaalselt ning tagada paindlikkus ja võimaldada teatavate meetmete arengut, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu käesoleva määruse täiendamiseks õigusakte parandusmeetmete ja lossimiskohustuse rakendamise kohta. Eriti tähtis on see, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid peetaks kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (25) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (26) | Selleks et kohanduda tehnika ja teaduse arenguga õigel ajal ja proportsionaalselt ning tagada paindlikkus ja võimaldada teatavate meetmete arengut, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu käesoleva määruse täiendamiseks õigusakte parandusmeetmete ja lossimiskohustuse rakendamise kohta. Eriti tähtis on see, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone
  asjast mõjutatud nõuandekomisjonidega
  , sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid peetaks kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (25) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et kohanduda tehnika ja teaduse arenguga õigel ajal ja proportsionaalselt ning tagada paindlikkus ja võimaldada teatavate meetmete arengut, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu käesoleva määruse täiendamiseks õigusakte parandusmeetmete ja lossimiskohustuse rakendamise kohta. Eriti tähtis on see, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone
  asjast mõjutatud nõuandekomisjonidega
  , sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid peetaks kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (25) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Dünaamiliste viidete kohaldamine FMSY-vahemikele ja kaitse piirväärtustele tagab, et kalapüügivõimaluste kehtestamiseks olulised parameetrid ei aegu ja nõukogul on alati võimalik kasutada parimaid saadaolevaid teaduslikke nõuandeid. Pealegi tuleb seda käsitlusviisi, mis hõlmab dünaamilisi viiteid parimatele saadaolevatele teaduslikele nõuannetele, järgida ka Läänemere kalavarude majandamisel. Käesolevas kontekstis on parimad saadaolevad teaduslikud nõuanded avalikult kättesaadavad teaduslikud nõuanded,
  mida toetavad kõige uuemad teaduslikud andmed
  ja
  meetodid ning mille on välja andnud või läbi vaadanud liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutus. Seepärast tuleks määrust (EL) 2016/1139

   (27)

  muuta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Dünaamiliste viidete kohaldamine FMSY-vahemikele ja kaitse piirväärtustele tagab, et kalapüügivõimaluste kehtestamiseks olulised parameetrid ei aegu ja nõukogul on alati võimalik kasutada parimaid saadaolevaid teaduslikke nõuandeid. Pealegi tuleb seda käsitlusviisi, mis hõlmab dünaamilisi viiteid parimatele saadaolevatele teaduslikele nõuannetele, järgida ka Läänemere kalavarude majandamisel. Käesolevas kontekstis on parimad saadaolevad teaduslikud nõuanded avalikult kättesaadavad teaduslikud nõuanded,
  mida toetavad kõige uuemad teaduslikud andmed
  ja
  meetodid ning mille on välja andnud või läbi vaadanud liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutus. Seepärast tuleks määrust (EL) 2016/1139

   (27)

  muuta.

| (28) | Dünaamiliste viidete kohaldamine FMSY-vahemikele ja kaitse piirväärtustele tagab, et kalapüügivõimaluste kehtestamiseks olulised parameetrid ei aegu ja nõukogul on alati võimalik kasutada parimaid saadaolevaid teaduslikke nõuandeid. Pealegi tuleb seda käsitlusviisi, mis hõlmab dünaamilisi viiteid parimatele saadaolevatele teaduslikele nõuannetele, järgida
  seitsme aasta jooksul
  ka Läänemere kalavarude majandamisel.
  Ka peaks komisjon esitama igal aastal Euroopa Parlamendile aruande kasutatud parimate saadaolevate teaduslike nõuannete kohta ja Euroopa Parlamendile ette teatama olukordadest, mis võivad põhjustada kalapüügivõimaluste määramisel olulisi erinevusi.
  Käesolevas kontekstis on parimad saadaolevad teaduslikud nõuanded avalikult kättesaadavad teaduslikud nõuanded,
  millele on vastastikuse eksperdihinnangu andnud kalanduse teadus-, tehnika-
  ja
  majanduskomitee (STECF) või muud nõuetelevastavad teadusasutused, näiteks Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES). Neid peavad toetama kõige uuemad kättesaadavad teaduslikud andmed ja meetodid ning nad peavad vastama määruse
  (EL)
  nr 1380
  /
  2013 artikli 25 nõuetele
  . |
| --- | --- |

(28)

Dünaamiliste viidete kohaldamine FMSY-vahemikele ja kaitse piirväärtustele tagab, et kalapüügivõimaluste kehtestamiseks olulised parameetrid ei aegu ja nõukogul on alati võimalik kasutada parimaid saadaolevaid teaduslikke nõuandeid. Pealegi tuleb seda käsitlusviisi, mis hõlmab dünaamilisi viiteid parimatele saadaolevatele teaduslikele nõuannetele, järgida
  seitsme aasta jooksul
  ka Läänemere kalavarude majandamisel.
  Ka peaks komisjon esitama igal aastal Euroopa Parlamendile aruande kasutatud parimate saadaolevate teaduslike nõuannete kohta ja Euroopa Parlamendile ette teatama olukordadest, mis võivad põhjustada kalapüügivõimaluste määramisel olulisi erinevusi.
  Käesolevas kontekstis on parimad saadaolevad teaduslikud nõuanded avalikult kättesaadavad teaduslikud nõuanded,
  millele on vastastikuse eksperdihinnangu andnud kalanduse teadus-, tehnika-
  ja
  majanduskomitee (STECF) või muud nõuetelevastavad teadusasutused, näiteks Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES). Neid peavad toetama kõige uuemad kättesaadavad teaduslikud andmed ja meetodid ning nad peavad vastama määruse
  (EL)
  nr 1380
  /
  2013 artikli 25 nõuetele
  .

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse
  järgmiste
  läänepiirkonna vete põhjalähedaste varude, sealhulgas süvamerevarude, ja kui need varud ulatuvad läänepiirkonna vetest kaugemale, siis sellega piirnevate vete varude
  majandamise
  ja nende
  püügi
  mitmeaastane kava (edaspidi „kava“): | 1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse
  allpool loetletud
  läänepiirkonna vete põhjalähedaste varude, sealhulgas süvamerevarude, ja kui need varud ulatuvad läänepiirkonna vetest kaugemale, siis sellega piirnevate vete
  , mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla,
  varude
  püügi
  ja nende
  varude majandamise
  mitmeaastane kava (edaspidi „kava“): |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse
  järgmiste
  läänepiirkonna vete põhjalähedaste varude, sealhulgas süvamerevarude, ja kui need varud ulatuvad läänepiirkonna vetest kaugemale, siis sellega piirnevate vete varude
  majandamise
  ja nende
  püügi
  mitmeaastane kava (edaspidi „kava“):

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse
  allpool loetletud
  läänepiirkonna vete põhjalähedaste varude, sealhulgas süvamerevarude, ja kui need varud ulatuvad läänepiirkonna vetest kaugemale, siis sellega piirnevate vete
  , mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla,
  varude
  püügi
  ja nende
  varude majandamise
  mitmeaastane kava (edaspidi „kava“):

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | huntahven (Dicentrarchus labrax) rajoonides 4b, 4c, 7a ja 7d–h; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)

huntahven (Dicentrarchus labrax) rajoonides 4b, 4c, 7a ja 7d–h;

| 4) | huntahven (Dicentrarchus labrax) rajoonides 4b, 4c, 7a
  , 7b
  ja 7d–h
  , alapiirkonnas 8 ja rajoonis 9a
  ; |
| --- | --- |

4)

huntahven (Dicentrarchus labrax) rajoonides 4b, 4c, 7a
  , 7b
  ja 7d–h
  , alapiirkonnas 8 ja rajoonis 9a
  ;

Dicentrarchus labrax

, 7b

, alapiirkonnas 8 ja rajoonis 9a

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – lõik 1 – punkt 23 – taane 1

Artikkel 1 – lõige 1 – lõik 1 – punkt 23 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | Biskaia
  lahe lõunaosas
  (FÜ
  25
  ); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Biskaia
  lahe lõunaosas
  (FÜ
  25
  );

lahe lõunaosas

25

| — | Biskaia
  lahes
  (FÜ
  23–24
  ); |
| --- | --- |

—

Biskaia
  lahes
  (FÜ
  23–24
  );

lahes

23–24

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – lõik 1 – punkt 24 – taane 1

Artikkel 1 – lõige 1 – lõik 1 – punkt 24 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | Lääne-Galiitsias (FÜ 26
  –27
  ); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Lääne-Galiitsias (FÜ 26
  –27
  );

–27

| — | Lääne-Galiitsias (FÜ 26); |
| --- | --- |

—

Lääne-Galiitsias (FÜ 26);

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – lõik 1 – punkt 24 – taane 2

Artikkel 1 – lõige 1 – lõik 1 – punkt 24 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | Pürenee poolsaare ümbruse vetes (FÜ 28–29); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Pürenee poolsaare ümbruse vetes (FÜ 28–29);

Pürenee poolsaare ümbruse vetes (FÜ 28–29);

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – lõik 1 – punkt 24 – taane 2 a (uus)

Artikkel 1 – lõige 1 – lõik 1 – punkt 24 – taane 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | Portugalist põhja pool asuvates vetes (FÜ 27); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Portugalist põhja pool asuvates vetes (FÜ 27);

Portugalist põhja pool asuvates vetes (FÜ 27);

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – lõik 1 – punkt 24 – taane 2 b (uus)

Artikkel 1 – lõige 1 – lõik 1 – punkt 24 – taane 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | Portugali vetes (Lõuna-Portugal ja Algarve) (FÜ 28-29); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Portugali vetes (Lõuna-Portugal ja Algarve) (FÜ 28-29);

Portugali vetes (Lõuna-Portugal ja Algarve) (FÜ 28-29);

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 1 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui teaduslikest nõuannetest nähtub käesoleva lõike esimeses lõigus loetletud varude geograafilise jaotuse muutumine, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 15 vastu delegeeritud õigusaktid, millega muudetakse käesolevat määrust, kohandades selle muutuse kajastamiseks eespool nimetatud piirkondi. Kohandused ei laiene kalavarude piirkondadele väljaspool liidu vesi alapiirkondades 4–10 ja CECAFi piirkondadele 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0. | Kui
  parimatest saadaolevatest, eelkõige Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES)
  teaduslikest nõuannetest nähtub käesoleva lõike esimeses lõigus loetletud varude geograafilise jaotuse muutumine, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 15 vastu delegeeritud õigusaktid, millega muudetakse käesolevat määrust, kohandades selle muutuse kajastamiseks eespool nimetatud piirkondi. Kohandused ei laiene kalavarude piirkondadele väljaspool liidu vesi alapiirkondades 4–10 ja CECAFi piirkondadele 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui teaduslikest nõuannetest nähtub käesoleva lõike esimeses lõigus loetletud varude geograafilise jaotuse muutumine, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 15 vastu delegeeritud õigusaktid, millega muudetakse käesolevat määrust, kohandades selle muutuse kajastamiseks eespool nimetatud piirkondi. Kohandused ei laiene kalavarude piirkondadele väljaspool liidu vesi alapiirkondades 4–10 ja CECAFi piirkondadele 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0.

Kui
  parimatest saadaolevatest, eelkõige Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES)
  teaduslikest nõuannetest nähtub käesoleva lõike esimeses lõigus loetletud varude geograafilise jaotuse muutumine, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 15 vastu delegeeritud õigusaktid, millega muudetakse käesolevat määrust, kohandades selle muutuse kajastamiseks eespool nimetatud piirkondi. Kohandused ei laiene kalavarude piirkondadele väljaspool liidu vesi alapiirkondades 4–10 ja CECAFi piirkondadele 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0.

parimatest saadaolevatest, eelkõige Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES)

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2

Artikkel 1 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui komisjon
  leiab
  teaduslike nõuannete põhjal, et lõike 1 esimeses lõigus sätestatud varude loetelu tuleb muuta, võib komisjon esitada kõnealuse loetelu muutmise ettepaneku. | 2.   Kui komisjon
  parimate saadaolevate
  teaduslike nõuannete põhjal
  leiab
  , et lõike 1 esimeses lõigus sätestatud varude loetelu tuleb muuta, võib komisjon esitada kõnealuse loetelu muutmise ettepaneku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui komisjon
  leiab
  teaduslike nõuannete põhjal, et lõike 1 esimeses lõigus sätestatud varude loetelu tuleb muuta, võib komisjon esitada kõnealuse loetelu muutmise ettepaneku.

2.   Kui komisjon
  parimate saadaolevate
  teaduslike nõuannete põhjal
  leiab
  , et lõike 1 esimeses lõigus sätestatud varude loetelu tuleb muuta, võib komisjon esitada kõnealuse loetelu muutmise ettepaneku.

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 3

Artikkel 1 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Käesoleva artikli lõikega 1 hõlmatud piirnevate vete suhtes kohaldatakse ainult käesoleva määruse artikleid 4 ja 6
  ja
  kalapüügivõimalustega seotud meetmeid artikli 7 alusel. | 3.   Käesoleva artikli lõikega 1 hõlmatud piirnevate vete suhtes kohaldatakse ainult käesoleva määruse artikleid 4 ja 6
  ning
  kalapüügivõimalustega seotud meetmeid artikli 7
  , artikli 9 lõike 3a ja artikli 9a
  alusel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Käesoleva artikli lõikega 1 hõlmatud piirnevate vete suhtes kohaldatakse ainult käesoleva määruse artikleid 4 ja 6
  ja
  kalapüügivõimalustega seotud meetmeid artikli 7 alusel.

3.   Käesoleva artikli lõikega 1 hõlmatud piirnevate vete suhtes kohaldatakse ainult käesoleva määruse artikleid 4 ja 6
  ning
  kalapüügivõimalustega seotud meetmeid artikli 7
  , artikli 9 lõike 3a ja artikli 9a
  alusel.

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 4

Artikkel 1 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Käesolevat määrust kohaldatakse ka
  kaaspüügiliikide suhtes, mis on püütud
  lõikes 1 loetletud liikide püügil
  läänepiirkonna vetes. Kui nende liikide FMSY-vahemikud ja biomassiga seotud kaitsemeetmed on kehtestatud muude mitmeaastaseid kavasid kehtestavate liidu õigusaktidega
  ,
  kohaldatakse neid vahemikke ja kaitsemeetmeid
  . | 4.   Käesolevat määrust kohaldatakse ka
  läänepiirkonna vetes
  lõikes1 loetletud
  põhjalähedaste
  liikide püügil
  saadud kaaspüügi suhtes, ning sellega tuleb tagada, et kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikega 2 taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel
  ,
  mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Käesolevat määrust kohaldatakse ka
  kaaspüügiliikide suhtes, mis on püütud
  lõikes 1 loetletud liikide püügil
  läänepiirkonna vetes. Kui nende liikide FMSY-vahemikud ja biomassiga seotud kaitsemeetmed on kehtestatud muude mitmeaastaseid kavasid kehtestavate liidu õigusaktidega
  ,
  kohaldatakse neid vahemikke ja kaitsemeetmeid
  .

4.   Käesolevat määrust kohaldatakse ka
  läänepiirkonna vetes
  lõikes1 loetletud
  põhjalähedaste
  liikide püügil
  saadud kaaspüügi suhtes, ning sellega tuleb tagada, et kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikega 2 taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel
  ,
  mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid
  .

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 1 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Käesolevas määruses täpsustatakse ka üksikasjalikult nende meetmete rakendamist, millega minimeerida läänepiirkonna vetes asuvates liidu vetes kõigi seal kala püüdvate laevade püügitegevuse mõju merekeskkonnale, eelkõige kaitstud liikide juhupüük. Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, millega nähakse ette merepiirkondade analüüsimine ning majandamismeetmete esitamise ja heakskiitmise vormid ja tähtajad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Käesolevas määruses täpsustatakse ka üksikasjalikult nende meetmete rakendamist, millega minimeerida läänepiirkonna vetes asuvates liidu vetes kõigi seal kala püüdvate laevade püügitegevuse mõju merekeskkonnale, eelkõige kaitstud liikide juhupüük. Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, millega nähakse ette merepiirkondade analüüsimine ning majandamismeetmete esitamise ja heakskiitmise vormid ja tähtajad.

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 5

Artikkel 1 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Käesoleva määrusega täpsustatakse ka lossimiskohustuse täitmist läänepiirkonna vetes asuvates liidu vetes
  kõikide
  selliste liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohast lossimiskohustust. | 5.   Käesoleva määrusega täpsustatakse ka lossimiskohustuse täitmist läänepiirkonna vetes asuvates liidu vetes selliste liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohast lossimiskohustust
  ja mis püütakse põhjalähedasel püügil
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Käesoleva määrusega täpsustatakse ka lossimiskohustuse täitmist läänepiirkonna vetes asuvates liidu vetes
  kõikide
  selliste liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohast lossimiskohustust.

5.   Käesoleva määrusega täpsustatakse ka lossimiskohustuse täitmist läänepiirkonna vetes asuvates liidu vetes selliste liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohast lossimiskohustust
  ja mis püütakse põhjalähedasel püügil
  .

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 6

Artikkel 1 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Käesolevas määruses nähakse ette tehnilised meetmed, nagu need on sätestatud artiklis 8 ja mida kohaldatakse kõikide läänepiirkonna vetes esinevate liikide suhtes. | 6.   Käesolevas määruses nähakse ette
  tööndusliku ja harrastuskalapüügi
  tehnilised meetmed, nagu need on sätestatud artiklis 8 ja mida kohaldatakse kõikide läänepiirkonna vetes esinevate
  põhjalähedaste
  liikide suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Käesolevas määruses nähakse ette tehnilised meetmed, nagu need on sätestatud artiklis 8 ja mida kohaldatakse kõikide läänepiirkonna vetes esinevate liikide suhtes.

6.   Käesolevas määruses nähakse ette
  tööndusliku ja harrastuskalapüügi
  tehnilised meetmed, nagu need on sätestatud artiklis 8 ja mida kohaldatakse kõikide läänepiirkonna vetes esinevate
  põhjalähedaste
  liikide suhtes.

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | „FMSY-vahemik“ – väärtuste vahemik, mis põhineb parimatel saadaolevatel teaduslikel nõuannetel, eelkõige Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (edaspidi „ICES“) teaduslikel nõuannetel, ja mille puhul kõik sellesse vahemikku jäävad kalastussuremuse tasemed tagavad püügitava arvesse võttes ja praegustes keskmistes keskkonnatingimustes pikaajalises perspektiivis maksimaalse jätkusuutliku saagikuse, mõjutamata oluliselt asjaomaste varude taastootmist. Vahemikud peavad olema sellised, et pikas perspektiivis ei väheneks saagikus maksimaalse jätkusuutliku saagikusega võrreldes rohkem kui 5 %. Vahemiku ülempiir on kehtestatud nii, et varude alla kudekarja biomassi piirangu piirväärtuse (Blim) vähenemise tõenäosus ei ületaks 5 %. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)

„FMSY-vahemik“ – väärtuste vahemik, mis põhineb parimatel saadaolevatel teaduslikel nõuannetel, eelkõige Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (edaspidi „ICES“) teaduslikel nõuannetel, ja mille puhul kõik sellesse vahemikku jäävad kalastussuremuse tasemed tagavad püügitava arvesse võttes ja praegustes keskmistes keskkonnatingimustes pikaajalises perspektiivis maksimaalse jätkusuutliku saagikuse, mõjutamata oluliselt asjaomaste varude taastootmist. Vahemikud peavad olema sellised, et pikas perspektiivis ei väheneks saagikus maksimaalse jätkusuutliku saagikusega võrreldes rohkem kui 5 %. Vahemiku ülempiir on kehtestatud nii, et varude alla kudekarja biomassi piirangu piirväärtuse (Blim) vähenemise tõenäosus ei ületaks 5 %.

MSY

lim

| 2) | „FMSY-vahemik“ – väärtuste vahemik, mis põhineb parimatel saadaolevatel teaduslikel nõuannetel, eelkõige Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (edaspidi „ICES“)
  või samasuguse, liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutuse
  teaduslikel nõuannetel, ja mille puhul kõik sellesse vahemikku jäävad kalastussuremuse tasemed tagavad püügitava arvesse võttes ja praegustes keskmistes keskkonnatingimustes pikaajalises perspektiivis maksimaalse jätkusuutliku saagikuse, mõjutamata oluliselt asjaomaste varude taastootmist. Vahemikud peavad olema sellised, et pikas perspektiivis ei väheneks saagikus maksimaalse jätkusuutliku saagikusega võrreldes rohkem kui 5 %. Vahemiku ülempiir on kehtestatud nii, et varude alla kudekarja biomassi piirangu piirväärtuse (Blim) vähenemise tõenäosus ei ületaks 5 %. |
| --- | --- |

2)

„FMSY-vahemik“ – väärtuste vahemik, mis põhineb parimatel saadaolevatel teaduslikel nõuannetel, eelkõige Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (edaspidi „ICES“)
  või samasuguse, liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutuse
  teaduslikel nõuannetel, ja mille puhul kõik sellesse vahemikku jäävad kalastussuremuse tasemed tagavad püügitava arvesse võttes ja praegustes keskmistes keskkonnatingimustes pikaajalises perspektiivis maksimaalse jätkusuutliku saagikuse, mõjutamata oluliselt asjaomaste varude taastootmist. Vahemikud peavad olema sellised, et pikas perspektiivis ei väheneks saagikus maksimaalse jätkusuutliku saagikusega võrreldes rohkem kui 5 %. Vahemiku ülempiir on kehtestatud nii, et varude alla kudekarja biomassi piirangu piirväärtuse (Blim) vähenemise tõenäosus ei ületaks 5 %.

MSY

või samasuguse, liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutuse

lim

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 5

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | „FMSY väärtus“ – hinnanguline kalastussuremus, mis asjaomast püügitava arvesse võttes ja praegustes keskkonnatingimustes annab pikas perspektiivis maksimaalse saagikuse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(5)

„FMSY väärtus“ – hinnanguline kalastussuremus, mis asjaomast püügitava arvesse võttes ja praegustes keskkonnatingimustes annab pikas perspektiivis maksimaalse saagikuse;

MSY

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | „Blim“ – varude suuruse piirväärtus, mis on esitatud parimate saadaolevate teaduslike nõuannete põhjal, eelkõige ICESi poolt, ning millest allpool võib taastootmisvõime olla vähenenud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(8)

„Blim“ – varude suuruse piirväärtus, mis on esitatud parimate saadaolevate teaduslike nõuannete põhjal, eelkõige ICESi poolt, ning millest allpool võib taastootmisvõime olla vähenenud;

lim

| 8) | „Blim“ – varude suuruse piirväärtus, mis on esitatud parimate saadaolevate teaduslike nõuannete põhjal, eelkõige ICESi
  või samasuguse, liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutuse
  poolt, ning millest allpool võib taastootmisvõime olla vähenenud; |
| --- | --- |

8)

„Blim“ – varude suuruse piirväärtus, mis on esitatud parimate saadaolevate teaduslike nõuannete põhjal, eelkõige ICESi
  või samasuguse, liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutuse
  poolt, ning millest allpool võib taastootmisvõime olla vähenenud;

lim

või samasuguse, liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutuse

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | „MSY Btrigger“ – kudekarja biomassi, või norra salehomaari puhul arvukuse piirväärtus, mis on esitatud parimate saadaolevate teaduslike nõuannete põhjal, eelkõige ICESi poolt, millest madalama näitaja korral tuleb võtta sobivad erimajandamismeetmed, tagamaks, et püügimäärad koos looduslike tingimuste muutumisega võimaldaksid varudel pikas perspektiivis taastuda maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(9)

„MSY Btrigger“ – kudekarja biomassi, või norra salehomaari puhul arvukuse piirväärtus, mis on esitatud parimate saadaolevate teaduslike nõuannete põhjal, eelkõige ICESi poolt, millest madalama näitaja korral tuleb võtta sobivad erimajandamismeetmed, tagamaks, et püügimäärad koos looduslike tingimuste muutumisega võimaldaksid varudel pikas perspektiivis taastuda maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel.

| 9) | „MSY Btrigger“ – kudekarja biomassi, või norra salehomaari puhul arvukuse piirväärtus, mis on esitatud parimate saadaolevate teaduslike nõuannete põhjal, eelkõige ICESi
  või samasuguse, liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutusevõi
  poolt, millest madalama näitaja korral tuleb võtta sobivad erimajandamismeetmed, tagamaks, et püügimäärad koos looduslike tingimuste muutumisega võimaldaksid varudel pikas perspektiivis taastuda maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. |
| --- | --- |

9)

„MSY Btrigger“ – kudekarja biomassi, või norra salehomaari puhul arvukuse piirväärtus, mis on esitatud parimate saadaolevate teaduslike nõuannete põhjal, eelkõige ICESi
  või samasuguse, liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutusevõi
  poolt, millest madalama näitaja korral tuleb võtta sobivad erimajandamismeetmed, tagamaks, et püügimäärad koos looduslike tingimuste muutumisega võimaldaksid varudel pikas perspektiivis taastuda maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel.

trigger

või samasuguse, liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutusevõi

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9a) | „parimad saadaolevad teaduslikud nõuanded“ – avalikult kättesaadavad teaduslikud nõuanded, mida toetavad kõige värskemad teaduslikud andmed ja meetodid ning mille on avaldanud või millele on vastastikuse eksperdihinnangu andnud selline liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu rahvusvaheline teadusasutus nagu kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) või Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) ja mis vastavad määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 25 nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9a)

9a)

„parimad saadaolevad teaduslikud nõuanded“ – avalikult kättesaadavad teaduslikud nõuanded, mida toetavad kõige värskemad teaduslikud andmed ja meetodid ning mille on avaldanud või millele on vastastikuse eksperdihinnangu andnud selline liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu rahvusvaheline teadusasutus nagu kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) või Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) ja mis vastavad määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 25 nõuetele.

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1

Artikkel 3 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kava aitab saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke, mis on loetletud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2, eelkõige kohaldades kalavarude majandamisel ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi, ning selle eesmärk on tagada, et mere elusressursside kasutamisel taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. | 1.   Kava aitab saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke, mis on loetletud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2, eelkõige kohaldades kalavarude majandamisel ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi, ning selle eesmärk on tagada, et mere elusressursside kasutamisel taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel.
  Lisaks ökoloogilise kestlikkuse nõudele tuleb kava hallata majanduslike, sotsiaalsete ja tööhõive alaste eesmärkide saavutamiseks sobival viisil ning see peab soodustama toiduainete kättesaadavust. |
| | Maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastav kasutamise määr tuleb kõigi kalavarude osas saavutada järkjärgult hiljemalt 2020. aastaks ja seejärel tuleb selle juurde jääda. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kava aitab saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke, mis on loetletud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2, eelkõige kohaldades kalavarude majandamisel ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi, ning selle eesmärk on tagada, et mere elusressursside kasutamisel taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel.

1.   Kava aitab saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke, mis on loetletud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2, eelkõige kohaldades kalavarude majandamisel ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi, ning selle eesmärk on tagada, et mere elusressursside kasutamisel taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel.
  Lisaks ökoloogilise kestlikkuse nõudele tuleb kava hallata majanduslike, sotsiaalsete ja tööhõive alaste eesmärkide saavutamiseks sobival viisil ning see peab soodustama toiduainete kättesaadavust.

Maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastav kasutamise määr tuleb kõigi kalavarude osas saavutada järkjärgult hiljemalt 2020. aastaks ja seejärel tuleb selle juurde jääda.

Maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastav kasutamise määr tuleb kõigi kalavarude osas saavutada järkjärgult hiljemalt 2020. aastaks ja seejärel tuleb selle juurde jääda.

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2

Artikkel 3 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kava aitab teha lõpu tagasiheitele soovimatu püügi võimalikult suures ulatuses vältimise ja piiramise teel ning täita määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustust liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme ja käesolevat määrust. | 2.   Kava aitab teha lõpu tagasiheitele soovimatu püügi võimalikult suures ulatuses vältimise ja piiramise teel
  , sealhulgas uuenduslike selektiivsete püügivahendite ja -tehnikate kasutamisega,
  ning täita määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustust liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme ja käesolevat määrust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kava aitab teha lõpu tagasiheitele soovimatu püügi võimalikult suures ulatuses vältimise ja piiramise teel ning täita määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustust liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme ja käesolevat määrust.

2.   Kava aitab teha lõpu tagasiheitele soovimatu püügi võimalikult suures ulatuses vältimise ja piiramise teel
  , sealhulgas uuenduslike selektiivsete püügivahendite ja -tehnikate kasutamisega,
  ning täita määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustust liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme ja käesolevat määrust.

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3

Artikkel 3 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kavaga rakendatakse ökosüsteemipõhist lähenemisviisi kalavarude majandamisele, et
  viia miinimumini
  püügitegevuse negatiivne mõju mere
  ökosüsteemile
  . See on kooskõlas liidu keskkonnaalaste õigusaktidega, eelkõige direktiivi 2008/56/EÜ artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärgiga saavutada 2020. aastaks hea keskkonnaseisund ning
  direktiivi
  2009/147/EÜ
  artiklites 4
  ja
  5 ning
  nõukogu
  direktiivi
  92/43/EMÜ
  artiklites 6 ja 12
  sätestatud eesmärkidega. | 3.   Kavaga rakendatakse ökosüsteemipõhist lähenemisviisi kalavarude majandamisele, et
  minimeerida ja soovitavalt likvideerida
  püügitegevuse negatiivne mõju mere
  ökosüsteemidele, eelkõige õrnadele elupaikadele ja kaitstud liikidele, sealhulgas mereimetajatele, -roomajatele ja -lindudele, veealustele mägedele, süvamereriffidele ja korallide ja käsnade kogumitele, ning tagada, et kalurid jätkaksid püüki kestlikult ja selektiivselt
  . See on kooskõlas liidu keskkonnaalaste õigusaktidega, eelkõige direktiivi 2008/56/EÜ artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärgiga saavutada 2020. aastaks hea keskkonnaseisund ning
  direktiivis
  2009/147/EÜ ja nõukogu
  direktiivis
  92/43/EMÜ sätestatud eesmärkidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kavaga rakendatakse ökosüsteemipõhist lähenemisviisi kalavarude majandamisele, et
  viia miinimumini
  püügitegevuse negatiivne mõju mere
  ökosüsteemile
  . See on kooskõlas liidu keskkonnaalaste õigusaktidega, eelkõige direktiivi 2008/56/EÜ artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärgiga saavutada 2020. aastaks hea keskkonnaseisund ning
  direktiivi
  2009/147/EÜ
  artiklites 4
  ja
  5 ning
  nõukogu
  direktiivi
  92/43/EMÜ
  artiklites 6 ja 12
  sätestatud eesmärkidega.

3.   Kavaga rakendatakse ökosüsteemipõhist lähenemisviisi kalavarude majandamisele, et
  minimeerida ja soovitavalt likvideerida
  püügitegevuse negatiivne mõju mere
  ökosüsteemidele, eelkõige õrnadele elupaikadele ja kaitstud liikidele, sealhulgas mereimetajatele, -roomajatele ja -lindudele, veealustele mägedele, süvamereriffidele ja korallide ja käsnade kogumitele, ning tagada, et kalurid jätkaksid püüki kestlikult ja selektiivselt
  . See on kooskõlas liidu keskkonnaalaste õigusaktidega, eelkõige direktiivi 2008/56/EÜ artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärgiga saavutada 2020. aastaks hea keskkonnaseisund ning
  direktiivis
  2009/147/EÜ ja nõukogu
  direktiivis
  92/43/EMÜ sätestatud eesmärkidega.

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 4 – punkt b

Artikkel 3 – lõige 4 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | aidata täita direktiivi 2008/56/EÜ I lisas esitatud teisi asjaomaseid tunnuseid vastavalt kalanduse osatähtsusele nende saavutamisel
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

aidata täita direktiivi 2008/56/EÜ I lisas esitatud teisi asjaomaseid tunnuseid vastavalt kalanduse osatähtsusele nende saavutamisel
  .

aidata täita direktiivi 2008/56/EÜ I lisas esitatud teisi asjaomaseid tunnuseid vastavalt kalanduse osatähtsusele nende saavutamisel

| b) | tagada kalapüügi merekeskkonda kahjustava mõju minimeerimine, pöörates eriti tähelepanu õrnadele elupaikadele ja kaitstud liikidele, sealhulgas merelindudele ja -imetajatele
  . |
| --- | --- |

b)

tagada kalapüügi merekeskkonda kahjustava mõju minimeerimine, pöörates eriti tähelepanu õrnadele elupaikadele ja kaitstud liikidele, sealhulgas merelindudele ja -imetajatele
  .

tagada kalapüügi merekeskkonda kahjustava mõju minimeerimine, pöörates eriti tähelepanu õrnadele elupaikadele ja kaitstud liikidele, sealhulgas merelindudele ja -imetajatele

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 5

Artikkel 3 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Käesoleva kava kohaste meetmete võtmisel tuginetakse parimatele saadaolevatele teaduslikele nõuannetele. Kui andmed on ebapiisavad, taotletakse asjaomaste varude
  samaväärset
  kaitsetaset. | 5.   Käesoleva kava kohaste meetmete võtmisel tuginetakse parimatele saadaolevatele teaduslikele nõuannetele.
  Parimad saadaolevad teaduslikud nõuanded peavad olema saanud vastastikuse eksperdihinnangu sellistelt sobivatelt ja usaldusväärsetelt teadusasutustelt nagu kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) või Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES). Need tehakse üldkättesaadavaks hiljemalt siis, kui komisjon teeb ettepaneku vastavateks meetmeteks.
  Kui andmed on ebapiisavad, taotletakse asjaomaste varude
  võrreldavat
  kaitsetaset. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Käesoleva kava kohaste meetmete võtmisel tuginetakse parimatele saadaolevatele teaduslikele nõuannetele. Kui andmed on ebapiisavad, taotletakse asjaomaste varude
  samaväärset
  kaitsetaset.

5.   Käesoleva kava kohaste meetmete võtmisel tuginetakse parimatele saadaolevatele teaduslikele nõuannetele.
  Parimad saadaolevad teaduslikud nõuanded peavad olema saanud vastastikuse eksperdihinnangu sellistelt sobivatelt ja usaldusväärsetelt teadusasutustelt nagu kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) või Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES). Need tehakse üldkättesaadavaks hiljemalt siis, kui komisjon teeb ettepaneku vastavateks meetmeteks.
  Kui andmed on ebapiisavad, taotletakse asjaomaste varude
  võrreldavat
  kaitsetaset.

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2

Artikkel 4 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesoleval kaval põhinevad FMSY-vahemikud palutakse esitada ICESil. | 2.   Käesoleval kaval põhinevad FMSY-vahemikud palutakse esitada ICESil
  või samasugusel liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatul teadusasutusel
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesoleval kaval põhinevad FMSY-vahemikud palutakse esitada ICESil.

2.   Käesoleval kaval põhinevad FMSY-vahemikud palutakse esitada ICESil
  või samasugusel liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatul teadusasutusel
  .

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 5 – punkt a

Artikkel 4 – lõige 5 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | kui see on teaduslike nõuannete või tõendite põhjal vajalik artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks segapüügi puhul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

kui see on teaduslike nõuannete või tõendite põhjal vajalik artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks segapüügi puhul;

| a) | kui see on teaduslike nõuannete või tõendite põhjal vajalik artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks segapüügi puhul
  ja/või mitme liigiga püügipiirkondades, eelkõige kalapüügile kehtestatud sotsiaal-majanduslike piirangute leevendamiseks
  ; |
| --- | --- |

a)

kui see on teaduslike nõuannete või tõendite põhjal vajalik artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks segapüügi puhul
  ja/või mitme liigiga püügipiirkondades, eelkõige kalapüügile kehtestatud sotsiaal-majanduslike piirangute leevendamiseks
  ;

ja/või mitme liigiga püügipiirkondades, eelkõige kalapüügile kehtestatud sotsiaal-majanduslike piirangute leevendamiseks

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 5 – punkt c

Artikkel 4 – lõige 5 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | selleks, et järjestikuste aastate kalapüügivõimaluste erinevused ei ületaks 20 %. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

selleks, et järjestikuste aastate kalapüügivõimaluste erinevused ei ületaks 20 %.

| c) | selleks, et järjestikuste aastate kalapüügivõimaluste erinevused ei ületaks 20 %
  , välja arvatud juhtudel, kui leevendatakse mõnede laevastike tegevust halvavat või tugevasti mõjutavat (neid „lämmatavat“) olukorda
  . |
| --- | --- |

c)

selleks, et järjestikuste aastate kalapüügivõimaluste erinevused ei ületaks 20 %
  , välja arvatud juhtudel, kui leevendatakse mõnede laevastike tegevust halvavat või tugevasti mõjutavat (neid „lämmatavat“) olukorda
  .

, välja arvatud juhtudel, kui leevendatakse mõnede laevastike tegevust halvavat või tugevasti mõjutavat (neid „lämmatavat“) olukorda

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 6 a (uus)

Artikkel 4 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Käesoleva määruse raames on võimalik kinnitada püügieeskirju piirkondadeks jaotamise teel, et vältida olukorda, kus lähiaja majandamiseesmärgid takistavad mitmeaastase majandamiskava täitmist, ning soodustada sidusrühmade osalemist otsustusprotsessis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Käesoleva määruse raames on võimalik kinnitada püügieeskirju piirkondadeks jaotamise teel, et vältida olukorda, kus lähiaja majandamiseesmärgid takistavad mitmeaastase majandamiskava täitmist, ning soodustada sidusrühmade osalemist otsustusprotsessis.

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2

Artikkel 5 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Piisavate teaduslike andmete puudumisel majandatakse asjaomaseid varusid
  rakendades ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele
  ,
  nagu on määratletud
  määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 8. | 2.   Piisavate teaduslike andmete puudumisel majandatakse asjaomaseid varusid,
  rakendades
  määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 8
  määratletud ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele ning tagatakse vähemalt maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastavate varude saavutamisega samaväärne kaitsetase vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 2
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Piisavate teaduslike andmete puudumisel majandatakse asjaomaseid varusid
  rakendades ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele
  ,
  nagu on määratletud
  määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 8.

2.   Piisavate teaduslike andmete puudumisel majandatakse asjaomaseid varusid,
  rakendades
  määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 8
  määratletud ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele ning tagatakse vähemalt maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastavate varude saavutamisega samaväärne kaitsetase vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 2
  .

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 3

Artikkel 5 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 9 lõike 5 kohaselt võetakse mitme liigiga püügipiirkondade haldamisel käesoleva määruse artikli 1 lõikes 4 osutatud varude suhtes arvesse, et segapüügi puhul on raske korraga püüda kõiki liike maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, eriti olukordades, kus see viib ennatliku püügikeeluni. | 3.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 9 lõike 5 kohaselt võetakse
  segapüügi ja
  mitme liigiga püügipiirkondade haldamisel käesoleva määruse artikli 1 lõikes 4 osutatud varude suhtes arvesse, et segapüügi puhul on raske korraga püüda kõiki liike maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, eriti olukordades, kus see viib ennatliku püügikeeluni. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 9 lõike 5 kohaselt võetakse mitme liigiga püügipiirkondade haldamisel käesoleva määruse artikli 1 lõikes 4 osutatud varude suhtes arvesse, et segapüügi puhul on raske korraga püüda kõiki liike maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, eriti olukordades, kus see viib ennatliku püügikeeluni.

3.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 9 lõike 5 kohaselt võetakse
  segapüügi ja
  mitme liigiga püügipiirkondade haldamisel käesoleva määruse artikli 1 lõikes 4 osutatud varude suhtes arvesse, et segapüügi puhul on raske korraga püüda kõiki liike maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, eriti olukordades, kus see viib ennatliku püügikeeluni.

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 6 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõikes 1 osutatud varude täieliku paljunemisvõime kaitseks taotletakse käesoleva kava alusel ICESilt järgmiste kaitse piirväärtuste kindlaksmääramist: | Artikli 1 lõikes 1 osutatud varude täieliku paljunemisvõime kaitseks taotletakse käesoleva kava alusel ICESilt
  või samasuguselt liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatult teadusasutuselt kooskõlas parimate saadaolevate teaduslike nõuannete määratlusega
  järgmiste kaitse piirväärtuste kindlaksmääramist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikli 1 lõikes 1 osutatud varude täieliku paljunemisvõime kaitseks taotletakse käesoleva kava alusel ICESilt järgmiste kaitse piirväärtuste kindlaksmääramist:

Artikli 1 lõikes 1 osutatud varude täieliku paljunemisvõime kaitseks taotletakse käesoleva kava alusel ICESilt
  või samasuguselt liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatult teadusasutuselt kooskõlas parimate saadaolevate teaduslike nõuannete määratlusega
  järgmiste kaitse piirväärtuste kindlaksmääramist:

või samasuguselt liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatult teadusasutuselt kooskõlas parimate saadaolevate teaduslike nõuannete määratlusega

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1

Artikkel 7 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et asjaomasel aastal on artikli 1 lõikes 1 osutatud mis tahes kalavaru kudekarja biomass ja norra salehomaari puhul arvukus väiksem kui MSY Btrigger, võetakse kõik asjakohased parandusmeetmed, et tagada asjaomase varu või funktsionaalse üksuse kiire taastumine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Eelkõige tuleb erandina artikli 4 lõigetest 3 ja 5 kehtestada püügivõimalused tasemel, mis vastab FMSY-vahemiku ülemisest osast madalamale kalastussuremuse tasemele, võttes arvesse biomassi vähenemist. | 1.   Kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et asjaomasel aastal on artikli 1 lõikes 1 osutatud mis tahes
  põhjalähedase
  kalavaru kudekarja biomass ja norra salehomaari puhul arvukus väiksem kui MSY Btrigger, võetakse kõik asjakohased parandusmeetmed, et tagada asjaomase varu või funktsionaalse üksuse kiire taastumine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Eelkõige tuleb erandina artikli 4 lõigetest 3 ja 5 kehtestada püügivõimalused tasemel, mis vastab FMSY-vahemiku ülemisest osast madalamale kalastussuremuse tasemele, võttes arvesse biomassi vähenemist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et asjaomasel aastal on artikli 1 lõikes 1 osutatud mis tahes kalavaru kudekarja biomass ja norra salehomaari puhul arvukus väiksem kui MSY Btrigger, võetakse kõik asjakohased parandusmeetmed, et tagada asjaomase varu või funktsionaalse üksuse kiire taastumine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Eelkõige tuleb erandina artikli 4 lõigetest 3 ja 5 kehtestada püügivõimalused tasemel, mis vastab FMSY-vahemiku ülemisest osast madalamale kalastussuremuse tasemele, võttes arvesse biomassi vähenemist.

1.   Kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et asjaomasel aastal on artikli 1 lõikes 1 osutatud mis tahes
  põhjalähedase
  kalavaru kudekarja biomass ja norra salehomaari puhul arvukus väiksem kui MSY Btrigger, võetakse kõik asjakohased parandusmeetmed, et tagada asjaomase varu või funktsionaalse üksuse kiire taastumine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Eelkõige tuleb erandina artikli 4 lõigetest 3 ja 5 kehtestada püügivõimalused tasemel, mis vastab FMSY-vahemiku ülemisest osast madalamale kalastussuremuse tasemele, võttes arvesse biomassi vähenemist.

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2

Artikkel 7 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et artikli 1 lõikes 1 osutatud mis tahes kalavaru kudekarja biomass ja norra salehomaari puhul arvukus on väiksem kui Blim, võetakse täiendavaid parandusmeetmeid, et tagada asjaomase kalavaru või funktsionaalse üksuse kiire taastumine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Eelkõige võib erandina käesoleva määruse artikli 4 lõigetest 3 ja 5 peatada nende parandusmeetmetega asjaomase varu või funktsionaalse üksuse sihtpüügi ja vastavalt vähendada kalapüügivõimalusi. | 2.   Kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et artikli 1 lõikes 1 osutatud mis tahes
  põhjalähedase
  kalavaru kudekarja biomass ja norra salehomaari puhul arvukus on väiksem kui Blim, võetakse täiendavaid parandusmeetmeid, et tagada asjaomase kalavaru või funktsionaalse üksuse kiire taastumine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Eelkõige võib erandina käesoleva määruse artikli 4 lõigetest 3 ja 5 peatada nende parandusmeetmetega asjaomase varu või funktsionaalse üksuse sihtpüügi ja vastavalt vähendada kalapüügivõimalusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et artikli 1 lõikes 1 osutatud mis tahes kalavaru kudekarja biomass ja norra salehomaari puhul arvukus on väiksem kui Blim, võetakse täiendavaid parandusmeetmeid, et tagada asjaomase kalavaru või funktsionaalse üksuse kiire taastumine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Eelkõige võib erandina käesoleva määruse artikli 4 lõigetest 3 ja 5 peatada nende parandusmeetmetega asjaomase varu või funktsionaalse üksuse sihtpüügi ja vastavalt vähendada kalapüügivõimalusi.

2.   Kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et artikli 1 lõikes 1 osutatud mis tahes
  põhjalähedase
  kalavaru kudekarja biomass ja norra salehomaari puhul arvukus on väiksem kui Blim, võetakse täiendavaid parandusmeetmeid, et tagada asjaomase kalavaru või funktsionaalse üksuse kiire taastumine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Eelkõige võib erandina käesoleva määruse artikli 4 lõigetest 3 ja 5 peatada nende parandusmeetmetega asjaomase varu või funktsionaalse üksuse sihtpüügi ja vastavalt vähendada kalapüügivõimalusi.

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 8 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 15 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18 käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakte järgmiste tehniliste meetmete kohta: | 1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 15 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18 käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakte järgmiste tehniliste meetmete kohta
  põhjalähedaste liikide püügil läänepiirkonna vetes
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 15 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18 käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakte järgmiste tehniliste meetmete kohta:

1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 15 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18 käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakte järgmiste tehniliste meetmete kohta
  põhjalähedaste liikide püügil läänepiirkonna vetes
  :

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | püügivahendite omaduste spetsifikatsioonid ja nende kasutamise kord, et tagada või parandada selektiivsust, vähendada soovimatut püüki või minimeerida kahjulikku mõju ökosüsteemile; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

püügivahendite omaduste spetsifikatsioonid ja nende kasutamise kord, et tagada või parandada selektiivsust, vähendada soovimatut püüki või minimeerida kahjulikku mõju ökosüsteemile;

| a) | püügivahendite omaduste spetsifikatsioonid ja nende kasutamise kord, et tagada või parandada selektiivsust, vähendada soovimatut püüki
  , eriti noorkalade püüki
  või minimeerida kahjulikku mõju ökosüsteemile; |
| --- | --- |

a)

püügivahendite omaduste spetsifikatsioonid ja nende kasutamise kord, et tagada või parandada selektiivsust, vähendada soovimatut püüki
  , eriti noorkalade püüki
  või minimeerida kahjulikku mõju ökosüsteemile;

, eriti noorkalade püüki

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud meetmed peavad aitama saavutada artiklis 3 sätestatud eesmärke. | 2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud meetmed peavad aitama saavutada artiklis 3 sätestatud eesmärke
  ning neid kohaldatakse nii tööndusliku kui ka harrastuskalapüügi suhtes
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud meetmed peavad aitama saavutada artiklis 3 sätestatud eesmärke.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud meetmed peavad aitama saavutada artiklis 3 sätestatud eesmärke
  ning neid kohaldatakse nii tööndusliku kui ka harrastuskalapüügi suhtes
  .

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 a (uus)

Artikkel 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 8a




  Huntahvena püügikeelu ajad ja alad





  1.
     
  Huntahvena töönduslik ja harrastuspüük on keelatud läänepiirkonna ja ICESi rajoonides 4b ja 4c ajavahemikul 1. veebruarist 30. aprillini. Keelatud on nimetatud piirkondade rannikuvetes püütud huntahvena pardal hoidmine, ümberpaigutamine, ümberlaadimine või lossimine ning säilitamine.






  2.
     
  Liidu kalalaevadel on keelatud huntahvenat püüda ka ICESi rajoonides 7b, 7c, 7j ja 7k ning ICESi rajoonide 7a ja 7 g vetes, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal. Liidu kalalaevadel on keelatud kõnealuses piirkonnas püütud huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 8a

Huntahvena püügikeelu ajad ja alad

1.
     
  Huntahvena töönduslik ja harrastuspüük on keelatud läänepiirkonna ja ICESi rajoonides 4b ja 4c ajavahemikul 1. veebruarist 30. aprillini. Keelatud on nimetatud piirkondade rannikuvetes püütud huntahvena pardal hoidmine, ümberpaigutamine, ümberlaadimine või lossimine ning säilitamine.

2.
     
  Liidu kalalaevadel on keelatud huntahvenat püüda ka ICESi rajoonides 7b, 7c, 7j ja 7k ning ICESi rajoonide 7a ja 7 g vetes, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal. Liidu kalalaevadel on keelatud kõnealuses piirkonnas püütud huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3

Artikkel 9 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Ilma et see piiraks artikli 7 kohaldamist, võib norra salehomaari lubatud kogupüük
  läänepiirkonna vetes
  olla iga funktsionaalse üksuse suhtes kehtestatud püügi piirnormide ning väljaspool funktsionaalseid üksusi asuvate statistiliste ruutude püügi piirnormide summa. | 3.   Ilma et see piiraks artikli 7 kohaldamist, võib norra salehomaari
  varude
  lubatud kogupüük
  selle kalavaru määratletud piirkonnas
  olla iga funktsionaalse üksuse suhtes kehtestatud püügi piirnormide ning väljaspool funktsionaalseid üksusi asuvate statistiliste ruutude püügi piirnormide summa. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Ilma et see piiraks artikli 7 kohaldamist, võib norra salehomaari lubatud kogupüük
  läänepiirkonna vetes
  olla iga funktsionaalse üksuse suhtes kehtestatud püügi piirnormide ning väljaspool funktsionaalseid üksusi asuvate statistiliste ruutude püügi piirnormide summa.

3.   Ilma et see piiraks artikli 7 kohaldamist, võib norra salehomaari
  varude
  lubatud kogupüük
  selle kalavaru määratletud piirkonnas
  olla iga funktsionaalse üksuse suhtes kehtestatud püügi piirnormide ning väljaspool funktsionaalseid üksusi asuvate statistiliste ruutude püügi piirnormide summa.

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 4

Artikkel 9 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Kui teaduslikest nõuannetest nähtub harrastuspüügi suur mõju konkreetse varu kalastussuremusele, võtab nõukogu seda arvesse ja võib püügivõimaluste kindlaksmääramisel harrastuspüüki piirata, et vältida kalastussuremuse üldise sihttaseme ületamist. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Kui teaduslikest nõuannetest nähtub harrastuspüügi suur mõju konkreetse varu kalastussuremusele, võtab nõukogu seda arvesse ja võib püügivõimaluste kindlaksmääramisel harrastuspüüki piirata, et vältida kalastussuremuse üldise sihttaseme ületamist.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 a (uus)

Artikkel 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 9a |
| | Harrastuskalapüük |
| | 1.
     
  Liikmesriigid võtavad neile määratud ja määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 16 osutatud kalapüügivõimaluste jaotamisel arvesse kalastussuremust harrastuspüügil, nii et kalastussuremuse summaarset sihteesmärki ei ületataks. |
| | Kui teaduslike andmete põhjal mõjutab harrastuskalapüük oluliselt käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud varude kalastussuremust, võib nõukogu kehtestada harrastuskalastajatele mittediskrimineerivalt individuaalsed püügivõimalused. |
| | 2.
     
  Nõukogu tugineb harrastuskalastuse püügivõimaluste kehtestamisel läbipaistvatele ja objektiivsetele kriteeriumidele, sealhulgas keskkonna-, sotsiaalsetele ja majanduslikele kriteeriumidele. Kasutatavad kriteeriumid võivad eelkõige hõlmata harrastuskalapüügi mõju keskkonnale ning selle tegevuse ühiskondlikku tähtsust ja panust rannikupiirkondade majandusse. |
| | 3.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud ja proportsionaalsed meetmed andmete jälgimiseks ja kogumiseks, et lõikes 1 osutatud tegelikku püügitaset usaldusväärselt hinnata. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 9a

Artikkel 9a

Harrastuskalapüük

Harrastuskalapüük

1.
     
  Liikmesriigid võtavad neile määratud ja määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 16 osutatud kalapüügivõimaluste jaotamisel arvesse kalastussuremust harrastuspüügil, nii et kalastussuremuse summaarset sihteesmärki ei ületataks.

Kui teaduslike andmete põhjal mõjutab harrastuskalapüük oluliselt käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud varude kalastussuremust, võib nõukogu kehtestada harrastuskalastajatele mittediskrimineerivalt individuaalsed püügivõimalused.

Kui teaduslike andmete põhjal mõjutab harrastuskalapüük oluliselt käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud varude kalastussuremust, võib nõukogu kehtestada harrastuskalastajatele mittediskrimineerivalt individuaalsed püügivõimalused.

2.
     
  Nõukogu tugineb harrastuskalastuse püügivõimaluste kehtestamisel läbipaistvatele ja objektiivsetele kriteeriumidele, sealhulgas keskkonna-, sotsiaalsetele ja majanduslikele kriteeriumidele. Kasutatavad kriteeriumid võivad eelkõige hõlmata harrastuskalapüügi mõju keskkonnale ning selle tegevuse ühiskondlikku tähtsust ja panust rannikupiirkondade majandusse.

3.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud ja proportsionaalsed meetmed andmete jälgimiseks ja kogumiseks, et lõikes 1 osutatud tegelikku püügitaset usaldusväärselt hinnata.

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 b (uus)

Artikkel 9 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 9b |
| | Harrastuspüügi saakide märgistamine |
| | 1.
     
  Artikli 1 lõikes 1 osutatud vastavate kalavarude püügipiirkondades püütud huntahvenad, tursad, pollakid ja merikeeled märgistatakse, kui harrastuskalastaja need säilitab. |
| | 2.
     
  Märgistamine seisneb sabauime alumise või ülemise osa eemaldamises viisil, mis ei takista kala suuruse mõõtmist. |
| | 3.
     
  Kalad märgistatakse kohe pärast püüdmist ja tapmist kas kaldal või aluse pardal, kui harrastuspüük toimub paadist. Märgistada ei tule isendeid, kes on toodud harrastuspüügialuse pardale ja keda hoitakse enne vettelaskmist veenõus elus ja heas seisundis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 9b

Artikkel 9b

Harrastuspüügi saakide märgistamine

Harrastuspüügi saakide märgistamine

1.
     
  Artikli 1 lõikes 1 osutatud vastavate kalavarude püügipiirkondades püütud huntahvenad, tursad, pollakid ja merikeeled märgistatakse, kui harrastuskalastaja need säilitab.

2.
     
  Märgistamine seisneb sabauime alumise või ülemise osa eemaldamises viisil, mis ei takista kala suuruse mõõtmist.

3.
     
  Kalad märgistatakse kohe pärast püüdmist ja tapmist kas kaldal või aluse pardal, kui harrastuspüük toimub paadist. Märgistada ei tule isendeid, kes on toodud harrastuspüügialuse pardale ja keda hoitakse enne vettelaskmist veenõus elus ja heas seisundis.

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1

Artikkel 10 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 15 ja
  määruse (EL) nr 1380/2013
  artikliga 18 kõikide läänepiirkonna vetes esinevate
  liikide
  puhul, mille suhtes kohaldatakse
  määruse (EL) nr 1380/2013
  artikli 15 lõike 1 kohast lossimiskohustust,
  vastu käesolevat määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid,
  täpsustades
  seda kohustust
  puudutavad üksikasjad
  ,
  nagu
  on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktides a–e. | Kõikide läänepiirkonna vetes esinevate põhjalähedaste liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse
  määruse (EL) nr 1380/2013
  artikli 15 lõike 1 kohast lossimiskohustust, ja artikli 1 lõikes 1 osutatud kalavarude püügil saadud põhjalähedaste
  liikide
  juhupüügi korral on komisjonil õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 15 ja
  määruse (EL) nr 1380/2013
  artikliga 18
  vastu käesolevat määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid,
  millega täpsustatakse
  seda kohustust
  puudutavaid üksikasju
  ,
  mis
  on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktides a–e. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 15 ja
  määruse (EL) nr 1380/2013
  artikliga 18 kõikide läänepiirkonna vetes esinevate
  liikide
  puhul, mille suhtes kohaldatakse
  määruse (EL) nr 1380/2013
  artikli 15 lõike 1 kohast lossimiskohustust,
  vastu käesolevat määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid,
  täpsustades
  seda kohustust
  puudutavad üksikasjad
  ,
  nagu
  on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktides a–e.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 15 ja

artikliga 18 kõikide läänepiirkonna vetes esinevate

puhul, mille suhtes kohaldatakse

artikli 15 lõike 1 kohast lossimiskohustust,

täpsustades

puudutavad üksikasjad

nagu

Kõikide läänepiirkonna vetes esinevate põhjalähedaste liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse
  määruse (EL) nr 1380/2013
  artikli 15 lõike 1 kohast lossimiskohustust, ja artikli 1 lõikes 1 osutatud kalavarude püügil saadud põhjalähedaste
  liikide
  juhupüügi korral on komisjonil õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 15 ja
  määruse (EL) nr 1380/2013
  artikliga 18
  vastu käesolevat määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid,
  millega täpsustatakse
  seda kohustust
  puudutavaid üksikasju
  ,
  mis
  on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktides a–e.

Kõikide läänepiirkonna vetes esinevate põhjalähedaste liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse

artikli 15 lõike 1 kohast lossimiskohustust, ja artikli 1 lõikes 1 osutatud kalavarude püügil saadud põhjalähedaste

juhupüügi korral on komisjonil õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 15 ja

artikliga 18

millega täpsustatakse

puudutavaid üksikasju

mis

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 10 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 osutatud lossimiskohustust ei kohaldata harrastuskalapüügi suhtes, sealhulgas juhul, kui nõukogu kehtestab käesoleva määruse artikli 9 a kohaselt individuaalsed kalapüügivõimalused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 osutatud lossimiskohustust ei kohaldata harrastuskalapüügi suhtes, sealhulgas juhul, kui nõukogu kehtestab käesoleva määruse artikli 9 a kohaselt individuaalsed kalapüügivõimalused.

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 osutatud lossimiskohustust ei kohaldata harrastuskalapüügi suhtes, sealhulgas juhul, kui nõukogu kehtestab käesoleva määruse artikli 9 a kohaselt individuaalsed kalapüügivõimalused.

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 a (uus)

Artikkel 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 10a




  Väikesemahuline ja rannalähedane püük äärepoolseimates piirkondades




  Käesolevas määruses võetakse arvesse äärepoolseimates piirkondades väikesemahulisel ja rannalähedasel püügil kasutatavate laevade suuruspiiranguid. Sellega seoses on kaaspüügi lossimine lubatud, kui sellega ei halvendata kudekarja biomassile avalduvat mõju. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 10a

Väikesemahuline ja rannalähedane püük äärepoolseimates piirkondades

Käesolevas määruses võetakse arvesse äärepoolseimates piirkondades väikesemahulisel ja rannalähedasel püügil kasutatavate laevade suuruspiiranguid. Sellega seoses on kaaspüügi lossimine lubatud, kui sellega ei halvendata kudekarja biomassile avalduvat mõju.

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1

Artikkel 11 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid väljastavad
  iga
  käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud ICESi
  püügipiirkonna
  kohta kalapüügiload kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 7 oma lipu all sõitvatele laevadele, mis kalastavad asjaomases piirkonnas.
  Liikmesriigid võivad piirata kalapüügilubades selliste konkreetseid püügivahendeid kasutavate laevade kilovattides (kW) väljendatud koguvõimsust. | 1.   Liikmesriigid väljastavad käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud ICESi
  püügipiirkondade
  kohta kalapüügiload kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 7 oma lipu all sõitvatele laevadele, mis kalastavad asjaomases piirkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid väljastavad
  iga
  käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud ICESi
  püügipiirkonna
  kohta kalapüügiload kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 7 oma lipu all sõitvatele laevadele, mis kalastavad asjaomases piirkonnas.
  Liikmesriigid võivad piirata kalapüügilubades selliste konkreetseid püügivahendeid kasutavate laevade kilovattides (kW) väljendatud koguvõimsust.

1.   Liikmesriigid väljastavad käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud ICESi
  püügipiirkondade
  kohta kalapüügiload kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 7 oma lipu all sõitvatele laevadele, mis kalastavad asjaomases piirkonnas.

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 11 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Liikmesriigid võivad lõikes 1 osutatud kalapüügilubades piirata selliste konkreetseid püügivahendeid kasutavate nimetatud lõikes osutatud laevade koguvõimsust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Liikmesriigid võivad lõikes 1 osutatud kalapüügilubades piirata selliste konkreetseid püügivahendeid kasutavate nimetatud lõikes osutatud laevade koguvõimsust.

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1 b (uus)

Artikkel 11 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 13 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18 vastu delegeeritud õigusakte, et artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamise hõlbustamiseks kehtestada asjaomaste liikmesriikide laevastike püügivõimsusele piirangud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 13 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18 vastu delegeeritud õigusakte, et artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamise hõlbustamiseks kehtestada asjaomaste liikmesriikide laevastike püügivõimsusele piirangud.

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1

Artikkel 13 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva määruse artiklites 8 ja
  10
  sätestatud meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikeid 1–6. | 1.   Käesoleva määruse artiklites 8
  , 10
  ja
  11b
  sätestatud meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikeid 1–6. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva määruse artiklites 8 ja
  10
  sätestatud meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikeid 1–6.

1.   Käesoleva määruse artiklites 8
  , 10
  ja
  11b
  sätestatud meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikeid 1–6.

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2

Artikkel 13 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseks võivad loodepiirkonna vete ja edelapiirkonna vete suhtes otsest majandamishuvi omavad liikmesriigid esitada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 1 kohaselt ühiseid soovitusi esimest korda hiljemalt 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva ja seejärel iga 12 kuu jooksul pärast kava mõju hinnangu esitamist vastavalt artiklile 14.
  Asjaomased liikmesriigid võivad kõnealuseid soovitusi esitada ka juhul
  ,
  kui nad peavad seda vajalikuks, eelkõige käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate varude olukorra järsu muutumise korral
  . Ühised soovitused konkreetseks kalendriaastaks kavandatud meetmete kohta tuleb esitada hiljemalt eelneva aasta 1. juuliks. | 2.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseks võivad loodepiirkonna vete ja edelapiirkonna vete suhtes otsest majandamishuvi omavad liikmesriigid esitada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 1 kohaselt ühiseid soovitusi esimest korda hiljemalt 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva ja seejärel iga 12 kuu jooksul pärast kava mõju hinnangu esitamist vastavalt artiklile 14.
  Vajadusel, eelkõige käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate varude olukorra järsu muutumise korral
  ,
  võivad asjaomased liikmesriigid esitada täiendavaid soovitusi ning koostada läänepiirkonna vete kalavarude majandamise ökosüsteemipõhise käsitluse rakendusmeetmete kava
  . Ühised soovitused konkreetseks kalendriaastaks kavandatud meetmete kohta tuleb esitada hiljemalt eelneva aasta 1. juuliks
  ; kui eesmärk on viimastes teaduslikes nõuannetes tuvastatud erakorraliste olukordade lahendamine, tuleb ühised soovitused esitada võimalikult kiiresti
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseks võivad loodepiirkonna vete ja edelapiirkonna vete suhtes otsest majandamishuvi omavad liikmesriigid esitada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 1 kohaselt ühiseid soovitusi esimest korda hiljemalt 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva ja seejärel iga 12 kuu jooksul pärast kava mõju hinnangu esitamist vastavalt artiklile 14.
  Asjaomased liikmesriigid võivad kõnealuseid soovitusi esitada ka juhul
  ,
  kui nad peavad seda vajalikuks, eelkõige käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate varude olukorra järsu muutumise korral
  . Ühised soovitused konkreetseks kalendriaastaks kavandatud meetmete kohta tuleb esitada hiljemalt eelneva aasta 1. juuliks.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseks võivad loodepiirkonna vete ja edelapiirkonna vete suhtes otsest majandamishuvi omavad liikmesriigid esitada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 1 kohaselt ühiseid soovitusi esimest korda hiljemalt 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva ja seejärel iga 12 kuu jooksul pärast kava mõju hinnangu esitamist vastavalt artiklile 14.
  Vajadusel, eelkõige käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate varude olukorra järsu muutumise korral
  ,
  võivad asjaomased liikmesriigid esitada täiendavaid soovitusi ning koostada läänepiirkonna vete kalavarude majandamise ökosüsteemipõhise käsitluse rakendusmeetmete kava
  . Ühised soovitused konkreetseks kalendriaastaks kavandatud meetmete kohta tuleb esitada hiljemalt eelneva aasta 1. juuliks
  ; kui eesmärk on viimastes teaduslikes nõuannetes tuvastatud erakorraliste olukordade lahendamine, tuleb ühised soovitused esitada võimalikult kiiresti
  .

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 13 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Olenemata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõigetest 1 ja 3, võib komisjon delegeeritud õigusakte vastu võtta ka kõnealustes lõigetes nimetatud ühise soovituse puudumisel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Olenemata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõigetest 1 ja 3, võib komisjon delegeeritud õigusakte vastu võtta ka kõnealustes lõigetes nimetatud ühise soovituse puudumisel.

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 a (uus)

Artikkel 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 13a |
| | Teadusliku nõuande muudatuste järelmeetmed ja muudatustest etteteatamine |
| | 1.
     
  Iga aasta 1. aprilliks teavitab komisjon Euroopa Parlamenti parimatest saadaolevatest teaduslikest nõuannetest, mille põhjal nõukogu on ajavahemikul eelmise aasta 1. veebruarist jooksva aasta 31. jaanuarini kehtestanud käesoleva määruse kohaselt püügivõimalused. |
| | Kõikide asjaomaste kalavarude ja -liikide puhul kajastatakse selles aruandes eelkõige nõukogu poolt käesoleva määruse artiklite 4 ja 5 ja vajaduse korral artikli 7 kohaselt kindlaks määratud kalapüügivõimalusi ning esitatakse vastavad kalastussuremuse näitajad. Neid andmeid võrreldakse teaduslike nõuannetega, mille põhjal kehtestati kalastussuremuse vahemikud (MSY Flower, FMSY ja MSY Fupper ning neile vastavad kalapüügivõimalused), kudekarja biomassi hinnangulised suurused ja biomassi piirväärtused (MSY Btrigger ja Blim). |
| | 2.
     
  Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti võimalikult kiiresti pärast teabe saamist ja igal juhul enne, kui võetakse vastu nõukogu uus otsus kalapüügivõimaluste kehtestamise kohta, olukordadest, kus kõige värskemad FMSY näitajad vastavad püügivõimalustele, mis erinevad enam kui 20 % püügivõimalustest, mis tulenevad nendes teaduslikes nõuannetes esitatud FMSY väärtusest, mille põhjal kehtestati praeguse perioodi kalapüügivõimalused. Samuti teavitab komisjon Euroopa Parlamenti võimalikult kiiresti ja igal juhul enne uue nõukogu otsuse vastuvõtmist juhtudest, kus kudekarja biomassi erinevaid piirtasemeid käsitlevad teaduslikud nõuanded õigustavad artikli 7 kohaste kaitsemeetmete võtmist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 13a

Artikkel 13a

Teadusliku nõuande muudatuste järelmeetmed ja muudatustest etteteatamine

Teadusliku nõuande muudatuste järelmeetmed ja muudatustest etteteatamine

1.
     
  Iga aasta 1. aprilliks teavitab komisjon Euroopa Parlamenti parimatest saadaolevatest teaduslikest nõuannetest, mille põhjal nõukogu on ajavahemikul eelmise aasta 1. veebruarist jooksva aasta 31. jaanuarini kehtestanud käesoleva määruse kohaselt püügivõimalused.

Kõikide asjaomaste kalavarude ja -liikide puhul kajastatakse selles aruandes eelkõige nõukogu poolt käesoleva määruse artiklite 4 ja 5 ja vajaduse korral artikli 7 kohaselt kindlaks määratud kalapüügivõimalusi ning esitatakse vastavad kalastussuremuse näitajad. Neid andmeid võrreldakse teaduslike nõuannetega, mille põhjal kehtestati kalastussuremuse vahemikud (MSY Flower, FMSY ja MSY Fupper ning neile vastavad kalapüügivõimalused), kudekarja biomassi hinnangulised suurused ja biomassi piirväärtused (MSY Btrigger ja Blim).

Kõikide asjaomaste kalavarude ja -liikide puhul kajastatakse selles aruandes eelkõige nõukogu poolt käesoleva määruse artiklite 4 ja 5 ja vajaduse korral artikli 7 kohaselt kindlaks määratud kalapüügivõimalusi ning esitatakse vastavad kalastussuremuse näitajad. Neid andmeid võrreldakse teaduslike nõuannetega, mille põhjal kehtestati kalastussuremuse vahemikud (MSY Flower,

upper

trigger

lim

2.
     
  Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti võimalikult kiiresti pärast teabe saamist ja igal juhul enne, kui võetakse vastu nõukogu uus otsus kalapüügivõimaluste kehtestamise kohta, olukordadest, kus kõige värskemad FMSY näitajad vastavad püügivõimalustele, mis erinevad enam kui 20 % püügivõimalustest, mis tulenevad nendes teaduslikes nõuannetes esitatud FMSY väärtusest, mille põhjal kehtestati praeguse perioodi kalapüügivõimalused. Samuti teavitab komisjon Euroopa Parlamenti võimalikult kiiresti ja igal juhul enne uue nõukogu otsuse vastuvõtmist juhtudest, kus kudekarja biomassi erinevaid piirtasemeid käsitlevad teaduslikud nõuanded õigustavad artikli 7 kohaste kaitsemeetmete võtmist.

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – pealkiri

Artikkel 14 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kava hindamine | Kava hindamine
  ja rakendamine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kava hindamine

Kava hindamine
  ja rakendamine

ja rakendamine

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2

Artikkel 15 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artikli 1 lõikes 
  1 ning
  artiklites 8 ja 10 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. | 2.   Artikli 1 lõikes
  1,
  artiklites 8 ja 10
  ning artikli 11 lõikes 1b
  osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Artikli 1 lõikes 
  1 ning
  artiklites 8 ja 10 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

2.   Artikli 1 lõikes
  1,
  artiklites 8 ja 10
  ning artikli 11 lõikes 1b
  osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 3

Artikkel 15 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 1 lõikes 1
  ja
  artiklites 8 ja 10 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tühistada. Tühistamise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. | 3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 1 lõikes 1, artiklites 8 ja 10
  ning artikli 11 lõikes 1b
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tühistada. Tühistamise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 1 lõikes 1
  ja
  artiklites 8 ja 10 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tühistada. Tühistamise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 1 lõikes 1, artiklites 8 ja 10
  ning artikli 11 lõikes 1b
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tühistada. Tühistamise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 6

Artikkel 15 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Artikli 1 lõike 1
  ning
  artiklite 8 ja 10 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. | 6.   Artikli 1 lõike 1, artiklite 8 ja 10 alusel
  ning artikli 11 lõikes 1b
  vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Artikli 1 lõike 1
  ning
  artiklite 8 ja 10 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

6.   Artikli 1 lõike 1, artiklite 8 ja 10 alusel
  ning artikli 11 lõikes 1b
  vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 17 – lõik 1 – punkt 1

Määrus (EL) nr 2016/1139

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | „FMSY-vahemik“ – väärtuste vahemik, mis põhineb parimatel saadaolevatel teaduslikel nõuannetel, eelkõige
  Rahvusvaheline
  Mereuurimise Nõukogu (edaspidi „ICES“) teaduslikel nõuannetel, ja mille puhul kõik sellesse vahemikku jäävad kalastussuremuse tasemed tagavad püügitava arvesse võttes ja praegustes keskmistes keskkonnatingimustes pikaajalises perspektiivis maksimaalse jätkusuutliku saagikuse, mõjutamata oluliselt asjaomaste varude taastootmist. Vahemikud peavad olema sellised, et pikas perspektiivis ei väheneks saagikus maksimaalse jätkusuutliku saagikusega võrreldes rohkem kui 5 %. Vahemiku ülempiir on kehtestatud nii, et varude alla kudekarja biomassi piirangu piirväärtuse (Blim) vähenemise tõenäosus ei ületaks 5 %. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)

„FMSY-vahemik“ – väärtuste vahemik, mis põhineb parimatel saadaolevatel teaduslikel nõuannetel, eelkõige
  Rahvusvaheline
  Mereuurimise Nõukogu (edaspidi „ICES“) teaduslikel nõuannetel, ja mille puhul kõik sellesse vahemikku jäävad kalastussuremuse tasemed tagavad püügitava arvesse võttes ja praegustes keskmistes keskkonnatingimustes pikaajalises perspektiivis maksimaalse jätkusuutliku saagikuse, mõjutamata oluliselt asjaomaste varude taastootmist. Vahemikud peavad olema sellised, et pikas perspektiivis ei väheneks saagikus maksimaalse jätkusuutliku saagikusega võrreldes rohkem kui 5 %. Vahemiku ülempiir on kehtestatud nii, et varude alla kudekarja biomassi piirangu piirväärtuse (Blim) vähenemise tõenäosus ei ületaks 5 %.

MSY

Rahvusvaheline

lim

| 2) | „FMSY-vahemik“ – väärtuste vahemik, mis põhineb parimatel saadaolevatel teaduslikel nõuannetel, eelkõige
  Rahvusvahelise
  Mereuurimise Nõukogu (edaspidi „ICES“)
  või samasuguse, liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutuse
  teaduslikel nõuannetel, ja mille puhul kõik sellesse vahemikku jäävad kalastussuremuse tasemed tagavad püügitava arvesse võttes ja praegustes keskmistes keskkonnatingimustes pikaajalises perspektiivis maksimaalse jätkusuutliku saagikuse, mõjutamata oluliselt asjaomaste varude taastootmist. Vahemikud peavad olema sellised, et pikas perspektiivis ei väheneks saagikus maksimaalse jätkusuutliku saagikusega võrreldes rohkem kui 5 %. Vahemiku ülempiir on kehtestatud nii, et varude alla kudekarja biomassi piirangu piirväärtuse (Blim) vähenemise tõenäosus ei ületaks 5 %. |
| --- | --- |

2)

„FMSY-vahemik“ – väärtuste vahemik, mis põhineb parimatel saadaolevatel teaduslikel nõuannetel, eelkõige
  Rahvusvahelise
  Mereuurimise Nõukogu (edaspidi „ICES“)
  või samasuguse, liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutuse
  teaduslikel nõuannetel, ja mille puhul kõik sellesse vahemikku jäävad kalastussuremuse tasemed tagavad püügitava arvesse võttes ja praegustes keskmistes keskkonnatingimustes pikaajalises perspektiivis maksimaalse jätkusuutliku saagikuse, mõjutamata oluliselt asjaomaste varude taastootmist. Vahemikud peavad olema sellised, et pikas perspektiivis ei väheneks saagikus maksimaalse jätkusuutliku saagikusega võrreldes rohkem kui 5 %. Vahemiku ülempiir on kehtestatud nii, et varude alla kudekarja biomassi piirangu piirväärtuse (Blim) vähenemise tõenäosus ei ületaks 5 %.

MSY

Rahvusvahelise

või samasuguse, liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutuse

lim

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 17 – lõik 1 – punkt 1

Määrus (EL) nr 2016/1139

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | „Blim“ – varude suuruse piirväärtus, mis on esitatud parimate saadaolevate teaduslike nõuannete põhjal, eelkõige ICESi poolt, ning millest allpool võib taastootmisvõime olla vähenenud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(8)

„Blim“ – varude suuruse piirväärtus, mis on esitatud parimate saadaolevate teaduslike nõuannete põhjal, eelkõige ICESi poolt, ning millest allpool võib taastootmisvõime olla vähenenud;

lim

| 8) | „Blim“ – varude suuruse piirväärtus, mis on esitatud parimate saadaolevate teaduslike nõuannete põhjal, eelkõige ICESi
  või samasuguse, liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutuse
  poolt, ning millest allpool võib taastootmisvõime olla vähenenud; |
| --- | --- |

8)

„Blim“ – varude suuruse piirväärtus, mis on esitatud parimate saadaolevate teaduslike nõuannete põhjal, eelkõige ICESi
  või samasuguse, liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutuse
  poolt, ning millest allpool võib taastootmisvõime olla vähenenud;

lim

või samasuguse, liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutuse

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 17 – lõik 1 – punkt 1

Määrus (EL) nr 2016/1139

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | „MSY Btrigger“ – kudekarja biomassi piirväärtus, mis on esitatud parimate saadaolevate teaduslike nõuannete põhjal, eelkõige ICESi poolt, millest madalama näitaja korral tuleb võtta sobivad erimajandamismeetmed, tagamaks, et püügimäärad koos looduslike tingimuste muutumisega võimaldaksid varudel pikas perspektiivis taastuda maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(9)

„MSY Btrigger“ – kudekarja biomassi piirväärtus, mis on esitatud parimate saadaolevate teaduslike nõuannete põhjal, eelkõige ICESi poolt, millest madalama näitaja korral tuleb võtta sobivad erimajandamismeetmed, tagamaks, et püügimäärad koos looduslike tingimuste muutumisega võimaldaksid varudel pikas perspektiivis taastuda maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel.

trigger

| 9) | „MSY Btrigger“ – kudekarja biomassi piirväärtus, mis on esitatud parimate saadaolevate teaduslike nõuannete põhjal, eelkõige ICESi
  või samasuguse, liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutuse
  poolt,
  ning
  millest madalama näitaja korral tuleb võtta sobivad erimajandamismeetmed, tagamaks, et püügimäärad koos looduslike tingimuste muutumisega võimaldaksid varudel pikas perspektiivis taastuda maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. |
| --- | --- |

9)

„MSY Btrigger“ – kudekarja biomassi piirväärtus, mis on esitatud parimate saadaolevate teaduslike nõuannete põhjal, eelkõige ICESi
  või samasuguse, liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutuse
  poolt,
  ning
  millest madalama näitaja korral tuleb võtta sobivad erimajandamismeetmed, tagamaks, et püügimäärad koos looduslike tingimuste muutumisega võimaldaksid varudel pikas perspektiivis taastuda maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel.

trigger

või samasuguse, liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu teadusasutuse

ning

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 17 – lõik 1 – punkt 2

Määrus (EL) nr 2016/1139

Artikkel 4 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesoleval kaval põhinevad FMSY-vahemikud palutakse esitada ICESil. | 2.   Käesoleval kaval põhinevad FMSY-vahemikud palutakse esitada ICESil
  või samasugusel liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatul teadusasutusel
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesoleval kaval põhinevad FMSY-vahemikud palutakse esitada ICESil.

2.   Käesoleval kaval põhinevad FMSY-vahemikud palutakse esitada ICESil
  või samasugusel liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatul teadusasutusel
  .

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 17 – lõik 1 – punkt 2

Määrus (EL) nr 2016/1139

Artikkel 4 – lõige 5 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | selleks, et järjestikuste aastate kalapüügivõimaluste erinevused ei ületaks 20 %. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

selleks, et järjestikuste aastate kalapüügivõimaluste erinevused ei ületaks 20 %.

| c) | selleks, et järjestikuste aastate kalapüügivõimaluste erinevused ei ületaks 20 %
  , välja arvatud juhtudel, kui leevendatakse mõnede laevastike tegevust halvavat või tugevasti mõjutavat (neid „lämmatavat“) olukorda
  . |
| --- | --- |

c)

selleks, et järjestikuste aastate kalapüügivõimaluste erinevused ei ületaks 20 %
  , välja arvatud juhtudel, kui leevendatakse mõnede laevastike tegevust halvavat või tugevasti mõjutavat (neid „lämmatavat“) olukorda
  .

, välja arvatud juhtudel, kui leevendatakse mõnede laevastike tegevust halvavat või tugevasti mõjutavat (neid „lämmatavat“) olukorda

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 17 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EL) nr 2016/1139

Artikkel 4a – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõikes 1 osutatud varude täieliku paljunemisvõime kaitseks taotletakse käesoleva kava alusel ICESilt järgmiste kaitse piirväärtuste kindlaksmääramist: | Artikli 1 lõikes 1 osutatud varude täieliku paljunemisvõime kaitseks taotletakse käesoleva kava alusel ICESilt
  või samasuguselt liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatult teadusasutuselt
  järgmiste kaitse piirväärtuste kindlaksmääramist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikli 1 lõikes 1 osutatud varude täieliku paljunemisvõime kaitseks taotletakse käesoleva kava alusel ICESilt järgmiste kaitse piirväärtuste kindlaksmääramist:

Artikli 1 lõikes 1 osutatud varude täieliku paljunemisvõime kaitseks taotletakse käesoleva kava alusel ICESilt
  või samasuguselt liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatult teadusasutuselt
  järgmiste kaitse piirväärtuste kindlaksmääramist:

või samasuguselt liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatult teadusasutuselt

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõik 1 – punkt 4 a (uus)

Artikkel 17 – lõik 1 – punkt 4 a (uus)

Määrus (EL) nr 2016/1139

Artikkel - 15 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a. | IX peatükki lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel - 15




  Teadusliku nõuande muudatuste järelmeetmed ja neist etteteatamine





  1.
     
  Komisjon esitab iga aasta 1. aprilliks Euroopa Parlamendile aruande parimate saadaolevate teaduslike nõuannete kohta, mille põhjal nõukogu kehtestas käesoleva määruse alusel püügivõimalused ajavahemikuks eelmise aasta 1. veebruarist jooksva aasta 31. jaanuarini.




  Kõikide asjaomaste kalavarude ja -liikide puhul kajastatakse selles aruandes eelkõige nõukogu poolt käesoleva määruse artiklite 4 ja 5 ja vajaduse korral artikli 7 kohaselt kindlaks määratud kalapüügivõimalusi ning esitatakse vastavad kalastussuremuse näitajad. Neid andmeid võrreldakse teaduslike nõuannetega, mille põhjal kehtestati kalastussuremuse vahemikud (MSY Flower, FMSY ja MSY Fupper ning neile vastavad kalapüügivõimalused), kudekarja biomassi hinnangulised suurused ja biomassi piirväärtused (MSY Btrigger ja Blim).






  2.
     
  Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti võimalikult kiiresti pärast teabe saamist ja igal juhul enne, kui võetakse vastu nõukogu uus otsus kalapüügivõimaluste kehtestamise kohta, olukordadest, kus kõige värskemad FMSY näitajad vastavad püügivõimalustele, mis erinevad enam kui 20 % püügivõimalustest, mis tulenevad nendes teaduslikes nõuannetes esitatud FMSY väärtusest, mille põhjal kehtestati praeguse perioodi kalapüügivõimalused. Samuti teavitab komisjon Euroopa Parlamenti võimalikult kiiresti ja igal juhul enne uue nõukogu otsuse vastuvõtmist juhtudest, kus teaduslikud nõuanded kudekarja biomassi erinevate võrdlustasemete kohta õigustavad artikli 7 kohaste kaitsemeetmete võtmist.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.

4a.

IX peatükki lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel - 15

Teadusliku nõuande muudatuste järelmeetmed ja neist etteteatamine

1.
     
  Komisjon esitab iga aasta 1. aprilliks Euroopa Parlamendile aruande parimate saadaolevate teaduslike nõuannete kohta, mille põhjal nõukogu kehtestas käesoleva määruse alusel püügivõimalused ajavahemikuks eelmise aasta 1. veebruarist jooksva aasta 31. jaanuarini.

Kõikide asjaomaste kalavarude ja -liikide puhul kajastatakse selles aruandes eelkõige nõukogu poolt käesoleva määruse artiklite 4 ja 5 ja vajaduse korral artikli 7 kohaselt kindlaks määratud kalapüügivõimalusi ning esitatakse vastavad kalastussuremuse näitajad. Neid andmeid võrreldakse teaduslike nõuannetega, mille põhjal kehtestati kalastussuremuse vahemikud (MSY Flower, FMSY ja MSY Fupper ning neile vastavad kalapüügivõimalused), kudekarja biomassi hinnangulised suurused ja biomassi piirväärtused (MSY Btrigger ja Blim).

2.
     
  Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti võimalikult kiiresti pärast teabe saamist ja igal juhul enne, kui võetakse vastu nõukogu uus otsus kalapüügivõimaluste kehtestamise kohta, olukordadest, kus kõige värskemad FMSY näitajad vastavad püügivõimalustele, mis erinevad enam kui 20 % püügivõimalustest, mis tulenevad nendes teaduslikes nõuannetes esitatud FMSY väärtusest, mille põhjal kehtestati praeguse perioodi kalapüügivõimalused. Samuti teavitab komisjon Euroopa Parlamenti võimalikult kiiresti ja igal juhul enne uue nõukogu otsuse vastuvõtmist juhtudest, kus teaduslikud nõuanded kudekarja biomassi erinevate võrdlustasemete kohta õigustavad artikli 7 kohaste kaitsemeetmete võtmist.“

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0310/2018).

1

(18)  Nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 811/2004, millega kehtestatakse meetmed põhjapoolse merluusi varude taastamiseks (ELT L 150, 30.4.2004, lk 1).

18

(19)  Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2166/2005, millega kehtestatakse meetmed Kantaabria mere ja Pürenee poolsaare läänerannikuvete uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu (ELT L 345, 28.12.2005, lk 5).

19

(20)  Nõukogu 23. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 388/2006, millega kehtestatakse Biskaia lahe merikeelevaru säästva kasutamise mitmeaastane kava (ELT L 65, 7.3.2006, lk 1).

20

(21)  Nõukogu 7. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 509/2007, millega kehtestatakse La Manche’i lääneosa merikeelevarude säästva kasutamise mitmeaastane kava (ELT L 122, 11.5.2007, lk 7).

21

(22)  Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1300/2008, millega kehtestatakse Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude majandamise ja püügi mitmeaastane kava (ELT L 344, 20.12.2008, lk 6).

22

(23)  Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004 (ELT L 348, 24.12.2008, lk 20).

23

(18)  Nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 811/2004, millega kehtestatakse meetmed põhjapoolse merluusi varude taastamiseks (ELT L 150, 30.4.2004, lk 1).

18

(19)  Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2166/2005, millega kehtestatakse meetmed Kantaabria mere ja Pürenee poolsaare läänerannikuvete uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu (ELT L 345, 28.12.2005, lk 5).

19

(20)  Nõukogu 23. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 388/2006, millega kehtestatakse Biskaia lahe merikeelevaru säästva kasutamise mitmeaastane kava (ELT L 65, 7.3.2006, lk 1).

20

(21)  Nõukogu 7. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 509/2007, millega kehtestatakse La Manche’i lääneosa merikeelevarude säästva kasutamise mitmeaastane kava (ELT L 122, 11.5.2007, lk 7).

21

(22)  Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1300/2008, millega kehtestatakse Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude majandamise ja püügi mitmeaastane kava (ELT L 344, 20.12.2008, lk 6).

22

(23)  Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2004 (ELT L 348, 24.12.2008, lk 20).

23

(24)  EL palub ICESil esitada ICESi alapiirkondade 5–10 kalavarude FMSY-vahemikud.

24

(24)  EL palub ICESil esitada ICESi alapiirkondade 5–10 kalavarude FMSY-vahemikud.

24

(25)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

25

(25)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

25

(27)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta määrus (EL) 2016/1139, millega kehtestatakse Läänemere tursa-, räime- ja kiluvarude majandamise ja nende varude püügi mitmeaastane kava, muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2187/2005 ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1098/2007 (ELT L 191, 15.7.2016, lk 1).

27

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta määrus (EL) 2016/1139, millega kehtestatakse Läänemere tursa-, räime- ja kiluvarude majandamise ja nende varude püügi mitmeaastane kava, muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2187/2005 ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1098/2007 (ELT L 191, 15.7.2016, lk 1).

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/452 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/452

---

P8_TA(2018)0426

Euroopa Pangandusjärelevalve asukoht ***I

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 Euroopa Pangandusjärelevalve asukoha osas (COM(2017)0734 – C8-0420/2017 – 2017/0326(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 345/52)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0734), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0734),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0420/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0420/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 295 ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet, millega nimetatud institutsioonid võtsid kohustuse teha lojaalselt ja läbipaistvalt koostööd kogu õigusloometsüklis ning järgida mõlema kaasseadusandja võrdsust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 295 ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet, millega nimetatud institutsioonid võtsid kohustuse teha lojaalselt ja läbipaistvalt koostööd kogu õigusloometsüklis ning järgida mõlema kaasseadusandja võrdsust,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 19. juuli 2012. aasta ühisavaldust detsentraliseeritud ametite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 19. juuli 2012. aasta ühisavaldust detsentraliseeritud ametite kohta,

| — | võttes arvesse menetlust, mille tulemusena võetakse vastu otsus Euroopa Ravimiameti ja Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) (edaspidi „Euroopa Pangandusjärelevalve“) üleviimise kohta seoses Ühendkuningriigi väljaastumisega Euroopa Liidust ning mis kinnitati Euroopa Ülemkogu (ELi lepingu artikli 50 kohane koosseis) 22. juuni 2017. aasta kohtumise raames, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse menetlust, mille tulemusena võetakse vastu otsus Euroopa Ravimiameti ja Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) (edaspidi „Euroopa Pangandusjärelevalve“) üleviimise kohta seoses Ühendkuningriigi väljaastumisega Euroopa Liidust ning mis kinnitati Euroopa Ülemkogu (ELi lepingu artikli 50 kohane koosseis) 22. juuni 2017. aasta kohtumise raames,

| — | pärast konsulteerimist Euroopa Keskpangaga, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Euroopa Keskpangaga,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. jaanuari 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. jaanuari 2018. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 17. oktoobri 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 17. oktoobri 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A8-0153/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A8-0153/2018),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud nõukogu avalduse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab, et viivitamata vaadataks läbi ühine lähenemisviis, mis on lisatud Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 19. juuli 2012. aasta ühisavaldusele detsentraliseeritud ametite kohta, et võtta nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi rolli ametite asukohta käsitlevate otsuste tegemisel, arvestades tema kui kaasseadusandja õigusi seadusandliku tavamenetluse raames, ning nõuab seetõttu Euroopa Parlamendi tihedat kaasamist kõnealusesse otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et komisjon määras kindlaks ning ELi 27 liikmesriigi riigipead ja valitsusjuhid kinnitasid Euroopa Ülemkogu (ELi lepingu artikli 50 kohane koosseis) 22. juuni 2017. aasta kohtumise raames järgmised kriteeriumid liidu ametite Londonist üleviimiseks seoses Ühendkuningriigi väljaastumisega Euroopa Liidust: i) kinnitus selle kohta, et ameti saab selles kohas tööle panna ja ta saab hakata täitma oma ülesandeid Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäeval, ii) asukoha juurdepääsetavus, iii) sobiva õppeasutuse olemasolu ameti töötajate lastele, iv) sobiv juurdepääs tööturule ning asjakohase sotsiaalkindlustuse ja arstiabi kättesaadavus nii töötajate lastele kui ka abikaasadele, v) tegevuse jätkuvus ja vi) geograafiline jaotus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlamenti ei kaasatud kriteeriumide kindlaksmääramisse ja nende hindamisse, kui Euroopa Pangandusjärelevalvele uut asukohta valiti, ehkki Euroopa Parlamendi õiguste kohaselt on Euroopa Parlament ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (2) puhul, millega asutatakse Euroopa Pangandusjärelevalve ja määratakse kindlaks selle asukoht, võrdsed kaasseadusandjad; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et 2010. aastal tehti otsus Euroopa Pangandusjärelevalve asukoha kohta (nagu ka Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) asukoha kohta) seadusandlikus tavamenetluses ja seejuures kasutati täiemahulist kolmepoolsete läbirääkimiste menetlust; märgib, et teise, samuti Londonist üleviidava ameti asukoht otsustati liikmesriikide valitsuste esindajate vahel riigipeade ja valitsusjuhtide kohtumistel; juhib tähelepanu asjaolule, et nõukogu (ELi lepingu artikli 50 kohane koosseis) valis Euroopa Pangandusjärelevalve uue asukoha vastavalt 19. juuli 2012. aasta ühisavaldusele detsentraliseeritud ametite kohta, kuid määrus (EL) nr 1093/2010 on selle suhtes juriidiliselt ülimuslik; |
| --- | --- |

6.

| 7. | peab taunitavaks, et nõukogus 20. novembril 2017. aastal toimunud hääletus ei olnud läbipaistev ega vastutustundlik, nii et lõplikud otsused tehti loosi alusel; juhib tähelepanu asjaolule, et praegu rahastatakse ameteid osaliselt liidu eelarvest ning ka üleviimise kulud, mida Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vahelistel läbirääkimistel praegu arutatakse, võidakse osaliselt katta liidu eelarvest; juhib seetõttu tähelepanu vajadusele järgida demokraatliku vastutuse põhimõtet ning langetada otsuseid Euroopa üldsuse huvides läbipaistvalt ja arusaadaval viisil; nõuab rohkem üksikasju selle kohta, kuidas hindas nõukogu Euroopa Pangandusjärelevalve uue asukoha valimisel eri kriteeriume; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on veendunud, et Euroopa Parlament peaks koos komisjoni ja nõukoguga süstemaatiliselt ja võrdselt osalema kõikide liidu asutuste ja ametite asukoha valikut puudutavate kriteeriumide kindlaksmääramisel ja hindamisel; nõuab, et komisjon ja nõukogu algataksid 19. juuli 2012. aasta detsentraliseeritud ameteid käsitleva ühisavalduse läbivaatamise, et tagada Euroopa Parlamendi ulatuslik kaasamine ja eelkõige tema kaasotsustamisõiguste austamine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et Euroopa järelevalveasutuste, st Euroopa Pangandusjärelevalve, EIOPA ning ESMA ülesanded ja pädevusvaldkonnad on erinevad; tuletab meelde kaasseadusandjate teadlikku otsust luua kolm asutust, millel on kõigil eri ülesanded ja pädevusalad, nii et üks tegeleks panganduse, teine väärtpaberite ning kolmas kindlustuste ja pensionitega; nõuab, et selline eristatus kajastuks ka edaspidi asutuste regulatiivsetes ja järelevalvepädevustes, juhtimises ja peamises ülesehituses ning nende tegevuse rahastamises olenemata nende asukohast, ehkki samal ajal peaks neil olema võimalik kasutada vajaduse korral ühiselt administratiivseid tugiteenuseid ja ruumide haldusteenuseid, mis ei ole seotud põhitegevusega; nõuab, et komisjon ja nõukogu säilitaksid kõnealuse kolme ameti praeguse struktuuri ka Euroopa Pangandusjärelevalve üleviimise ajal ja pärast seda; nõuab komisjonilt selle kohta korrapäraselt uut teavet, eelkõige poolelioleva seadusandliku menetluse (COM(2017)0536) raames, mis puudutab Euroopa järelevalveasutusi käsitlevate määruste läbivaatamist; tuletab meelde, et Euroopa järelevalveasutusi käsitlevate määruste läbivaatamise seadusandlik menetlus (COM(2017)0536) puudutab ka määruse (EL) nr 1093/2010 artiklit 7; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toonitab, et asukoha üleviimine peab olema lõpetatud ning uued ruumid peavad olema valmis ja sisustatud ajaks, mil Ühendkuningriik Euroopa Liidust ametlikult välja astub; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  ELT C 197, 8.6.2018, lk 72.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

---

P8_TC1-COD(2017)0326

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 Euroopa Pangandusjärelevalve asukoha osas

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/1717) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Nõukogu avaldus Euroopa Pangandusjärelevalve ja Euroopa Ravimiameti kohta

Tuletades meelde Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni pühendumust lojaalsele ja läbipaistvale koostööle ning pidades silmas Euroopa Pangandusjärelevalve ja Euroopa Ravimiameti üleviimiseks järgitud protsessi, mis oli olukorraspetsiifiline ega loonud pretsedenti ametitele asukoha valimiseks tulevikus;

tuletades meelde aluslepinguid, tunnustab nõukogu suurema teabevahetuse väärtust ametitele asukoha valimise tulevaste protsesside varajastes etappides.

Selline varajane teabevahetus teeks kolme institutsiooni jaoks lihtsamaks oma aluslepingute kohaste õiguste kasutamise seonduvate menetluste kaudu.

Nõukogu võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi taotluse vaadata võimalikult kiiresti läbi 2012. aasta ühisavaldus ja ühine lähenemisviis detsentraliseeritud ametite kohta. Esimese sammuna palub nõukogu komisjonil koostada 2019. aasta aprilliks põhjaliku analüüsi ühisavalduse ja ühise lähenemisviisi rakendamise kohta seoses detsentraliseeritud ametite asukoha valimisega. Selle analüüsi alusel hinnataks edasisi samme sellise läbivaatamisprotsessi alustamiseks.

---

| 16.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/456 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/456

---

P8_TA(2018)0427

Euroopa Ravimiameti asukoha üleviimine ***I

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 Euroopa Ravimiameti asukoha osas (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 345/53)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0735), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0735),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0421/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0421/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 17. oktoobri 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 17. oktoobri 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ja põhiseaduskomisjoni arvamust (A8-0063/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ja põhiseaduskomisjoni arvamust (A8-0063/2018),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ütleb lahti Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 19. juuli 2012. aasta ühisavaldusest detsentraliseeritud ametite kohta ja selle lisaks olevast ühisest lähenemisviisist ning nõuab, et Euroopa Parlament kaasataks tihedalt ametite ja asutuste asukohta ja ümberpaigutamist käsitlevate otsuste tegemise protsessi, pidades silmas tema õigusi kaasseadusandjana seadusandliku tavamenetluse kohaselt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiidab heaks oma käesolevale resolutsioonile lisatud avalduse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud nõukogu avalduse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlament ja seeläbi liidu kodanike esindajad ei olnud täielikult kaasatud Euroopa Ravimiameti (EMA) uue asukoha valimise menetlusse, milles lõplik otsus tehti liisuheitmise teel, kuigi tegemist on äärmiselt olulise otsusega; asutuste ja ametite asukohta puudutavad otsused on tarvis ja õiguspäraselt tulebki võtta vastu seadusandliku tavamenetluse teel, austades täielikult Euroopa Parlamendi õigusi, mille kohaselt Euroopa Parlament ja nõukogu on võrdväärsed kaasseadusandjad; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab kahetsusväärseks nõukogu otsust, mis põhjustab geograafilise ebaproportsionaalsuse suurenemist, sest 37 ELi detsentraliseeritud ametist vaid üheksa asub uutes liikmesriikides, mis on vastuolus Euroopa Ülemkogu järeldustega 5381/04 ja 11018/1/08, mis mõlemad annavad eelisõiguse uutele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub eelarvepädevaid institutsioone ja komisjoni üles tagama, et EMA asukoha muutmise kulud katab täielikult praegune asukohariik; juhib tähelepanu asjaolule, et osa praegusest asukohast ümberasumise kuludest tuleb eelrahastada liidu eelarvest enne finantsarveldust praeguse asukohariigiga; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub eelarvepädevaid institutsioone ja komisjoni üles tagama, et lisakulud, mis kaasnevad EMA asukoha kahekordse üleviimisega – esmalt ajutisse asukohta ja seejärel Vivaldi hoonesse –, katab täies ulatuses Madalmaade valitsus ja need ei avaldaks seega negatiivset mõju liidu üldeelarvele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub eelarvepädevaid institutsioone ja komisjoni üles seisma hea selle eest, et asukoha kahekordne üleviimine ei seaks ohtu EMA tavapärase tegevuse vajaduste katmist ning et tegevuse järjepidevus ja ameti tõrgeteta ja katkestuseta toimimine oleksid tagatud ka pärast 2019. aasta märtsi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Käesolev seisukoht asendab 15. märtsil 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0086).

---

P8_TC1-COD(2017)0328

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 Euroopa Ravimiameti asukoha osas

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/1718) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISAD

Euroopa Parlamendi avaldus

Euroopa Parlament peab kahetsusväärseks, et tema kui kaasseadusandja rolli ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud, sest ta ei osalenud menetluses, mille tulemusel valiti Euroopa Ravimiameti uus asukoht.

Euroopa Parlament soovib meelde tuletada oma õigusi kaasseadusandjana ja nõuab kindlalt, et asutuste ja ametite asukohtade kindlaksmääramisel järgitaks täielikult seadusandlikku tavamenetlust.

Liidu ainsa otse valitud institutsioonina ja liidu kodanike esindajana on parlament liidus demokraatliku põhimõtte järgimise peamine tagaja.

Euroopa Parlament taunib uue asukoha valimiseks kasutatud menetlust, millega de facto võeti Euroopa Parlamendilt tema õigused, kuna ta ei olnud protsessi tegelikult kaasatud, aga nüüd oodatakse, et ta lihtsalt kinnitaks uue valitud asukoha seadusandliku tavamenetluse teel.

Euroopa Parlament tuletab meelde, et ühine lähenemisviis, mis on lisatud 2012. aastal allkirjastatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni ühisavaldusele detsentraliseeritud ametite kohta, ei ole õiguslikult siduv, nagu tunnistati avalduses endas, ning selle suhtes lepiti kokku ilma, et see piiraks institutsioonide seadusandlikke volitusi.

Seetõttu nõuab Euroopa Parlament kindlalt, et ametite uue asukoha valimise menetlust muudetaks ja tulevikus enam sellisel kujul ei kasutataks.

Viimaseks soovib Euroopa Parlament meelde tuletada, et 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (1) võtsid kolm institutsiooni endale kohustuse teha lojaalselt ja läbipaistvalt koostööd, tuletades sellega seoses meelde, et kaasseadusandjad on võrdsed, nagu on sätestatud aluslepingutes.

Nõukogu avaldus Euroopa Pangandusjärelevalve ja Euroopa Ravimiameti kohta

Tuletades meelde Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni pühendumust lojaalsele ja läbipaistvale koostööle ning pidades silmas Euroopa Pangandusjärelevalve ja Euroopa Ravimiameti üleviimiseks järgitud protsessi, mis oli olukorraspetsiifiline ega loonud pretsedenti ametitele asukoha valimiseks tulevikus;

tuletades meelde aluslepinguid, tunnustab nõukogu suurema teabevahetuse väärtust ametitele asukoha valimise tulevaste protsesside varajastes etappides.

Selline varajane teabevahetus teeks kolme institutsiooni jaoks lihtsamaks oma aluslepingute kohaste õiguste kasutamise seonduvate menetluste kaudu.

Nõukogu võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi taotluse vaadata võimalikult kiiresti läbi 2012. aasta ühisavaldus ja ühine lähenemisviis detsentraliseeritud ametite kohta. Esimese sammuna palub nõukogu komisjonil koostada 2019. aasta aprilliks põhjaliku analüüsi ühisavalduse ja ühise lähenemisviisi rakendamise kohta seoses detsentraliseeritud ametite asukoha valimisega. Selle analüüsi alusel hinnataks edasisi samme sellise läbivaatamisprotsessi alustamiseks.

---

(1)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

---