# Eiropas Savienības C 384/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 384 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 13. novembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 384

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 13. novembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 384/01 | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai – Eiropas Savienības konsolidētie gada pārskati par 2019. finanšu gadu | 1 |
| 2020/C 384/02 | Ticamības deklarācija, ko ERP sagatavo Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums | 180 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 384/01

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai – Eiropas Savienības konsolidētie gada pārskati par 2019. finanšu gadu

1

2020/C 384/02

Ticamības deklarācija, ko ERP sagatavo Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums

180

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 384/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 384/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

Eiropas Savienības konsolidētie gada pārskati par 2019. finanšu gadu

(2020/C 384/01)

SATURA RĀDĪTĀJS

| PRIEKŠVĀRDS | 2 |
| --- | --- |

| EIROPAS SAVIENĪBAS POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA, PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA | 3 |
| --- | --- |

| SKAIDROJUMS PIE KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM | 10 |
| --- | --- |

| BŪTISKĀKĀ INFORMĀCIJA PAR 2019. FINANŠU GADU | 11 |
| --- | --- |

| KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI | 13 |
| --- | --- |

| BILANCE | 14 |
| --- | --- |

| FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS | 15 |
| --- | --- |

| NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS | 16 |
| --- | --- |

| NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS | 17 |
| --- | --- |

| SKAIDROJUMI PAR FINANŠU PĀRSKATIEM | 18 |
| --- | --- |

| FINANŠU PĀRSKATU APSPRIEŠANA UN ANALĪZE | 100 |
| --- | --- |

| BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI | 114 |
| --- | --- |

| GLOSĀRIJS | 173 |
| --- | --- |

| SAĪSINĀJUMU SARAKSTS | 177 |
| --- | --- |

PRIEKŠVĀRDS

Man ir prieks jūs iepazīstināt ar Eiropas Savienības 2019. gada pārskatiem. Tajos ir sniegts pilnīgs pārskats par ES finansēm un ES pagājušā gada budžeta izpildi, tajā skaitā informācija par iespējamām saistībām, finanšu saistībām un citiem Savienības pienākumiem. Šajos pārskatos ir atspoguļots Savienības darbību daudzgadu raksturs un iekļauti skaidrojumi par galvenajiem finanšu rādītājiem un to attīstību. Eiropas Savienības konsolidētie gada pārskati ir iekļauti Komisijas integrētajā finanšu un pārskatatbildības pārskatu apkopojumā un ir būtiska daļa no mūsu augsti attīstītās finanšu pārskatatbildības sistēmas.

Vēlreiz pierādījās, ka ES budžets nozīmē pievienoto vērtību iedzīvotājiem, uzņēmumiem un reģioniem – neraugoties uz tā ierobežoto apjomu, kas ir aptuveni 2 % no visiem publiskajiem izdevumiem Savienībā, tas papildina valstu budžetus un atbalsta mūsu kopējās politiskās prioritātes.

2019. gada budžets bija pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) priekšpēdējais budžets. Gandrīz visu programmu īstenošana noritēja straujā tempā, izņemot jaunas programmas, piemēram, Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmu (EDIDP), vai darbības, attiecībā uz kurām likumdošanas process tika nesen pabeigts. ES budžeta izdevumi ietvēra 178,8 miljardus EUR saistību apropriācijās un 159,1 miljardu EUR maksājumu apropriācijās.

Saskaņā ar Eiropas Komisijas 2018. gada maija priekšlikumu 2019. gadā ievērojama daļa budžeta tika izmantota programmām, lai veicinātu darbvietu radīšanu, jo īpaši jauniešiem, un stiprinātu izaugsmi, stratēģiskās investīcijas un konverģenci. ES arī turpināja atbalstīt centienus efektīvi risināt migrācijas izaicinājumus gan ES iekšienē, gan ārpus tās.

Gandrīz puse no atvēlētajiem līdzekļiem tika novirzīta pasākumiem, kuru mērķis ir atbalstīt ekonomikas izaugsmi un mazināt reģionu ekonomiskās atšķirības. ES finansējums 12,4 miljardu EUR apmērā tika atvēlēts pētniecībai un inovācijai programmā “Apvārsnis 2020”, tajā skaitā augstas veiktspējas datošanas jomā. Arī citās jomās ir pierādījies, ka budžets ir investīcija nākotnē – tā izdevumi izglītībai un apmācībai tika palielināti par 20 % programmai “Erasmus+”, salīdzinot ar 2018. gadu, un par 37 % Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam, kas veicina transportu un digitālo infrastruktūru. Atbalsts lauksaimniecībai un lauku apvidiem saglabājās stabils 57,9 miljardu EUR apmērā un sniedza ieguldījumu arī cīņā pret klimata pārmaiņām un ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanā.

2019. gada budžets nodrošināja nepieciešamo elastīgumu, lai pievērstos migrācijas problēmu iekšējam aspektam, ar kopējo atbalstu 1,2 miljardu EUR apmērā no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda un 533 miljonu EUR atbalstu robežu pārvaldībai un drošībai no Iekšējās drošības fonda. Kopumā 5 miljoni EUR tika piešķirti arī, lai izveidotu jauno Eiropas Prokuratūru, kas veiks kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem pret ES budžetu, arī par krāpšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un korupciju.

Pat pirms koronavīrusa krīzes ES 2019. gada budžets apliecināja, cik svarīga nozīme ir funkcionējošai daudzgadu finanšu shēmai, kas nodrošina nepieciešamos līdzekļus un elastīgumu, lai rīkotos un reaģētu uz gaidāmajām problēmām. Šim elastīgumam būs arī svarīga loma nākamajā daudzgadu finanšu shēmā, kas ir Eiropas atveseļošanas plāna pamatā.

Eiropas Savienības konsolidētie gada pārskati tiek sagatavoti saskaņā ar starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem. Lai ievērotu minētos standartus, Komisija pastāvīgi pilnveido savus noteikumus un procedūras, organizatorisko struktūru un elastīgumu. Konsekventa un efektīva ziņošana nodrošina juridisko atbilstību un palielina pārskatatbildību par ES izdevumiem. Tā palīdz mijiedarboties ar iedzīvotājiem un citām ieinteresētajām personām un saglabāt to ticību un uzticību Eiropas Savienībai.

Johannes HAHN,

komisārs budžeta un cilvēkresursu jautājumos

EIROPAS SAVIENĪBAS POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA, PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA

Eiropas Savienība (ES) ir savienība, kam dalībvalstis piešķir kompetences, lai sasniegtu kopējus mērķus. Savienība ir dibināta, pamatojoties uz tādām vērtībām kā cilvēka cieņas aizsardzība, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesību, tajā skaitā minoritāšu tiesību, ievērošana. Šīs vērtības ir kopīgas visām dalībvalstīm sabiedrībā, kurā dominē plurālisms, nediskriminācija, iecietība, tiesiskums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība.

1.   POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA

ES Līgumi

ES Līgumi

Vispārējie mērķi un principi, no kuriem vadās Savienība un Eiropas iestādes, ir definēti Līgumos. Savienība un ES iestādes var rīkoties tikai saskaņā ar Līgumos piešķirtajām pilnvarām, lai sasniegtu tajos noteiktos mērķus, un tām jārīkojas, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus (1). Lai sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku, Savienība sev nodrošina nepieciešamos finanšu līdzekļus. Komisijas atbildībā ir veicināt Savienības vispārējās intereses, kas ietver budžeta izpildi un programmu pārvaldību sadarbībā ar dalībvalstīm un ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principu.

1

ES cenšas sasniegt Līgumā noteiktos mērķus, izmantojot vairākus instrumentus, un viens no tiem ir ES budžets. Citi ir, piemēram, vienots tiesiskais regulējums vai kopējas politikas stratēģijas.

Komisijas politiskās prioritātes

Komisijas politiskās prioritātes

Komisijas politiskās prioritātes ir definētas Komisijas priekšsēdētājas noteiktajās politiskajās pamatnostādnēs. U. fon der Leienas – kura sāka pildīt amata pilnvaras 2019. gada 1. decembrī – vadībā Komisija pievērsīsies turpmāk aprakstītajiem sešiem vērienīgajiem mērķiem.

SEŠI VĒRIENĪGIE MĒRĶI

SEŠI VĒRIENĪGIE MĒRĶI

Eiropas zaļais kurss

Eiropas zaļais kurss

| — | Tiekties uz to, lai Eiropa kļūtu par pirmo klimatneitrālo pasaules daļu |
| --- | --- |

—

Tiekties uz to, lai Eiropa kļūtu par pirmo klimatneitrālo pasaules daļu

Ekonomika cilvēku labā

Ekonomika cilvēku labā

| — | Nodrošināt sociālo taisnīgumu un labklājību |
| --- | --- |

—

Nodrošināt sociālo taisnīgumu un labklājību

Digitālajam laikmetam gatava Eiropa

Digitālajam laikmetam gatava Eiropa

| — | Nodrošināt iedzīvotājiem plašākas iespējas ar jaunas paaudzes tehnoloģiju palīdzību |
| --- | --- |

—

Nodrošināt iedzīvotājiem plašākas iespējas ar jaunas paaudzes tehnoloģiju palīdzību

Mūsu eiropeiskā dzīvesziņa

Mūsu eiropeiskā dzīvesziņa

| — | Izveidot līdztiesības savienību, kurā mums visiem ir vienādas iespējas |
| --- | --- |

—

Izveidot līdztiesības savienību, kurā mums visiem ir vienādas iespējas

Spēcīgāka Eiropa pasaulē

Spēcīgāka Eiropa pasaulē

| — | Nodrošināt, ka Eiropa cenšas panāk vairāk, stiprinot savu unikālo atbildīgas globālās līderes zīmolu līderība |
| --- | --- |

—

Nodrošināt, ka Eiropa cenšas panāk vairāk, stiprinot savu unikālo atbildīgas globālās līderes zīmolu līderība

Jauns impulss Eiropas demokrātijai

Jauns impulss Eiropas demokrātijai

| — | Veicināt, aizsargāt un nostiprināt mūsu demokrātiju, |
| --- | --- |

—

Veicināt, aizsargāt un nostiprināt mūsu demokrātiju,

Iepriekšējā Komisija pievērsās šādām desmit prioritātēm, ko bija noteicis bijušais priekšsēdētājs Žans Klods Junkers, ievērojot ES tābrīža ilgtermiņa izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020”:

| — | jauns impulss nodarbinātībai, izaugsmei un investīcijām, |
| --- | --- |

—

jauns impulss nodarbinātībai, izaugsmei un investīcijām,

| — | savienots digitālais vienotais tirgus, |
| --- | --- |

—

savienots digitālais vienotais tirgus,

| — | spēcīga enerģētikas savienība ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku, |
| --- | --- |

—

spēcīga enerģētikas savienība ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku,

| — | padziļināts un taisnīgāks iekšējais tirgus ar spēcīgāku rūpniecisko pamatu, |
| --- | --- |

—

padziļināts un taisnīgāks iekšējais tirgus ar spēcīgāku rūpniecisko pamatu,

| — | dziļāka un taisnīgāka ekonomiskā un monetārā savienība (EMS), |
| --- | --- |

—

dziļāka un taisnīgāka ekonomiskā un monetārā savienība (EMS),

| — | līdzsvarota un progresīva tirdzniecības politika globalizācijas iespēju izmantošanai, |
| --- | --- |

—

līdzsvarota un progresīva tirdzniecības politika globalizācijas iespēju izmantošanai,

| — | tiesiskuma un pamattiesību telpa, kurā valda savstarpēja uzticēšanās, |
| --- | --- |

—

tiesiskuma un pamattiesību telpa, kurā valda savstarpēja uzticēšanās,

| — | virzība uz jaunu politiku migrācijas jomā, |
| --- | --- |

—

virzība uz jaunu politiku migrācijas jomā,

| — | Eiropa kā spēcīgāks globāls dalībnieks, |
| --- | --- |

—

Eiropa kā spēcīgāks globāls dalībnieks,

| — | demokrātisku pārmaiņu Savienība. |
| --- | --- |

—

demokrātisku pārmaiņu Savienība.

Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam

Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam

Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam un tās 17 ilgtspējīgas attīstības mērķi, ko Apvienoto Nāciju Organizācija pieņēma 2015. gada septembrī, ir devuši jaunu stimulu globālajiem centieniem nodrošināt ilgtspējīgu attīstību. ES ir bijusi nozīmīga loma programmas 2030. gadam izveidē, atspoguļojot faktu, ka ilgtspējīgas attīstības jautājums gadiem ilgi ir bijis Eiropas projekta pamatā. Ilgtspējīgas attīstības mērķi ir stingri iestrādāti ES Līgumos un integrēti visās ES politikas jomās un iniciatīvās. ES budžetam ir nozīmīga loma daudzu ilgtspējas problēmu risināšanā, ieskaitot tādas problēmas kā nabadzība, jauniešu bezdarbs, veselība un labklājība, klimata pārmaiņas, bioloģiskās daudzveidības izzušana, ilgtspējīga enerģija un migrācija.

Daudzgadu finanšu shēma un izdevumu programmas

Daudzgadu finanšu shēma un izdevumu programmas

No ES budžeta atbalstītie politikas virzieni tiek īstenoti saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS) un attiecīgiem nozaru tiesību aktiem, kuros ir noteiktas izdevumu programmas. Ar tiem ES politiskās prioritātes tiek izteiktas finanšu izteiksmē pietiekami ilgā periodā, lai tās būtu efektīvas un sniegtu saskaņotu ilgtermiņa redzējumu ES fondu finansējuma saņēmējiem un valstu iestādēm, kas nodrošina līdzfinansējumu. Gada maksimālās summas (maksimālais apjoms) tiek noteikts ES izdevumiem kopumā un galvenajām izdevumu kategorijām. Visu izdevumu kategoriju maksimālo apjomu summa parāda saistību apropriāciju kopējo maksimālo apjomu. Daudzgadu finanšu shēma tiek pieņemta vienbalsīgi, apliecinot visu dalībvalstu piekrišanu mērķiem un izdevumu lielumam (budžeta saistību un maksājumu maksimālajam līmenim), ar Eiropas Parlamenta piekrišanu. Pašreizējā DFS aptver laikposmu no 2014. līdz 2020. gadam.

Iestāžu nolīgums

Iestāžu nolīgums

Daudzgadu finanšu shēmu papildina iestāžu nolīgums (2), kas ir politiska Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas vienošanās. Šā nolīguma, kas tika pieņemts 2013. gadā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 295. pantu, mērķis ir īstenot budžeta disciplīnu, uzlabot ikgadējās budžeta procedūras darbību un iestāžu sadarbību budžeta jautājumos, kā arī nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību.

2

Gada budžets

Gada budžets

Gada budžetu sagatavo Komisija, un Eiropas Parlaments un Padome par to parasti vienojas līdz decembra vidum, pamatojoties uz LESD 314. pantā noteikto procedūru. Saskaņā ar budžeta līdzsvarotības principu kopējiem ieņēmumiem konkrētā finanšu gadā jābūt vienādiem ar kopējiem izdevumiem (maksājumu apropriācijām).

Galvenie ES finansējuma avoti ir pašu resursu ieņēmumi, kurus papildina citi ieņēmumi. Ir triju veidu pašu resursi: tradicionālie pašu resursi (piemēram, muitas nodokļi un cukura nodevas), pašu resursi, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN), un pašu resursi, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI). Citi ieņēmumi no ES darbībām (piemēram, naudas sodi, kas ir saistīti ar konkurences lietām) parasti veido mazāk nekā 10 % no kopējiem ieņēmumiem. Budžeta finansēšanai nepieciešamo pašu resursu kopsummu nosaka, no kopējiem izdevumiem atskaitot citus ieņēmumus. Pašreizējā DFS pašu resursu kopējais apmērs nevar pārsniegt 1,20 % no dalībvalstu nacionālā kopienākuma (NKI) summas.

Pārvaldības veidi

Pārvaldības veidi

ES budžetu īsteno trīs pārvaldības režīmos, kas nosaka, kā nauda tiek izmaksāta un pārvaldīta:

| — | dalīta pārvaldība – lielāko daļu budžeta Komisija pārvalda atbilstīgi dalītas pārvaldības sistēmai sadarbībā ar dalībvalstīm, jo īpaši struktūrfondu un lauksaimniecības jomās, |
| --- | --- |

—

dalīta pārvaldība – lielāko daļu budžeta Komisija pārvalda atbilstīgi dalītas pārvaldības sistēmai sadarbībā ar dalībvalstīm, jo īpaši struktūrfondu un lauksaimniecības jomās,

| — | tieša pārvaldība – Komisija arī pārvalda programmas pati un var deleģēt konkrētu programmu īstenošanu izpildaģentūrām, |
| --- | --- |

—

tieša pārvaldība – Komisija arī pārvalda programmas pati un var deleģēt konkrētu programmu īstenošanu izpildaģentūrām,

| — | netieša pārvaldība – lēmumus par izdevumiem var arī pārvaldīt netieši ar citu ES vai ārpus ES esošu struktūru starpniecību. Finanšu regulā un/vai deleģēšanas nolīgumos ir noteikti nepieciešamie kontroles un ziņošanas mehānismi, kas šīm struktūrām jāizmanto, un Komisijas ziņošana, budžeta izpildes uzdevumus uzticot valsts aģentūrām, Eiropas Investīciju bankas grupai, trešām valstīm, starptautiskām organizācijām (piemēram, Pasaules Bankai vai Apvienoto Nāciju Organizācijai) un citām struktūrām (piemēram, ES decentralizētām aģentūrām, kopuzņēmumiem). |
| --- | --- |

—

netieša pārvaldība – lēmumus par izdevumiem var arī pārvaldīt netieši ar citu ES vai ārpus ES esošu struktūru starpniecību. Finanšu regulā un/vai deleģēšanas nolīgumos ir noteikti nepieciešamie kontroles un ziņošanas mehānismi, kas šīm struktūrām jāizmanto, un Komisijas ziņošana, budžeta izpildes uzdevumus uzticot valsts aģentūrām, Eiropas Investīciju bankas grupai, trešām valstīm, starptautiskām organizācijām (piemēram, Pasaules Bankai vai Apvienoto Nāciju Organizācijai) un citām struktūrām (piemēram, ES decentralizētām aģentūrām, kopuzņēmumiem).

Finanšu regula

Finanšu regula

Finanšu regula (FR) (3), kas piemērojama vispārējam budžetam, ir viens no galvenajiem ES finanšu regulējuma struktūras tiesību aktiem. Tajā ir sīki definēti finanšu noteikumi, kas piemērojami ES budžeta izpildei, un to dažādo dalībnieku loma, kuru pienākums ir nodrošināt, ka naudas tiek izlietota pareizi un sasniedzot noteiktos mērķus.

3

2.   PĀRVALDE UN PĀRSKATATBILDĪBA

2.1.   INSTITUCIONĀLĀ STRUKTŪRA

INSTITUCIONĀLĀ STRUKTŪRA

ES ir iestāžu sistēma, kuras uzdevumi ir stiprināt tās vērtības, sekmēt tās mērķu sasniegšanu, kalpot Savienības, tās pilsoņu un dalībvalstu interesēm, kā arī nodrošināt tās politiku un darbību saskaņotību, efektivitāti un nepārtrauktību. Organizatoriskā struktūra sastāv no iestādēm, aģentūrām un citām ES struktūrām, ko iekļauj ES konsolidētajos pārskatos, ciktāl ir izpildīti Finanšu regulā noteiktie konsolidācijas kritēriji un piemērojamie grāmatvedības noteikumi (konsolidācijas darbības jomā iekļauto subjektu sarakstu skatīt 9. skaidrojumā).

9.

Eiropas Parlaments kopīgi ar Padomi veic likumdošanas un budžeta pieņemšanas funkcijas. Komisijai ir politiska pārskatatbildība attiecībā pret Eiropas Parlamentu. Arī Padome veic politikas veidošanas un koordinēšanas funkcijas Eiropadomes noteiktajā Savienības vispārējā politiskajā virzienā un prioritātēs.

Komisija ir atbildīga par tiesību aktu plānošanu, sagatavošanu un ierosināšanu, par ES politikas virzienu pārvaldību, tajā skaitā ES tiesību aktu īstenošanas uzraudzību un to izpildes nodrošināšanu, par ES finansējuma piešķiršanu un finansējuma programmu pārvaldību un par ES pārstāvēšanu starptautiskā mērogā.

Komisija veic budžeta izpildi, lielā mērā sadarbojoties ar dalībvalstīm (4). Kopā tās nodrošina, ka apropriācijas tiek izlietotas atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principiem. Regulās nosaka dalībvalstu pienākumus to kopīgajā budžeta izpildes kontrolē un revīzijā, kā arī izrietošo atbildību. Tajās arī nosaka pienākumus un sīki izstrādātus noteikumus katrai no ES iestādēm attiecībā uz to izdevumiem.

4

2.2.   KOMISIJAS PĀRVALDES STRUKTŪRA

KOMISIJAS PĀRVALDES STRUKTŪRA

Komisijai ir unikāla pārvaldības sistēma, kurā skaidri nošķirtas politiskās un administratīvās pārraudzības struktūras un precīzi noteiktas atbildības jomas un finansiālā pārskatatbildība (5).

5

Komisijas iekšējā darbība ir balstīta uz vairākiem labas pārvaldības pamatprincipiem – skaidri sadalītām lomām un pienākumiem, ciešu apņemšanos īstenot uz rezultātiem vērstu pārvaldību un ievērot tiesisko regulējumu, skaidriem pārskatatbildības mehānismiem, augstas kvalitātes un visaptverošu tiesisko regulējumu, atklātību un pārredzamību un augstiem ētikas standartiem.

Komisija savas funkcijas veic komisāru kolēģijas – kas nosaka prioritātes un uzņemas vispārēju politisku atbildību par Komisijas darbu – vadībā. Priekšsēdētājs lemj par Komisijas iekšējo organizāciju, nodrošinot tās konsekventu, efektīvu un koleģiālu darbību. Iekšējie pasākumi rada stingru kontroles un vadības rīku struktūru, kas ļauj komisāru kolēģijai uzņemties politisku atbildību par Komisijas darbu, proti, lēmumiem, ko tā pieņem, kā arī par saskaņošanas, izpildvaras un vadības funkcijām, kas noteiktas Līgumos.

Kolēģija deleģē budžeta praktisko izpildi un finanšu pārvaldību ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem, kuri vada Komisijas attiecīgo administratīvo struktūru (6). Šī decentralizētā pieeja rada administratīvu kultūru, kas mudina civildienesta ierēdņus uzņemties atbildību par viņu kontrolē esošajām darbībām un liek viņiem nodrošināt pārliecību par darbībām, par kurām viņi atbild.

6

Centrālie dienesti atbalsta ģenerāldirektorus un dienestu vadītājus viņu pienākumu izpildē. Jo īpaši Korporatīvās pārvaldības padome nodrošina koordināciju, pārraudzību, konsultācijas un stratēģisko orientāciju korporatīvās pārvaldības jautājumos tādās jomās kā finanšu un cilvēkresursu pārvaldība, riska pārvaldība, uz rezultātiem vērsta pārvaldība, IT pārvaldība, kiberdrošība un fiziskā drošība, darbības nepārtrauktība un informācijas pārvaldība (7).

7

Šī pārvaldes sistēma ir balstīta uz Līgumiem un laika gaitā ir attīstījusies, lai pielāgotos mainīgai videi un saglabātu atbilstību attiecīgajos starptautiskajos standartos noteiktajai paraugpraksei (8). Turpinot šo 2018. gadā ieviesto pasākumu racionalizāciju un nostiprināšanu (9), tika ņemts vērā Eiropas Revīzijas palātas (10) un Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta revīzijas darbs. Kā prasīts Finanšu regulā (247. pantā), gada ES budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojumā tiek iekļauta informācija par galvenajiem pārvaldības pasākumiem Komisijā.

8

9

10

2.3.   ES BUDŽETA IZPILDES SISTĒMA

ES BUDŽETA IZPILDES SISTĒMA

Lai nodrošinātu ES programmu spēcīgu orientāciju uz rezultātiem, Eiropas līmeņa pievienoto vērtību un pareizu pārvaldību, ir jāievieš stingras izpildes sistēmas. ES budžeta izpildes sistēma ir sīki izstrādāta, un uz sniegumu balstīta budžeta izstrādes sistēmu standarta indeksā tās rādītājs ir augstāks nekā jebkurai individuālai Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) novērtētai valstij.

ES budžeta izpildes sistēma ziņo par vairāku veidu un līmeņu stratēģiskiem mērķiem, uzdevumiem un rādītājiem. Tajā arī ņem vērā politikas virzienu (piemēram, klimata pārmaiņu pārvaldības vai dzimumu līdztiesības politikas) un programmu savstarpējo papildināmību un integrēšanu, kā arī dalībvalstu svarīgo lomu ES budžeta izpildē.

| — | Uzdevumi, rādītāji un mērķi ir ietverti programmu juridiskajā pamatā, un katru gadu Komisija par tiem ziņo, izmantojot budžeta projektam pievienotos programmu pārskatus. Programmu pārskati sniedz informāciju, kas nepieciešama, lai saprastu programmu izpildi un novērtētu to darbības rezultātus; tas ietver ilgtermiņa finanšu saistības saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu, programmu izpildes bāzes datus (politikas rīcības sākumpunktus), mērķus (kas jāsasniedz līdz daudzgadu finanšu shēmas perioda beigām) un starpposma atskaites punktus. |
| --- | --- |

—

Uzdevumi, rādītāji un mērķi ir ietverti programmu juridiskajā pamatā, un katru gadu Komisija par tiem ziņo, izmantojot budžeta projektam pievienotos programmu pārskatus. Programmu pārskati sniedz informāciju, kas nepieciešama, lai saprastu programmu izpildi un novērtētu to darbības rezultātus; tas ietver ilgtermiņa finanšu saistības saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu, programmu izpildes bāzes datus (politikas rīcības sākumpunktus), mērķus (kas jāsasniedz līdz daudzgadu finanšu shēmas perioda beigām) un starpposma atskaites punktus.

programmu pārskatus

| — | Komisija veicina uz rezultātiem vērstu kultūru, lai nodrošinātu, ka resursi tiek piešķirti prioritātēm un ka visas darbības ir maksimāli efektīvas un rada pievienoto vērtību. Turklāt pēdējos gados tā ir attīstījusi pieeju, kas veicina labāku līdzsvaru starp atbilstību un rezultātiem. |
| --- | --- |

—

Komisija veicina uz rezultātiem vērstu kultūru, lai nodrošinātu, ka resursi tiek piešķirti prioritātēm un ka visas darbības ir maksimāli efektīvas un rada pievienoto vērtību. Turklāt pēdējos gados tā ir attīstījusi pieeju, kas veicina labāku līdzsvaru starp atbilstību un rezultātiem.

uz rezultātiem vērstu kultūru

| — | ES budžeta gada pārvaldības un izpildes ziņojumā ir sniegts visaptverošs pārskats par ES budžeta izpildi, pārvaldību un aizsardzību. Tajā izklāstīts, kā ar ES budžetu tiek atbalstītas Eiropas Savienības politikas prioritātes, un aplūkoti gan rezultāti, kas sasniegti, izmantojot ES budžetu, gan Komisijas ieguldījums augstāko budžeta un finanšu pārvaldības standartu nodrošināšanā un veicināšanā. |
| --- | --- |

—

ES budžeta gada pārvaldības un izpildes ziņojumā ir sniegts visaptverošs pārskats par ES budžeta izpildi, pārvaldību un aizsardzību. Tajā izklāstīts, kā ar ES budžetu tiek atbalstītas Eiropas Savienības politikas prioritātes, un aplūkoti gan rezultāti, kas sasniegti, izmantojot ES budžetu, gan Komisijas ieguldījums augstāko budžeta un finanšu pārvaldības standartu nodrošināšanā un veicināšanā.

ES budžeta gada pārvaldības un izpildes ziņojumā

Šie elementi ļauj budžeta iestādei nākamā gada budžeta procedūrā pamatoti ņemt vērā izpildes informāciju.

2.4.   KOMISIJAS FINANŠU PĀRVALDĪBA

KOMISIJAS FINANŠU PĀRVALDĪBA

Komisijā pienākumi un atbildības jomas finanšu pārvaldībā ir skaidri definētas (piemēram, Finanšu regulā un Iekšējos noteikumos (11)) un tiek attiecīgi piemērotas. Komisijas ģenerāldirektori un dienestu vadītāji kā deleģētie kredītrīkotāji ir atbildīgi par ES finanšu resursu pareizu pārvaldību, atbilstību Finanšu regulas noteikumiem, riska pārvaldību un atbilstošas iekšējās kontroles sistēmas izveidi.

11

Kredītrīkotāji atbild par visu pārvaldības procesu – tie gan nosaka, kas jādara, lai tiktu sasniegti iestādes noteiktie politikas mērķi, gan pārvalda darbības no operatīvā un pareizas finanšu pārvaldības viedokļa. Uzdevumus var tālāk deleģēt direktoriem, nodaļu vadītājiem un citām personām, kuras tādējādi kļūst par pastarpināti deleģētiem kredītrīkotājiem. Katrs deleģētais kredītrīkotājs iekšējās kontroles sistēmu īstenošanas pārraudzībā un uzraudzībā var paļauties uz vienu vai diviem direktoriem, kuri atbild par riska pārvaldību un iekšējo kontroli.

Komisijas centrālie dienesti sniedz norādījumus un padomus un veicina paraugpraksi, tajā skaitā ar Korporatīvās pārvaldības padomes darba starpniecību.

Saskaņā ar Finanšu regulu katram kredītrīkotājam ir jāsagatavo gada darbības pārskats (“GDP”) par to, kas ir sasniegts, un par iekšējo kontroli un finanšu pārvaldību gada gaitā. GDP iekļauj deklarāciju, ka resursi ir izmantoti, piemērojot pareizas finanšu pārvaldības principus, un ka ir ieviesti kontroles pasākumi, kas sniedz nepieciešamās garantijas attiecībā uz pamatā esošo darījumu likumību un pareizību. Komisijas līmenī ES budžeta gada pārvaldības un izpildes ziņojums ir galvenais instruments, ar kura starpniecību komisāru kolēģija uzņemas politisko atbildību par ES budžeta finansiālo pārvaldību.

komisāru kolēģija uzņemas politisko atbildību par ES budžeta finansiālo pārvaldību

Komisijas grāmatvedis ir galvenais atbildīgais par kases pārvaldību, atgūšanas procedūrām, grāmatvedības noteikumu noteikšanu, pamatojoties uz starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem un metodēm, grāmatvedības sistēmu apstiprināšanu un Komisijas un ES konsolidēto gada pārskatu sagatavošanu. Turklāt grāmatvedim jāparaksta gada pārskati, apliecinot, ka tie visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo finanšu stāvokli, darbību rezultātus un Savienības naudas plūsmas. Gada pārskatus pieņem komisāru kolēģija. Grāmatvedis ir neatkarīga funkcija, un Komisijā viņš uzņemas lielu atbildību par finanšu pārskatu sagatavošanu.

Arī Komisijas iekšējais revidents ir centralizēta un neatkarīga funkcija, kas sniedz neatkarīgas konsultācijas, atzinumus un ieteikumus par iekšējās kontroles sistēmu kvalitāti un funkcionēšanu Komisijā, ES aģentūrās un citās autonomās struktūrās.

Revīzijas progresa komiteja nodrošina iekšējā revidenta neatkarību un uzrauga iekšējās revīzijas darba kvalitāti un pasākumus, ko Komisija veikusi, atbildot uz iekšējās un ārējās revīzijas ieteikumiem, kā arī Eiropas Revīzijas palātas konstatējumiem par budžeta izpildes apstiprināšanu un ieteikumiem par gada konsolidēto ES pārskatu uzticamību. Komitejas konsultatīvā loma palīdz turpināt vispārējo Komisijas iedarbīguma un efektivitātes uzlabošanu, lai tā varētu sasniegt savus mērķus, un veicina komisāru kolēģijas īstenoto pārraudzību pār Komisijas pārvaldību, risku pārvaldību un iekšējās kontroles praksi.

2.5.   FINANŠU PĀRSKATU SNIEGŠANA

FINANŠU PĀRSKATU SNIEGŠANA

Pārskatu sniegšana par ES budžetu notiek, izmantojot integrēto finanšu un pārskatatbildības ziņošanas pakotni, kurā apkopota visaptveroša informācija par ES budžeta izpildi, veikumu, rezultātiem, finanšu pārvaldību un aizsardzību. Tā ietver konsolidētus ES gada pārskatus, ES budžeta gada pārvaldības un izpildes ziņojumu (kurā iekļauj vērtējumu par Savienības finansēm, pamatojoties uz sasniegtajiem rezultātiem), gada ziņojumu par veiktajām revīzijām, nākotnes ienākošās un izejošās naudas plūsmas ilgtermiņa prognozi, aptverot turpmākos piecus gadus, un ziņojumu par pasākumiem pēc budžeta izpildes apstiprināšanas. Integrētajā finanšu un pārskatatbildības ziņošanas pakotnē sabiedrībai katru gadu tiek sniegts visaptverošs ieskats par ES budžeta finansiālo un darbības situāciju.

integrēto finanšu un pārskatatbildības ziņošanas pakotni

ES konsolidētie gada pārskati sniedz finanšu informāciju par ES iestāžu, aģentūru un citu struktūru darbībām gan no uzkrājumu grāmatvedības, gan budžeta viedokļa. Minētajos pārskatos nav ietverti dalībvalstu gada pārskati.

Konsolidētie ES gada pārskati sastāv no šādām divām atsevišķām, bet savstarpēji saistītām daļām:

| — | konsolidētie finanšu pārskati un |
| --- | --- |

—

konsolidētie finanšu pārskati un

| — | pārskati par budžeta izpildi, kuros sniegta apkopota informācija par budžeta izpildi. |
| --- | --- |

—

pārskati par budžeta izpildi, kuros sniegta apkopota informācija par budžeta izpildi.

Turklāt konsolidētajiem ES gada pārskatiem ir pievienots finanšu pārskatu apspriešanas un analīzes (FSDA) dokuments, kurā rezumētas būtiskās izmaiņas un tendences finanšu pārskatos un izskaidroti nozīmīgie riski un neskaidrības, ar ko ES ir saskārusies un kas tai ir jārisina nākotnē.

FSDA

Pārskatu sniegšana un pārskatatbildība Komisijā:

| Integrēti finanšu un pārskatatbildības ziņojumi FR 247. pants | — | Konsolidētie ES gada pārskati |
| --- | --- | --- |

Integrēti finanšu un pārskatatbildības ziņojumi FR 247. pants

—

Konsolidētie ES gada pārskati

| — | ES budžeta gada pārvaldības un izpildes ziņojums (iesk. ziņojumu par ES finanšu novērtējumu) |
| --- | --- |

—

ES budžeta gada pārvaldības un izpildes ziņojums (iesk. ziņojumu par ES finanšu novērtējumu)

| — | Gada iekšējās revīzijas ziņojums |
| --- | --- |

—

Gada iekšējās revīzijas ziņojums

| — | Nākotnes ienākošās un izejošās naudas plūsmas ilgtermiņa prognoze par pieciem gadiem |
| --- | --- |

—

Nākotnes ienākošās un izejošās naudas plūsmas ilgtermiņa prognoze par pieciem gadiem

| — | Ziņojums par turpmākiem pasākumiem pēc budžeta izpildes apstiprināšanas |
| --- | --- |

—

Ziņojums par turpmākiem pasākumiem pēc budžeta izpildes apstiprināšanas

Citi ziņojumi

| — | Paziņojumu pakete saistībā ar runu par stāvokli Savienībā |
| --- | --- |

—

Paziņojumu pakete saistībā ar runu par stāvokli Savienībā

| — | Pārskata ziņojums par ES darbību |
| --- | --- |

—

Pārskata ziņojums par ES darbību

| — | Ģenerāldirektorātu gada darbības pārskati |
| --- | --- |

—

Ģenerāldirektorātu gada darbības pārskati

| — | Pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību |
| --- | --- |

—

Pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību

2.6.   ĀRĒJĀ REVĪZIJA UN BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀJUMA PROCEDŪRA

ĀRĒJĀ REVĪZIJA UN BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀJUMA PROCEDŪRA

Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem līdzekļi ir jāpārvalda efektīvā, lietderīgā un saimnieciskā veidā. Pastāv pārskatatbildības satvars, kas pamatojas uz visaptverošu ziņošanu, ārēju revīziju un politisko kontroli, lai sniegtu pietiekamu pārliecību, ka ES līdzekļi tiek tērēti pareizi.

Katru gadu Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz sistemātisku un rūpīgu pieeju, pārbauda pārskatu uzticamību, vai visi ieņēmumi ir saņemti un visi izdevumi ir radušies likumīgā un atbilstīgā veidā un vai finanšu pārvaldība un budžeta plānošanas kvalitatīvie aspekti, tajā skaitā snieguma aspekts, ir bijuši pareizi. Ar Eiropas Revīzijas palātas gada ziņojuma publicēšanu tiek sākta budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra. Revidenti arī sagatavo īpašus ziņojumus par noteiktiem izdevumiem vai politikas jomām, kā arī budžeta vai pārvaldības jautājumiem.

Eiropas Revīzijas palāta

Pēc Padomes ieteikuma Eiropas Parlaments lemj par to, vai dot galīgo apstiprinājumu (ko dēvē par “budžeta izpildes apstiprināšanu”) tam, kā Komisija attiecīgajā gadā ir izpildījusi ES budžetu. Ikgadējā budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra nodrošina to, ka no Komisijas tiek prasīta politiskā pārskatatbildība par ES budžeta izpildi.

Eiropas Parlaments

Lēmums par budžeta izpildes apstiprināšanu arī pamatojas uz Komisijas integrēto finanšu un pārskatatbildības ziņošanu, komisāru uzklausīšanu un uz atbilžu sniegšanu uz Komisijai nosūtītajiem rakstveida jautājumiem.

SKAIDROJUMS PIE KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM

Eiropas Savienības 2019. gada konsolidētie gada pārskati ir sagatavoti, pamatojoties uz informāciju, kuru iestādes un struktūras sniegušas saskaņā ar Finanšu regulas, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, 246. panta 2. punktu. Ar šo es paziņoju, ka tie ir sagatavoti saskaņā ar minētās Finanšu regulas XIII sadaļu un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas izklāstīti skaidrojumos par finanšu pārskatiem.

No minēto iestāžu un struktūru grāmatvežiem, kas apliecinājuši informācijas ticamību, esmu saņēmusi visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu finanšu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Savienības aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde.

Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu Eiropas Komisijas pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka finanšu pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Savienības finanšu stāvokli, darbību rezultātiem un naudas plūsmām.

Rosa ALDEA BUSQUETS,

Komisijas grāmatvede,

2020. gada 18. jūnijā

BŪTISKĀKĀ INFORMĀCIJA PAR 2019. FINANŠU GADU

2019. gada Savienības budžeta izpilde

2019. gada Savienības budžeta izpilde

ES budžetam ir būtiska loma Savienības politikas un prioritāšu īstenošanā. Kaut arī Savienības budžets apjoma ziņā ir ierobežots, jo atbilst aptuveni 2 % no visiem Savienības publiskajiem izdevumiem, tas papildina valstu budžetus un ir nepārprotami vērsts uz investīcijām un papildināmību. Tas ir svarīgs instruments starp dažādajiem Eiropas līmeņa politikas un regulatīvajiem instrumentiem, ar kuriem tiek īstenotas visu ES dalībvalstu vidū saskaņotās politikas prioritātes, kas atspoguļotas daudzgadu finanšu shēmā, kurā noteiktas attiecīgās programmas un izdevumu maksimālais apjoms.

ES 2019. gada budžets, kas pieņemts 2018. gada 12. decembrī, apliecina, ka ES novirza naudu tur, kur tā ir vajadzīga. Saskaņā ar Eiropas Komisijas 2018. gada maija priekšlikumu 2019. gadā lielākā daļa budžeta tika izmantota, lai veicinātu darbvietu radīšanu, jo īpaši jauniešiem, un stiprinātu izaugsmi, stratēģiskās investīcijas un konverģenci. ES arī turpināja atbalstīt centienus efektīvi risināt migrācijas problēmu gan ES iekšienē, gan ārpus tās.

Pieņemtais 2019. gada budžets ir sniedzis ieguldījumu Eiropas ekonomikas stiprināšanā un noturībā un solidaritātes un drošības veicināšanā gan ES iekšienē, gan aiz tās robežām. 2019. gada budžets bija pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) priekšpēdējais budžets. Gandrīz visu programmu īstenošana noritēja straujā tempā, izņemot jaunas programmas, piemēram, Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmu (EDIDP), vai darbības, attiecībā uz kurām likumdošanas process tika nesen pabeigts.

EDIDP

2019. gadā ES budžeta izdevumi ietvēra 178,8 miljardus EUR saistību apropriācijās un 159,1 miljardu EUR maksājumu apropriācijās. Šo izpildi var uzskatīt par apmierinošu, un gada gaitā tika veiktas tikai nelielas korekcijas. Pēc summu pārcelšanas uz 2020. gadu izpilde sasniedza 99,4 % no saistību apropriācijām un 99,5 % no maksājumu apropriācijām.

Gandrīz puse no atvēlētajiem līdzekļiem tika novirzīta pasākumiem, kuru mērķis ir atbalstīt ekonomikas izaugsmi un mazināt reģionu ekonomiskās atšķirības. ES finansējums 12,4 miljardu EUR apmērā tika atvēlēts pētniecībai un inovācijai programmā “Apvārsnis 2020”, tajā skaitā augstas veiktspējas datošanas jomā. Tika palielināts budžets izglītībai un apmācībai (par 20 % vairāk nekā 2018. gadā programmai “Erasmus+”), un transportam un digitālajai infrastruktūrai (par 37 % vairāk Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam). Atbalsts lauksaimniecībai un lauku apvidiem saglabājās stabils 57,9 miljardu EUR apmērā un sniedza ieguldījumu cīņā pret klimata pārmaiņām un ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanā.

Erasmus

2019. gada budžets nodrošināja nepieciešamo elastīgumu, lai pievērstos migrācijas problēmu iekšējam aspektam, ar kopējo atbalstu 1,2 miljardu EUR apmērā no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda un 533 miljonu EUR atbalstu robežu pārvaldībai un drošībai no Iekšējās drošības fonda. Kopumā 5 miljoni EUR tika piešķirti arī, lai izveidotu jauno Eiropas Prokuratūru, kas veiks kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem pret ES budžetu, arī par krāpšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un korupciju.

Finanšu pārskati – būtiskākā informācija

Finanšu pārskati – būtiskākā informācija

Bilance

Bilance

| — | Attiecībā uz posteni “materiālie pamatlīdzekļi” četri satelīti, kas tika palaisti 2018. gadā, veiksmīgi tika izvadīti orbītā 2019. gadā. Tie 2019. gadā papildināja funkcionālo konstelāciju, un tagad tā sastāv no 26 satelītiem – skatīt 2.2. skaidrojumu. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz posteni “materiālie pamatlīdzekļi” četri satelīti, kas tika palaisti 2018. gadā, veiksmīgi tika izvadīti orbītā 2019. gadā. Tie 2019. gadā papildināja funkcionālo konstelāciju, un tagad tā sastāv no 26 satelītiem – skatīt 2.2. skaidrojumu.

2.2

| — | Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi palielinājās par 3,0 miljardiem EUR, jo tika turpināts ESIF galvojuma fondu un EFIA garantiju fondu, kā arī “Apvārsnis 2020” finanšu instrumentu finansējums. Aizdevumi samazinājās par 1,3 miljardiem EUR pēc tam, kad Rumānija un Latvija atmaksāja MB aizdevumus, taču šo samazinājumu zināmā mērā mazināja jaunu MFA aizdevumu piešķiršana – skatīt 2.4. skaidrojumu. |
| --- | --- |

—

Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi palielinājās par 3,0 miljardiem EUR, jo tika turpināts ESIF galvojuma fondu un EFIA garantiju fondu, kā arī “Apvārsnis 2020” finanšu instrumentu finansējums. Aizdevumi samazinājās par 1,3 miljardiem EUR pēc tam, kad Rumānija un Latvija atmaksāja MB aizdevumus, taču šo samazinājumu zināmā mērā mazināja jaunu MFA aizdevumu piešķiršana – skatīt 2.4. skaidrojumu.

2.4.

| — | Priekšfinansējums (t. i., avansa maksājumi ES līdzekļu saņēmējiem) palielinājās nedaudz, proti, par 1,5 miljardiem EUR līdz 51,4 miljardiem EUR – skatīt 2.5. skaidrojumu. |
| --- | --- |

—

Priekšfinansējums (t. i., avansa maksājumi ES līdzekļu saņēmējiem) palielinājās nedaudz, proti, par 1,5 miljardiem EUR līdz 51,4 miljardiem EUR – skatīt 2.5. skaidrojumu.

2.5.

| — | Kopējās debitoru parādu un atgūstamās summas saglabājās līdzīgā līmenī kā iepriekšējā gadā (24,0 miljardi EUR) – skatīt 2.6. skaidrojumu. |
| --- | --- |

—

Kopējās debitoru parādu un atgūstamās summas saglabājās līdzīgā līmenī kā iepriekšējā gadā (24,0 miljardi EUR) – skatīt 2.6. skaidrojumu.

2.6.

| — | Samazinoties ilgtermiņa procentu likmei, ko izmanto, lai novērtētu darbinieku pabalstu saistības (tā dēvētajai “diskonta likmei”), un kas pirmo reizi kļuva negatīva, ievērojami – par 17,2 miljardiem EUR – palielinājās saistības gada beigās – skatīt 2.9. skaidrojumu. |
| --- | --- |

—

Samazinoties ilgtermiņa procentu likmei, ko izmanto, lai novērtētu darbinieku pabalstu saistības (tā dēvētajai “diskonta likmei”), un kas pirmo reizi kļuva negatīva, ievērojami – par 17,2 miljardiem EUR – palielinājās saistības gada beigās – skatīt 2.9. skaidrojumu.

2.9.

| — | MB aizņēmumu atmaksa 1,5 miljardu EUR apmērā izraisīja finanšu saistību samazinājumu, ko zināmā mērā kompensēja jauni aizņēmumi saistībā ar piešķirtiem MFA aizdevumiem – skatīt 2.11. skaidrojumu. |
| --- | --- |

—

MB aizņēmumu atmaksa 1,5 miljardu EUR apmērā izraisīja finanšu saistību samazinājumu, ko zināmā mērā kompensēja jauni aizņēmumi saistībā ar piešķirtiem MFA aizdevumiem – skatīt 2.11. skaidrojumu.

2.11.

| — | Parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem un uzkrātās saistības saglabājās līdzīgā līmenī kā 2018. gadā, proti, 94,1 miljarda EUR apmērā – skatīt 2.12. un 2.13. skaidrojumu. |
| --- | --- |

—

Parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem un uzkrātās saistības saglabājās līdzīgā līmenī kā 2018. gadā, proti, 94,1 miljarda EUR apmērā – skatīt 2.12. un 2.13. skaidrojumu.

2.12.

2.13.

Finanšu darbības rezultātu pārskats

Finanšu darbības rezultātu pārskats

| — | Attiecībā uz ieņēmumiem – pēc korekcijām, kas veiktas par iepriekšējiem mēnešiem (galvenokārt par 2012.–2017. gadu), NKI ieņēmumi palielinājās par 3,0 miljardiem EUR, jo NKI bāzes tika atjauninātas ar reāliem datiem. Ienākumi no naudas sodiem 2019. gadā bija 4,3 miljardi EUR – skatīt 3.1./3.4. skaidrojumu. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz ieņēmumiem – pēc korekcijām, kas veiktas par iepriekšējiem mēnešiem (galvenokārt par 2012.–2017. gadu), NKI ieņēmumi palielinājās par 3,0 miljardiem EUR, jo NKI bāzes tika atjauninātas ar reāliem datiem. Ienākumi no naudas sodiem 2019. gadā bija 4,3 miljardi EUR – skatīt 3.1./3.4. skaidrojumu.

3.1./3.4.

| — | Dalītā pārvaldībā radušies izdevumi palielinājās par 4,8 miljardiem EUR, jo, turpinoties pašreizējai DFS, uzlabojās programmu īstenošana ERAF un Kohēzijas fonda ietvaros – skatīt 3.9. skaidrojumu. |
| --- | --- |

—

Dalītā pārvaldībā radušies izdevumi palielinājās par 4,8 miljardiem EUR, jo, turpinoties pašreizējai DFS, uzlabojās programmu īstenošana ERAF un Kohēzijas fonda ietvaros – skatīt 3.9. skaidrojumu.

3.9.

Iespējamās saistības

Iespējamās saistības

| — | Budžeta garantijas palielinājās par 2,7 miljardiem EUR, jo 2019. gadā tika parakstītas jaunas ESIF un ELM operācijas, ko garantē ES budžets – skatīt 4.1.1. skaidrojumu. |
| --- | --- |

—

Budžeta garantijas palielinājās par 2,7 miljardiem EUR, jo 2019. gadā tika parakstītas jaunas ESIF un ELM operācijas, ko garantē ES budžets – skatīt 4.1.1. skaidrojumu.

ELM

4.1.1.

KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI (1)

1

SATURA RĀDĪTĀJS

SATURA RĀDĪTĀJS

| BILANCE | 14 |
| --- | --- |

| FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS | 15 |
| --- | --- |

| NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS | 16 |
| --- | --- |

| NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS | 17 |
| --- | --- |

| SKAIDROJUMI PAR FINANŠU PĀRSKATIEM | 18 |
| --- | --- |

| 1. | NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA | 18 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | BILANCES SKAIDROJUMI | 32 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | SKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU | 63 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN AKTĪVI | 72 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | BUDŽETA UN JURIDISKĀS SAISTĪBAS | 76 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA | 80 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | INFORMĀCIJA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM | 93 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA | 95 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | KONSOLIDĀCIJAS DARBĪBAS JOMA | 97 |
| --- | --- | --- |

9.

BILANCE

BILANCE

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI | | | |
| Nemateriālie aktīvi | 2.1 | 515 | 446 |
| Materiālie pamatlīdzekļi | 2.2 | 11 380 | 11 185 |
| Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītas investīcijas | 2.3 | 591 | 591 |
| Finanšu aktīvi | 2.4 | 66 714 | 65 231 |
| Priekšfinansējums | 2.5 | 26 240 | 26 006 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 2.6 | 3 607 | 416 |
| | | 109 047 | 103 875 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | | | |
| Finanšu aktīvi | 2.4 | 4 514 | 4 168 |
| Priekšfinansējums | 2.5 | 25 206 | 23 968 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 2.6 | 20 367 | 24 248 |
| Krājumi | 2.7 | 68 | 73 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 2.8 | 19 745 | 18 113 |
| | | 69 900 | 70 570 |
| AKTĪVI KOPĀ | | 178 947 | 174 444 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS | | | |
| Pensijas un citi darbinieku pabalsti | 2.9 | (97 659 ) | (80 456 ) |
| Uzkrājumi | 2.10 | (3 710 ) | (3 281 ) |
| Finanšu saistības | 2.11 | (53 071 ) | (53 289 ) |
| | | (154 440 ) | (137 025 ) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | | | |
| Uzkrājumi | 2.10 | (1 116 ) | (852) |
| Finanšu saistības | 2.11 | (1 446 ) | (2 617 ) |
| Parādi kreditoriem | 2.12 | (27 241 ) | (32 227 ) |
| Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi | 2.13 | (67 227 ) | (63 186 ) |
| | | (97 030 ) | (98 882 ) |
| SAISTĪBAS KOPĀ | | (251 470 ) | (235 907 ) |
| NETO AKTĪVI | | (72 523 ) | (61 463 ) |
| Rezerves | 2.14 | 5 037 | 4 961 |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas
   (2) | 2.15 | (77 560 ) | (66 424 ) |
| NETO AKTĪVI | | (72 523 ) | (61 463 ) |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2019.

31.12.2018.

ILGTERMIŅA AKTĪVI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Nemateriālie aktīvi

Nemateriālie aktīvi

2.1

2.1

515

515

446

446

Materiālie pamatlīdzekļi

Materiālie pamatlīdzekļi

2.2

2.2

11 380

11 380

11 185

11 185

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītas investīcijas

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītas investīcijas

2.3

2.3

591

591

591

591

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

2.4

2.4

66 714

66 714

65 231

65 231

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.5

2.5

26 240

26 240

26 006

26 006

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

2.6

2.6

3 607

3 607

416

416

109 047

109 047

103 875

103 875

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

2.4

2.4

4 514

4 514

4 168

4 168

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.5

2.5

25 206

25 206

23 968

23 968

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

2.6

2.6

20 367

20 367

24 248

24 248

Krājumi

Krājumi

2.7

2.7

68

68

73

73

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

2.8

2.8

19 745

19 745

18 113

18 113

69 900

69 900

70 570

70 570

AKTĪVI KOPĀ

AKTĪVI KOPĀ

178 947

178 947

174 444

174 444

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Pensijas un citi darbinieku pabalsti

Pensijas un citi darbinieku pabalsti

2.9

2.9

(97 659 )

(97 659 )

(80 456 )

(80 456 )

Uzkrājumi

Uzkrājumi

2.10

2.10

(3 710 )

(3 710 )

(3 281 )

(3 281 )

Finanšu saistības

Finanšu saistības

2.11

2.11

(53 071 )

(53 071 )

(53 289 )

(53 289 )

(154 440 )

(154 440 )

(137 025 )

(137 025 )

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Uzkrājumi

Uzkrājumi

2.10

2.10

(1 116 )

(1 116 )

(852)

(852)

Finanšu saistības

Finanšu saistības

2.11

2.11

(1 446 )

(1 446 )

(2 617 )

(2 617 )

Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

2.12

2.12

(27 241 )

(27 241 )

(32 227 )

(32 227 )

Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

2.13

2.13

(67 227 )

(67 227 )

(63 186 )

(63 186 )

(97 030 )

(97 030 )

(98 882 )

(98 882 )

SAISTĪBAS KOPĀ

SAISTĪBAS KOPĀ

(251 470 )

(251 470 )

(235 907 )

(235 907 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

(72 523 )

(72 523 )

(61 463 )

(61 463 )

Rezerves

Rezerves

2.14

2.14

5 037

5 037

4 961

4 961

No dalībvalstīm pieprasāmās summas
   (2)

No dalībvalstīm pieprasāmās summas

2

2.15

2.15

(77 560 )

(77 560 )

(66 424 )

(66 424 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

(72 523 )

(72 523 )

(61 463 )

(61 463 )

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 2019 | 2018 |
| IEŅĒMUMI | | | |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | | | |
| NKI resursi | 3.1 | 108 820 | 105 780 |
| Tradicionālie pašu resursi | 3.2 | 21 235 | 22 767 |
| PVN resursi | 3.3 | 18 128 | 17 624 |
| Naudas sodi | 3.4 | 4 291 | 6 740 |
| Izdevumu atgūšana | 3.5 | 2 627 | 2 215 |
| Citi | 3.6 | 2 072 | 3 312 |
| | | 157 174 | 158 438 |
| | | | |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu | | | |
| Finanšu ieņēmumi | 3.7 | 1 817 | 3 115 |
| Citi | 3.8 | 1 298 | 1 379 |
| | | 3 116 | 4 494 |
| Ieņēmumi kopā | | 160 289 | 162 932 |
| IZDEVUMI | | | |
| Īstenojušas dalībvalstis | 3.9 | | |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds | | (43 951 ) | (43 527 ) |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti | | (13 541 ) | (13 149 ) |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds | | (35 178 ) | (30 230 ) |
| Eiropas Sociālais fonds | | (11 218 ) | (11 935 ) |
| Citi | | (2 608 ) | (2 826 ) |
| Īstenojusi Komisija, izpildaģentūras un trasta fondi | 3.10 | (18 942 ) | (17 551 ) |
| Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras | 3.11 | (3 131 ) | (3 396 ) |
| Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas | 3.11 | (4 085 ) | (4 016 ) |
| Īstenojuši citi subjekti | 3.11 | (2 875 ) | (3 569 ) |
| Personāla un pensiju izmaksas | 3.12 | (11 366 ) | (10 929 ) |
| Finansējuma izmaksas | 3.13 | (1 491 ) | (1 677 ) |
| Citi izdevumi | 3.14 | (7 109 ) | (6 208 ) |
| Izdevumi kopā | | (155 493 ) | (149 014 ) |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS | | 4 796 | 13 918 |

miljoni EUR

Skaidrojums

2019

2018

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

NKI resursi

NKI resursi

3.1

3.1

108 820

108 820

105 780

105 780

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

3.2

3.2

21 235

21 235

22 767

22 767

PVN resursi

PVN resursi

3.3

3.3

18 128

18 128

17 624

17 624

Naudas sodi

Naudas sodi

3.4

3.4

4 291

4 291

6 740

6 740

Izdevumu atgūšana

Izdevumu atgūšana

3.5

3.5

2 627

2 627

2 215

2 215

Citi

Citi

3.6

3.6

2 072

2 072

3 312

3 312

157 174

157 174

158 438

158 438

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Finanšu ieņēmumi

Finanšu ieņēmumi

3.7

3.7

1 817

1 817

3 115

3 115

Citi

Citi

3.8

3.8

1 298

1 298

1 379

1 379

3 116

3 116

4 494

4 494

Ieņēmumi kopā

Ieņēmumi kopā

160 289

160 289

162 932

162 932

IZDEVUMI

IZDEVUMI

Īstenojušas dalībvalstis

Īstenojušas dalībvalstis

3.9

3.9

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

(43 951 )

(43 951 )

(43 527 )

(43 527 )

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti

(13 541 )

(13 541 )

(13 149 )

(13 149 )

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

(35 178 )

(35 178 )

(30 230 )

(30 230 )

Eiropas Sociālais fonds

Eiropas Sociālais fonds

(11 218 )

(11 218 )

(11 935 )

(11 935 )

Citi

Citi

(2 608 )

(2 608 )

(2 826 )

(2 826 )

Īstenojusi Komisija, izpildaģentūras un trasta fondi

Īstenojusi Komisija, izpildaģentūras un trasta fondi

3.10

3.10

(18 942 )

(18 942 )

(17 551 )

(17 551 )

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

3.11

3.11

(3 131 )

(3 131 )

(3 396 )

(3 396 )

Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas

Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas

3.11

3.11

(4 085 )

(4 085 )

(4 016 )

(4 016 )

Īstenojuši citi subjekti

Īstenojuši citi subjekti

3.11

3.11

(2 875 )

(2 875 )

(3 569 )

(3 569 )

Personāla un pensiju izmaksas

Personāla un pensiju izmaksas

3.12

3.12

(11 366 )

(11 366 )

(10 929 )

(10 929 )

Finansējuma izmaksas

Finansējuma izmaksas

3.13

3.13

(1 491 )

(1 491 )

(1 677 )

(1 677 )

Citi izdevumi

Citi izdevumi

3.14

3.14

(7 109 )

(7 109 )

(6 208 )

(6 208 )

Izdevumi kopā

Izdevumi kopā

(155 493 )

(155 493 )

(149 014 )

(149 014 )

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

4 796

4 796

13 918

13 918

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | 4 796 | 13 918 |
| Pamatdarbības | | |
| Amortizācija | 107 | 104 |
| Nolietojums | 1 022 | 998 |
| Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums | 1 255 | 1 041 |
| Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | (1 472 ) | (947) |
| Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums | 691 | (12 299 ) |
| Krājumu (palielinājums)/samazinājums | 5 | 222 |
| Pensiju un citu darbinieku pabalstu palielinājums/(samazinājums) | 17 203 | 7 334 |
| Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | 693 | 594 |
| Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | (1 389 ) | (1 007 ) |
| Parādu kreditoriem palielinājums/(samazinājums) | (4 985 ) | (6 821 ) |
| Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) | 4 041 | (716) |
| Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā nenaudas ieņēmumi | (1 803 ) | (556) |
| Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana (ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas nav iekļautas finanšu darbības rezultātu pārskatā) | (14 164 ) | (4 396 ) |
| Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas | 111 | (71) |
| Investīciju darbība | | |
| Nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums | (1 392 ) | (1 583 ) |
| Ar pašu kapitāla metodi uzskaitītu investīciju (palielinājums)/samazinājums | (1) | (9) |
| Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums | (2 964 ) | (1 811 ) |
| Finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums | (121) | 7 |
| NETO NAUDAS PLŪSMA | 1 633 | (5 998 ) |
| Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) | 1 633 | (5 998 ) |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā | 18 113 | 24 111 |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās | 19 745 | 18 113 |

miljoni EUR

2019

2018

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

4 796

4 796

13 918

13 918

Pamatdarbības

Pamatdarbības

Amortizācija

Amortizācija

107

107

104

104

Nolietojums

Nolietojums

1 022

1 022

998

998

Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums

Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums

1 255

1 255

1 041

1 041

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

(1 472 )

(1 472 )

(947)

(947)

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

691

691

(12 299 )

(12 299 )

Krājumu (palielinājums)/samazinājums

Krājumu (palielinājums)/samazinājums

5

5

222

222

Pensiju un citu darbinieku pabalstu palielinājums/(samazinājums)

Pensiju un citu darbinieku pabalstu palielinājums/(samazinājums)

17 203

17 203

7 334

7 334

Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

693

693

594

594

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

(1 389 )

(1 389 )

(1 007 )

(1 007 )

Parādu kreditoriem palielinājums/(samazinājums)

Parādu kreditoriem palielinājums/(samazinājums)

(4 985 )

(4 985 )

(6 821 )

(6 821 )

Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums)

Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums)

4 041

4 041

(716)

(716)

Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā nenaudas ieņēmumi

Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā nenaudas ieņēmumi

(1 803 )

(1 803 )

(556)

(556)

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana (ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas nav iekļautas finanšu darbības rezultātu pārskatā)

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana (ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas nav iekļautas finanšu darbības rezultātu pārskatā)

(14 164 )

(14 164 )

(4 396 )

(4 396 )

Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas

Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas

111

111

(71)

(71)

Investīciju darbība

Investīciju darbība

Nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums

Nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums

(1 392 )

(1 392 )

(1 583 )

(1 583 )

Ar pašu kapitāla metodi uzskaitītu investīciju (palielinājums)/samazinājums

Ar pašu kapitāla metodi uzskaitītu investīciju (palielinājums)/samazinājums

(1)

(1)

(9)

(9)

Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums

Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums

(2 964 )

(2 964 )

(1 811 )

(1 811 )

Finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums

Finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums

(121)

(121)

7

7

NETO NAUDAS PLŪSMA

NETO NAUDAS PLŪSMA

1 633

1 633

(5 998 )

(5 998 )

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

1 633

1 633

(5 998 )

(5 998 )

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

18 113

18 113

24 111

24 111

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

19 745

19 745

18 113

18 113

NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS

NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS

| miljoni EUR |
| --- |
| | No dalībvalstīm pieprasāmās summas Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) | Citas rezerves | Patiesās vērtības rezerve | Neto aktīvi |
| ATLIKUMS 31.12.2017. | (75 234 ) | 4 598 | 278 | (70 359 ) |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | (186) | 186 | — | — |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | — | — | (47) | (47) |
| Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana | (4 396 ) | — | — | (4 396 ) |
| Citi | 30 | (54) | — | (24) |
| Dalībvalstīm kreditētie 2017. gada budžeta rezultāti | (556) | — | — | (556) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | 13 918 | — | — | 13 918 |
| ATLIKUMS 31.12.2018. | (66 424 ) | 4 730 | 231 | (61 463 ) |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | (21) | 21 | — | — |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | — | — | 160 | 160 |
| Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana | (14 164 ) | — | — | (14 164 ) |
| Citi | 56 | (105) | — | (49) |
| Dalībvalstīm kreditētie 2018. gada budžeta rezultāti | (1 803 ) | — | — | (1 803 ) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | 4 796 | — | — | 4 796 |
| ATLIKUMS 31.12.2019. | (77 560 ) | 4 646 | 391 | (72 523 ) |

miljoni EUR

No dalībvalstīm pieprasāmās summas Uzkrātais pārpalikums/(deficīts)

Citas rezerves

Patiesās vērtības rezerve

Neto aktīvi

ATLIKUMS 31.12.2017.

ATLIKUMS 31.12.2017.

(75 234 )

(75 234 )

4 598

4 598

278

278

(70 359 )

(70 359 )

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

(186)

(186)

186

186

—

—

Patiesās vērtības pārmaiņas

Patiesās vērtības pārmaiņas

—

—

(47)

(47)

(47)

(47)

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

(4 396 )

(4 396 )

—

—

(4 396 )

(4 396 )

Citi

Citi

30

30

(54)

(54)

—

(24)

(24)

Dalībvalstīm kreditētie 2017. gada budžeta rezultāti

Dalībvalstīm kreditētie 2017. gada budžeta rezultāti

(556)

(556)

—

—

(556)

(556)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

13 918

13 918

—

—

13 918

13 918

ATLIKUMS 31.12.2018.

ATLIKUMS 31.12.2018.

(66 424 )

(66 424 )

4 730

4 730

231

231

(61 463 )

(61 463 )

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

(21)

(21)

21

21

—

—

Patiesās vērtības pārmaiņas

Patiesās vērtības pārmaiņas

—

—

160

160

160

160

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

(14 164 )

(14 164 )

—

—

(14 164 )

(14 164 )

Citi

Citi

56

56

(105)

(105)

—

(49)

(49)

Dalībvalstīm kreditētie 2018. gada budžeta rezultāti

Dalībvalstīm kreditētie 2018. gada budžeta rezultāti

(1 803 )

(1 803 )

—

—

(1 803 )

(1 803 )

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

4 796

4 796

—

—

4 796

4 796

ATLIKUMS 31.12.2019.

ATLIKUMS 31.12.2019.

(77 560 )

(77 560 )

4 646

4 646

391

391

(72 523 )

(72 523 )

SKAIDROJUMI PAR FINANŠU PĀRSKATIEM

SKAIDROJUMI PAR FINANŠU PĀRSKATIEM

1.   NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1.   JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

ES grāmatvedības uzskaiti kārto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3), turpmāk dēvētu par “Finanšu regulu” (FR).

3

ES sagatavo savus finanšu pārskatus saskaņā ar Finanšu regulas 80. pantu, pamatojoties uz noteikumiem par uzkrāšanas principu grāmatvedībā, kuru pamatā ir starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti (SPSGS). Minētie grāmatvedības noteikumi, ko pieņem Komisijas grāmatvedis, ir jāpiemēro visās iestādēs un ES struktūrās, uz kurām attiecas konsolidācijas darbības joma, lai nodrošinātu ES konsolidēto pārskatu iekšējo konsekvenci.

Jaunu un grozītu Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumu (EGN) piemērošana

Jaunu un grozītu Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumu (EGN) piemērošana

Jauni EGN, kas ir spēkā par gada pārskata periodiem, kuri sākās 2019. gada 1. janvārī vai vēlāk

Jauni EGN, kas ir spēkā par gada pārskata periodiem, kuri sākās 2019. gada 1. janvārī vai vēlāk

Šādi jauni EGN, ko pieņēma Komisijas grāmatvedis, kļuva obligāti piemērojami attiecībā uz gada pārskata periodiem, kas sākās 2019. gada 1. janvārī vai vēlāk:

| — | 20. EGN “Apvienošana publiskajā sektorā”, kuru pamatā ir 40. SPSGS “Apvienošana publiskajā sektorā”, nosaka prasības attiecībā uz to, kā klasificēt, atzīt un novērtēt apvienošanu publiskajā sektorā, t. i., apvienot atsevišķas operācijas vienā publiskā sektora subjektā.
  Šajā standartā ir atšķirta divu veidu apvienošana publiskajā sektorā – apvienošanās un iegāde. Apvienošanās ir apvienošana publiskajā sektorā, kur vai nu neviena apvienotā puse negūst kontroli pār vienu vai vairākām operācijām, vai – gadījumā, ja viena apvienotā puse gūst kontroli, – ir pierādījumi, ka apvienošana pēc ekonomiskās būtības ir apvienošanās (standarts nosaka vairākus rādītājus saistībā ar atlīdzību un lēmumu pieņemšanas procesu, lai varētu veikt šo novērtējumu). Iegāde ir apvienošana publiskajā sektorā, kur viena apvienotā puse iegūst kontroli pār vienu vai vairākām operācijām un ir pierādījumi, ka apvienošana nav apvienošanās.
  Apvienošanu publiskajā sektorā, ko klasificē kā apvienošanos, uzskaita, piemērojot pārveidoto līdzdalības apvienošanas metodi, kas nosaka, ka rezultātā izveidotais subjekts atzīst identificējamos aktīvus, saistības un visu nekontrolējošo līdzdalību, to uzskaites vērtību apvienojot ar atbilstošu neto aktīvu palielinājumu vai samazinājumu (t. i., neradot nemateriālo vērtību).
  Apvienošanu publiskajā sektorā, ko klasificē kā iegādi, uzskaita, piemērojot iegādes metodi, kas nosaka, ka identificējamos iegādātos aktīvus un uzņemtās saistības atzīst to patiesajā vērtībā, kāda tā ir iegādes dienā, un visu nekontrolējošo līdzdalību iegādātajā operācijā atzīst iegādāto operāciju identificējamo neto aktīvu proporcionālajā daļā. Atšķirībā no apvienošanās iegādē tiek radīta materiālā vērtība (to vērtē kā nodotās atlīdzības un jebkuras nekontrolējošās līdzdalības atlikumu attiecībā pret identificējamo iegādāto aktīvu un uzņemto saistību neto summām iegādes datumā).
  Standarts nosaka skaidras informācijas izpaušanas prasības, lai ES finanšu pārskatu lietotāji varētu novērtēt apvienošanās vai iegādes raksturu un finansiālās sekas, kā arī finansiālās sekas, ko rada korekcijas, kuras atzītas kārtējā pārskata periodā saistībā ar darījumiem, kas notikuši attiecīgajā periodā vai iepriekšējos pārskata periodos.
  Tā kā pārskata periodā apvienošana publiskajā sektorā nenotika, jaunajam standartam nav ietekmes uz 2019. gada finanšu pārskatiem. |
| --- | --- |

—

20. EGN “Apvienošana publiskajā sektorā”, kuru pamatā ir 40. SPSGS “Apvienošana publiskajā sektorā”, nosaka prasības attiecībā uz to, kā klasificēt, atzīt un novērtēt apvienošanu publiskajā sektorā, t. i., apvienot atsevišķas operācijas vienā publiskā sektora subjektā.

Šajā standartā ir atšķirta divu veidu apvienošana publiskajā sektorā – apvienošanās un iegāde. Apvienošanās ir apvienošana publiskajā sektorā, kur vai nu neviena apvienotā puse negūst kontroli pār vienu vai vairākām operācijām, vai – gadījumā, ja viena apvienotā puse gūst kontroli, – ir pierādījumi, ka apvienošana pēc ekonomiskās būtības ir apvienošanās (standarts nosaka vairākus rādītājus saistībā ar atlīdzību un lēmumu pieņemšanas procesu, lai varētu veikt šo novērtējumu). Iegāde ir apvienošana publiskajā sektorā, kur viena apvienotā puse iegūst kontroli pār vienu vai vairākām operācijām un ir pierādījumi, ka apvienošana nav apvienošanās.

Apvienošanu publiskajā sektorā, ko klasificē kā apvienošanos, uzskaita, piemērojot pārveidoto līdzdalības apvienošanas metodi, kas nosaka, ka rezultātā izveidotais subjekts atzīst identificējamos aktīvus, saistības un visu nekontrolējošo līdzdalību, to uzskaites vērtību apvienojot ar atbilstošu neto aktīvu palielinājumu vai samazinājumu (t. i., neradot nemateriālo vērtību).

Apvienošanu publiskajā sektorā, ko klasificē kā iegādi, uzskaita, piemērojot iegādes metodi, kas nosaka, ka identificējamos iegādātos aktīvus un uzņemtās saistības atzīst to patiesajā vērtībā, kāda tā ir iegādes dienā, un visu nekontrolējošo līdzdalību iegādātajā operācijā atzīst iegādāto operāciju identificējamo neto aktīvu proporcionālajā daļā. Atšķirībā no apvienošanās iegādē tiek radīta materiālā vērtība (to vērtē kā nodotās atlīdzības un jebkuras nekontrolējošās līdzdalības atlikumu attiecībā pret identificējamo iegādāto aktīvu un uzņemto saistību neto summām iegādes datumā).

Standarts nosaka skaidras informācijas izpaušanas prasības, lai ES finanšu pārskatu lietotāji varētu novērtēt apvienošanās vai iegādes raksturu un finansiālās sekas, kā arī finansiālās sekas, ko rada korekcijas, kuras atzītas kārtējā pārskata periodā saistībā ar darījumiem, kas notikuši attiecīgajā periodā vai iepriekšējos pārskata periodos.

Tā kā pārskata periodā apvienošana publiskajā sektorā nenotika, jaunajam standartam nav ietekmes uz 2019. gada finanšu pārskatiem.

Jauni EGN, kas pieņemti līdz 2019. gada 31. decembrim, bet vēl nav stājušies spēkā

Jauni EGN, kas pieņemti līdz 2019. gada 31. decembrim, bet vēl nav stājušies spēkā

Nav jaunu EGN, kas pieņemti līdz 2019. gada 31. decembrim, bet vēl nav stājušies spēkā.

1.2.   GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par subjekta finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. ES kā publiskā sektora subjektam ir konkrēti mērķi – sniegt lēmumu pieņemšanai noderīgu informāciju un apliecināt subjekta pārskatatbildību par tam uzticētajiem līdzekļiem. Šis dokuments ir sagatavots, ņemot vērā minētos mērķus.

Vispārējie apsvērumi (jeb grāmatvedības principi), kas jāievēro, sagatavojot finanšu pārskatus, ir izklāstīti ES grāmatvedības 1. noteikumā “Finanšu pārskati” un ir tādi paši kā 1. SPSGS aprakstītie, proti, patiess atspoguļojums, uzkrāšanas princips, darbības turpināšana, uzrādīšanas konsekvence, būtiskums, apkopošana, ieskaits un salīdzināmā informācija.

Finanšu pārskatu kvalitatīvie rādītāji ir būtiskums, patiesa atspoguļošana (uzticamība), saprotamība, savlaicīgums, salīdzināmība un pārbaudāmība.

1.3.   KONSOLIDĀCIJA

KONSOLIDĀCIJA

Konsolidācijas darbības joma

Konsolidācijas darbības joma

ES konsolidētie finanšu pārskati ietver visus būtiskos kontrolētos subjektus, kopīgas struktūras un asociētos uzņēmumus. Pilns konsolidēto subjektu saraksts ir sniegts 9. skaidrojumā. Patlaban tajā ir iekļauti 52 kontrolētie subjekti un viens asociētais uzņēmums. Kontrolēto subjektu vidū ir ES iestādes (tajā skaitā Komisija, taču ne Eiropas Centrālā banka) un ES aģentūras (izņemot bijušā 2. pīlāra (t. i., kopējā ārpolitika un drošības politika) aģentūras). Arī likvidējamo Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (ECSC i.L.) uzskata par kontrolētu subjektu. ES vienīgais asociētais uzņēmums ir Eiropas Investīciju fonds (EIF).

9.

ECSC i.L.

Subjekti, uz kuriem attiecas konsolidācijas darbības joma, bet kuri nav būtiski ES konsolidētajiem finanšu pārskatiem kopumā, nav jākonsolidē vai jāuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, ja tas ES radītu pārmērīgu laika patēriņu vai izmaksas. Šādus subjektus dēvē par “mazajiem subjektiem”, un tie ir atsevišķi uzskaitīti 9. skaidrojumā. 2019. gadā kopumā septiņi subjekti tika klasificēti kā šādi mazie subjekti.

9.

Kontrolētie subjekti

Kontrolētie subjekti

Lai noteiktu konsolidācijas darbības jomu, piemēro kontroles koncepciju. Kontrolētie subjekti ir subjekti, par kuriem ES saņem vai ir tiesīga saņemt mainīgu ieguvumu no tās iesaistes un no kuriem gūtā minētā ieguvuma veidu un summu ES var ietekmēt, izmantojot savu varu pār otru subjektu. Šādai varai jābūt patlaban īstenojamai un jābūt saistītai ar subjekta attiecīgajām darbībām. Kontrolētie subjekti tiek pilnībā konsolidēti. Konsolidācija sākas kontroles pastāvēšanas pirmajā dienā un beidzas līdz ar kontroles izbeigšanos.

Izplatītākie kontroles rādītāji ES ir šādi: subjekta izveide ar dibināšanas līgumiem vai sekundārajiem tiesību aktiem, subjekta finansēšana no ES budžeta, balsstiesības vadības struktūrās, Eiropas Revīzijas palātas veikta revīzija un budžeta izpildes apstiprināšana Eiropas Parlamentā. Katrs subjekts tiek vērtēts atsevišķi, lai izlemtu, vai pietiek ar vienu no iepriekš minētajiem kritērijiem, lai kontroli uzskatītu par pastāvošu, vai ir jāizpildās tiem visiem.

Ir izslēgti visi būtiskie ES kontrolēto subjektu savstarpējie darījumi un atlikumi, savukārt nerealizētie guvumi un zaudējumi saistībā ar šādiem darījumiem nav būtiski un tāpēc nav izslēgti.

Kopīgas struktūras

Kopīgas struktūras

Kopīga struktūra ir struktūra, kuru kopīgi kontrolē ES un viena vai vairākas citas puses. Kopīga kontrole ir struktūras kontroles savstarpēja dalīšana, kas noteikta ar saistošu līgumu un kas pastāv tikai tad, kad, pieņemot lēmumus par attiecīgajām darbībām, ir vajadzīgs to pušu vienprātīgs apstiprinājums, kuras savstarpēji dala kontroli. Kopīgas struktūras var būt gan kopuzņēmumi, gan kopīgas darbības. Kopuzņēmums ir kopīga struktūra, kuras uzbūvē ir atsevišķa instrumentsabiedrība un kurā pusēm, kas kopīgi kontrolē uzņēmumu, ir tiesības uz tā neto aktīviem. Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi (skatīt 1.5.4. skaidrojumu). Kopīga darbība ir kopīga struktūra, kurā pusēm, kam ir kopīga kontrole struktūrā, ir tiesības uz struktūras aktīviem un pienākumi pret struktūras saistībām. Līdzdalību kopīgās darbībās uzskaita, ES finanšu pārskatos atzīstot to aktīvus un saistības, ieņēmumus un izdevumus, kā arī to daļu no aktīviem, saistībām, ieņēmumiem un izdevumiem, kas tiek turēti vai radušies kopīgi.

1.5.4.

Asociētie uzņēmumi

Asociētie uzņēmumi

Asociētie uzņēmumi ir tādi subjekti, kuros ES tieši vai netieši ir būtiska ietekme, bet kurus tā ne ekskluzīvi, ne kopīgi nekontrolē. Pieņem, ka būtiska ietekme pastāv, ja ES tieši vai netieši ir 20 % vai vairāk balsstiesību. Līdzdalību asociētajos uzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi (skatīt 1.5.4. skaidrojumu).

1.5.4.

Nekonsolidēti subjekti, kuru līdzekļus pārvalda Komisija

Nekonsolidēti subjekti, kuru līdzekļus pārvalda Komisija

ES darbinieku veselības apdrošināšanas kopīgās shēmas, Eiropas Attīstības fonda un Dalībnieku garantiju fonda naudas līdzekļus pārvalda Komisija to vārdā. Tomēr ES nekontrolē šos subjektus, tāpēc tie nav konsolidēti tās finanšu pārskatos.

1.4.   SAGATAVOŠANAS PAMATS

SAGATAVOŠANAS PAMATS

Finanšu pārskati tiek sniegti ik gadu. Finanšu gads sākas 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.

1.4.1.   
  Valūta un konvertēšanas bāze

Valūta un konvertēšanas bāze

Darbības un pārskatu sniegšanas valūta

Darbības un pārskatu sniegšanas valūta

Ja vien nav norādīts citādi, finanšu pārskatus sagatavo miljonos euro, kas ir ES funkcionālā valūta.

Darījumi un atlikumi

Darījumi un atlikumi

Darījumus ārvalstu valūtā konvertē euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Guvumus un zaudējumus no ārvalstu valūtas maiņas, kas radušies ārvalstu valūtas darījumu norēķinos un pārrēķinot ārvalstu valūtā izteiktus monetāros aktīvus un saistības atbilstoši valūtas kursam gada beigās, norāda finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu instrumentiem, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, iekļauj patiesās vērtības rezervē.

Atšķirīgas konvertācijas metodes tiek piemērotas materiālajiem pamatlīdzekļiem un nemateriālajiem aktīviem, kuru vērtība saglabājas euro atbilstoši kursam to iegādes datumā.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību atlikumus gada beigās konvertē euro pēc 31. decembrī spēkā esošā Eiropas Centrālās bankas (ECB) valūtas kursa.

Euro valūtas kurss

Euro valūtas kurss

| Valūta | 31.12.2019. | 31.12.2018. | Valūta | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,2568 | 4,3014 |
| CZK | 25,4080 | 25,7240 | RON | 4,783 | 4,6635 |
| DKK | 7,4715 | 7,4673 | SEK | 10,4468 | 10,2548 |
| GBP | 0,8508 | 0,8945 | CHF | 1,0854 | 1,1269 |
| HRK | 7,4395 | 7,4125 | JPY | 121,9400 | 125,8500 |
| HUF | 330,5300 | 320,9800 | USD | 1,1234 | 1,145 |

Valūta

31.12.2019.

31.12.2018.

Valūta

31.12.2019.

31.12.2018.

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,2568

4,2568

4,3014

4,3014

CZK

CZK

25,4080

25,4080

25,7240

25,7240

RON

RON

4,783

4,783

4,6635

4,6635

DKK

DKK

7,4715

7,4715

7,4673

7,4673

SEK

SEK

10,4468

10,4468

10,2548

10,2548

GBP

GBP

0,8508

0,8508

0,8945

0,8945

CHF

CHF

1,0854

1,0854

1,1269

1,1269

HRK

HRK

7,4395

7,4395

7,4125

7,4125

JPY

JPY

121,9400

121,9400

125,8500

125,8500

HUF

HUF

330,5300

330,5300

320,9800

320,9800

USD

USD

1,1234

1,1234

1,145

1,145

1.4.2.   
  Aplēšu izmantošana

Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ietver summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, kuri izdarīti, pamatojoties uz visticamāko pieejamo informāciju. Būtiskas aplēses cita starpā ietver aplēses par turpmāk minēto: darbinieku pabalstu saistību summas, finanšu risks saistībā ar debitoru parādiem un summas, kas uzrādītas skaidrojumos par finanšu instrumentiem, uzkrātie ieņēmumi un maksas, uzkrājumi, nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu vērtības samazinājuma pakāpe, krājumu neto pārdošanas vērtība, iespējamie aktīvi un saistības. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Izmaiņas aplēsēs tiek atspoguļotas periodā, kad tās kļūst zināmas, ja izmaiņas skar tikai attiecīgo periodu, vai attiecīgajā periodā un turpmākajos periodos, ja izmaiņas skar abus.

1.5.   BILANCE

BILANCE

1.5.1.   
  Nemateriālie aktīvi

Nemateriālie aktīvi

Nemateriāls aktīvs ir identificējams bezķermenisks, nemonetārs aktīvs. Aktīvs ir identificējams, ja tas ir nošķirams (t. i., to var nošķirt vai atdalīt no subjekta, to pārdodot, nododot, licencējot, iznomājot vai apmainot vai nu individuāli, vai arī kopā ar attiecīgu līgumu, identificējamu aktīvu vai saistībām, neatkarīgi no tā, vai subjekts plāno tā rīkoties) vai izriet no līgumiskiem pasākumiem (tajā skaitā līgumiskām vai citām juridiskām tiesībām, neatkarīgi no tā, vai šīs tiesības ir nododamas vai nošķiramas no subjekta vai no citām tiesībām un pienākumiem).

Iegādātos nemateriālos aktīvus norāda, no sākotnējām izmaksām atskaitot uzkrāto amortizāciju un zaudējumus no vērtības samazināšanās. Pašu radītus nemateriālos aktīvus kapitalizē tad, kad ir izpildīti attiecīgie ES grāmatvedības noteikumu kritēriji, un izdevumi attiecas tikai uz aktīva izstrādes posmu. Kapitalizējamās izmaksas ietver visas tieši attiecināmās izmaksas, kas nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam atbilstīgi vadības iecerēm. Izmaksas, kas ir saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizējamās izstrādes izmaksas un uzturēšanas izmaksas atzīst par izdevumiem to rašanās brīdī.

Nemateriālos aktīvus amortizē pēc lineārās metodes visā to aplēstajā lietderīgās lietošanas laikā (3–11 gadi). Nemateriālo aktīvu aplēstais lietderīgās lietošanas laiks ir atkarīgs no to konkrētā ekonomiskā kalpošanas ilguma vai juridiskā kalpošanas ilguma, kas noteikts vienošanās ceļā.

1.5.2.   
  Materiālie pamatlīdzekļi

Materiālie pamatlīdzekļi

Visus materiālos pamatlīdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un zaudējumi no vērtības samazināšanās. Izmaksās ir ietverti izdevumi, kas ir tieši attiecināmi uz aktīva iegādi, radīšanu vai pārvešanu.

Turpmākās izmaksas pēc vajadzības iekļauj aktīva uzskaites vērtībā vai atzīst par atsevišķu aktīvu tikai tad, ja ir iespējams, ka ar attiecīgo izmaksu posteni saistītos nākotnes saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu izmantos ES un izmaksas var ticami novērtēt. Remontdarbu un uzturēšanas izmaksas ieskaita finanšu darbības rezultātu pārskatā tajā finanšu periodā, kurā minētās izmaksas radušās.

Uz zemi netiek attiecināts nolietojums, jo uzskata, ka tās lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots. Uz nepabeigtiem pamatlīdzekļiem neattiecina nolietojumu, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Nolietojumu citiem aktīviem aprēķina, izmantojot lineāro metodi, lai to izmaksas, no kurām atņemta to atlikusī vērtība, sadalītu pa visu aplēstās aktīvu lietderīgās lietošanas laiku:

| Aktīva veids | Lineārā nolietojuma likme |
| --- | --- |
| Ēkas | No 4 % līdz 10 % |
| Kosmosa aktīvi | No 8 % līdz 25 % |
| Aprīkojums un iekārtas | No 10 % līdz 25 % |
| Mēbeles un transportlīdzekļi | No 10 % līdz 25 % |
| Datortehnika | No 25 % līdz 33 % |
| Citi | No 10 % līdz 33 % |

Aktīva veids

Lineārā nolietojuma likme

Ēkas

Ēkas

No 4 % līdz 10 %

No 4 % līdz 10 %

Kosmosa aktīvi

Kosmosa aktīvi

No 8 % līdz 25 %

No 8 % līdz 25 %

Aprīkojums un iekārtas

Aprīkojums un iekārtas

No 10 % līdz 25 %

No 10 % līdz 25 %

Mēbeles un transportlīdzekļi

Mēbeles un transportlīdzekļi

No 10 % līdz 25 %

No 10 % līdz 25 %

Datortehnika

Datortehnika

No 25 % līdz 33 %

No 25 % līdz 33 %

Citi

Citi

No 10 % līdz 33 %

No 10 % līdz 33 %

Guvumus vai zaudējumus no aktīva atsavināšanas nosaka, salīdzinot ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, ar atsavinātā aktīva uzskaites vērtību, un iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Noma

Noma

Noma ir vienošanās, kuras rezultātā iznomātājs apmaiņā pret nomas maksu nodod nomniekam tiesības lietot aktīvu noteiktu laika periodu. Nomu klasificē kā finanšu nomu vai operatīvo nomu.

Finanšu noma ir noma, kur būtībā visus riskus un ieguvumus saistībā ar īpašumtiesībām nodod nomniekam. Noslēdzot finanšu nomas līgumu kā nomniekam, aktīvus, kas tiek iegūti finanšu nomas rezultātā, atzīst kā aktīvus un saistītos nomas pienākumus atzīst kā saistības no nomas termiņa sākšanās brīža. Aktīvus un saistības atzīst summās, kas vienādas ar nomātā īpašuma patieso vērtību, vai, ja tā ir zemāka, minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtībā, gan vienu, gan otru nosakot nomas sākšanas brīdī. Nomas termiņa laikā finanšu nomā turētajiem aktīviem nolietojumu aprēķina īsākajā no šādiem periodiem: aktīva lietderīgās lietošanas laiks vai nomas termiņš. Minimālos nomas maksājumus sadala starp finanšu maksu (procentu elements) un nenokārtoto saistību samazinājumu (kapitāla elements). Finanšu maksu sadala pa katru periodu nomas termiņa laikā tā, lai veidotos pastāvīga periodiska procentu likme attiecībā uz saistību atlikumu, ko pēc vajadzības atspoguļo kā ilgtermiņa/īstermiņa. Mainīgās nomas uzskaita kā izdevumus to rašanās periodā.

Operatīvā noma ir noma, kas nav finanšu noma, t. i., noma, kur iznomātājs patur būtībā visus riskus un ieguvumus saistībā ar aktīva īpašumtiesībām. Noslēdzot operatīvās nomas līgumu kā nomniekam, maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo kā izdevumus finanšu stāvokļa pārskatā, izmantojot lineāro metodi, pārskatā par finanšu stāvokli nenorādot ne nomāto aktīvu, ne nomas saistības.

1.5.3.   
  Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Vērtības samazināšanās ir aktīva nākotnes saimniecisko labumu vai pakalpojuma potenciāla zudums, kas pārsniedz aktīva nākotnes saimniecisko labumu vai pakalpojuma potenciāla zuduma sistemātisko atzīšanu ar amortizācijas vai nolietojuma starpniecību (atkarībā no konkrētā gadījuma). Uz aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju/nolietojumu neattiecina, bet katru gadu pārbauda to vērtības samazinājumu. Aktīviem, kuriem nosaka amortizāciju/nolietojumu, vērtības samazinājumu pārbauda ikreiz, kad pārskata datumā ir norādes, ka aktīva vērtība var būt samazinājusies. Zaudējumus no vērtības samazināšanās atzīst tādā apmērā, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo (darba) summu. Atgūstamā (darba) summa ir lielākā no šādām summām: aktīva patiesā vērtība, no kuras atskaitītas pārdošanas izmaksas, vai tā lietošanas vērtība.

Nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē vismaz reizi gadā. Ja iepriekšējos gados atzītie vērtības samazinājuma iemesli vairs nepastāv, attiecīgi veic zaudējumu no vērtības samazināšanās apvērsi.

1.5.4.   
  Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītas investīcijas

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītas investīcijas

Līdzdalība asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos

Līdzdalība asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītas investīcijas sākotnēji atzīst izmaksās, sākotnējo uzskaites vērtību vēlāk palielinot vai samazinot, lai atzītu turpmākās iemaksas, ES daļu investīciju saņēmēja pārpalikumā vai deficītā, jebkādus vērtības samazinājumus un dividendes. Investīciju uzskaites vērtību finanšu pārskatos bilances datumā iegūst, sākotnējām izmaksām pieskaitot visas pārmaiņas. ES daļu investīciju saņēmēja pārpalikumā vai deficītā atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, un tās daļu investīciju saņēmēja pašu kapitāla pārmaiņās atzīst rezervē neto aktīvos. No investīcijām saņemtā peļņas daļa samazina aktīva uzskaites vērtību.

Ja ES deficīta daļa investīcijā, ko uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, ir vienāda ar tās līdzdalību investīcijā vai pārsniedz to, ES pārtrauc atzīt savu daļu turpmākajos zaudējumos (“neatzītie zaudējumi”). Kad ES līdzdalība ir samazināta līdz nullei, papildu zaudējumi tiek segti un saistības tiek atzītas tikai, ja ES ir radušies juridiski vai prakses radīti pienākumi vai tā ir veikusi maksājumus subjekta vārdā.

Ja pastāv vērtības samazinājuma pazīmes, jāveic daļēja norakstīšana līdz mazākajai atgūstamajai summai. Atgūstamo summu nosaka atbilstīgi 1.5.3. skaidrojumam. Ja vērtības samazinājuma iemesls vēlāk vairs nepastāv, veic zaudējumu no vērtības samazināšanās apvērsi līdz uzskaites vērtībai, kāda būtu noteikta, ja nebūtu atzīti nekādi zaudējumi no vērtības samazināšanās.

1.5.3.

Ja ES līdzdalība investīciju kapitāla fondā ir 20 % vai vairāk, tā necenšas īstenot būtisku ietekmi. Tāpēc šādus fondus uzskata par finanšu instrumentiem un klasificē kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.

Asociētos uzņēmumus un kopuzņēmumus, kas klasificēti kā mazie subjekti (skatīt 1.3. skaidrojumu), neuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. ES iemaksas šajos subjektos tiek uzskaitītas kā attiecīgā perioda izdevumi.

1.3.

1.5.5.   
  Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Klasifikācija

Klasifikācija

ES savus finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā; aizdevumi un debitoru parādi; līdz termiņa beigām turētas investīcijas un pārdošanai pieejami finanšu aktīvi. Finanšu instrumentu klasifikāciju nosaka, veicot sākotnējo atzīšanu, un tā tiek atkārtoti novērtēta katrā bilances datumā.

i)   Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvu klasificē kategorijā “patiesā vērtība ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā”, ja tas iegādāts galvenokārt pārdošanai īstermiņā vai ja subjekts to ir paredzējis šim nolūkam. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Minētās kategorijas aktīvi tiek klasificēti kā apgrozāmie līdzekļi, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā no bilances datuma.

ii)   Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kas netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad ES nodrošina naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma pārdot attiecīgo debitoru parādu, vai gadījumos, kad ES pārņem sākotnējā aizdevēja tiesības pēc tam, kad ES veikusi maksājumu atbilstīgi garantijas līgumam. Maksājumi, kuru termiņš ir 12 mēneši pēc bilances datuma, tiek klasificēti kā apgrozāmie līdzekļi. Maksājumi, kuru termiņš ir vairāk nekā 12 mēneši pēc bilances datuma, tiek klasificēti kā ilgtermiņa aktīvi. Aizdevumi un debitoru parādi ietver termiņnoguldījumus, kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par trīs mēnešiem.

iii)   Līdz termiņa beigām turētas investīcijas

Līdz termiņa beigām turētas investīcijas

Līdz termiņa beigām turētas investīcijas ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un fiksētu termiņu, attiecībā uz kuriem ES ir pozitīva apņemšanās un iespējas tos turēt līdz termiņa beigām. Šajā finanšu gadā ES nebija nevienas minētās kategorijas investīcijas.

iv)   Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas iekļauti šajā kategorijā vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tos klasificē kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no tā, cik ilgi ES plāno tos turēt. Investīcijas subjektos, kas nav nedz konsolidēti, nedz uzskaitīti, izmantojot pašu kapitāla metodi, un cita veida kapitāla investīcijas (piemēram, riska kapitāla darījumus) arī klasificē kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Patiesajā vērtībā novērtētu finanšu aktīvu ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, kā arī līdz termiņa beigām turētu vai pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu iegādi vai pārdošanu atzīst darījuma datumā, proti, datumā, kad ES uzņemas saistības pirkt vai pārdot aktīvu. Naudas ekvivalenti un aizdevumi tiek atzīti, kad naudu nogulda finanšu iestādē vai izmaksā aizņēmējiem. Finanšu instrumentus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā. Visiem finanšu aktīviem, kurus neuzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, darījuma izmaksas pieskaita patiesajai vērtībai, veicot sākotnējo atzīšanu. Finanšu aktīvus, kurus uzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, un darījuma izmaksas tiek ieskaitītas izdevumos finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu aktīva patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena (t. i., saņemtās atlīdzības patiesā vērtība), ja vien šā instrumenta patiesā vērtība nav pierādīta salīdzinājumā ar citiem novērojamajiem pašreizējiem tirgus darījumiem ar to pašu instrumentu vai pamatojoties uz vērtēšanas metodi, kuras mainīgie rādītāji ietver tikai novērojamo tirgu datus (piemēram, dažu atvasināto instrumentu līgumu gadījumā). Tomēr, ja tiek piešķirts ilgtermiņa aizdevums bez procentu likmes vai ar likmi, kas ir zemāka par tirgus likmi, tā patieso vērtību var aplēst kā visu nākotnē saņemamo naudas ieņēmumu pašreizējo vērtību, kas diskontēta, izmantojot līdzīga instrumenta ar līdzīgu kredītvērtējumu dominējošo tirgus procentu likmi.

Piešķirtos aizdevumus novērtē to nominālsummā, ko uzskata par aizdevuma patieso vērtību. Tā iemesli ir izklāstīti turpmāk.

| — | ES aizdevumiem ir īpaša “tirgus vide”, kas atšķiras no kapitāla tirgus, kurā tiek emitētas komercobligācijas vai valsts obligācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvas investīcijas, iespēju varbūtība ir iekļauta tirgus cenās. Taču ES šādas alternatīvo investīciju iespējas nav, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos; ES tikai aizņemas līdzekļus, lai aizdotu tos ar tādiem pašiem procentiem. Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvas iespējas aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Attiecīgi nav iespējas izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski ES aizdevumu darbība pati reprezentē tirgu. Tā kā iespējas izmaksu “opcija” netiek piemērota, tirgus cena nesniedz patiesu priekšstatu par ES aizdevumu darījumu būtību. Tāpēc nav pareizi noteikt ES aizdevumu patieso vērtību, atsaucoties uz komercobligācijām vai valsts obligācijām. |
| --- | --- |

—

ES aizdevumiem ir īpaša “tirgus vide”, kas atšķiras no kapitāla tirgus, kurā tiek emitētas komercobligācijas vai valsts obligācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvas investīcijas, iespēju varbūtība ir iekļauta tirgus cenās. Taču ES šādas alternatīvo investīciju iespējas nav, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos; ES tikai aizņemas līdzekļus, lai aizdotu tos ar tādiem pašiem procentiem. Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvas iespējas aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Attiecīgi nav iespējas izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski ES aizdevumu darbība pati reprezentē tirgu. Tā kā iespējas izmaksu “opcija” netiek piemērota, tirgus cena nesniedz patiesu priekšstatu par ES aizdevumu darījumu būtību. Tāpēc nav pareizi noteikt ES aizdevumu patieso vērtību, atsaucoties uz komercobligācijām vai valsts obligācijām.

| — | Papildus tam, tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu, ar ko varētu salīdzināt, procentu likme, kas ES būtu jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevuma darījumiem saskaņā ar Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), maksājumu bilanci (MB) un citiem šādiem aizdevumiem, ir prasītā procentu likme. |
| --- | --- |

—

Papildus tam, tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu, ar ko varētu salīdzināt, procentu likme, kas ES būtu jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevuma darījumiem saskaņā ar Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), maksājumu bilanci (MB) un citiem šādiem aizdevumiem, ir prasītā procentu likme.

| — | Turklāt šo aizdevumu gadījumā aizdevumi un aizņēmumi cits citu līdzsvaro to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar saistīto aizņēmumu efektīvo procentu likmi. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. |
| --- | --- |

—

Turklāt šo aizdevumu gadījumā aizdevumi un aizņēmumi cits citu līdzsvaro to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar saistīto aizņēmumu efektīvo procentu likmi. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, kad tiesības saņemt naudas plūsmas no investīcijām ir beigušās vai ES būtībā ir nodevusi citai personai visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmāka novērtēšana

Turpmāka novērtēšana

| a) | Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Guvumus un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām kategorijā “Finanšu instrumenti, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā”, ietver finanšu darbības rezultātu pārskatā periodā, kurā tie rodas. |
| --- | --- |

a)

Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Guvumus un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām kategorijā “Finanšu instrumenti, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā”, ietver finanšu darbības rezultātu pārskatā periodā, kurā tie rodas.

| b) | Aizdevumus un debitoru parādus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi. Tādu aizdevumu gadījumā, kuri piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. |
| --- | --- |

b)

Aizdevumus un debitoru parādus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi. Tādu aizdevumu gadījumā, kuri piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

| c) | Līdz termiņa beigām turētos aktīvus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi. ES pašlaik nav līdz termiņa beigām turētu investīciju. |
| --- | --- |

c)

Līdz termiņa beigām turētos aktīvus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi. ES pašlaik nav līdz termiņa beigām turētu investīciju.

| d) | Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus turpmāk uzskaita patiesajā vērtībā. Guvumus un zaudējumus no pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu patiesās vērtības pārmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē, izņemot valūtas pārrēķina starpību monetāriem aktīviem, ko atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Ja pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu atzīšana tiek pārtraukta vai to vērtība samazinās, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības kumulatīvās korekcijas atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuri aprēķināti, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst tad, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu. |
| --- | --- |

d)

Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus turpmāk uzskaita patiesajā vērtībā. Guvumus un zaudējumus no pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu patiesās vērtības pārmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē, izņemot valūtas pārrēķina starpību monetāriem aktīviem, ko atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Ja pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu atzīšana tiek pārtraukta vai to vērtība samazinās, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības kumulatīvās korekcijas atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuri aprēķināti, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst tad, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu.

Aktīvos tirgos kotētu investīciju patiesās vērtības pamatā ir pašreizējās piedāvātās cenas. Ja finanšu aktīvam ir neaktīvs tirgus (kā arī nekotētiem vērtspapīriem un ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem), ES nosaka patieso vērtību, izmantojot novērtēšanas metodes. Var izmantot nesenus nesaistītu pušu darījumus, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontētu naudas plūsmu analīzi, iespējas līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, kuras parasti izmanto tirgus dalībnieki.

Investīcijas riska kapitāla fondos, kas klasificētas kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi un kam nav kotētas tirgus cenas aktīvā tirgū, tiek novērtētas attiecināmajā neto aktīvu vērtībā, ko uzskata par to patiesās vērtības ekvivalentu.

Ja nevar ticami noteikt tādu kapitāla instrumentos veiktu investīciju patieso vērtību, kuriem aktīvā tirgū nav kotētas tirgus cenas, šādas investīcijas novērtē, ņemot vērā to izmaksas, no kurām atskaitīti zaudējumi no vērtības samazināšanās.

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Finanšu aktīva vērtība samazinās un zaudējumus atzīst tikai tad, ja ir objektīvi pierādījumi par vērtības samazinājumu viena vai vairāku tādu notikumu rezultātā, kuri risinājušies pēc konkrētā aktīva sākotnējās atzīšanas, un ar zaudējumiem saistītais notikums (vai notikumi) ietekmē aplēstās finanšu aktīva nākotnes naudas plūsmas, un šādu ietekmi var ticami aplēst. Katrā pārskata datumā ES novērtē, vai ir objektīvi pierādījumi tam, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies.

a)   Aktīvi, kurus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

Aktīvi, kurus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

Ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka ir radušies zaudējumi jo vērtības samazināšanās aizdevumiem un debitoru parādiem vai līdz termiņa beigām turētām investīcijām, kurus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā, šo zaudējumu apjomu nosaka kā starpību starp aktīva uzskaites vērtību un aplēsto nākotnes naudas plūsmu pašreizējo vērtību (izņemot nākotnes kredītzaudējumus, kas vēl nav radušies), to diskontējot atbilstoši finanšu aktīva sākotnējai efektīvajai procentu likmei. Aktīva uzskaites vērtību samazina un zaudējumu summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Ja aizdevumam vai līdz termiņa beigām turētai investīcijai ir mainīga procentu likme, diskonta likme zaudējumu no vērtības samazināšanās novērtēšanai ir līgumā noteiktā pašreizējā efektīvā procentu likme. Nodrošināta finanšu aktīva aplēsto nākotnes naudas plūsmu pašreizējās vērtības aprēķinā tiek atspoguļotas naudas plūsmas, ko var radīt atsavināšana, atskaitot nodrošinājuma iegūšanas un pārdošanas izmaksas, neatkarīgi no tā, vai atsavināšana ir iespējama, vai ne. Ja kādā no nākamajiem periodiem zaudējumu no vērtības samazināšanās summa samazinās un šo samazinājumu var objektīvi attiecināt uz notikumu, kas norisinājies pēc vērtības samazinājuma atzīšanas, tad iepriekš atzītos zaudējumus no vērtības samazināšanās apvērš, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu.

b)   Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā

Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā

Tādu kapitālinvestīciju gadījumā, kuras klasificētas kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi, nosakot, vai vērtspapīru vērtība ir samazinājusies, ņem vērā, vai vērtspapīra patiesā vērtība ir būtiski vai pastāvīgi (ilgstoši) samazinājusies, kļūstot mazāka par tā izmaksām. Ja ir šādi pierādījumi attiecībā uz pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kumulatīvos zaudējumus, kas aprēķināti kā starpība starp iegādes izmaksām un pašreizējo patieso vērtību, no kuras atskaitīti zaudējumi no šā finanšu aktīva vērtības samazināšanās, kas iepriekš atzīta finanšu darbības rezultātu pārskatā, izņem no rezervēm un atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Zaudējumiem no vērtības samazināšanās, kas atzīti finanšu darbības rezultātu pārskatā attiecībā uz kapitāla instrumentiem, apvērsi neveic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu. Ja kādā no nākamajiem periodiem palielinās parāda instrumenta, kas klasificēts kā pārdošanai pieejams finanšu aktīvs, patiesā vērtība un šis palielinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas risinās pēc zaudējumu no vērtības samazināšanās atzīšanas, zaudējumu no vērtības samazināšanās apvērsi veic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu.

1.5.6.   
  Krājumi

Krājumi

Krājumus uzskaita izmaksās vai arī neto pārdošanas vērtībā atkarībā no tā, kura no abām summām ir mazāka. Izmaksas tiek noteiktas, izmantojot metodi “pirmais iekšā – pirmais ārā” (FIFO). Gatavo preču un nepabeigto ražojumu izmaksas ietver izejmateriālu izmaksas, tiešās darbaspēka izmaksas, citas tieši attiecināmās izmaksas un saistītās pieskaitāmās ražošanas izmaksas (pamatojoties uz parasto darbības jaudu). Neto pārdošanas vērtību aprēķina, no parastajā uzņēmējdarbības gaitā paredzētās pārdošanas cenas atskaitot pabeigšanas izmaksas un pārdošanas izdevumus. Ja krājumus tur sadalei bez maksas vai par nominālmaksu, tos novērtē izmaksās vai arī pašreizējās aizstāšanas izmaksās atkarībā no tā, kura no šīm summām ir mazāka. Pašreizējās aizstāšanas izmaksas ir izmaksas, kas ES rastos, iegādājoties šādu aktīvu pārskata datumā.

FIFO

1.5.7.   
  Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam izsniegtu naudas avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laikposmā, kas noteikts konkrētajā līgumā, lēmumā, nolīgumā vai tiesību pamataktā. Apgrozāmos līdzekļus jeb avansu izmanto mērķim, kuram tas piešķirts, nolīgumā noteiktajā periodā, vai arī atmaksā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmie izdevumi, tam ir pienākums atmaksāt avansā piešķirto priekšfinansējumu ES. Tā kā ES saglabā kontroli pār priekšfinansējumu un ir tiesīga saņemt atmaksu par neattiecināmo daļu, attiecīgo summu norāda kā aktīvus.

Priekšfinansējumu sākotnēji atzīst bilancē, kad naudu nodod saņēmējam. To novērtē piešķirtās atlīdzības summā. Turpmākos periodos priekšfinansējumu novērtē summā, kura sākotnēji atzīta bilancē un no kuras atskaitīti attiecināmie izdevumi (tajā skaitā aplēstās summas, ja tas ir nepieciešams), kas radušies perioda laikā.

Procentus par priekšfinansējumu atzīst tad, kad tie nopelnīti saskaņā ar attiecīgā nolīguma noteikumiem. Gada beigās, pamatojoties uz ticamāko informāciju, aplēš uzkrātos procentu ieņēmumus, ko ietver bilancē.

Citus avansa maksājumus dalībvalstīm, kas rodas, kad ES atmaksā summas, kuras dalībvalstis avansa veidā samaksājušas saņēmējiem (tajā skaitā “finanšu instrumentus, kam piemēro dalīto pārvaldību”), atzīst aktīvos un uzrāda pozīcijā “Priekšfinansējums”. Citus avansa maksājumus dalībvalstīm turpmāk novērtē summā, kura sākotnēji atzīta bilancē un no kuras atskaitīta labākā aplēse par attiecināmajiem izdevumiem, kas radušies galasaņēmējiem un ko aprēķina, pamatojoties uz ticamiem un pamatojamiem pieņēmumiem.

ES iemaksas Eiropas Attīstības fonda trasta fondos vai citos nekonsolidētajos subjektos arī klasificē kā priekšfinansējumu, jo to nolūks ir nodrošināt apgrozāmos līdzekļus trasta fondam, lai tas varētu finansēt konkrētas darbības, kas ir noteiktas šā trasta fonda mērķos. ES iemaksas trasta fondos tiek novērtētas ES iemaksas sākotnējā vērtībā, no kuras atskaitīti attiecināmie izdevumi, tajā skaitā, ja nepieciešams, aplēstās summas, kas trasta fondam radušās pārskata periodā un ir attiecinātas uz ES iemaksu atbilstīgi noslēgtajam nolīgumam.

1.5.8.   
  Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem ar komerciālu apmaiņu saistīti un nesaistīti darījumi ir jāuzrāda atsevišķi. Lai atšķirtu abas šīs kategorijas, jēdzienu “debitoru parādi” lieto attiecībā uz darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, savukārt attiecībā uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, t. i., kad ES saņem vērtību no cita subjekta, nesniedzot pretī aptuveni vienādu vērtību, lieto jēdzienu “atgūstamās summas” (piemēram, no dalībvalstīm atgūstamās summas saistībā ar pašu resursiem).

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, atbilst finanšu instrumentu definīcijai, un tāpēc tie tiek klasificēti kā aizdevumi un debitoru parādi un arī attiecīgi novērtēti (skatīt 1.5.5. skaidrojumu). Finanšu instrumentu skaidrojumu informācijā par debitoru parādiem no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, ir ietverti uzkrātie ieņēmumi un nākamo periodu maksas no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, jo šīs summas nav būtiskas. Pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, tiek veikta vispārēja daļēja norakstīšana neizpildītajiem atgūšanas rīkojumiem, kuriem vēl nav piemērota noteikta daļējā norakstīšana.

1.5.5.

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, uzskaita patiesajā vērtībā to iegādes dienā (ņemot vērā procentus un naudas sodus), atskaitot norakstāmo vērtības samazinājuma summu. Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu atgūstamo summu norakstāmo vērtības samazinājumu nosaka, ja ir objektīvi pierādījumi, ka ES nevarēs iekasēt visu pienākošos summu atbilstoši sākotnējiem noteikumiem par atgūstamajām summām no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu. Daļēji norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Daļēji norakstīto summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, tiek veikta arī vispārēja daļēja norakstīšana neizpildītajiem atgūšanas rīkojumiem, kuriem vēl nav piemērota noteikta daļējā norakstīšana. Skatīt 1.5.14. skaidrojumu par režīmu uzkrātajiem ieņēmumiem gada beigās. Summas, kas parādītas un uzrādītas kā atgūstamās summas no darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, nav finanšu instrumenti, jo tās neizriet no līguma, kas rada finanšu saistības vai pašu kapitāla instrumentu. Tomēr finanšu pārskatu skaidrojumos atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, atbilstošā gadījumā uzrāda kopā ar debitoru parādiem no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu.

1.5.14.

1.5.9.   
  Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tie ir nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās vai noguldījumi bankās ar īsu brīdinājuma termiņu par izņemšanu un citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti, kuru sākotnējais termiņš nepārsniedz trīs mēnešus.

1.5.10.   
  Darbinieku pabalsti

Darbinieku pabalsti

ES nodrošina darbiniekiem vairākus pabalstus (atalgojumu un sociālās nodrošināšanas pabalstus). Uzskaites nolūkiem tie jāklasificē īstermiņa un pēcnodarbinātības pabalstos.

Darbinieku īstermiņa pabalsti

Darbinieku īstermiņa pabalsti

Darbinieku īstermiņa pabalsti ir pabalsti, kas jāizmaksā 12 mēnešu laikā pēc tā pārskata perioda beigām, kurā darbinieki snieguši pakalpojumu, piemēram, darba algas, samaksa par ikgadējiem atvaļinājumiem un apmaksātiem slimības atvaļinājumiem un citi īstermiņa pabalsti. Darbinieku īstermiņa pabalstus atzīst kā izdevumus tad, kad tiek sniegts saistītais pakalpojums. Saistības atzīst par summu, ko plānots izmaksāt, ja ES ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums maksāt saistībā ar darbinieka iepriekš sniegtu pakalpojumu un šādu pienākumu var ticami aplēst.

Pēcnodarbinātības pabalsti

Pēcnodarbinātības pabalsti

ES piešķir darbiniekiem vairākus pēcnodarbinātības pabalstus, kas ietver izdienas, invaliditātes un pārdzīvojušā laulātā pensijas, kuras nodrošina saskaņā ar Eiropas ierēdņu pensiju shēmu (PSEO), kā arī veselības apdrošināšanu, kuru nodrošina saskaņā ar kopīgo veselības apdrošināšanas shēmu (JSIS) (skatīt 2.9. skaidrojumu). Šos pabalstus piešķir saskaņā ar atsevišķu plānu – lai gan tie ir sadalīti divās shēmās, tiem jāpiemēro līdzīgs režīms, lai patiesi atspoguļotu situāciju un atainotu ekonomisko realitāti.

PSEO

JSIS

2.9.

| i) | Eiropas ierēdņu pensiju shēma (PSEO). Pabalsti, ko piešķir saskaņā ar šo nosacīti finansēto (4) shēmu, ir saistīti ar amata stāžu, invaliditāti un laulātā pārdzīvošanu, kā arī ģimenes pabalstiem, nāvi pirms pensionēšanās tiem darbiniekiem, kuri strādā vai ir strādājuši ES iestādēs, aģentūrās un citās ES struktūrās vai ir mirušu ierēdņu vai pensionāru pārdzīvojušie laulātie. Personāls vienu trešdaļu no plānotajām šo pabalstu izmaksām sedz no savas darba algas; |
| --- | --- |

i)

Eiropas ierēdņu pensiju shēma (PSEO). Pabalsti, ko piešķir saskaņā ar šo nosacīti finansēto (4) shēmu, ir saistīti ar amata stāžu, invaliditāti un laulātā pārdzīvošanu, kā arī ģimenes pabalstiem, nāvi pirms pensionēšanās tiem darbiniekiem, kuri strādā vai ir strādājuši ES iestādēs, aģentūrās un citās ES struktūrās vai ir mirušu ierēdņu vai pensionāru pārdzīvojušie laulātie. Personāls vienu trešdaļu no plānotajām šo pabalstu izmaksām sedz no savas darba algas;

PSEO

4

| ii) | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma (JSIS). Saskaņā ar šo shēmu ES nodrošina veselības apdrošināšanu Eiropas Komisijas, iestāžu, aģentūru un citu ES struktūru darbiniekiem, atmaksājot medicīnas pakalpojumu izdevumus. Pabalstus, ko šajā shēmā piešķir “nestrādājošajiem” (pensionāriem, bāreņiem u. c.), klasificē kā pēcnodarbinātības pabalstus. |
| --- | --- |

ii)

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma (JSIS). Saskaņā ar šo shēmu ES nodrošina veselības apdrošināšanu Eiropas Komisijas, iestāžu, aģentūru un citu ES struktūru darbiniekiem, atmaksājot medicīnas pakalpojumu izdevumus. Pabalstus, ko šajā shēmā piešķir “nestrādājošajiem” (pensionāriem, bāreņiem u. c.), klasificē kā pēcnodarbinātības pabalstus.

JSIS

ES arī nodrošina pēcnodarbinātības pabalstus ES iestāžu darbiniekiem ar atsevišķu pensiju shēmu starpniecību. Tie ir iekļauti pozīcijā “Citas pensijas pabalstu shēmas”. Saskaņā ar šīm shēmām ES nodrošina pensijas pabalstus Komisijas, Eiropas Savienības Tiesas un Vispārējās tiesas, Revīzijas palātas, Padomes, Eiropas Parlamenta, Ombuda, Datu aizsardzības uzraudzītāja, Civildienesta tiesas darbiniekiem. ES nodrošina ES iestāžu darbiniekiem veselības apdrošināšanu ar JSIS starpniecību.

JSIS

Minētos pēcnodarbinātības pabalstus uzskata par ES definēto pabalstu saistībām un aprēķina katrā pārskata datumā, aplēšot nākotnes pabalstu summu, ko darbinieki nopelnījuši kārtējā periodā un iepriekšējos periodos, šo summu diskontējot un atskaitot visu plāna aktīvu patieso vērtību. Definēto pabalstu saistības aprēķina katru gadu, izmantojot plānotās vienības kredītmetodi. Definēto pabalstu saistību pašreizējo vērtību nosaka, diskontējot aplēstās nākotnes naudas aizplūdes, izmantojot tādu valsts obligāciju procentu likmes, kuras ir izteiktas pabalstu izmaksāšanas valūtā un kuru dzēšanas termiņš aptuveni atbilst attiecīgo pensiju saistību termiņam.

ES darbiniekiem piešķirtos pēcnodarbinātības pabalstus iekļauj vienotā plānā, kurā ietverta gan pensiju shēma (PSEO), gan veselības apdrošināšanas shēma (JSIS), un tiesības uz apdrošināšanu saskaņā ar JSIS shēmu ir tikai tad, ja ir iegūtas tiesības uz apdrošināšanu saskaņā ar PSEO shēmu. Atbilstīgi minētā vienotā plāna nosacījumiem, kas izklāstīti Civildienesta noteikumos, dažas tiesības, piemēram, tiesības uz atliktu un samazinātu pensiju saskaņā ar PSEO shēmu, tiek iegūtas pēc 10 nostrādātiem gadiem. Tomēr tiesības, ko uzkrāj saskaņā ar vienoto plānu, darbiniekam turpinot darbu, ir ievērojami lielākas nekā sākotnējās tiesības, kā to atspoguļo vēlākās katru gadu uzkrātās pensijas tiesības.

PSEO

JSIS

JSIS

PSEO

PSEO

Tāpēc, lai raksturotu pamatā esošā darījuma ekonomisko būtību, ko prasa finanšu pārskatu kvalitatīvo rādītāju patiesa atspoguļošana, kā izklāstīts gan 1. EGN, gan SPSGS “Konceptuālais satvars”, radušās darba izmaksas tiek uzkrātas atbilstīgi lineārajai metodei visā aplēstajā darbinieka aktīvā dienesta periodā, t. i., periodā no dienas, kad darbinieka dienests pirmo reizi rada tiesības uz pabalstiem saskaņā ar plānu (neatkarīgi no tā, vai pabalstus piešķir ar nosacījumu, ka darbinieks turpina dienestu), līdz dienai, kad darbinieka dienesta turpināšana saskaņā ar plānu nerada būtiskas turpmāko pabalstu summas, neskaitot summas, kas rodas no darba algas turpmākas paaugstināšanas. Šo pieeju konsekventi piemēro pabalstiem, kurus piešķir saskaņā ar vienoto plānu.

Definēto pabalstu neto saistību pārrēķinos iekļauj aktuāros guvumus un zaudējumus un atdevi no plāna aktīviem, un tos nekavējoties atzīst neto aktīvos.

ES atzīst neto procentu izdevumus (ienākumus) un citus ar definēto pabalstu plāniem saistītos izdevumus finanšu darbības rezultātu pārskata pozīcijā “personāla un pensiju izmaksas”.

Kad piešķirtie pabalsti tiek mainīti vai samazināti, izrietošās pabalstu izmaiņas, kas saistītas ar iepriekšēju dienestu, vai samazināšanas rezultātā radušos guvumus/zaudējumus nekavējoties atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Guvumus un zaudējumus, kas rodas norēķinos, atzīst, kad notiek norēķins. Iepriekšējās darba izmaksas nekavējoties atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, ja vien izmaiņas nav atkarīgas no nosacījuma, ka darbiniekiem ir jāpaliek dienestā noteiktu laika periodu.

1.5.11.   
  Uzkrājumi

Uzkrājumi

Uzkrājumus atzīst, ja pagātnes notikumu rezultātā ES ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām, minēto saistību izpildei, visticamāk, būs nepieciešams tērēt līdzekļus un šo summu var ticami novērtēt. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākā aplēse par prognozējamajiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā izpildītu pašreizējās saistības. Ja uzkrājumus veido lielam posteņu skaitam, saistības aplēš, izvērtējot visus iespējamos iznākumus atbilstoši to iespējamībai (“paredzamās vērtības” metode).

Uzkrājumus apgrūtinošiem līgumiem vērtē pēc paredzamo līguma laušanas izmaksu pašreizējās vērtības vai paredzamo līguma izpildes turpināšanas izmaksu pašreizējās vērtības atkarībā no tā, kura no šīm vērtībām ir mazāka.

1.5.12.   
  Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu saistības iedala finanšu saistībās patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, finanšu saistībās, ko uzskaita atbilstoši amortizētajai iegādes vērtībai, un finanšu garantiju saistībās.

Aizņēmumus veido aizņēmumi no kredītiestādēm un parādi, ko apliecina sertifikāti. Tos sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, kas ir to piešķiršanas ieņēmumi (saņemtās atlīdzības patiesā vērtība), no kuras tiek atskaitītas radušās darījuma izmaksas, un turpmāk tos uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā, izmantojot efektīvo procentu metodi; starpību starp ieņēmumiem, no kuriem atskaitītas darījuma izmaksas, un dzēšanas vērtību atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā aizņēmumu periodā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Ja aizdevumi ir piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, tad atbilstoši būtiskuma apsvērumiem efektīvo procentu metodi nevar piemērot aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu saistības, kas kategorizētas patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, ietver atvasinātos instrumentus, kuru patiesā vērtība ir negatīva. Tos uzskaita tāpat kā finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā – skatīt 1.5.5. skaidrojumu.

1.5.5.

Finanšu garantiju saistības tiek sākotnēji atzītas patiesajā vērtībā, proti, atbilstoši saņemtajai prēmijai. Pēc tam finanšu garantiju saistību vērtību nosaka atbilstīgi labākajai aplēsei par prognozējamajiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai izpildītu finanšu garantiju saistības, vai sākotnēji atzītajai summai, no kā vajadzības gadījumā atņem uzkrāto amortizāciju, – atkarībā no tā, kura no minētajām summām ir lielāka. ES atzīst finanšu garantiju saistības, kad tā saņem atlīdzību par garantijas piešķiršanu, kas atbilst tirgus noteikumiem, vai kad var ticami izmērīt garantijas patieso vērtību. Ja nav aktīva tirgus tieši līdzvērtīgam garantijas līgumam, ES atklāj informāciju par sniegto garantiju kā par iespējamām saistībām (skatīt 1.7.2. skaidrojumu) vai, ja pastāv lielāka iespēja, ka saistību izpildei būs nepieciešama resursu aizplūde, ES atzīst uzkrājumu (skatīt 1.5.11. skaidrojumu).

1.7.2.

1.5.11.

Finanšu saistības klasificē kā ilgtermiņa saistības, izņemot gadījumus, kad to dzēšanas termiņš nepārsniedz 12 mēnešus pēc bilances datuma.

ES trasta fondi, kas tiek uzskatīti par daļu no Komisijas operatīvajām darbībām, tiek uzskaitīti Komisijas pārskatos un tālāk konsolidēti ES gada pārskatos. Tāpēc iemaksas, ko citi līdzekļu devēji veic ES trasta fondos, pēc kritērijiem atbilst ieņēmumiem no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, atbilstīgi zināmiem nosacījumiem, un tos uzrāda kā finansiālas saistības, līdz ar veiktajām iemaksām saistītie nosacījumi ir izpildīti, t. i., trasta fondam rodas attiecināmas izmaksas. Trasta fondam piemēro prasību finansēt noteiktus projektus un atdot atlikušos līdzekļus tad, kad fonds tiek likvidēts. Bilances datumā nenokārtotās iemaksu saistības tiek novērtētas, ņemot vērā saņemto iemaksu summu, no kuras atskaitīti izdevumi, kas radušies trasta fondam, tostarp aplēstas summas, ja tas ir nepieciešams. Pārskata sagatavošanas nolūkos neto izdevumi tiek attiecināti uz citu līdzekļu devēju iemaksām proporcionāli neto iemaksām, kas veiktas līdz 31. decembrim. Iemaksu attiecināšanai ir tikai indikatīvs raksturs. Likvidējot trasta fondu, par faktisko atlikušo resursu sadalījumu lemj trasta fonda valde.

1.5.13.   
  Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

Liela daļa ES parādu kreditoriem ir nesamaksātie izmaksu atlīdzināšanas prasījumi, ko iesnieguši dotāciju vai cita veida ES finansējuma saņēmēji (darījumi, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu). Tos grāmato kā parādus kreditoriem pieprasītās summas apjomā, kad tiek saņemts attiecīgs izmaksu atlīdzināšanas prasījums. Pēc attiecināmo izmaksu pārbaudes un apstiprināšanas parādus kreditoriem vērtē atbilstoši apstiprinātajai un attiecināmajai summai.

Parādus kreditoriem, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgos izdevumus iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi saņemti un ES to ir apstiprinājusi.

1.5.14.   
  Uzkrātie un nākamo periodu ieņēmumi un maksas

Uzkrātie un nākamo periodu ieņēmumi un maksas

Darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Ja gada beigās rēķins vēl nav izsniegts, kaut gan ES ir sniegusi pakalpojumu vai piegādājusi preces vai arī pastāv līgumiska vienošanās (piemēram, atsaucoties uz līgumu), uzkrātie ieņēmumi tiek atzīti finanšu pārskatos. Savukārt, ja gada beigās rēķins ir ticis izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai sagādātās preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo pārskata periodu un atzīst nākamajā pārskata periodā.

Arī izdevumus uzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātie izdevumi tiek atzīti, par pamatu izmantojot attiecīgā perioda pārskaitījuma saistību summas aplēsi. Uzkrātos izdevumus aprēķina saskaņā ar Komisijas sīki izstrādātām darbības un prakses pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka finanšu pārskati sniedz patiesu to ekonomisko un citu parādību attēlojumu, kas tiem ir jāattēlo. Pēc analoģijas, ja ir veikts avansa maksājums par pakalpojumiem vai precēm, kas vēl nav saņemti, izdevumi tiek attiecināti uz nākamo pārskata periodu un atzīti nākamajā pārskata periodā.

1.6.   FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

1.6.1.   
  Ieņēmumi

Ieņēmumi

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

Lielākā daļa ES ieņēmumu attiecas uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu.

NKI resursi un PVN resursi

NKI resursi un PVN resursi

Ieņēmumi tiek atzīti par periodu, kurā Komisija nosūta dalībvalstīm pieprasījumu veikt iemaksas. Tos novērtē pieprasītās summas apmērā. Tā kā PVN un NKI resursu pamatā ir aplēses par attiecīgā budžeta gada datiem, notiekot pārmaiņām, tās var pārskatīt, līdz dalībvalstis iesniedz galīgos datus. Aplēses pārmaiņu radīto ietekmi ņem vērā, nosakot tā perioda neto pārpalikumu vai deficītu, kurā pārmaiņas notikušas.

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, un ar tiem saistītus ieņēmumus atzīst tad, kad no dalībvalstīm tiek saņemti attiecīgie mēneša A pārskati (kuros ietvertas iekasētās nodevas un pienākošās summas, kas ir garantētas un nav apstrīdētas). Pārskata datumā ieņēmumus, ko dalībvalstis attiecīgajā periodā iekasējušas, bet vēl nav samaksājušas Komisijai, aplēš un atzīst kā uzkrātos ieņēmumus. No dalībvalstīm saņemtajos ceturkšņa B pārskatos (kuros ietvertas nodevas, kas nav ne iekasētas, ne garantētas, un debitora apstrīdētās garantētās summas) tos atzīst kā ieņēmumus, no kuriem atskaita iekasēšanas izmaksas, uz ko dalībvalstīm ir prasījuma tiesības. Turklāt atzīst vērtības samazinājumu par summu, kas ir parāda un atgūstamās summas aplēstā starpība.

Naudas sodi

Naudas sodi

Ieņēmumus no naudas sodiem atzīst, kad ES ir pieņēmusi lēmumu piemērot naudas sodu un tas oficiāli paziņots adresātam. Pēc tam, kad ir pieņemts lēmums piemērot naudas sodu, uzņēmumi divu mēnešu laikā pēc paziņojuma datuma:

| a) | piekrīt lēmumam (šādā gadījumā tiem ir jāsamaksā naudas sods norādītajā termiņā, un ES galīgi iekasē attiecīgo summu); |
| --- | --- |

a)

piekrīt lēmumam (šādā gadījumā tiem ir jāsamaksā naudas sods norādītajā termiņā, un ES galīgi iekasē attiecīgo summu);

| b) | vai arī nepiekrīt lēmumam un iesniedz pārsūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

b)

vai arī nepiekrīt lēmumam un iesniedz pārsūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem.

Pat ja tiek iesniegta pārsūdzība, naudas sods jāsamaksā noteiktajā termiņā, kas ir trīs mēneši, jo pārsūdzība nenozīmē maksājuma atlikšanu (LESD 278. pants). Saņemto naudu izmanto, lai dzēstu atgūstamo summu. Tomēr ar Komisijas grāmatveža piekrišanu uzņēmums maksājuma vietā var iesniegt bankas garantiju par attiecīgo summu. Šādā gadījumā naudas sodu joprojām uzskata par atgūstamo summu. Ja netiek saņemta ne nauda, ne garantija un ja ir šaubas par uzņēmuma maksātspēju, atzīst maksājumtiesību vērtības samazinājumu.

Ja uzņēmums iesniedz pārsūdzību un jau ir veicis provizorisku naudas soda maksājumu, summu atspoguļo kā iespējamās saistības, vai, ja pastāv iespēja, ka Vispārējā tiesa varētu pieņemt ES nelabvēlīgu nolēmumu, atzīst uzkrājumus šā riska segšanai. Ja maksājuma vietā ir iesniegta garantija, nesamaksāto atgūstamo summu daļēji noraksta pēc vajadzības.

Komisijas saņemtos uzkrātos procentus saistībā ar bankas kontiem, kuros noguldīti saņemtie maksājumi, atzīst par ieņēmumiem un attiecīgi palielina iespējamās saistības.

Kopš 2010. gada visus provizoriski iekasētos naudas sodus Komisija pārvalda īpaši izveidotā fondā (BUFI) un tie tiek ieguldīti finanšu instrumentos.

BUFI

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS IR SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS IR SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

Ieņēmumi no preču un pakalpojumu pārdošanas tiek atzīti, kad pircējam tiek nodoti nozīmīgi riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības pakāpi pārskata datumā.

Procentu ieņēmumi un izdevumi

Procentu ieņēmumi un izdevumi

Procentu ieņēmumus un izdevumus atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Tā ir metode finanšu aktīva vai finanšu saistību amortizētās iegādes vērtības aprēķināšanai un procentu ieņēmumu vai procentu izdevumu sadalei attiecīgajā periodā. Aprēķinot efektīvo procentu likmi, ES izdara aplēsi par naudas plūsmām, ņemot vērā visus finanšu instrumenta līguma nosacījumus (piemēram, priekšapmaksas iespējas), bet neņem vērā kredītzaudējumus nākotnē. Aprēķinā iekļauj visas maksas un punktus, ko līgumslēdzējas puses ir maksājušas vai saņēmušas un kas ir efektīvās procentu likmes neatņemama sastāvdaļa, kā arī darījuma izmaksas un visas citas prēmijas vai diskontus.

Ja finanšu aktīva vai līdzīgu finanšu aktīvu grupas vērtība ir daļēji norakstīta zaudējumu no vērtības samazināšanās rezultātā, procentu ieņēmumus atzīst, izmantojot procentu likmi, kas lietota nākotnes naudas plūsmu diskontēšanai, lai noteiktu zaudējumus no vērtības samazināšanās.

Ieņēmumi no dividendēm

Ieņēmumi no dividendēm

Ieņēmumus no dividendēm un līdzīgiem sadalītiem ieņēmumiem atzīst tad, kad stājas spēkā tiesības saņemt maksājumu.

1.6.2.   
  Izdevumi

Izdevumi

Tādu darījumu izdevumi, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, veido lielāko ES izdevumu daļu. Minētie izdevumi attiecas uz maksājumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu – maksājumi, kuru pamatā ir noteiktas saņēmēja tiesības saņemt maksājumu, pārvedumi saskaņā ar nolīgumu un diskrecionāras dotācijas, iemaksas un ziedojumi.

Pārvedumus atzīst kā izdevumus tajā periodā, kad bijuši notikumi, kuru dēļ pārvedums veikts, ja vien šāda veida pārvedumu pieļauj regula (Finanšu regula, Civildienesta noteikumi vai cita regula) vai ir parakstīts nolīgums, kas atļauj pārvedumu, ja saņēmējs izpilda attiecināmības kritērijus un ja attiecīgo summu var ticami novērtēt.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu pieprasījums un tas atbilst atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attiecināmo summu. Gada beigās aplēš saņēmējiem pienākošos attiecināmos izdevumus, kuri ir radušies, bet par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un tos grāmato kā uzkrātos izdevumus.

Izdevumus, kas radušies preču un pakalpojumu iegādes darījumos, kuri saistīti ar komerciālu apmaiņu, atzīst tad, kad ES saņēmusi preces vai pakalpojumus un ir to apstiprinājusi. Tos novērtē sākotnējā rēķinā norādītās summas apmērā. Turklāt bilances datumā izdevumus, kuri ir saistīti ar attiecīgajā periodā sniegtu pakalpojumu, par kuru rēķins vēl nav saņemts vai apstiprināts, aplēš un atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.7.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

1.7.1.   
  Iespējamie aktīvi

Iespējamie aktīvi

Iespējams aktīvs ir aktīvs, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki nākotnes notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus ES nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimnieciskā labuma vai kalpošanas potenciāla ieplūde ir ticama.

1.7.2.   
  Iespējamās saistības

Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir pienākums, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki nākotnes notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus ES nespēj pilnībā ietekmēt, vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir iepriekšēji notikumi, bet kuru neatzīst, jo nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga tādu resursu aizplūde, kas ietver saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu, vai – retos gadījumos – pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt. Iespējamās saistības atspoguļo pārskatos, ja vien saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūdes iespējamība nav niecīga.

1.8.   NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

Naudas plūsmas informāciju izmanto, lai varētu novērtēt ES spēju ģenerēt naudu un naudas ekvivalentus un ES vajadzību izmantot šādas naudas plūsmas.

Naudas plūsmas pārskatu sagatavo, izmantojot netiešo metodi. Tas nozīmē, ka finanšu gada saimnieciskās darbības rezultāts tiek koriģēts, ņemot vērā ietekmi, ko rada nenaudas darījumi, atlikti vai uzkrāti iepriekšējo vai nākamo periodu naudas ieņēmumi vai maksājumi no pamatdarbības un ieņēmumu vai izdevumu posteņi, kuri saistīti ar naudas plūsmām no investīciju darbības.

Naudas plūsmas no darījumiem ārvalstu valūtā iegrāmato ES pārskata valūtā (euro), summai ārvalstu valūtā piemērojot euro un attiecīgās ārvalstu valūtas maiņas kursu naudas plūsmas datumā.

Naudas plūsmas pārskatā parādītas attiecīgā perioda naudas plūsmas, kuras iedalītas pamatdarbības un investīciju darbības naudas plūsmās (ES nav finansēšanas darbību).

Pamatdarbība ir ES darbība, kas nav investīciju darbība. Tā ir lielākā daļa no veiktajām darbībām. Saņēmējiem piešķirti aizdevumi (un vajadzības gadījumā attiecīgi aizņēmumi) netiek uzskatīti par investīciju (vai finansēšanas) darbību, jo šī darbība ir vispārējo mērķu sastāvdaļa un tādējādi ES ikdienas darbība.

Investīciju darbības ir nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu, kā arī citu naudas ekvivalentos neiekļautu investīciju iegāde un atsavināšana. Investīciju darbība neietver aizdevumus, kas piešķirti saņēmējiem. Mērķis ir atspoguļot ES faktiskās investīcijas.

2.   BILANCES SKAIDROJUMI

AKTĪVI

AKTĪVI

2.1.   NEMATERIĀLIE AKTĪVI

NEMATERIĀLIE AKTĪVI

| miljoni EUR |
| --- |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2018. | 1 073 |
| Palielinājumi | 178 |
| Atsavināšana | (20) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 0 |
| Citas pārmaiņas | (1) |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2019. | 1 230 |
| Uzkrātā amortizācija 31.12.2018. | (627) |
| Amortizācija attiecīgajā gadā | (107) |
| Atkārtoti iegrāmatota amortizācija | 0 |
| Atsavināšana | 19 |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 0 |
| Citas pārmaiņas | 0 |
| Uzkrātā amortizācija 31.12.2019. | (715) |
| Neto uzskaites vērtība 31.12.2019. | 515 |
| Neto uzskaites vērtība 31.12.2018. | 446 |

miljoni EUR

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2018.

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2018.

1 073

1 073

Palielinājumi

Palielinājumi

178

178

Atsavināšana

Atsavināšana

(20)

(20)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

0

0

Citas pārmaiņas

Citas pārmaiņas

(1)

(1)

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2019.

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2019.

1 230

1 230

Uzkrātā amortizācija 31.12.2018.

Uzkrātā amortizācija 31.12.2018.

(627)

(627)

Amortizācija attiecīgajā gadā

Amortizācija attiecīgajā gadā

(107)

(107)

Atkārtoti iegrāmatota amortizācija

Atkārtoti iegrāmatota amortizācija

0

0

Atsavināšana

Atsavināšana

19

19

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

0

0

Citas pārmaiņas

Citas pārmaiņas

0

0

Uzkrātā amortizācija 31.12.2019.

Uzkrātā amortizācija 31.12.2019.

(715)

(715)

Neto uzskaites vērtība 31.12.2019.

Neto uzskaites vērtība 31.12.2019.

515

515

Neto uzskaites vērtība 31.12.2018.

Neto uzskaites vērtība 31.12.2018.

446

446

Iepriekš minētās summas galvenokārt ir saistītas ar datorprogrammām.

2.2.   MATERIĀLIE PAMATLĪDZEKĻI

MATERIĀLIE PAMATLĪDZEKĻI

Kosmosa aktīvu kategorijā ietilpst operatīvie pamatlīdzekļi, kas saistīti ar abām ES kosmosa programmām – globālajām navigācijas satelītu sistēmām (GNSS), proti, Galileo un EGNOS, un Eiropas Zemes novērošanas programmu Copernicus –, bet kosmosa sistēmu aktīvi, kas vēl nav sākuši darboties, tiek iekļauti pozīcijā “nepabeigtie pamatlīdzekļi”.

Galileo

EGNOS

Copernicus

Attiecībā uz Galileo četri satelīti, kas tika palaisti 2018. gadā, veiksmīgi tika izvadīti orbītā. Tie 2019. gadā papildināja funkcionālo konstelāciju, un tagad tā sastāv no 26 satelītiem. Galileo operatīvie pamatlīdzekļi, ieskaitot gan satelītus, gan uz zemes izvietotās iekārtas, 2019. gada 31. decembrī bija 2 489 miljoni EUR (2018. gadā – 2 410 miljoni EUR), atskaitot uzkrāto nolietojumu. Atlikušo nepabeigto pamatlīdzekļu kopējā summa bija 1 361 miljons (2018. gadā – 1 324 miljoni EUR). Galileo sistēmas attīstība turpināsies, līdz sistēma būs pilnībā darbotiesspējīga. Pēc pabeigšanas Galileo konstelāciju veidos 30 satelīti (tajā skaitā 6 rezerves satelīti).

Galileo

Galileo

Galileo

Galileo

Attiecībā uz Copernicus 2019. gadā nebija jaunu darbību sākušu satelītu. Copernicus operatīvo pamatlīdzekļu kopējā vērtība ir 1 153 miljoni EUR (2018. gadā – 1 455 miljoni EUR), atskaitot uzkrāto nolietojumu. Saistībā ar Copernicus satelītiem vēl 1 453 miljoni EUR tiek atzīti par nepabeigtiem pamatlīdzekļiem (2018. gadā – 1 207 miljoni EUR).

Copernicus

Copernicus

Copernicus

Ar Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta (EGNOS) zemes infrastruktūru saistītie pamatlīdzekļi 37 miljonu EUR apmērā (2018. gadā – 52 miljoni EUR) arī ir iekļauti kosmosa aktīvos. Papildus tam EGNOS ir nepabeigtie pamatlīdzekļi 238 miljonu EUR apmērā (2018. gadā – 130 miljonu EUR apmērā).

EGNOS

EGNOS

Ar ES kosmosa programmām saistīto aktīvu izveidei izmanto Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) atbalstu.

Materiālie pamatlīdzekļi

Materiālie pamatlīdzekļi

| miljoni EUR |
| --- |
| | Zeme un ēkas | Kosmosa aktīvi | Aprīkojums un iekārtas | Mēbeles un transportlīdzekļi | Datortehnika | Citi | Finanšu noma | Nepabeigtie pamatlīdzekļi | Kopā |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2018. | 5 626 | 5 259 | 641 | 270 | 634 | 327 | 2 620 | 3 199 | 18 575 |
| Palielinājumi | 117 | 10 | 24 | 14 | 60 | 21 | 118 | 941 | 1 306 |
| Atsavināšana | (1) | (0) | (117) | (28) | (58) | (29) | (3) | — | (236) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 154 | 411 | (7) | 3 | 7 | 7 | (98) | (477) | 0 |
| Citas pārmaiņas | (0) | — | 0 | (0) | 0 | (0) | — | (10) | (10) |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2019. | 5 895 | 5 680 | 542 | 259 | 644 | 325 | 2 638 | 3 653 | 19 635 |
| Uzkrātais nolietojums 31.12.2018. | (3 279 ) | (1 342 ) | (540) | (198) | (521) | (255) | (1 257 ) | | (7 390 ) |
| Nolietojums attiecīgajā gadā | (190) | (659) | (31) | (17) | (64) | (27) | (94) | | (1 083 ) |
| Atkārtoti iegrāmatots nolietojums | 0 | — | 39 | 7 | 14 | 0 | (0) | | 61 |
| Atsavināšana | 1 | 0 | 67 | 17 | 43 | 26 | 3 | | 157 |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | (35) | — | 7 | (2) | (5) | 0 | 35 | | (0) |
| Citas pārmaiņas | — | — | 0 | (0) | 0 | (0) | — | | 0 |
| Uzkrātais nolietojums 31.12.2019. | (3 503 ) | (2 001 ) | (457) | (194) | (533) | (255) | (1 313 ) | | (8 255 ) |
| NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2019. | 2 392 | 3 679 | 85 | 65 | 110 | 70 | 1 325 | 3 653 | 11 380 |
| NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2018. | 2 347 | 3 917 | 101 | 72 | 113 | 72 | 1 363 | 3 199 | 11 185 |

miljoni EUR

Zeme un ēkas

Kosmosa aktīvi

Aprīkojums un iekārtas

Mēbeles un transportlīdzekļi

Datortehnika

Citi

Finanšu noma

Nepabeigtie pamatlīdzekļi

Kopā

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2018.

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2018.

5 626

5 626

5 259

5 259

641

641

270

270

634

634

327

327

2 620

2 620

3 199

3 199

18 575

18 575

Palielinājumi

Palielinājumi

117

117

10

10

24

24

14

14

60

60

21

21

118

118

941

941

1 306

1 306

Atsavināšana

Atsavināšana

(1)

(1)

(0)

(0)

(117)

(117)

(28)

(28)

(58)

(58)

(29)

(29)

(3)

(3)

—

—

(236)

(236)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

154

154

411

411

(7)

(7)

3

3

7

7

7

7

(98)

(98)

(477)

(477)

0

0

Citas pārmaiņas

Citas pārmaiņas

(0)

(0)

—

—

0

0

(0)

(0)

0

0

(0)

(0)

—

—

(10)

(10)

(10)

(10)

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2019.

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2019.

5 895

5 895

5 680

5 680

542

542

259

259

644

644

325

325

2 638

2 638

3 653

3 653

19 635

19 635

Uzkrātais nolietojums 31.12.2018.

Uzkrātais nolietojums 31.12.2018.

(3 279 )

(3 279 )

(1 342 )

(1 342 )

(540)

(540)

(198)

(198)

(521)

(521)

(255)

(255)

(1 257 )

(1 257 )

(7 390 )

(7 390 )

Nolietojums attiecīgajā gadā

Nolietojums attiecīgajā gadā

(190)

(190)

(659)

(659)

(31)

(31)

(17)

(17)

(64)

(64)

(27)

(27)

(94)

(94)

(1 083 )

(1 083 )

Atkārtoti iegrāmatots nolietojums

Atkārtoti iegrāmatots nolietojums

0

0

—

39

39

7

7

14

14

0

0

(0)

(0)

61

61

Atsavināšana

Atsavināšana

1

1

0

0

67

67

17

17

43

43

26

26

3

3

157

157

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

(35)

(35)

—

7

7

(2)

(2)

(5)

(5)

0

0

35

35

(0)

(0)

Citas pārmaiņas

Citas pārmaiņas

—

—

—

—

0

0

(0)

(0)

0

0

(0)

(0)

—

—

0

0

Uzkrātais nolietojums 31.12.2019.

Uzkrātais nolietojums 31.12.2019.

(3 503 )

(3 503 )

(2 001 )

(2 001 )

(457)

(457)

(194)

(194)

(533)

(533)

(255)

(255)

(1 313 )

(1 313 )

(8 255 )

(8 255 )

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2019.

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2019.

2 392

2 392

3 679

3 679

85

85

65

65

110

110

70

70

1 325

1 325

3 653

3 653

11 380

11 380

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2018.

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2018.

2 347

2 347

3 917

3 917

101

101

72

72

113

113

72

72

1 363

1 363

3 199

3 199

11 185

11 185

2.3.   PĒC PAŠU KAPITĀLA METODES UZSKAITĪTAS INVESTĪCIJAS

PĒC PAŠU KAPITĀLA METODES UZSKAITĪTAS INVESTĪCIJAS

ES, ko pārstāv Komisija, līdzdalība Eiropas Investīciju fondā (EIF) tiek uzskatīta par asociētā uzņēmuma dalību, un tās uzskaitei izmanto pašu kapitāla metodi. EIF ir ES finanšu iestāde, kuras specializācija ir riska kapitāla un garantiju sniegšana maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). EIF atrodas Luksemburgā un darbojas kā privātā un publiskā sektora partnerība, kuras dalībnieki ir Eiropas Investīciju banka (EIB), ES un finanšu iestāžu grupa. 2019. gada 31. decembrī ES līdzdalība EIF bija 29,7 % (2018. gadā – 29,7 %), un ES piederēja 29,7 % balsstiesību (2018. gadā – 29,7 %). Saskaņā ar tā statūtiem EIF ir pienākums iekļaut tiesību aktos noteiktajās rezervēs vismaz 20 % no tā gada neto rezultāta, līdz kopējā rezerve sasniedz 10 % no parakstītā kapitāla. Šī rezerve nav pieejama sadalei.

| miljoni EUR |
| --- |
| | Eiropas Investīciju fonds |
| Līdzdalība 31.12.2018. | 591 |
| Iemaksas | — |
| Saņemtās dividendes | (3) |
| Daļa neto rezultātā | 53 |
| Daļa neto aktīvos | (49) |
| Līdzdalība 31.12.2019. | 591 |

miljoni EUR

Eiropas Investīciju fonds

Līdzdalība 31.12.2018.

Līdzdalība 31.12.2018.

591

591

Iemaksas

Iemaksas

—

—

Saņemtās dividendes

Saņemtās dividendes

(3)

(3)

Daļa neto rezultātā

Daļa neto rezultātā

53

53

Daļa neto aktīvos

Daļa neto aktīvos

(49)

(49)

Līdzdalība 31.12.2019.

Līdzdalība 31.12.2019.

591

591

Turpmāk minētās uzskaites vērtības tiek attiecinātas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības īpatsvaru:

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| | Kopā EIF | Kopā EIF |
| Aktīvi | 2 965 | 2 662 |
| Saistības | (975) | (674) |
| Ieņēmumi | 337 | 291 |
| Izdevumi | (161) | (167) |
| Pārpalikums/(deficīts) | 176 | 124 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

Kopā EIF

Kopā EIF

Aktīvi

Aktīvi

2 965

2 965

2 662

2 662

Saistības

Saistības

(975)

(975)

(674)

(674)

Ieņēmumi

Ieņēmumi

337

337

291

291

Izdevumi

Izdevumi

(161)

(161)

(167)

(167)

Pārpalikums/(deficīts)

Pārpalikums/(deficīts)

176

176

124

124

Iepriekš apkopotās finanšu informācijas saskaņojums ar līdzdalības EIF uzskaites vērtību ir šāds.

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Asociētā uzņēmuma neto aktīvi | 1 990 | 1 988 |
| EK līdzdalība EIF | 29,70  % | 29,70  % |
| Uzskaites vērtība | 591 | 591 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

Asociētā uzņēmuma neto aktīvi

Asociētā uzņēmuma neto aktīvi

1 990

1 990

1 988

1 988

EK līdzdalība EIF

EK līdzdalība EIF

29,70  %

29,70  %

29,70  %

29,70  %

Uzskaites vērtība

Uzskaites vērtība

591

591

591

591

2019. gada 31. decembrī ES, ko pārstāv Komisija, bija iemaksājusi 20 % no tās parakstītajām daļām EIF kapitālā, un nepieprasītā summa ir šāda.

| miljoni EUR |
| --- |
| | Kopējais EIF kapitāls | ES parakstītā daļa |
| Kopējais pamatkapitāls | 4 500 | 1 337 |
| Iemaksātais | (900) | (267) |
| Nepieprasītais | 3 600 | 1 070 |

miljoni EUR

Kopējais EIF kapitāls

ES parakstītā daļa

Kopējais pamatkapitāls

Kopējais pamatkapitāls

4 500

4 500

1 337

1 337

Iemaksātais

Iemaksātais

(900)

(900)

(267)

(267)

Nepieprasītais

Nepieprasītais

3 600

3 600

1 070

1 070

2.4.   FINANŠU AKTĪVI

FINANŠU AKTĪVI

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Ilgtermiņa | | | |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 2.4.1 | 15 211 | 13 657 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 2.4.2 | 134 | 14 |
| Aizdevumi | 2.4.3 | 51 368 | 51 560 |
| | | 66 714 | 65 231 |
| Īstermiņa | | | |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 2.4.1 | 3 196 | 1 786 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 2.4.2 | 3 | 2 |
| Aizdevumi | 2.4.3 | 1 316 | 2 380 |
| | | 4 514 | 4 168 |
| Kopā | | 71 228 | 69 398 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2019.

31.12.2018.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

2.4.1

2.4.1

15 211

15 211

13 657

13 657

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

2.4.2

2.4.2

134

134

14

14

Aizdevumi

Aizdevumi

2.4.3

2.4.3

51 368

51 368

51 560

51 560

66 714

66 714

65 231

65 231

Īstermiņa

Īstermiņa

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

2.4.1

2.4.1

3 196

3 196

1 786

1 786

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

2.4.2

2.4.2

3

3

2

2

Aizdevumi

Aizdevumi

2.4.3

2.4.3

1 316

1 316

2 380

2 380

4 514

4 514

4 168

4 168

Kopā

Kopā

71 228

71 228

69 398

69 398

2.4.1.   
  Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| BUFI investīcijas | 1 863 | 1 888 |
| Likvidējamā EOTK | 1 459 | 1 506 |
| Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka | 188 | 188 |
| EĀDD vietējo darbinieku pensiju plāns | 75 | — |
| | 3 585 | 3 582 |
| Garantiju fondi budžeta garantijām: | | |
| ESIF galvojuma fonds | 6 654 | 5 000 |
| Garantiju fonds ārējai darbībai | 2 545 | 2 465 |
| EFIA garantiju fonds | 595 | 9 |
| | 9 794 | 7 474 |
| Finanšu instrumenti, kurus finansē no ES budžeta: | | |
| programma “Apvārsnis 2020” | 2 455 | 2 031 |
| Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments | 699 | 540 |
| Riska dalīšanas finanšu mehānisms | 597 | 679 |
| ES MVU pašu kapitāla mehānismi | 507 | 464 |
| Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai | 166 | 115 |
| Riska kapitāla darījumi | 112 | 113 |
| Energoefektivitātes finansējuma mehānisms | 105 | 101 |
| Citi | 387 | 343 |
| | 5 028 | 4 386 |
| Kopā | 18 407 | 15 443 |
| Ilgtermiņa | 15 211 | 13 657 |
| Īstermiņa | 3 196 | 1 786 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

BUFI investīcijas

BUFI investīcijas

1 863

1 863

1 888

1 888

Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

1 459

1 459

1 506

1 506

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

188

188

188

188

EĀDD vietējo darbinieku pensiju plāns

EĀDD vietējo darbinieku pensiju plāns

75

75

—

—

3 585

3 585

3 582

3 582

Garantiju fondi budžeta garantijām:

Garantiju fondi budžeta garantijām:

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

6 654

6 654

5 000

5 000

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

2 545

2 545

2 465

2 465

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

595

595

9

9

9 794

9 794

7 474

7 474

Finanšu instrumenti, kurus finansē no ES budžeta:

Finanšu instrumenti, kurus finansē no ES budžeta:

programma “Apvārsnis 2020”

programma “Apvārsnis 2020”

2 455

2 455

2 031

2 031

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

699

699

540

540

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

597

597

679

679

ES MVU pašu kapitāla mehānismi

ES MVU pašu kapitāla mehānismi

507

507

464

464

Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai

Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai

166

166

115

115

Riska kapitāla darījumi

Riska kapitāla darījumi

112

112

113

113

Energoefektivitātes finansējuma mehānisms

Energoefektivitātes finansējuma mehānisms

105

105

101

101

Citi

Citi

387

387

343

343

5 028

5 028

4 386

4 386

Kopā

Kopā

18 407

18 407

15 443

15 443

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

15 211

15 211

13 657

13 657

Īstermiņa

Īstermiņa

3 196

3 196

1 786

1 786

No kopējās summas 18 407 miljonu EUR apmērā ES turējumā ir pārdošanai pieejami finanšu aktīvi parāda vērtspapīru veidā (piemēram, obligācijas) par 14 998 miljoniem EUR (2018. gadā – 13 993 miljoni EUR), pašu kapitāla instrumenti par 2 801 miljonu EUR (2018. gadā – 1 365 miljoni EUR) un investīcijas naudas tirgus fondos (piemēram, EIB vienotajā fondā) par 608 miljoniem EUR (2018. gadā – 85 miljoni EUR).

BUFI investīcijas

BUFI

Naudas sodi, ko provizoriski iekasē saistībā ar konkurences lietām, tiek nodoti īpaši izveidotam fondam (BUFI fonds – budžeta naudas sodu fonds), un Komisija iegulda šos līdzekļus parāda instrumentos, kas klasificēti kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi.

BUFI

Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

Visi pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi, kas ir saistīti ar likvidējamo Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (ECSC i.L.), ir parāda vērtspapīri euro valūtā, kas ir kotēti aktīvā tirgū.

ECSC i.L.

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

ES ir finanšu investīcijas Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) kapitālā, kur 2019. gada 31. decembrī ES akciju skaits bija 90 044 (2018. gadā – 90 044 akcijas), kas ir 3 % no kopējā parakstītā akciju kapitāla. ES parakstījās par akciju kapitālu, kura kopējā summa ir 900 miljoni EUR, no kuriem 713 miljoni EUR pašlaik nav pieprasīti. Saskaņā ar nolīgumu par ERAB izveidi akcionāriem jāievēro daži līgumā noteikti ierobežojumi, piemēram, akcijas nevar nodot un to izpirkšanas maksa nedrīkst pārsniegt sākotnējās iegādes izmaksas.

ES novērtē investīcijas ERAB to patiesajā vērtībā. Jo īpaši iepriekš norādīto līgumā noteikto ierobežojumu dēļ sākotnējās iegādes izmaksas uzskata par labāko patiesās vērtības aplēsi. Lai gan ERAB akcijas netiek kotētas biržās, nesen ir notikuši darījumi investīciju saņēmēja pašu kapitālā (kapitāla emitēšana par nominālvērtību), kas apliecina, ka šajā situācijā izmaksas ir labākā patiesās vērtības aplēse.

GARANTIJU FONDI BUDŽETA GARANTIJĀM

GARANTIJU FONDI BUDŽETA GARANTIJĀM

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

Saskaņā ar ESIF regulu (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/1017 (12)) ESIF galvojuma fonds ir izveidots, lai nodrošinātu likviditātes rezerves iespējamo zaudējumu gadījumā, kas EIB var rasties saistībā ar tās finansēšanas un investīciju darbībām, uz kurām saskaņā ar ESIF nolīgumu ir attiecināms ESIF ES galvojums, – skatīt 4.1.1. skaidrojumu. ESIF galvojuma fondu finansē no iemaksām no ES budžeta. Tam tiek piešķirta arī peļņa no ieguldītajiem galvojuma fonda līdzekļiem, ieņēmumi, ko ES saņēmusi kā atlīdzību par garantiju saskaņā ar ESIF nolīgumu, un summas, ko EIB atguvusi no saistības nepildošiem debitoriem attiecībā uz iepriekšējiem garantiju pieprasījumiem. 2019. gada beigās ESIF galvojuma fonda kopējā aktīvu summa bija 6 688 miljoni EUR (2018. gadā – 5 452 miljoni EUR), no kuriem 6 654 miljoni EUR tika ieguldīti pārdošanai pieejamos finanšu aktīvos (2018. gadā – 5 000 miljoni EUR), bet vēl 1 879 miljoni EUR (2018. gadā – 2 688 miljoni EUR) ir piešķirti, bet vēl nav izmaksāti fondā, un tie ir iekļauti budžeta RAL un arī norādīti 5.1. skaidrojumā kā saistības vēl neizmantotās apropriācijās. Šajā fondā tiks veikti uzkrājumi, pakāpeniski sasniedzot 9,1 miljardu EUR, t. i., 35 % no visām ES ESIF galvojumu saistībām.

12

4.1.1.

RAL

5.1.

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai sedz no ES budžeta garantētus aizdevumus, jo īpaši EIB aizdevumu darbības ārpus ES, kuras finansē no EIB pašu resursiem, aizdevumus makrofinansiālam atbalstam (MFA), kā arī Euratom aizdevumus ārpus ES, – skatīt 4.1.1. skaidrojumu. Fondu pārvalda EIB, un tas ir paredzēts tādu ES garantētu aizdevumu segšanai, kuriem netiek pildītas saistības. Fonda līdzekļus veido maksājumi no ES budžeta, tādu procentu ieņēmumi, kas tiek maksāti par fonda aktīvu investīcijām, un summas, kas atgūtas no debitoriem, kuri nepilda saistības un kuru gadījumā fondam ir nācies izmantot savu galvojumu. Garantiju fondā ārējām darbībām būtu jāuztur mērķa summa, kas ir 9 % no gada beigās neatmaksātajiem garantētajiem aizdevumiem. Starpību starp mērķa summu un fonda aktīvu vērtību gada beigās sedz no ES budžeta n+2 gadā, savukārt pārpalikumu atmaksā ES budžetā.

Euratom

4.1.1.

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

Atbilstīgi EFIA regulai (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1601 (13)) tika izveidots EFIA garantiju fonds, kas nodrošinātu likviditātes rezervi, no kuras veic izmaksas Savienības garantijas izmantošanas gadījumā saskaņā ar attiecīgajiem EFIA garantijas nolīgumiem. EFIA garantiju fondu finansē no ES budžeta, no 11. EAF iemaksām ES budžetā un no dalībvalstu un citu iemaksu veicēju brīvprātīgām iemaksām. Fondam tiek piešķirta arī peļņa no ieguldītajiem līdzekļiem, summas, ko atgūst no saistības nepildošiem debitoriem, ieņēmumi un citi maksājumi, ko ES saņēmusi saskaņā ar EFIA garantijas nolīgumiem. 2019. gada 31. decembrī galvojuma fondā saņemto maksājumu kopējā summa bija 600 miljoni EUR, no kuriem 595 miljoni EUR ir ieguldīti pārdošanai pieejamos finanšu aktīvos; vēl papildu 95 miljoni EUR (2018. gadā – 325 miljoni EUR) ir piešķirti, bet vēl nav izmaksāti, un tie ir iekļauti budžeta RAL un arī norādīti 5.1. skaidrojumā kā saistības vēl neizmantotās apropriācijās. EFIA garantiju fondā tiks veikti uzkrājumi, pakāpeniski sasniedzot 750 miljonus EUR, t. i., 50 % no visām EFIA nākotnes galvojuma saistībām, kuras sedz no ES budžeta, un tie vēl tiks palielināti ar citām iemaksām.

13

RAL

5.1.

FINANŠU INSTRUMENTI, KO FINANSĒ NO ES BUDŽETA

FINANŠU INSTRUMENTI, KO FINANSĒ NO ES BUDŽETA

Programma “Apvārsnis 2020”

Programma “Apvārsnis 2020”

Saskaņā ar ES regulu, ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” 2014.–2020. gadam, ir izveidoti jauni finanšu instrumenti, lai veicinātu tādu uzņēmumu piekļuvi finansējumam, kas darbojas pētniecības un inovāciju (PI) jomā. Šie instrumenti ir: InnovFin aizdevumu un garantiju pakalpojums pētniecībai un inovācijai, kurā Komisijai ir dalīts finanšu risks saistībā ar portfeli, ko veido jaunas EIB veiktas finansēšanas darbības; InnovFin MVU garantijas, tajā skaitā instruments MVU iniciatīvai saistībā ar neierobežotām garantijām (SIUGI), – garantiju mehānismi, ko pārvalda EIF, sniedzot garantijas un pretgarantijas finanšu starpniekiem par jaunajiem aizdevumu portfeļiem (finanšu risku, kas saistīts ar garantiju, kura piešķirta no SIUGI, Komisija dala ar dalībvalstīm, EIF un EIB), – un InnovFin kapitāla mehānisms pētniecībai un inovācijai, kas nodrošina investīcijas riska kapitāla fondos un ko pārvalda EIF.

InnovFin aizdevumu un garantiju pakalpojums pētniecībai un inovācijai

InnovFin MVU garantijas, tajā skaitā instruments MVU iniciatīvai saistībā ar neierobežotām garantijām (SIUGI)

SIUGI

InnovFin kapitāla mehānisms pētniecībai un inovācijai

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

Riska dalīšanas finanšu mehānismu (RDFM) pārvalda EIB, un Komisijas investīciju portfelis tiek izmantots, lai veidotu uzkrājumus finanšu riskam aizdevumiem un garantijām, ko EIB piešķīrusi atbilstīgiem pētniecības projektiem. Kopumā RDFM piešķirtie ES budžeta līdzekļi 2007.–2013. gada DFS ietvaros nepārsniedza 1 miljardu EUR. 2014.–2020. gada DFS ietvaros RDFM nav paredzētas jaunas budžeta iemaksas. Ņemot vērā, ka ievērojama daļa RDFM neizpildīto norēķinu jau ir samaksāta, 2019. gadā EIB daļēji atbrīvoja ES garantiju, kā rezultātā samazinājās ES iespējamās saistības, kas norādītas 4.1.3. skaidrojumā.

4.1.3.

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (14) ir izveidots Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) parāda instruments, kura mērķis ir veicināt infrastruktūras projektu piekļuvi finansējumam transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarē. To pārvalda EIB nolīguma ar ES ietvaros. EISI parāda finanšu instruments ir aizdevumu garantijas instrumenta TEN-T projektiem (LGTT) un projektu obligāciju iniciatīvas (PBI) izmēģinājuma posma turpinājums. Tas piedāvā riska dalīšanu parāda finansēšanai prioritārā un subordinētā parāda vai garantijas veidā, kā arī atbalstu projektu obligācijām. Pēc 2019. gada 19. jūnija, stājoties spēkā deleģēšanas nolīguma ar EIB pirmajam grozījumam, visas EISI operācijas, ko izmanto EIB, ir nodotas vienam no diviem portfeļiem – parāda portfelim vai nevērtspapīrojama finansējuma portfelim, attiecībā uz kuru ir ieviesta jauna uz portfeli balstīta riska dalīšanas pieeja.

14

TEN-T

LGTT

PBI

ES MVU pašu kapitāla mehānismi

ES MVU pašu kapitāla mehānismi

Šie ir pašu kapitāla instrumenti, ko EIF aizbildnībā finansē no COSME, CIP un MAP programmām un tehnoloģiju pārneses izmēģinājumu projekta; tie sniedz atbalstu ES MVU izveidei un finansēšanai to agrīnā (jaunuzņēmuma) un izaugsmes posmā, veicot investīcijas piemērotos specializētos riska kapitāla fondos.

COSME

CIP

MAP

2.4.2.   
  Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

| miljoni EUR |
| --- |
| Atvasinātā instrumenta veids | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Nosacītā summa | Patiesā vērtība | Nosacītā summa | Patiesā vērtība |
| Regulētā tirgū netirgots ārvalstu valūtas nākotnes līgums | 393 | 3 | 476 | 2 |
| Galvojums pašu kapitāla portfelim | 1 439 | 134 | 674 | 14 |
| Kopā | 1 832 | 137 | 1 150 | 16 |
| Ilgtermiņa | 1 439 | 134 | 674 | 14 |
| Īstermiņa | 393 | 3 | 476 | 2 |

miljoni EUR

Atvasinātā instrumenta veids

31.12.2019.

31.12.2018.

Nosacītā summa

Patiesā vērtība

Nosacītā summa

Patiesā vērtība

Regulētā tirgū netirgots ārvalstu valūtas nākotnes līgums

Regulētā tirgū netirgots ārvalstu valūtas nākotnes līgums

393

393

3

3

476

476

2

2

Galvojums pašu kapitāla portfelim

Galvojums pašu kapitāla portfelim

1 439

1 439

134

134

674

674

14

14

Kopā

Kopā

1 832

1 832

137

137

1 150

1 150

16

16

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

1 439

1 439

134

134

674

674

14

14

Īstermiņa

Īstermiņa

393

393

3

3

476

476

2

2

ES noslēdz regulētā tirgū netirgotus ārvalstu valūtas nākotnes līgumus, lai ierobežotu ārvalstu valūtas risku, kas saistīts ar ASV dolāros denominētiem parāda vērtspapīriem, kuri tiek turēti ESIF galvojuma fondā. Saskaņā ar šiem regulētā tirgū netirgotajiem ārvalstu valūtas nākotnes līgumiem ES piegādā līgumā noteikto un iepriekšējā tabulā norādīto nosacīto summu ārvalstu valūtā (“maksāšanas pozīcija”) un saņem nosacīto summu EUR valūtā (“saņemšanas pozīcija”) termiņa beigās. Šie atvasināto instrumentu līgumi tiek novērtēti patiesajā vērtībā bilances datumā un klasificēti kā finanšu aktīvi vai finanšu saistības to patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā atkarībā no tā, vai to patiesā vērtība ir pozitīva vai negatīva.

Pozīcija “Galvojums pašu kapitāla portfelim” ietver garantijas, ko ES dod finanšu iestādēm saistībā ar kapitālinvestīciju portfeļiem, kurus klasificē kā atvasinātus finanšu instrumentus un uzskaita kā finanšu aktīvus vai finanšu saistības to patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā. Kopējo summu veido galvenokārt ESIF galvojums, ko ES dod EIB grupai ar EIB un EIF apmaksāto kapitālinvestīciju summu 1 420 miljoni EUR (2018. gadā – 674 miljoni EUR). Ar ESIF pašu kapitāla portfeļiem saistītā ES galvojuma patiesā vērtība bija 134 miljoni EUR (2018. gadā – 14 miljoni EUR).

Patiesajā vērtībā novērtēto finanšu aktīvu patiesās vērtības hierarhija

Patiesajā vērtībā novērtēto finanšu aktīvu patiesās vērtības hierarhija

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| 1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas | 15 482 | 13 993 |
| 2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas | 1 543 | 275 |
| 3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu | 1 518 | 1 191 |
| Kopā | 18 544 | 15 459 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas

1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas

15 482

15 482

13 993

13 993

2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas

2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas

1 543

1 543

275

275

3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu

3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu

1 518

1 518

1 191

1 191

Kopā

Kopā

18 544

18 544

15 459

15 459

Šajā periodā starp 1. un 2. līmeni nebija pārvietojumu.

Tādu finanšu aktīvu saskaņojums, kas novērtēti ar novērtēšanas metodēm, izmantojot datus, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu (3. līmenis)

Tādu finanšu aktīvu saskaņojums, kas novērtēti ar novērtēšanas metodēm, izmantojot datus, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu (3. līmenis)

| miljoni EUR |
| --- |
| Sākuma atlikums 1.1.2019. | 1 191 |
| Pirkumi, pārdevumi, emisija un norēķini | 173 |
| Perioda guvumi vai zaudējumi, kas atzīti finanšu ienākumos vai finansējuma izmaksās | 90 |
| Guvumi vai zaudējumi, kas atzīti neto aktīvos | 71 |
| Pārvietojumi uz 3. līmeni | — |
| Pārvietojumi no 3. līmeņa | — |
| Citi | (8) |
| Beigu atlikums 31.12.2019. | 1 518 |

miljoni EUR

Sākuma atlikums 1.1.2019.

Sākuma atlikums 1.1.2019.

1 191

1 191

Pirkumi, pārdevumi, emisija un norēķini

Pirkumi, pārdevumi, emisija un norēķini

173

173

Perioda guvumi vai zaudējumi, kas atzīti finanšu ienākumos vai finansējuma izmaksās

Perioda guvumi vai zaudējumi, kas atzīti finanšu ienākumos vai finansējuma izmaksās

90

90

Guvumi vai zaudējumi, kas atzīti neto aktīvos

Guvumi vai zaudējumi, kas atzīti neto aktīvos

71

71

Pārvietojumi uz 3. līmeni

Pārvietojumi uz 3. līmeni

—

Pārvietojumi no 3. līmeņa

Pārvietojumi no 3. līmeņa

—

—

Citi

Citi

(8)

(8)

Beigu atlikums 31.12.2019.

Beigu atlikums 31.12.2019.

1 518

1 518

2.4.3.   
  Aizdevumi

Aizdevumi

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Aizdevumi finansiālajam atbalstam | 2.4.3.1 | 52 564 | 53 873 |
| Citi aizdevumi | 2.4.3.2 | 121 | 67 |
| Kopā | | 52 684 | 53 939 |
| Ilgtermiņa | | 51 368 | 51 560 |
| Īstermiņa | | 1 316 | 2 380 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2019.

31.12.2018.

Aizdevumi finansiālajam atbalstam

Aizdevumi finansiālajam atbalstam

2.4.3.1

2.4.3.1

52 564

52 564

53 873

53 873

Citi aizdevumi

Citi aizdevumi

2.4.3.2

2.4.3.2

121

121

67

67

Kopā

Kopā

52 684

52 684

53 939

53 939

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

51 368

51 368

51 560

51 560

Īstermiņa

Īstermiņa

1 316

1 316

2 380

2 380

2.4.3.1.   Aizdevumi finansiālajam atbalstam

Aizdevumi finansiālajam atbalstam

| miljoni EUR |
| --- |
| | EFSM | MB | MFA | Euratom | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2018. | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 98 | 53 873 |
| Jauni aizdevumi | — | — | 420 | — | — | 420 |
| Atmaksa | — | (1 500 ) | (52) | (40) | (97) | (1 689 ) |
| Valūtas maiņas starpības | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | (6) | (33) | (1) | (0) | (6) | (45) |
| Vērtības samazinājums | — | — | — | — | — | — |
| Kopā 31.12.2019. | 47 394 | 201 | 4 754 | 214 | 0 | 52 564 |
| Ilgtermiņa | 46 800 | 200 | 4 112 | 178 | — | 51 290 |
| Īstermiņa | 594 | 1 | 643 | 35 | — | 1 273 |

miljoni EUR

EFSM

MB

MFA

Euratom

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2018.

Kopā 31.12.2018.

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

98

98

53 873

53 873

Jauni aizdevumi

Jauni aizdevumi

—

—

—

420

420

—

—

—

420

420

Atmaksa

Atmaksa

—

—

(1 500 )

(1 500 )

(52)

(52)

(40)

(40)

(97)

(97)

(1 689 )

(1 689 )

Valūtas maiņas starpības

Valūtas maiņas starpības

—

—

—

—

—

5

5

5

5

Uzskaites vērtības pārmaiņas

Uzskaites vērtības pārmaiņas

(6)

(6)

(33)

(33)

(1)

(1)

(0)

(0)

(6)

(6)

(45)

(45)

Vērtības samazinājums

Vērtības samazinājums

—

—

—

—

—

—

Kopā 31.12.2019.

Kopā 31.12.2019.

47 394

47 394

201

201

4 754

4 754

214

214

0

0

52 564

52 564

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

46 800

46 800

200

200

4 112

4 112

178

178

—

—

51 290

51 290

Īstermiņa

Īstermiņa

594

594

1

1

643

643

35

35

—

—

1 273

1 273

Finansiālā atbalsta aizdevumu nominālvērtība 2019. gada 31. decembrī bija 51 941 miljons (2018. gadā – 53 206 miljoni EUR). Uzskaites vērtības izmaiņas atbilst uzkrāto procentu izmaiņām.

EFSM sniedz iespēju piešķirt finansiālu atbalstu dalībvalstīm, kas ir nonākušas grūtībās vai kam nopietni draud lielas grūtības, kuras izraisījuši ārkārtas apstākļi, ko dalībvalsts nevar kontrolēt. Palīdzība var būt aizdevuma vai kredītlīnijas veidā. Saskaņā ar ECOFIN padomes 2010. gada 9. maija secinājumiem mehānisms tiek ierobežots un nepārsniedz 60 miljardus EUR, bet juridiskais ierobežojums nosaka, ka aizdevumu vai kredītlīniju neatmaksātā summa nedrīkst būt lielāka par starpību, kas ir pieejama saskaņā ar pašu resursu maksimālo apmēru. Aizņēmumus, kas saistīti ar aizdevumiem, kuri izmaksāti EFSM ietvaros, garantē no ES budžeta. Netiek plānots, ka EFSM tiks iesaistīts jaunās finansēšanas programmās vai jaunos aizdevuma mehānisma nolīgumus.

ECOFIN

MB mehānisms ir uz politiku balstīts finanšu instruments, kas sniedz vidēja termiņa finansiālu atbalstu ES dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas euro. Tas sniedz iespēju piešķirt aizdevumus dalībvalstīm, kam ir vai kam nopietni draud grūtības saistībā ar maksājumu bilanci vai kapitāla plūsmu. Saskaņā ar instrumentu piešķirto, bet vēl neatmaksāto aizdevumu maksimālā summa ir ierobežota un nepārsniedz 50 miljardus EUR. Aizņēmumus, kas saistīti ar šiem MB aizdevumiem, garantē no ES budžeta. 2019. gadā Rumānija atmaksāja atlikušo 1 miljardu EUR no neatmaksātās aizdevuma summas, un Latvija atmaksāja 500 miljonus EUR no savas 700 miljonu EUR neatmaksātās summas.

MFA ir finansiālas palīdzības veids, ko ES piedāvā partnervalstīm, kuras saskaras ar maksājumu bilances krīzi. Tas ietver vidēja termiņa vai ilgtermiņa aizdevumus vai dotācijas, vai abu minēto maksājumu atbilstīgu apvienojumu un parasti papildina finansējumu, kas tiek nodrošināts saistībā ar SVF atbalstītu korekciju un reformu programmu. Garantiju šiem aizdevumiem piešķir Garantiju fonds ārējai darbībai. Gadā, kas beidzās 2019. gada 31. decembrī, tika izmaksāti papildu aizdevumi MFA ietvaros par kopējo summu 420 miljoni EUR, no kuriem 300 miljoni EUR tika piešķirti Tunisijai, 100 miljoni EUR – Jordānijai, un 20 miljoni EUR – Moldovai; skatīt arī 4.1.2. skaidrojumu.

4.1.2.

Eiropas Atomenerģijas kopiena (Euratom, ko pārstāv Komisija) piešķir aizdevumus gan dalībvalstīm, gan citām valstīm, gan to subjektiem ar energoiekārtām saistītu projektu finansēšanai. Euratom aizdevumu segšanai no trešām personām ir saņemtas garantijas par 214 miljoniem EUR (2018. gadā – 254 miljoni EUR) – skatīt 4.1.2. skaidrojumu.

Euratom

Euratom

4.1.2.

Likvidējamās EOTK aizdevumi nav aizdevumi finansiālajam atbalstam, bet ir parādzīmes, lai naudas plūsmas atbilstu aizņēmumiem. Tomēr, līdzīgi kā aizdevumi finansiālajam atbalstam, tie tika piešķirti projektu finansēšanai, izmantojot aizņemtus līdzekļus atbilstīgi EOTK līguma 54. un 56. pantam. 2019. gadā tika pilnībā atmaksāti pēdējie vekseļi.

Aizdevumu efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons)

Aizdevumu efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons)

| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiāls atbalsts (MFA) | 0 % - 3,82  % | 0 % - 3,82  % |
| Euratom | 0,08  % - 5,76  % | 0,08  % - 5,76  % |
| Maksājumu bilance (MB) | 2,88  % | 2,88  % - 3,38  % |
| Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) | 0,50  % - 3,75  % | 0,50  % - 3,75  % |
| Likvidējamā EOTK | — | 5,23  % - 5,81  % |

31.12.2019.

31.12.2018.

Makrofinansiāls atbalsts (MFA)

Makrofinansiāls atbalsts (MFA)

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

Euratom

Euratom

0,08  % - 5,76  %

0,08  % - 5,76  %

0,08  % - 5,76  %

0,08  % - 5,76  %

Maksājumu bilance (MB)

Maksājumu bilance (MB)

2,88  %

2,88  %

2,88  % - 3,38  %

2,88  % - 3,38  %

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

—

—

5,23  % - 5,81  %

5,23  % - 5,81  %

2.4.3.2.   Citi aizdevumi

Citi aizdevumi

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem | 73 | 64 |
| Likvidējamās EOTK aizdevumi mājokļiem | 1 | 2 |
| Termiņnoguldījumi | 46 | 0 |
| Kopā | 121 | 67 |
| Ilgtermiņa | 78 | 38 |
| Īstermiņa | 42 | 28 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

73

73

64

64

Likvidējamās EOTK aizdevumi mājokļiem

Likvidējamās EOTK aizdevumi mājokļiem

1

1

2

2

Termiņnoguldījumi

Termiņnoguldījumi

46

46

0

0

Kopā

Kopā

121

121

67

67

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

78

78

38

38

Īstermiņa

Īstermiņa

42

42

28

28

Citu aizdevumu kopējā nominālvērtība 2019. gada 31. decembrī bija 728 miljoni EUR (2018. gadā – 617 miljoni EUR).

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem tiek piešķirti ar preferenciālām likmēm sadarbības ar trešām valstīm ietvaros.

Termiņnoguldījumi ietver galvenokārt summas, kuras nogulda uz laiku no 3 līdz 12 mēnešiem un kuras neatbilst naudas ekvivalentu definīcijai.

Citu aizdevumu vērtības samazinājums

Citu aizdevumu vērtības samazinājums

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. | Palielinājumi | Apvērse | Norakstīšana | Citi | 31.12.2019. |
| Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem | 8 | 2 | — | — | — | 10 |
| Pārņemtie aizdevumi | 579 | 75 | — | — | 4 | 658 |
| Kopā | 587 | 77 | — | — | 4 | 668 |

miljoni EUR

31.12.2018.

Palielinājumi

Apvērse

Norakstīšana

Citi

31.12.2019.

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

8

8

2

2

—

—

—

—

—

—

10

10

Pārņemtie aizdevumi

Pārņemtie aizdevumi

579

579

75

75

—

—

—

—

4

4

658

658

Kopā

Kopā

587

587

77

77

—

—

—

—

4

4

668

668

Pārņemtie aizdevumi ir neatmaksātie aizdevumi, kurus piešķīrusi EIB, kuri ir garantēti no ES budžeta un uz kuriem visas tiesības ir pārņēmusi ES pēc maksājuma no Garantiju fonda ārējai darbībai vai ESIF galvojuma fonda. Šo aizdevumu vērtība ir pilnā mērā samazinājusies par 658 miljoniem EUR (2018. gadā – 579 miljoni EUR). Pieprasīto galvojuma summu daļēji sedz no finanšu uzkrājumiem, kas izveidoti iepriekšējos gados. Saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem, kas noslēgti starp ES un EIB, EIB uzņemas atgūšanas procesu ES vārdā, lai atgūtu visas nesamaksātās summas.

2.5.   PRIEKŠFINANSĒJUMS

PRIEKŠFINANSĒJUMS

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Ilgtermiņa | | | |
| Priekšfinansējums | 2.5.1 | 22 135 | 21 814 |
| Citi avansa maksājumi dalībvalstīm | 2.5.2 | 4 045 | 4 122 |
| Iemaksa trasta fondos | | 60 | 71 |
| | | 26 240 | 26 006 |
| Īstermiņa | | | |
| Priekšfinansējums | 2.5.1 | 22 314 | 21 572 |
| Citi avansa maksājumi dalībvalstīm | 2.5.2 | 2 892 | 2 396 |
| | | 25 206 | 23 968 |
| Kopā | | 51 446 | 49 974 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2019.

31.12.2018.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.5.1

2.5.1

22 135

22 135

21 814

21 814

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

2.5.2

2.5.2

4 045

4 045

4 122

4 122

Iemaksa trasta fondos

Iemaksa trasta fondos

60

60

71

71

26 240

26 240

26 006

26 006

Īstermiņa

Īstermiņa

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.5.1

2.5.1

22 314

22 314

21 572

21 572

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

2.5.2

2.5.2

2 892

2 892

2 396

2 396

25 206

25 206

23 968

23 968

Kopā

Kopā

51 446

51 446

49 974

49 974

Priekšfinansējuma līmenim dažādajās programmās ir jābūt pietiekamam, lai saņēmējam nodrošinātu projekta sākšanai un virzīšanai nepieciešamo finansējumu, vienlaikus aizsargājot ES finanšu intereses un ņemot vērā juridiskos, darbības un izmaksu lietderības ierobežojumus.

2.5.1.   
  Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

| miljoni EUR |
| --- |
| | Bruto summa | Dzēsts, izmantojot uzkrājumu | Neto summa 31.12.2019. | Bruto summa | Dzēsts, izmantojot uzkrājumu | Neto summa 31.12.2018. |
| Dalīta pārvaldība | | | | | | |
| ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti | 3 193 | — | 3 193 | 3 743 | — | 3 743 |
| ERAF un KF | 17 985 | (3 540 ) | 14 444 | 18 088 | (3 461 ) | 14 627 |
| ESF | 6 830 | (1 530 ) | 5 301 | 6 548 | (1 147 ) | 5 401 |
| Citi | 3 549 | (1 463 ) | 2 086 | 4 684 | (2 498 ) | 2 186 |
| | 31 557 | (6 533 ) | 25 024 | 33 063 | (7 105 ) | 25 958 |
| Tieša pārvaldība | | | | | | |
| Īsteno: | | | | | | |
| Komisija | 12 839 | (8 344 ) | 4 495 | 12 531 | (8 262 ) | 4 269 |
| ES izpildaģentūras | 16 522 | (10 339 ) | 6 184 | 15 012 | (9 540 ) | 5 472 |
| Trasta fondi | 858 | (665) | 194 | 585 | (433) | 152 |
| | 30 219 | (19 347 ) | 10 872 | 28 127 | (18 234 ) | 9 893 |
| Netieša pārvaldība | | | | | | |
| Īsteno: | | | | | | |
| Citas ES aģentūras un struktūras | 1 162 | (678) | 484 | 762 | (207) | 555 |
| Trešās valstis | 1 491 | (861) | 630 | 1 546 | (879) | 667 |
| Starptautiskas organizācijas | 8 289 | (5 317 ) | 2 972 | 7 684 | (5 053 ) | 2 631 |
| Citi subjekti | 10 570 | (6 104 ) | 4 467 | 9 107 | (5 426 ) | 3 681 |
| | 21 513 | (12 960 ) | 8 553 | 19 099 | (11 565 ) | 7 534 |
| Kopā | 83 289 | (38 840 ) | 44 449 | 80 289 | (36 904 ) | 43 386 |
| Ilgtermiņa | 22 135 | — | 22 135 | 21 814 | — | 21 814 |
| Īstermiņa | 61 154 | (38 840 ) | 22 314 | 58 476 | (36 904 ) | 21 572 |

miljoni EUR

Bruto summa

Dzēsts, izmantojot uzkrājumu

Neto summa 31.12.2019.

Bruto summa

Dzēsts, izmantojot uzkrājumu

Neto summa 31.12.2018.

Dalīta pārvaldība

Dalīta pārvaldība

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

3 193

3 193

—

3 193

3 193

3 743

3 743

—

—

3 743

3 743

ERAF un KF

ERAF un KF

17 985

17 985

(3 540 )

(3 540 )

14 444

14 444

18 088

18 088

(3 461 )

(3 461 )

14 627

14 627

ESF

ESF

6 830

6 830

(1 530 )

(1 530 )

5 301

5 301

6 548

6 548

(1 147 )

(1 147 )

5 401

5 401

Citi

Citi

3 549

3 549

(1 463 )

(1 463 )

2 086

2 086

4 684

4 684

(2 498 )

(2 498 )

2 186

2 186

31 557

31 557

(6 533 )

(6 533 )

25 024

25 024

33 063

33 063

(7 105 )

(7 105 )

25 958

25 958

Tieša pārvaldība

Tieša pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

Komisija

Komisija

12 839

12 839

(8 344 )

(8 344 )

4 495

4 495

12 531

12 531

(8 262 )

(8 262 )

4 269

4 269

ES izpildaģentūras

ES izpildaģentūras

16 522

16 522

(10 339 )

(10 339 )

6 184

6 184

15 012

15 012

(9 540 )

(9 540 )

5 472

5 472

Trasta fondi

Trasta fondi

858

858

(665)

(665)

194

194

585

585

(433)

(433)

152

152

30 219

30 219

(19 347 )

(19 347 )

10 872

10 872

28 127

28 127

(18 234 )

(18 234 )

9 893

9 893

Netieša pārvaldība

Netieša pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

Citas ES aģentūras un struktūras

Citas ES aģentūras un struktūras

1 162

1 162

(678)

(678)

484

484

762

762

(207)

(207)

555

555

Trešās valstis

Trešās valstis

1 491

1 491

(861)

(861)

630

630

1 546

1 546

(879)

(879)

667

667

Starptautiskas organizācijas

Starptautiskas organizācijas

8 289

8 289

(5 317 )

(5 317 )

2 972

2 972

7 684

7 684

(5 053 )

(5 053 )

2 631

2 631

Citi subjekti

Citi subjekti

10 570

10 570

(6 104 )

(6 104 )

4 467

4 467

9 107

9 107

(5 426 )

(5 426 )

3 681

3 681

21 513

21 513

(12 960 )

(12 960 )

8 553

8 553

19 099

19 099

(11 565 )

(11 565 )

7 534

7 534

Kopā

Kopā

83 289

83 289

(38 840 )

(38 840 )

44 449

44 449

80 289

80 289

(36 904 )

(36 904 )

43 386

43 386

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

22 135

22 135

—

22 135

22 135

21 814

21 814

—

21 814

21 814

Īstermiņa

Īstermiņa

61 154

61 154

(38 840 )

(38 840 )

22 314

22 314

58 476

58 476

(36 904 )

(36 904 )

21 572

21 572

Priekšfinansējums ir izmaksātā nauda un tādējādi maksājumu apropriāciju izpilde. Kā izklāstīts 1.5.7. skaidrojumā, šie ir avansa maksājumi un vēl nav uzskaitīti izdevumos. Tādējādi, lai gan priekšfinansējums samazina neapmaksāto RAL (skatīt 5.1. skaidrojumu), tie ir izdevumi, kas vēl jāapstiprina un jāatzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.5.7.

RAL

5.1.

Dalītās pārvaldības gadījumā gandrīz viss priekšfinansējums attiecas uz pašreizējo plānošanas periodu. Ir sākotnējais priekšfinansējums, kas netiks dzēsts (t. i., ko atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā) pirms plānošanas perioda beigām un ko uzrāda kā ilgtermiņa priekšfinansējumu. Ir arī ikgadējais priekšfinansējums, ko dzēš katru gadu un uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu. 2019. gadā samaksātā jaunā priekšfinansējuma summa ir 10,5 miljardi EUR. Salīdzinot ar 2018. gadu, dalītā pārvaldībā esošais priekšfinansējums ir stabils, izņemot samazinājumu ELFLA, kas saistīts ar iepriekšējā plānošanas perioda atlikušo priekšfinansējumu. Tas tika dzēsts gada gaitā.

Attiecībā uz tiešo pārvaldību vislielākā priekšfinansējuma daļa ir saistīta ar pētniecību (galvenokārt programmu “Apvārsnis 2020”, ko īsteno Komisija un ES izpildaģentūras) un sasniedz 7,8 miljardus EUR (2018. gadā – 6,8 miljardi EUR). Šis palielinājums ir sekas nolīgumiem, kuri noslēgti 2019. gadā un par kuriem veikti priekšfinansējuma maksājumi.

Netiešās pārvaldības gadījumā priekšfinansējums galvenokārt attiecas uz iekšējās politikas programmām, piemēram, “Erasmus”, Galileo un EGNOS, kā arī uz instrumentiem, kas saistīti ar ārējām attiecībām, piemēram, EKI (Eiropas kaimiņattiecību instrumentu), ASI (Attīstības sadarbības instrumentu) un IPA (pirmspievienošanās palīdzības instrumentu). Priekšfinansējuma starptautiskām organizācijām palielinājums ir galvenokārt saistīts ar iepriekš minētajiem ārējo attiecību instrumentiem. Priekšfinansējuma citiem subjektiem palielinājums ir galvenokārt saistīts ar programmu “Erasmus”, ko īsteno valstu aģentūras, 2019. gadā sākot noslēgt jaunus nolīgumus.

Erasmus

Galileo

EGNOS

IPA

Erasmus

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Tās ir garantijas, ko Komisija, izmaksājot avansa maksājumus (priekšfinansējumu), atsevišķos gadījumos pieprasa no saņēmējiem, kas nav dalībvalstis. Šāda veida garantijām tiek uzrādītas divas vērtības – nominālā un aktuālā vērtība. Nominālo vērtību pamatojošais notikums ir saistīts ar garantijas esību. Garantijas aktuālo vērtību pamatojošais notikums ir priekšfinansējuma maksājums, ko veic pret garantiju un vēlāk samazina ar dzēšanu. Tādu garantiju nominālā vērtība, kas saņemtas saistībā ar priekšfinansējumu, 2019. gada 31. decembrī bija 492 miljoni EUR, bet to aktuālā vērtība bija 406 miljoni EUR (2018. gadā – attiecīgi 516 miljoni EUR un 420 miljoni EUR).

Atsevišķas priekšfinansējuma summas, kas izmaksātas saskaņā ar Septīto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (PP7) un pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, faktiski sedz Dalībnieku garantiju fonds (PGF). PGF ir savstarpēja izdevīguma instruments, kas izveidots, lai segtu riskus saistībā ar saņēmēju neveiktiem maksājumiem PP7 un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” netiešo darbību īstenošanas laikā. Visi to netiešo darbību dalībnieki, kas saņem dotācijas no ES, iemaksā PGF kapitālā 5 % no kopējās saņemtās summas.

PGF

PGF

PGF

2019. gada 31. decembrī kopējās priekšfinansējuma summas, ko sedza PGF, bija 2,1 miljards EUR (2018. gadā – 2 miljardi EUR). ES (ko pārstāv Komisija) darbojas kā izpildītājs PGF dalībnieku vārdā, bet fonds pieder tā dalībniekiem.

PGF

PGF

Gada beigās PGF kopējie aktīvi bija 2,2 miljardi EUR (2018. gadā – 2,1 miljards EUR). PGF aktīvi ietver arī finanšu aktīvus, ko pārvalda Komisija. Tā kā PGF ir atsevišķs subjekts, fonda aktīvi netiek konsolidēti šajos ES gada pārskatos.

PGF

PGF

PGF

2.5.2.   
  Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā | 3 304 | 3 675 |
| Atbalsta shēmas | 3 634 | 2 843 |
| Kopā | 6 937 | 6 518 |
| Ilgtermiņa | 4 045 | 4 122 |
| Īstermiņa | 2 892 | 2 396 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā

Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā

3 304

3 304

3 675

3 675

Atbalsta shēmas

Atbalsta shēmas

3 634

3 634

2 843

2 843

Kopā

Kopā

6 937

6 937

6 518

6 518

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

4 045

4 045

4 122

4 122

Īstermiņa

Īstermiņa

2 892

2 892

2 396

2 396

Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā

Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā

Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondi) programmu ietvaros dalībvalstīm var veikt avansa maksājumus no ES budžeta, lai tās varētu veikt iemaksas finanšu instrumentos (t. i., aizdevumos, kapitālinvestīcijās vai garantijās). Par šo finanšu instrumentu izveidi un pārvaldību atbild dalībvalstis, nevis Komisija. Tomēr šiem instrumentiem neizlietotie naudas līdzekļi gada beigās nonāk ES īpašumā (tāpat kā viss priekšfinansējums), un tādējādi tos ES bilancē uzrāda kā aktīvus.

2014.–2020. gada periods

2014.–2020. gada periods

Tiek lēsts, ka no 7 146 miljoniem EUR, kas samaksāti saskaņā ar kohēzijas politiku, 2019. gada 31. decembrī neizmantoti bija 3 247 miljoni EUR. Tie ietver dalībvalstu iemaksas MVU iniciatīvā – instrumentā, kura mērķis ir stimulēt papildu aizdevumus MVU no banku sektora (izmaksāti 1 198 miljoni EUR (izņemot summas, kas vēl ir iekļautas priekšfinansējumā), no kuriem 324 miljoni EUR tiek novērtēti kā neizmantoti).

Lauku attīstībai gada beigās joprojām bija neizmantoti 54 miljoni EUR.

2007.–2013. gada periods

2007.–2013. gada periods

Visas ar kohēzijas politiku saistītās summas tiek uzskatītas par izmantotām vai pārdalītām citiem pasākumiem, tāpēc 2019. gada 31. decembrī bilancē aktīvu nav. Jānorāda, ka faktisko īstenošanu dažādajos instrumentos nākamajos gados izskatīs kā daļu no programmu slēgšanas procesa.

Atbalsta shēmas

Atbalsta shēmas

Līdzīgi iepriekš minētajam dažādās atbalsta shēmās (valsts atbalsts, ELGF tirgus pasākumi vai ELFLA investīciju pasākumi) veiktos dalībvalstu avansa maksājumus, kas nav izmantoti līdz gada beigām, grāmato kā aktīvus (avansa maksājumus) ES bilancē. Komisija aplēsusi šo avansa maksājumu vērtību, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju; rezultātā iegūtās summas ir iekļautas izdevumu apakšpozīcijā “atbalsta shēmas” (skatīt iepriekš).

2014.–2020. gada periods

2014.–2020. gada periods

Tika lēsts, ka gada beigās neizmantotās summas kohēzijas politikai ir 2 044 miljoni EUR un lauksaimniecībai un lauku attīstībai – 1 460 miljoni EUR.

2007.–2013. gada periods

2007.–2013. gada periods

Saskaņā ar aplēsēm 2019. gada beigās neizmantoti paliek 130 miljoni EUR, kas samaksāti saistībā ar lauku attīstību.

2.6.   AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTI DEBITORU PARĀDI UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTAS ATGŪSTAMĀS SUMMAS

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTI DEBITORU PARĀDI UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTAS ATGŪSTAMĀS SUMMAS

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Ilgtermiņa | | | |
| Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.6.1 | 2 422 | 397 |
| Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.6.2 | 1 185 | 19 |
| | | 3 607 | 416 |
| Īstermiņa | | | |
| Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.6.1 | 19 328 | 22 212 |
| Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.6.2 | 1 038 | 2 036 |
| | | 20 367 | 24 248 |
| Kopā | | 23 974 | 24 664 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2019.

31.12.2018.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.6.1

2.6.1

2 422

2 422

397

397

Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.6.2

2.6.2

1 185

1 185

19

19

3 607

3 607

416

416

Īstermiņa

Īstermiņa

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.6.1

2.6.1

19 328

19 328

22 212

22 212

Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.6.2

2.6.2

1 038

1 038

2 036

2 036

20 367

20 367

24 248

24 248

Kopā

Kopā

23 974

23 974

24 664

24 664

2.6.1.   
  Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Ilgtermiņa | | | |
| Dalībvalstis | 2.6.1.1 | 2 422 | 397 |
| | | 2 422 | 397 |
| Īstermiņa | | | |
| Dalībvalstis | 2.6.1.1 | 6 180 | 10 900 |
| Konkurences naudas sodi | 2.6.1.2 | 11 301 | 9 727 |
| Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas | 2.6.1.3 | 1 788 | 1 511 |
| Citas atgūstamās summas | | 59 | 74 |
| | | 19 328 | 22 212 |
| Kopā | | 21 750 | 22 609 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2019.

31.12.2018.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Dalībvalstis

Dalībvalstis

2.6.1.1

2.6.1.1

2 422

2 422

397

397

2 422

2 422

397

397

Īstermiņa

Īstermiņa

Dalībvalstis

Dalībvalstis

2.6.1.1

2.6.1.1

6 180

6 180

10 900

10 900

Konkurences naudas sodi

Konkurences naudas sodi

2.6.1.2

2.6.1.2

11 301

11 301

9 727

9 727

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas

2.6.1.3

2.6.1.3

1 788

1 788

1 511

1 511

Citas atgūstamās summas

Citas atgūstamās summas

59

59

74

74

19 328

19 328

22 212

22 212

Kopā

Kopā

21 750

21 750

22 609

22 609

2.6.1.1.   No dalībvalstīm atgūstamās summas

No dalībvalstīm atgūstamās summas

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| A kontos iekļautie TPR | 5 478 | 5 609 |
| Atsevišķos kontos iekļautie TPR | 1 591 | 1 612 |
| Saņemamie pašu resursi | 7 | 2 758 |
| Vērtības samazinājums | (931) | (991) |
| Citi | — | 86 |
| Pašu resursu atgūstamās summas | 6 145 | 9 075 |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | 1 722 | 1 708 |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un citi lauku attīstības instrumenti | 879 | 954 |
| Vērtības samazinājums | (822) | (788) |
| Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību | 1 779 | 1 875 |
| Priekšfinansējuma atgūšana | 443 | 145 |
| Samaksātais un atgūstamais PVN | 44 | 45 |
| Citas no dalībvalstīm atgūstamās summas | 191 | 158 |
| Kopā | 8 602 | 11 297 |
| Ilgtermiņa | 2 422 | 397 |
| Īstermiņa | 6 180 | 10 900 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

A kontos iekļautie TPR

A kontos iekļautie TPR

5 478

5 478

5 609

5 609

Atsevišķos kontos iekļautie TPR

Atsevišķos kontos iekļautie TPR

1 591

1 591

1 612

1 612

Saņemamie pašu resursi

Saņemamie pašu resursi

7

7

2 758

2 758

Vērtības samazinājums

Vērtības samazinājums

(931)

(931)

(991)

(991)

Citi

Citi

—

—

86

86

Pašu resursu atgūstamās summas

Pašu resursu atgūstamās summas

6 145

6 145

9 075

9 075

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

1 722

1 722

1 708

1 708

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un citi lauku attīstības instrumenti

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un citi lauku attīstības instrumenti

879

879

954

954

Vērtības samazinājums

Vērtības samazinājums

(822)

(822)

(788)

(788)

Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību

1 779

1 779

1 875

1 875

Priekšfinansējuma atgūšana

Priekšfinansējuma atgūšana

443

443

145

145

Samaksātais un atgūstamais PVN

Samaksātais un atgūstamais PVN

44

44

45

45

Citas no dalībvalstīm atgūstamās summas

Citas no dalībvalstīm atgūstamās summas

191

191

158

158

Kopā

Kopā

8 602

8 602

11 297

11 297

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

2 422

2 422

397

397

Īstermiņa

Īstermiņa

6 180

6 180

10 900

10 900

Vislielākā summa, kas ietverta ilgtermiņa aktīvos, ir saistīta ar summām, kas jāsaņem no dalībvalstīm, un lielais palielinājums ir saistīts ar pārkāpuma lietu pret Apvienoto Karalisti (AK) (paskaidrots turpmāk) – iepriekšējā gadā šī summa, proti, 2,1 miljards EUR, bija uzskaitīta īstermiņa aktīvos. Tāpat kā iepriekšējos gados ilgtermiņa aktīvos ir iekļautas arī summas, kas attiecas uz neizpildītiem atbilstības noskaidrošanas lēmumiem saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF), kā arī Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA). Ar šiem lēmumiem saistītās summas tiek atgūtas kā gada maksājumi.

Iepriekš minētais pārvietojums no īstermiņa un ilgtermiņa pozīciju izskaidro no dalībvalstīm saņemamo summu lielo samazinājumu. Samazinājuma iemesls ir arī tas, ka nav pašu resursu, kas būtu saņemami saistībā ar 2019. gada budžeta grozījumiem salīdzinājumā ar 2018. gadu – skatīt turpmāk.

Pašu resursu atgūstamās summas

Pašu resursu atgūstamās summas

“A konti” attiecas uz mēneša pārskatiem, kuros dalībvalstis paziņo Komisijai konstatētās maksājumtiesības uz tradicionālajiem pašu resursiem (TPR), kas vēl nav atgūti. TPR, kas sastāv no muitas nodokļiem un cukura nodevām, Komisijas vārdā iekasē dalībvalstis.

“A kontu” līmenis gada beigās parasti ir bijis aptuveni 3 miljardi EUR, tomēr gan 2018., gan 2019. gadā atlikums ietver papildu TPR summas, kas saistītas ar pārkāpuma lietu pret Apvienoto Karalisti (paskaidrots turpmāk) un citiem TPR pārbaudes ziņojumiem. Tā kā piemēro nokavējuma procentus 1,2 miljardu EUR apmērā (2018. gadā – 1,3 miljardi EUR), arī minētās summas ir iekļautas šajos gada pārskatos (skatīt 2.6.2. un 3.7. skaidrojumu).

2.6.2.

3.7.

Attiecībā uz pārkāpuma lietu Komisija 2018. gada 8. martā nosūtīja AK oficiāla paziņojuma vēstuli (pārkāpums Nr. 2018/2008), jo AK nebija ES budžetā darījusi pieejamu pareizo tradicionālo pašu resursu summu, kā to prasa ES tiesību akti. Tā kā AK nesniedza apmierinošu atbildi nedz uz oficiālā paziņojuma vēstuli, nedz uz argumentēto atzinumu, kas nosūtīts 2018. gada 24. septembrī, Komisija 2019. gada 6. martā apstiprināja savu lēmumu nodot pārkāpumu izskatīšanai ES Tiesā un iesniedza pieteikumu 2019. gada 7. martā. Lietas pirmsākums meklējams OLAF 2017. gada ziņojumā, kurā bija konstatēts, ka importētāji AK nebija nomaksājuši muitas nodokļus lielā apmērā, importēšanas procesā izmantojot fiktīvus un nepatiesus rēķinus un nepareizas muitas vērtības deklarācijas. Pamatojoties uz OLAF un JRC izstrādāto metodiku un pieejamo informāciju, Komisija ir aplēsusi, ka AK izdarītā ES tiesību aktu pārkāpuma rezultātā laikā no 2011. gada novembra līdz 2017. gada oktobrim ES budžetam ir nodarīti 2,1 miljardu EUR lieli zaudējumi (neto summa – tā, kas atliek, no bruto summas 2,7 miljardi EUR atņemot iekasēšanas izmaksas, kuras paturēs AK). AK neatzīst metodiku, ko Komisija izmantojusi, lai aplēstu iepriekš minētos zaudējumus. Notiekošā tiesvedība un līdz šim pieejamā informācija liecina, ka process būs ilgstošs. Tāpēc gan pamatsumma 2,1 miljarda EUR apmērā, gan aplēstie nokavējuma procenti 1,1 miljarda EUR apmērā, kas uzkrāti līdz 2019. gada beigām (salīdzinājumā ar procentiem 0,7 miljardu EUR apmērā, kas uzkrāti un atzīti līdz 2018. gada beigām), ir klasificēti kā ilgtermiņa aktīvi.

OLAF

OLAF

JRC

Turklāt Komisija minētajās summās iekļāva debitoru parādu 0,2 miljardu EUR apmērā par noteiktiem muitas nodokļiem un nokavējuma procentiem, balstoties uz jaunāko pieejamo informāciju. Summa 0,7 miljardu EUR apmērā, kas sākotnēji atzīta 2018. gadā, tika lejupēji koriģēta pēc tam, kad tika saņemta jauna informācija, ko AK iestādes sniedza 2019. gadā (skatīt 2.6.2. un 3.7. skaidrojumu).

2.6.2.

3.7.

“Atsevišķi konti” attiecas uz konstatētām maksājumtiesībām, kas nav iekļautas “A kontos”, jo dalībvalstis nav atguvušas attiecīgās summas un nav iesniegts to nodrošinājums (vai arī nodrošinājums ir iesniegts, bet summas ir apstrīdētas). Šo maksājumtiesību summa var samazināties, pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis iesniedz katru gadu. Kā redzams iepriekš, šie konti katra gada beigās pārsvarā ir līdzīgā līmenī.

“Saņemamie pašu resursi” 2018. gadā ir summas, kas atgūstamas 2018. gada 12. decembrī pieņemtā budžeta grozījuma Nr. 6/2018 rezultātā. Par šīm summām dalībvalstis izdarīja ierakstu 2019. gada janvāra pirmajā darbdienā. Attiecībā uz 2019. gadu šādu summu nav.

Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Šajā postenī galvenokārt iekļautas summas, ko dalībvalstis bija parādā 2019. gada 31. decembrī un deklarējušas un apstiprinājušas 2019. gada 15. oktobrī. Tiek aplēstas atgūstamās summas, kas izveidojās pēc minētās deklarācijas laikā līdz 2019. gada 31. decembrim. Komisija arī veic aplēsi par daļēji norakstāmām summām, kuras ir parādā saņēmēji un kuru atgūšana ir maz ticama. Tas, ka ir veikta šāda korekcija, nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs summas nākotnē. Korekcijā ir arī iekļauts atskaitījums 20 % apmērā, kurš atbilst summām, ko dalībvalstis drīkst paturēt administratīvo izmaksu segšanai.

2.6.1.2.   Atgūstamās summas no konkurences naudas sodiem

Atgūstamās summas no konkurences naudas sodiem

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Atgūstamās summas no naudas sodiem, bruto summa | 14 606 | 13 022 |
| Provizoriski maksājumi | (3 125 ) | (3 131 ) |
| Vērtības samazinājums | (180) | (164) |
| Kopā | 11 301 | 9 727 |
| Ilgtermiņa | — | — |
| Īstermiņa | 11 301 | 9 727 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

Atgūstamās summas no naudas sodiem, bruto summa

Atgūstamās summas no naudas sodiem, bruto summa

14 606

14 606

13 022

13 022

Provizoriski maksājumi

Provizoriski maksājumi

(3 125 )

(3 125 )

(3 131 )

(3 131 )

Vērtības samazinājums

Vērtības samazinājums

(180)

(180)

(164)

(164)

Kopā

Kopā

11 301

11 301

9 727

9 727

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

—

—

Īstermiņa

Īstermiņa

11 301

11 301

9 727

9 727

Provizoriski maksājumi attiecas galvenokārt uz saņemto naudu no uzņēmumiem, kuri tomēr ir iesnieguši lēmuma par naudas sodu pārsūdzību ES tiesās vai kuriem joprojām ir šāda iespēja. Iespējamās saistības tiek norādītas attiecībā uz iespēju, ka šīs summas var nākties atmaksāt uzņēmumiem, kam piespriests naudas sods (skatīt 4.1.4. skaidrojumu).

4.1.4.

Uzņēmumi, kam piespriests naudas sods un kas ir iesnieguši pārsūdzību vai plāno to darīt, var veikt provizoriskus maksājumus vai uzrādīt Komisijai bankas garantijas. Attiecībā uz naudas sodiem 11 133 miljonu EUR apmērā (2018. gadā – 9 354 miljoni EUR), kas nebija samaksāti līdz gada beigām, Komisija ir pieņēmusi finanšu garantijas.

Summas, kas daļēji norakstītas vērtības samazināšanās dēļ, atspoguļo Komisijas individuālo pieeju tādu naudas sodu izvērtēšanai, kuri nav samaksāti vai par kuriem nav iesniegtas garantijas un kurus Komisijas ieskatā nepiedzīs.

Naudas sodu summas palielinājums par konkurences noteikumu pārkāpumiem galvenokārt ir saistāms ar vienu ievērojamu naudas sodu (par kopējo summu 1 494 miljoni EUR), kur attiecīgais uzņēmums dzēsa naudas sodu ar Komisijas pieņemtu bankas garantiju. Atlikušo palielinājumu, kas radās sakarā ar citiem naudas sodiem, kuri piemēroti par konkurences noteikumu pārkāpumiem šajā gadā (2 597 miljoni EUR), lielā mērā kompensēja naudas sodi, kas tika galīgi iekasēti 2019. gadā (skatīt 2.8.1. skaidrojumu).

2.8.1.

2.6.1.3.   Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Uzkrātie ienākumi | 1 502 | 1 240 |
| Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 286 | 272 |
| Kopā | 1 788 | 1 511 |
| Ilgtermiņa | — | — |
| Īstermiņa | 1 788 | 1 511 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

Uzkrātie ienākumi

Uzkrātie ienākumi

1 502

1 502

1 240

1 240

Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

286

286

272

272

Kopā

Kopā

1 788

1 788

1 511

1 511

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

—

—

Īstermiņa

Īstermiņa

1 788

1 788

1 511

1 511

Uzkrātie ienākumi ietver 1,4 miljardus EUR (2018. gadā – 1,1 miljards EUR), ko Komisija plāno atgūt no dalībvalstīm kohēzijas jomā. Piedziņa notiks dalībvalstu 2020. gada sākumā iesniegto gada pārskatu izpētes un pieņemšanas rezultātā. Šī dalībvalstu pārskatu pieņemšanas procedūra tika ieviesta kohēzijas jomā par 2014.–2020. gada plānošanas periodu.

2.6.2.   
  Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Ilgtermiņa | | |
| Nokavējuma procenti | 1 137 | — |
| Citi debitoru parādi | 48 | 19 |
| | 1 185 | 19 |
| Īstermiņa | | |
| Klienti | 269 | 232 |
| Klientu parādu vērtības samazinājums | (153) | (143) |
| Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri saistīti ar komerciālu apmaiņu | 238 | 243 |
| Citi | 684 | 1 704 |
| | 1 038 | 2 036 |
| Kopā | 2 223 | 2 055 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Nokavējuma procenti

Nokavējuma procenti

1 137

1 137

—

—

Citi debitoru parādi

Citi debitoru parādi

48

48

19

19

1 185

1 185

19

19

Īstermiņa

Īstermiņa

Klienti

Klienti

269

269

232

232

Klientu parādu vērtības samazinājums

Klientu parādu vērtības samazinājums

(153)

(153)

(143)

(143)

Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri saistīti ar komerciālu apmaiņu

Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri saistīti ar komerciālu apmaiņu

238

238

243

243

Citi

Citi

684

684

1 704

1 704

1 038

1 038

2 036

2 036

Kopā

Kopā

2 223

2 223

2 055

2 055

Ilgtermiņa nokavējuma procenti attiecas uz pārkāpuma lietu, kas minēta 2.6.1.1. skaidrojumā. 2018. gadā šie procenti bija uzrādīti pie īstermiņa aktīviem.

2.6.1.1

Pārējie īstermiņa debitoru parādi attiecas galvenokārt uz nokavējuma procentiem. Samazinājums 2019. gadā radies galvenokārt tādēļ, ka ar pārkāpuma lietu saistītie procenti tika klasificēti kā ilgtermiņa un tika veikta TPR pārbaudes ziņojumu lejupēja korekcija (skatīt 2.6.1.1. skaidrojumu).

2.6.1.1.

2.7.   KRĀJUMI

KRĀJUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Zinātniskie materiāli | 47 | 52 |
| Citi | 21 | 21 |
| Kopā | 68 | 73 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

Zinātniskie materiāli

Zinātniskie materiāli

47

47

52

52

Citi

Citi

21

21

21

21

Kopā

Kopā

68

68

73

73

2.8.   NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI

NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Konti valstu kasēs un centrālajās bankās | | 15 519 | 12 932 |
| Norēķinu konti | | 91 | 79 |
| Avansa konti | | 7 | 5 |
| Pārvedumi (nauda ceļā) | | 0 | 0 |
| Bankas konti budžeta izpildei | 2.8.1 | 15 617 | 13 017 |
| Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem | 2.8.2 | 1 567 | 2 377 |
| Nauda, kas attiecas uz naudas sodiem | 2.8.3 | 1 258 | 1 438 |
| Nauda, kas attiecas uz citām iestādēm, aģentūrām un struktūrām | | 1 208 | 1 167 |
| Nauda, kas attiecas uz trasta fondiem | | 97 | 114 |
| Kopā | | 19 745 | 18 113 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2019.

31.12.2018.

Konti valstu kasēs un centrālajās bankās

Konti valstu kasēs un centrālajās bankās

15 519

15 519

12 932

12 932

Norēķinu konti

Norēķinu konti

91

91

79

79

Avansa konti

Avansa konti

7

7

5

5

Pārvedumi (nauda ceļā)

Pārvedumi (nauda ceļā)

0

0

0

0

Bankas konti budžeta izpildei

Bankas konti budžeta izpildei

2.8.1

2.8.1

15 617

15 617

13 017

13 017

Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem

Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem

2.8.2

2.8.2

1 567

1 567

2 377

2 377

Nauda, kas attiecas uz naudas sodiem

Nauda, kas attiecas uz naudas sodiem

2.8.3

2.8.3

1 258

1 258

1 438

1 438

Nauda, kas attiecas uz citām iestādēm, aģentūrām un struktūrām

Nauda, kas attiecas uz citām iestādēm, aģentūrām un struktūrām

1 208

1 208

1 167

1 167

Nauda, kas attiecas uz trasta fondiem

Nauda, kas attiecas uz trasta fondiem

97

97

114

114

Kopā

Kopā

19 745

19 745

18 113

18 113

2.8.1.   
  Bankas konti budžeta izpildei

Bankas konti budžeta izpildei

Šī pozīcija ietver līdzekļus, ko Komisija tur savos bankas kontos katrā dalībvalstī un EBTA valstī (valsts kasē vai centrālajā bankā), kā arī komercbanku norēķinu kontos, avansa kontos un kā skaidras naudas līdzekļus sīkiem izdevumiem. Līdzekļu atlikums kasē 2019. gada beigās radās šādu būtisku elementu dēļ:

| — | naudas sodu summa 2,6 miljardu EUR apmērā, ko Komisija noteikusi par konkurences noteikumu pārkāpumiem un kas galīgi iekasēta 2019. gadā un vēl nav iekļauta budžeta grozījumos, ir iekļauta gada beigu līdzekļu atlikuma kasē, |
| --- | --- |

—

naudas sodu summa 2,6 miljardu EUR apmērā, ko Komisija noteikusi par konkurences noteikumu pārkāpumiem un kas galīgi iekasēta 2019. gadā un vēl nav iekļauta budžeta grozījumos, ir iekļauta gada beigu līdzekļu atlikuma kasē,

| — | līdzekļu atlikums kasē ietver arī vēl neizmantoto, bet jau piešķirto ieņēmumu un citu maksājumu apropriācijas par 9,7 miljardiem EUR 2019. gada budžeta. |
| --- | --- |

—

līdzekļu atlikums kasē ietver arī vēl neizmantoto, bet jau piešķirto ieņēmumu un citu maksājumu apropriācijas par 9,7 miljardiem EUR 2019. gada budžeta.

2.8.2.   
  Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem

Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem

Šajā pozīcijā uzrādītās summas galvenokārt ir saistītas ar naudas ekvivalentiem, ko Komisijas vārdā pārvalda fiduciāri, lai īstenotu noteiktas finanšu instrumentu programmas, kuras tiek finansētas no ES budžeta un no naudas un tās ekvivalentiem, kas tiek turēti garantiju fondos saistībā ar budžeta garantijām (skatīt 2.4.1. skaidrojumu). Naudu, kas pieder finanšu instrumentiem un garantiju fondiem, var izmantot tikai attiecīgajās programmās.

2.4.1.

2.8.3.   
  Nauda, kas attiecas uz naudas sodiem

Nauda, kas attiecas uz naudas sodiem

Šī ir nauda, kas saņemta saistībā ar Komisijas piemērotajiem naudas sodiem, par kuriem ierosinātā lieta vēl joprojām tiek izskatīta. Šīs summas tiek turētas īpašos noguldījuma kontos, kas netiek izmantoti citām darbībām. Ja ir iesniegta pārsūdzība vai nav zināms, vai otra puse iesniegs pārsūdzību, pamatā esošā summa 4.1.4. skaidrojumā tiek norādīta kā iespējamās saistības.

4.1.4.

Kopš 2010. gada visus sekojošos provizoriski iekasētos naudas sodus Komisija pārvalda BUFI fondā, un tie tiek ieguldīti finanšu instrumentos, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai (skatīt 2.4.1. skaidrojumu).

BUFI

2.4.1.

SAISTĪBAS

SAISTĪBAS

2.9.   PENSIJAS UN CITI DARBINIEKU PABALSTI

PENSIJAS UN CITI DARBINIEKU PABALSTI

Darbinieku pabalstu shēmas neto saistības

Darbinieku pabalstu shēmas neto saistības

| miljoni EUR |
| --- |
| | Eiropas ierēdņu pensiju shēma | Citas pensijas pabalstu shēmas | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | 31.12.2019. kopā | 31.12.2018. kopā |
| Definētu pabalstu saistības | 83 842 | 2 149 | 12 071 | 98 062 | 80 871 |
| Plāna aktīvi | Neattiecas | (94) | (309) | (403) | (415) |
| Neto saistības | 83 842 | 2 055 | 11 762 | 97 659 | 80 456 |

miljoni EUR

Eiropas ierēdņu pensiju shēma

Citas pensijas pabalstu shēmas

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

31.12.2019. kopā

31.12.2018. kopā

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

83 842

83 842

2 149

2 149

12 071

12 071

98 062

98 062

80 871

80 871

Plāna aktīvi

Plāna aktīvi

Neattiecas

Neattiecas

(94)

(94)

(309)

(309)

(403)

(403)

(415)

(415)

Neto saistības

Neto saistības

83 842

83 842

2 055

2 055

11 762

11 762

97 659

97 659

80 456

80 456

Kopējo darbinieku pabalstu saistību palielinājums galvenokārt izveidojās sakarā ar Eiropas ierēdņu pensiju shēmas (PSEO) – kas ir lielākā pastāvošā shēma – neto saistību palielinājumu. Šīs PSEO saistības ir palielinājušās galvenokārt aktuāro zaudējumu dēļ, kurus izraisīja izmaiņas finanšu pieņēmumos sakarā ar nominālās diskonta likmes straujo samazinājumu. Turklāt, tā kā nominālo diskonta likmi koriģē attiecībā uz inflāciju, lai iegūtu reālo diskonta likmi, šogad reālā diskonta likme pirmo reizi bija negatīva, kas nozīmē, ka šodien jebkurai konkrētai summai ir lielāka vērtība nekā nākotnē; tas ievērojami palielina saistību apjomu gada beigās (skatīt 2.9.3. skaidrojumu). Šai zemākajai diskonta likmei bija līdzīga ietekme uz pārējām mazākajām shēmām.

PSEO

PSEO

2.9.3.

Turklāt tiesības, kas gada laikā uzkrātas saistībā ar darbu, ir lielākas nekā gada laikā izmaksātie pabalsti. Palielinājumu izraisa arī gada procentu izmaksas (saistību diskonta likmes samazināšana), kā arī aktuārie zaudējumi no pieredzes korekcijām.

2.9.1.   
  Eiropas ierēdņu pensiju shēma

Eiropas ierēdņu pensiju shēma

Šīs definētu pabalstu saistības atspoguļo to sagaidāmo nākotnes maksājumu pašreizējo vērtību, kas ES ir jāveic, lai nokārtotu pensiju saistības, kuras radušās darbinieka dienesta laikā pašreizējā un iepriekšējos periodos. Shēma tiek turpināta, un visi maksājumi, kas katru gadu jāveic no shēmas, katru gadu tiek iekļauti ES budžetā.

Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu pabalstu maksājumi, kas paredzēti darbinieku pensiju shēmā, tiek veikti no ES budžeta. Shēma tiek finansēta nosacīti, un dalībvalstis kolektīvi garantē šo pabalstu maksājumus. Obligātā pensijas iemaksa tiek atskaitīta no aktīvo biedru pamatalgas, pašlaik 9,7 % apmērā. Šīs iemaksas tiek uzskatītas par gada budžeta ieņēmumiem un kopumā palīdz finansēt ES izdevumus; skatīt arī 3.6. skaidrojumu.

3.6.

Pensiju shēmas saistības tika novērtētas, pamatojoties uz PSEO darbinieku (aktīvo darbinieku, pensionēto darbinieku, bijušo aktīvo darbinieku, kuriem piešķirta invaliditāte, un mirušo darbinieku apgādājamo) skaitu 2019. gada 31. decembrī un minētajā datumā piemērojamajām Civildienesta noteikumu normām. Šo novērtējumu veica saskaņā ar 39. SPSGS noteikto metodiku (un attiecīgi arī ES grāmatvedības 12. noteikumu).

PSEO

2.9.2.   
  Citas pensijas pabalstu shēmas

Citas pensijas pabalstu shēmas

Šeit ietilpst pensiju saistības attiecībā uz Komisijas, Tiesas (un Vispārējās tiesas), Revīzijas palātas, Padomes, Ombuda, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja un Eiropas Savienības Civildienesta tiesas esošajiem un bijušajiem locekļiem. Šajā pozīcijā ir ietvertas arī saistības attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu pensijām.

2.9.3.   
  Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Papildus iepriekš minētajām pensijas pabalstu shēmām tiek vērtētas arī aplēstās ES saistības par kopīgo veselības apdrošināšanas shēmu (JSIS) attiecībā uz veselības aprūpes izmaksām, kas jāsedz periodos, kuri seko pēc tam, kad darbinieks ir pensionējies (atskaitot darbinieku iemaksas). Kā norādīts 1.5.10. skaidrojumā, šo saistību aprēķinā ņem vērā visu aktīvā dienesta periodu, nodrošinot, ka pastāvīgi tiek uzskaitītas darbinieku pēcnodarbinātības plāna gan pensiju, gan slimības apdrošināšanas shēmas. Ņemot vērā pienākumu patiesi atspoguļot pamatā esošās situācijas ekonomisko būtību, kā to prasa gan EGN, gan SPSGS, mēs 39. SPSGS neinterpretējām stingrākā nozīmē, kad pabalstus attiecinājām uz darbības periodiem. Ja JSIS uzkrātos darba izmaksas par pilnu 10 gadu periodu un par visiem ierēdņiem, nevis par darbinieka aktīvā dienesta periodu, šādas pieejas rezultātā definētu pabalstu saistības gada beigās būtu palielinājušās par 4,3 miljardiem EUR. Tomēr, kā jau norādīts, šāda stingrāka pieeja nebūtu saderīga ar patiesa atspoguļojuma kvalitatīvo aspektu, tāpēc nevarētu uzskatīt, ka tā sniedz ticamu informāciju saskaņā ar 1. EGN un SPSGS konceptuālo satvaru. Šo aplēsi ļoti ietekmē pašreizējā darbinieku administratīvā statusa izmaiņas (jo īpaši to terminētus līgumus noslēgušo dalībnieku skaits, kurus uzskata par tādiem, kas nākotnē varētu kļūt par ierēdņiem).

JSIS

1.5.10.

JSIS

Uz darbinieku pabalstiem attiecināmās definēto pabalstu saistības pašreizējās vērtības pārmaiņas

Uz darbinieku pabalstiem attiecināmās definēto pabalstu saistības pašreizējās vērtības pārmaiņas

Definētu pabalstu saistību pašreizējā vērtība ir diskontētie plānotie nākotnes maksājumi, kuri ir nepieciešami, lai nokārtotu saistības, kas radušās darbinieka dienesta laikā pašreizējā un iepriekšējos periodos.

Turpmāk ir sniegta analīze par definētu pabalstu saistību pārmaiņām kārtējā gada laikā.

| miljoni EUR |
| --- |
| | Eiropas ierēdņu pensiju shēma | Citas pensijas pabalstu shēmas | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | Kopā |
| Pašreizējā vērtība 31.12.2018. | 70 017 | 1 865 | 8 990 | 80 871 |
| Atzīts finanšu darbības rezultātu pārskatā | | | | |
| Kārtējās darba izmaksas | 2 824 | 84 | 277 | 3 185 |
| Procentu izmaksas | 1 339 | 30 | 180 | 1 549 |
| Iepriekšējās darba izmaksas | — | (60) | — | (60) |
| Atzīts neto aktīvos | | | | |
| Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana | | | | |
| Aktuāie (guvumi)/zaudējumi no pieredzes | 1 910 | 77 | (339) | 1 648 |
| Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no demogrāfiskiem pieņēmumiem | — | 0 | — | 0 |
| Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no finanšu pieņēmumiem | 9 339 | 220 | 3 065 | 12 625 |
| Citi | | | | |
| Samaksātie pabalsti | (1 587 ) | (67) | (101) | (1 756 ) |
| Pašreizējā vērtība 31.12.2019. | 83 842 | 2 149 | 12 071 | 98 062 |

miljoni EUR

Eiropas ierēdņu pensiju shēma

Citas pensijas pabalstu shēmas

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Kopā

Pašreizējā vērtība 31.12.2018.

Pašreizējā vērtība 31.12.2018.

70 017

70 017

1 865

1 865

8 990

8 990

80 871

80 871

Atzīts finanšu darbības rezultātu pārskatā

Atzīts finanšu darbības rezultātu pārskatā

Kārtējās darba izmaksas

Kārtējās darba izmaksas

2 824

2 824

84

84

277

277

3 185

3 185

Procentu izmaksas

Procentu izmaksas

1 339

1 339

30

30

180

180

1 549

1 549

Iepriekšējās darba izmaksas

Iepriekšējās darba izmaksas

—

—

(60)

(60)

—

—

(60)

(60)

Atzīts neto aktīvos

Atzīts neto aktīvos

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

Aktuāie (guvumi)/zaudējumi no pieredzes

Aktuāie (guvumi)/zaudējumi no pieredzes

1 910

1 910

77

77

(339)

(339)

1 648

1 648

Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no demogrāfiskiem pieņēmumiem

Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no demogrāfiskiem pieņēmumiem

—

—

0

0

—

—

0

0

Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no finanšu pieņēmumiem

Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no finanšu pieņēmumiem

9 339

9 339

220

220

3 065

3 065

12 625

12 625

Citi

Citi

Samaksātie pabalsti

Samaksātie pabalsti

(1 587 )

(1 587 )

(67)

(67)

(101)

(101)

(1 756 )

(1 756 )

Pašreizējā vērtība 31.12.2019.

Pašreizējā vērtība 31.12.2019.

83 842

83 842

2 149

2 149

12 071

12 071

98 062

98 062

Kārtējās darba izmaksas ir definētu pabalstu saistību pašreizējās vērtības palielinājums, kas rodas, esošajiem dalībniekiem strādājot kārtējā gadā.

Procentu izmaksas ir definēto pabalstu saistību pašreizējās vērtības palielinājums perioda laikā, kas rodas tāpēc, ka pabalsti par vienu periodu pietuvojas norēķinam.

Aktuārie guvumi un zaudējumi no pieredzes korekcijām ir ietekme, ko radījusi starpība starp to, kas tika gaidīts saskaņā ar iepriekšējā gada pieņēmumiem par 2019. gadu, un to, kas faktiski noticis 2019. gadā.

Aktuārie guvumi un zaudējumi no aktuāra pieņēmumiem (demogrāfiskajiem mainīgajiem, piemēram, kadru mainības un mirstības, un finanšu mainīgajiem, piemēram, diskonta likmēm un gaidāmajiem algu paaugstinājumiem) rodas, ja šos pieņēmumus atjaunina, lai tajos atspoguļotu pamatā esošo apstākļu izmaiņas.

Pabalstus (piemēram, pensijas vai medicīnisko izmaksu kompensāciju) samaksā attiecīgā gada laikā atbilstīgi shēmas noteikumiem. Šo samaksāto pabalstu iespaidā samazinās definētu pabalstu saistības.

Plāna aktīvi

Plāna aktīvi

| miljoni EUR |
| --- |
| | Citas pensijas pabalstu shēmas | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | Kopā |
| Pašreizējā vērtība 31.12.2018. | 119 | 296 | 415 |
| Neto pārmaiņas plāna aktīvos | (25) | 14 | (12) |
| Pašreizējā vērtība 31.12.2019. | 94 | 309 | 403 |

miljoni EUR

Citas pensijas pabalstu shēmas

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Kopā

Pašreizējā vērtība 31.12.2018.

Pašreizējā vērtība 31.12.2018.

119

119

296

296

415

415

Neto pārmaiņas plāna aktīvos

Neto pārmaiņas plāna aktīvos

(25)

(25)

14

14

(12)

(12)

Pašreizējā vērtība 31.12.2019.

Pašreizējā vērtība 31.12.2019.

94

94

309

309

403

403

Aktuāra pieņēmumi – darbinieku pabalsti

Aktuāra pieņēmumi – darbinieku pabalsti

Turpmāk ir norādīti galvenie aktuāra pieņēmumi, kas izmantoti, vērtējot abas galvenās ES darbinieku pabalstu shēmas.

| | Eiropas ierēdņu pensiju shēma | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma |
| --- | --- | --- |
| 2019 | | |
| Nominālā diskonta likme | 1,1  % | 1,2  % |
| Paredzamais inflācijas līmenis | 1,3  % | 1,3  % |
| Reālā diskonta likme | (0,2 ) % | (0,1 ) % |
| Plānotais algas pieauguma līmenis | 1,8  % | 1,8  % |
| Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis | Neattiecas | 3,0  % |
| Pensionēšanās vecums | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2018 | | |
| Nominālā diskonta likme | 1,9  % | 2,0  % |
| Paredzamais inflācijas līmenis | 1,4  % | 1,5  % |
| Reālā diskonta likme | 0,5  % | 0,5  % |
| Plānotais algas pieauguma līmenis | 1,9  % | 1,8  % |
| Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis | Neattiecas | 3,0  % |
| Pensionēšanās vecums | 63/64/66 | 63/64/66 |

Eiropas ierēdņu pensiju shēma

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

2019

2019

Nominālā diskonta likme

Nominālā diskonta likme

1,1  %

1,1  %

1,2  %

1,2  %

Paredzamais inflācijas līmenis

Paredzamais inflācijas līmenis

1,3  %

1,3  %

1,3  %

1,3  %

Reālā diskonta likme

Reālā diskonta likme

(0,2 ) %

(0,2 ) %

(0,1 ) %

(0,1 ) %

Plānotais algas pieauguma līmenis

Plānotais algas pieauguma līmenis

1,8  %

1,8  %

1,8  %

1,8  %

Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis

Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis

Neattiecas

Neattiecas

3,0  %

3,0  %

Pensionēšanās vecums

Pensionēšanās vecums

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2018

2018

Nominālā diskonta likme

Nominālā diskonta likme

1,9  %

1,9  %

2,0  %

2,0  %

Paredzamais inflācijas līmenis

Paredzamais inflācijas līmenis

1,4  %

1,4  %

1,5  %

1,5  %

Reālā diskonta likme

Reālā diskonta likme

0,5  %

0,5  %

0,5  %

0,5  %

Plānotais algas pieauguma līmenis

Plānotais algas pieauguma līmenis

1,9  %

1,9  %

1,8  %

1,8  %

Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis

Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis

Neattiecas

Neattiecas

3,0  %

3,0  %

Pensionēšanās vecums

Pensionēšanās vecums

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

Mirstības rādītāji par 2018. un 2019. gadu ir balstīti uz ES civildienesta ierēdņu dzīves ilguma tabulu – EULT 2018.

EULT

Nominālo diskonta likmi nosaka kā euro valūtā izteikta nulles kupona ienesīguma vērtību (tā dzēšanas termiņš ir 22 gadi, sākot no 2019. gada decembra, PSEO un 26 gadi kopīgajai veselības apdrošināšanas shēmai). Tiek izmantots inflācijas līmenis, kas ir paredzamais inflācijas līmenis līdzvērtīgā periodā. Tas jānosaka empīriski, pamatojoties uz perspektīvām vērtībām, kas izteiktas, izmantojot indeksētas obligācijas Eiropas finanšu tirgos. Reālā diskonta likme tiek aprēķināta no nominālās diskonta likmes un paredzamā ilgtermiņa inflācijas līmeņa.

PSEO

Pēdējos gados ir novērots reālās diskonta likmes, t. i., starpības starp nominālo diskonta likmi un paredzamo inflācijas līmeni, samazinājums, un 2019. gadā tas bija īpaši straujš. Reālās diskonta likmes samazinājuma galvenais iemesls ir tas, ka ir samazinājusies nominālā diskonta likme, kas atbilst visā pasaulē finanšu tirgos novērotajai tendencei. Tā kā paredzamais inflācijas līmenis ir samazinājies tikai nedaudz, nominālās diskonta likmes samazinājums netika kompensēts un rezultātā ievērojami samazināja reālo diskonta likmi, kas pirmo reizi kļuva negatīva un veicināja ievērojamus aktuāros zaudējumus no finanšu pieņēmumiem.

Jutīguma analīze

Jutīguma analīze

Jutīguma analīzes pamatā ir simulācijas, kas, nemainot citus parametrus, maina attiecīgo pieņēmumu vērtību un vēro, kā modelis reaģē.

Kopīgās veselības apdrošināšanas shēmas jutīgums

Kopīgās veselības apdrošināšanas shēmas jutīgums

Ja pieņēmums par medicīnisko izmaksu tendenču līmeni mainītos par 10 bāzes punktiem, tas radītu šādu ietekmi:

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % |
| Neto periodisko pēcnodarbinātības medicīnisko izmaksu kārtējo darba izmaksu komponenta un procentu izmaksu komponenta kopsumma | 8 | (8) | 12 | (12) |
| Definētu pabalstu saistības | 352 | (341) | 253 | (246) |

miljoni EUR

2019

2018

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Neto periodisko pēcnodarbinātības medicīnisko izmaksu kārtējo darba izmaksu komponenta un procentu izmaksu komponenta kopsumma

Neto periodisko pēcnodarbinātības medicīnisko izmaksu kārtējo darba izmaksu komponenta un procentu izmaksu komponenta kopsumma

8

8

(8)

(8)

12

12

(12)

(12)

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

352

352

(341)

(341)

253

253

(246)

(246)

Ja pieņēmums par diskonta likmi mainītos par 10 bāzes punktiem (0,1 %), tas radītu šādu ietekmi:

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % |
| Definētu pabalstu saistības | (311) | 322 | (219) | 226 |

miljoni EUR

2019

2018

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

(311)

(311)

322

322

(219)

(219)

226

226

Ja paredzamais algu palielinājums mainītos par 10 bāzes punktiem (0,1 %), tas radītu šādu ietekmi:

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % |
| Definētu pabalstu saistības | (30) | 29 | (26) | 25 |

miljoni EUR

2019

2018

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

(30)

(30)

29

29

(26)

(26)

25

25

Ja pieņemtais pensionēšanās vecums mainītos par vienu gadu, tam būtu šāda ietekme:

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Palielinājums par vienu gadu | Samazinājums par vienu gadu | Palielinājums par vienu gadu | Samazinājums par vienu gadu |
| Definētu pabalstu saistības | (363) | 383 | (91) | 54 |

miljoni EUR

2019

2018

Palielinājums par vienu gadu

Samazinājums par vienu gadu

Palielinājums par vienu gadu

Samazinājums par vienu gadu

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

(363)

(363)

383

383

(91)

(91)

54

54

Eiropas ierēdņu pensiju shēmas jutīgums

Eiropas ierēdņu pensiju shēmas jutīgums

Ja pieņēmums par diskonta likmi mainītos par 10 bāzes punktiem (0,1 %), tas radītu šādu ietekmi:

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % |
| Definētu pabalstu saistības | (1 797 ) | 1 854 | (1 434 ) | 1 478 |

miljoni EUR

2019

2018

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

(1 797 )

(1 797 )

1 854

1 854

(1 434 )

(1 434 )

1 478

1 478

Ja paredzamais algu palielinājums mainītos par 10 bāzes punktiem (0,1 %), tas radītu šādu ietekmi:

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2019 | 2019 |
| | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % |
| Definētu pabalstu saistības | 1 774 | (1 724 ) | 1 427 | (1 388 ) |

miljoni EUR

2019

2019

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

1 774

1 774

(1 724 )

(1 724 )

1 427

1 427

(1 388 )

(1 388 )

Ja pieņemtais pensionēšanās vecums mainītos par vienu gadu, tam būtu šāda ietekme:

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Palielinājums par vienu gadu | Samazinājums par vienu gadu | Palielinājums par vienu gadu | Samazinājums par vienu gadu |
| Definētu pabalstu saistības | (620) | 771 | (573) | 645 |

miljoni EUR

2019

2018

Palielinājums par vienu gadu

Samazinājums par vienu gadu

Palielinājums par vienu gadu

Samazinājums par vienu gadu

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

(620)

(620)

771

771

(573)

(573)

645

645

2.10.   UZKRĀJUMI

UZKRĀJUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| | Summa 31.12.2018. | Papildu uzkrājumi | Neizmantotās apvērstās summas | Izmantotās summas | Pārvietojumi starp kategorijām | Aplēses pārmaiņas | Summa 31.12.2019. |
| Tiesas prāvas: | | | | | | | |
| Lauksaimniecība | 270 | 439 | — | (269) | 0 | — | 441 |
| Citi | 100 | 4 | (8) | (6) | 12 | 1 | 103 |
| Kodolobjektu nojaukšana | 1 933 | — | — | (34) | — | 233 | 2 132 |
| Finanšu | 1 551 | 587 | (1) | (206) | 0 | 7 | 1 938 |
| Citi | 278 | 31 | (34) | (24) | (12) | (27) | 211 |
| Kopā | 4 132 | 1 061 | (43) | (539) | 0 | 214 | 4 826 |
| Ilgtermiņa | 3 281 | 871 | (17) | (278) | (362) | 215 | 3 710 |
| Īstermiņa | 852 | 190 | (27) | (261) | 362 | (2) | 1 116 |

miljoni EUR

Summa 31.12.2018.

Papildu uzkrājumi

Neizmantotās apvērstās summas

Izmantotās summas

Pārvietojumi starp kategorijām

Aplēses pārmaiņas

Summa 31.12.2019.

Tiesas prāvas:

Tiesas prāvas:

Lauksaimniecība

Lauksaimniecība

270

270

439

439

—

—

(269)

(269)

0

0

—

441

441

Citi

Citi

100

100

4

4

(8)

(8)

(6)

(6)

12

12

1

1

103

103

Kodolobjektu nojaukšana

Kodolobjektu nojaukšana

1 933

1 933

—

—

(34)

(34)

—

233

233

2 132

2 132

Finanšu

Finanšu

1 551

1 551

587

587

(1)

(1)

(206)

(206)

0

0

7

7

1 938

1 938

Citi

Citi

278

278

31

31

(34)

(34)

(24)

(24)

(12)

(12)

(27)

(27)

211

211

Kopā

Kopā

4 132

4 132

1 061

1 061

(43)

(43)

(539)

(539)

0

0

214

214

4 826

4 826

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

3 281

3 281

871

871

(17)

(17)

(278)

(278)

(362)

(362)

215

215

3 710

3 710

Īstermiņa

Īstermiņa

852

852

190

190

(27)

(27)

(261)

(261)

362

362

(2)

(2)

1 116

1 116

Uzkrājumi ir no pagātnes notikumiem izrietošas un ticami aplēstas summas, kuras, iespējams, nākotnē būs jāizmaksā no ES budžeta.

Tiesas prāvas

Tiesas prāvas

Šī ir aplēse par summām, kas varētu būt jāmaksā pēc gada beigām saistībā ar vairākām notiekošām tiesas prāvām. Summas, kas attiecas uz lauksaimniecību, ir saistītas ar dalībvalstu tiesas prāvām pret atbilstības noskaidrošanas lēmumiem saistībā ar ELGF.

Kodolobjektu nojaukšana

Kodolobjektu nojaukšana

Uzkrājumu bāze 2017. gadā tika atjaunināta atbilstoši JRC ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas programmas stratēģijai (JRC Decommissioning & Waste Management Programme Strategy – D&WMP), kas atjaunināta 2017. gadā. Stratēģijas, kā arī budžeta un personāla vajadzību pārskatīšana tika veikta kopā ar neatkarīgo D&WMP ekspertu grupu. Tajā ir norādītas labākās iespējamās aplēses par budžetu un personālu, kas būs vajadzīgs JRC objektu ekspluatācijas pārtraukšanai Isprā, Gēlā, Karlsrūē un Petenā.

JRC

JRC Decommissioning & Waste Management Programme Strategy – D&WMP

D&WMP

JRC

Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem šos uzkrājumus indeksē atbilstoši inflācijai un tad diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (izmantojot euro mijmaiņas darījumu līkni). Tā rezultātā 2019. gada 31. decembrī uzkrājumu kopsumma bija 2 132 miljoni EUR, kuru veido summas, ko paredzēts izmantot 2020. gadā (31 miljons EUR) un turpmāk (2 101 miljons EUR). Palielinājums salīdzinājumā ar 2018. gadu radies galvenokārt tāpēc, ka samazinājās diskonta likme, ko piemēro aplēstajām nākotnes izmaksām.

Jānorāda, ka būtiskas neskaidrības, ar ko ir saistīta kodolobjektu ekspluatācijas pārtraukšanas ilgtermiņa plānošana, varētu ietekmēt šo aplēsi, kas nākotnē varētu būtiski pieaugt. Galvenie neskaidrību avoti ir attiecināmi uz slēdzamā objekta stāvokli pirms ekspluatācijas pārtraukšanas, kodolmateriāliem, atkritumu apsaimniekošanas un likvidēšanas aspektiem, valstu tiesiskā regulējuma definīcijas nepietiekamību vai neesību, sarežģītiem un ilgstošiem licenču saņemšanas procesiem un nākotnes notikumiem objektu ekspluatācijas pārtraukšanas rūpnieciskajā tirgū.

Finanšu uzkrājumi

Finanšu uzkrājumi

Tie galvenokārt ir uzkrājumi, kas atbilst aplēstajiem zaudējumiem, kuri radīsies saistībā ar garantijām, kas piešķirtas saskaņā ar dažādiem finanšu instrumentiem, kur pilnvarotie subjekti savā vārdā var izsniegt garantijas, lai gan tas notiek ES uzdevumā un ES uzņemas risku. Ar garantijām saistītais ES finanšu risks ir ierobežots, un pakāpeniski tiek uzkrāti finanšu aktīvi, lai segtu garantiju prasības nākotnē. Šajā pozīcijā ir arī iekļauti uzkrājumi nesamaksātiem aizdevumiem, ko EIB ir izsniegusi Sīrijai saskaņā ar tās ārējo aizdevumu pilnvarām un ko attiecīgi ir garantējusi ES, izmantojot Garantiju fondu ārējai darbībai. Ilgtermiņa finanšu uzkrājumus diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai.

Šis finanšu uzkrājumu pieaugums ir saistīts ar garantēto darbību apjoma palielinājumu H2020 un COSME finanšu instrumentos.

H2020

COSME

2.11.   FINANŠU SAISTĪBAS

FINANŠU SAISTĪBAS

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Ilgtermiņa | | | |
| Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā | 2.11.1 | 53 062 | 53 281 |
| Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 2.11.2 | 9 | 7 |
| | | 53 071 | 53 289 |
| Īstermiņa | | | |
| Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā | 2.11.1 | 1 423 | 2 602 |
| Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 2.11.2 | 4 | 15 |
| Finanšu garantiju saistības | 2.11.3 | 20 | — |
| | | 1 446 | 2 617 |
| Kopā | | 54 517 | 55 906 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2019.

31.12.2018.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

2.11.1

2.11.1

53 062

53 062

53 281

53 281

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

2.11.2

2.11.2

9

9

7

7

53 071

53 071

53 289

53 289

Īstermiņa

Īstermiņa

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

2.11.1

2.11.1

1 423

1 423

2 602

2 602

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

2.11.2

2.11.2

4

4

15

15

Finanšu garantiju saistības

Finanšu garantiju saistības

2.11.3

2.11.3

20

20

—

1 446

1 446

2 617

2 617

Kopā

Kopā

54 517

54 517

55 906

55 906

2.11.1.   
  Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Aizņēmumi finansiālajam atbalstam | 2.11.1.1 | 52 564 | 53 872 |
| Citas finanšu saistības | 2.11.1.2 | 1 921 | 2 012 |
| Kopā | | 54 485 | 55 884 |
| Ilgtermiņa | | 53 062 | 53 281 |
| Īstermiņa | | 1 423 | 2 602 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2019.

31.12.2018.

Aizņēmumi finansiālajam atbalstam

Aizņēmumi finansiālajam atbalstam

2.11.1.1

2.11.1.1

52 564

52 564

53 872

53 872

Citas finanšu saistības

Citas finanšu saistības

2.11.1.2

2.11.1.2

1 921

1 921

2 012

2 012

Kopā

Kopā

54 485

54 485

55 884

55 884

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

53 062

53 062

53 281

53 281

Īstermiņa

Īstermiņa

1 423

1 423

2 602

2 602

2.11.1.1.   Aizņēmumi finansiālajam atbalstam

Aizņēmumi finansiālajam atbalstam

| miljoni EUR |
| --- |
| | EFSM | MB | MFA | Euratom | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2018. | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 97 | 53 872 |
| Jauni aizdevumi | — | — | 420 | — | — | 420 |
| Atmaksa | — | (1 500 ) | (52) | (40) | (97) | (1 689 ) |
| Valūtas maiņas starpības | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | (6) | (33) | (1) | — | (5) | (44) |
| Kopā 31.12.2019. | 47 394 | 201 | 4 754 | 214 | 0 | 52 564 |
| Ilgtermiņa | 46 800 | 200 | 4 112 | 178 | — | 51 290 |
| Īstermiņa | 594 | 1 | 643 | 35 | — | 1 273 |

miljoni EUR

EFSM

MB

MFA

Euratom

Euratom

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2018.

Kopā 31.12.2018.

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

97

97

53 872

53 872

Jauni aizdevumi

Jauni aizdevumi

—

—

—

420

420

—

—

420

420

Atmaksa

Atmaksa

—

—

(1 500 )

(1 500 )

(52)

(52)

(40)

(40)

(97)

(97)

(1 689 )

(1 689 )

Valūtas maiņas starpības

Valūtas maiņas starpības

—

—

—

—

5

5

5

5

Uzskaites vērtības pārmaiņas

Uzskaites vērtības pārmaiņas

(6)

(6)

(33)

(33)

(1)

(1)

—

(5)

(5)

(44)

(44)

Kopā 31.12.2019.

Kopā 31.12.2019.

47 394

47 394

201

201

4 754

4 754

214

214

0

0

52 564

52 564

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

46 800

46 800

200

200

4 112

4 112

178

178

—

—

51 290

51 290

Īstermiņa

Īstermiņa

594

594

1

1

643

643

35

35

—

—

1 273

1 273

Aizņēmumos iekļauti galvenokārt ar sertifikātiem apliecināti parādi 52 433 miljonu EUR apmērā (2018. gadā – 53 725 miljoni EUR). Uzskaites vērtības pārmaiņas atbilst uzkrāto procentu pārmaiņām.

Iepriekš minēto aizņēmumu atmaksu galu galā garantē ES budžets (skatīt 4.1.2. skaidrojumu) un attiecīgi katra dalībvalsts.

4.1.2.

Aizņēmumu efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons)

Aizņēmumu efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons)

| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiāls atbalsts (MFA) | 0 % - 3,82  % | 0 % - 3,82  % |
| Euratom | 0 % - 5,68  % | 0 % - 5,68  % |
| Maksājumu bilance (MB) | 2,88  % | 2,88  % - 3,38  % |
| Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) | 0,50  % - 3,75  % | 0,50  % - 3,75  % |
| Likvidējamā EOTK | — | 6,91  % - 8,97  % |

31.12.2019.

31.12.2018.

Makrofinansiāls atbalsts (MFA)

Makrofinansiāls atbalsts (MFA)

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

Euratom

Euratom

0 % - 5,68  %

0 % - 5,68  %

0 % - 5,68  %

0 % - 5,68  %

Maksājumu bilance (MB)

Maksājumu bilance (MB)

2,88  %

2,88  %

2,88  % - 3,38  %

2,88  % - 3,38  %

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

—

—

6,91  % - 8,97  %

6,91  % - 8,97  %

2.11.1.2.   Citas finanšu saistības

Citas finanšu saistības

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Ilgtermiņa | | |
| Saistības par finanšu nomu | 1 244 | 1 331 |
| Pa daļām apmaksātās ēkas | 385 | 314 |
| Citi | 144 | 115 |
| | 1 772 | 1 760 |
| Īstermiņa | | |
| Saistības par finanšu nomu | 97 | 93 |
| Pa daļām apmaksātās ēkas | 36 | 29 |
| Atmaksājamie naudas sodi | — | 125 |
| Citi | 17 | 5 |
| | 149 | 252 |
| Kopā | 1 921 | 2 012 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Saistības par finanšu nomu

Saistības par finanšu nomu

1 244

1 244

1 331

1 331

Pa daļām apmaksātās ēkas

Pa daļām apmaksātās ēkas

385

385

314

314

Citi

Citi

144

144

115

115

1 772

1 772

1 760

1 760

Īstermiņa

Īstermiņa

Saistības par finanšu nomu

Saistības par finanšu nomu

97

97

93

93

Pa daļām apmaksātās ēkas

Pa daļām apmaksātās ēkas

36

36

29

29

Atmaksājamie naudas sodi

Atmaksājamie naudas sodi

—

—

125

125

Citi

Citi

17

17

5

5

149

149

252

252

Kopā

Kopā

1 921

1 921

2 012

2 012

Saistības par finanšu nomu

Saistības par finanšu nomu

| miljoni EUR |
| --- |
| | Nākamo periodu maksājumi |
| < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Saistības kopā |
| Zeme un ēkas | 91 | 332 | 788 | 1 211 |
| Pārējie pamatlīdzekļi | 5 | 124 | — | 129 |
| Kopā 31.12.2019. | 97 | 456 | 788 | 1 340 |
| Procenti | 54 | 189 | 157 | 400 |
| Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2019. | 150 | 644 | 946 | 1 741 |
| Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2018. | 153 | 654 | 1 089 | 1 896 |

miljoni EUR

Nākamo periodu maksājumi

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Saistības kopā

Zeme un ēkas

Zeme un ēkas

91

91

332

332

788

788

1 211

1 211

Pārējie pamatlīdzekļi

Pārējie pamatlīdzekļi

5

5

124

124

—

129

129

Kopā 31.12.2019.

Kopā 31.12.2019.

97

97

456

456

788

788

1 340

1 340

Procenti

Procenti

54

54

189

189

157

157

400

400

Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2019.

Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2019.

150

150

644

644

946

946

1 741

1 741

Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2018.

Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2018.

153

153

654

654

1 089

1 089

1 896

1 896

Šīs ar nomu un ēkām saistītās summas finansēs no nākotnes budžetiem.

2.11.2.   
  Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

| miljoni EUR |
| --- |
| Atvasinātā instrumenta veids | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Nosacītā summa | Patiesā vērtība | Nosacītā summa | Patiesā vērtība |
| Galvojums pašu kapitāla portfelim | 752 | 10 | 536 | 20 |
| Ārvalstu valūtu opcija (“put spread”) | 13 | 2 | 11 | 2 |
| Kopā | 765 | 12 | 546 | 22 |
| Ilgtermiņa | 148 | 9 | 82 | 7 |
| Īstermiņa | 617 | 4 | 464 | 15 |

miljoni EUR

Atvasinātā instrumenta veids

31.12.2019.

31.12.2018.

Nosacītā summa

Patiesā vērtība

Nosacītā summa

Patiesā vērtība

Galvojums pašu kapitāla portfelim

Galvojums pašu kapitāla portfelim

752

752

10

10

536

536

20

20

Ārvalstu valūtu opcija (“put spread”)

Ārvalstu valūtu opcija (“put spread”)

13

13

2

2

11

11

2

2

Kopā

Kopā

765

765

12

12

546

546

22

22

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

148

148

9

9

82

82

7

7

Īstermiņa

Īstermiņa

617

617

4

4

464

464

15

15

Galvojums pašu kapitāla portfelim

Galvojums pašu kapitāla portfelim

Galvojumu pašu kapitāla portfelim klasificē kā finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, jo tas neatbilst finanšu garantijas saistību definīcijai, – skatīt 1.5.12. skaidrojumu. 2019. gada 31. decembrī šī pozīcija attiecas galvenokārt uz galvojumu, ko ES sniegusi H2020 finanšu instrumentu ietvaros (skatīt 2.4.1. skaidrojumu) EIB grupai par operācijām ar pašu kapitāla portfeļiem. ES finanšu saistības vērtē, balstoties uz pamatā esošo investīciju vērtību.

1.5.12.

H2020

2.4.1.

Ārvalstu valūtu opcija

Ārvalstu valūtu opcija

2019. gada 31. decembrī ES turējumā ir atvasināts finanšu instruments (ārvalstu valūtu opcija – “put spread” veida opcija), ar ko tā sedz tās ārvalstu maiņas valūtas (UHA) devalvāciju, kura saistīta ar finanšu iestāžu aizdevumiem MVU Ukrainā, ar mērķi uzlabot piekļuvi finansējumam, kā arī aizdevumu nosacījumu pievilcību šajā valstī. Saskaņā ar līguma nosacījumiem par katru atbilstīgu aizdevumu ES dod partneriem iespēju pieprasīt ES ieguldījumu ne vairāk kā 30 % apmērā, ja samazinās UHA/EUR attiecība.

put spread

Patiesajā vērtībā novērtēto finanšu saistību patiesās vērtības hierarhija

Patiesajā vērtībā novērtēto finanšu saistību patiesās vērtības hierarhija

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| 1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas | — | — |
| 2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas | 2 | 2 |
| 3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu | 10 | 20 |
| Kopā | 12 | 22 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas

1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas

—

—

—

—

2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas

2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas

2

2

2

2

3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu

3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu

10

10

20

20

Kopā

Kopā

12

12

22

22

2.11.3.   
  Finanšu garantiju saistības

Finanšu garantiju saistības

ESIF garantiju parādsaistību portfelim, ko atbilstīgi ESIF Inovācijas un infrastruktūras klasei (IIW) ir izmaksājusi EIB, kā arī ārējo aizdevumu pilnvaru (ELM) garantiju EIB aizdevumiem, kas izmaksāti atbilstīgi EIB Noturības iniciatīvai (ERI), klasificē kā finanšu garantiju saistības. 2019. gada 31. decembrī ESIF finanšu garantiju saistību kopējā summa ir nulle EUR (2018. gadā – nulle EUR), jo garantijas ietvaros saņemamie ieņēmumi pārsniedz paredzētos zaudējumus, savukārt ELM ERI finanšu garantiju saistību summa ir 20 miljoni EUR (skatīt 4.1.1. skaidrojumu).

IIW

ELM

ERI

ELM ERI

4.1.1.

2.12.   PARĀDI KREDITORIEM

PARĀDI KREDITORIEM

| miljoni EUR |
| --- |
| | Bruto summa | Korekcijas | Neto summa 31.12.2019. | Bruto summa | Korekcijas | Neto summa 31.12.2018. |
| Izmaksu prasījumi un rēķini, kas saņemti no: | | | | | | |
| dalībvalstīm | | | | | | |
| ELFLA un citiem lauku attīstības instrumentiem | 21 | (0) | 21 | 247 | — | 247 |
| ERAF un KF | 8 068 | (2 437 ) | 5 631 | 10 761 | (1 724 ) | 9 037 |
| ESF | 2 882 | (558) | 2 325 | 5 195 | (496) | 4 699 |
| Citi | 852 | (45) | 807 | 632 | (75) | 557 |
| privātiem un publiskiem subjektiem | 1 562 | (180) | 1 381 | 1 461 | (179) | 1 282 |
| Saņemtie izmaksu prasījumi un rēķini kopā | 13 384 | (3 220 ) | 10 165 | 18 296 | (2 475 ) | 15 821 |
| ELGF | 16 255 | Neattiecas | 16 255 | 14 772 | Neattiecas | 14 772 |
| Pašu resursu parādi kreditoriem | | Neattiecas | — | 769 | Neattiecas | 769 |
| Dažādi parādi kreditoriem | 539 | Neattiecas | 539 | 570 | Neattiecas | 570 |
| Citi | 283 | Neattiecas | 283 | 294 | Neattiecas | 294 |
| Kopā | 30 462 | (3 220 ) | 27 241 | 34 701 | (2 475 ) | 32 227 |

miljoni EUR

Bruto summa

Korekcijas

Neto summa 31.12.2019.

Bruto summa

Korekcijas

Neto summa 31.12.2018.

Izmaksu prasījumi un rēķini, kas saņemti no:

Izmaksu prasījumi un rēķini, kas saņemti no:

dalībvalstīm

dalībvalstīm

ELFLA un citiem lauku attīstības instrumentiem

ELFLA un citiem lauku attīstības instrumentiem

21

21

(0)

(0)

21

21

247

247

—

—

247

247

ERAF un KF

ERAF un KF

8 068

8 068

(2 437 )

(2 437 )

5 631

5 631

10 761

10 761

(1 724 )

(1 724 )

9 037

9 037

ESF

ESF

2 882

2 882

(558)

(558)

2 325

2 325

5 195

5 195

(496)

(496)

4 699

4 699

Citi

Citi

852

852

(45)

(45)

807

807

632

632

(75)

(75)

557

557

privātiem un publiskiem subjektiem

privātiem un publiskiem subjektiem

1 562

1 562

(180)

(180)

1 381

1 381

1 461

1 461

(179)

(179)

1 282

1 282

Saņemtie izmaksu prasījumi un rēķini kopā

Saņemtie izmaksu prasījumi un rēķini kopā

13 384

13 384

(3 220 )

(3 220 )

10 165

10 165

18 296

18 296

(2 475 )

(2 475 )

15 821

15 821

ELGF

ELGF

16 255

16 255

Neattiecas

Neattiecas

16 255

16 255

14 772

14 772

Neattiecas

Neattiecas

14 772

14 772

Pašu resursu parādi kreditoriem

Pašu resursu parādi kreditoriem

Neattiecas

Neattiecas

—

—

769

769

Neattiecas

Neattiecas

769

769

Dažādi parādi kreditoriem

Dažādi parādi kreditoriem

539

539

Neattiecas

Neattiecas

539

539

570

570

Neattiecas

Neattiecas

570

570

Citi

Citi

283

283

Neattiecas

Neattiecas

283

283

294

294

Neattiecas

Neattiecas

294

294

Kopā

Kopā

30 462

30 462

(3 220 )

(3 220 )

27 241

27 241

34 701

34 701

(2 475 )

(2 475 )

32 227

32 227

Parādi kreditoriem ietver rēķinus un izmaksu prasījumus, kas gada beigās ir saņemti, bet vēl nav samaksāti. Rēķinu/izmaksu prasījumu saņemšanas laikā tie tiek sākotnēji atzīti atbilstīgi pieprasītajām summām. Vēlāk kreditoriem maksājamo parādu summas tiek koriģētas, lai atspoguļotu tikai summas, kas apstiprinātas pēc izmaksu izvērtēšanas, un summas, kas novērtētas kā attiecināmas. Par neattiecināmām uzskatītās summas tiek iekļautas ailē “Korekcijas”; lielākās summas attiecas uz strukturālajām darbībām.

2014.–2020. gada plānošanas periodā Kopīgo noteikumu regula (KNR), ko piemēro struktūrfondiem (ERAF un ESF), Kohēzijas fondam un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (EJZF), paredz, ka ES budžets tiek aizsargāts, sistemātiski saglabājot 10 % no veiktajiem starpposma maksājumiem. Līdz februārim, kas seko KNR pārskata gada beigām (no 1. jūlija līdz 30. jūnijam), kontroles ciklu pabeidz gan vadošo iestāžu veiktajās pārvaldības pārbaudēs, gan revīzijas iestāžu veiktajās revīzijās. Komisija pārbauda dalībvalstu attiecīgo iestāžu iesniegtos apliecinājuma dokumentus un pārskatus. Galīgā atlikuma apmaksa/atgūšana tiek veikta tikai pēc tam, kad šis novērtējums ir pabeigts un pārskati pieņemti. Saskaņā ar šo noteikumu aizturētā summa 2019. gada beigās sasniedza 7,6 miljardus EUR. Tiek lēsts, ka daļa no šīs summas (2 miljardi EUR) ir neattiecināma, pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis ir norādījušas savos pārskatos, un tā ir arī iekļauta ailē “Korekcijas”. Galīgo kreditoriem maksājamo parādu korekciju komponentu veido summas, kas atbilst citiem avansa maksājumiem dalībvalstīm (skatīt 2.5.2. skaidrojumu), kuri gada beigās vēl nav samaksāti (0,5 miljardi EUR).

2.5.2.

Parādi kreditoriem saistībā ar kohēzijas politiku (ERAF, KF, ESF) ir samazinājušies. Ar 2007.–2013. gada periodu saistīto prasījumu summa ir vēl vairāk samazinājusies līdz 1,9 miljardiem EUR (2018. gadā – 3,5 miljardi EUR), jo Komisija ir pārbaudījusi un apmaksājusi galīgos izmaksu prasījumus, ko iesniegušas dalībvalstis par šo periodu. Tai pašā laikā ar 2014.–2020. gada periodu saistīto prasījumu summa samazinājās līdz 5,8 miljardiem EUR (2018. gadā – 10 miljardi EUR), jo tika saņemts mazāk izmaksu prasījumu apmaksai 31. decembrī nekā iepriekšējā gadā. Tomēr programmu īstenošana turpinās (skatīt ERAF, KF izdevumus 3.9. skaidrojumā), ko apliecina fakts, ka kopējās saistības attiecībā uz ERAF un KF ir stabilas (skatīt uzkrāto izdevumu palielinājumu 2.13. skaidrojumā).

3.9.

2.13.

Ar ELGF saistīto kreditoriem maksājamo parādu palielinājums ir saistīts ar ELGF kopējo saistību sadalījumu starp kreditoriem maksājamiem parādiem un uzkrātajiem izdevumiem. ELGF kopējās saistības saglabājas stabilas 44 448 miljonu EUR līmenī salīdzinājumā ar 44 159 miljoniem EUR iepriekšējā gadā. Tomēr 2019. gadā summas, ko dalībvalstis jau pieprasījušas gada beigās (uzskaitītas kā parādi kreditoriem), ir lielākas nekā 2018. gadā.

Priekšfinansējuma pieprasījumi

Priekšfinansējuma pieprasījumi

Papildus iepriekš minētajām summām 2019. gada beigās bija saņemti, bet līdz gada beigām vēl nebija samaksāti priekšfinansējuma pieprasījumi 0,5 miljardu EUR apmērā. Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem šīs summas nav iegrāmatotas kā parādi kreditoriem.

Pašu resursu parādi kreditoriem

Pašu resursu parādi kreditoriem

Pašu resursu parādi kreditoriem ir dalībvalstu iemaksas ES budžetā, kas jāatmaksā gada beigās. Budžeta grozījumi tiek īstenoti saskaņā ar Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (15) 10. panta 3. punktu. Summa 2018. gada 31. decembrī radās, jo 2018. gada 12. decembrī tika pieņemts budžeta grozījums Nr. 6/2018. Saskaņā ar šo tiesību normu iegūtās summas tika atmaksātas dalībvalstīm 2019. gada janvāra pirmajā darbdienā. Šogad nebija līdzīgu budžeta grozījumu, un tādēļ nebija arī šādu parādu kreditoriem.

15

2.13.   UZKRĀTIE IZDEVUMI UN NĀKAMO PERIODU IENĀKUMI

UZKRĀTIE IZDEVUMI UN NĀKAMO PERIODU IENĀKUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Uzkrātie izdevumi | 66 860 | 62 877 |
| Nākamo periodu ienākumi | 251 | 96 |
| Citi | 116 | 213 |
| Kopā | 67 227 | 63 186 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

Uzkrātie izdevumi

Uzkrātie izdevumi

66 860

66 860

62 877

62 877

Nākamo periodu ienākumi

Nākamo periodu ienākumi

251

251

96

96

Citi

Citi

116

116

213

213

Kopā

Kopā

67 227

67 227

63 186

63 186

Uzkrāto izdevumu sadalījums ir šāds:

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| ELGF | 28 193 | 29 387 |
| ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti | 18 583 | 18 687 |
| ERAF un KF | 9 525 | 5 863 |
| ESF | 3 016 | 2 321 |
| Citi | 7 542 | 6 619 |
| Kopā | 66 860 | 62 877 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

ELGF

ELGF

28 193

28 193

29 387

29 387

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

18 583

18 583

18 687

18 687

ERAF un KF

ERAF un KF

9 525

9 525

5 863

5 863

ESF

ESF

3 016

3 016

2 321

2 321

Citi

Citi

7 542

7 542

6 619

6 619

Kopā

Kopā

66 860

66 860

62 877

62 877

Uzkrātie izdevumi attiecas uz atzītiem izdevumiem, par kuriem Komisija vēl nav saņēmusi izmaksu prasījumus. Attiecībā uz kohēzijas politiku ERAF un KF uzkrāto izdevumu palielinājums (turpinoties programmu īstenošanai) kompensē parādu kreditoriem samazinājumu, kā rezultātā kopējo saistību pret dalībvalstīm summa ir stabila (15 156 miljoni EUR salīdzinājumā ar 14 900 miljoniem iepriekšējā gadā). Attiecībā uz ESF kopējās saistības ir samazinājušās līdz 5 341 miljonam EUR (2018. gadā – 7 020 miljoni EUR) atbilstīgi ESF izdevumu tendencei. Attiecībā uz ELGF samazinājumu skatīt 2.12. skaidrojumu iepriekš.

2.12.

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

2.14.   REZERVES

REZERVES

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Patiesās vērtības rezerve | 2.14.1 | 391 | 231 |
| Garantiju fonda rezerve | 2.14.2 | 2 870 | 2 849 |
| Citas rezerves | 2.14.3 | 1 776 | 1 881 |
| Kopā | | 5 037 | 4 961 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2019.

31.12.2018.

Patiesās vērtības rezerve

Patiesās vērtības rezerve

2.14.1

2.14.1

391

391

231

231

Garantiju fonda rezerve

Garantiju fonda rezerve

2.14.2

2.14.2

2 870

2 870

2 849

2 849

Citas rezerves

Citas rezerves

2.14.3

2.14.3

1 776

1 776

1 881

1 881

Kopā

Kopā

5 037

5 037

4 961

4 961

2.14.1.   
  Patiesās vērtības rezerve

Patiesās vērtības rezerve

Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu patiesās vērtības korekcijas uzskaita patiesās vērtības rezervē.

Patiesās vērtības rezerves pārmaiņas periodā

Patiesās vērtības rezerves pārmaiņas periodā

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Iekļauts patiesās vērtības rezervē | 200 | (70) |
| Iekļauts finanšu darbības rezultātu pārskatā | (40) | 23 |
| Kopā | 160 | (47) |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

Iekļauts patiesās vērtības rezervē

Iekļauts patiesās vērtības rezervē

200

200

(70)

(70)

Iekļauts finanšu darbības rezultātu pārskatā

Iekļauts finanšu darbības rezultātu pārskatā

(40)

(40)

23

23

Kopā

Kopā

160

160

(47)

(47)

2.14.2.   
  Garantiju fonda rezerve

Garantiju fonda rezerve

Šī rezerve atspoguļo mērķa summu, kas ir 9 % no nesamaksātajām summām, kuras garantē no ES budžeta saskaņā ar EIB ārējo aizdevumu pilnvarām, un kas jāglabā kā aktīvi Garantiju fondā ārējai darbībai (skatīt 2.4.1. skaidrojumu).

2.4.1.

2.14.3.   
  Citas rezerves

Citas rezerves

Šī summa galvenokārt attiecas uz likvidējamās EOTK rezervi (1 461 miljons EUR), kas paredzēta Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīviem, kurus izveidoja saistībā ar EOTK likvidāciju.

2.15.   NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

| miljoni EUR |
| --- |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2018. | 66 424 |
| Budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm | 1 803 |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | 21 |
| Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana | 14 164 |
| Citu rezervju pārmaiņas | (56) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | (4 796 ) |
| Kopējās no dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2019. | 77 560 |

miljoni EUR

No dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2018.

No dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2018.

66 424

66 424

Budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm

Budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm

1 803

1 803

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

21

21

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

14 164

14 164

Citu rezervju pārmaiņas

Citu rezervju pārmaiņas

(56)

(56)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

(4 796 )

(4 796 )

Kopējās no dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2019.

Kopējās no dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2019.

77 560

77 560

Šī summa atspoguļo to līdz 31. decembrim radušos ES izdevumu daļu, kas jāsedz no turpmāko gadu budžetiem. Saskaņā ar uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem daudzus izdevumus atzīst n gadā, lai gan faktiski tie var tikt apmaksāti n+1 gadā (vai vēlāk) un tādējādi finansēti, izmantojot n+1 (vai vēlāka) gada budžetu. Ja šīs saistības iekļauj finanšu pārskatos un attiecīgās summas finansē no turpmāko gadu budžetiem, gada beigās saistības ievērojami pārsniedz aktīvus. Nozīmīgākās norādāmās summas ir ELGF pasākumi un darbinieku pabalstu saistības.

Jāņem vērā arī tas, ka iepriekš minētais neietekmē budžeta rezultātu, – budžeta ieņēmumiem vienmēr būtu jāsakrīt ar budžeta izdevumiem vai vajadzētu būt lielākiem par tiem, un ieņēmumu pārpalikums tiek atdots dalībvalstīm.

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana attiecas uz aktuāriem guvumiem un zaudējumiem, kas rodas šo saistību aktuāra vērtējuma rezultātā. Kopš 2018. gada 1. janvāra ir piemērojams grozītais ES 12. grāmatvedības noteikums (balstīts uz 39. SPSGS), kas attiecas uz darbinieku pabalstiem. Saskaņā ar minēto noteikumu aktuāros guvumus un zaudējumus uzrāda kā pārmaiņu neto aktīvos, nevis finanšu darbības rezultātu pārskatā.

3.   SKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI: PAŠU RESURSI

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI: PAŠU RESURSI

3.1.   NKI RESURSI

NKI RESURSI

Pašu resursu ieņēmumi ir ES pamatdarbības ieņēmumu galvenais elements. NKI (nacionālā kopienākuma) ieņēmumi 2019. gadā ir 108 820 miljoni EUR (2018. gadā – 105 780 miljoni EUR), un tā ir visnozīmīgākā no trijām pašu resursu kategorijām. Katras dalībvalsts NKI piemēro vienotu procentu likmi. NKI ieņēmumi līdzsvaro ieņēmumus un izdevumus, t. i., finansē to budžeta daļu, kas nav apmaksāta no citiem ienākuma avotiem. NKI ieņēmumu palielinājums ir galvenokārt skaidrojams ar korekciju lielumu attiecībā uz pagātni (pārsvarā par 2012.–2017. gadu). Katru gadu NKI bāzes tiek atjauninātas ar reāliem datiem, un dalībvalstu iemaksas ES budžetā tiek pārrēķinātas atbilstīgi atjauninātajiem to ekonomiskās darbības rezultātiem. Šai procedūrai ir svarīga nozīme, nodrošinot vienlīdzīgus apstākļus starp dalībvalstīm to gada iemaksu ziņā.

3.2.   TRADICIONĀLIE PAŠU RESURSI

TRADICIONĀLIE PAŠU RESURSI

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Muitas nodokļi | 21 235 | 22 763 |
| Cukura nodevas | 0 | 4 |
| Kopā | 21 235 | 22 767 |

miljoni EUR

2019

2018

Muitas nodokļi

Muitas nodokļi

21 235

21 235

22 763

22 763

Cukura nodevas

Cukura nodevas

0

0

4

4

Kopā

Kopā

21 235

21 235

22 767

22 767

Tradicionālie pašu resursi ietver muitas nodokļus un cukura nodevas. Dalībvalstis kā iekasēšanas izmaksas patur 20 % no tradicionālajiem pašu resursiem, un iepriekš minētās summas ir uzrādītas pēc šā samazinājuma atskaitīšanas. Muitas nodokļu samazinājums ir lielā mērā saistīts ar to, ka 2018. gadā nebija atzītu ieņēmumu pārkāpumu lietās (skatīt 2.6.1.1. skaidrojumu).

2.6.1.1.

3.3.   PVN RESURSI

PVN RESURSI

PVN resursus definē kā Savienības otrā veida pašu resursus, jo šā veida nodoklis bija pirmais, kas lielā mērā tika saskaņots ES līmenī. PVN iemaksas aprēķina, piemērojot vienotu piesaistīšanas likmi 0,3 % apmērā valsts PVN bāzei, kas nevar pārsniegt 50 % no katras dalībvalsts nacionālā kopienākuma (NKI). 2014.–2020. gada periodam Padomes Lēmumā 2014/335/ES, Euratom (16) ir paredzēta samazināta piesaistīšanas likme (0,15 %) Vācijai, Nīderlandei un Zviedrijai.

16

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI: PĀRVIETOJUMI

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI: PĀRVIETOJUMI

3.4.   NAUDAS SODI

NAUDAS SODI

Ieņēmumi 4 291 miljona EUR apmērā (2018. gadā – 6 740 miljoni EUR) attiecas uz naudas sodiem, ko Komisija ir piemērojusi uzņēmumiem par ES konkurences noteikumu pārkāpumiem, kā arī naudas sodiem, ko Komisija piemērojusi dalībvalstīm par ES tiesību aktu pārkāpumiem. Komisija atzīst ieņēmumus no naudas sodiem, kad tā pieņem lēmumu piespriest šādu naudas sodu un oficiāli paziņo par to lēmuma saņēmējam. Šīs summas galvenokārt ir saistītas ar naudas sodiem (4 091 miljons EUR). Plašākie gadījumi attiecas uz ES pretmonopola noteikumu pārkāpumiem, piemēram, naudas sods Google par ļaunprātīgu praksi tiešsaistes reklāmdošanā (1 494 miljoni EUR), naudas sods piecām bankām divās Forex lietās par dalību ārvalstu valūtas aktuāltirdzniecības karteļos (kopumā 1 068 miljoni EUR), un naudas sods Mastercard par šķēršļu likšanu tirgotāju piekļuvei pārrobežu karšu maksājumu pakalpojumiem (570 miljoni EUR).

Google

Forex

Mastercard

3.5.   IZDEVUMU ATGŪŠANA

IZDEVUMU ATGŪŠANA

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Dalīta pārvaldība | 2 547 | 2 116 |
| Tieša pārvaldība | 65 | 65 |
| Netieša pārvaldība | 16 | 34 |
| Kopā | 2 627 | 2 215 |

miljoni EUR

2019

2018

Dalīta pārvaldība

Dalīta pārvaldība

2 547

2 547

2 116

2 116

Tieša pārvaldība

Tieša pārvaldība

65

65

65

65

Netieša pārvaldība

Netieša pārvaldība

16

16

34

34

Kopā

Kopā

2 627

2 627

2 215

2 215

Šī pozīcija galvenokārt atspoguļo Komisijas izdotos atgūšanas rīkojumus, kuros paredzētā summa ir iekasēta vai kompensēta (t. i., atskaitīta) no turpmākiem Komisijas grāmatvedības sistēmā iegrāmatotiem maksājumiem, lai atgūtu izdevumus, kas iepriekš izmaksāti no ES budžeta. Līdzekļu atgūšanas pamatā ir pārbaudes, revīzijas vai attiecināmības analīze, un tāpēc ar šīm operācijām aizsargā ES budžetu no izdevumiem, kas radīti, pārkāpjot tiesību aktus.

Ir iekļauti arī atgūšanas rīkojumi, kurus dalībvalstis izdevušas ELGF izdevumu saņēmējiem, kā arī uzkrāto ienākumu aplēses pārmaiņas no iepriekšējā gada beigām līdz kārtējā gada beigām.

Iepriekšējā tabulā norādītās summas rāda ieņēmumus, kas gūti pēc atgūšanas rīkojumu izdošanas. Tāpēc šie skaitļi nevar uzrādīt un neuzrāda visus pasākumus, kas tiek veikti, lai aizsargātu ES budžetu, jo īpaši saistībā ar kohēzijas politiku, kur pastāv īpaši mehānismi, ar kuriem nodrošina neattiecināmu izdevumu korekcijas un no kuriem lielākā daļa neietver atgūšanas rīkojumu izdošanu. Nav iekļautas summas, kas atgūtas, tās kompensējot no izdevumiem, summas, kas atgūtas atsaucot, un atgūtās priekšfinansējuma summas.

Dalītā pārvaldībā atgūtās summas veido lielāko daļu no kopsummas.

Lauksaimniecība: ELGF un lauku attīstība

Lauksaimniecība: ELGF un lauku attīstība

Saistībā ar ELGF un ELFLA summas, kas šajā pozīcijā iegrāmatotas kā gada ieņēmumi, ir gada finanšu korekcijas un atmaksājumi, ko dalībvalstis ir deklarējušas un kas ir atgūti attiecīgā gada laikā, kā arī dalībvalstu deklarēto nesamaksāto summu neto palielinājums, kas jāatgūst gada beigās un attiecas uz krāpšanu un pārkāpumiem.

Kohēzijas politika

Kohēzijas politika

Saistībā ar kohēzijas politiku galvenās summas attiecas uz uzkrātajiem ienākumiem 1,4 miljardu EUR apmērā (2018. gadā – 1,1 miljards EUR), ko Komisija plāno atgūt no dalībvalstīm. Atgūšana notiks dalībvalstu 2020. gada sākumā iesniegto gada pārskatu izpētes un pieņemšanas rezultātā. Šī dalībvalstu pārskatu pieņemšanas procedūra kohēzijas jomā tika sākta līdz ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu.

3.6.   CITI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI

CITI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Iemaksas no trešām valstīm | 1 485 | 1 376 |
| Darbinieku nodokļi un iemaksas | 1 299 | 1 268 |
| Dalībvalstu iemaksas ārējai palīdzībai | 331 | 594 |
| Aktīvu pārvešana | 60 | 85 |
| Uzkrājumu koriģēšana | 41 | 100 |
| Lauksaimniecības nodevas | 2 | 4 |
| Budžeta korekcijas | (1 719 ) | (726) |
| Citi | 574 | 612 |
| Kopā | 2 072 | 3 312 |

miljoni EUR

2019

2018

Iemaksas no trešām valstīm

Iemaksas no trešām valstīm

1 485

1 485

1 376

1 376

Darbinieku nodokļi un iemaksas

Darbinieku nodokļi un iemaksas

1 299

1 299

1 268

1 268

Dalībvalstu iemaksas ārējai palīdzībai

Dalībvalstu iemaksas ārējai palīdzībai

331

331

594

594

Aktīvu pārvešana

Aktīvu pārvešana

60

60

85

85

Uzkrājumu koriģēšana

Uzkrājumu koriģēšana

41

41

100

100

Lauksaimniecības nodevas

Lauksaimniecības nodevas

2

2

4

4

Budžeta korekcijas

Budžeta korekcijas

(1 719 )

(1 719 )

(726)

(726)

Citi

Citi

574

574

612

612

Kopā

Kopā

2 072

2 072

3 312

3 312

Iemaksas no trešām valstīm ir iemaksas no EBTA valstīm un pirmspievienošanās valstīm.

Ieņēmumi no darbinieku nodokļiem un iemaksām ir saistīti galvenokārt ar atskaitījumiem no darbinieku algām. Pensiju iemaksas un ienākuma nodoklis veido lielākās summas šajā kategorijā.

Dalībvalstu iemaksas ārējai palīdzībai galvenokārt ir summas, kas saņemtas Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā izveidei.

Aktīvu pārvešanas ieņēmumi galvenokārt attiecas uz satelītu pārvešanu Copernicus programmas ietvaros no Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) Komisijai (skatīt 2.2. skaidrojumu). Atbilstoši ES grāmatvedības noteikumiem šī pārvešana ir darījums, kas nav saistīts ar komerciālu apmaiņu, un notiks nākamajos periodos ar atlikušajiem Copernicus satelītiem, kas pašlaik tiek būvēti.

Copernicus

2.2.

Copernicus

Budžeta korekciju rezultātā radās negatīva summa, jo pozitīvā ietekme, ko radīja budžeta pārpalikuma pārņemšana no iepriekšējā gada 1 803 miljonu apmērā (2018. gadā – 555 miljoni EUR), tika pārmērīgi kompensēta ar NKI/PVN korekcijām 3 443 miljonu EUR (2018. gadā – 1 292 miljonu EUR) apmērā.

Citi ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumi ietver dalībvalstu iemaksas kopuzņēmumā “Fusion for Energy”, kas ir ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotais Eiropas kopuzņēmums, 151 miljona EUR apmērā.

Fusion for Energy

ITER

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS IR SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS IR SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

3.7.   FINANŠU IEŅĒMUMI

FINANŠU IEŅĒMUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Procenti par šādām kategorijām: | | |
| Novēloti maksājumi | 133 | 1 458 |
| Aizdevumi | 1 180 | 1 265 |
| Citi | 70 | 68 |
| Prēmija par finanšu garantiju saistībām | 193 | 121 |
| Dividendes | 29 | 103 |
| Finanšu ieņēmumi no finanšu aktīviem vai saistībām to patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 125 | 29 |
| Realizētā peļņa no pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem | 82 | 23 |
| Citi | 4 | 48 |
| Kopā | 1 817 | 3 115 |

miljoni EUR

2019

2018

Procenti par šādām kategorijām:

Procenti par šādām kategorijām:

Novēloti maksājumi

Novēloti maksājumi

133

133

1 458

1 458

Aizdevumi

Aizdevumi

1 180

1 180

1 265

1 265

Citi

Citi

70

70

68

68

Prēmija par finanšu garantiju saistībām

Prēmija par finanšu garantiju saistībām

193

193

121

121

Dividendes

Dividendes

29

29

103

103

Finanšu ieņēmumi no finanšu aktīviem vai saistībām to patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu ieņēmumi no finanšu aktīviem vai saistībām to patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

125

125

29

29

Realizētā peļņa no pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem

Realizētā peļņa no pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem

82

82

23

23

Citi

Citi

4

4

48

48

Kopā

Kopā

1 817

1 817

3 115

3 115

2018. gada nokavējuma procentos bija ietverti lieli sākotnējie procentu ieņēmumi par novēlotiem maksājumiem saistībā ar AK pārkāpuma lietu un TPR pārbaudes ziņojumu (skatīt 2.6.1.1. skaidrojumu). Šogad papildu ieņēmumi ir atzīti attiecībā uz pārkāpuma lietu, kā arī procentu lejupēju korekciju saistībā ar TPR pārbaudes ziņojumiem (skatīt 2.6.1.1. skaidrojumu).

2.6.1.1.

2.6.1.1.

Procentu ieņēmumi no aizdevumiem galvenokārt attiecas uz aizdevumiem, kas piešķirti finansiālajam atbalstam (skatīt 2.4.3. skaidrojumu).

2.4.3.

3.8.   CITI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI

CITI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Ieņēmumi no maksas par pakalpojumu sniegšanu (aģentūras) | 592 | 602 |
| Guvumi no ārvalstu valūtas maiņas | 347 | 329 |
| Ieņēmumi no komisijas maksām un prēmijām saistībā ar finanšu instrumentiem | 43 | 54 |
| Daļa no EIF neto rezultāta | 53 | 37 |
| Preču pārdošana | 31 | 33 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistīti ieņēmumi | 5 | 27 |
| Citi | 227 | 297 |
| Kopā | 1 298 | 1 379 |

miljoni EUR

2019

2018

Ieņēmumi no maksas par pakalpojumu sniegšanu (aģentūras)

Ieņēmumi no maksas par pakalpojumu sniegšanu (aģentūras)

592

592

602

602

Guvumi no ārvalstu valūtas maiņas

Guvumi no ārvalstu valūtas maiņas

347

347

329

329

Ieņēmumi no komisijas maksām un prēmijām saistībā ar finanšu instrumentiem

Ieņēmumi no komisijas maksām un prēmijām saistībā ar finanšu instrumentiem

43

43

54

54

Daļa no EIF neto rezultāta

Daļa no EIF neto rezultāta

53

53

37

37

Preču pārdošana

Preču pārdošana

31

31

33

33

Ar pamatlīdzekļiem saistīti ieņēmumi

Ar pamatlīdzekļiem saistīti ieņēmumi

5

5

27

27

Citi

Citi

227

227

297

297

Kopā

Kopā

1 298

1 298

1 379

1 379

Ieņēmumi no maksas par pakalpojumu sniegšanu galvenokārt ietver tirdzniecības atļauju izsniegšanas maksu, ko iekasē Eiropas Zāļu aģentūra, un maksu par preču zīmēm, ko iekasē Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs.

IZDEVUMI

IZDEVUMI

3.9.   DALĪTA PĀRVALDĪBA

DALĪTA PĀRVALDĪBA

| miljoni EUR |
| --- |
| Īstenojušas dalībvalstis | 2019 | 2018 |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds | 43 951 | 43 527 |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti | 13 541 | 13 149 |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds | 35 178 | 30 230 |
| Eiropas Sociālais fonds | 11 218 | 11 935 |
| Citi | 2 608 | 2 826 |
| Kopā | 106 495 | 101 666 |

miljoni EUR

Īstenojušas dalībvalstis

2019

2018

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

43 951

43 951

43 527

43 527

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti

13 541

13 541

13 149

13 149

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

35 178

35 178

30 230

30 230

Eiropas Sociālais fonds

Eiropas Sociālais fonds

11 218

11 218

11 935

11 935

Citi

Citi

2 608

2 608

2 826

2 826

Kopā

Kopā

106 495

106 495

101 666

101 666

Šis palielinājums galvenokārt attiecas uz kohēzijas politiku (ERAF, KF), kur gandrīz visi izdevumi ir saistīti ar pašreizējo plānošanas periodu, kurā darbs turpinās.

Citi izdevumi galvenokārt ietver turpmāk norādīto: Patvēruma un migrācijas fonds (0,6 miljardi EUR), Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (0,5 miljardi EUR), iekšējās drošības fonds (0,4 miljardi EUR), Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (0,4 miljardi EUR) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (0,7 miljardi EUR). Samazinājums, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, ir saistīts galvenokārt ar Eiropas Savienības Solidaritātes fondu.

3.10.   TIEŠA PĀRVALDĪBA

TIEŠA PĀRVALDĪBA

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Īstenojusi Komisija | 8 435 | 8 120 |
| Īstenojušas ES izpildaģentūras | 10 095 | 8 964 |
| Īstenojuši trasta fondi | 412 | 468 |
| Kopā | 18 942 | 17 551 |

miljoni EUR

2019

2018

Īstenojusi Komisija

Īstenojusi Komisija

8 435

8 435

8 120

8 120

Īstenojušas ES izpildaģentūras

Īstenojušas ES izpildaģentūras

10 095

10 095

8 964

8 964

Īstenojuši trasta fondi

Īstenojuši trasta fondi

412

412

468

468

Kopā

Kopā

18 942

18 942

17 551

17 551

Šīs summas galvenokārt attiecas uz pētniecības politikas (7,7 miljardi EUR), Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) transporta daļas (3,1 miljards EUR), attīstības sadarbības instrumenta (1,4 miljardi EUR) un Eiropas kaimiņattiecību politikas (1,1 miljards EUR) īstenošanu.

ES izpildaģentūru īstenoto tiešā pārvaldībā esošo izdevumu palielinājums (0,8 miljardi EUR) ir galvenokārt saistīts ar Inovācijas un tīklu izpildaģentūru (INEA), lielākoties – EISI transporta daļu. EISI transportam ir finansējuma instruments Eiropas transporta infrastruktūras politikas īstenošanai, un tā mērķis ir veidot jaunu vai uzlabot/atjaunot esošo transporta infrastruktūru Eiropā.

INEA

3.11.   NETIEŠA PĀRVALDĪBA

NETIEŠA PĀRVALDĪBA

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras | 3 131 | 3 396 |
| Īstenojušas trešās valstis | 637 | 679 |
| Īstenojušas starptautiskās organizācijas | 3 448 | 3 337 |
| Īstenojuši citi subjekti | 2 875 | 3 569 |
| Kopā | 10 091 | 10 981 |

miljoni EUR

2019

2018

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

3 131

3 131

3 396

3 396

Īstenojušas trešās valstis

Īstenojušas trešās valstis

637

637

679

679

Īstenojušas starptautiskās organizācijas

Īstenojušas starptautiskās organizācijas

3 448

3 448

3 337

3 337

Īstenojuši citi subjekti

Īstenojuši citi subjekti

2 875

2 875

3 569

3 569

Kopā

Kopā

10 091

10 091

10 981

10 981

No netieši pārvaldītajiem izdevumiem 4,2 miljardi EUR attiecas uz ārējo darbību (galvenokārt pirmspievienošanās, humānās palīdzības, starptautiskās sadarbības un kaimiņattiecību jomu). Vēl 5,8 miljardi EUR ir saistīti ar Eiropas konkurētspējas uzlabošanu (tādās jomās kā pētniecība, satelītu navigācijas sistēmas un izglītība). Citu subjektu īstenoto izdevumu samazinājums galvenokārt ir saistīts ar izglītību (“Erasmus”).

Erasmus

3.12.   PERSONĀLA UN PENSIJU IZMAKSAS

PERSONĀLA UN PENSIJU IZMAKSAS

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Personāla izmaksas | 6 692 | 6 454 |
| Pensiju izmaksas | 4 674 | 4 476 |
| Kopā | 11 366 | 10 929 |

miljoni EUR

2019

2018

Personāla izmaksas

Personāla izmaksas

6 692

6 692

6 454

6 454

Pensiju izmaksas

Pensiju izmaksas

4 674

4 674

4 476

4 476

Kopā

Kopā

11 366

11 366

10 929

10 929

Pensiju izmaksas atspoguļo tos pārmaiņu elementus, kas radušies pēc darbinieku pabalstu saistību aktuāra vērtējuma, kas nav aktuāra pieņēmumi. Tāpēc tās neparāda faktiskos pensiju maksājumus gadā, kas ir daudz mazāki.

3.13.   FINANSĒJUMA IZMAKSAS

FINANSĒJUMA IZMAKSAS

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Procentu izdevumi: | | |
| Aizņēmumi | 1 174 | 1 260 |
| Citi | 23 | 26 |
| Zaudējumi, kas radušies no aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazināšanās | 105 | 126 |
| Finanšu aktīvu vai saistību patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā zaudējumi | 57 | 95 |
| Finanšu noma | 70 | 73 |
| Zaudējumi no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazināšanās | 19 | 25 |
| Realizētie zaudējumi no pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem | 7 | 21 |
| Citi | 36 | 50 |
| Kopā | 1 491 | 1 677 |

miljoni EUR

2019

2018

Procentu izdevumi:

Procentu izdevumi:

Aizņēmumi

Aizņēmumi

1 174

1 174

1 260

1 260

Citi

Citi

23

23

26

26

Zaudējumi, kas radušies no aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazināšanās

Zaudējumi, kas radušies no aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazināšanās

105

105

126

126

Finanšu aktīvu vai saistību patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā zaudējumi

Finanšu aktīvu vai saistību patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā zaudējumi

57

57

95

95

Finanšu noma

Finanšu noma

70

70

73

73

Zaudējumi no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Zaudējumi no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazināšanās

19

19

25

25

Realizētie zaudējumi no pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem

Realizētie zaudējumi no pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem

7

7

21

21

Citi

Citi

36

36

50

50

Kopā

Kopā

1 491

1 491

1 677

1 677

Aizņēmumu procentu izdevumu summa galvenokārt atbilst finansiālajam atbalstam piešķirto aizdevumu procentu ienākumiem (kompensējošie darījumi).

3.14.   CITI IZDEVUMI

CITI IZDEVUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Administratīvie un IT izdevumi | 2 540 | 2 313 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | 1 630 | 1 608 |
| Uzkrājumu koriģēšana | 1 294 | 923 |
| Zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas | 343 | 341 |
| Operatīvās nomas izdevumi | 442 | 424 |
| Tiesas veikta naudas sodu samazināšana | 91 | 1 |
| Citi | 769 | 598 |
| Kopā | 7 109 | 6 208 |

miljoni EUR

2019

2018

Administratīvie un IT izdevumi

Administratīvie un IT izdevumi

2 540

2 540

2 313

2 313

Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

1 630

1 630

1 608

1 608

Uzkrājumu koriģēšana

Uzkrājumu koriģēšana

1 294

1 294

923

923

Zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas

Zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas

343

343

341

341

Operatīvās nomas izdevumi

Operatīvās nomas izdevumi

442

442

424

424

Tiesas veikta naudas sodu samazināšana

Tiesas veikta naudas sodu samazināšana

91

91

1

1

Citi

Citi

769

769

598

598

Kopā

Kopā

7 109

7 109

6 208

6 208

Administratīvajos un IT izdevumos iekļauti šādi izdevumi, kas ir saistīti ar pētniecību un izstrādi:

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Pētniecības izmaksas | 398 | 385 |
| Nekapitalizētās izstrādes izmaksas | 119 | 106 |
| Kopā | 517 | 491 |

miljoni EUR

2019

2018

Pētniecības izmaksas

Pētniecības izmaksas

398

398

385

385

Nekapitalizētās izstrādes izmaksas

Nekapitalizētās izstrādes izmaksas

119

119

106

106

Kopā

Kopā

517

517

491

491

3.15.   PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DAUDZGADU FINANŠU SHĒMAS (DFS) IZDEVUMU KATEGORIJĀM

PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DAUDZGADU FINANŠU SHĒMAS (DFS) IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| miljoni EUR |
| --- |
| | Gudra un iekļaujoša izaugsme | Ilgtspējīga izaugsme | Drošība un pilsonība | Globālā Eiropa | Administrācija | Nav piešķirta DFS izdevumu kategorija (5) | Kopā |
| NKI resursi | — | — | — | — | — | 108 820 | 108 820 |
| Tradicionālie pašu resursi | — | — | — | — | — | 21 235 | 21 235 |
| PVN | — | — | — | — | — | 18 128 | 18 128 |
| Naudas sodi | — | — | — | — | — | 4 291 | 4 291 |
| Izdevumu atgūšana | 1 520 | 1 076 | 10 | 22 | 0 | 0 | 2 627 |
| Citi | 1 202 | 29 | 43 | 214 | 5 176 | (4 592 ) | 2 072 |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2 722 | 1 104 | 54 | 235 | 5 176 | 147 882 | 157 174 |
| Finanšu ieņēmumi | 423 | 1 | 0 | 11 | 0 | 1 383 | 1 817 |
| Citi | 155 | (12) | (5) | 13 | 283 | 864 | 1 298 |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu | 578 | (11) | (5) | 24 | 283 | 2 247 | 3 116 |
| Ieņēmumi kopā | 3 300 | 1 093 | 49 | 260 | 5 459 | 150 129 | 160 289 |
| Izdevumi, ko īstenojušas dalībvalstis: | | | | | | | |
| ELGF | — | (43 951 ) | — | — | — | — | (43 951 ) |
| ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti | — | (13 541 ) | — | — | — | — | (13 541 ) |
| ERAF un KF | (35 178 ) | — | — | — | — | — | (35 178 ) |
| ESF | (11 218 ) | — | — | — | — | — | (11 218 ) |
| Citi | (512) | (668) | (1 382 ) | (46) | — | (0) | (2 608 ) |
| Īstenojusi EK, izpildaģentūras un trasta fondi | (12 763 ) | (676) | (1 060 ) | (4 446 ) | (19) | 23 | (18 942 ) |
| Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras | (2 799 ) | (62) | (927) | (32) | — | 689 | (3 131 ) |
| Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas | (526) | (2) | (242) | (3 314 ) | (0) | — | (4 085 ) |
| Īstenojuši citi subjekti | (2 037 ) | (1) | (1) | (839) | (0) | 3 | (2 875 ) |
| Personāla un pensiju izmaksas | (1 637 ) | (350) | (444) | (604) | (7 222 ) | (1 110 ) | (11 366 ) |
| Finansējuma izmaksas | (113) | (56) | (0) | (9) | (104) | (1 209 ) | (1 491 ) |
| Citi izdevumi | (2 287 ) | (493) | (137) | (136) | (3 640 ) | (415) | (7 109 ) |
| Izdevumi kopā | (69 070 ) | (59 800 ) | (4 194 ) | (9 427 ) | (10 985 ) | (2 018 ) | (155 493 ) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | (65 770 ) | (58 707 ) | (4 145 ) | (9 167 ) | (5 526 ) | 148 111 | 4 796 |

miljoni EUR

Gudra un iekļaujoša izaugsme

Ilgtspējīga izaugsme

Drošība un pilsonība

Globālā Eiropa

Administrācija

Nav piešķirta DFS izdevumu kategorija (5)

5

Kopā

NKI resursi

NKI resursi

—

—

—

—

—

108 820

108 820

108 820

108 820

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

—

—

—

—

—

21 235

21 235

21 235

21 235

PVN

PVN

—

—

—

—

—

18 128

18 128

18 128

18 128

Naudas sodi

Naudas sodi

—

—

—

—

—

4 291

4 291

4 291

4 291

Izdevumu atgūšana

Izdevumu atgūšana

1 520

1 520

1 076

1 076

10

10

22

22

0

0

0

0

2 627

2 627

Citi

Citi

1 202

1 202

29

29

43

43

214

214

5 176

5 176

(4 592 )

(4 592 )

2 072

2 072

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

2 722

2 722

1 104

1 104

54

54

235

235

5 176

5 176

147 882

147 882

157 174

157 174

Finanšu ieņēmumi

Finanšu ieņēmumi

423

423

1

1

0

0

11

11

0

0

1 383

1 383

1 817

1 817

Citi

Citi

155

155

(12)

(12)

(5)

(5)

13

13

283

283

864

864

1 298

1 298

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

578

578

(11)

(11)

(5)

(5)

24

24

283

283

2 247

2 247

3 116

3 116

Ieņēmumi kopā

Ieņēmumi kopā

3 300

3 300

1 093

1 093

49

49

260

260

5 459

5 459

150 129

150 129

160 289

160 289

Izdevumi, ko īstenojušas dalībvalstis:

Izdevumi, ko īstenojušas dalībvalstis:

ELGF

ELGF

—

(43 951 )

(43 951 )

—

—

—

—

(43 951 )

(43 951 )

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

—

(13 541 )

(13 541 )

—

—

—

—

(13 541 )

(13 541 )

ERAF un KF

ERAF un KF

(35 178 )

(35 178 )

—

—

—

—

—

(35 178 )

(35 178 )

ESF

ESF

(11 218 )

(11 218 )

—

—

—

—

—

(11 218 )

(11 218 )

Citi

Citi

(512)

(512)

(668)

(668)

(1 382 )

(1 382 )

(46)

(46)

—

(0)

(0)

(2 608 )

(2 608 )

Īstenojusi EK, izpildaģentūras un trasta fondi

Īstenojusi EK, izpildaģentūras un trasta fondi

(12 763 )

(12 763 )

(676)

(676)

(1 060 )

(1 060 )

(4 446 )

(4 446 )

(19)

(19)

23

23

(18 942 )

(18 942 )

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

(2 799 )

(2 799 )

(62)

(62)

(927)

(927)

(32)

(32)

—

689

689

(3 131 )

(3 131 )

Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas

Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas

(526)

(526)

(2)

(2)

(242)

(242)

(3 314 )

(3 314 )

(0)

(0)

—

(4 085 )

(4 085 )

Īstenojuši citi subjekti

Īstenojuši citi subjekti

(2 037 )

(2 037 )

(1)

(1)

(1)

(1)

(839)

(839)

(0)

(0)

3

3

(2 875 )

(2 875 )

Personāla un pensiju izmaksas

Personāla un pensiju izmaksas

(1 637 )

(1 637 )

(350)

(350)

(444)

(444)

(604)

(604)

(7 222 )

(7 222 )

(1 110 )

(1 110 )

(11 366 )

(11 366 )

Finansējuma izmaksas

Finansējuma izmaksas

(113)

(113)

(56)

(56)

(0)

(0)

(9)

(9)

(104)

(104)

(1 209 )

(1 209 )

(1 491 )

(1 491 )

Citi izdevumi

Citi izdevumi

(2 287 )

(2 287 )

(493)

(493)

(137)

(137)

(136)

(136)

(3 640 )

(3 640 )

(415)

(415)

(7 109 )

(7 109 )

Izdevumi kopā

Izdevumi kopā

(69 070 )

(69 070 )

(59 800 )

(59 800 )

(4 194 )

(4 194 )

(9 427 )

(9 427 )

(10 985 )

(10 985 )

(2 018 )

(2 018 )

(155 493 )

(155 493 )

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

(65 770 )

(65 770 )

(58 707 )

(58 707 )

(4 145 )

(4 145 )

(9 167 )

(9 167 )

(5 526 )

(5 526 )

148 111

148 111

4 796

4 796

Ieņēmumu un izdevumu norādīšana pa DFS izdevumu kategorijām balstās uz aplēsēm, jo ne visas saistības tiek piesaistītas kādai DFS izdevumu kategorijai.

4.   IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN AKTĪVI

4.1.   IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

Iespējamās saistības ir ES iespējamas nākotnes maksājumu saistības, kas var rasties pagātnes notikumu dēļ vai juridiski saistošu apņemšanos rezultātā, bet kas būs atkarīgas no nākotnes notikumiem, kurus ES pilnībā nekontrolē. Tās galvenokārt attiecas uz piešķirtajām finanšu garantijām (aizdevumiem un finansiālā atbalsta programmām) un juridiskajiem riskiem. Visas iespējamās saistības, izņemot tās, kas saistītas ar naudas sodiem un garantijām, kuras sedz no fondiem (skatīt 2.4.1. skaidrojumu), nākamajos gados nepieciešamības gadījumā finansēs no ES budžeta (un tādējādi arī no ES dalībvalstu līdzekļiem).

2.4.1.

4.1.1.   
  Budžeta garantijas

Budžeta garantijas

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Maksimālais apjoms | Parakstīts | Izmaksāts | Maksimālais apjoms | Parakstīts | Izmaksāts |
| EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas | 37 929 | 31 521 | 20 014 | 40 417 | 30 889 | 20 510 |
| ESIF galvojums | 25 797 | 21 889 | 17 634 | 25 898 | 19 842 | 15 764 |
| EFIA garantija | 50 | — | — | — | — | — |
| Kopā | 63 775 | 53 410 | 37 648 | 66 315 | 50 731 | 36 273 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

Maksimālais apjoms

Parakstīts

Izmaksāts

Maksimālais apjoms

Parakstīts

Izmaksāts

EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas

EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas

37 929

37 929

31 521

31 521

20 014

20 014

40 417

40 417

30 889

30 889

20 510

20 510

ESIF galvojums

ESIF galvojums

25 797

25 797

21 889

21 889

17 634

17 634

25 898

25 898

19 842

19 842

15 764

15 764

EFIA garantija

EFIA garantija

50

50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā

Kopā

63 775

63 775

53 410

53 410

37 648

37 648

66 315

66 315

50 731

50 731

36 273

36 273

Iepriekšējā tabulā ir parādīts, cik lielā mērā iespējamie nākotnes maksājumi, kas saistīti ar EIB grupai vai citām finanšu iestādēm piešķirtajām garantijām, ietekmē ES budžetu. Izmaksātās summas ir summas, kas jau piešķirtas galasaņēmējiem, savukārt parakstītās summas ietver šīs izmaksātās summas plus nolīgumus, kuri jau ir parakstīti ar saņēmējiem vai finanšu starpniekiem, bet kuros paredzētās summas vēl nav izmaksātas (15 762 miljoni EUR). Maksimālais apjoms ir kopējā garantija, ko ES budžets un tādējādi ES dalībvalstis ir apņēmušās segt, jo, lai atklātu maksimālo ietekmi uz ES 2019. gada 31. decembrī, ir jāiekļauj arī operācijas, kas ir apstiprinātas parakstīšanai, bet vēl nav parakstītas (10 365 miljoni EUR). Summas ir norādītas, atskaitot finanšu uzkrājumus vai finanšu saistības, kas atzītas attiecībā uz minētajām programmām.

EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas

EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas

No ES budžeta garantē aizdevumus, kurus EIB parakstījusi un piešķīrusi no EIB pašu resursiem trešām valstīm. 2019. gada 31. decembrī neapmaksāto un ar ES galvojumu segto aizdevumu kopējais apjoms sasniedza 20 014 miljonus EUR (2018. gadā – 20 510 miljoni EUR). No ES budžeta garantē:

| — | 19 074 miljonus EUR (2018. gadā – 19 360 miljonus EUR), izmantojot Garantiju fondu ārējai darbībai (skatīt 2.4.1. skaidrojumu), un |
| --- | --- |

—

19 074 miljonus EUR (2018. gadā – 19 360 miljonus EUR), izmantojot Garantiju fondu ārējai darbībai (skatīt 2.4.1. skaidrojumu), un

2.4.1.

| — | 940 miljonus EUR (2018. gadā – 1 150 miljonus EUR) tieši aizdevumiem, kas piešķirti dalībvalstīm pirms pievienošanās. |
| --- | --- |

—

940 miljonus EUR (2018. gadā – 1 150 miljonus EUR) tieši aizdevumiem, kas piešķirti dalībvalstīm pirms pievienošanās.

Papildus 20 014 miljoniem EUR, kas iepriekš norādīti kā izmaksāti, ES garantē vēl neatmaksātus aizdevumus Sīrijai 161 miljona EUR apmērā, attiecībā uz kuriem ir veikti uzkrājumi, un 20 miljoni EUR ir atzīti kā finanšu garantiju saistības attiecībā uz EIB Noturības iniciatīvas (ERI) privātajām pilnvarām (skatīt turpmāk).

ERI

ES ārējo aizdevumu pilnvaru garantija Eiropas Investīciju bankas piešķirtajiem aizdevumiem ir ierobežota līdz 65 % no nesamaksātā atlikuma par nolīgumiem, kas noslēgti pēc 2007. gada (pilnvaras 2007.–2013. gadam un 2014.–2020. gadam). Attiecībā uz nolīgumiem, kas noslēgti pirms 2007. gada, ES garantijas apjoms ir ierobežots līdz procentuālajai daļai no atļauto kredītlīniju maksimālā apjoma, vairumā gadījumu 65 %, bet arī 70 %, 75 % vai 100 % apmērā. Ja maksimālais apjoms netiek sasniegts, ES garantija sedz visu summu.

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2018/412 (17) summu līdz 2,3 miljardu EUR apmērā piešķir jaunajām privātā sektora aizdevumu pilnvarām – projektiem, kas vērsti uz bēgļu, migrantu, uzņēmējkopienu un tranzīta kopienu ilgtermiņa ekonomisko noturību EIB ERI ietvaros. EIB 2019. gadā ir izmaksājusi pirmās ERI privāto pilnvaru operācijas. Savienības budžetā atlīdzina risku, kas uzņemts saistībā ar garantijām, kuras piešķirtas EIB finansējuma operācijām ERI privāto pilnvaru ietvaros, tādēļ ERI privāto pilnvaru garantiju uzskaita kā finanšu garantiju saistības (skatīt 2.11.3. skaidrojumu).

17

ERI

ERI

ERI

ERI

2.11.3.

ES garantiju maksājumus veic Garantiju fonds ārējai darbībai – skatīt 2.4.1. skaidrojumu. 2019. gadā no Garantiju fonda ārējai darbībai ir izmaksātas garantijas prasības 55 miljonu EUR apmērā (2018. gadā – 56 miljoni EUR).

2.4.1.

Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) galvojums

Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) galvojums

ESIF iniciatīvas nolūks ir palielināt EIB grupas spēju uzņemties risku, tādējādi ļaujot EIB veikt vairāk investīciju ES. ESIF mērķis ir atbalstīt papildu investīcijas ES un mazu uzņēmumu piekļuvi finansējumam. ES budžets nodrošina galvojumu līdz 26 miljardiem EUR (“ESIF ES galvojums”) saskaņā ar līgumu starp ES un EIB, turpmāk “ESIF nolīgums”, lai aizsargātu EIB no zaudējumiem, kas tai varētu rasties saistībā ar tās finansēšanas un investīciju darbībām.

ESIF darbības tiek veiktas divās klasēs – Infrastruktūras un inovācijas klase (IIW), ko īsteno EIB (ESIF ES galvojums 19,5 miljardu EUR apmērā), un MVU klase (SMEW), ko īsteno EIF (ESIF ES galvojums 6,5 miljardu EUR apmērā), un abām klasēm ir parāda portfelis un pašu kapitāla portfelis. EIF darbojas saskaņā ar nolīgumu ar EIB, pamatojoties uz EIB galvojumu, kuru, savukārt, garantē ar ESIF ES galvojumu atbilstīgi ESIF nolīgumam.

IIW

SMEW

ES un EIB ir atšķirīgas lomas saistībā ar ESIF. ESIF ir izveidots EIB sastāvā, kas finansē darbības (parāda un kapitāla investīcijas), un šajā nolūkā aizņemas nepieciešamos līdzekļus kapitāla tirgos. EIB grupa neatkarīgi pieņem investīciju lēmumus un pārvalda darbības saskaņā ar saviem noteikumiem un procedūrām. ES nodrošina galvojumu šīm darbībām un sedz EIB radušos zaudējumus līdz šā galvojuma maksimālajam apjomam.

Lai nodrošinātu, ka ESIF ietvaros veiktās investīcijas paliek vērstas uz īpašo mērķi pievērsties tirgus nepilnībām un ka tās ir atbilstīgas ES galvojuma aizsardzībai, ir ieviesta speciāla pārvaldes struktūra, kas ietver Investīciju komiteju, kuras locekļi ir neatkarīgi eksperti un kura pārbauda katra projekta, ko IIW daļā ierosinājusi EIB, atbilstību ES galvojuma saņemšanai, un ESIF valdi, kas nodrošina programmas pārraudzību.

IIW

Tā kā kontroles kritēriji un grāmatvedības prasības attiecībā uz konsolidāciju, kas noteiktas ES grāmatvedības noteikumos (un SPSGS), nav izpildītas, attiecīgie garantētie aktīvi netiek uzskaitīti ES konsolidētajos gada pārskatos.

ES galvojums, kas piešķirts EIB grupai ESIF ietvaros, tiek uzskaitīts kā finanšu garantiju saistības attiecībā uz IIW parāda portfeli (skatīt 2.11.3. skaidrojumu), kā finanšu uzkrājumi attiecībā uz SMEW parāda portfeli un kā atvasinātais instruments (finanšu aktīvi vai saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā) attiecībā uz abiem pašu kapitāla portfeļiem (skatīt 2.4.2. skaidrojumu). Turklāt šajā skaidrojumā ir iekļautas arī iespējamās saistības, kas attiecināmas uz piešķirto ESIF galvojumu. ESIF iespējamās saistībās ir iekļauta tā COSME, H2020, CCS LGF un EaSI programmu darbību daļa, ko sedz ESIF ES galvojums SMEW parāda portfelī, un tās atspoguļo, atskaitot finanšu uzkrājumus 74 miljonu EUR apmērā, kas atzīti attiecībā uz šo portfeli un iekļauti pozīcijā “finanšu uzkrājumi”2.10. skaidrojumā.

IIW

2.11.3.

SMEW

2.4.2.

COSME

H2020

CCS LGF

EaSI

SMEW

2.10

ES galvojuma maksājumus, ko nesedz no ES ieņēmumiem, kuri tiek turēti kredītā ESIF norēķinu kontā EIB, veic ESIF galvojuma fonds – skatīt 2.4.1. skaidrojumu. 2019. gadā netika izmaksātas garantijas prasības no ESIF galvojuma fonda (2018. gadā – 61 miljons EUR).

2.4.1

Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai, kas izveidots ar EFIA regulu, ir iniciatīva, kuras mērķis ir atbalstīt ieguldījumus Āfrikā un Eiropas kaimiņvalstīs, tādējādi veicinot ilgtspējīgas attīstības sasniegšanu un pievēršoties konkrētiem migrācijas sociāli ekonomiskajiem pamatcēloņiem. Saskaņā ar ESIF regulu ES būtu jādara pieejamas garantijas 1,5 miljardu EUR apmērā (ko vēl palielina ar ārējām iemaksām) īstenošanas partneriem saistībā ar to investīciju un finansēšanas darbībām, lai mazinātu to investīciju riskus. ES galvojums balstās uz EFIA garantiju fondu (skatīt 2.4.1. skaidrojumu). 2019. gada 31. decembrī bija spēkā viens EFIA garantijas nolīgums, proti, “Pamatnolīgums investīciju palielināšanai atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā”, taču īstenošanas partneris, proti, ERAB, nebija parakstījis pamatā esošas finansēšanas darbības.

2.4.1.

4.1.2.   
  Ar finansiālo atbalstu saistītās garantijas (aizņēmumu un aizdevumu darbības)

Ar finansiālo atbalstu saistītās garantijas (aizņēmumu un aizdevumu darbības)

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Izmantots | Neizmantots | Kopā | Izmantots | Neizmantots | Kopā |
| EFSM | 47 394 | — | 47 394 | 47 400 | — | 47 400 |
| MB | 201 | — | 201 | 1 734 | — | 1 734 |
| MFA | 4 754 | 560 | 5 314 | 4 388 | 980 | 5 368 |
| Euratom | 214 | 200 | 414 | 254 | 200 | 454 |
| Kopā | 52 564 | 760 | 53 324 | 53 775 | 1 180 | 54 955 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

Izmantots

Neizmantots

Kopā

Izmantots

Neizmantots

Kopā

EFSM

EFSM

47 394

47 394

—

47 394

47 394

47 400

47 400

—

47 400

47 400

MB

MB

201

201

—

201

201

1 734

1 734

—

1 734

1 734

MFA

MFA

4 754

4 754

560

560

5 314

5 314

4 388

4 388

980

980

5 368

5 368

Euratom

Euratom

214

214

200

200

414

414

254

254

200

200

454

454

Kopā

Kopā

52 564

52 564

760

760

53 324

53 324

53 775

53 775

1 180

1 180

54 955

54 955

No ES budžeta garantē aizņēmumus, ko Komisija saņēmusi, lai finansētu aizdevumus dalībvalstīm un trešām valstīm, izmantojot kompensējošus darījumus. Šie aizņēmumi jau ir atzīti kā saistības ES bilancē – skatīt 2.11.1. skaidrojumu. Tomēr, ja ar šiem aizņēmumiem piešķirtie kompensējošie aizdevumi netiks atmaksāti, no ES budžeta, pamatojoties uz Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 14. pantu, būs jāsedz visas nesamaksātās summas:

2.11.1.

| — | aizņēmumus, kas saistīti ar aizdevumiem, kuri izmaksāti EFSM ietvaros, garantē tikai no ES budžeta, |
| --- | --- |

—

aizņēmumus, kas saistīti ar aizdevumiem, kuri izmaksāti EFSM ietvaros, garantē tikai no ES budžeta,

| — | aizņēmumus, kas saistīti ar MB aizdevumiem, garantē tikai no ES budžeta, |
| --- | --- |

—

aizņēmumus, kas saistīti ar MB aizdevumiem, garantē tikai no ES budžeta,

| — | MFA aizdevumus pirmām kārtām garantē no Garantiju fonda ārējai darbībai (skatīt 2.4.1. skaidrojumu) un tikai tad no ES budžeta, un |
| --- | --- |

—

MFA aizdevumus pirmām kārtām garantē no Garantiju fonda ārējai darbībai (skatīt 2.4.1. skaidrojumu) un tikai tad no ES budžeta, un

2.4.1.

| — | trešo personu izsniegtās garantijas ir pirmais instruments, kas tiek izmantots, lai segtu visus nesamaksātos Euratom aizdevumus. Garantiju fonds sedz ārējo aizdevumu summas, ja tās nesedz trešo personu izsniegtās garantijas. |
| --- | --- |

—

trešo personu izsniegtās garantijas ir pirmais instruments, kas tiek izmantots, lai segtu visus nesamaksātos Euratom aizdevumus. Garantiju fonds sedz ārējo aizdevumu summas, ja tās nesedz trešo personu izsniegtās garantijas.

Euratom

4.1.3.   
  ES finanšu instrumentiem izsniegtās garantijas

ES finanšu instrumentiem izsniegtās garantijas

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Programma “Apvārsnis 2020” | 1 584 | 1 467 |
| Riska dalīšanas finanšu mehānisms | 110 | 642 |
| Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments | 684 | 579 |
| Citi | 38 | 29 |
| Kopā | 2 416 | 2 717 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

Programma “Apvārsnis 2020”

Programma “Apvārsnis 2020”

1 584

1 584

1 467

1 467

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

110

110

642

642

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

684

684

579

579

Citi

Citi

38

38

29

29

Kopā

Kopā

2 416

2 416

2 717

2 717

Kā minēts FR 210. panta 1. punktā, ar finanšu instrumentu un ES finanšu saistībām saistītie budžeta izdevumi nekādā gadījumā nepārsniedz tiem noteikto attiecīgo budžeta saistību summu, tādējādi nepieļaujot iespējamās saistības, kas būtu jāsedz no budžeta. Praksē tas nozīmē, ka šīm saistībām pretī ir postenis bilances aktīvu pusē vai tās tiek segtas ar nenokārtotām budžeta saistībām, kas vēl nav iekļautas izdevumos. Iespējamās saistības iepriekšējā tabulā ir norādītas, atskaitot finanšu uzkrājumus un finanšu saistības, kas atzītas attiecībā uz šiem instrumentiem, – skatīt 2.10. un 2.11.2. skaidrojumu.

2.10.

2.11.2

4.1.4.   
  Tiesas prāvas

Tiesas prāvas

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Naudas sodi | 3 128 | 3 187 |
| Lauksaimniecība | 199 | 653 |
| Kohēzija | 341 | 26 |
| Citi | 2 137 | 1 867 |
| Kopā | 5 805 | 5 732 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

Naudas sodi

Naudas sodi

3 128

3 128

3 187

3 187

Lauksaimniecība

Lauksaimniecība

199

199

653

653

Kohēzija

Kohēzija

341

341

26

26

Citi

Citi

2 137

2 137

1 867

1 867

Kopā

Kopā

5 805

5 805

5 732

5 732

Naudas sodi

Naudas sodi

Šīs summas galvenokārt attiecas uz tādiem Komisijas piemērotiem naudas sodiem par konkurences noteikumu pārkāpumiem, kurus attiecīgie uzņēmumi ir provizoriski samaksājuši un par kuriem ir iesniegta pārsūdzība vai par kuriem nav zināms, vai tie tiks pārsūdzēti. Iespējamās saistības saglabājas, līdz Tiesa pieņem galīgo lēmumu lietā, vai arī līdz pārsūdzības perioda beigām. Saņemtie procenti par provizoriskajiem maksājumiem ir iekļauti gada saimnieciskās darbības rezultātā un arī kā iespējamās saistības, lai atspoguļotu Komisijas tiesību uz šīm summām nenoteiktību.

Ja ES zaudēs kādā no šiem procesiem, kas saistīti ar uzliktajiem naudas sodiem, summas, kas provizoriski saņemtas, tiks atmaksātas uzņēmumiem, neradot ietekmi uz budžetu. Naudas soda summa tiek atzīta kā budžeta ieņēmumi tikai tad, kad naudas sods ir nepārsūdzams (FR 107. pants).

Lauksaimniecība

Lauksaimniecība

Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar ELGF un lauku attīstības atbilstības lēmumiem līdz Tiesas spriedumam. Saistību galīgā apjoma un tā gada noteikšana, kurā sekmīgas apelācijas rezultātā summas tiks izmaksātas no budžeta, būs atkarīga no tiesas procesa ilguma.

Kohēzija

Kohēzija

Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar kohēzijas politikas darbībām, attiecībā uz kurām vēl nav noteikts mutiskās uzklausīšanas datums vai Tiesa nav sagatavojusi spriedumu. Palielinājuma iemesls ir divas tiesas prāvas saistībā ar attiecināmajiem izdevumiem un dalībvalstu pārskatiem.

Citas tiesas prāvas

Citas tiesas prāvas

Šī pozīcija attiecas uz prasībām, kas pašlaik iesniegtas pret ES par zaudējumu atlīdzināšanu, citiem juridiskiem strīdiem un lēstiem tiesāšanās izdevumiem. Jāņem vērā, ka prasībā par zaudējumu atlīdzināšanu saskaņā ar LESD 340. pantu prasības iesniedzējam ir jāpierāda, ka iestāde ir izdarījusi pietiekami nopietnu tādas tiesību normas pārkāpumu, ar kuru personām tiek piešķirtas tiesības, kā arī iesniedzējam faktiski nodarītais kaitējums un tieša cēloņsakarība starp nelikumīgo rīcību un kaitējumu. Attiecīgā summa par 2019. gadu (tāpat kā 2018. gadā) galvenokārt attiecas uz zaudējumu atlīdzināšanas prasību pret Eiropas Komisiju par lēmumu, ar kuru aizliegta uzņēmumu apvienošana, tāpēc norādītā summa attiecas uz prasīto summu, jo nav ticamas aplēses. Samazinājums 2019. gadā attiecas uz zaudējumu atlīdzināšanas prasībām saistībā ar Komisijas deleģēto regulu, ko Tiesa pasludināja par spēkā neesošu.

4.2.   IESPĒJAMIE AKTĪVI

IESPĒJAMIE AKTĪVI

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Saņemtās garantijas: | | |
| izpildes garantijas | 349 | 321 |
| citas garantijas | 16 | 19 |
| Citi iespējamie aktīvi | 65 | 25 |
| Kopā | 430 | 366 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

Saņemtās garantijas:

Saņemtās garantijas:

izpildes garantijas

izpildes garantijas

349

349

321

321

citas garantijas

citas garantijas

16

16

19

19

Citi iespējamie aktīvi

Citi iespējamie aktīvi

65

65

25

25

Kopā

Kopā

430

430

366

366

Izpildes garantijas tiek pieprasītas, lai nodrošinātu, ka ES finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas noteikti saņēmēju līgumos ar ES.

5.   BUDŽETA UN JURIDISKĀS SAISTĪBAS

Šajā skaidrojumā sniegta informācija par budžeta procesu un nākotnes finansējuma vajadzībām, nevis saistībām, kas pastāv 2019. gada 31. decembrī.

Daudzgadu finanšu shēmā (DFS), par kuru vienojušās dalībvalstis, ir definētas programmas un noteiktas saistību apropriāciju izdevumu kategoriju maksimālie apjomi un maksājumu apropriāciju kopsumma, kuras robežās ES var uzņemties budžeta un juridiskās saistības un galu galā veikt maksājumus septiņu gadu periodā, – skatīt 1.1. tabulu budžeta izpildes pārskatu skaidrojumos.

Padome (dalībvalstis) ar Eiropas Parlamenta piekrišanu ir apstiprinājusi DFS maksimālo apjomu, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 (18) par KLP finansēšanu 16. pants izveido tiešu saikni starp ELGF izdevumu gada maksimālo apjomu un DFS regulu. Eiropas Parlaments un Padome ir pieņēmuši arī attiecīgos pamataktus par ELGF izdevumiem, ar ko nosaka izdevumus katrai dalībvalstij visam 2014.–2020. gada periodam.

18

Juridiskās saistības atbilst parakstītajām programmām, projektiem, nolīgumiem vai līgumiem, kas ES tādējādi ir juridiski saistoši. Juridiskas saistības ir akts, ar kuru kredītrīkotājs noslēdz vai nodibina saistību (ES vajadzībām), kas rada maksājumu (FR 37. panta 2. punkts).

Budžeta saistības principā uzņemas pirms juridisko saistību uzņemšanās, bet attiecībā uz dažām daudzgadu programmām/projektiem tas ir otrādi – attiecīgās budžeta saistības uzņemas gada maksājumu veidā vairāku gadu laikā, ja to paredz pamatakts. Piemēram, attiecībā uz kohēziju Kopīgo noteikumu regulas (KNR) (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (19)) 76. pantā noteikts, ka Komisijas lēmums, ar ko pieņem programmu, veido juridiskas saistības Finanšu regulas nozīmē, taču Savienības budžeta saistības attiecībā uz katru programmu uzņemas gada maksājumu veidā par katru fondu laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Citos juridiskajos pamatos var būt ietverti līdzīgi noteikumi. Šā iemesla dēļ var būt summas, kuras ES ir likumīgi apņēmusies maksāt, bet budžeta saistību uzņemšanās vēl nav notikusi – skatīt 5.2. un 5.3. skaidrojumu turpmāk.

19

5.2.

5.3.

Ja budžeta saistību uzņemšanās ir notikusi, bet turpmāki maksājumi vēl nav veikti, neizpildīto saistību summa tiek dēvēta par “reste à liquider” (RAL). Tās var būt programmas vai projekti, nereti daudzgadēji, kuri ir parakstīti, bet par kuriem maksājumi tiks veikti tikai vēlākos gados. Tie atspoguļo maksājumu saistības turpmākajiem gadiem. Tā kā finanšu pārskatus sagatavo, izmantojot uzkrāšanas principu, bet budžeta izpildes pārskatus sagatavo, pamatojoties uz naudas plūsmas principu, daļa no kopējās nesamaksātās summas (RAL) jau ir iekļauta izdevumos un bilancē atzīta kā saistības (skatīt 2.12. un 2.13. skaidrojumu). Šo izdevumu aprēķins tiek veikts, pamatojoties uz saņemtajiem izmaksu prasījumiem/rēķiniem vai programmas vai projekta īstenošanas aplēsēm, ja līdz pārskata sniegšanas datumam ES vēl nav iesniegti prasījumi, – skatīt 5.1. skaidrojumu. Tiklīdz ar RAL saistītie maksājumi ir veikti, saistību atzīšana bilancē tiek pārtraukta. RAL daļa, kas vēl nav iekļauta izdevumos, nav iekļauta saistībās, bet ir norādīta turpmāk.

reste à liquider

RAL

RAL

2.12.

2.13.

5.1.

RAL

RAL

Tādējādi turpmāk sniegtā informācija atspoguļo summas 2019. gada 31. decembrī, kuras ES ir apņēmusies maksāt, pamatojoties uz līgumisko vienošanos izpildi, un tāpēc tās plānots finansēt no nākamajiem ES budžetiem.

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos | 5.1 | 249 686 | 235 836 |
| Dalītās pārvaldības juridiskās saistības saskaņā ar pašreizējo DFS, kas vēl nav izpildītas | 5.2 | 72 832 | 143 883 |
| Nozīmīgas juridiskās saistības citās jomās | 5.3 | 13 941 | 18 126 |
| Kopā | | 336 459 | 397 845 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2019.

31.12.2018.

Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

5.1

5.1

249 686

249 686

235 836

235 836

Dalītās pārvaldības juridiskās saistības saskaņā ar pašreizējo DFS, kas vēl nav izpildītas

Dalītās pārvaldības juridiskās saistības saskaņā ar pašreizējo DFS, kas vēl nav izpildītas

5.2

5.2

72 832

72 832

143 883

143 883

Nozīmīgas juridiskās saistības citās jomās

Nozīmīgas juridiskās saistības citās jomās

5.3

5.3

13 941

13 941

18 126

18 126

Kopā

Kopā

336 459

336 459

397 845

397 845

5.1.   NEIZPILDĪTĀS BUDŽETA SAISTĪBAS, KAS VĒL NAV IEKĻAUTAS IZDEVUMOS

NEIZPILDĪTĀS BUDŽETA SAISTĪBAS, KAS VĒL NAV IEKĻAUTAS IZDEVUMOS

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos | 249 686 | 235 836 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

249 686

249 686

235 836

235 836

Iepriekš norādītā summa ir budžeta RAL (“reste à liquider”) 297 693 miljonu EUR apmērā (skatīt 4.4. tabulu budžeta izpildes pārskatu skaidrojumos), no kā atskaitītas saistītās summas, kuras jau iekļautas bilancē kā saistības un finanšu darbības rezultātu pārskatā kā izdevumi. Budžeta RAL ir summa, kas raksturo neizpildītās saistības, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai kuras vēl nav atceltas. Kā iepriekš paskaidrots, šādas saistības ir raksturīga parādība, kas izriet no daudzgadu programmu pastāvēšanas.

RAL

reste à liquider

RAL

Jānorāda, ka kopējie neatmaksātie priekšfinansējuma avansa maksājumi 2019. gada 31. decembrī bija 51 miljards EUR (skatīt 2.5. skaidrojumu). Tas atspoguļo budžeta saistības, kas samaksātas, samazinot RAL, taču samaksātās summas joprojām tiek uzskatītas par piederīgām ES, nevis saņēmējam līdz brīdim, kad tiek izpildītas attiecīgās līgumsaistības. Tādējādi tās ir kā iepriekš aprakstītās RAL, kas vēl nav iekļautas izdevumos.

2.5.

RAL

RAL

5.2.   DALĪTĀS PĀRVALDĪBAS JURIDISKĀS SAISTĪBAS SASKAŅĀ AR PAŠREIZĒJO DFS, KAS VĒL NAV IZPILDĪTAS

DALĪTĀS PĀRVALDĪBAS JURIDISKĀS SAISTĪBAS SASKAŅĀ AR PAŠREIZĒJO DFS, KAS VĒL NAV IZPILDĪTAS

| miljoni EUR |
| --- |
| Fondi | 2014.–2020. gada finanšu shēma (A) | Juridiskās saistības saskaņā ar jaunāko Komisijas lēmumu (B) | Budžeta saistības, tajā skaitā atceltās saistības (C) | Juridiskās saistības līdz īstenošanai (B-C) |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds | 262 585 | 262 407 | 220 447 | 41 960 |
| Eiropas Sociālais fonds | 92 912 | 92 751 | 78 841 | 13 910 |
| Eiropas kaimiņattiecību politikas instruments | — | — | — | — |
| Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām | 3 814 | 3 813 | 3 235 | 578 |
| 1.B IZDEVUMU KATEGORIJA: KOHĒZIJAS POLITIKAS FONDI | 359 310 | 358 971 | 302 524 | 56 448 |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai | 100 079 | 100 079 | 85 404 | 14 675 |
| Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds | 5 749 | 5 687 | 4 828 | 859 |
| 2. IZDEVUMU KATEGORIJA: DABAS RESURSI | 105 829 | 105 766 | 90 232 | 15 534 |
| Patvēruma un migrācijas fonds | 4 575 | 4 482 | 4 032 | 450 |
| Iekšējās drošības fonds | 3 159 | 3 095 | 2 695 | 401 |
| 3. IZDEVUMU KATEGORIJA: DROŠĪBA UN PILSONĪBA | 7 733 | 7 577 | 6 727 | 851 |
| Kopā | 472 872 | 472 315 | 399 483 | 72 832 |

miljoni EUR

Fondi

2014.–2020. gada finanšu shēma (A)

Juridiskās saistības saskaņā ar jaunāko Komisijas lēmumu (B)

Budžeta saistības, tajā skaitā atceltās saistības (C)

Juridiskās saistības līdz īstenošanai (B-C)

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

262 585

262 585

262 407

262 407

220 447

220 447

41 960

41 960

Eiropas Sociālais fonds

Eiropas Sociālais fonds

92 912

92 912

92 751

92 751

78 841

78 841

13 910

13 910

Eiropas kaimiņattiecību politikas instruments

Eiropas kaimiņattiecību politikas instruments

—

—

—

—

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām

3 814

3 814

3 813

3 813

3 235

3 235

578

578

1.B IZDEVUMU KATEGORIJA: KOHĒZIJAS POLITIKAS FONDI

1.B IZDEVUMU KATEGORIJA: KOHĒZIJAS POLITIKAS FONDI

359 310

359 310

358 971

358 971

302 524

302 524

56 448

56 448

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai

100 079

100 079

100 079

100 079

85 404

85 404

14 675

14 675

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds

5 749

5 749

5 687

5 687

4 828

4 828

859

859

2. IZDEVUMU KATEGORIJA: DABAS RESURSI

2. IZDEVUMU KATEGORIJA: DABAS RESURSI

105 829

105 829

105 766

105 766

90 232

90 232

15 534

15 534

Patvēruma un migrācijas fonds

Patvēruma un migrācijas fonds

4 575

4 575

4 482

4 482

4 032

4 032

450

450

Iekšējās drošības fonds

Iekšējās drošības fonds

3 159

3 159

3 095

3 095

2 695

2 695

401

401

3. IZDEVUMU KATEGORIJA: DROŠĪBA UN PILSONĪBA

3. IZDEVUMU KATEGORIJA: DROŠĪBA UN PILSONĪBA

7 733

7 733

7 577

7 577

6 727

6 727

851

851

Kopā

Kopā

472 872

472 872

472 315

472 315

399 483

399 483

72 832

72 832

Tās ir juridiskās saistības, ko ES ir apņēmusies maksāt, pieņemot darbības programmas, kas saistītas ar dalītu pārvaldību. Komisijas lēmums, ar ko pieņem darbības programmu, ir finansēšanas lēmums FR 110. panta nozīmē, un, sākot no brīža, kad par to tiek informēta attiecīgā dalībvalsts, – juridiskas saistības minētās regulas nozīmē.

Attiecībā uz Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondi) KNR 76. pantā ir noteikts:

“Savienības budžeta saistības attiecībā uz katru programmu uzņemas gada iemaksu veidā par katru fondu laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Budžeta saistības saistībā ar izpildes rezervi katrā programmā uzņemas atsevišķi no atlikušā programmas piešķīruma.”

Iepriekšējā tabulā ir sniegts pārskats par juridiskajām un budžeta saistībām saistībā ar 2014.–2020. gada DFS 1.B, 2. un 3. izdevumu kategoriju. Tabulas sākumā ir norādītas kopējās DFS summas, kas piešķirtas attiecīgajam periodam (A aile). B ailē ir norādītas juridiskās saistības, ko ES uzņēmusies līdz gada beigām, – dažas no tām vēl nav segtas ar budžeta saistībām. C ailē ir norādītas budžeta saistības, kas jau ir uzņemtas, lai segtu iepriekš minētās juridiskās saistības. Starpība starp šīm abām ailēm ir nesamaksātās summas, ko ES iekļaus budžetā un samaksās pēc 2019. gada 31. decembra. Tuvojoties DFS perioda beigām, starpība starp juridiskajām saistībām un budžeta saistībām ievērojami samazinās (72,8 miljardi EUR salīdzinājumā ar 143,8 miljardiem EUR 2018. gadā).

5.3.   NOZĪMĪGAS JURIDISKĀS SAISTĪBAS CITĀS JOMĀS

NOZĪMĪGAS JURIDISKĀS SAISTĪBAS CITĀS JOMĀS

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | 31.12.2018. |
| Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments | 7 680 | 11 554 |
| ITER | 1 676 | 1 489 |
| Copernicus | 601 | 1 267 |
| Galileo | 438 | 493 |
| Zvejas nolīgumi | 223 | 46 |
| Operatīvās nomas saistības | 2 535 | 2 352 |
| Citas līgumsaistības | 788 | 924 |
| Kopā | 13 941 | 18 126 |

miljoni EUR

31.12.2019.

31.12.2018.

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

7 680

7 680

11 554

11 554

ITER

ITER

1 676

1 676

1 489

1 489

Copernicus

Copernicus

601

601

1 267

1 267

Galileo

Galileo

438

438

493

493

Zvejas nolīgumi

Zvejas nolīgumi

223

223

46

46

Operatīvās nomas saistības

Operatīvās nomas saistības

2 535

2 535

2 352

2 352

Citas līgumsaistības

Citas līgumsaistības

788

788

924

924

Kopā

Kopā

13 941

13 941

18 126

18 126

Šīs summas atspoguļo ilgtermiņa juridiskās saistības, kuras gada beigās vēl nebija iekļautas budžeta saistību apropriācijās. Šie saistošie pienākumi tiks iekļauti budžetā gada maksājumu veidā turpmākajos gados un samaksāti.

Noteiktas svarīgas programmas (skatīt turpmāk) var īstenot, izmantojot gada maksājumus, saskaņā ar FR 112. panta 2. punktu. Tas ļauj ES uzņemties juridiskas saistības (parakstīt dotāciju nolīgumus, deleģēšanas nolīgumus un iepirkuma līgumus), pārsniedzot konkrētajā gadā pieejamās saistību apropriācijas. Tādējādi par būtisku pašreizējās DFS kopējā piešķīruma summu jau varētu būt uzņemtas saistības. Tas jo īpaši attiecas uz turpmāk aprakstītajām programmām.

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

EISI sniedz finansiālu atbalstu Eiropas tīkliem, atbalstot kopēju interešu projektus tādās jomās kā transporta, telekomunikāciju un enerģētikas infrastruktūra. EISI programmas juridiskās saistības aptver īstenošanas laikposmu no 2014. līdz 2023. gadam EISI transporta instrumentam un līdz 2024. gada 31. decembrim EISI enerģētikas instrumentam. Šo saistību juridiskais pamats ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010, un tās 19. pantā ir paredzēta gada maksājuma izmantošana.

Copernicus

Copernicus

Copernicus ir Eiropas Zemes novērošanas programma – skatīt arī 2.2. skaidrojumu. Šīs saistības uzņemas uz laika periodu līdz 2020. gadam. Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 377/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010 (20), Komisija parakstīja deleģēšanas nolīgumus ar Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA), EUMETSAT, Mercator un Eiropas vidēja termiņa laika prognožu centru. Ar Regulas (ES) Nr. 377/2014 8. pantu ir atļauta gada maksājumu izmantošana.

2.2.

Copernicus

20

EUMETSAT

Mercator

ITER – starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors

ITER – starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors

Šīs saistības ir paredzētas ITER iekārtu turpmāko finansējuma vajadzību apmierināšanai laikposmā līdz 2021. gadam. ES (Euratom), tajā skaitā dalībvalstu un Šveices, ieguldījums ITER International tiek nodrošināts ar Kodolsintēzes enerģijas aģentūras starpniecību. Šīs saistības uzņemas, pamatojoties uz Padomes Lēmumu 2013/791/Euratom (2013. gada 13. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2007/198/ Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības (21), ar kuru atļauts izmantot gada maksājumus. ITER tika izveidots, lai pārvaldītu ITER iekārtas, sekmētu ITER iekārtu ekspluatāciju, veicinātu sabiedrības izpratni par kodolsintēzes enerģiju un tās pieņemšanu un veiktu jebkuras citas darbības, kas ir vajadzīgas tā mērķa sasniegšanai. ITER ir iesaistīta ES, Ķīna, Indija, Krievija, Dienvidkoreja, Japāna un ASV.

ITER

Euratom

ITER International

ITER

21

ITER

ITER

ITER

ITER

Galileo

Galileo

Šīs summas ir paredzētas Galileo programmai, lai attīstītu Eiropas globālo navigācijas satelītu sistēmu, – skatīt arī 2.2. skaidrojumu. Šīs saistības uzņemas uz laika periodu līdz 2020. gadam. Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1285/2013 (22), Komisija parakstīja deleģēšanas nolīgumu ar EKA. Ar Regulas (ES) Nr. 1285/2013 9. pantu ir atļauta gada maksājumu izmantošana.

Galileo

2.2.

22

Zvejas nolīgumi

Zvejas nolīgumi

Šie nolīgumi ir saistības, kas uzņemtas ar trešām valstīm par darbībām saskaņā ar starptautiskiem zvejas nolīgumiem līdz 2025. gadam. Uzņemtās saistības ir balstītas uz Padomes lēmumiem par katru trešo valsti (piemēram, nolīgums starp ES un Marokas Karalisti, tā īstenošanas protokols un nolīgumam pievienotā vēstuļu apmaiņa (23)), un tās uzskata par īpašiem starptautiskiem līgumiem ar daudzgadu tiesībām un pienākumiem.

23

Operatīvās nomas saistības

Operatīvās nomas saistības

Minimālās summas, par kurām saskaņā ar pamatā esošajiem līgumiem ir saistības tās samaksāt atlikušajā nomas līguma darbības laikā, ir šādas:

| miljoni EUR |
| --- |
| | Minimālie nomas maksājumi |
| | < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Ēkas | 429 | 981 | 1 079 | 2 490 |
| IT materiāli un cits aprīkojums | 10 | 26 | 9 | 45 |
| Kopā | 439 | 1 008 | 1 088 | 2 535 |

miljoni EUR

Minimālie nomas maksājumi

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Ēkas

Ēkas

429

429

981

981

1 079

1 079

2 490

2 490

IT materiāli un cits aprīkojums

IT materiāli un cits aprīkojums

10

10

26

26

9

9

45

45

Kopā

Kopā

439

439

1 008

1 008

1 088

1 088

2 535

2 535

Saistībā ar Apvienotās Karalistes paziņojumu par tās nodomu izstāties no Eiropas Savienības un pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1718 (2018. gada 14. novembris), ar ko attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras mītnesvietu groza Regulu (EK) Nr. 726/2004 (24), Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) mītnesvieta 2019. gada martā tika pārcelta no Londonas uz Amsterdamu. Aģentūra 2019. gada 2. jūlijā vienojās ar ēkas īpašnieku un kopš tā laika savas telpas ēkā izīrē apakšīrniekam ar nosacījumiem, kas atbilst pamatnomas nosacījumiem, ieskaitot apakšnomas termiņu, kas ilgst līdz EMA pamatnomas termiņa beigām 2039. gada jūnijā.

24

EMA

EMA

Iepriekšējā tabulā norādītās summas ietver 418 miljonus EUR, kas vēl ir jāsaņem saskaņā ar pamatnomas līgumu. Paredzams, ka maksājumus par tādu pašu summu saņems apakšīrnieks saskaņā ar neatceļamo apakšnomas līgumu.

Citas līgumsaistības

Citas līgumsaistības

Norādītās summas atbilst saistībām par summām, kas jāmaksā līgumu darbības laikā. Visbūtiskākā šeit iekļautā summa attiecas uz līgumu par (JMO2) par Komisijas ēku Luksemburgā (381 miljons EUR).

JMO2

6.   FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA

Turpmāk atklātā informācija par ES finanšu risku pārvaldību attiecas uz:

| — | aizņēmumu un aizdevumu darbībām saistībā ar finansiālo atbalstu, ko sniedz Komisija ar EFSM, MB, MFA un Euratom darbību starpniecību, |
| --- | --- |

—

aizņēmumu un aizdevumu darbībām saistībā ar finansiālo atbalstu, ko sniedz Komisija ar EFSM, MB, MFA un Euratom darbību starpniecību,

EFSM

MFA

Euratom

| — | Komisijas veiktajām kases operācijām ES budžeta izpildei, tajā skaitā naudas sodu saņemšanai, |
| --- | --- |

—

Komisijas veiktajām kases operācijām ES budžeta izpildei, tajā skaitā naudas sodu saņemšanai,

| — | aktīviem, kas budžeta garantiju vajadzībām turēti fondos – Garantiju fondā ārējai darbībai, ESIF galvojuma fondā un EFIA garantiju fondā, un |
| --- | --- |

—

aktīviem, kas budžeta garantiju vajadzībām turēti fondos – Garantiju fondā ārējai darbībai, ESIF galvojuma fondā un EFIA garantiju fondā, un

| — | finanšu instrumentiem, kurus finansē no ES budžeta. |
| --- | --- |

—

finanšu instrumentiem, kurus finansē no ES budžeta.

6.1.   RISKU VEIDI

RISKU VEIDI

Tirgus risks ir risks, ka tirgus cenu izmaiņu dēļ var svārstīties finanšu instrumenta patiesā vērtība vai nākotnes naudas plūsmas. Tirgus risks ietver ne tikai iespējamos zaudējumus, bet arī iespējamo guvumu. Tas aptver valūtas risku, procentu likmju risku un citus cenu riskus (ES nav nozīmīga cita cenu riska).

Tirgus risks

valūtas risku, procentu likmju risku un citus cenu riskus

| — | Valūtas risks ir risks, ka ES darbības vai investīciju vērtību ietekmēs valūtas kursa pārmaiņas. Šo risku rada tas, ka mainās vienas valūtas cena attiecībā pret otru valūtu. |
| --- | --- |

—

Valūtas risks ir risks, ka ES darbības vai investīciju vērtību ietekmēs valūtas kursa pārmaiņas. Šo risku rada tas, ka mainās vienas valūtas cena attiecībā pret otru valūtu.

Valūtas risks

| — | Procentu likmju risks ir iespējamība, ka procentu likmju kāpuma dēļ samazināsies vērtspapīra, jo īpaši obligācijas, vērtība. Parasti augstākas procentu likmes izraisa nemainīgas likmes obligāciju cenu kritumu un otrādi. |
| --- | --- |

—

Procentu likmju risks ir iespējamība, ka procentu likmju kāpuma dēļ samazināsies vērtspapīra, jo īpaši obligācijas, vērtība. Parasti augstākas procentu likmes izraisa nemainīgas likmes obligāciju cenu kritumu un otrādi.

Procentu likmju risks

Kredītrisks ir risks ciest zaudējumus, kurus rada parādnieka/aizņēmēja neveikts maksājums par aizdevumu vai citu kredītlīniju (pamatsummas vai procentu, vai abu summu maksājums) vai citu līgumsaistību nepildīšana. Saistību neizpildes gadījumi ietver atmaksas kavēšanu, aizņēmēja atmaksas pārstrukturēšanu un bankrotu.

Kredītrisks

Likviditātes risks ir risks, kas rodas, ja ir grūtības pārdot aktīvu, piemēram, risks, ka konkrēto vērtspapīru vai aktīvu nevarēs pietiekami ātri pārdot tirgū, lai novērstu zaudējumus vai izpildītu saistības.

Likviditātes risks

6.2.   RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA

RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA

ES budžeta izpilde arvien vairāk balstās uz darbības programmu finanšu instrumentu izmantošanu. Sīkāku informāciju par attiecīgajām summām skatīt 2.4.1. skaidrojumā.

2.4.1.

Lielākajai daļai finanšu instrumentu kopīgs ir tas, ka to īstenošana tiek deleģēta EIB grupai (tajā skaitā EIF) vai citām finanšu iestādēm, pamatojoties uz nolīgumu starp Komisiju un finanšu iestādi. Nolīgumi, kas parakstīti ar šīm finanšu iestādēm, ietver stingrus nosacījumus un starpnieku saistības, lai nodrošinātu pienācīgu ES naudas pārvaldību un pārskatu iesniegšanu. Kad ir pausta apņemšanās veikt finanšu iemaksu kādā no instrumentiem, līdzekļi tiek pārvesti uz īpaši izveidotu bankas kontu, ko atvērusi finanšu iestāde savā vārdā, bet pārstāvot Komisiju (t. i., fiduciāro kontu). Atkarībā no attiecīgā instrumenta finanšu iestāde var izmantot šajā fiduciārajā kontā esošos līdzekļus aizdevumu sniegšanai, parāda instrumentu emitēšanai, investīcijām pašu kapitāla instrumentos vai garantijas pieprasījumu segšanai. Parasti ieņēmumi no finanšu instrumentiem tiek atmaksāti ES budžetā.

Attiecībā uz šiem finanšu instrumentiem risks ir ierobežots un nepārsniedz maksimālo apjomu, kas ir norādīts pamatā esošajos nolīgumos kā instrumentam budžetā paredzētā summa. Tā kā Komisija bieži uzņemas “pirmās kārtas zaudējumu daļu” un instrumenti ir paredzēti, lai finansētu riskantākus saņēmējus (kam ir grūtības iegūt finansējumu no komerciāliem aizdevējiem), ir iespējams, ka ES budžetam radīsies kādi zaudējumi.

Finanšu instrumentu novērtēšana

Finanšu instrumentu novērtēšana

Šādas finanšu aktīvu un saistību klases netiek novērtētas to patiesajā vērtībā: nauda un naudas ekvivalenti, aizdevumi, ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas, aizņēmumi un citas finanšu saistības, kas novērtētas amortizētajā iegādes vērtībā. Šo finanšu aktīvu un saistību uzskaites vērtība tiek uzskatīta par pamatotu tuvinājumu to patiesajai vērtībai.

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Aizņēmumu un aizdevumu darījumus veic ES saskaņā ar attiecīgajām Padomes regulām, Padomes un Eiropas Parlamenta lēmumiem un, ja piemērojams, arī ar iekšējām pamatnostādnēm. Ir izstrādātas rakstiskas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā aizņēmumi un aizdevumi, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās vienības. Aizdevumu darbības tiek finansētas, izmantojot kompensējošus aizņēmumus, tāpēc neveidojas atvērtas procentu likmju vai valūtas pozīcijas.

Kase

Kase

Komisijas kases operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir noteikti Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (kas grozīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804 (6)) un Finanšu regulā.

6

Saskaņā ar iepriekš minētajām regulām ir piemērojami turpmāk izklāstītie pamatprincipi.

| — | Pašu resursus maksā dalībvalstis, veicot iemaksas kontā, ko šajā nolūkā Komisijas vārdā atver valsts kasē vai centrālajā bankā. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai apmierinātu savas vajadzības pēc naudas līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

Pašu resursus maksā dalībvalstis, veicot iemaksas kontā, ko šajā nolūkā Komisijas vārdā atver valsts kasē vai centrālajā bankā. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai apmierinātu savas vajadzības pēc naudas līdzekļiem.

| — | Dalībvalstis pašu resursus maksā savas valsts valūtā, turpretī Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti euro. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis pašu resursus maksā savas valsts valūtā, turpretī Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti euro.

| — | Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt. Šis ierobežojums neattiecas uz Komisijas pašu resursu kontiem gadījumā, ja nav izpildītas saistības attiecībā uz aizdevumiem, par ko noslēgts līgums vai kas garantēti saskaņā ar ES Padomes regulām un lēmumiem, un ar konkrētiem nosacījumiem arī gadījumos, kad prasības pēc naudas līdzekļiem pārsniedz kontos esošos naudas līdzekļus. |
| --- | --- |

—

Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt. Šis ierobežojums neattiecas uz Komisijas pašu resursu kontiem gadījumā, ja nav izpildītas saistības attiecībā uz aizdevumiem, par ko noslēgts līgums vai kas garantēti saskaņā ar ES Padomes regulām un lēmumiem, un ar konkrētiem nosacījumiem arī gadījumos, kad prasības pēc naudas līdzekļiem pārsniedz kontos esošos naudas līdzekļus.

| — | Bankas kontos turētos līdzekļus, kas ir citās valūtās, nevis euro, izmanto maksājumiem tajās pašās valūtās vai periodiski konvertē euro. |
| --- | --- |

—

Bankas kontos turētos līdzekļus, kas ir citās valūtās, nevis euro, izmanto maksājumiem tajās pašās valūtās vai periodiski konvertē euro.

Papildus pašu resursu kontiem Komisija atver citus bankas kontus centrālajās bankās un komercbankās, lai veiktu maksājumus un saņemtu citus ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā.

Kases un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz mūsdienīgām informācijas sistēmām. Tiek piemērotas īpašas procedūras, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem.

Komisijas kases un maksājumu operāciju pārvaldību reglamentē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, kura mērķis ir samazināt darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās aptver dažādas darbības jomas (piemēram, maksājumu izpildi un naudas pārvaldību, naudas plūsmas prognozēšanu, darbības nepārtrauktību utt.), turklāt pamatnostādņu un procedūru ievērošana tiek regulāri pārbaudīta.

Naudas sodi

Naudas sodi

Provizoriski iekasēti naudas sodi: noguldījumi

Provizoriski iekasēti naudas sodi: noguldījumi

Summas, kas saņemtas pirms 2010. gada, paliek tādu banku kontos, kuras ir īpaši izvēlētas provizoriski iekasētu naudas sodu noguldījumu turēšanai. Bankas tiek izvēlētas atbilstīgi Finanšu regulā noteiktajām konkursa procedūrām. Līdzekļu izvietošanu konkrētās bankās nosaka saskaņā ar iekšējo riska pārvaldības politiku, kurā definētas kredītreitinga prasības un līdzekļu apjoms, kādu var izvietot un kas ir proporcionāls darījuma partnera pašu kapitālam. Tiek regulāri noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta atbilstība iekšējai politikai un procedūrām.

Provizoriski iekasēti naudas sodi: BUFI portfelis

Provizoriski iekasēti naudas sodi: BUFI portfelis

Sākot no 2010. gada, piemēroto un provizoriski iekasēto naudas sodu summas iegulda īpaši izveidotā BUFI portfelī. Portfeļa galvenais mērķis ir samazināt ar finanšu tirgiem saistītos riskus un nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret visiem subjektiem, piemērojot garantētu atdevi, ko aprēķina uz vienas un tās pašas bāzes, naudas soda nominālajai summai. Tomēr minimālā garantētā atdeve, ko piemēro subjektiem pirms jaunās Finanšu regulas stāšanās spēkā 2018. augustā, ir nulle. Aktīvu pārvaldību provizoriski iekasētajiem naudas sodiem veic Komisija saskaņā ar iekšējām aktīvu pārvaldības pamatnostādnēm. Ir izstrādātas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā kases operāciju pārvaldība, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās vienības. Tiek regulāri noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta atbilstība iekšējām pamatnostādnēm un procedūrām.

BUFI

Aktīvu pārvaldības darbību mērķis ir ieguldīt Komisijai provizoriski samaksātos naudas sodus tā, lai:

| — | nodrošinātu līdzekļu vieglu pieejamību vajadzības gadījumā, vienlaikus |
| --- | --- |

—

nodrošinātu līdzekļu vieglu pieejamību vajadzības gadījumā, vienlaikus

| — | cenšoties parastos apstākļos panākt atdevi, kas vidēji atbilst BUFI kritērija atdevei, atskaitot radušās izmaksas un saglabājot to naudas sodu nominālvērtību, kurus Komisija piemērojusi pirms jaunās Finanšu regulas stāšanās spēkā 2018. gada augustā. |
| --- | --- |

—

cenšoties parastos apstākļos panākt atdevi, kas vidēji atbilst BUFI kritērija atdevei, atskaitot radušās izmaksas un saglabājot to naudas sodu nominālvērtību, kurus Komisija piemērojusi pirms jaunās Finanšu regulas stāšanās spēkā 2018. gada augustā.

BUFI

Investīcijas ir ierobežotas un būtībā attiecas tikai uz šādām kategorijām: termiņnoguldījumi dalībvalstu centrālajās bankās, valsts parāda aģentūrās, valstij pilnībā piederošās vai valsts garantētās bankās vai pārvalstiskās iestādēs, kā arī obligācijas, vekseļi un noguldījumu sertifikāti, ko emitējušas valsts vai pārvalstiskas iestādes.

Finanšu garantijas

Finanšu garantijas

Ievērojamu daļu no finanšu iestāžu piešķirtām garantijām Komisija tur saistībā ar naudas sodiem, ko tā piemēro uzņēmumiem par ES konkurences noteikumu pārkāpumiem (skatīt 2.6.1.2. skaidrojumu). Uzņēmumi, kuriem tiek uzlikts naudas sods, nodrošina šādas garantijas kā alternatīvu provizoriska maksājuma veikšanai. Garantijas tiek pārvaldītas atbilstīgi iekšējai riska pārvaldības politikai. Tiek regulāri noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta atbilstība iekšējai politikai un procedūrām.

2.6.1.2.

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

Noteikumus un principus attiecībā uz Garantiju fonda aktīvu pārvaldību nosaka 1994. gada 25. novembra konvencija starp Komisiju un EIB un tās turpmāki grozījumi. Šā garantiju fonda valūta ir tikai euro. Tas veic investīcijas tikai šajā valūtā, lai izvairītos no ārvalstu valūtas riska. Aktīvu pārvaldība balstās uz tradicionālajiem piesardzības noteikumiem, kas ir jāievēro attiecībā uz finanšu darbību. Īpaša uzmanība ir jāpievērš risku samazināšanai, un ir jānodrošina, lai pārvaldītos aktīvus varētu pārdot vai nodot bez lielas kavēšanās, ņemot vērā segtās saistības.

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds tika izveidots ar ESIF regulu – skatīt 2.4.1. skaidrojumu. Fonda aktīvu pārvaldības noteikumi un principi ir noteikti Komisijas 2016. gada 21. janvāra Lēmumā C(2016) 165. Fondu pārvalda Komisija, kas ir pilnvarota ieguldīt ESIF galvojuma fonda aktīvus finanšu tirgos saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, ievērojot atbilstošos piesardzības noteikumus. Pārvaldītie aktīvi nodrošina pietiekamu likviditāti saistībā ar iespējamajiem garantiju pieprasījumiem, vienlaikus cenšoties panākt optimālu atdeves un riska līmeni, kas ir saderīgs ar augsta drošības un stabilitātes līmeņa saglabāšanu.

2.4.1.

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds ir izveidots ar EFIA regulu – skatīt 2.4.1. skaidrojumu. EFIA garantiju fonda aktīvus pārvalda Komisija saskaņā ar iekšējām pamatnostādnēm un aktīvu pārvaldības pamatnostādnēm, kas ietvertas Komisijas 2017. gada 22. novembra Lēmuma C(2017) 7693 1. pielikumā. Komisija ir pilnvarota ieguldīt EFIA garantiju fonda aktīvus finanšu tirgos saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, ievērojot atbilstošos piesardzības noteikumus. Aktīvus pārvalda tā, lai nodrošinātu pietiekamu likviditāti saistībā ar iespējamajiem garantiju pieprasījumiem, vienlaikus cenšoties panākt optimālu atdeves un riska līmeni, kas ir savietojams ar augsta drošības un stabilitātes līmeņa saglabāšanu.

2.4.1.

6.3.   VALŪTAS RISKS

VALŪTAS RISKS

ES finanšu instrumentu valūtas risks gada beigās – neto pozīcija

ES finanšu instrumentu valūtas risks gada beigās – neto pozīcija

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Citi | Kopā |
| Finanšu aktīvi | | | | | | | |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 577 | 62 | 17 | 9 | 17 723 | 21 | 18 407 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | (393) | — | — | — | 529 | — | 137 |
| Aizdevumi
   (7) | 17 | 32 | — | — | 65 | 7 | 121 |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 30 | 804 | 62 | 93 | 22 751 | 233 | 23 974 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 100 | 311 | 319 | 432 | 16 910 | 1 673 | 19 745 |
| | 332 | 1 209 | 398 | 533 | 57 979 | 1 934 | 62 384 |
| Finanšu saistības | | | | | | | |
| Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | (0) | — | — | — | (10) | (2) | (12) |
| Parādi kreditoriem | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 200 ) | (33) | (27 241 ) |
| | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 211 ) | (35) | (27 254 ) |
| Kopā | 326 | 1 208 | 398 | 532 | 30 768 | 1 898 | 35 130 |

miljoni EUR

31.12.2019.

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Citi

Kopā

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

577

577

62

62

17

17

9

9

17 723

17 723

21

21

18 407

18 407

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

(393)

(393)

—

—

—

529

529

—

137

137

Aizdevumi
   (7)

Aizdevumi

7

17

17

32

32

—

—

65

65

7

7

121

121

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Debitoru parādi un atgūstamās summas

30

30

804

804

62

62

93

93

22 751

22 751

233

233

23 974

23 974

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

100

100

311

311

319

319

432

432

16 910

16 910

1 673

1 673

19 745

19 745

332

332

1 209

1 209

398

398

533

533

57 979

57 979

1 934

1 934

62 384

62 384

Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

(0)

(0)

—

—

—

(10)

(10)

(2)

(2)

(12)

(12)

Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 200 )

(27 200 )

(33)

(33)

(27 241 )

(27 241 )

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 211 )

(27 211 )

(35)

(35)

(27 254 )

(27 254 )

Kopā

Kopā

326

326

1 208

1 208

398

398

532

532

30 768

30 768

1 898

1 898

35 130

35 130

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Citi | Kopā |
| Finanšu aktīvi | | | | | | | |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 619 | 57 | 18 | 7 | 14 725 | 17 | 15 443 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | (475) | — | — | — | 491 | — | 16 |
| Aizdevumi
   (8) | 6 | 0 | — | — | 56 | 5 | 67 |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 19 | 4 109 | 99 | 109 | 20 026 | 303 | 24 664 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 49 | 1 524 | 290 | 406 | 14 338 | 1 505 | 18 113 |
| | 218 | 5 690 | 407 | 523 | 49 635 | 1 830 | 58 303 |
| Finanšu saistības | | | | | | | |
| Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | — | — | — | — | (20) | (2) | (22) |
| Parādi kreditoriem | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 218 ) | (5) | (32 227 ) |
| | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 238 ) | (7) | (32 249 ) |
| Kopā | 216 | 5 689 | 407 | 523 | 17 397 | 1 824 | 26 055 |

miljoni EUR

31.12.2018.

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Citi

Kopā

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

619

619

57

57

18

18

7

7

14 725

14 725

17

17

15 443

15 443

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

(475)

(475)

—

—

—

491

491

—

16

16

Aizdevumi
   (8)

Aizdevumi

8

6

6

0

0

—

—

56

56

5

5

67

67

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Debitoru parādi un atgūstamās summas

19

19

4 109

4 109

99

99

109

109

20 026

20 026

303

303

24 664

24 664

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

49

49

1 524

1 524

290

290

406

406

14 338

14 338

1 505

1 505

18 113

18 113

218

218

5 690

5 690

407

407

523

523

49 635

49 635

1 830

1 830

58 303

58 303

Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

—

—

—

—

(20)

(20)

(2)

(2)

(22)

(22)

Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 218 )

(32 218 )

(5)

(5)

(32 227 )

(32 227 )

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 238 )

(32 238 )

(7)

(7)

(32 249 )

(32 249 )

Kopā

Kopā

216

216

5 689

5 689

407

407

523

523

17 397

17 397

1 824

1 824

26 055

26 055

Ja euro kurss pret citām valūtām būtu paaugstinājies par 10 %, tam būtu bijusi šāda ietekme:

| miljoni EUR |
| --- |
| | Saimnieciskās darbības rezultāts |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | (14) | (104) | (35) | (48) |
| 2018 | (7) | (512) | (35) | (47) |

miljoni EUR

Saimnieciskās darbības rezultāts

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

(14)

(14)

(104)

(104)

(35)

(35)

(48)

(48)

2018

2018

(7)

(7)

(512)

(512)

(35)

(35)

(47)

(47)

| miljoni EUR |
| --- |
| | Neto aktīvi |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | (17) | (6) | (2) | (1) |
| 2018 | (13) | (5) | (2) | (1) |

miljoni EUR

Neto aktīvi

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

(17)

(17)

(6)

(6)

(2)

(2)

(1)

(1)

2018

2018

(13)

(13)

(5)

(5)

(2)

(2)

(1)

(1)

Ja euro kurss pret šīm valūtām būtu pazeminājies par 10 %, tam būtu bijusi šāda ietekme:

| miljoni EUR |
| --- |
| | Saimnieciskās darbības rezultāts |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | 17 | 127 | 42 | 58 |
| 2018 | 9 | 625 | 43 | 57 |

miljoni EUR

Saimnieciskās darbības rezultāts

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

17

17

127

127

42

42

58

58

2018

2018

9

9

625

625

43

43

57

57

| miljoni EUR |
| --- |
| | Neto aktīvi |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | 20 | 7 | 2 | 1 |
| 2018 | 16 | 6 | 2 | 1 |

miljoni EUR

Neto aktīvi

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

20

20

7

7

2

2

1

1

2018

2018

16

16

6

6

2

2

1

1

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Finanšu aktīvi un saistības patlaban ir tikai euro valūtā, tāpēc ES nav ārvalstu valūtas riska.

Kase

Kase

Dalībvalstu samaksātie pašu resursi valūtās, kas nav euro, tiek turēti pašu resursu kontos saskaņā ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (kas grozīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804). Kad tie ir vajadzīgi maksājumu veikšanai, tos konvertē euro. Šo līdzekļu pārvaldības procedūras nosaka iepriekš minētā regula. Atsevišķos gadījumos šos līdzekļus izmanto tieši, lai veiktu maksājumus tajās pašās valūtās.

Komisijai komercbankās ir vairāki konti ES valūtās, kas nav euro, un konti ASV dolāros un Šveices frankos, lai veiktu maksājumus šajās valūtās. Šos kontus papildina atkarībā no veicamo maksājumu summas, tāpēc to atlikumi nav pakļauti valūtas riskam.

Ja dažādi ieņēmumi (ieņēmumi, kas nav pašu resursi) tiek saņemti valūtās, kas nav euro, tos pārskaita uz Komisijas kontiem attiecīgajās valūtās, ja tie ir vajadzīgi maksājumu izpildei, vai konvertē euro un pārskaita uz euro kontiem. Avansa konti, kuri tiek turēti valūtās, kas nav euro, tiek papildināti atkarībā no aplēsto vietējo īstermiņa maksājumu vajadzībām attiecīgajā valūtā. Šo kontu atlikumi tiek uzturēti atbilstoši to attiecīgajam maksimālajam apjomam.

Naudas sodi

Naudas sodi

Visus naudas sodus piemēro, maksā vai provizoriski sedz euro valūtā, un tāpēc tie nerada ārvalstu valūtas risku.

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

Šā fonda finanšu aktīvi ir euro, tāpēc valūtas risks nepastāv. Aizdevumi, ko ES pārņem fondam izdoto pieprasījumu rezultātā pēc tam, kad aizdevuma saņēmējs neveic maksājumus, tiek īstenoti to oriģinālajā valūtā un tāpēc rada ES valūtas risku. Ņemot vērā aizdevumu atmaksas grafika nenoteiktību, nav pasākumu, kas kompensētu ārvalstu valūtas svārstības (riska ierobežošanas darbības).

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonda valūtas šobrīd ir gan euro, gan ASV dolāri. Valūtas risku pārvalda, noslēdzot atvasināto instrumentu līgumus (regulētā tirgū netirgoti ārvalstu valūtas nākotnes līgumi), kas ierobežo ASV dolāros veikto investīciju portfeļa tirgus vērtību. Neierobežota ārvalstu valūtas riska maksimālais limits ir noteikts 1 % apmērā no kopējās portfeļa vērtības kritērija un gada stratēģijas piešķīrumu ietvaros. Tādējādi, ja ASV dolāru investīciju tirgus vērtība pieaug vai samazinās, pārsniedzot 1 % robežu vai nokrītoties zem tās, rodas līdzsvarojoša tirdzniecība (jauns regulētā tirgū netirgots nākotnes līgums ar tādu pašu vai pretējo virzienu), attiecīgi koriģējot vai apvēršot pozīciju, kuras risks tiek ierobežots. Ierobežojuma koriģēšanu var izraisīt arī EUR/USD valūtas maiņas kursa izmaiņas.

Aizdevumi, kurus ES pārņem fondam izdoto pieprasījumu rezultātā pēc tam, kad aizdevuma saņēmējs neveic maksājumus, tiek īstenoti to oriģinālajā valūtā un tāpēc rada ES valūtas risku. Tā kā pastāv pārņemto aizdevumu atmaksas grafika nenoteiktība, nav pasākumu, kas kompensētu ārvalstu valūtas svārstības (riska ierobežošanas darbības).

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonda valūta patlaban ir tikai euro, tomēr aktīvu pārvaldības pamatnostādnēs par EFIA garantiju fondu ir paredzēta iespēja ieguldīt konkrētos aktīvos, kas denominēti citā valūtā, nevis euro.

6.4.   PROCENTU LIKMJU RISKS

PROCENTU LIKMJU RISKS

Tabulā turpmāk ir attēlots pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu procentu likmju jutīgums, pieņemot, ka iespējamās izmaiņas procentu likmēs ir +/–100 bāzes punkti (1 %).

| miljoni EUR |
| --- |
| | Palielinājums (+) / samazinājums (–) bāzes punktos | Ietekme uz neto aktīviem |
| 2019: Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | +100 | (447) |
| -100 | 483 |
| 2018: Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | +100 | (348) |
| -100 | 374 |

miljoni EUR

Palielinājums (+) / samazinājums (–) bāzes punktos

Ietekme uz neto aktīviem

2019: Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

2019: Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

+100

+100

(447)

(447)

-100

-100

483

483

2018: Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

2018: Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

+100

+100

(348)

(348)

-100

-100

374

374

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Eiropas Savienībai savas aizdevumu un aizņēmumu darbības veida dēļ ir ievērojami aktīvi un saistības, par kuriem tiek maksāti procenti. Tomēr procentu likmju riska nav, jo aizņēmumi tiek kompensēti ar līdzvērtīgiem aizdevumiem ar tādiem pašiem nosacījumiem (kompensējošās darbības).

Kase

Kase

Komisijas kase naudu neaizņemas, tāpēc tā nav pakļauta procentu likmju riskam. Tomēr tiek aprēķināti procenti par atlikumiem dažādajos bankas kontos. Tāpēc Komisija ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka gūtie procentu ienākumi no tās bankas kontiem regulāri atbilst tirgus procentu likmēm, kā arī to iespējamajām svārstībām.

Konti, kas ir atvērti dalībvalstu valsts kasēs pašu resursu ieņēmumiem, nesaņem procentu ienākumus un ir bezmaksas. Par kontu atlikumiem valstu centrālajās bankās (pašu resursi un citi) var saņemt atlīdzību saskaņā ar katrā iestādē piemērotajām oficiālajām likmēm. Tā kā patlaban šiem kontiem piemērotā atlīdzība var būt negatīva, ir ieviestas naudas pārvaldības procedūras, lai pēc iespējas samazinātu atlikumu šajos kontos. Pašu resursu kontus no negatīvas procentu likmes ietekmes aizsargā atbilstīgi Padomes Regulai (ES, Euratom) Nr. 609/2014, kas grozīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804.

Par komercbanku kontos turētajiem diennakts atlikumiem katru dienu maksā procentus. To pamatā ir mainīgas tirgus likmes, kurām piemēro līgumā noteikto peļņas normu (pozitīvu vai negatīvu). Komercbanku piemērotās likmes parasti ir noteiktas nulles līmenī operatīvajiem atlikumiem līdz noteiktam maksimālajam apjomam.

Jutīgums pret naudas tirgus instrumentu un obligāciju konkrēta portfeļa procentu likmju izmaiņām palielinās līdz ar portfeļa termiņu. Galveno Komisijas pārvaldīto aktīvu portfeļu termiņš ir aprakstīts turpmāk.

Naudas sodi

Naudas sodi

Provizoriski iekasētie naudas sodi tiek ieguldīti naudas tirgus instrumentu portfelī un ilgtermiņa obligācijās ar vidējo portfeļa termiņu 2,57 gadi.

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fondā paredzētais budžets tiek ieguldīts naudas tirgus instrumentu portfelī un ilgtermiņa obligācijās ar kopējo vidējo portfeļa termiņu 2,99 gadi.

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fondā paredzētais budžets tiek ieguldīts naudas tirgus instrumentu portfelī un ilgtermiņa obligācijās ar kopējo vidējo portfeļa termiņu 3,07 gadi.

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fondā paredzētais budžets tiek ieguldīts naudas tirgus instrumentu portfelī un ilgtermiņa obligācijās ar kopējo vidējo portfeļa termiņu 2,51 gads.

6.5.   KREDĪTRISKS

KREDĪTRISKS

Summas, kuras atspoguļo ES kredītrisku pārskata perioda beigās, ir finanšu instrumentu uzskaites vērtības, kas norādītas 2. skaidrojumā.

2.

Tādu finanšu aktīvu termiņa analīze, kuru vērtība nav samazinājusies

Tādu finanšu aktīvu termiņa analīze, kuru vērtība nav samazinājusies

| miljoni EUR |
| --- |
| | Kopā | Termiņš nav kavēts, un vērtība nav samazinājusies | Kavēts termiņš, bet vērtība nav samazinājusies |
| < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi |
| Aizdevumi | 52 684 | 52 683 | 1 | — | — |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 23 974 | 9 410 | 2 726 | 11 543 | 295 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 137 | 137 | — | — | — |
| Kopā 31.12.2019. | 76 795 | 62 231 | 2 727 | 11 543 | 295 |
| Aizdevumi | 53 939 | 53 939 | 0 | — | — |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 24 664 | 14 737 | 6 585 | 3 209 | 134 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 16 | 16 | — | — | — |
| Kopā 31.12.2018. | 78 620 | 68 692 | 6 585 | 3 209 | 134 |

miljoni EUR

Kopā

Termiņš nav kavēts, un vērtība nav samazinājusies

Kavēts termiņš, bet vērtība nav samazinājusies

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Aizdevumi

Aizdevumi

52 684

52 684

52 683

52 683

1

1

—

—

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Debitoru parādi un atgūstamās summas

23 974

23 974

9 410

9 410

2 726

2 726

11 543

11 543

295

295

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

137

137

137

137

—

—

—

Kopā 31.12.2019.

Kopā 31.12.2019.

76 795

76 795

62 231

62 231

2 727

2 727

11 543

11 543

295

295

Aizdevumi

Aizdevumi

53 939

53 939

53 939

53 939

0

0

—

—

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Debitoru parādi un atgūstamās summas

24 664

24 664

14 737

14 737

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

16

16

16

16

—

—

—

Kopā 31.12.2018.

Kopā 31.12.2018.

78 620

78 620

68 692

68 692

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Debitoru parādi un atgūstamās summas, kuru termiņš nokavēts mazāk nekā par vienu gadu, ietver atgūstamās summas, kas saistītas ar naudas sodiem 1 799 miljonu EUR apmērā. Debitoru parādi un atgūstamās summas, kuru termiņš nokavēts par vienu līdz pieciem gadiem, ietver atgūstamās summas, kas saistītas ar naudas sodiem par konkurences noteikumu pārkāpumiem, 9212 miljonu EUR apmērā, un debitoru parādi un atgūstamās summas, kuru termiņš nokavēts par vairāk nekā pieciem gadiem, ietver atgūstamās summas, kas saistītas ar naudas sodiem par konkurences noteikumu pārkāpumiem, 257 miljonu EUR apmērā. Iepriekš norādītās summas lielā mērā tiek segtas ar banku garantijām, tāpēc Komisija nav pakļauta lielam kredītriskam. Uzņēmumi, kam tiek uzlikts naudas sods, nodrošina šādas garantijas kā alternatīvu provizorisku maksājumu veikšanai. Papildus šīm summām debitoru parādi un atgūstamās summas, kuru termiņš nokavēts par mazāk nekā vienu gadu, un debitoru parādi un atgūstamās summas, kuru termiņš nokavēts par vienu līdz pieciem gadiem, ietver atgūstamās summas attiecīgi 0,8 miljardu EUR un 2,1 miljarda EUR apmērā, kas saistītas ar 2.6.1.1. skaidrojumā minēto pārkāpuma lietu.

2.6.1.1.

To finanšu aktīvu kredītkvalitāte, kuru termiņš nav nokavēts un vērtība nav samazinājusies

To finanšu aktīvu kredītkvalitāte, kuru termiņš nav nokavēts un vērtība nav samazinājusies

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. |
| AFS
   (9) | Finanšu aktīvi FVSD
   (10) | Aizdevumi | Debitoru parādi un atgūstamās summas | Nauda | Kopā |
| Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu | | | | | | |
| Augstākā un augsta pakāpe | 8 848 | 137 | 32 | 3 632 | 15 452 | 28 101 |
| Augšējā vidējā pakāpe | 3 588 | — | 23 013 | 1 444 | 3 688 | 31 734 |
| Apakšējā vidējā pakāpe | 2 298 | — | 24 711 | 1 867 | 322 | 29 198 |
| Ārpus investīciju pakāpes | 264 | — | 4 855 | 478 | 262 | 5 858 |
| | 14 998 | 137 | 52 610 | 7 422 | 19 724 | 94 891 |
| Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga | | | | | | |
| 1. grupa | — | — | 73 | 1 987 | 21 | 2 082 |
| 2. grupa | — | — | — | 2 | — | 2 |
| | — | — | 73 | 1 989 | 21 | 2 083 |
| Kopā | 14 998 | 137 | 52 683 | 9 410 | 19 745 | 96 974 |

miljoni EUR

31.12.2019.

AFS
   (9)

AFS

9

Finanšu aktīvi FVSD
   (10)

FVSD

10

Aizdevumi

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Nauda

Kopā

Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu

Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu

Augstākā un augsta pakāpe

Augstākā un augsta pakāpe

8 848

8 848

137

137

32

32

3 632

3 632

15 452

15 452

28 101

28 101

Augšējā vidējā pakāpe

Augšējā vidējā pakāpe

3 588

3 588

—

23 013

23 013

1 444

1 444

3 688

3 688

31 734

31 734

Apakšējā vidējā pakāpe

Apakšējā vidējā pakāpe

2 298

2 298

—

24 711

24 711

1 867

1 867

322

322

29 198

29 198

Ārpus investīciju pakāpes

Ārpus investīciju pakāpes

264

264

—

4 855

4 855

478

478

262

262

5 858

5 858

14 998

14 998

137

137

52 610

52 610

7 422

7 422

19 724

19 724

94 891

94 891

Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga

Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga

1. grupa

1. grupa

—

—

73

73

1 987

1 987

21

21

2 082

2 082

2. grupa

2. grupa

—

—

—

2

2

—

2

2

—

—

—

73

73

1 989

1 989

21

21

2 083

2 083

Kopā

Kopā

14 998

14 998

137

137

52 683

52 683

9 410

9 410

19 745

19 745

96 974

96 974

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2018. |
| | AFS
   (9) | Finanšu aktīvi FVSD
   (10) | Aizdevumi | Debitoru parādi un atgūstamās summas | Nauda | Kopā |
| Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu | | | | | | |
| Augstākā un augsta pakāpe | 9 019 | 16 | 98 | 9 064 | 14 950 | 33 146 |
| Augšējā vidējā pakāpe | 3 209 | — | 23 513 | 755 | 2 740 | 30 217 |
| Apakšējā vidējā pakāpe | 1 765 | — | 25 775 | 1 456 | 181 | 29 177 |
| Ārpus investīciju pakāpes | — | — | 4 488 | 200 | 221 | 4 909 |
| | 13 993 | 16 | 53 874 | 11 475 | 18 092 | 97 449 |
| Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga | | | | | | |
| 1. grupa | — | — | 64 | 3 262 | 21 | 3 347 |
| 2. grupa | — | — | 2 | 0 | — | 2 |
| | — | — | 66 | 3 262 | 21 | 3 349 |
| Kopā | 13 993 | 16 | 53 939 | 14 737 | 18 113 | 100 797 |

miljoni EUR

31.12.2018.

AFS
   (9)

AFS

9

Finanšu aktīvi FVSD
   (10)

FVSD

10

Aizdevumi

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Nauda

Kopā

Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu

Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu

Augstākā un augsta pakāpe

Augstākā un augsta pakāpe

9 019

9 019

16

16

98

98

9 064

9 064

14 950

14 950

33 146

33 146

Augšējā vidējā pakāpe

Augšējā vidējā pakāpe

3 209

3 209

—

23 513

23 513

755

755

2 740

2 740

30 217

30 217

Apakšējā vidējā pakāpe

Apakšējā vidējā pakāpe

1 765

1 765

—

25 775

25 775

1 456

1 456

181

181

29 177

29 177

Ārpus investīciju pakāpes

Ārpus investīciju pakāpes

—

—

4 488

4 488

200

200

221

221

4 909

4 909

13 993

13 993

16

16

53 874

53 874

11 475

11 475

18 092

18 092

97 449

97 449

Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga

Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga

1. grupa

1. grupa

—

—

64

64

3 262

3 262

21

21

3 347

3 347

2. grupa

2. grupa

—

—

2

2

0

0

—

2

2

—

—

66

66

3 262

3 262

21

21

3 349

3 349

Kopā

Kopā

13 993

13 993

16

16

53 939

53 939

14 737

14 737

18 113

18 113

100 797

100 797

Finanšu aktīvi, kas nav iekļauti iepriekšējā tabulā, ir pārdošanai pieejami finanšu aktīvi pašu kapitāla instrumentu veidā bez ārējā kredītreitinga. Četru iepriekš minēto riska kategoriju pamatā principā ir ārējā reitinga aģentūru vērtējuma kategorijas, un tās atbilst šādiem vērtējumiem:

| — | augstākā un augsta pakāpe: Moody P-1, Aaa–Aa3; S&P A-1+, A-1, no AAA līdz AA–; Fitch F1+, F1, no AAA līdz AA– un līdzvērtīgs, |
| --- | --- |

—

augstākā un augsta pakāpe: Moody P-1, Aaa–Aa3; S&P A-1+, A-1, no AAA līdz AA–; Fitch F1+, F1, no AAA līdz AA– un līdzvērtīgs,

Moody

S&P

Fitch

| — | augšējā vidējā pakāpe: Moody P-2, A1–A3; S&P A-2, no A+ līdz A–; Fitch F2, no A+ līdz A– un līdzvērtīgs, |
| --- | --- |

—

augšējā vidējā pakāpe: Moody P-2, A1–A3; S&P A-2, no A+ līdz A–; Fitch F2, no A+ līdz A– un līdzvērtīgs,

Moody

S&P

Fitch

| — | apakšējā vidējā pakāpe: Moody P-3, Baa1–Baa3; S&P A-3, no BBB+ līdz BBB–; Fitch F-3, no BBBB+ līdz BBB– un līdzvērtīgs, |
| --- | --- |

—

apakšējā vidējā pakāpe: Moody P-3, Baa1–Baa3; S&P A-3, no BBB+ līdz BBB–; Fitch F-3, no BBBB+ līdz BBB– un līdzvērtīgs,

Moody

S&P

Fitch

| — | ārpus investīciju pakāpes: Moody not prime, Ba1–C; S&P B, C, no BB+ līdz D; Fitch B, C, no BB+ līdz D un līdzvērtīgs. |
| --- | --- |

—

ārpus investīciju pakāpes: Moody not prime, Ba1–C; S&P B, C, no BB+ līdz D; Fitch B, C, no BB+ līdz D un līdzvērtīgs.

Moody not prime

S&P

Fitch

Jāņem vērā, ka ES šo ārējo aģentūru vērtējuma kategorijas izmanto kā atskaites punktu īpaši attiecībā uz finanšu instrumentiem un komercbankām, bet pēc atsevišķu gadījumu analīzes ES var glabāt summas kādā no iepriekš minētajām riska kategorijām pat tad, ja viena vai vairākas no iepriekš minētajām kredītreitinga aģentūrām ir pazeminājušas atbilstošā darījuma partnera reitingu. Darījuma partneru bez reitinga vērtējuma 1. grupa attiecas uz parādniekiem, kuriem iepriekš nav bijuši saistību nepildīšanas gadījumi, bet 2. grupa attiecas uz parādniekiem, kuriem iepriekš ir bijuši saistību nepildīšanas gadījumi.

Summas, kas iepriekš norādītas kategorijā “aizdevumi ārpus investīciju pakāpes”, ir galvenokārt saistītas ar finansiālā atbalsta aizdevumiem, ko Komisija izmaksājusi finanšu grūtībās nonākušām partnervalstīm. Summa, kas ietverta kategorijā “debitoru parādi un atgūstamās summas”, ir saistīta ar summām, kas atgūstamas no konkrētām dalībvalstīm, pamatojoties uz noteikumiem par pašu resursiem vai citu juridisko pamatu. Summa, kas ietverta kategorijā “nauda”, attiecas uz pašu resursu banku kontiem, kas atvērti konkrētu dalībvalstu valsts kasē vai centrālajā bankā, lai glabātu pašu resursu iemaksas, kā tas paredzēts iepriekš minētajā regulā. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai segtu tās vajadzības pēc naudas līdzekļiem budžeta izpildei.

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Kredītrisku pārvalda, vispirms iegūstot valsts garantijas Euratom gadījumā, pēc tam izmantojot Garantiju fondu ārējai darbībai (MFA un Euratom), tad – izmantojot iespēju nepieciešamos līdzekļus iegūt no Komisijas pašu resursu kontiem dalībvalstīs un, visbeidzot, izmantojot ES budžetu.

Euratom

Euratom

Tiesību aktos par pašu resursiem pašu resursu maksājumiem noteiktais maksimālais apjoms ir 1,20 % no dalībvalstu NKI, un 2019. gadā 0,88 % bija faktiski izmantoti maksājumu apropriāciju segšanai. Tas nozīmē, ka 2019. gada 31. decembrī šo garantiju segšanai bija pieejama rezerve 0,32 % apmērā. Šajā nolūkā ES ir tiesības vērsties pie visām dalībvalstīm, lai nodrošinātu ES juridiskā pienākuma izpildi pret aizdevējiem.

Kase

Kase

Lielākā daļa Komisijas kases līdzekļu saskaņā ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (kas grozīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804) par pašu resursiem tiek turēti kontos, kurus dalībvalstis atvērušas savu iemaksu veikšanai (pašu resursi). Visi šie konti ir atvērti dalībvalstu valsts kasē vai valsts centrālajā bankā. Šīs iestādes nodrošina Komisijai zemāko kredīta (vai darījuma partnera) risku, jo risku uzņemas dalībvalstis. Attiecībā uz Komisijas kases līdzekļiem komercbankās, kurus tur maksājumu izpildes vajadzībām, – šos kontus papildina nepieciešamības brīdī, un tos automātiski pārvalda kases naudas pārvaldības sistēma. Katrā kontā tur naudas apjomu minimālā līmenī, kas atbilst vidējai no šāda konta veikto ikdienas maksājumu summai. Tā rezultātā šajos kontos diennaktī turētās kopsummas vienmēr ir nelielas (vidēji kopumā mazāk par 70 miljoniem EUR, un šī summa ir sadalīta starp aptuveni 20 kontiem), tādējādi nodrošinot, ka risks Komisijai ir ierobežots. Šīs summas ir jāskata kontekstā ar dienas vispārējiem līdzekļu atlikumiem kasē, kuri 2019. gadā bija robežās no 6 miljardiem EUR līdz 40 miljardiem EUR, un vispārējais no Komisijas kontiem veikto maksājumu apmērs 2019. gadā pārsniedza 158 miljardus EUR.

Turklāt komercbanku atlasei piemēro īpašas pamatnostādnes, lai vēl vairāk samazinātu darījuma partnera risku, kas pastāv Komisijai:

| — | visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs; īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis, |
| --- | --- |

—

visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs; īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis,

Moody's

| — | to komercbanku kredītreitings, kurās Komisijai ir konti, tiek pārraudzīts ik dienas, |
| --- | --- |

—

to komercbanku kredītreitings, kurās Komisijai ir konti, tiek pārraudzīts ik dienas,

| — | delegācijās ārpus ES avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties pa valstīm. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamajā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības); tie tiek regulāri papildināti, un piemēroto maksimālo apjomu katru gadu pārskata. |
| --- | --- |

—

delegācijās ārpus ES avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties pa valstīm. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamajā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības); tie tiek regulāri papildināti, un piemēroto maksimālo apjomu katru gadu pārskata.

Naudas sodi

Naudas sodi

Provizoriski iekasēti naudas sodi: noguldījumi

Provizoriski iekasēti naudas sodi: noguldījumi

Bankas, kurās tiek turēti noguldījumi naudas sodiem, kas provizoriski iekasēti līdz 2010. gadam, ir izvēlētas konkursa kārtībā atbilstīgi riska pārvaldības politikai, kas nosaka kredītreitinga prasības un līdzekļu apjomu, kādu var turēt proporcionāli darījuma partnera pašu kapitālam.

Komercbankām, kuras ir īpaši atlasītas provizoriski iekasētu naudas sodu glabāšanai, parasti ir jābūt ar minimālo ilgtermiņa reitingu A– (S&P vai līdzvērtīgs), un parasti ir vajadzīgas divas reitinga aģentūras. Ja šīs grupas bankām tiek pazemināts reitings, veic īpašus pasākumus. Turklāt katrā bankā glabātā summa ir ierobežota un nepārsniedz noteiktu procentuālo daļu no tās pašu kapitāla, un šī procentuālā daļa mainās atkarībā no katras iestādes reitinga līmeņa. Šāda ierobežojuma aprēķināšanā vērā tiek ņemta arī tādu nenokārtoto garantiju summa, kuras Komisijai izsniegusi tā pati iestāde. Regulāri tiek pārskatīta visu esošo noguldījumu atbilstība piemērojamajām politikas prasībām.

S&P

Provizoriski iekasēti naudas sodi: BUFI portfelis

Provizoriski iekasēti naudas sodi: BUFI portfelis

Attiecībā uz valsts parāda vērtspapīros veiktajām investīcijām no provizoriski iekasētiem naudas sodiem, kas piemēroti no 2010. gada, Komisija uzņemas kredītrisku. Vislielākā riska darījumu koncentrācija ir ar Spāniju – 20 % no portfeļa. Piecas valstis ar visaugstāko riska darījumu apjomu (Spānija, Itālija, Vācija, Francija un Beļģija) kopā veido 52 % no investīciju portfeļa. Portfeļa vidējais svērtais kredītreitings ir A (S&P vai līdzvērtīgs).

S&P

Finanšu garantijas

Finanšu garantijas

Šādu garantiju pieņemšanai piemērotā riska pārvaldības politika nodrošina Komisijai augstu kredītkvalitāti. Minētā politika ietver maksimālās pakļautības kredītriskam noteikšanu attiecībā uz konkrētu finanšu nozares subjektu, pamatojoties uz tā kredītreitingu un subjekta kapitāla līmeni, kas uzskaitīts tā SFPS finanšu pārskatos. Tiek regulāri pārskatīta piešķirto garantiju atbilstība piemērojamajām politikas prasībām.

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

Aktīvu pārvaldības pamatnostādnēs un/vai investīciju stratēģijā ir noteikti konkrēti limiti un ierobežojumi, lai ierobežotu portfeļa kredītrisku. Šādi limiti un ierobežojumi ietver atbilstības kritērijus, absolūtos kredītlimitus nominālajā izteiksmē atkarībā no emitenta kategorijas, relatīvās koncentrācijas limitus atkarībā no emitenta kategorijas un koncentrācijas limitus katrai emisijai. Visas investīcijas ir novērtētas vismaz kā atbilstošas investīciju pakāpei.

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

Aktīvu pārvaldības pamatnostādnēs, riska un investīciju stratēģijās ir noteikti konkrēti limiti un ierobežojumi, lai ierobežotu portfeļa kredītrisku, kas ir ierobežots līdz investīcijas pakāpei, izņemot attiecībā uz ES dalībvalstu kredītrisku. Portfeļa vidējais svērtais kredītreitings ir BBB+ (S&P vai līdzvērtīgs).

S&P

Tā kā vienīgais darījuma partneris visiem spēkā esošajiem regulētā tirgū netirgotajiem valūtas nākotnes līgumiem 2019. gada 31. decembrī bija Banque de France, šajā datumā nebija nodrošināti nekādi kredītkvalitātes uzlabojumi, piemēram, nodrošinājums, savstarpējo prasījumu ieskaita līgumi vai garantijas. Maksimālais kredītrisks ārvalstu valūtas atvasinātajiem instrumentiem ar pozitīvu patieso vērtību pārskata perioda beigās ir vienāds ar uzskaites vērtību bilancē.

Banque de France

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

Aktīvu pārvaldības pamatnostādnēs, riska un investīciju stratēģijās ir noteikti konkrēti limiti un ierobežojumi, lai ierobežotu portfeļa kredītrisku, kas ir ierobežots līdz investīciju pakāpei, izņemot attiecībā uz ES dalībvalstu kredītrisku. Portfeļa vidējais svērtais kredītreitings ir BBB+ (S&P vai līdzvērtīgs).

S&P

6.6.   LIKVIDITĀTES RISKS

LIKVIDITĀTES RISKS

Finanšu saistību termiņu analīze dalījumā pa atlikušajiem līgumā noteiktajiem termiņiem

Finanšu saistību termiņu analīze dalījumā pa atlikušajiem līgumā noteiktajiem termiņiem

| miljoni EUR |
| --- |
| | < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Aizņēmumi | (1 273 ) | (19 312 ) | (31 978 ) | (52 564 ) |
| Parādi kreditoriem | (27 241 ) | — | — | (27 241 ) |
| Finanšu garantiju saistības | (20) | — | — | (20) |
| Citi | (149) | (640) | (1 132 ) | (1 921 ) |
| Kopā 31.12.2019. | (28 684 ) | (19 952 ) | (33 110 ) | (81 746 ) |
| Aizņēmumi | (2 350 ) | (17 363 ) | (34 158 ) | (53 872 ) |
| Parādi kreditoriem | (32 227 ) | | | (32 227 ) |
| Citi | (252) | (648) | (1 112 ) | (2 012 ) |
| Kopā 31.12.2018. | (34 829 ) | (18 011 ) | (35 270 ) | (88 110 ) |

miljoni EUR

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Aizņēmumi

Aizņēmumi

(1 273 )

(1 273 )

(19 312 )

(19 312 )

(31 978 )

(31 978 )

(52 564 )

(52 564 )

Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

(27 241 )

(27 241 )

—

—

(27 241 )

(27 241 )

Finanšu garantiju saistības

Finanšu garantiju saistības

(20)

(20)

—

—

(20)

(20)

Citi

Citi

(149)

(149)

(640)

(640)

(1 132 )

(1 132 )

(1 921 )

(1 921 )

Kopā 31.12.2019.

Kopā 31.12.2019.

(28 684 )

(28 684 )

(19 952 )

(19 952 )

(33 110 )

(33 110 )

(81 746 )

(81 746 )

Aizņēmumi

Aizņēmumi

(2 350 )

(2 350 )

(17 363 )

(17 363 )

(34 158 )

(34 158 )

(53 872 )

(53 872 )

Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

(32 227 )

(32 227 )

(32 227 )

(32 227 )

Citi

Citi

(252)

(252)

(648)

(648)

(1 112 )

(1 112 )

(2 012 )

(2 012 )

Kopā 31.12.2018.

Kopā 31.12.2018.

(34 829 )

(34 829 )

(18 011 )

(18 011 )

(35 270 )

(35 270 )

(88 110 )

(88 110 )

Finanšu instrumenti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu instrumenti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

| miljoni EUR |
| --- |
| | < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija | (397) | (2) | (7) | (406) |
| Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija | 395 | — | — | 395 |
| Neto naudas plūsmas 31.12.2019. | (2) | (2) | (7) | (10) |
| Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija | (490) | (2) | (6) | (498) |
| Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija | 477 | — | — | 477 |
| Neto naudas plūsmas 31.12.2018. | (14) | (2) | (6) | (21) |

miljoni EUR

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija

Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija

(397)

(397)

(2)

(2)

(7)

(7)

(406)

(406)

Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija

Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija

395

395

—

—

395

395

Neto naudas plūsmas 31.12.2019.

Neto naudas plūsmas 31.12.2019.

(2)

(2)

(2)

(2)

(7)

(7)

(10)

(10)

Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija

Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija

(490)

(490)

(2)

(2)

(6)

(6)

(498)

(498)

Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija

Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija

477

477

—

—

477

477

Neto naudas plūsmas 31.12.2018.

Neto naudas plūsmas 31.12.2018.

(14)

(14)

(2)

(2)

(6)

(6)

(21)

(21)

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Likviditātes risks no aizņēmumiem parasti tiek kompensēts ar līdzvērtīgiem aizdevumiem ar tādiem pašiem noteikumiem (kompensējošās darbības). Saistībā ar MFA un Euratom Garantiju fonds ārējai darbībai kalpo par likviditātes rezervi (vai drošības tīklu) gadījumā, ja aizņēmējs neveic maksājumu vai kavējas ar maksājuma veikšanu. Attiecībā uz MB Padomes Regulā (EK) Nr. 431/2009 (25) ir paredzēta procedūra, kas nodrošina pietiekamu laiku, lai iegūtu līdzekļus, izmantojot Komisijas pašu resursu kontus dalībvalstīs. Padomes Regulā (ES) Nr. 407/2010 (26) ir noteikta līdzīga procedūra attiecībā uz EFSM.

Euratom

25

26

Kase

Kase

ES budžeta principi nodrošina, lai vispārējie naudas resursi gadam vienmēr būtu pietiekami visu maksājumu veikšanai. Faktiski dalībvalstu kopējās iemaksas apvienojumā ar dažādiem ieņēmumiem ir vienādas ar maksājumu apropriāciju summu budžeta gadam. Tomēr dalībvalstu iemaksas tiek saņemtas kā 12 mēneša maksājumi gada laikā un ir balstītas uz pieņemto budžetu, savukārt maksājumi ir atkarīgi no operatīvajām vajadzībām. Turklāt saskaņā ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus pašu resursus, kas grozīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804) dalībvalstu iemaksas saistībā ar budžeta grozījumiem, kas tiek apstiprināti konkrētā mēnesī (N), kļūst pieejamas tikai N+1 mēneša pirmajā darbdienā (ja tās apstiprinātas līdz konkrētā mēneša 16. datumam) vai N+2 mēneša pirmajā darbdienā (ja tās apstiprinātas konkrētā mēneša 16. datumā vai vēlāk), savukārt saistītās maksājumu apropriācijas ir pieejamas uzreiz.

Lai nodrošinātu, ka vienmēr ir pietiekams kases līdzekļu apjoms konkrētajā mēnesī veicamo maksājumu segšanai, ir ieviesta kārtība regulārai naudas līdzekļu prognozēšanai, un vajadzības gadījumā dalībvalstīm var pieprasīt veikt pašu resursu vai papildu līdzekļu avansa iemaksas atbilstoši noteiktiem limitiem un nosacījumiem. Operatīvo vajadzību un pēdējos gados pieredzēto vispārējo budžeta ierobežojumu dēļ ir vairāk jāuzrauga maksājumu ritms gada laikā. Papildus iepriekš minētajam Komisijas ikdienas kases operāciju kontekstā automatizēti naudas pārvaldības rīki nodrošina pietiekamu likviditāti ikvienā Komisijas bankas kontā katru dienu.

Naudas sodi

Naudas sodi

BUFI fondu, kurā iegulda provizoriski samaksāto naudas sodu, pārvalda, ievērojot principu, ka aktīviem jābūt pietiekami likvīdiem un izmantojamiem attiecīgajām saistībām. Portfelis sastāv galvenokārt no vērtspapīriem ar augstu likviditāti, ko var pārdot, lai segtu īstermiņa izejošās naudas plūsmas. Turklāt tās naudas, naudas ekvivalentu un vērtspapīru īpatsvars, kam termiņš ir līdz vienam gadam, ir 24 %.

BUFI

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

Fondu pārvalda, ievērojot principu, ka aktīviem jābūt pietiekami likvīdiem un izmantojamiem attiecīgajām saistībām. Tāpēc fonds uztur pietiekamu daudzumu naudas aktīvu, lai segtu īstermiņa izejošās naudas plūsmas. Tās naudas, naudas ekvivalentu un vērtspapīru īpatsvars, kam termiņš ir līdz vienam gadam, ir 11 %.

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fondu pārvalda, ievērojot principu, ka aktīviem jābūt pietiekami likvīdiem un izmantojamiem attiecīgajām saistībām. Portfelis sastāv no likvīdiem aktīviem, ko var pārdot, lai pēc vajadzības segtu īstermiņa izejošās naudas plūsmas. Turklāt tās naudas, naudas ekvivalentu un vērtspapīru īpatsvars, kam termiņš ir līdz vienam gadam, ir 23 %.

Atvasināto instrumentu līgumu norēķins ir norādīts bruto vērtībā un ir balstīts uz līgumā noteikto termiņu. Saistības tiek pildītas, pārdodot ASV dolāros denominētos aktīvus un/vai veicot mijmaiņas darījumus, kā rezultātā var rasties naudas aizplūde ārvalstu valūtas maiņas kursu starpības dēļ.

Attiecībā uz nodrošinājuma/drošības rezerves prasībām nav nepieciešama likviditātes pārvaldība, jo pašreizējais riska ierobežošanas darījuma partneris piekrīt strādāt ar Komisiju bez jebkādām prasībām attiecībā uz nodrošinājumu/drošības rezervi.

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fondu pārvalda, ievērojot principu, ka aktīviem jābūt pietiekami likvīdiem un izmantojamiem attiecīgajām saistībām.

Portfelis sastāv no likvīdiem aktīviem, ko var pārdot, lai pēc vajadzības segtu īstermiņa izejošās naudas plūsmas. Turklāt tās naudas, naudas ekvivalentu un vērtspapīru īpatsvars, kam termiņš ir līdz vienam gadam, ir 42 %.

Citi finanšu instrumenti: atvasināto instrumentu finanšu saistības

Citi finanšu instrumenti: atvasināto instrumentu finanšu saistības

ES 2017. gadā noslēdza atvasinātā instrumenta līgumu (ārvalstu valūtu opcija), kas sedz tās ārvalstu maiņas valūtas devalvāciju, kura saistīta ar finanšu iestāžu izsniegtiem aizdevumiem, Austrumu partnerības MVU finansēšanas mehānisma ietvaros (skatīt 2.11.2. skaidrojumu). Turklāt ES galvojums par pašu kapitāla portfeļiem, kas ir EIB grupas turējumā, radīja finansiālu saistību kompensēt pamatā esošo investīciju vērtības izmaiņas vai samazināšanos. Attiecībā uz pārējiem finanšu instrumentiem, ko finansē no ES budžeta, ES saistību apjoms, kas attiecas uz šiem instrumentiem, nevar pārsniegt piešķirto summu, tādējādi tiek mazināts likviditātes risks.

2.11.2.

7.   INFORMĀCIJA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM

7.1.   SAISTĪTĀS PERSONAS

SAISTĪTĀS PERSONAS

ES saistītās personas ir ES konsolidētie subjekti, asociētie uzņēmumi un šo subjektu augstākie vadītāji. Tā kā darījumi starp šiem subjektiem notiek ES parasto darbību ietvaros, tad atbilstīgi ES grāmatvedības noteikumiem attiecībā uz šādiem darījumiem nav nepieciešamas īpašas informācijas atklāšanas prasības.

7.2.   AUGSTĀKAJIEM VADĪTĀJIEM PIEŠĶIRTĀS SUMMAS

AUGSTĀKAJIEM VADĪTĀJIEM PIEŠĶIRTĀS SUMMAS

Lai sniegtu informāciju par saistīto personu darījumiem attiecībā uz ES augstāko vadību, šādas personas ir iedalītas piecās kategorijās:

1. kategorija – Eiropadomes priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētājs un Eiropas Savienības Tiesas priekšsēdētājs;

2. kategorija – Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos, kā arī citi Komisijas priekšsēdētāja vietnieki;

3. kategorija – Padomes ģenerālsekretārs, Komisijas locekļi, Eiropas Savienības Tiesas tiesneši un ģenerāladvokāti, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs un locekļi, ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs;

4. kategorija – Eiropas Revīzijas palātas priekšsēdētājs un locekļi;

5. kategorija – iestāžu un aģentūru augstāko kategoriju ierēdņi.

Kopsavilkums par tiem piešķirtajām summām ir sniegts turpmāk, un papildinformāciju var atrast tīmekļa vietnē Europa publicētajos Civildienesta noteikumos, kas ir oficiāls dokuments, kurā aprakstītas visu ES ierēdņu tiesības un pienākumi. Augstākie vadītāji nav saņēmuši no ES aizdevumus ar atvieglotiem noteikumiem.

Europa

AUGSTĀKAJAI VADĪBAI PIEŠĶIRTĀS FINANŠU SUMMAS

AUGSTĀKAJAI VADĪBAI PIEŠĶIRTĀS FINANŠU SUMMAS

| EUR |
| --- |
| Piešķirtās summas (vienam darbiniekam) | 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| Pamatalga (mēnesī) | 28 461,39 | 25 780,25 - | 20 624,20 - | 22 274,14 - | 13 113,98 - |
| | | 26 811,47 | 23 202,23 | 23 717,84 | 20 624,20 |
| | | | | | |
| Uzturēšanās/ekspatriācijas pabalsts | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | no 0–4 % līdz 16 % |
| | | | | | |
| Ģimenes pabalsti: | | | | | |
| Mājsaimniecība (% no algas) | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 |
| Apgādājams bērns | 418,31 | 418,31 | 418,31 | 418,31 | 418,31 |
| Pirmsskola | 102,18 | 102,18 | 102,18 | 102,18 | 102,18 |
| Izglītība vai | 283,82 | 283,82 | 283,82 | 283,82 | 283,82 |
| izglītība ārpus darbavietas | 567,38 | 567,38 | 567,38 | 567,38 | 567,38 |
| Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas | Neattiecas | Neattiecas | 651,20 | Neattiecas | Neattiecas |
| | | | | | |
| Reprezentācijas pabalsts | 1 542,36 | 991,26 | 651,20 | Neattiecas | Neattiecas |
| | | | | | |
| Ikgadējie ceļa izdevumi | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas |
| | | | | | |
| Pārvedumi dalībvalstīm: | | | | | |
| Pabalsts izglītībai (11) | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| % no algas (11) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % no algas bez KK | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % |
| Reprezentācijas izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Neattiecas | Neattiecas |
| | | | | | |
| Sākot pildīt pienākumus: | | | | | |
| Iekārtošanās izdevumi | 56 922,77 | 51 560,49 | 41 248,39 | 44 548,28 | Atmaksā |
| | | - 53 622,93 | - 46 404,45 | - 47 435,67 | |
| Ģimenes ceļa izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Beidzot pildīt pienākumus: | | | | | |
| Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā | 28 461,39 | 25 780,25 - | 20 624,20 - | 22 274,14 - | Atmaksā |
| | | 26 811,47 | 23 202,23 | 23 717,84 | |
| Ģimenes ceļa izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Pāreja (% no algas) (12) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | Neattiecas |
| Veselības apdrošināšana | Sedz | Sedz | Sedz | Sedz | Sedz |
| Pensija (% no algas, pirms nodokļiem) | Maks. 70 % | Maks. 70 % | Maks. 70 % | Maks. 70 % | Maks. 70 % |
| | | | | | |
| Atskaitījumi: | | | | | |
| Algas nodoklis | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Veselības apdrošināšana (% no algas) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Īpaša algas nodeva | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Pensijas atskaitījums | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | 9,7  % |
| Personu skaits gada beigās | 3 | 8 | 93 | 28 | 112 |

EUR

Piešķirtās summas (vienam darbiniekam)

Piešķirtās summas (vienam darbiniekam)

1. kategorija

1. kategorija

2. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

5. kategorija

Pamatalga (mēnesī)

Pamatalga (mēnesī)

28 461,39

28 461,39

25 780,25 -

25 780,25 -

20 624,20 -

20 624,20 -

22 274,14 -

22 274,14 -

13 113,98 -

13 113,98 -

26 811,47

26 811,47

23 202,23

23 202,23

23 717,84

23 717,84

20 624,20

20 624,20

Uzturēšanās/ekspatriācijas pabalsts

Uzturēšanās/ekspatriācijas pabalsts

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

no 0–4 % līdz 16 %

no 0–4 % līdz 16 %

Ģimenes pabalsti:

Ģimenes pabalsti:

Mājsaimniecība (% no algas)

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

Apgādājams bērns

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

Pirmsskola

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

Izglītība vai

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

izglītība ārpus darbavietas

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

651,20

651,20

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Reprezentācijas pabalsts

Reprezentācijas pabalsts

1 542,36

1 542,36

991,26

991,26

651,20

651,20

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Ikgadējie ceļa izdevumi

Ikgadējie ceļa izdevumi

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Pārvedumi dalībvalstīm:

Pārvedumi dalībvalstīm:

Pabalsts izglītībai (11)

11

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

% no algas (11)

11

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% no algas bez KK

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

Reprezentācijas izdevumi

Reprezentācijas izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Sākot pildīt pienākumus:

Sākot pildīt pienākumus:

Iekārtošanās izdevumi

56 922,77

56 922,77

51 560,49

51 560,49

41 248,39

41 248,39

44 548,28

44 548,28

Atmaksā

Atmaksā

- 53 622,93

- 53 622,93

- 46 404,45

- 46 404,45

- 47 435,67

- 47 435,67

Ģimenes ceļa izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Beidzot pildīt pienākumus:

Beidzot pildīt pienākumus:

Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā

28 461,39

28 461,39

25 780,25 -

25 780,25 -

20 624,20 -

20 624,20 -

22 274,14 -

22 274,14 -

Atmaksā

Atmaksā

26 811,47

26 811,47

23 202,23

23 202,23

23 717,84

23 717,84

Ģimenes ceļa izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Pāreja (% no algas) (12)

12

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

Neattiecas

Neattiecas

Veselības apdrošināšana

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Pensija (% no algas, pirms nodokļiem)

Pensija (% no algas, pirms nodokļiem)

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Atskaitījumi:

Atskaitījumi:

Algas nodoklis

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Veselības apdrošināšana (% no algas)

Veselības apdrošināšana (% no algas)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Īpaša algas nodeva

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

6-7 %

Pensijas atskaitījums

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

9,7  %

9,7  %

Personu skaits gada beigās

Personu skaits gada beigās

3

3

8

8

93

93

28

28

112

112

8.   NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

Gada pārskati un attiecīgie skaidrojumi tika sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš. Šo pārskatu sagatavošanas datumā būtiski ir divi jautājumi, kas aprakstīti turpmāk, proti, Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības un ES reakcija uz koronavīrusa uzliesmojumu. Komisijas grāmatvedei nebija zināmi nekādi būtiski apstākļi, nedz arī viņai tika ziņots par tādiem apstākļiem, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā.

Koronavīrusa slimība 2019 (Covid-19)

Koronavīrusa slimība 2019 (Covid-19)

2020. gada pirmajā pusē koronavīrusa uzliesmojumam ir bijusi milzīga ietekme visā pasaulē. Koronavīrusa uzliesmojuma dēļ nav vajadzīgas nekādas korekcijas paziņotajos skaitļos, jo tas ir nekoriģējošs notikums. Attiecībā uz nākamajiem pārskata periodiem dažu finanšu pārskatos ietverto aktīvu un saistību atzīšanu, novērtēšanu un pārklasificēšanu ietekmēs Komisijas ierosināto tūlītējās reaģēšanas iniciatīvu īstenošana (tajā skaitā Ārkārtas atbalsta instrumenta (ESI) atkārtota aktivizēšana un Savienības civilās aizsardzības mehānisma (UCPM/rescEU) turpmāka nostiprināšana, Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII un CRII+) un Eiropas pagaidu atbalsta instruments bezdarba riska mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma).

ESI

UCPM

rescEU

CRII

CRII+

SURE

| — | Ārkārtas atbalsta instrumenta (ESI) aktivizēšana un Savienības civilās aizsardzības mehānisma (UCPM/rescEU) turpmāka nostiprināšana:
  ņemot vērā krīzes dziļumu pēc Covid-19 uzliesmojuma, kā arī to vajadzību apjomu un veidu, kuru apmierināšanai vajadzīgs atbalsts no ES budžeta, ES atkārtoti aktivizēja ESI instrumentu. Šis instruments, kas sākotnēji izveidots 2016. gada martā, lai pievērstos ārkārtas situācijai, kas bija radusies pēc bēgļu masveida ieplūšanas Grieķijā (skatīt Padomes Regulu (ES) 2016/369 (27) (2016. gada 15. marts)), tika atkārtoti aktivizēts uz trīs gadiem (2020.–2022. gadu), lai finansētu izdevumus, kas nepieciešami Covid-19 pandēmijas radīto problēmu risināšanai laikposmā no 2020. gada 1. februāra līdz 2022. gada 31. janvārim (skatīt Padomes Regulu (ES) 2020/521 (28) (2020. gada 14. aprīlis)). Lai veicinātu šā mērķa sasniegšanu, 2020. gada budžets tika grozīts, tajā iekļaujot saistību apropriācijas 2,7 miljardu EUR apmērā un maksājumu apropriācijas 1,4 miljardu EUR apmērā (skatīt Eiropas Savienības 2020. gada 17. aprīļa budžeta grozījumu Nr. 2 galīgo pieņemšanu (ES, Euratom) 2020/537 par 2020. finanšu gadu (29)). Šī atkārtotā aktivizēšana ļaus Savienībai izvērst pasākumus smagu seku novēršanai un mazināšanai vienā vai vairākās dalībvalstīs un koordinēti risināt vajadzības saistībā ar Covid-19 katastrofu, šādi papildinot saskaņā ar citiem ES instrumentiem sniegto palīdzību. Šo instrumentu centralizēti pārvalda Komisija, un tas ir galvenokārt vērsts uz tiešo iepirkumu un dotācijām, lai gan dažos gadījumos darbības īstenos ar partneru, piemēram, starptautisku organizāciju, starpniecību.
  Kā ESI papildinošs pasākums tika pastiprināts Savienības civilās aizsardzības mehānisms/rescEU, lai būtu iespējams plašāk uzkrāt resursus un koordinēt būtisko resursu sadalījumu visā Eiropā (skatīt Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/570 (30), kas grozīts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2020/414 (31) (2020. gada 19. marts) un Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/452 (32) (2020. gada 26. marts)). Šajā nolūkā 2020. gada budžets tika grozīts, lai iekļautu papildu saistību apropriācijas 0,3 miljardu EUR apmērā un maksājumu apropriācijas 0,2 miljardu EUR apmērā. UCPM/rescEU nostiprināšana atbalstīs dalībvalstis, tām iegādājoties daļu no vajadzīgā aprīkojuma (tajā skaitā ārstniecības līdzekļus, medicīnisko aprīkojumu, individuālos aizsardzības līdzekļus, laboratoriju nodrošinājumu), tādējādi palielinot apjomu, kā arī papildinot un paplašinot to prioritāro priekšmetu klāstu, kurus iegādājas kopīgā iepirkumā saskaņā ar kopīga iepirkuma līgumu. Tā ir koordinēta pieeja, kas nodrošina dalībvalstīm stabilu stāvokli sarunu vešanā ar nozari par medicīnisko izstrādājumu pieejamību un cenu. Ar rescEU tiešajām dotācijām tiks nodrošināts 100 % finansējums no ES budžeta, kas ietver pilnīgu finansējumu minēto jaudu attīstīšanai un pilnīgu finansējumu aprīkojuma ieviešanas pasākumiem. Iegādātais aprīkojums tiks uzglabāts vienā vai vairākās dalībvalstīs, savukārt lēmumu pieņemšanas process tiks organizēts ES līmenī, nodrošinot ārkārtas palīdzības piegādes papildus valsts krājumiem. Tas būs pieejams visām dalībvalstīm un tiks izmantots, ja valstī tā pieejamība būs nepietiekama. |
| --- | --- |

—

Ārkārtas atbalsta instrumenta (ESI) aktivizēšana un Savienības civilās aizsardzības mehānisma (UCPM/rescEU) turpmāka nostiprināšana:

ESI

UCPM

rescEU

ņemot vērā krīzes dziļumu pēc Covid-19 uzliesmojuma, kā arī to vajadzību apjomu un veidu, kuru apmierināšanai vajadzīgs atbalsts no ES budžeta, ES atkārtoti aktivizēja ESI instrumentu. Šis instruments, kas sākotnēji izveidots 2016. gada martā, lai pievērstos ārkārtas situācijai, kas bija radusies pēc bēgļu masveida ieplūšanas Grieķijā (skatīt Padomes Regulu (ES) 2016/369 (27) (2016. gada 15. marts)), tika atkārtoti aktivizēts uz trīs gadiem (2020.–2022. gadu), lai finansētu izdevumus, kas nepieciešami Covid-19 pandēmijas radīto problēmu risināšanai laikposmā no 2020. gada 1. februāra līdz 2022. gada 31. janvārim (skatīt Padomes Regulu (ES) 2020/521 (28) (2020. gada 14. aprīlis)). Lai veicinātu šā mērķa sasniegšanu, 2020. gada budžets tika grozīts, tajā iekļaujot saistību apropriācijas 2,7 miljardu EUR apmērā un maksājumu apropriācijas 1,4 miljardu EUR apmērā (skatīt Eiropas Savienības 2020. gada 17. aprīļa budžeta grozījumu Nr. 2 galīgo pieņemšanu (ES, Euratom) 2020/537 par 2020. finanšu gadu (29)). Šī atkārtotā aktivizēšana ļaus Savienībai izvērst pasākumus smagu seku novēršanai un mazināšanai vienā vai vairākās dalībvalstīs un koordinēti risināt vajadzības saistībā ar Covid-19 katastrofu, šādi papildinot saskaņā ar citiem ES instrumentiem sniegto palīdzību. Šo instrumentu centralizēti pārvalda Komisija, un tas ir galvenokārt vērsts uz tiešo iepirkumu un dotācijām, lai gan dažos gadījumos darbības īstenos ar partneru, piemēram, starptautisku organizāciju, starpniecību.

ESI

27

28

29

Kā ESI papildinošs pasākums tika pastiprināts Savienības civilās aizsardzības mehānisms/rescEU, lai būtu iespējams plašāk uzkrāt resursus un koordinēt būtisko resursu sadalījumu visā Eiropā (skatīt Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/570 (30), kas grozīts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2020/414 (31) (2020. gada 19. marts) un Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/452 (32) (2020. gada 26. marts)). Šajā nolūkā 2020. gada budžets tika grozīts, lai iekļautu papildu saistību apropriācijas 0,3 miljardu EUR apmērā un maksājumu apropriācijas 0,2 miljardu EUR apmērā. UCPM/rescEU nostiprināšana atbalstīs dalībvalstis, tām iegādājoties daļu no vajadzīgā aprīkojuma (tajā skaitā ārstniecības līdzekļus, medicīnisko aprīkojumu, individuālos aizsardzības līdzekļus, laboratoriju nodrošinājumu), tādējādi palielinot apjomu, kā arī papildinot un paplašinot to prioritāro priekšmetu klāstu, kurus iegādājas kopīgā iepirkumā saskaņā ar kopīga iepirkuma līgumu. Tā ir koordinēta pieeja, kas nodrošina dalībvalstīm stabilu stāvokli sarunu vešanā ar nozari par medicīnisko izstrādājumu pieejamību un cenu. Ar rescEU tiešajām dotācijām tiks nodrošināts 100 % finansējums no ES budžeta, kas ietver pilnīgu finansējumu minēto jaudu attīstīšanai un pilnīgu finansējumu aprīkojuma ieviešanas pasākumiem. Iegādātais aprīkojums tiks uzglabāts vienā vai vairākās dalībvalstīs, savukārt lēmumu pieņemšanas process tiks organizēts ES līmenī, nodrošinot ārkārtas palīdzības piegādes papildus valsts krājumiem. Tas būs pieejams visām dalībvalstīm un tiks izmantots, ja valstī tā pieejamība būs nepietiekama.

ESI

rescEU

30

31

32

UCPM

rescEU

rescEU

| — | Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII un CRIIplus):
  ar CRII, ko īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/460 (33) (2020. gada 30. marts), tika ieviesti īpaši pasākumi investīciju piesaistīšanai dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citās to ekonomikas nozarēs, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu, nodrošinot tūlītēju likviditāti, lai piesaistītu līdz 37 miljardiem EUR Eiropas publiskā finansējuma, ieviešot elastīgumu ES izdevumu noteikumu piemērošanā un paplašinot ES Solidaritātes fonda darbības jomu. Ar CRIIplus, ko īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/558 (34) (2020. gada 23. aprīlis), tika ieviesti papildu pasākumi, lai nodrošinātu izņēmuma elastīgumu Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanai. 2019. gada bilancē ir iekļauti 6,8 miljardi EUR kā īstermiņa priekšfinansējums, jo šīs summas sākotnēji bija paredzēts atgūt 2020. gadā. Tomēr CRII rezultātā attiecīgās summas tagad paliks dalībvalstīm, lai tās izmantotu ar Covid-19 saistītu investīciju piesaistes paātrināšanai. Tā kā CRII paredz priekšfinansējuma noskaidrošanu vai atgūšanu slēgšanas brīdī un atbilstības periodi var beigties 2022. gadā, šis 6,8 miljardu EUR īstermiņa priekšfinansējums, visticamāk, atbilstoši grāmatvedības noteikumiem 2020. gada finanšu pārskatos tiks pārklasificēts par ilgtermiņa priekšfinansējumu. |
| --- | --- |

—

Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII un CRIIplus):

CRII

CRIIplus

ar CRII, ko īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/460 (33) (2020. gada 30. marts), tika ieviesti īpaši pasākumi investīciju piesaistīšanai dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citās to ekonomikas nozarēs, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu, nodrošinot tūlītēju likviditāti, lai piesaistītu līdz 37 miljardiem EUR Eiropas publiskā finansējuma, ieviešot elastīgumu ES izdevumu noteikumu piemērošanā un paplašinot ES Solidaritātes fonda darbības jomu. Ar CRIIplus, ko īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/558 (34) (2020. gada 23. aprīlis), tika ieviesti papildu pasākumi, lai nodrošinātu izņēmuma elastīgumu Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanai. 2019. gada bilancē ir iekļauti 6,8 miljardi EUR kā īstermiņa priekšfinansējums, jo šīs summas sākotnēji bija paredzēts atgūt 2020. gadā. Tomēr CRII rezultātā attiecīgās summas tagad paliks dalībvalstīm, lai tās izmantotu ar Covid-19 saistītu investīciju piesaistes paātrināšanai. Tā kā CRII paredz priekšfinansējuma noskaidrošanu vai atgūšanu slēgšanas brīdī un atbilstības periodi var beigties 2022. gadā, šis 6,8 miljardu EUR īstermiņa priekšfinansējums, visticamāk, atbilstoši grāmatvedības noteikumiem 2020. gada finanšu pārskatos tiks pārklasificēts par ilgtermiņa priekšfinansējumu.

CRII

33

CRIIplus

34

CRII

CRII

| — | Eiropas pagaidu atbalsta instruments bezdarba riska mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma:
  ES kā daļu no tās ārkārtas atbalsta paketes Covid-19 krīzes radītās ekonomiskās ietekmes mazināšanai 2020. gada 19. maijā pieņēma Padomes Regulu (ES) 2020/672 (35), ar ko izveido instrumentu SURE, lai palīdzētu darbiniekiem saglabāt viņu darbu krīzes laikā. SURE ir īslaicīga shēma, kas var nodrošināt dalībvalstīm finansiālu atbalstu (aizdevumus ar izdevīgiem nosacījumiem) līdz 100 miljardu EUR apmērā. Šis instruments ļauj dalībvalstīm pieprasīt ES finansiālo atbalstu, lai palīdzētu finansēt dalībvalstu publisko izdevumu pēkšņu un būtisku pieaugumu, sākot no 2020. gada 1. februāra, saistībā ar saīsināta darbalaika shēmām un tamlīdzīgiem pasākumiem, tajā skaitā pašnodarbinātām personām, vai ar veselību saistītiem pasākumiem, jo īpaši darbavietā, lai reaģētu uz krīzi. Lai ES varētu sniegt finansiālu atbalstu saistībā ar SURE, Komisija ir pilnvarota aizņemties kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm ES vārdā līdz maksimālajai summai 100 miljardi EUR. SURE aizdevumi tiks nodrošināti ar ES budžetu un garantijām, ko sniegs dalībvalstis atbilstoši to daļai ES NKI. Kopējā garantiju summa būs 25 miljardi EUR, un šis instruments kļūs aktīvs tikai tad, kad būs sniegtas visas garantijas. Instrumenta termiņš ir ierobežots līdz 2022. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

—

Eiropas pagaidu atbalsta instruments bezdarba riska mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma:

SURE

ES kā daļu no tās ārkārtas atbalsta paketes Covid-19 krīzes radītās ekonomiskās ietekmes mazināšanai 2020. gada 19. maijā pieņēma Padomes Regulu (ES) 2020/672 (35), ar ko izveido instrumentu SURE, lai palīdzētu darbiniekiem saglabāt viņu darbu krīzes laikā. SURE ir īslaicīga shēma, kas var nodrošināt dalībvalstīm finansiālu atbalstu (aizdevumus ar izdevīgiem nosacījumiem) līdz 100 miljardu EUR apmērā. Šis instruments ļauj dalībvalstīm pieprasīt ES finansiālo atbalstu, lai palīdzētu finansēt dalībvalstu publisko izdevumu pēkšņu un būtisku pieaugumu, sākot no 2020. gada 1. februāra, saistībā ar saīsināta darbalaika shēmām un tamlīdzīgiem pasākumiem, tajā skaitā pašnodarbinātām personām, vai ar veselību saistītiem pasākumiem, jo īpaši darbavietā, lai reaģētu uz krīzi. Lai ES varētu sniegt finansiālu atbalstu saistībā ar SURE, Komisija ir pilnvarota aizņemties kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm ES vārdā līdz maksimālajai summai 100 miljardi EUR. SURE aizdevumi tiks nodrošināti ar ES budžetu un garantijām, ko sniegs dalībvalstis atbilstoši to daļai ES NKI. Kopējā garantiju summa būs 25 miljardi EUR, un šis instruments kļūs aktīvs tikai tad, kad būs sniegtas visas garantijas. Instrumenta termiņš ir ierobežots līdz 2022. gada 31. decembrim.

35

SURE

SURE

SURE

SURE

| — | Next Generation EU:
  turklāt 2020. gada 27. maijā priekšsēdētāja fon der Leiena iepazīstināja ar jaunu priekšlikumu par ES ilgtermiņa budžetu (daudzgadu finanšu shēmu) 2021.–2027. gadam un nozaru programmām, ko atbalsta ar “Next Generation EU” (36) – ārkārtas īslaicīgu atveseļošanas instrumentu, lai palīdzētu atlīdzināt tiešo ekonomisko un sociālo kaitējumu, ko izraisīja koronavīrusa pandēmija, aizsāktu atveseļošanos un sagatavotos labākai nākamās paaudzes nākotnei. Šis priekšlikums patlaban tiek apspriests ar dalībvalstīm un Eiropas Parlamentu. Ja tiks panākta vienošanās, pamatojoties uz šo priekšlikumu, daudzas ES budžeta programmas tiks papildinātas ar līdzekļiem, kas tiks piesaistīti ar ES aizņēmumiem. Ņemot vērā ierosināto summu apjomu, tam būs būtiska ietekme uz turpmāko ES bilanču saturu; konkrēto ietekmi var novērtēt tikai tad, kad budžeta iestāde ir apstiprinājusi galīgo priekšlikumu un sākas tā īstenošana. |
| --- | --- |

—

Next Generation EU:

Next Generation EU

turklāt 2020. gada 27. maijā priekšsēdētāja fon der Leiena iepazīstināja ar jaunu priekšlikumu par ES ilgtermiņa budžetu (daudzgadu finanšu shēmu) 2021.–2027. gadam un nozaru programmām, ko atbalsta ar “Next Generation EU” (36) – ārkārtas īslaicīgu atveseļošanas instrumentu, lai palīdzētu atlīdzināt tiešo ekonomisko un sociālo kaitējumu, ko izraisīja koronavīrusa pandēmija, aizsāktu atveseļošanos un sagatavotos labākai nākamās paaudzes nākotnei. Šis priekšlikums patlaban tiek apspriests ar dalībvalstīm un Eiropas Parlamentu. Ja tiks panākta vienošanās, pamatojoties uz šo priekšlikumu, daudzas ES budžeta programmas tiks papildinātas ar līdzekļiem, kas tiks piesaistīti ar ES aizņēmumiem. Ņemot vērā ierosināto summu apjomu, tam būs būtiska ietekme uz turpmāko ES bilanču saturu; konkrēto ietekmi var novērtēt tikai tad, kad budžeta iestāde ir apstiprinājusi galīgo priekšlikumu un sākas tā īstenošana.

Next Generation EU

36

Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības

Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības

Kopš 2020. gada 1. februāra Apvienotā Karaliste vairs nav Eiropas Savienības dalībvalsts. Pēc Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) noslēgšanas starp abām pusēm Apvienotā Karaliste apņēmās apmaksāt visas savas no tās dalības Savienībā izrietošās saistības atbilstīgi pašreizējai DFS, kā arī iepriekšējiem finanšu plāniem tā, it kā tā joprojām būtu dalībvalsts.

Šo pārskattu parakstīšanas dienā un pamatojoties uz Izstāšanās līgumu, kas ir noslēgts un jau darbojas, nav finansiālas ietekmes, par ko ziņot šajos pārskatos.

9.   KONSOLIDĀCIJAS DARBĪBAS JOMA

A.   KONTROLĒTIE SUBJEKTI (52)

KONTROLĒTIE SUBJEKTI (52)

1.   Iestādes un padomdevējas struktūras (11)

Iestādes un padomdevējas struktūras (11)

Eiropas Parlaments

Eiropas Parlaments

Eiropadome

Eiropadome

Eiropas Komisija

Eiropas Komisija

Eiropas Revīzijas palāta

Eiropas Revīzijas palāta

Eiropas Savienības Tiesa

Eiropas Savienības Tiesa

Eiropas Ārējās darbības dienests

Eiropas Ārējās darbības dienests

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ombuds

Eiropas Ombuds

Reģionu komiteja

Reģionu komiteja

Eiropas Savienības Padome

Eiropas Savienības Padome

2.   ES aģentūras (39)

ES aģentūras (39)

2.1.   
  Izpildaģentūras (6)

Izpildaģentūras (6)

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (EACEA)

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (EACEA)

Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra (CHAFEA)

Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra (CHAFEA)

Pētniecības izpildaģentūra (REA)

Pētniecības izpildaģentūra (REA)

Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra (EASME)

Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra (EASME)

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra (ERCEA)

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra (ERCEA)

Inovācijas un tīklu izpildaģentūra (INEA)

Inovācijas un tīklu izpildaģentūra (INEA)

2.2.   
  Decentralizētas aģentūras (33)

Decentralizētas aģentūras (33)

Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA)

Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA)

Eiropas Zāļu aģentūra (EMA)

Eiropas Zāļu aģentūra (EMA)

Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA)

Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA)

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE)

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE)

Eiropas Vides aģentūra (EEA)

Eiropas Vides aģentūra (EEA)

Eiropas Banku iestāde (EBA)

Eiropas Banku iestāde (EBA)

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EASO)

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EASO)

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex)

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex)

Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra (CEPOL)

Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra (CEPOL)

Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūra

Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūra

Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust)

Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust)

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra (EU-OSHA)

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra (EU-OSHA)

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC)

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC)

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (CEDEFOP)

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (CEDEFOP)

Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūra (ACER)

Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūra (ACER)

Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestāde (BEREC birojs)

Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestāde (BEREC birojs)

Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra (ENISA)

Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra (ENISA)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA)

Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra (RAIL)

Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra (RAIL)

Kopienas Augu šķirņu birojs (CPVO)

Kopienas Augu šķirņu birojs (CPVO)

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra (EFCA)

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra (EFCA)

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO)

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO)

Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra (EASA)

Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra (EASA)

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI)

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI)

Eiropas Izglītības fonds (ETF)

Eiropas Izglītības fonds (ETF)

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Eurofound)

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Eurofound)

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (EMCDDA)

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (EMCDDA)

Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai (EIROPOLS)

Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai (EIROPOLS)

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA)

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA)

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI)

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI)

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

“Fusion for Energy” (ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotais Eiropas kopuzņēmums)

“Fusion for Energy” (ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotais Eiropas kopuzņēmums)

Eiropas Savienības Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA)

Eiropas Savienības Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA)

3.   Citi kontrolētie subjekti (2)

Citi kontrolētie subjekti (2)

Likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena

Likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT)

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT)

B.   ASOCIĒTIE UZŅĒMUMI (1)

ASOCIĒTIE UZŅĒMUMI (1)

Eiropas Investīciju fonds (EIF)

Eiropas Investīciju fonds (EIF)

MAZIE SUBJEKTI

MAZIE SUBJEKTI

Pamatojoties uz to nebūtisko ietekmi, turpmāk uzskaitītie subjekti nav konsolidēti 2019. gada ES konsolidētajos finanšu pārskatos, izmantojot pašu kapitāla metodi.

Biorūpniecības kopuzņēmums (BBI)

Biorūpniecības kopuzņēmums (BBI

BBI ir publiskā un privātā sektora partnerība (PPP) starp ES un Biorūpniecības konsorciju (BIC). BBI mērķi ir sniegt ieguldījumu resursefektīvākā un ilgtspējīgākā mazoglekļa ekonomikā un ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības palielināšanā, attīstot ilgtspējīgas un konkurētspējīgas bioloģiskās rūpniecības nozares Eiropā.

BBI

BIC

BBI

Kopuzņēmums “Clean Sky”

Kopuzņēmums “Clean Sky

Clean Sky ir lielākā Eiropas pētniecības programma, kuras ietvaros izstrādā inovatīvas, progresīvas tehnoloģijas, kuru mērķis ir samazināt gaisa kuģu radīto CO2, gāzu emisiju un trokšņa līmeni. Kopuzņēmumu “Clean Sky” finansē no ES programmas “Apvārsnis 2020”, un tas palīdz stiprināt sadarbību Eiropas aviācijas rūpniecībā, šīs Eiropas nozares vadošo pozīciju pasaulē un konkurētspēju.

Clean Sky

Clean Sky

Kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai (IMI)

Kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai (IMI

Eiropas Savienības un Eiropas farmācijas nozares partnerība “IMI” ir pasaulē lielākā publiskā un privātā sektora partnerība dzīvības zinātņu jomā, un tā strādā, lai uzlabotu veselību, paātrinot inovatīvu zāļu izstrādi un pacientu piekļuvi tām, jo īpaši jomās, kurās pastāv neizpildītas medicīniskas vai sociālas vajadzības.

IMI

Kopuzņēmums “Elektroniskie komponenti un sistēmas Eiropas vadošās lomas nodrošināšanai” (ECSEL)

Kopuzņēmums “Elektroniskie komponenti un sistēmas Eiropas vadošās lomas nodrošināšanai” (ECSEL

ECSEL, kas ir PPP elektronisko komponentu un sistēmu jomā, finansē pētniecības, izstrādes un inovācijas projektus pasaules līmeņa zinātībai elektronisko komponentu un sistēmu jomā, tādējādi sniedzot ieguldījumu spēcīgas un pasaules līmenī konkurētspējīgas elektronisko komponentu un sistēmu nozares attīstīšanā Eiropas Savienībā.

ECSEL

Kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (FCH)

Kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (FCH

FCH ir PPP, kas atbalsta pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu (RTD) darbības kurināmā elementu un ūdeņraža enerģijas tehnoloģiju jomā Eiropā. Tās mērķis ir paātrināt šo tehnoloģiju ieviešanu tirgū, realizējot to potenciālu kļūt par instrumentiem, ar ko sasniegt mazoglekļa energosistēmu.

FCH

RTD

Kopuzņēmums, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR)

Kopuzņēmums, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR

SESAR ir PPP, kuras uzdevums ir modernizēt Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) sistēmu, koordinējot un koncentrējot visus ar ATM saistītos pētniecības un inovācijas centienus Eiropas Savienībā.

SESAR

ATM

ATM

Eiropas Dzelzceļa kopuzņēmums (Shift2Rail)

Eiropas Dzelzceļa kopuzņēmums (Shift2Rail

Shift2Rail ir pirmā Eiropas dzelzceļa kopīgā tehnoloģiju iniciatīva, kas koncentrējas uz mērķtiecīgu pētniecību un inovāciju (PI) un uz tirgu orientētiem risinājumiem, paātrinot jaunu un progresīvu tehnoloģiju integrāciju inovatīvos dzelzceļa produktu risinājumos.

Shift2Rail

Iepriekš minēto subjektu gada pārskati ir publiski pieejami to attiecīgajās tīmekļa vietnēs.

FINANŠU PĀRSKATU APSPRIEŠANA UN ANALĪZE (37)

37

2019. FINANŠU GADS

SATURA RĀDĪTĀJS

SATURA RĀDĪTĀJS

| 1. | ES KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI – FINANŠU STĀVOKLIS 2019. GADĀ | 101 |
| --- | --- | --- |

1.

ES KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI – FINANŠU STĀVOKLIS 2019. GADĀ

| 1.1. | IEŅĒMUMI | 101 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | IZDEVUMI | 102 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | AKTĪVI | 102 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | SAISTĪBAS | 110 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 2. | AR ES BUDŽETA IZPILDI SAISTĪTO RISKU UN NENOTEIKTĪBU PĀRVALDĪBA | 111 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | MAKROEKONOMISKĀ VIDE | 111 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | IESPĒJAMĀS BUDŽETA SAISTĪBAS ATTIECĪBĀ UZ FINANSIĀLO ATBALSTU | 111 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | BUDŽETA GARANTIJAS | 112 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | JAUNU IEKĀRTU REZERVE (NER) 300 | 113 |
| --- | --- | --- |

2.4.

NER

Šīs finanšu pārskatu apspriešanas un analīzes (FSDA) mērķis ir palīdzēt lasītājiem izprast ES konsolidētajos finanšu pārskatos sniegto informāciju par ES finanšu stāvokli, finanšu darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Šajā FSDA dokumentā sniegtajai informācijai nav veikta revīzija.

FSDA

FSDA

1.   ES KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI – FINANŠU STĀVOKLIS 2019. GADĀ

1.1.   IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

ES konsolidētie ieņēmumi ietver summas, kas attiecas uz darījumiem, kuri ir vai nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, un vislielākās summas ir saistītas tieši ar otrā veida darījumiem.

Piecu gadu tendence ieņēmumiem no būtiskākajiem darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, miljonos EUR

Piecu gadu tendence ieņēmumiem no būtiskākajiem darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, miljonos EUR

Image 1

Tā kā budžeta ieņēmumiem vajadzētu būt vienādiem ar (vai lielākiem par) budžeta izdevumiem, iepriekš norādītās ieņēmumu tendences galvenais virzītājfaktors ir maksājumi, ko veic katru gadu.

2019. gadā konsolidēto ieņēmumu summa bija 160,3 miljardi EUR, kas ir neliels samazinājums par 2,6 miljardiem EUR jeb 1,6 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, kad šī summa bija 162,9 miljardi EUR. Samazinājuma galvenais iemesls bija NKI un PVN resursu pārmērīga kompensācija ar samazinājumu citās ieņēmumu kategorijās:

| — | ieņēmumi no NKI (nacionālā kopienākuma), kas ir ES pamatdarbības ieņēmumu galvenais elements, un PVN resursiem palielinājās no 123,4 miljardiem EUR 2018. gadā līdz 126,9 miljardiem EUR 2019. gadā. Palielinājumu par 3,5 miljardiem EUR jeb 2,8 % galvenokārt izraisīja korekcijas, kas veiktas par iepriekšējām summām (galvenokārt par 2012.–2017. gadu), jo NKI/PVN bāzes tika atjauninātas ar reāliem datiem. |
| --- | --- |

—

ieņēmumi no NKI (nacionālā kopienākuma), kas ir ES pamatdarbības ieņēmumu galvenais elements, un PVN resursiem palielinājās no 123,4 miljardiem EUR 2018. gadā līdz 126,9 miljardiem EUR 2019. gadā. Palielinājumu par 3,5 miljardiem EUR jeb 2,8 % galvenokārt izraisīja korekcijas, kas veiktas par iepriekšējām summām (galvenokārt par 2012.–2017. gadu), jo NKI/PVN bāzes tika atjauninātas ar reāliem datiem.

| — | Izdevumu atgūšanas palielinājums no 2,2 miljardiem EUR līdz 2,6 miljardiem EUR (par 0,4 miljardiem EUR jeb 18,2 %) vēl vairāk veicināja ieņēmumu palielināšanos. |
| --- | --- |

—

Izdevumu atgūšanas palielinājums no 2,2 miljardiem EUR līdz 2,6 miljardiem EUR (par 0,4 miljardiem EUR jeb 18,2 %) vēl vairāk veicināja ieņēmumu palielināšanos.

| — | Tajā pašā laikā ieņēmumi no naudas sodiem, kuru summa 2018. gadā bija 6,7 miljardi EUR, samazinājās par 2,4 miljardiem EUR jeb 35,8 % līdz 4,3 miljardiem EUR, jo tika piemērota mazāka naudas sodu summa. 2018. gadā trīs lielākie piemērotie naudas sodi bija par summu 5,7 miljardi EUR, savukārt 2019. gadā trīs nozīmīgākajās lietās tika piespriests naudas sods 3,1 miljarda EUR apmērā. |
| --- | --- |

—

Tajā pašā laikā ieņēmumi no naudas sodiem, kuru summa 2018. gadā bija 6,7 miljardi EUR, samazinājās par 2,4 miljardiem EUR jeb 35,8 % līdz 4,3 miljardiem EUR, jo tika piemērota mazāka naudas sodu summa. 2018. gadā trīs lielākie piemērotie naudas sodi bija par summu 5,7 miljardi EUR, savukārt 2019. gadā trīs nozīmīgākajās lietās tika piespriests naudas sods 3,1 miljarda EUR apmērā.

Iepriekš minētās pārmaiņas papildināja ieņēmumu no tradicionālajiem pašu resursiem samazinājums (šie ieņēmumi samazinājās no 22,8 miljardiem EUR 2018. gadā līdz 21,2 miljardiem EUR 2019. gadā (par 1,6 miljardiem EUR jeb 7,0 %)) un finanšu ieņēmumu samazinājums (šie ieņēmumi samazinājās no 3,1 miljarda EUR 2018. gadā līdz 1,8 miljardiem EUR 2019. gadā (par 1,3 miljardiem EUR jeb 41,9 %)) sakarā ar nokavējuma procentu ieņēmumiem saistībā ar AK TPR lietām, kas atzīti 2018. gadā (1,3 miljardi EUR).

1.2.   IZDEVUMI

IZDEVUMI

Galvenais izdevumu komponents, kas atzīts konsolidētajos finanšu pārskatos, ir pārvedumu maksājumi dalītās pārvaldības režīmā, kas attiecas uz šādiem fondiem: i) Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF); ii) Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un citi lauku attīstības instrumenti; iii) Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Kohēzijas fonds (KF) un iv) Eiropas Sociālais fonds (ESF). Šo fondu finansējums veidoja 66,8 % no kopējiem izdevumiem 2019. gadā (2018. gadā – 66,3 %) – skatīt sadalījumu turpmāk norādītajā grafikā.

Galveno izdevumu, ko dalībvalstis īstenojušas par 2019. finanšu gadu (dalītā pārvaldība), relatīvais svars

Galveno izdevumu, ko dalībvalstis īstenojušas par 2019. finanšu gadu (dalītā pārvaldība), relatīvais svars

Image 2

Izdevumi, kas radās tiešās pārvaldības režīmā, rāda, kā budžetu izpildījusi Komisija, izpildaģentūras un trasta fondi. Netiešā pārvaldībā budžetu izpilda ES aģentūras, ES struktūras, trešās valstis, starptautiskās organizācijas un citi subjekti.

Izdevumi, kas radušies tiešas un netiešas pārvaldības režīmā, veidoja 29,0 miljardus EUR jeb 18,7 % no kopējiem izdevumiem, un, salīdzinot ar iepriekšējo finanšu gadu (2018. gadā – 28,5 miljardi EUR jeb 19,1 %), saglabājās stabili.

ES atzīst konkrētas nākotnes maksājumu saistības par izdevumiem pat tad, ja tie vēl nav norādīti naudas budžeta kontos. Nozīmīgas summas tiek parādītas kā parādi kreditoriem un uzkrātie izdevumi lauksaimniecības un lauku attīstības jomā un arī kā pensiju un darbinieku pabalstu saistības attiecībā uz komisāru, ES iestāžu ierēdņu un darbinieku iegūtām pensiju un citām pēcnodarbinātības tiesībām (skatīt 2.9. skaidrojumu).

2.9.

Kopumā izdevumi palielinājās par 4,4 % jeb 6,5 miljardiem EUR no 149,0 miljardiem EUR 2018. gadā līdz 155,5 miljardam EUR, un šis palielinājums galvenokārt izrietēja no to programmu izdevumiem, kuras īsteno dalībvalstis dalītā pārvaldībā, – tie palielinājās par 4,8 miljardiem EUR jeb 4,7 % no 101,7 miljardiem EUR līdz 106,5 miljardam EUR, jo, turpinoties pašreizējai DFS, notika programmu īstenošana ERAF un Kohēzijas fonda ietvaros.

1.3.   AKTĪVI

AKTĪVI

Nozīmīgākie posteņi bilances aktīvu pusē ir finanšu aktīvi (piešķirtie aizdevumi, pārdošanai pieejami finanšu aktīvi, nauda) un priekšfinansējuma summas, kas veido 79,6 % no ES aktīviem (2018. gadā – 78,8 %).

ES konsolidēto aktīvu sastāvs

ES konsolidēto aktīvu sastāvs

Image 3

2019. gada 31. decembrī kopējā aktīvu vērtība bija 178,9 miljardi EUR, kas ir par 4,5 miljardiem EUR jeb 2,6 % vairāk nekā iepriekšējā gadā (2018 – 174,4 miljardi EUR). Galvenās pārmaiņas bija šādas:

| — | par 3,0 miljardiem EUR (19,2 %) palielinājās pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi, jo tika turpināts ESIF galvojuma fonda un EFIA garantiju fonda, kā arī “Apvārsnis 2020” finansējums, |
| --- | --- |

—

par 3,0 miljardiem EUR (19,2 %) palielinājās pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi, jo tika turpināts ESIF galvojuma fonda un EFIA garantiju fonda, kā arī “Apvārsnis 2020” finansējums,

| — | par 1,6 miljardiem (9,0 %) palielinājās nauda un naudas ekvivalenti (skatīt turpmāk), |
| --- | --- |

—

par 1,6 miljardiem (9,0 %) palielinājās nauda un naudas ekvivalenti (skatīt turpmāk),

| — | priekšfinansējums, t. i., avansa maksājumi ES līdzekļu saņēmējiem, būtībā saglabājās stabils, vien nedaudz samazinoties par 1,1 miljardu EUR (2,5 %), |
| --- | --- |

—

priekšfinansējums, t. i., avansa maksājumi ES līdzekļu saņēmējiem, būtībā saglabājās stabils, vien nedaudz samazinoties par 1,1 miljardu EUR (2,5 %),

| — | iepriekš aprakstīto ietekmi daļēji kompensēja aizdevumu samazinājums par 1,3 miljardiem EUR (2,3 %), galvenokārt tādēļ, ka 2019. gadā MB aizdevumus atmaksāja Rumānija (1 miljards EUR) un Latvija (0,5 miljardi EUR), bet izrietošās sekas daļēji kompensēja jauni MB aizdevumi. |
| --- | --- |

—

iepriekš aprakstīto ietekmi daļēji kompensēja aizdevumu samazinājums par 1,3 miljardiem EUR (2,3 %), galvenokārt tādēļ, ka 2019. gadā MB aizdevumus atmaksāja Rumānija (1 miljards EUR) un Latvija (0,5 miljardi EUR), bet izrietošās sekas daļēji kompensēja jauni MB aizdevumi.

Kopumā ES iestādes un struktūras cenšas saglabāt naudā un naudas ekvivalentos turētās summas mazā apjomā. Naudas atlikums 19,7 miljardu EUR apmērā gada beigās sastāv no šādiem galvenajiem elementiem:

| — | naudas sodu summa 2,6 miljardu EUR apmērā, ko Komisija noteikusi par konkurences noteikumu pārkāpumiem un kas galīgi iekasēta 2019. gadā un vēl nav iekļauta budžeta grozījumos, ir iekļauta gada beigu līdzekļu atlikuma kasē, |
| --- | --- |

—

naudas sodu summa 2,6 miljardu EUR apmērā, ko Komisija noteikusi par konkurences noteikumu pārkāpumiem un kas galīgi iekasēta 2019. gadā un vēl nav iekļauta budžeta grozījumos, ir iekļauta gada beigu līdzekļu atlikuma kasē,

| — | līdzekļu atlikums kasē ietver arī vēl neizmantoto, bet jau piešķirto ieņēmumu un citu maksājumu apropriācijas par 9,7 miljardiem EUR 2019. gada budžeta. |
| --- | --- |

—

līdzekļu atlikums kasē ietver arī vēl neizmantoto, bet jau piešķirto ieņēmumu un citu maksājumu apropriācijas par 9,7 miljardiem EUR 2019. gada budžeta.

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

Jānorāda, ka priekšfinansējuma līmeni būtiski ietekmē DFS cikls, piemēram, DFS perioda sākumā var gaidīt, ka saskaņā ar kohēzijas politiku būs jāizmaksā dalībvalstīm lieli avansa maksājumi, un šīs summas paliks pieejamas dalībvalstīm līdz programmu slēgšanai. Tiek izmaksāts arī ikgadējais priekšfinansējums, kas jāizlieto gada laikā vai jāatgūst nākamajā gadā ikgadējā kontu slēgšanas cikla ietvaros. Komisija dara visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka priekšfinansējuma līmenis tiek uzturēts atbilstīgā līmenī. Ir jārod līdzsvars starp pietiekama finansējuma nodrošināšanu projektiem un izdevumu savlaicīgu atzīšanu.

Kopējais priekšfinansējums (izņemot citus avansa maksājumus dalībvalstīm un iemaksas trasta fondos Bêkou un Āfrikai) ES bilancē ir 44,4 miljardi EUR (2018. gadā – 43,4 miljardi EUR), un gandrīz visi līdzekļi ir saistīti ar Komisijas darbībām. Aptuveni 56 % no Komisijas priekšfinansējuma piemēro dalītu pārvaldību, un tas nozīmē, ka budžeta izpilde tiek deleģēta dalībvalstīm (Komisijai paliek uzraudzības funkcija).

Bêkou

Komisijas priekšfinansējuma pārvaldības režīms

Komisijas priekšfinansējuma pārvaldības režīms

Image 4

Nozīmīgākā priekšfinansējuma daļa, ko pārvalda dalīti, attiecas uz ERAF un Kohēzijas fondu (14,4 miljardi EUR), un tā ir līdzīga kā 2018. gadā (14,6 miljardi EUR).

FINANŠU INSTRUMENTI

FINANŠU INSTRUMENTI

Šādi posteņi konsolidētajos ES finanšu pārskatos no grāmatvedības viedokļa tiek uzrādīti kā finanšu instrumenti:

| — | finanšu instrumenti, ko finansē no ES budžeta, – šāda veida budžeta izpildes gadījumā līdzekļi jau ir pārskaitīti uz fiduciārajiem kontiem, ko pārvalda pilnvarotie subjekti, un šie līdzekļi ir pieejami (kā nauda un naudas ekvivalenti, parāda vērtspapīri vai investīcijas naudas tirgus fondos vai apvienotos aktīvu portfeļos), lai segtu turpmākus garantiju pieprasījumus, vai ir ieguldīti pašu kapitālā, |
| --- | --- |

—

finanšu instrumenti, ko finansē no ES budžeta, – šāda veida budžeta izpildes gadījumā līdzekļi jau ir pārskaitīti uz fiduciārajiem kontiem, ko pārvalda pilnvarotie subjekti, un šie līdzekļi ir pieejami (kā nauda un naudas ekvivalenti, parāda vērtspapīri vai investīcijas naudas tirgus fondos vai apvienotos aktīvu portfeļos), lai segtu turpmākus garantiju pieprasījumus, vai ir ieguldīti pašu kapitālā,

| — | budžeta garantijām garantiju fondos turētie finanšu aktīvi – šāda veida budžeta izpildes gadījumā ES sniedz garantijas darījumu partneriem, kam finansējumu tikai daļēji nodrošina ar Komisijas izveidotiem garantiju fondiem, tā radot iespējamas saistības ES budžetam (skatīt 4.1. skaidrojumu), un |
| --- | --- |

—

budžeta garantijām garantiju fondos turētie finanšu aktīvi – šāda veida budžeta izpildes gadījumā ES sniedz garantijas darījumu partneriem, kam finansējumu tikai daļēji nodrošina ar Komisijas izveidotiem garantiju fondiem, tā radot iespējamas saistības ES budžetam (skatīt 4.1. skaidrojumu), un

4.1.

| — | aizdevumi un saistītie aizņēmumi finansiālā atbalsta programmām. |
| --- | --- |

—

aizdevumi un saistītie aizņēmumi finansiālā atbalsta programmām.

Finanšu instrumenti, ko finansē no ES budžeta

Finanšu instrumenti, ko finansē no ES budžeta

No ES budžeta finansēto, tieši un netieši pārvaldīto finanšu instrumentu nozīme un apjoms pieaug katru gadu. Pamata koncepcija šai jaunajai pieejai, kas atšķiras no tradicionālās budžeta izpildes metodes, saskaņā ar kuru budžets tiek izpildīts, piešķirot dotācijas un subsīdijas, ir tāda, ka par katru euro, kas iztērēts no budžeta, izmantojot finanšu instrumentus, galasaņēmējs sviras efekta rezultātā iegūst vairāk nekā 1 EUR kā finansiālu atbalstu. Šādas ES budžeta izmantošanas mērķis ir maksimāli palielināt pieejamo līdzekļu ietekmi. Finanšu instrumenti, ko finansē no ES budžeta, pastāv garantijas instrumentu, pašu kapitāla instrumentu un aizdevumu instrumentu veidā – skatīt pārskatu par DFS turpmāk tabulā. Šajos instrumentos turētie aktīvi tiek turēti naudā un naudas ekvivalentos vai ieguldīti pašu kapitāla instrumentos un parāda vērtspapīros, kas ES konsolidētajos finanšu pārskatos tiek kategorizēti kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi.

Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi, kas saistīti ar finanšu instrumentiem, kurus finansē no ES budžeta (vērtība gada beigās):

Image 5

Turpmākajās tabulās ir sniegts pārskats par finanšu instrumentiem, kurus finansē no ES budžeta, sadalījumā pa DFS un to vērtība 2019. gada 31. decembrī.

| miljoni EUR |
| --- |
| Attiecas uz vairākām DFS | Aktīvi
   (13) | Saistības
   (14) | Iespējamās saistības
   (15) |
| Garantijas un riska dalīšanas instrumenti: | | | |
| Garantijas mehānisms Rietumbalkānu (EDIF) ietvaros | 36 | (40) | — |
| | 36 | (40) | — |
| Pašu kapitāla instrumenti: | | | |
| Eiropas Fonds Dienvidaustrumeiropai (EFSE) | 166 | — | — |
| Vides izaugsmes fonds austrumu kaimiņreģionam | 71 | — | — |
| Eiropas Progresa mikrofinansēšanas fonds | 53 | — | — |
| MENA fonds mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (SANAD) | 44 | — | — |
| Uzņēmumu inovācijas fonds (ENIF) | 17 | — | — |
| Uzņēmumu paplašināšanas fonds (ENEF) | 10 | — | — |
| Āzijas parādu fonda mikrofinansēšanas iniciatīva (MIFA) | 9 | — | — |
| | 370 | — | — |
| Kopā | 406 | (40) | — |

miljoni EUR

Attiecas uz vairākām DFS

Attiecas uz vairākām DFS

Aktīvi
   (13)

Aktīvi

13

Saistības
   (14)

Saistības

14

Iespējamās saistības
   (15)

Iespējamās saistības

15

Garantijas un riska dalīšanas instrumenti:

Garantijas un riska dalīšanas instrumenti:

Garantijas mehānisms Rietumbalkānu (EDIF) ietvaros

EDIF

36

(40)

—

36

36

(40)

(40)

—

Pašu kapitāla instrumenti:

Pašu kapitāla instrumenti:

Eiropas Fonds Dienvidaustrumeiropai (EFSE)

EFSE

166

—

—

Vides izaugsmes fonds austrumu kaimiņreģionam

71

—

—

Eiropas Progresa mikrofinansēšanas fonds

53

—

—

MENA fonds mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (SANAD)

MENA

SANAD

44

—

—

Uzņēmumu inovācijas fonds (ENIF)

ENIF

17

—

—

Uzņēmumu paplašināšanas fonds (ENEF)

ENEF

10

—

—

Āzijas parādu fonda mikrofinansēšanas iniciatīva (MIFA)

MIFA

9

—

—

370

370

—

—

Kopā

Kopā

406

406

(40)

(40)

—

| 2014.–2020. gada DFS | Aktīvi | Saistības | Iespējamās saistības |
| --- | --- | --- | --- |
| Garantijas un riska dalīšanas instrumenti: | | | |
| “Apvārsnis 2020” – InnovFin aizdevumu un garantiju pakalpojums pētniecībai un inovācijai | 1 237 | (33) | (1 091 ) |
| “Apvārsnis 2020” – InnovFin MVU garantijas | 936 | (557) | (361) |
| Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta parāda instruments (EISI PI) | 708 | (4) | (684) |
| COSME aizdevumu garantiju instruments | 401 | (758) | (2) |
| Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments (PF4EE) | 44 | (2) | (8) |
| Kultūras un radošās nozares garantiju mehānisms | 37 | (28) | — |
| SEMED MMVU finansiālās integrācijas programma | 25 | — | (12) |
| Pārvedamības un konvertējamības (T&C) mehānisms | 16 | (1) | — |
| Studentu aizdevumu garantiju mehānisms | 14 | (1) | — |
| Austrumu partnerības MVU finansēšanas mehānisms | 13 | (4) | (2) |
| Dabas kapitāla finansēšanas mehānisms | 11 | (0) | (7) |
| Citi garantijas un riska dalīšanas instrumenti | 8 | (1) | (6) |
| | 3 451 | (1 387 ) | (2 175 ) |
| Pašu kapitāla instrumenti: | | | |
| “Apvārsnis 2020”InnovFin kapitāla mehānisms pētniecībai un inovācijai | 515 | (17) | (131) |
| COSME – kapitāla mehānisms izaugsmei | 86 | (2) | — |
| Riska kapitāla mehānisms dienvidu kaimiņreģiona valstīm | 24 | — | — |
| Climate Investor One | 15 | — | — |
| Latīņamerikas ieguldījumu mehānisms | 12 | — | — |
| Āfrikas lauksaimniecības, tirdzniecības un ieguldījumu fonds | 11 | — | — |
| Pārējie pašu kapitāla instrumenti | 16 | (1) | — |
| | 679 | (20) | (131) |
| Jaukti instrumenti: | | | |
| Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas (EaSI) garantiju mehānisms un spēju veidošana | 81 | (72) | — |
| ES padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas mehānisms | 62 | (24) | — |
| Enerģētikas iekļaušanas mehānisms | 37 | (3) | — |
| ElectriFI | 30 | — | — |
| Lauksaimniecības finansēšanas iniciatīva | 21 | — | — |
| | 232 | (98) | — |
| Kopā | 4 362 | (1 505 ) | (2 306 ) |

2014.–2020. gada DFS

2014.–2020. gada DFS

Aktīvi

Aktīvi

Saistības

Saistības

Iespējamās saistības

Iespējamās saistības

Garantijas un riska dalīšanas instrumenti:

Garantijas un riska dalīšanas instrumenti:

“Apvārsnis 2020” – InnovFin aizdevumu un garantiju pakalpojums pētniecībai un inovācijai

InnovFin

1 237

(33)

(1 091 )

“Apvārsnis 2020” – InnovFin MVU garantijas

InnovFin

936

(557)

(361)

Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta parāda instruments (EISI PI)

708

(4)

(684)

COSME aizdevumu garantiju instruments

COSME

401

(758)

(2)

Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments (PF4EE)

PF4EE

44

(2)

(8)

Kultūras un radošās nozares garantiju mehānisms

37

(28)

—

SEMED MMVU finansiālās integrācijas programma

SEMED

25

—

(12)

Pārvedamības un konvertējamības (T&C) mehānisms

T&C

16

(1)

—

Studentu aizdevumu garantiju mehānisms

14

(1)

—

Austrumu partnerības MVU finansēšanas mehānisms

13

(4)

(2)

Dabas kapitāla finansēšanas mehānisms

11

(0)

(7)

Citi garantijas un riska dalīšanas instrumenti

8

(1)

(6)

3 451

3 451

(1 387 )

(1 387 )

(2 175 )

(2 175 )

Pašu kapitāla instrumenti:

Pašu kapitāla instrumenti:

“Apvārsnis 2020”InnovFin kapitāla mehānisms pētniecībai un inovācijai

InnovFin

515

(17)

(131)

COSME – kapitāla mehānisms izaugsmei

COSME

86

(2)

—

Riska kapitāla mehānisms dienvidu kaimiņreģiona valstīm

24

—

—

Climate Investor One

Climate Investor One

15

—

—

Latīņamerikas ieguldījumu mehānisms

12

—

—

Āfrikas lauksaimniecības, tirdzniecības un ieguldījumu fonds

11

—

—

Pārējie pašu kapitāla instrumenti

16

(1)

—

679

679

(20)

(20)

(131)

(131)

Jaukti instrumenti:

Jaukti instrumenti:

Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas (EaSI) garantiju mehānisms un spēju veidošana

EaSI

81

(72)

—

ES padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas mehānisms

62

(24)

—

Enerģētikas iekļaušanas mehānisms

37

(3)

—

ElectriFI

ElectriFI

30

—

—

Lauksaimniecības finansēšanas iniciatīva

21

—

—

232

232

(98)

(98)

—

—

Kopā

Kopā

4 362

4 362

(1 505 )

(1 505 )

(2 306 )

(2 306 )

| DFS līdz 2014. gadam | Aktīvi | Saistības | Iespējamās saistības |
| --- | --- | --- | --- |
| Garantijas un riska dalīšanas instrumenti: | | | |
| Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM) | 609 | (58) | (110) |
| CIP MVU garantiju mehānisms | 71 | (140) | — |
| Daudzgadu programma (MAP) uzņēmumiem | 32 | (31) | — |
| Eiropas Progresa mikrofinansēšanas garantiju instruments | 4 | (4) | — |
| | 716 | (233) | (110) |
| Pašu kapitāla instrumenti: | | | |
| CIP Straujas izaugsmes un inovatīvu MVU mehānisms | 448 | (4) | — |
| Daudzgadu pamatprogramma “Pašu kapitāla mehānisms” | 196 | — | — |
| Eiropas Energoefektivitātes fonds | 105 | — | — |
| Pasaules Energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonds | 79 | (4) | — |
| Fonds “Marguerite” | 54 | — | — |
| Eiropas Tehnoloģiju uzsākšanas mehānisms 1998 (ETUM) | 3 | (0) | — |
| | 885 | (8) | — |
| Jaukti instrumenti: | | | |
| Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments (EKPI) | 124 | (2) | — |
| Ekonomikas un finanšu sadarbības instruments MEDA | 119 | (2) | — |
| | 243 | (4) | — |
| Kopā | 1 844 | (244) | (110) |
| Pavisam kopā | 6 612 | (1 790 ) | (2 416 ) |

DFS līdz 2014. gadam

DFS līdz 2014. gadam

Aktīvi

Aktīvi

Saistības

Saistības

Iespējamās saistības

Iespējamās saistības

Garantijas un riska dalīšanas instrumenti:

Garantijas un riska dalīšanas instrumenti:

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM)

609

(58)

(110)

CIP MVU garantiju mehānisms

CIP

71

(140)

—

Daudzgadu programma (MAP) uzņēmumiem

MAP

32

(31)

—

Eiropas Progresa mikrofinansēšanas garantiju instruments

4

(4)

—

716

716

(233)

(233)

(110)

(110)

Pašu kapitāla instrumenti:

Pašu kapitāla instrumenti:

CIP Straujas izaugsmes un inovatīvu MVU mehānisms

CIP

448

(4)

—

Daudzgadu pamatprogramma “Pašu kapitāla mehānisms”

196

—

—

Eiropas Energoefektivitātes fonds

105

—

—

Pasaules Energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonds

79

(4)

—

Fonds “Marguerite”

Marguerite

54

—

—

Eiropas Tehnoloģiju uzsākšanas mehānisms 1998 (ETUM)

3

(0)

—

885

885

(8)

(8)

—

Jaukti instrumenti:

Jaukti instrumenti:

Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments (EKPI)

124

(2)

—

Ekonomikas un finanšu sadarbības instruments MEDA

MEDA

119

(2)

—

243

243

(4)

(4)

—

Kopā

Kopā

1 844

1 844

(244)

(244)

(110)

(110)

Pavisam kopā

Pavisam kopā

6 612

6 612

(1 790 )

(1 790 )

(2 416 )

(2 416 )

Budžeta garantijām garantiju fondos turētie finanšu aktīvi

Budžeta garantijām garantiju fondos turētie finanšu aktīvi

Komisija ir izveidojusi garantiju fondus EIB grupai un citām finanšu iestādēm izsniegto budžeta garantiju segšanai (skatīt konsolidēto finanšu pārskatu 4.1.1. skaidrojumu). Šos garantiju fondus nodrošina ar maksājumiem no ES budžeta, lai nodrošinātu likviditātes rezervi zaudējumiem, kas varētu rasties no garantētajām darbībām. Garantiju fondos veiktie maksājumi tiek ieguldīti finanšu instrumentos, tajā skaitā parāda vērtspapīros, naudas tirgus fondos, naudā un termiņnoguldījumos. 2019. gada 31. decembrī Komisija tur finanšu aktīvus:

4.1.1.

| — | Garantiju fondā ārējai darbībai 2,6 miljardu EUR apmērā, |
| --- | --- |

—

Garantiju fondā ārējai darbībai 2,6 miljardu EUR apmērā,

| — | ESIF galvojuma fondā 6,7 miljardu EUR apmērā un |
| --- | --- |

—

ESIF galvojuma fondā 6,7 miljardu EUR apmērā un

| — | EFIA garantiju fondā 0,6 miljardu EUR apmērā. |
| --- | --- |

—

EFIA garantiju fondā 0,6 miljardu EUR apmērā.

Aizdevumi un saistītie aizņēmumi finansiālā atbalsta programmām

Aizdevumi un saistītie aizņēmumi finansiālā atbalsta programmām

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumiem Komisija sniedz finansiālu atbalstu dalībvalstīm un trešām valstīm divpusēju aizdevumu veidā, ko finansē no kapitāla tirgiem, izmantojot ES budžeta garantiju.

Komisija, rīkojoties ES vārdā, šobrīd īsteno trīs galvenās programmas:

| — | Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), |
| --- | --- |

—

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM),

| — | maksājumu bilances (MB) atbalstu un |
| --- | --- |

—

maksājumu bilances (MB) atbalstu un

| — | makrofinansiālo atbalstu (MFA), kurās tā var piešķirt aizdevumus. |
| --- | --- |

—

makrofinansiālo atbalstu (MFA), kurās tā var piešķirt aizdevumus.

ES aizdevumu finansēšanai nepieciešamais kapitāls tiek piesaistīts kapitāla tirgos vai izmantojot finanšu iestādes.

2019. gada 31. decembrī EFSM un MB finansiālajam atbalstam izsniegto aizdevumu nominālā summa bija šāda:

| Miljardi EUR |
| --- |
| | MB | EFSM (16) | KOPĀ |
| | Latvija | Rumānija | Kopā | Īrija | Portugāle | Kopā |
| Piešķirts kopā | 3,1 | 5,0  (17) | 8,1 | 22,5 | 26,0 | 48,5 | 56,6 |
| Izmaksāts kopā 31.12.2019. | 2,9 | 5,0 | 7,9 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 54,7 |
| Atmaksāts kopā 31.12.2019. | (2,7 ) | (5,0 ) | (7,7 ) | — | — | — | (7,7 ) |
| Neatmaksātā summa 31.12.2019. | 0,2 | 0 | 0,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 47,0 |

Miljardi EUR

MB

EFSM (16)

16

KOPĀ

Latvija

Rumānija

Kopā

Īrija

Portugāle

Kopā

Piešķirts kopā

3,1

5,0  (17)

17

8,1

22,5

26,0

48,5

56,6

Izmaksāts kopā 31.12.2019.

2,9

5,0

7,9

22,5

24,3

46,8

54,7

Atmaksāts kopā 31.12.2019.

(2,7 )

(5,0 )

(7,7 )

—

—

—

(7,7 )

Neatmaksātā summa 31.12.2019.

0,2

0

0,2

22,5

24,3

46,8

47,0

EFSM

EFSM

EFSM tika izveidots, lai sniegtu finansiālu atbalstu visām dalībvalstīm, kas saskaras ar smagām ekonomiskām un finansiālām problēmām, kuras izraisījuši ārkārtas apstākļi, ko tās nevar kontrolēt, vai kam nopietni draud šādas problēmas. EFSM tika izmantots, lai sniegtu finansiālu atbalstu Īrijai un Portugālei laika posmā no 2011. līdz 2014. gadam ar nosacījumu, kas šīs valstis īstenos reformas.

Šīs programmas termiņš ir beidzies, un papildu aizdevumus nevar saņemt, lai gan šī programma turpina pastāvēt noteiktu uzdevumu izpildei, piemēram, lai pagarinātu atmaksas termiņu aizdevumiem Īrijai un Portugālei un lai nodrošinātu pagaidu aizdevumus.

Galvenie EFSM programmas punkti ir norādīti turpmāk.

Īrija

Īrija

| — | Īrija kopā pieprasīja 22,5 miljardus EUR, ko no EFSM piešķīra 2010. gada decembrī. Šo summu izmaksāja astoņās daļās laikā no 2011. gada janvāra līdz 2014. gada martam. |
| --- | --- |

—

Īrija kopā pieprasīja 22,5 miljardus EUR, ko no EFSM piešķīra 2010. gada decembrī. Šo summu izmaksāja astoņās daļās laikā no 2011. gada janvāra līdz 2014. gada martam.

| — | 2019. gadā nebija ieplānoti pamatsummas atmaksājumi. Visi prasītie procentu maksājumi tika veikti pilnā apmērā un laikus. |
| --- | --- |

—

2019. gadā nebija ieplānoti pamatsummas atmaksājumi. Visi prasītie procentu maksājumi tika veikti pilnā apmērā un laikus.

Portugāle

Portugāle

| — | Portugāle ir pieprasījusi 24,3 miljardus EUR no kopumā 26 miljardiem EUR, kas tika piešķirti no EFSM 2011. gada maijā. Šo summu izmaksāja septiņās daļās laikā no 2011. gada maija līdz 2014. gada novembrim. |
| --- | --- |

—

Portugāle ir pieprasījusi 24,3 miljardus EUR no kopumā 26 miljardiem EUR, kas tika piešķirti no EFSM 2011. gada maijā. Šo summu izmaksāja septiņās daļās laikā no 2011. gada maija līdz 2014. gada novembrim.

| — | Tāpat kā Īrijas gadījumā 2019. gadā nebija ieplānotu pamatsummas atmaksājumu, un visi procentu maksājumi tika veikti pilnā apmērā un laikus. |
| --- | --- |

—

Tāpat kā Īrijas gadījumā 2019. gadā nebija ieplānotu pamatsummas atmaksājumu, un visi procentu maksājumi tika veikti pilnā apmērā un laikus.

| — | Portugāle ir oficiāli pieprasījusi, lai ES atsakās no tās tiesībām saskaņā ar EFSM aizdevuma mehānisma nolīguma “obligātās priekšapmaksas klauzulu”, lai Portugāle varētu atmaksāt avansā 2 miljardus EUR Eiropas Finanšu stabilitātes instrumentā (EFSI). Priekšlaicīga atmaksa EFSI nozīmē, ka ir obligāti jāatmaksā proporcionāli EFSM aizdevumi. Ar Komisijas lēmumu tika atļauts atteikties no minētajām tiesībām, ievērojot dažus īpašus nosacījumus. |
| --- | --- |

—

Portugāle ir oficiāli pieprasījusi, lai ES atsakās no tās tiesībām saskaņā ar EFSM aizdevuma mehānisma nolīguma “obligātās priekšapmaksas klauzulu”, lai Portugāle varētu atmaksāt avansā 2 miljardus EUR Eiropas Finanšu stabilitātes instrumentā (EFSI). Priekšlaicīga atmaksa EFSI nozīmē, ka ir obligāti jāatmaksā proporcionāli EFSM aizdevumi. Ar Komisijas lēmumu tika atļauts atteikties no minētajām tiesībām, ievērojot dažus īpašus nosacījumus.

MB

MB

MB ir palīdzības programma, kas izstrādāta valstīm ārpus eurozonas, kuras saskaras ar maksājumu bilances grūtībām vai kam draud šādas grūtības. MB palīdzība tiek sniegta vidēja termiņa aizdevumu veidā, kas tiek izsniegti ar nosacījumu, ka tiek īstenota politika pamatā esošo ekonomikas problēmu risināšanai. Parasti maksājumu bilances palīdzību no ES piedāvā sadarbībā ar Starptautisko Valūtas fondu (SVF) un citām starptautiskām organizācijām vai valstīm.

Galvenie punkti ir šādi:

| — | 2019. gadā MB palīdzības saņēmējas dalībvalstis savlaicīgi un pilnīgi atmaksāja kopējo summu 1,5 miljardu EUR apmērā, no kuriem 1,0 miljards EUR bija attiecināms uz kapitāla atmaksu no Rumānijas un 0,5 miljardi EUR bija attiecināmi uz kapitāla atmaksu no Latvijas. Turklāt abas minētās dalībvalstis laikus samaksāja 2019. gadā maksājamos procentus. |
| --- | --- |

—

2019. gadā MB palīdzības saņēmējas dalībvalstis savlaicīgi un pilnīgi atmaksāja kopējo summu 1,5 miljardu EUR apmērā, no kuriem 1,0 miljards EUR bija attiecināms uz kapitāla atmaksu no Rumānijas un 0,5 miljardi EUR bija attiecināmi uz kapitāla atmaksu no Latvijas. Turklāt abas minētās dalībvalstis laikus samaksāja 2019. gadā maksājamos procentus.

| — | 2019. gada beigās nesamaksātā summa ir 0,2 miljardi EUR, kas ir attiecināma tikai uz Latviju, un to ir plānots atmaksāt 2025. gadā. Rumānija ir atmaksājusi visu pamatsummu un procentus, tāpēc tās MB finansiālā atbalsta programmu var slēgt. |
| --- | --- |

—

2019. gada beigās nesamaksātā summa ir 0,2 miljardi EUR, kas ir attiecināma tikai uz Latviju, un to ir plānots atmaksāt 2025. gadā. Rumānija ir atmaksājusi visu pamatsummu un procentus, tāpēc tās MB finansiālā atbalsta programmu var slēgt.

MFA

MFA

MFA ir finansiālas palīdzības veids, ko ES piedāvā partnervalstīm ārpus ES, kuras saskaras ar maksājumu bilances krīzi. Tas tiek sniegts vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumu vai dotāciju, vai arī to kombinācijas veidā un ir pieejams tikai valstīm, kas izmanto SVF maksājumu programmu.

Tādējādi 2019. gada 31. decembrī kopējais aizdevumu apjoms MFA aizdevumu programmā (nominālā vērtībā) bija 4,7 miljardi EUR.

| | MFA |
| --- | --- |
| | Ukraina | Tunisija | Jordānija | Citi | Kopā |
| Piešķirts kopā | 3,8 | 0,8 | 0,4 | 0,5 | 5,5 |
| Izmaksāts kopā 31.12.2019. | 3,3 | 0,8 | 0,4 | 0,4 | 4,9 |
| Atmaksāts kopā 31.12.2019. | 0,0 | 0,0 | 0,0 | (0,2 ) | (0,2 ) |
| Neatmaksātā summa 31.12.2019. | 3,3 | 0,8 | 0,4 | 0,2 | 4,7 |

MFA

Ukraina

Tunisija

Jordānija

Citi

Kopā

Piešķirts kopā

3,8

0,8

0,4

0,5

5,5

Izmaksāts kopā 31.12.2019.

3,3

0,8

0,4

0,4

4,9

Atmaksāts kopā 31.12.2019.

0,0

0,0

0,0

(0,2 )

(0,2 )

Neatmaksātā summa 31.12.2019.

3,3

0,8

0,4

0,2

4,7

Galvenie punkti ir šādi:

| — | 2019. gadā tika izmaksāti jauni aizdevumi par kopējo summu 0,4 miljardi EUR, no kuriem 0,3 miljardi EUR – Tunisijai, 0,1 miljards EUR – Jordānijai un 0,02 miljardi EUR – Moldovai. |
| --- | --- |

—

2019. gadā tika izmaksāti jauni aizdevumi par kopējo summu 0,4 miljardi EUR, no kuriem 0,3 miljardi EUR – Tunisijai, 0,1 miljards EUR – Jordānijai un 0,02 miljardi EUR – Moldovai.

Vislielākā aizdevumu saņēmēja MFA ietvaros ir Ukraina, kam piešķirti aizdevumi par summu 3,3 miljardi EUR, un vēl 0,5 miljardi EUR ir piešķirti saskaņā ar aizdevuma līgumu, bet vēl nav izmaksāti. Ukraina 2019. gadā izpildīja visas maksājumu saistības.

1.4.   SAISTĪBAS

SAISTĪBAS

Bilancē vissvarīgākie saistību posteņi ir galvenokārt šādi četri posteņi: i) pensiju saistības un citu darbinieku pabalstu saistības; ii) aizņēmumi; iii) parādi trešām personām un iv) uzkrātie izdevumi.

Saistību sastāvs ES konsolidētajā bilancē

Saistību sastāvs ES konsolidētajā bilancē

Image 6

2019. gada 31. decembrī kopējā saistību vērtība bija 251,5 miljardi EUR, kas ir par 15,6 miljardiem jeb 6,6 % vairāk nekā iepriekšējā gadā (235,9 miljardi EUR).

Galvenās pārmaiņas bija saistītas ar šādu ietekmi:

| — | pensijas un citi darbinieku pabalsti palielinājās par 17,2 miljardiem EUR jeb 21,4 %. Šā palielinājuma iemesls galvenokārt ir aktuārie zaudējumi no finanšu pieņēmumiem, ko izraisīja ievērojamais diskonta likmes samazinājums – tā pirmo reizi kļuva negatīva, |
| --- | --- |

—

pensijas un citi darbinieku pabalsti palielinājās par 17,2 miljardiem EUR jeb 21,4 %. Šā palielinājuma iemesls galvenokārt ir aktuārie zaudējumi no finanšu pieņēmumiem, ko izraisīja ievērojamais diskonta likmes samazinājums – tā pirmo reizi kļuva negatīva,

| — | aizņēmumi samazinājās par 1,3 miljardiem EUR jeb 2,4 %, galvenokārt tāpēc, ka tika atmaksāti MB aizdevumi (1 miljards EUR saistībā ar Rumāniju un 0,5 miljardi EUR saistībā ar Latviju), ko daļēji kompensēja jauni MFA aizdevumi 0,4 miljardu EUR apmērā, |
| --- | --- |

—

aizņēmumi samazinājās par 1,3 miljardiem EUR jeb 2,4 %, galvenokārt tāpēc, ka tika atmaksāti MB aizdevumi (1 miljards EUR saistībā ar Rumāniju un 0,5 miljardi EUR saistībā ar Latviju), ko daļēji kompensēja jauni MFA aizdevumi 0,4 miljardu EUR apmērā,

| — | vērtējot parādus kreditoriem (samazinājums par 5,0 miljardiem EUR) un uzkrātos izdevumus (palielinājums par 4,0 miljardiem EUR) kopumā, kopējais saistību līmenis saglabājas tāds pats. Tā kā gada beigās nesaņemto izmaksu prasījumu līmenis kohēzijas jomā (ERAF, KF un ESF) ir tāds pats, parādi kreditoriem rezultātā ir mazāki, tomēr uzkrātie izdevumi palielināsies, kas liecina, ka programmu īstenošana norisinās. |
| --- | --- |

—

vērtējot parādus kreditoriem (samazinājums par 5,0 miljardiem EUR) un uzkrātos izdevumus (palielinājums par 4,0 miljardiem EUR) kopumā, kopējais saistību līmenis saglabājas tāds pats. Tā kā gada beigās nesaņemto izmaksu prasījumu līmenis kohēzijas jomā (ERAF, KF un ESF) ir tāds pats, parādi kreditoriem rezultātā ir mazāki, tomēr uzkrātie izdevumi palielināsies, kas liecina, ka programmu īstenošana norisinās.

Kopējie izmaksu prasījumi un rēķini, kas saņemti un atzīti bilances pozīcijā “Parādi kreditoriem”

Kopējie izmaksu prasījumi un rēķini, kas saņemti un atzīti bilances pozīcijā “Parādi kreditoriem”

Image 7

Neto aktīvi

Neto aktīvi

Tas, ka saistības ir lielākas par aktīviem, nozīmē nevis to, ka ES iestādēm un struktūrām ir finanšu grūtības, bet gan to, ka noteiktām saistībām finansējums tiks piešķirts no nākamo gadu budžetiem. Daudzi izdevumi kārtējā gadā tiek atzīti atbilstīgi uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem, kaut gan tos faktiski varētu samaksāt nākamajā gadā vai vēlākos gados un finansēt, izmantojot nākamo gadu budžetus; saistītie ieņēmumi tiks uzskaitīti tikai turpmākajos periodos. Visnozīmīgākās summas ir ar ELGF darbību saistītās summas (kuru lielāko daļu parasti samaksā nākamā gada pirmajā ceturksnī) un darbinieku pabalstu saistības (jāsamaksā nākamo 30 vai vairāk gadu laikā).

2.   AR ES BUDŽETA IZPILDI SAISTĪTO RISKU UN NENOTEIKTĪBU PĀRVALDĪBA

2.1.   MAKROEKONOMISKĀ VIDE

MAKROEKONOMISKĀ VIDE

Ņemot vērā pašreizējo situāciju pasaulē saistībā ar koronavīrusa slimības izplatību 2020. gada pirmajā ceturksnī, šo pārskatu nosūtīšanas laikā nav iespējams precīzi novērtēt tās neapšaubāmi būtisko negatīvo ietekmi uz ES makroekonomisko vidi.

ES makroekonomiskā vide ietekmē ES dalībvalstu spēju pildīt savas finansēšanas saistības pret ES iestādēm un struktūrām un attiecīgi arī ES spēju turpināt īstenot ES politiku.

Tiek lēsts, ka 2019. gadā eurozonas un ES IKP būs palielinājies attiecīgi par 1,2 % un 1,5 %. Kopējā inflācija eurozonā 2019. gadā bija vidēji 1,2 % – tas ir straujš samazinājums salīdzinājumā ar iepriekšējā gada inflācijas līmeni, proti, 1,7 %. To var saistīt ar enerģijas cenu kritumu un to, ka nenotiek pāreja no stabila algu pieauguma uz pamata inflāciju. Eurozonas darba tirgus 2019. gadā bija samērā noturīgs, ņemot vērā salīdzinoši mēreno ekonomikas izaugsmi. Bezdarba līmenis gada beigās bija 7,4 % vai tuvu tam, un tas ir zemākais rādītājs, kas reģistrēts kopš 2008. gada maija. 2019. gada decembrī bezdarbnieku skaits bija par 4,6 % mazāks nekā gadu iepriekš un par 36,8 % mazāks nekā 2013. gada aprīlī, kad tas bija vislielākais.

2.2.   IESPĒJAMĀS BUDŽETA SAISTĪBAS ATTIECĪBĀ UZ FINANSIĀLO ATBALSTU

IESPĒJAMĀS BUDŽETA SAISTĪBAS ATTIECĪBĀ UZ FINANSIĀLO ATBALSTU

ES aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālā atbalsta programmām ir ārpusbudžeta operācijas. Parasti piesaistītie līdzekļi tiek aizdoti saņēmējvalstij ar tādiem pašiem noteikumiem, t. i., ar tādu pašu kuponu, dzēšanas termiņu un summu. Neraugoties uz kompensējošo metodiku, finansēšanas instrumentu parāda apkalpošana ir ES juridiskais pienākums, un tā nodrošina, ka visi maksājumi tiek veikti pilnā apmērā un laikus. Komisija ir ieviesusi procedūras, lai nodrošinātu aizņēmumu atmaksu pat tad, ja aizdevuma saistības netiek pildītas.

ES aizņēmumi veido ES tiešas un beznosacījuma saistības, un tos garantē ES dalībvalstis (budžeta iespējamās saistības). Aizņēmumus tādu aizdevumu finansēšanai, kuri ir paredzēti valstīm ārpus ES, sedz Garantiju fonds ārējai darbībai. Ja saņēmēja dalībvalsts nepildītu saistības, parāda apkalpošanas summa tiktu atskaitīta no Komisijas pieejamā līdzekļu atlikuma kasē, ja tas būtu iespējams. Ja tas nebūtu iespējams, Komisija iegūtu nepieciešamos līdzekļus no dalībvalstīm. Saskaņā ar tiesību aktiem par ES pašu resursiem (Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 14. pants) ES dalībvalstīm ir juridisks pienākums nodrošināt pietiekamus līdzekļus ES saistību izpildei. Tādējādi ieguldītāji ir pakļauti tikai ES kredītriskam, nevis finansēto aizdevumu saņēmēja kredītriskam. Kompensējoša aizdošana nodrošina, ka ES budžets neuzņemas procentu likmju vai ārvalstu valūtas risku.

Par katras valsts programmu EP, Padome un Komisija pieņem lēmumu un nosaka vispārējo piešķirto summu, maksājumu daļu skaitu un maksimālo (vidējo) termiņu visam aizdevuma kopumam. Tad Komisija un saņēmējvalsts vienojas par aizdevuma/finansējuma parametriem, jo īpaši par maksājumu daļu atmaksas termiņu. Turklāt, izņemot pirmo daļu, visas pārējās aizdevuma daļas ir atkarīgas no tā, vai tiek ievēroti politikas nosacījumi kopīgā ES/SVF finansiālā atbalsta kontekstā, kas ir vēl viens faktors, kurš ietekmē finansēšanas darbību grafiku. Tas nozīmē, ka emitēšanas laiks un atmaksas termiņi ir atkarīgi no saistītajām ES aizdevumu darbībām. Finansējums ir tikai euro valūtā un tiek piešķirts uz laiku no 3 līdz 30 gadiem.

Turpmākajā tabulā ir sniegts pārskats par plānoto nominālvērtības atmaksas grafiku neatmaksātiem EFSM un MB aizdevumiem 2019. gada 31. decembrī.

| Miljardi EUR |
| --- |
| | MB | EFSM | KOPĀ |
| | Latvija | Rumānija | Kopā | Īrija | Portugāle | Kopā |
| 2021 | — | — | — | 3,0 | 6,8 | 9,8 | 9,8 |
| 2022 | — | — | — | — | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2023 | — | — | — | 2,0 | 1,5 | 3,5 | 3,5 |
| 2024 | — | — | — | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | 0,2 | — | 0,2 | 2,4 | — | 2,4 | 2,6 |
| 2026 | — | — | — | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | — | — | — | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | — | — | — | 2,3 | — | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | — | — | — | 1,0 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| 2031 | — | — | — | — | 2,2 | 2,2 | 2,2 |
| 2032 | — | — | — | 3,0 | — | 3,0 | 3,0 |
| 2033 | — | — | — | 1,5 | 0,6 | 2,1 | 2,1 |
| 2035 | — | — | — | 2,0 | — | 2,0 | 2,0 |
| 2036 | — | — | — | — | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| 2038 | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | — | — | — | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Kopā | 0,2 | — | 0,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 47,0 |

Miljardi EUR

MB

EFSM

KOPĀ

KOPĀ

Latvija

Rumānija

Kopā

Īrija

Portugāle

Kopā

2021

—

—

—

3,0

6,8

9,8

9,8

2022

—

—

—

—

2,7

2,7

2,7

2023

—

—

—

2,0

1,5

3,5

3,5

2024

—

—

—

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

—

0,2

2,4

—

2,4

2,6

2026

—

—

—

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

—

—

—

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

—

—

—

2,3

—

2,3

2,3

2029

—

—

—

1,0

0,4

1,4

1,4

2031

—

—

—

—

2,2

2,2

2,2

2032

—

—

—

3,0

—

3,0

3,0

2033

—

—

—

1,5

0,6

2,1

2,1

2035

—

—

—

2,0

—

2,0

2,0

2036

—

—

—

—

1,0

1,0

1,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

—

—

—

1,5

1,5

3,0

3,0

Kopā

Kopā

0,2

0,2

—

0,2

0,2

22,5

22,5

24,3

24,3

46,8

46,8

47,0

47,0

Uz starpvaldību finanšu stabilitātes mehānismiem, kas ir Eiropas Finanšu stabilitātes instruments (EFSI) un Eiropas Stabilitātes mehānisms (ESM), neattiecas ES līgums, tāpēc tie nav iekļauti ES konsolidētajos gada pārskatos.

2.3.   BUDŽETA GARANTIJAS

BUDŽETA GARANTIJAS

ES ir piešķīrusi galvojumus EIB grupai saistībā ar aizdevumiem, kas izsniegti ārpus ES, un parāda un pašu kapitāla darījumiem, uz kuriem attiecas ESIF galvojums. 2019. gada 31. decembrī konsolidēto finanšu pārskatu skaidrojumos (skatīt 4.1.1. skaidrojumu) ES uzrāda iespējamās saistības abām garantijām, savukārt summas, kas veido pašreizējās saistības, ir atzītas finanšu pārskatos kā uzkrājumi un finanšu garantiju saistības (skatīt konsolidēto finanšu pārskatu attiecīgi 2.10. un 2.11.3. skaidrojumu). Lai mazinātu risku ES budžetam, ko var radīt EIB grupas pieprasītās garantijas, ES ir izveidojusi atsevišķus garantiju fondus – Garantiju fondu ārējai darbībai un ESIF galvojuma fondu.

4.1.1.

2.10.

2.11.3.

Līdzekļi Garantiju fondā ārējai darbībai tiek uzkrāti no ES budžeta, lai segtu 9 % no gada beigās nesamaksātajiem garantētajiem aizdevumiem trešām valstīm, kas izsniegti saistībā ar EIB ārējo aizdevumu pilnvarām. 2019. gada 31. decembrī aktīvu kopējā vērtība 2,6 miljardu EUR apmērā sedz summas, kas izmaksātas 20,2 miljardu EUR apmērā.

ESIF galvojuma fonds savu darbību sāka 2016. gadā. Atbilstoši grozītajai ESIF regulai (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2396 (18)) ESIF ES galvojuma maksimālais apjoms tika palielināts līdz 26 miljardiem EUR (no sākotnējiem 16 miljardiem EUR), bet galvojuma fonda finansējuma robežvērtība samazināta līdz 35 % (no sākotnējiem 50 %) no kopējām ES galvojuma saistībām. Tāpēc tiek prognozēts, ka ESIF galvojuma fonda kopsumma sasniegs 9,1 miljardu EUR. 2019. gada 31. decembrī ESIF galvojuma fonda aktīvu kopsumma bija 6,7 miljardi EUR, un tā sedz finansiālo iesaistīšanos attiecībā uz izmaksātajām summām 17,7 miljardu EUR apmērā.

18

Atbilstoši EFIA regulai (Regula (ES) 2017/1601) ir jādara pieejama EFIA garantija līdz 1,5 miljardu EUR apmērā (to vēl palielinot ar ārējām iemaksām), lai atbalstītu investīcijas partnervalstīs Āfrikā un Eiropas kaimiņvalstīs. ES norāda EFIA garantiju savu konsolidēto finanšu pārskatu skaidrojumos (skatīt 4.1.1. skaidrojumu) kā iespējamās saistības. 2019. gada 31. decembrī bija spēkā viena EFIA garantija par kopējo seguma ierobežojumu 50 miljoni EUR, taču īstenošanas partneris nebija parakstījis pamatā esošas operācijas. EFIA garantiju fonds tika izveidots, lai segtu iespējamos nākotnes garantiju pieprasījumus. Kopējās fondā saņemtās iemaksas 2019. gada 31. decembrī bija 0,6 miljardi EUR.

4.1.1.

2.4.   JAUNU IEKĀRTU REZERVE (NER) 300

JAUNU IEKĀRTU REZERVE (NER

Fonds “NER 300” tika izveidots, pārdodot emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas emisijas, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (19), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā. Fonds pieder dalībvalstīm, kas izmanto naudu, lai finansētu inovatīvus mazoglekļa enerģijas demonstrējumu projektus. Komisija pārvalda programmu dalībvalstu vārdā, bet EIB ir atbildīga par fonda “NER 300” aktīvu pārvaldību un rīkojas kā tehniskais padomdevējs atbilstoši sadarbības nolīgumam ar Komisiju. Ņemot vērā Komisijas ierobežoto lomu lēmumu pieņemšanas procesā programmā “NER 300” un faktu, ka līdzekļi, ko iegūst, pārdodot emisijas, nenonāk ES budžetā, uz “NER 300” neattiecina ES konsolidācijas darbības jomu (t. i., ES pārskatos netiek iekļauti ne ieņēmumi no emisijām, ne izdevumi saistībā ar finansētajiem projektiem).

19

Dalībvalstis 2017. gadā nolēma (Komisijas Lēmums (ES) 2017/2172 (20)), ka “NER 300” ieņēmumi, kas nav pilnībā izmantoti mazoglekļa enerģijas demonstrējumu projektiem ar dotāciju starpniecību, būtu daļēji jānovirza ar finanšu instrumentu starpniecību. Proti, “NER 300” līdzekļus izmanto, lai nodrošinātu garantiju EIB saistībā ar tās aizdevumiem enerģijas demonstrējumu projektiem papildus ES budžeta garantijai H2020 un EISI finanšu instrumentu ietvaros. Lai gan EIB minētos “NER 300” līdzekļus apvienoja ar ES budžeta līdzekļiem aktīvu pārvaldības nolūkos, tie joprojām ir daļa no programmas “NER 300”, un ES neieguva kontroli pār tiem. Tāpēc ES tikai savu daļu minētajos aktīvu portfeļos atzīst par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem (skatīt konsolidēto finanšu pārskatu 2.4.1. skaidrojumu).

20

H2020

2.4.1

Pārējos “NER 300” aktīvus, kas nav izmantoti mazoglekļa enerģijas demonstrējumu projektiem, saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK, kas grozīta 2018. gadā ar Direktīvu (ES) 2018/410 (21), izmanto inovācijas atbalstam mazoglekļa tehnoloģijās un procesos papildus to emisiju rezervei, kuras jādara pieejamas Inovāciju fonda izveidei. Saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/856 (22) Inovāciju fondu pārvalda Komisija, un iemaksas no “NER 300”, kad tās pārskaitīs ES budžetā, būs ārējie piešķirtie ieņēmumi. Ņemot vērā, ka Inovāciju fonds nav sācis darbību un ka neizmantotie “NER 300” līdzekļi 2019. gadā nav pārskaitīti Komisijai, šie līdzekļi 2019. gada ES konsolidētajos finanšu pārskatos nav atzīti kā aktīvi.

21

22

BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI (38)

38

SATURA RĀDĪTĀJS

SATURA RĀDĪTĀJS

| ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS | 116 |
| --- | --- |

| BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMA PĀRSKATI | 117 |
| --- | --- |

| BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATU SKAIDROJUMI | 120 |
| --- | --- |

| 1. | ES BUDŽETA SISTĒMA | 120 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2014.–2020. GADAM | 120 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | SĪKI IZSTRĀDĀTAS DFS IZDEVUMU KATEGORIJAS (PROGRAMMAS) | 121 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | GADA BUDŽETS | 121 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | IEŅĒMUMI | 122 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTU APRĒĶINS | 123 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOJUMS AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTIEM | 124 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | 2019. GADA ES BUDŽETA IZPILDE – KOMENTĀRS | 125 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | IEŅĒMUMI | 125 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | IZDEVUMI | 126 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | ES BUDŽETA IEŅĒMUMU ĪSTENOŠANA | 127 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | KOPSAVILKUMS PAR ES BUDŽETA IEŅĒMUMU ĪSTENOŠANU | 127 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | ES BUDŽETA IZDEVUMU ĪSTENOŠANA | 128 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS | 128 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA | 129 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA | 130 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL) PĀRMAIŅAS | 131 |
| --- | --- | --- |

4.4.

RAL

| 4.5. | DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS | 132 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS | 133 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA | 141 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA | 148 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL) PĀRMAIŅAS | 155 |
| --- | --- | --- |

4.9.

RAL

| 4.10. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS | 161 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | BUDŽETA IZPILDE PA IESTĀDĒM | 166 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | BUDŽETA IEŅĒMUMU ĪSTENOŠANA | 166 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | SAISTĪBU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA | 167 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA | 168 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | AĢENTŪRU BUDŽETA IZPILDE | 169 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | BUDŽETA IEŅĒMUMI | 169 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM | 171 |
| --- | --- | --- |

6.2.

ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

| miljoni EUR |
| --- |
| Skaidrojums | 2019 | 2018 |
| a | Ieņēmumi finanšu gadā | 163 918 | 159 318 |
| b | Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām | (157 428 ) | (154 833 ) |
| c | Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu | (1 615 ) | (1 675 ) |
| d | To neizmantoto apropriāciju atcelšana, kas pārnestas no N–1 gada | 75 | 106 |
| e | Piešķirto ieņēmumu attīstība (B)-(A) | (1 736 ) | (1 114 ) |
| | Neizmantotās apropriācijas kārtējā gada beigās (A) | 9 144 | 7 408 |
| | Neizmantotās apropriācijas iepriekšējā gada beigās (B) | 7 408 | 6 295 |
| f | Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā | 4 | (1) |
| | Budžeta izpildes rezultāts | 3 217 | 1 802 |

miljoni EUR

Skaidrojums

2019

2018

a

Ieņēmumi finanšu gadā

163 918

159 318

b

Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām

(157 428 )

(154 833 )

c

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu

(1 615 )

(1 675 )

d

To neizmantoto apropriāciju atcelšana, kas pārnestas no N–1 gada

75

106

e

Piešķirto ieņēmumu attīstība (B)-(A)

(1 736 )

(1 114 )

Neizmantotās apropriācijas kārtējā gada beigās (A)

Neizmantotās apropriācijas kārtējā gada beigās (A)

9 144

9 144

7 408

7 408

Neizmantotās apropriācijas iepriekšējā gada beigās (B)

Neizmantotās apropriācijas iepriekšējā gada beigās (B)

7 408

7 408

6 295

6 295

f

Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā

4

(1)

Budžeta izpildes rezultāts

Budžeta izpildes rezultāts

3 217

3 217

1 802

1 802

ES budžeta izpildes rezultāti tiks atdoti dalībvalstīm 2020. gadā, samazinot summas, kas tām jāmaksā. Tos aprēķina saskaņā ar 1. panta 1. punktu Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 608/2014, ar ko nosaka pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus. Vairāk informācijas pieejams sadaļā “Budžeta izpildes rezultātu aprēķins”.

| a. | Ieņēmumi finanšu gadā – attiecas uz 3.1. tabulas “Kopsavilkums par ES budžeta ieņēmumu īstenošanu” 8. aili “Kopā ieņēmumi”. |
| --- | --- |

a.

Ieņēmumi finanšu gadā – attiecas uz 3.1. tabulas “Kopsavilkums par ES budžeta ieņēmumu īstenošanu” 8. aili “Kopā ieņēmumi”.

| b. | Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām – attiecas uz 4.3. tabulas “DFS: maksājumu apropriāciju īstenošana” 2. aili “Maksājumi no pieņemtā budžeta” un 4. aili “Maksājumi no piešķirtajiem ieņēmumiem”. |
| --- | --- |

b.

Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām – attiecas uz 4.3. tabulas “DFS: maksājumu apropriāciju īstenošana” 2. aili “Maksājumi no pieņemtā budžeta” un 4. aili “Maksājumi no piešķirtajiem ieņēmumiem”.

| c. | Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu – attiecas uz 4.3. tabulas “DFS: maksājumu apropriāciju īstenošana” 7. aili “Automātiski pārnestas” un 8. aili “Pārnestas atbilstoši lēmumam”. |
| --- | --- |

c.

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu – attiecas uz 4.3. tabulas “DFS: maksājumu apropriāciju īstenošana” 7. aili “Automātiski pārnestas” un 8. aili “Pārnestas atbilstoši lēmumam”.

| d. | To neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšana, kas pārnestas no N–1 gada, – ņem vērā pārnesto maksājumu apropriāciju (automātiski pārnesto un ar lēmumu pārnesto) summu iepriekšējā gada beigās un kārtējā gada “Maksājumus no pārnestajām apropriācijām”, kā norādīts 4.3. tabulas “DFS: maksājumu apropriāciju īstenošana” 3. ailē. |
| --- | --- |

d.

To neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšana, kas pārnestas no N–1 gada, – ņem vērā pārnesto maksājumu apropriāciju (automātiski pārnesto un ar lēmumu pārnesto) summu iepriekšējā gada beigās un kārtējā gada “Maksājumus no pārnestajām apropriācijām”, kā norādīts 4.3. tabulas “DFS: maksājumu apropriāciju īstenošana” 3. ailē.

| e. | Kopējo piešķirto ieņēmumu apropriāciju attīstība gada beigās – aprēķina starpību starp piešķirto ieņēmumu apropriāciju summu iepriekšējā gada beigās (pluss) un piešķirto ieņēmumu apropriāciju summu kārtējā gada beigās (kā norādīts 4.3. tabulas “DFS: maksājumu apropriāciju īstenošana” 9. ailē – mīnuss), lai iegūtu piešķirto ieņēmumu neto izmaiņas kārtējā gadā. |
| --- | --- |

e.

Kopējo piešķirto ieņēmumu apropriāciju attīstība gada beigās – aprēķina starpību starp piešķirto ieņēmumu apropriāciju summu iepriekšējā gada beigās (pluss) un piešķirto ieņēmumu apropriāciju summu kārtējā gada beigās (kā norādīts 4.3. tabulas “DFS: maksājumu apropriāciju īstenošana” 9. ailē – mīnuss), lai iegūtu piešķirto ieņēmumu neto izmaiņas kārtējā gadā.

| f. | Valūtas kursa starpības ietver realizētās un nerealizētās valūtas kursa starpības. |
| --- | --- |

f.

Valūtas kursa starpības ietver realizētās un nerealizētās valūtas kursa starpības.

BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMA PĀRSKATI

BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMA PĀRSKATI

Budžeta ieņēmumi

Budžeta ieņēmumi

| miljoni EUR |
| --- |
| | Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Konstatētās maksājumtiesības | Ieņēmumi |
| 1 | Pašu resursi | 146 305 | 144 795 | 147 056 | 144 766 |
| | 11 – cukura nodevas | — | — | (1) | (1) |
| | 12 – muitas nodokļi | 21 471 | 21 471 | 23 656 | 21 365 |
| | 13 – PVN | 17 739 | 17 739 | 17 775 | 17 775 |
| | 14 – NKI | 107 095 | 105 585 | 105 700 | 105 700 |
| | 15 – budžeta nelīdzsvarotības korekcija | — | — | (81) | (81) |
| | 16 – Nīderlandes un Zviedrijas uz NKI balstītās iemaksas samazinājums | — | — | 7 | 7 |
| 3 | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas | — | 1 803 | 1 811 | 1 805 |
| 4 | Ieņēmumi no personām, kas saistītas ar iestādēm un citām Savienības struktūrām | 1 607 | 1 607 | 1 585 | 1 576 |
| 5 | Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības | 25 | 25 | 589 | 558 |
| 6 | Iemaksas un atmaksa saistībā ar Savienības nolīgumiem un programmām | 130 | 130 | 14 134 | 12 577 |
| 7 | Kavējuma procenti un naudas sodi | 115 | 115 | 18 575 | 2 625 |
| 8 | Aizdevumu un aizņēmumu operācijas | 3 | 3 | 3 | 3 |
| 9 | Dažādi ieņēmumi | 15 | 15 | 17 | 8 |
| Kopā | 148 199 | 148 492 | 183 771 | 163 918 |

miljoni EUR

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Konstatētās maksājumtiesības

Ieņēmumi

1

Pašu resursi

146 305

144 795

147 056

144 766

11 – cukura nodevas

11 – cukura nodevas

—

—

—

—

(1)

(1)

(1)

(1)

12 – muitas nodokļi

12 – muitas nodokļi

21 471

21 471

21 471

21 471

23 656

23 656

21 365

21 365

13 – PVN

13 – PVN

17 739

17 739

17 739

17 739

17 775

17 775

17 775

17 775

14 – NKI

14 – NKI

107 095

107 095

105 585

105 585

105 700

105 700

105 700

105 700

15 – budžeta nelīdzsvarotības korekcija

15 – budžeta nelīdzsvarotības korekcija

—

—

—

—

(81)

(81)

(81)

(81)

16 – Nīderlandes un Zviedrijas uz NKI balstītās iemaksas samazinājums

16 – Nīderlandes un Zviedrijas uz NKI balstītās iemaksas samazinājums

—

—

—

—

7

7

7

7

3

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

—

1 803

1 811

1 805

4

Ieņēmumi no personām, kas saistītas ar iestādēm un citām Savienības struktūrām

1 607

1 607

1 585

1 576

5

Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

25

25

589

558

6

Iemaksas un atmaksa saistībā ar Savienības nolīgumiem un programmām

130

130

14 134

12 577

7

Kavējuma procenti un naudas sodi

115

115

18 575

2 625

8

Aizdevumu un aizņēmumu operācijas

3

3

3

3

9

Dažādi ieņēmumi

15

15

17

8

Kopā

Kopā

148 199

148 199

148 492

148 492

183 771

183 771

163 918

163 918

Budžeta izdevumi: saistības pa daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu kategorijām

Budžeta izdevumi: saistības pa daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu kategorijām

| miljoni EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Kopā pieejamās apropriācijas | Uzņemtās saistības |
| 1. | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 80 527 | 80 627 | 92 794 | 90 536 |
| | 1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 23 335 | 23 435 | 27 826 | 25 782 |
| | 1.b: Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 57 192 | 57 192 | 64 969 | 64 754 |
| 2. | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 59 642 | 59 642 | 62 846 | 60 600 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 43 192 | 43 192 | 44 806 | 43 962 |
| 3. | Drošība un pilsonība | 3 787 | 3 787 | 4 065 | 3 874 |
| 4. | Globālā Eiropa | 11 319 | 11 625 | 13 454 | 13 111 |
| 5. | Administrācija | 9 943 | 9 943 | 10 776 | 10 371 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 4 115 | 4 115 | 4 550 | 4 371 |
| 6. | Kompensācijas | — | — | — | — |
| 8. | Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts | — | — | — | — |
| 9. | Īpaši instrumenti | 577 | 565 | 618 | 295 |
| Kopā | 165 796 | 166 189 | 184 554 | 178 787 |

miljoni EUR

DFS izdevumu kategorija

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Kopā pieejamās apropriācijas

Uzņemtās saistības

1.

Gudra un iekļaujoša izaugsme

80 527

80 627

92 794

90 536

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

23 335

23 335

23 435

23 435

27 826

27 826

25 782

25 782

1.b: Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b: Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

57 192

57 192

57 192

57 192

64 969

64 969

64 754

64 754

2.

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

59 642

59 642

62 846

60 600

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

43 192

43 192

43 192

43 192

44 806

44 806

43 962

43 962

3.

Drošība un pilsonība

3 787

3 787

4 065

3 874

4.

Globālā Eiropa

11 319

11 625

13 454

13 111

5.

Administrācija

9 943

9 943

10 776

10 371

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

4 115

4 115

4 115

4 115

4 550

4 550

4 371

4 371

6.

Kompensācijas

—

—

—

—

8.

Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts

—

—

—

—

9.

Īpaši instrumenti

577

565

618

295

Kopā

Kopā

165 796

165 796

166 189

166 189

184 554

184 554

178 787

178 787

Budžeta izdevumi: maksājumi pa daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu kategorijām

Budžeta izdevumi: maksājumi pa daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu kategorijām

| miljoni EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Kopā pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi |
| 1. | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 67 557 | 67 823 | 82 553 | 75 535 |
| | 1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 20 522 | 20 261 | 26 044 | 21 748 |
| | 1.b: Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 47 035 | 47 561 | 56 510 | 53 787 |
| 2. | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 57 400 | 57 837 | 61 252 | 59 521 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 43 116 | 43 113 | 44 933 | 43 885 |
| 3. | Drošība un pilsonība | 3 527 | 3 291 | 3 575 | 3 256 |
| 4. | Globālā Eiropa | 9 358 | 8 953 | 10 933 | 10 108 |
| 5. | Administrācija | 9 945 | 9 942 | 11 694 | 10 381 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 4 115 | 4 115 | 5 107 | 4 377 |
| 6. | Kompensācijas | — | — | — | — |
| 8. | Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts | — | — | — | — |
| 9. | Īpaši instrumenti | 412 | 647 | 671 | 295 |
| Kopā | 148 199 | 148 492 | 170 679 | 159 096 |

miljoni EUR

DFS izdevumu kategorija

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Kopā pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

1.

Gudra un iekļaujoša izaugsme

67 557

67 823

82 553

75 535

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

20 522

20 522

20 261

20 261

26 044

26 044

21 748

21 748

1.b: Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b: Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

47 035

47 035

47 561

47 561

56 510

56 510

53 787

53 787

2.

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

57 400

57 837

61 252

59 521

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

43 116

43 116

43 113

43 113

44 933

44 933

43 885

43 885

3.

Drošība un pilsonība

3 527

3 291

3 575

3 256

4.

Globālā Eiropa

9 358

8 953

10 933

10 108

5.

Administrācija

9 945

9 942

11 694

10 381

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

4 115

4 115

4 115

4 115

5 107

5 107

4 377

4 377

6.

Kompensācijas

—

—

—

—

8.

Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts

—

—

—

—

9.

Īpaši instrumenti

412

647

671

295

Kopā

Kopā

148 199

148 199

148 492

148 492

170 679

170 679

159 096

159 096

BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATU SKAIDROJUMI

BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATU SKAIDROJUMI

1.   ES BUDŽETA SISTĒMA

Budžeta konti tiek turēti atbilstīgi Finanšu regulai (FR). Vispārējais budžets ir instruments, ar kuru katru gadu nosaka un apstiprina Savienības ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar maksimālajiem apjomiem un citiem noteikumiem, kas paredzēti daudzgadu finanšu shēmā, atbilstoši tiesību aktiem par daudzgadu programmām, kas pieņemtas saskaņā ar minēto shēmu.

1.1.   DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2014.–2020. GADAM

DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2014.–2020. GADAM

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Kopā |
| 1. | Gudra un iekļaujoša izaugsme |

miljoni EUR

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Kopā

1.

Gudra un iekļaujoša izaugsme

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1.a | Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |
| --- | --- |

1.a

Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1.b | Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija |
| --- | --- |

1.b

Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi |
| --- | --- |

2.

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

tostarp ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

43 779

43 779

44 190

44 190

43 951

43 951

44 146

44 146

44 163

44 163

43 881

43 881

43 888

43 888

307 998

307 998

| 3. | Drošība un pilsonība |
| --- | --- |

3.

Drošība un pilsonība

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Globālā Eiropa |
| --- | --- |

4.

Globālā Eiropa

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

7 056

7 056

7 351

7 351

7 679

7 679

8 007

8 007

8 360

8 360

8 700

8 700

9 071

9 071

56 224

56 224

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negatīvā rezerve |
| --- | --- |

8.

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Īpaši instrumenti |
| --- | --- |

9.

Īpaši instrumenti

—

—

—

—

—

—

—

—

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Maksājumu apropriācijas kopā

Maksājumu apropriācijas kopā

135 762

135 762

140 719

140 719

130 694

130 694

126 492

126 492

154 355

154 355

166 709

166 709

172 420

172 420

1 027 151

1 027 151

Tabulā iepriekš ir parādītas daudzgadu finanšu shēmas (DFS) maksimālie apjomi faktiskajās cenās. 2019. gads bija priekšpēdējais finanšu gads, uz kuru attiecās 2014.–2020. gada DFS. Kopējais maksimālais apjoms saistību apropriācijām 2019. gadā bija 164 123 miljoni EUR, kas atbilst 1,00 % no ES NKI, savukārt atbilstīgais maksājumu apropriāciju maksimālais apjoms bija 166 709 miljoni EUR jeb 1,01 % no ES NKI visā 2019. budžeta gadā.

Saistībā ar 2014.–2020. gada DFS ir panākta vienošanās par jauniem elastīguma noteikumiem. Viens no jaunajiem noteikumiem paredz iespēju pārvietot neizmantoto summu (līdz regulā paredzētajai maksimālajai summai), kas atlikusi līdz maksājumu maksimālajam apjomam, uz turpmākajiem gadiem, nākamajam gadam veicamās DFS tehniskās korekcijas ietvaros izmantojot maksājumu vispārējo rezervi. Tāpēc summa, kas netika izmantota 2016. gadā (13 991 miljons EUR faktiskajās cenās), 2017. gadā (16 414 miljoni EUR faktiskajās cenās) un 2018. gadā (210 miljoni EUR no aprēķinātajiem 11 386 miljoniem EUR maksimālās summas dēļ) tika pārnesta uz 2018.–2020. gadu un 2016.–2020. gada maksimālie apjomi tika attiecīgi koriģēti. Komisija 2019. gada 15. maijā pieņēma paziņojumu par finanšu shēmas tehniskajām korekcijām 2020. gadam atbilstoši NKI izmaiņām (EKS 2010) (COM(2019) 310).

Turpmāk ir sniegts paskaidrojums par dažādajām DFS izdevumu kategorijām.

1. izdevumu kategorija – Gudra un iekļaujoša izaugsme

1. izdevumu kategorija – Gudra un iekļaujoša izaugsme

Šī izdevumu kategorija ir sadalīta divās atsevišķās, bet savstarpēji saistītās daļās:

| 1.a | Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, tajā skaitā izdevumi pētniecībai un inovācijai, izglītībai un apmācībai, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam, sociālajai politikai, iekšējam tirgum un saistītām politikas jomām; |
| --- | --- |

1.a

Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, tajā skaitā izdevumi pētniecībai un inovācijai, izglītībai un apmācībai, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam, sociālajai politikai, iekšējam tirgum un saistītām politikas jomām;

| 1.b | Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību. |
| --- | --- |

1.b

Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību.

2. izdevumu kategorija – Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

2. izdevumu kategorija – Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

2. izdevumu kategorija ietver kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku un vides aizsardzības pasākumus, jo īpaši programmu LIFE+.

LIFE

3. izdevumu kategorija – Drošība un pilsonība

3. izdevumu kategorija – Drošība un pilsonība

3. izdevumu kategorija (Drošība un pilsonība) atspoguļo augošo nozīmi, kāda ir jomām, kurās ES ir noteikti īpaši uzdevumi, proti, tieslietām un iekšlietām, robežu aizsardzībai, imigrācijas un patvēruma politikai, sabiedrības veselībai un patērētāju tiesību aizsardzībai, kultūrai, jaunatnei, informācijai un dialogam ar pilsoņiem.

4. izdevumu kategorija – Globālā Eiropa

4. izdevumu kategorija – Globālā Eiropa

4. izdevumu kategorijā ietilpst visas ārējās darbības, tajā skaitā sadarbība attīstības jomā, humānā palīdzība, pirmspievienošanās un kaimiņattiecību instrumenti. EAF netiek iekļauts ES budžetā un neietilpst DFS.

5. izdevumu kategorija – Administrācija

5. izdevumu kategorija – Administrācija

Šī izdevumu kategorija attiecas uz visu iestāžu administratīvajiem izdevumiem, pensijām un Eiropas skolām. Iestādēm, izņemot Komisiju, šīs izmaksas veido to kopējos izdevumus.

6. izdevumu kategorija – Kompensācijas

6. izdevumu kategorija – Kompensācijas

Saskaņā ar politisko vienošanos par to, ka jaunās dalībvalstis nekļūst par budžeta neto maksātājām savas līdzdalības sākumposmā, šajā izdevumu kategorijā bija paredzēta kompensācija. Šī summa tām bija pieejama pārskaitījumu veidā, lai līdzsvarotu to budžeta ieņēmumus un iemaksas.

9. izdevumu kategorija – Īpaši instrumenti

9. izdevumu kategorija – Īpaši instrumenti

Elastības mehānismi ļauj ES mobilizēt nepieciešamos līdzekļus, lai reaģētu uz neparedzētiem notikumiem, piemēram, krīzēm un ārkārtas situācijām. To darbības joma, finanšu piešķīrums un darbības nosacījumi paredzēti DFS regulā un Iestāžu nolīgumā. Pašreizējā izdevumu samazināšanas kontekstā tie arī nodrošina iespēju ar budžeta resursiem reaģēt uz mainīgajām prioritātēm, lai katrs euro tiktu izmantots tur, kur tas visvairāk nepieciešams. Lielākā daļa elastības mehānismu tāpēc ir ārpus DFS, un finansējumu var mobilizēt, pārsniedzot izdevumu maksimālos apjomus.

1.2.   SĪKI IZSTRĀDĀTAS DFS IZDEVUMU KATEGORIJAS (PROGRAMMAS)

SĪKI IZSTRĀDĀTAS DFS IZDEVUMU KATEGORIJAS (PROGRAMMAS)

DFS izdevumu kategorijas ir sadalītas sīkākās izdevumu kategorijās, kas atbilst galvenajām izdevumu programmām (piemēram, “Apvārsnis 2020”, “Erasmus+” utt.). Juridiskais pamats budžeta izpildei tiek pieņemts šajā programmu līmenī. Programmas ir parastais formāts, kas tiek izmantots ziņošanai par īstenošanu un rezultātiem. Tabulas par katru programmu ir pieejamas budžeta izpildes pārskatos (skatīt 4.6.–4.10. tabulu turpmāk).

Erasmus

4.6.–4.10.

1.3.   GADA BUDŽETS

GADA BUDŽETS

Komisija katru gadu aplēš visus iestāžu gada ieņēmumus un izdevumus un sagatavo budžeta projektu, ko nosūta budžeta lēmējinstitūcijai. Pamatojoties uz budžeta projektu, Padome izklāsta savu nostāju, ko abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes pēc tam apspriež. Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par kopīgā budžeta projekta galīgo pieņemšanu, un tādējādi budžets kļūst izpildāms. Attiecīgā gada laikā pieņem budžeta grozījumus. Par budžeta izpildi galvenokārt atbild Komisija.

Komisijas budžeta struktūru veido administratīvās un darbības apropriācijas. Pārējām iestādēm ir tikai administratīvās apropriācijas. Turklāt budžetā ir nodalītas divu veidu apropriācijas – nediferencētās un diferencētās. Nediferencētās apropriācijas izmanto, lai finansētu vienam gadam paredzētas darbības (tās atbilst gada pārskata principam). Diferencētās apropriācijas izmanto, lai gada pārskata principu saskaņotu ar vajadzību pārvaldīt daudzgadu darbības. Diferencētās apropriācijas tiek iedalītas saistību un maksājumu apropriācijās:

| — | saistību apropriācijas – sedz to juridisko saistību kopējās izmaksas, kas uzņemtas kārtējā finanšu gadā par darbībām, kuru ilgums ir vairāki gadi. Tomēr budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var tikt sadalītas vairākiem gadiem atbilstošos gada maksājumos, ja tas paredzēts pamataktā, |
| --- | --- |

—

saistību apropriācijas – sedz to juridisko saistību kopējās izmaksas, kas uzņemtas kārtējā finanšu gadā par darbībām, kuru ilgums ir vairāki gadi. Tomēr budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var tikt sadalītas vairākiem gadiem atbilstošos gada maksājumos, ja tas paredzēts pamataktā,

| — | maksājumu apropriācijas – sedz izdevumus par saistībām, kas radušās kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados. |
| --- | --- |

—

maksājumu apropriācijas – sedz izdevumus par saistībām, kas radušās kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados.

Pārskatos šāda veida finansējums tiek sagrupēts divos galvenajos posteņos:

| — | galīgās pieņemtās budžeta apropriācijas un |
| --- | --- |

—

galīgās pieņemtās budžeta apropriācijas un

| — | papildu apropriācijas, kurās iekļauti:






  — | pārnesumi no iepriekšējā gada (Finanšu regula ļauj dažos gadījumos pārnest neiztērētās summas no iepriekšējā gada uz kārtējo gadu) un |
| --- | --- | --- |

—

papildu apropriācijas, kurās iekļauti:

—

pārnesumi no iepriekšējā gada (Finanšu regula ļauj dažos gadījumos pārnest neiztērētās summas no iepriekšējā gada uz kārtējo gadu) un

| — | piešķirtie ieņēmumi no atmaksātajām summām, trešo personu/valstu iemaksas ES programmās un darbs, kas veikts trešo personu labā, tiek tieši iedalīts attiecīgajās budžeta izdevumu pozīcijās un veido trešo finansējuma pīlāru. |
| --- | --- |

—

piešķirtie ieņēmumi no atmaksātajām summām, trešo personu/valstu iemaksas ES programmās un darbs, kas veikts trešo personu labā, tiek tieši iedalīts attiecīgajās budžeta izdevumu pozīcijās un veido trešo finansējuma pīlāru.

Visi finansējuma veidi kopā veido pieejamās apropriācijas.

1.4.   IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

1.4.1.   
  Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursu ieņēmumi

Lielākā daļa ieņēmumu ir no pašu resursiem, kas sastāv no šādām kategorijām:

| 1) | tradicionālie pašu resursi (TPR) – parasti veido +/–14 % no pašu resursu ieņēmumiem; |
| --- | --- |

1)

tradicionālie pašu resursi (TPR) – parasti veido +/–14 % no pašu resursu ieņēmumiem;

| 2) | pievienotās vērtības nodokļa (PVN) resursi – parasti veido apmēram 12 % no pašu resursu ieņēmumiem; |
| --- | --- |

2)

pievienotās vērtības nodokļa (PVN) resursi – parasti veido apmēram 12 % no pašu resursu ieņēmumiem;

| 3) | nacionālā kopienākuma (NKI) resursi – parasti veido +/–74 % no pašu resursu ieņēmumiem. |
| --- | --- |

3)

nacionālā kopienākuma (NKI) resursi – parasti veido +/–74 % no pašu resursu ieņēmumiem.

Pašu resursus piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/335/ES, Euratom (2014. gada 26. maijs) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (2014. gada ORD). Lēmums stājās spēkā 2016. gada 1. oktobrī un tiek piemērots ar atpakaļejošu spēku no 2014. gada 1. janvāra.

ORD

Kopējā pašu resursu summa, kas Savienībai piešķirta gada maksājumu apropriāciju segšanai, nepārsniedz 1,20 % no visu dalībvalstu NKI summas.

1.4.2.   
  Tradicionālie pašu resursi (TPR)

Tradicionālie pašu resursi (TPR)

Tradicionālos pašu resursus (TPR) veido muitas nodokļi (ko piemēro importam no trešām valstīm) un cukura nodevas (ko maksā cukura ražotāji, lai finansētu izdevumus par kopējo cukura tirgus organizāciju), ko piemēro ekonomikas dalībniekiem, un dalībvalstis tos iekasē ES vārdā. Tomēr dalībvalstis patur 20 % kā kompensāciju par iekasēšanas izmaksām. Visas konstatētās tradicionālo pašu resursu summas ir jāiegrāmato vienā no kompetento iestāžu kontiem:

| — | parastajos kontos, kas paredzēti Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 6. panta 3. punktā, – visas atgūtās vai garantētās summas, |
| --- | --- |

—

parastajos kontos, kas paredzēti Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 6. panta 3. punktā, – visas atgūtās vai garantētās summas,

| — | atsevišķajos kontos, kas arī paredzēti iepriekš minētajā pantā, – visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas. |
| --- | --- |

—

atsevišķajos kontos, kas arī paredzēti iepriekš minētajā pantā, – visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas.

Tradicionālie pašu resursi dalībvalstij jāieskaita Komisijas kontā valsts kasē vai valsts centrālajā bankā ne vēlāk kā pirmajā darbdienā pēc 19. datuma otrajā mēnesī pēc mēneša, kurā maksājumtiesības konstatētas (vai – atsevišķa konta gadījumā – atgūtas attiecīgās summas).

1.4.3.   
  Pievienotās vērtības nodoklis (PVN)

Pievienotās vērtības nodoklis (PVN)

Pievienotās vērtības nodokli (PVN) piemēro dalībvalstu PVN bāzei, un bāzes šim nolūkam ir saskaņotas atbilstīgi ES noteikumiem. Tomēr PVN bāze ir ierobežota un nepārsniedz 50 % no katras dalībvalsts NKI. Tiek piemērota vienāda PVN likme 0,30 % apmērā, izņemot 2014.–2020. gada periodam, kad piesaistīšanas likme Vācijai, Nīderlandei un Zviedrijai ir noteikta 0,15 % apmērā.

1.4.4.   
  Nacionālais kopienākums (NKI)

Nacionālais kopienākums (NKI)

Resursus, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI), izmanto, lai finansētu to budžeta daļu, kuru nesedz citi ieņēmumu avoti. Katras dalībvalsts NKI piemēro vienu un to pašu procentu likmi, un to nosaka saskaņā ar ES noteikumiem.

PVN resursus un NKI resursus nosaka, pamatojoties uz attiecīgo bāzu prognozēm, ko izstrādā budžeta projekta sagatavošanas laikā. Šīs prognozes pēc tam pārskata un atjaunina attiecīgajā budžeta gadā, izmantojot budžeta grozījumus. Pozitīvās vai negatīvās starpības starp summām, kas dalībvalstīm ir jāmaksā, ņemot vērā faktiskās bāzes, un summām, kas ir faktiski samaksātas, pamatojoties uz (pārskatītajām) prognozēm, Komisija pieprasa dalībvalstīm nodrošināt līdz pirmajai jūnija darbdienai otrajā gadā, kurš seko attiecīgajam budžeta gadam. Faktiskajās PVN un NKI bāzēs joprojām var veikt korekcijas turpmākajos četros gados, ja vien netiek sniegta atruna. Šīs atrunas ir uzskatāmas par potenciāliem prasījumiem dalībvalstīm par precīzi nenosakāmām summām, jo to finansiālo ietekmi nevar precīzi aplēst. Ja ir iespējams noteikt precīzu summu, attiecīgie PVN un NKI resursi tiek pieprasīti saistībā ar PVN un NKI atlikumiem vai izmantojot atsevišķus līdzekļu pieprasījumus.

1.4.5.   
  Korekcija attiecībā uz AK

Korekcija attiecībā uz AK

Budžeta nelīdzsvarotības korekcijas mehānismu par labu Apvienotajai Karalistei (samazinot Apvienotās Karalistes pašu resursu maksājumus un palielinot citu dalībvalstu maksājumus) Eiropadome ieviesa Fontenblo sanāksmē (1984. gada jūnijā). Vācijai, Austrijai, Zviedrijai un Nīderlandei ir noteikts mazāks finansējums Apvienotās Karalistes korekcijai (kas nav lielāks par vienu ceturto daļu no šo valstu parastās daļas).

1.4.6.   
  Bruto samazinājums

Bruto samazinājums

Eiropadome 2013. gada 7. un 8. februārī secināja, ka Dānijai, Nīderlandei un Zviedrijai būtu jāpiemēro bruto samazinājums gada iemaksai, kuras pamatā ir NKI, 2014.–2020. gada periodam, savukārt Austrijai uz NKI bāzētajai gada iemaksai tika piemērots bruto samazinājums tikai 2014.–2016. gada periodam. Gada samazinājumi ir šādi: Dānijai 130 miljoni EUR, Nīderlandei 695 miljoni EUR un Zviedrijai 185 miljoni EUR.

1.5.   BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTU APRĒĶINS

BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTU APRĒĶINS

ES budžeta izpildes rezultāti tiek atdoti dalībvalstīm nākamā gada laikā, samazinot summas, kas dalībvalstīm jāmaksā attiecīgajā gadā.

Pašu resursu summas, ko iegrāmato kontos, ir summas, ko gada laikā dalībvalstu valdības ieskaita Komisijas vārdā atvērtajos kontos. Pārpalikuma gadījumā ieņēmumos tiek iekļauts arī budžeta izpildes rezultāts iepriekšējā finanšu gadā. Pārējie ieņēmumi, kurus grāmato kontos, ir summas, kas faktiski saņemtas gada laikā.

Lai aprēķinātu gada budžeta izpildes rezultātu, izdevumos tiek iekļauti maksājumi, kas tiek veikti no gada apropriācijām, kā arī visas attiecīgā gada apropriācijas, ko pārnes uz nākamo gadu. Maksājumi, kas veikti no gada apropriācijām, ir maksājumi, ko grāmatvedis veic līdz finanšu gada 31. decembrim. ELGF gadījumā maksājumi ir tie, ko dalībvalstis veikušas laikposmā no N–1 gada 16. oktobra līdz N gada 15. oktobrim, ar nosacījumu, ka grāmatvedim par saistībām un apstiprinājumu ir paziņots līdz N+1 gada 31. janvārim. Par ELGF izdevumiem pēc kontroles veikšanas dalībvalstīs var pieņemt atbilstības lēmumu.

Budžeta izpildes rezultātos ietver divus elementus: ES rezultātu un Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ) ietilpstošo EBTA valstu līdzdalības rezultātus. Saskaņā ar 1. panta 1. punktu Regulā (ES, Euratom) Nr. 608/2014, ar ko nosaka pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus, minētais rezultāts atspoguļo starpību starp:

| — | kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā finanšu gadā, un |
| --- | --- |

—

kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā finanšu gadā, un

| — | uz kārtējā gada apropriāciju pamata veiktajiem kopējiem maksājumiem, kam pieskaitīta tā paša gada apropriāciju kopsumma, kura pārnesta uz nākamo gadu. |
| --- | --- |

—

uz kārtējā gada apropriāciju pamata veiktajiem kopējiem maksājumiem, kam pieskaitīta tā paša gada apropriāciju kopsumma, kura pārnesta uz nākamo gadu.

Aprēķinā iegūtajam skaitlim pieskaita vai no tā atņem šādas vērtības:

| — | no iepriekšējiem gadiem pārnesto atcelto maksājumu apropriāciju neto atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada, |
| --- | --- |

—

no iepriekšējiem gadiem pārnesto atcelto maksājumu apropriāciju neto atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada,

| — | piešķirto ieņēmumu attīstību un |
| --- | --- |

—

piešķirto ieņēmumu attīstību un

| — | gada laikā iegrāmatotos neto valūtas maiņas kursa guvumus vai zaudējumus. |
| --- | --- |

—

gada laikā iegrāmatotos neto valūtas maiņas kursa guvumus vai zaudējumus.

No iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas attiecībā uz trešo personu iemaksām un darbu trešo personu uzdevumā, kuras atbilstoši definīcijai nekad netiek anulētas, ir iekļautas kā papildu apropriācijas attiecīgajam finanšu gadam. Ar to ir skaidrojama atšķirība starp pārnestajām apropriācijām no iepriekšējā gada N gada budžeta izpildes pārskatos un tām, kas pārnestas uz nākamo gadu N–1 budžeta izpildes pārskatos. Apropriācijas, kas ir atkārtoti pieejamas pēc maksājumu atmaksas kontā, netiek ņemtas vērā, aprēķinot budžeta izpildes rezultātu.

Pārnestās maksājumu apropriācijas ietver automātiskus pārnesumus un pārnesumus atbilstīgi lēmumam. Tādu neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšana, kuras ir pārnestas no iepriekšējā gada, rāda tādu apropriāciju atcelšanu, kuras ir pārnestas automātiski un atbilstīgi lēmumam.

1.6.   SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOJUMS AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTIEM

SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOJUMS AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTIEM

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS | 4 796 | 13 918 |
| Ieņēmumi | | |
| Kārtējā gadā konstatētās maksājumtiesības, kuru summas vēl nav iekasētas | (6 193 ) | (6 220 ) |
| Iepriekšējos gados konstatētās maksājumtiesības, kuru summas iekasētas kārtējā gadā | 8 656 | 9 331 |
| Uzkrātie ieņēmumi (neto) | 3 341 | (4 015 ) |
| | 5 804 | (904) |
| Izdevumi | | |
| Uzkrātie izdevumi (neto) | 8 394 | 4 511 |
| Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā | (3 832 ) | (6 086 ) |
| Priekšfinansējuma neto ietekme | (10 981 ) | (8 634 ) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu | (3 532 ) | (2 941 ) |
| Maksājumi, kas veikti no pārnestajām apropriācijām, un neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšana | 1 924 | 2 098 |
| Uzkrājumu pārmaiņas | 3 801 | 3 567 |
| Citi | (3 076 ) | (4 175 ) |
| | (7 304 ) | (11 660 ) |
| Saimnieciskās darbības rezultāti aģentūrām un likvidējamajai EOTK | (79) | 448 |
| GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS | 3 217 | 1 802 |

miljoni EUR

2019

2018

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

4 796

4 796

13 918

13 918

Ieņēmumi

Ieņēmumi

Kārtējā gadā konstatētās maksājumtiesības, kuru summas vēl nav iekasētas

Kārtējā gadā konstatētās maksājumtiesības, kuru summas vēl nav iekasētas

(6 193 )

(6 193 )

(6 220 )

(6 220 )

Iepriekšējos gados konstatētās maksājumtiesības, kuru summas iekasētas kārtējā gadā

Iepriekšējos gados konstatētās maksājumtiesības, kuru summas iekasētas kārtējā gadā

8 656

8 656

9 331

9 331

Uzkrātie ieņēmumi (neto)

Uzkrātie ieņēmumi (neto)

3 341

3 341

(4 015 )

(4 015 )

5 804

5 804

(904)

(904)

Izdevumi

Izdevumi

Uzkrātie izdevumi (neto)

Uzkrātie izdevumi (neto)

8 394

8 394

4 511

4 511

Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā

Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā

(3 832 )

(3 832 )

(6 086 )

(6 086 )

Priekšfinansējuma neto ietekme

Priekšfinansējuma neto ietekme

(10 981 )

(10 981 )

(8 634 )

(8 634 )

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu

(3 532 )

(3 532 )

(2 941 )

(2 941 )

Maksājumi, kas veikti no pārnestajām apropriācijām, un neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšana

Maksājumi, kas veikti no pārnestajām apropriācijām, un neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšana

1 924

1 924

2 098

2 098

Uzkrājumu pārmaiņas

Uzkrājumu pārmaiņas

3 801

3 801

3 567

3 567

Citi

Citi

(3 076 )

(3 076 )

(4 175 )

(4 175 )

(7 304 )

(7 304 )

(11 660 )

(11 660 )

Saimnieciskās darbības rezultāti aģentūrām un likvidējamajai EOTK

Saimnieciskās darbības rezultāti aģentūrām un likvidējamajai EOTK

(79)

(79)

448

448

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

3 217

3 217

1 802

1 802

Saskaņā ar Finanšu regulu gada saimnieciskās darbības rezultātus aprēķina, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības principiem (ES grāmatvedības noteikumiem), bet budžeta izpildes rezultāti ir balstīti uz mainītiem naudas plūsmas grāmatvedības noteikumiem. Tā kā saimnieciskās darbības rezultātu un budžeta izpildes rezultātu nosaka vieni un tie paši pamatā esošie darījumi (izņēmums ir pārējie (nebudžeta) aģentūru un likvidējamās EOTK ieņēmumu un izdevumu avoti, ko iekļauj tikai saimnieciskās darbības rezultātos (skatīt 6. skaidrojumu)), gada saimnieciskās darbības rezultāta salīdzināšana ar gada budžeta izpildes rezultātu kalpo kā noderīga saskaņotības pārbaude.

6

Saskaņošanas posteņi – ieņēmumi

Saskaņošanas posteņi – ieņēmumi

Faktiskie finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par maksājumtiesībām, kuras konstatētas attiecīgā gada laikā, un summām, kas iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajām maksājumtiesībām. Tāpēc kārtējā gadā konstatētās, bet vēl neiekasētās maksājumtiesības saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskās darbības rezultātiem, jo tās nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstatētās un kārtējā gadā iekasētās maksājumtiesības saskaņošanas nolūkā jāpieskaita saimnieciskās darbības rezultātiem.

Uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrātie lauksaimniecības ieņēmumi, pašu resursi, procenti un dividendes. Ņem vērā tikai neto ietekmi, t. i., kārtējā gadā uzkrātos ieņēmumus, no kuriem atskaitīti iepriekšējā gadā uzkrātie ieņēmumi.

Saskaņošanas posteņi – izdevumi

Saskaņošanas posteņi – izdevumi

Uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrātie izdevumi gada beigu noslēguma mērķiem, t. i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies ES līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots Komisijai. Ņem vērā tikai neto ietekmi, t. i., kārtējā gadā uzkrātos izdevumus, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gadā uzkrāto izdevumu apvērse. Kārtējā gadā veikti maksājumi, kas attiecas uz iepriekšējos gados iegrāmatotiem rēķiniem, ir iekļauti kārtējā gada budžeta izdevumos un šā iemesla dēļ saskaņošanas nolūkos ir jāpieskaita saimnieciskās darbības rezultātam.

Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu elementu apvienojums: 1) jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā un atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem, un 2) priekšfinansējuma summu dzēšana ar kārtējā gadā apstiprinātajām attiecināmajām izmaksām. Pēdējais no tiem ir izdevumi uzkrājumu izteiksmē, bet ne budžeta kontos, jo samaksas brīdī sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem.

Papildus maksājumiem, kas veikti uz attiecīgā gada apropriāciju pamata, minētā gada apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu, arī ir jāņem vērā, aprēķinot attiecīgā gada budžeta izpildes rezultātus (saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 608/2014 1. panta 1. punktu). Tas pats attiecas arī uz budžeta maksājumiem, kas veikti kārtējā gadā no apropriācijām, kuras pārnestas no iepriekšējiem gadiem, un uz neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšanu.

Uzkrājumu pārmaiņas attiecas uz gada beigu aplēsēm finanšu pārskatos (galvenokārt darbinieku pabalsti), kuras neietekmē budžeta kontus. Citas saskaņojamās summas ietver dažādus elementus, piemēram, aktīvu amortizāciju/nolietojumu, aktīvu iegādi, kapitāla nomas maksājumus un finansiālo līdzdalību, kuriem ir atšķirīga budžeta un uzkrājumu grāmatvedība.

Saskaņojamais postenis – aģentūru un likvidējamās EOTK saimnieciskās darbības rezultāts

Saskaņojamais postenis – aģentūru un likvidējamās EOTK saimnieciskās darbības rezultāts

Gada budžeta rezultāts ir nekonsolidēts skaitlis un neietver pārējos (nebudžeta) konsolidēto aģentūru un likvidējamās EOTK ieņēmumu un izdevumu avotus (skatīt 6. skaidrojumu). Lai saskaņotu gada saimnieciskās darbības rezultātu – konsolidētu skaitli, kas ietver šīs summas – ar gada budžeta izpildes rezultātu, kā saskaņojamo posteni norāda visu aģentūru un likvidējamās EOTK konsolidēto gada saimnieciskās darbības rezultātu.

6.

2.   2019. GADA ES BUDŽETA IZPILDE – KOMENTĀRS

2.1.   IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

Sākotnēji pieņemtajā ES budžetā, kuru parakstīja Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs 2018. gada 12. decembrī, maksājumu apropriāciju summa bija 148 199 miljoni EUR, un no pašu resursiem finansējamais kopējais apjoms bija 146 305 miljoni EUR. Ieņēmumu un izdevumu aplēses sākotnējā budžetā parasti tiek koriģētas budžeta gadā, un šādas pārmaiņas tiek norādītas budžeta grozījumos. Korekcijas pašu resursos, kuru pamatā ir NKI, nodrošina, ka budžetā paredzētie ieņēmumi precīzi atbilst budžetā paredzētajiem izdevumiem. Saskaņā ar līdzsvara principu budžeta ieņēmumiem un izdevumiem (maksājumu apropriācijām) jābūt līdzsvarā.

2019. gadā tika pieņemti trīs budžeta grozījumi. Ņemot tos vērā, galīgie apstiprinātie ieņēmumi 2019. gadā bija 148 492 miljoni EUR, un no pašu resursiem finansētā kopējā summa bija 144 795 miljoni EUR. Galvenais faktors, kas veicināja dalībvalstu iemaksu samazināšanos 2019. gadā, bija pārpalikums no iepriekšējā finanšu gada (1 803 miljoni EUR), ko nedaudz kompensēja maksājumu apropriāciju neto palielinājums (293 miljoni EUR).

Kas attiecas uz pašu resursu rezultātiem – iekasētie tradicionālie pašu resursi bija ļoti līdzīgi prognozētajām summām.

Dalībvalstu veiktie galīgie PVN un NKI maksājumi arī gandrīz atbilda galīgā budžeta aplēsēm. Atšķirību starp prognozētajām summām un faktiski samaksātajām summām rada atšķirība starp euro maiņas kursu, kas tika izmantots budžeta vajadzībām, un spēkā esošo maiņas kursu laikā, kad dalībvalstis, kas nav EMS sastāvā, faktiski veica maksājumus.

Attiecībā uz PVN un NKI atlikumiem noteikumi ir izklāstīti Regulas par pieejamību (Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014) 10.b pantā. Procedūra neparedz budžeta grozījumu, tāpēc Komisija tieši prasa dalībvalstīm samaksāt neto summas. Šīs ieskaita sistēmas dēļ nebija gandrīz nekādas ietekmes uz ES budžetu.

Pozīcija “Iemaksas un atmaksa saistībā ar ES nolīgumiem un programmām” galvenokārt attiecas uz ieņēmumiem no finanšu korekcijām (ESI fondi, ELGF un ELFLA), trešo valstu dalību pētniecības programmās, lauksaimniecības fondu grāmatojumu noskaidrošanu un citām iemaksām un atmaksu saistībā ar ES programmām/darbībām. Ievērojamu daļu no šīs kopējās summas veido iezīmēti ieņēmumi, kā rezultātā izdevumos parasti tiek ierakstītas papildu apropriācijas. 2019. gadā šo iemaksu kopējā summa bija 12,6 miljardi EUR.

Ieņēmumi no naudas sodiem pamatā attiecas uz naudas sodiem, kas piemēroti konkurences jomā.

2.2.   IZDEVUMI

IZDEVUMI

ES budžetam ir būtiska loma Savienības politikas un prioritāšu īstenošanā. Kaut arī Savienības budžets apjoma ziņā ir ierobežots, jo atbilst aptuveni 2 % no visiem Savienības publiskajiem izdevumiem, tas papildina valstu budžetus un ir nepārprotami vērsts uz investīcijām un papildināmību. Tas ir svarīgs instruments starp dažādajiem Eiropas līmeņa politikas un regulatīvajiem instrumentiem, ar kuriem tiek īstenotas visu ES dalībvalstu vidū saskaņotās politikas prioritātes, kas atspoguļotas daudzgadu finanšu shēmā, kurā noteiktas attiecīgās programmas un izdevumu maksimālais apjoms.

ES 2019. gada budžets, kas pieņemts 2018. gada 12. decembrī, apliecina, ka ES novirza naudu tur, kur tā ir vajadzīga. Saskaņā ar Eiropas Komisijas 2018. gada maijā sniegto priekšlikumu 2019. gadā lielākā daļa budžeta tika izmantota, lai veicinātu darbvietu radīšanu, jo īpaši jauniešiem, un stiprinātu izaugsmi, stratēģiskās investīcijas un konverģenci. ES arī turpināja atbalstīt centienus efektīvi risināt migrācijas problēmas gan ES iekšienē, gan ārpus tās.

2019. gads bija pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2014.–2020. gadam sestais gads. Gandrīz visu programmu īstenošana noritēja straujā tempā, izņemot jaunas programmas vai darbības, attiecībā uz kurām likumdošanas process tika nesen pabeigts.

Atbilstoši DFS paredzētajai gada attīstībai budžeta projektā rosināto apropriāciju summa tika noteikta kā 165,6 miljardi EUR (par 3,1 % vairāk nekā 2018. gada budžetā) saistībās un 148,7 miljardi EUR (2,7 %) maksājumos, kas atbilst attiecīgi 1,00 % un 0,90 % no ES nacionālā kopienākuma (NKI).

Visās budžeta pozīcijās 2019. gadā tika sasniegts augsts izpildes līmenis. 2019. gadā izpildes rādītājs visiem apropriāciju veidiem (budžeta, pārnestajām no iepriekšējā gada un piešķirtajiem ieņēmumiem) bija 97 % saistību sadaļā un 93 % maksājumu sadaļā. Izpildes rādītāji, izņemot piešķirtos ieņēmumus, liecina par pilnīgu izpildi 2019. gadā (99,4 % saistību apropriācijās un 98,4 % maksājumu apropriācijās).

2019. gada beigās neizpildīto saistību (RAL, saistību summas, kuras vēl nav samaksātas) summa bija 297,7 miljardi EUR. Bija paredzams palielinājums salīdzinājumā ar 2018. gada līmeni, ņemot vērā starpību starp budžeta saistību un maksājumu apropriācijām (17,7 miljardi EUR) pieņemtajā budžetā un faktu, ka neizpildīto saistību palielinājums ir normāla attīstība, jo maksājumu apropriācijas palielinās katru gadu, kā paredzēts daudzgadu finanšu shēmā. Galīgais palielinājums sasniedza 16,5 miljardus EUR.

RAL

3.   ES BUDŽETA IEŅĒMUMU ĪSTENOŠANA

3.1.   KOPSAVILKUMS PAR ES BUDŽETA IEŅĒMUMU ĪSTENOŠANU

KOPSAVILKUMS PAR ES BUDŽETA IEŅĒMUMU ĪSTENOŠANU

| miljoni EUR |
| --- |
| Sadaļa | Ienākumu apropriācijas | Konstatētās maksājumtiesības | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nav samaksāts |
| Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Kārtējā gada | Pārnestās summas | Kopā | Par kārtējā gada maksājumtiesībām | Par pārnestajām maksājumtiesībām | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| 1 | Pašu resursi | 146 305 | 144 795 | 147 013 | 44 | 147 056 | 144 754 | 12 | 144 766 | 100 % | 2 291 |
| 3 | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas | — | 1 803 | 1 811 | — | 1 811 | 1 805 | — | 1 805 | 100 % | 7 |
| 4 | Ieņēmumi no personām, kas saistītas ar iestādēm un citām Savienības struktūrām | 1 607 | 1 607 | 1 576 | 10 | 1 585 | 1 566 | 10 | 1 576 | 98 % | 10 |
| 5 | Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības | 25 | 25 | 570 | 19 | 589 | 546 | 12 | 558 | 2 229  % | 31 |
| 6 | Iemaksas un atmaksa saistībā ar Savienības nolīgumiem un programmām | 130 | 130 | 13 564 | 569 | 14 134 | 12 279 | 298 | 12 577 | 9 674  % | 1 557 |
| 7 | Kavējuma procenti un naudas sodi | 115 | 115 | 5 456 | 13 119 | 18 575 | 2 355 | 271 | 2 625 | 2 283  % | 15 949 |
| 8 | Aizdevumu un aizņēmumu operācijas | 3 | 3 | 3 | — | 3 | 3 | — | 3 | 110 % | — |
| 9 | Dažādi ieņēmumi | 15 | 15 | 8 | 9 | 17 | 7 | 1 | 8 | 52 % | 9 |
| Kopā | 148 199 | 148 492 | 170 001 | 13 770 | 183 771 | 163 314 | 604 | 163 918 | 110 % | 19 853 |

miljoni EUR

Sadaļa

Ienākumu apropriācijas

Konstatētās maksājumtiesības

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nav samaksāts

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Kārtējā gada

Pārnestās summas

Kopā

Par kārtējā gada maksājumtiesībām

Par pārnestajām maksājumtiesībām

Kopā

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

1

Pašu resursi

146 305

144 795

147 013

44

147 056

144 754

12

144 766

100 %

2 291

3

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

—

1 803

1 811

—

1 811

1 805

—

1 805

100 %

7

4

Ieņēmumi no personām, kas saistītas ar iestādēm un citām Savienības struktūrām

1 607

1 607

1 576

10

1 585

1 566

10

1 576

98 %

10

5

Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

25

25

570

19

589

546

12

558

2 229  %

31

6

Iemaksas un atmaksa saistībā ar Savienības nolīgumiem un programmām

130

130

13 564

569

14 134

12 279

298

12 577

9 674  %

1 557

7

Kavējuma procenti un naudas sodi

115

115

5 456

13 119

18 575

2 355

271

2 625

2 283  %

15 949

8

Aizdevumu un aizņēmumu operācijas

3

3

3

—

3

3

—

3

110 %

—

9

Dažādi ieņēmumi

15

15

8

9

17

7

1

8

52 %

9

Kopā

Kopā

148 199

148 199

148 492

148 492

170 001

170 001

13 770

13 770

183 771

183 771

163 314

163 314

604

604

163 918

163 918

110 %

110 %

19 853

19 853

4.   ES BUDŽETA IZDEVUMU ĪSTENOŠANA

4.1.   DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS

DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS

| miljoni EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Budžeta apropriācijas | Papildu apropriācijas | Pieejamās apropriācijas kopā | Budžeta apropriācijas | Papildu apropriācijas | Pieejamās apropriācijas kopā |
| Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozījumi un pārvietojumi | Galīgais pieņemtais budžets | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi | Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozījumi un pārvietojumi | Galīgais pieņemtais budžets | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1. | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 80 527 | 100 | 80 627 | 0 | 12 166 | 92 794 | 67 557 | 266 | 67 823 | 131 | 14 600 | 82 553 |
| | 1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 23 335 | 100 | 23 435 | 0 | 4 390 | 27 826 | 20 522 | (260) | 20 261 | 118 | 5 664 | 26 044 |
| | 1.b: Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 57 192 | — | 57 192 | — | 7 777 | 64 969 | 47 035 | 526 | 47 561 | 13 | 8 935 | 56 510 |
| 2. | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 59 642 | — | 59 642 | 460 | 2 745 | 62 846 | 57 400 | 437 | 57 837 | 672 | 2 743 | 61 252 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 43 192 | — | 43 192 | 460 | 1 155 | 44 806 | 43 116 | (3) | 43 113 | 665 | 1 155 | 44 933 |
| 3. | Drošība un pilsonība | 3 787 | 0 | 3 787 | — | 279 | 4 065 | 3 527 | (237) | 3 291 | 9 | 276 | 3 575 |
| 4. | Globālā Eiropa | 11 319 | 306 | 11 625 | 34 | 1 795 | 13 454 | 9 358 | (406) | 8 953 | 64 | 1 916 | 10 933 |
| 5. | Administrācija | 9 943 | 0 | 9 943 | 1 | 832 | 10 776 | 9 945 | (2) | 9 942 | 916 | 836 | 11 694 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 4 115 | — | 4 115 | | 435 | 4 550 | 4 115 | — | 4 115 | 554 | 437 | 5 107 |
| 6. | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Īpaši instrumenti | 577 | (12) | 565 | 30 | 24 | 618 | 412 | 236 | 647 | 0 | 24 | 671 |
| Kopā | 165 796 | 394 | 166 189 | 525 | 17 840 | 184 554 | 148 199 | 294 | 148 492 | 1 792 | 20 394 | 170 679 |

miljoni EUR

DFS izdevumu kategorija

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Budžeta apropriācijas

Papildu apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

Budžeta apropriācijas

Papildu apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozījumi un pārvietojumi

Galīgais pieņemtais budžets

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozījumi un pārvietojumi

Galīgais pieņemtais budžets

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1.

Gudra un iekļaujoša izaugsme

80 527

100

80 627

0

12 166

92 794

67 557

266

67 823

131

14 600

82 553

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

23 335

23 335

100

100

23 435

23 435

0

0

4 390

4 390

27 826

27 826

20 522

20 522

(260)

(260)

20 261

20 261

118

118

5 664

5 664

26 044

26 044

1.b: Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b: Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

57 192

57 192

—

—

57 192

57 192

—

—

7 777

7 777

64 969

64 969

47 035

47 035

526

526

47 561

47 561

13

13

8 935

8 935

56 510

56 510

2.

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

59 642

—

59 642

460

2 745

62 846

57 400

437

57 837

672

2 743

61 252

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

43 192

43 192

—

—

43 192

43 192

460

460

1 155

1 155

44 806

44 806

43 116

43 116

(3)

(3)

43 113

43 113

665

665

1 155

1 155

44 933

44 933

3.

Drošība un pilsonība

3 787

0

3 787

—

279

4 065

3 527

(237)

3 291

9

276

3 575

4.

Globālā Eiropa

11 319

306

11 625

34

1 795

13 454

9 358

(406)

8 953

64

1 916

10 933

5.

Administrācija

9 943

0

9 943

1

832

10 776

9 945

(2)

9 942

916

836

11 694

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

4 115

4 115

—

—

4 115

4 115

435

435

4 550

4 550

4 115

4 115

—

—

4 115

4 115

554

554

437

437

5 107

5 107

6.

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Īpaši instrumenti

577

(12)

565

30

24

618

412

236

647

0

24

671

Kopā

Kopā

165 796

165 796

394

394

166 189

166 189

525

525

17 840

17 840

184 554

184 554

148 199

148 199

294

294

148 492

148 492

1 792

1 792

20 394

20 394

170 679

170 679

4.2.   DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

| miljoni EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Kopā pieejamās apropriācijas | Uzņemtās saistības | Uz 2020. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | piešķirtie ieņēmumi | pārnestas atbilstoši lēmumam | Kopā | no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1. | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 92 794 | 80 540 | 0 | 9 996 | 90 536 | 98 % | 2 074 | 36 | 2 110 | 52 | — | 97 | 149 |
| | 1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 27 826 | 23 406 | 0 | 2 376 | 25 782 | 93 % | 2 013 | 3 | 2 016 | 27 | — | 1 | 28 |
| | 1.b: Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 64 969 | 57 134 | — | 7 620 | 64 754 | 100 % | 60 | 33 | 93 | 25 | — | 96 | 121 |
| 2. | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 62 846 | 59 161 | 438 | 1 001 | 60 600 | 96 % | 1 330 | 467 | 1 797 | 14 | 21 | 414 | 449 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 44 806 | 42 718 | 438 | 807 | 43 962 | 98 % | 348 | 467 | 815 | 8 | 21 | — | 29 |
| 3. | Drošība un pilsonība | 4 065 | 3 737 | — | 137 | 3 874 | 95 % | 142 | — | 142 | 50 | — | 0 | 50 |
| 4. | Globālā Eiropa | 13 454 | 11 622 | 34 | 1 454 | 13 111 | 97 % | 340 | 1 | 341 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5. | Administrācija | 10 776 | 9 797 | 1 | 574 | 10 371 | 96 % | 255 | — | 255 | 146 | 0 | 3 | 149 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 4 550 | 4 033 | | 338 | 4 371 | 96 % | 94 | 0 | 94 | 82 | 0 | 3 | 85 |
| 6. | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Īpaši instrumenti | 618 | 295 | — | — | 295 | 48 % | 8 | 94 | 102 | 175 | 30 | 16 | 221 |
| Kopā | 184 554 | 165 153 | 473 | 13 161 | 178 787 | 97 % | 4 149 | 598 | 4 747 | 438 | 51 | 530 | 1 019 |

miljoni EUR

DFS izdevumu kategorija

Kopā pieejamās apropriācijas

Uzņemtās saistības

Uz 2020. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

piešķirtie ieņēmumi

pārnestas atbilstoši lēmumam

Kopā

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1.

Gudra un iekļaujoša izaugsme

92 794

80 540

0

9 996

90 536

98 %

2 074

36

2 110

52

—

97

149

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

27 826

27 826

23 406

23 406

0

0

2 376

2 376

25 782

25 782

93 %

93 %

2 013

2 013

3

3

2 016

2 016

27

27

—

1

1

28

28

1.b: Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b: Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

64 969

64 969

57 134

57 134

—

—

7 620

7 620

64 754

64 754

100 %

100 %

60

60

33

33

93

93

25

25

—

96

96

121

121

2.

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

62 846

59 161

438

1 001

60 600

96 %

1 330

467

1 797

14

21

414

449

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

44 806

44 806

42 718

42 718

438

438

807

807

43 962

43 962

98 %

98 %

348

348

467

467

815

815

8

8

21

21

—

29

29

3.

Drošība un pilsonība

4 065

3 737

—

137

3 874

95 %

142

—

142

50

—

0

50

4.

Globālā Eiropa

13 454

11 622

34

1 454

13 111

97 %

340

1

341

2

—

0

2

5.

Administrācija

10 776

9 797

1

574

10 371

96 %

255

—

255

146

0

3

149

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

4 550

4 550

4 033

4 033

338

338

4 371

4 371

96 %

96 %

94

94

0

0

94

94

82

82

0

0

3

3

85

85

6.

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Īpaši instrumenti

618

295

—

—

295

48 %

8

94

102

175

30

16

221

Kopā

Kopā

184 554

184 554

165 153

165 153

473

473

13 161

13 161

178 787

178 787

97 %

97 %

4 149

4 149

598

598

4 747

4 747

438

438

51

51

530

530

1 019

1 019

4.3.   DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

| miljoni EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Kopā pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi | Uz 2020. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | autom. pārnestas | pārnestas atbilstoši lēmumam | piešķirtie ieņēmumi | Kopā | no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1. | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 82 553 | 67 637 | 113 | 7 785 | 75 535 | 91 % | 151 | 3 | 6 813 | 6 967 | 32 | 18 | 1 | 52 |
| | 1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 26 044 | 20 090 | 102 | 1 555 | 21 748 | 84 % | 138 | 3 | 4 108 | 4 249 | 30 | 16 | 1 | 48 |
| | 1.b: Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 56 510 | 47 547 | 10 | 6 230 | 53 787 | 95 % | 13 | — | 2 705 | 2 718 | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 2. | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 61 252 | 57 163 | 637 | 1 721 | 59 521 | 97 % | 198 | 467 | 1 023 | 1 687 | 9 | 35 | — | 44 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 44 933 | 42 449 | 631 | 806 | 43 885 | 98 % | 190 | 467 | 349 | 1 006 | 7 | 34 | — | 42 |
| 3. | Drošība un pilsonība | 3 575 | 3 153 | 7 | 96 | 3 256 | 91 % | 9 | — | 180 | 188 | 129 | 2 | 0 | 131 |
| 4. | Globālā Eiropa | 10 933 | 8 908 | 60 | 1 140 | 10 108 | 92 % | 39 | — | 772 | 811 | 6 | 4 | 4 | 14 |
| 5. | Administrācija | 11 694 | 9 048 | 850 | 482 | 10 381 | 89 % | 748 | 0 | 349 | 1 098 | 146 | 66 | 4 | 216 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 5 107 | 3 571 | 515 | 291 | 4 377 | 86 % | 463 | 0 | 143 | 605 | 82 | 39 | 3 | 124 |
| 6. | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Īpaši instrumenti | 671 | 295 | 0 | — | 295 | 44 % | 1 | — | 8 | 9 | 352 | 0 | 16 | 368 |
| Kopā | 170 679 | 146 203 | 1 667 | 11 225 | 159 096 | 93 % | 1 145 | 470 | 9 144 | 10 759 | 675 | 125 | 25 | 825 |

miljoni EUR

DFS izdevumu kategorija

Kopā pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

Uz 2020. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

autom. pārnestas

pārnestas atbilstoši lēmumam

piešķirtie ieņēmumi

Kopā

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1.

Gudra un iekļaujoša izaugsme

82 553

67 637

113

7 785

75 535

91 %

151

3

6 813

6 967

32

18

1

52

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

26 044

26 044

20 090

20 090

102

102

1 555

1 555

21 748

21 748

84 %

84 %

138

138

3

3

4 108

4 108

4 249

4 249

30

30

16

16

1

1

48

48

1.b: Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b: Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

56 510

56 510

47 547

47 547

10

10

6 230

6 230

53 787

53 787

95 %

95 %

13

13

—

2 705

2 705

2 718

2 718

2

2

2

2

0

0

4

4

2.

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

61 252

57 163

637

1 721

59 521

97 %

198

467

1 023

1 687

9

35

—

44

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

44 933

44 933

42 449

42 449

631

631

806

806

43 885

43 885

98 %

98 %

190

190

467

467

349

349

1 006

1 006

7

7

34

34

—

42

42

3.

Drošība un pilsonība

3 575

3 153

7

96

3 256

91 %

9

—

180

188

129

2

0

131

4.

Globālā Eiropa

10 933

8 908

60

1 140

10 108

92 %

39

—

772

811

6

4

4

14

5.

Administrācija

11 694

9 048

850

482

10 381

89 %

748

0

349

1 098

146

66

4

216

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

5 107

5 107

3 571

3 571

515

515

291

291

4 377

4 377

86 %

86 %

463

463

0

0

143

143

605

605

82

82

39

39

3

3

124

124

6.

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

9.

Īpaši instrumenti

671

295

0

—

295

44 %

1

—

8

9

352

0

16

368

Kopā

Kopā

170 679

170 679

146 203

146 203

1 667

1 667

11 225

11 225

159 096

159 096

93 %

93 %

1 145

1 145

470

470

9 144

9 144

10 759

10 759

675

675

125

125

25

25

825

825

4.4.   DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL) PĀRMAIŅAS

DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL

| miljoni EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Iepriekšējā gada beigās neizpildītās saistības | Kārtējā gada saistības | Kopā neizpildītās saistības gada beigās |
| No iepriekšējā gada pārnestās saist. | Saist. atcelš./ pārvērtēšana/ atcelšana | Maksājumi | Gada beigās neizpildītās saist. | Gada laikā uzņemtās saist. | Maksājumi | Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest | Gada beigās neizpildītās saist. |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1. | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 206 991 | (1 360 ) | (66 413 ) | 139 217 | 90 536 | (9 122 ) | (4) | 81 410 | 220 627 |
| | 1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 37 006 | (738) | (13 367 ) | 22 901 | 25 782 | (8 380 ) | (4) | 17 397 | 40 298 |
| | 1.b: Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 169 985 | (622) | (53 046 ) | 116 317 | 64 754 | (742) | (0) | 64 012 | 180 329 |
| 2. | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 40 047 | (253) | (15 133 ) | 24 661 | 60 600 | (44 387 ) | (0) | 16 213 | 40 874 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 359 | (6) | (235) | 117 | 43 962 | (43 650 ) | — | 313 | 430 |
| 3. | Drošība un pilsonība | 5 834 | (269) | (1 934 ) | 3 632 | 3 874 | (1 323 ) | — | 2 551 | 6 183 |
| 4. | Globālā Eiropa | 27 352 | (1 200 ) | (6 918 ) | 19 234 | 13 111 | (3 190 ) | (0) | 9 920 | 29 154 |
| 5. | Administrācija | 961 | (97) | (859) | 5 | 10 371 | (9 522 ) | (1) | 849 | 854 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 587 | (69) | (515) | 2 | 4 371 | (3 861 ) | 0 | 510 | 511 |
| 6. | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Īpaši instrumenti | 0 | (0) | (0) | — | 295 | (295) | — | 1 | 1 |
| Kopā | 281 185 | (3 179 ) | (91 257 ) | 186 749 | 178 787 | (67 838 ) | (5) | 110 944 | 297 693 |

miljoni EUR

DFS izdevumu kategorija

Iepriekšējā gada beigās neizpildītās saistības

Kārtējā gada saistības

Kopā neizpildītās saistības gada beigās

No iepriekšējā gada pārnestās saist.

Saist. atcelš./ pārvērtēšana/ atcelšana

Maksājumi

Gada beigās neizpildītās saist.

Gada laikā uzņemtās saist.

Maksājumi

Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest

Gada beigās neizpildītās saist.

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1.

Gudra un iekļaujoša izaugsme

206 991

(1 360 )

(66 413 )

139 217

90 536

(9 122 )

(4)

81 410

220 627

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

37 006

37 006

(738)

(738)

(13 367 )

(13 367 )

22 901

22 901

25 782

25 782

(8 380 )

(8 380 )

(4)

(4)

17 397

17 397

40 298

40 298

1.b: Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b: Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

169 985

169 985

(622)

(622)

(53 046 )

(53 046 )

116 317

116 317

64 754

64 754

(742)

(742)

(0)

(0)

64 012

64 012

180 329

180 329

2.

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

40 047

(253)

(15 133 )

24 661

60 600

(44 387 )

(0)

16 213

40 874

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

359

359

(6)

(6)

(235)

(235)

117

117

43 962

43 962

(43 650 )

(43 650 )

—

313

313

430

430

3.

Drošība un pilsonība

5 834

(269)

(1 934 )

3 632

3 874

(1 323 )

—

2 551

6 183

4.

Globālā Eiropa

27 352

(1 200 )

(6 918 )

19 234

13 111

(3 190 )

(0)

9 920

29 154

5.

Administrācija

961

(97)

(859)

5

10 371

(9 522 )

(1)

849

854

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

587

587

(69)

(69)

(515)

(515)

2

2

4 371

4 371

(3 861 )

(3 861 )

0

0

510

510

511

511

6.

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Īpaši instrumenti

0

(0)

(0)

—

295

(295)

—

1

1

Kopā

Kopā

281 185

281 185

(3 179 )

(3 179 )

(91 257 )

(91 257 )

186 749

186 749

178 787

178 787

(67 838 )

(67 838 )

(5)

(5)

110 944

110 944

297 693

297 693

4.5.   DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS

DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS

| miljoni EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | < 2013 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | Kopā |
| 1. | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 1 428 | 3 640 | 2 139 | 4 683 | 12 476 | 45 924 | 68 924 | 81 414 | 220 627 |
| | 1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 472 | 921 | 1 175 | 1 608 | 3 133 | 5 427 | 10 160 | 17 402 | 40 298 |
| | 1.b: Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 956 | 2 719 | 964 | 3 075 | 9 343 | 40 496 | 58 763 | 64 012 | 180 329 |
| 2. | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 68 | 130 | 285 | 1 316 | 2 685 | 7 603 | 12 575 | 16 213 | 40 874 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | — | — | — | 1 | 3 | 37 | 76 | 313 | 430 |
| 3. | Drošība un pilsonība | 33 | 18 | 20 | 53 | 433 | 1 223 | 1 851 | 2 552 | 6 183 |
| 4. | Globālā Eiropa | 909 | 958 | 1 010 | 1 851 | 3 253 | 4 973 | 6 231 | 9 970 | 29 154 |
| 5. | Administrācija | — | — | 0 | — | 0 | 1 | 2 | 851 | 854 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 511 | 511 |
| 9. | Īpaši instrumenti | — | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 1 |
| Kopā | 2 438 | 4 746 | 3 453 | 7 904 | 18 846 | 59 723 | 89 583 | 110 999 | 297 693 |

miljoni EUR

DFS izdevumu kategorija

< 2013

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Kopā

1.

Gudra un iekļaujoša izaugsme

1 428

3 640

2 139

4 683

12 476

45 924

68 924

81 414

220 627

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

472

472

921

921

1 175

1 175

1 608

1 608

3 133

3 133

5 427

5 427

10 160

10 160

17 402

17 402

40 298

40 298

1.b: Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b: Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

956

956

2 719

2 719

964

964

3 075

3 075

9 343

9 343

40 496

40 496

58 763

58 763

64 012

64 012

180 329

180 329

2.

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

68

130

285

1 316

2 685

7 603

12 575

16 213

40 874

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

—

—

—

—

1

1

3

3

37

37

76

76

313

313

430

430

3.

Drošība un pilsonība

33

18

20

53

433

1 223

1 851

2 552

6 183

4.

Globālā Eiropa

909

958

1 010

1 851

3 253

4 973

6 231

9 970

29 154

5.

Administrācija

—

—

0

—

0

1

2

851

854

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

511

511

511

511

9.

Īpaši instrumenti

—

—

—

—

—

—

0

1

1

Kopā

Kopā

2 438

2 438

4 746

4 746

3 453

3 453

7 904

7 904

18 846

18 846

59 723

59 723

89 583

89 583

110 999

110 999

297 693

297 693

Jaunās Komisijas izveide ietvēra dienestu iekšējo reorganizāciju. Saistīto darījumu pārdales rezultātā notika nesamaksātās summas pārbīde pa gadiem. Neizpildīto saistību kopējā summa nemainās.

4.6.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS

| miljoni EUR |
| --- |
| Programma | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Budžeta apropriācijas | Papildu apropriācijas | Pieejamās apropriācijas kopā | Budžeta apropriācijas | Papildu apropriācijas | Pieejamās apropriācijas kopā |
| Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozījumi un pārvietojumi | Galīgais pieņemtais budžets | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi | Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozījumi un pārvietojumi | Galīgais pieņemtais budžets | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) | 187 | — | 187 | — | 190 | 377 | 1 022 | 1 | 1 023 | — | 190 | 1 213 |
| | Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo) | 691 | — | 691 | — | 128 | 819 | 923 | 70 | 993 | 2 | 253 | 1 248 |
| | Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER) | 407 | 2 | 409 | — | 49 | 458 | 617 | (58) | 559 | 0 | 49 | 608 |
| | Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus) | 861 | — | 861 | — | 21 | 882 | 602 | 1 | 603 | 2 | 14 | 619 |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | 143 | — | 143 | 0 | 8 | 151 | 120 | (12) | 108 | 7 | 8 | 123 |
| | Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP) | 245 | — | 245 | — | — | 245 | 147 | (145) | 2 | — | — | 2 |
| | Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana | 144 | — | 144 | — | — | 144 | 158 | (1) | 157 | — | — | 157 |
| | Programma “Apvārsnis 2020” | 12 312 | 80 | 12 392 | — | 2 652 | 15 043 | 10 972 | (160) | 10 812 | 73 | 3 767 | 14 652 |
| | Euratom pētniecības un mācību programma | 374 | 0 | 374 | — | 115 | 488 | 370 | (3) | 367 | 19 | 153 | 539 |
| | Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME) | 367 | 0 | 367 | — | 47 | 414 | 252 | 25 | 277 | 3 | 86 | 365 |
| | Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”) | 2 766 | 20 | 2 786 | — | 484 | 3 271 | 2 563 | 46 | 2 609 | 7 | 601 | 3 217 |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI) | 136 | — | 136 | — | 51 | 187 | 118 | 10 | 129 | 1 | 50 | 180 |
| | Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana | 135 | — | 135 | — | 11 | 146 | 134 | 1 | 135 | 0 | 10 | 145 |
| | EISI – enerģija | 949 | — | 949 | — | 44 | 993 | 327 | (1) | 326 | 1 | 3 | 331 |
| | EISI – transports | 2 640 | — | 2 640 | — | 82 | 2 722 | 1 223 | 92 | 1 314 | 1 | 18 | 1 334 |
| | EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) | 175 | — | 175 | — | 5 | 180 | 152 | (33) | 118 | 0 | 4 | 123 |
| | Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP) | — | — | — | — | 0 | 0 | 61 | (61) | — | — | 35 | 35 |
| | Decentralizētās aģentūras | 383 | (4) | 379 | — | 27 | 406 | 382 | (2) | 379 | — | 27 | 406 |
| | Citas darbības un programmas | 194 | (2) | 193 | — | 473 | 665 | 165 | (1) | 164 | 1 | 391 | 556 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 97 | (0) | 97 | — | 1 | 98 | 100 | (32) | 68 | — | 1 | 69 |
| | Komisijas specifiskās kompetences | 128 | 4 | 133 | — | 4 | 137 | 115 | 3 | 118 | — | 4 | 122 |
| | Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni) | 27 875 | 9 | 27 885 | — | 3 654 | 31 539 | 24 042 | 206 | 24 248 | — | 4 304 | 28 551 |
| | Pārejas reģioni | 5 849 | 5 | 5 854 | — | 806 | 6 660 | 4 370 | (271) | 4 099 | — | 1 118 | 5 217 |
| | Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni) | 8 649 | 27 | 8 676 | — | 1 151 | 9 827 | 7 442 | 28 | 7 470 | — | 1 382 | 8 852 |
| | Tālākie un mazapdzīvotie reģioni | 231 | — | 231 | — | 22 | 253 | 176 | 38 | 215 | — | 28 | 242 |
| | Kohēzijas fonds | 9 754 | — | 9 754 | — | 1 801 | 11 555 | 7 706 | 400 | 8 107 | — | 1 695 | 9 801 |
| | Eiropas teritoriālā sadarbība | 1 973 | — | 1 973 | — | 235 | 2 208 | 1 191 | 256 | 1 447 | — | 256 | 1 703 |
| | Tehniskā palīdzība | 240 | — | 240 | — | 2 | 242 | 213 | (25) | 187 | 12 | 2 | 202 |
| | Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD) | 568 | — | 568 | — | 23 | 591 | 401 | 11 | 412 | 0 | 94 | 506 |
| | Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva | 350 | (41) | 309 | — | 81 | 390 | 632 | (109) | 523 | — | 56 | 579 |
| | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) | 1 700 | — | 1 700 | — | 1 | 1 701 | 852 | (8) | 843 | — | 2 | 845 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 4 | — | 4 | — | 0 | 4 | 11 | (0) | 11 | — | 0 | 11 |
| Kopā DFS 1. izdevumu kategorija | 80 527 | 100 | 80 627 | 0 | 12 166 | 92 794 | 67 557 | 266 | 67 823 | 131 | 14 600 | 82 553 |
| 2 | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | 43 192 | — | 43 192 | 460 | 1 155 | 44 806 | 43 116 | (3) | 43 113 | 665 | 1 155 | 44 933 |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) | 14 727 | — | 14 727 | — | 1 356 | 16 083 | 13 148 | 362 | 13 510 | 2 | 1 356 | 14 868 |
| | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) | 942 | — | 942 | — | 218 | 1 160 | 571 | 81 | 652 | 1 | 218 | 871 |
| | Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) | 148 | — | 148 | — | — | 148 | 142 | 0 | 142 | — | — | 142 |
| | Vides un klimata pasākumi (LIFE) | 558 | 1 | 559 | — | 7 | 567 | 342 | 13 | 354 | 4 | 6 | 365 |
| | Decentralizētās aģentūras | 61 | — | 61 | — | 8 | 70 | 61 | (2) | 59 | — | 8 | 68 |
| | Citas darbības un pasākumi | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 14 | (1) | 12 | — | 0 | 12 | 20 | (14) | 6 | — | 0 | 6 |
| | Konkrētas darbības | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Kopā DFS 2. izdevumu kategorija | 59 642 | — | 59 642 | 460 | 2 745 | 62 846 | 57 400 | 437 | 57 837 | 672 | 2 743 | 61 252 |
| 3 | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF) | 1 121 | 70 | 1 191 | — | 17 | 1 208 | 953 | 21 | 974 | 1 | 17 | 992 |
| | Patērētāji | 29 | — | 29 | — | 1 | 30 | 24 | 3 | 27 | 1 | 1 | 28 |
| | Radošā Eiropa | 245 | — | 245 | — | 14 | 258 | 195 | 7 | 202 | 1 | 14 | 217 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES) | 0 | — | 0 | — | 0 | 0 | 70 | (10) | 60 | 0 | 0 | 60 |
| | Iekšējās drošības fonds | 533 | (0) | 533 | — | 148 | 681 | 664 | (162) | 502 | 1 | 146 | 649 |
| | IT sistēmas | 0 | (0) | — | — | — | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Tiesiskums | 45 | (0) | 45 | — | 1 | 45 | 38 | 9 | 47 | 1 | 1 | 48 |
| | Tiesības, vienlīdzība un pilsonība | 66 | — | 66 | — | 2 | 67 | 58 | 4 | 62 | 0 | 2 | 64 |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 150 | (45) | 105 | — | 4 | 109 | 82 | (13) | 69 | — | 3 | 72 |
| | Eiropa pilsoņiem | 29 | — | 29 | — | 0 | 29 | 29 | (4) | 25 | 0 | 0 | 25 |
| | Pārtika un barība | 290 | — | 290 | — | 4 | 294 | 239 | 2 | 242 | 1 | 5 | 247 |
| | Veselības aizsardzība | 68 | — | 68 | — | 3 | 71 | 61 | 3 | 64 | 1 | 2 | 67 |
| | Decentralizētās aģentūras | 1 090 | (25) | 1 066 | — | 85 | 1 151 | 998 | (87) | 911 | — | 85 | 996 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 15 | — | 15 | — | 0 | 15 | 18 | (10) | 8 | — | 0 | 8 |
| | Konkrētas darbības | 106 | — | 106 | — | 0 | 106 | 100 | (0) | 99 | 1 | 0 | 101 |
| Kopā DFS 3. izdevumu kategorija | 3 787 | 0 | 3 787 | — | 279 | 4 065 | 3 527 | (237) | 3 291 | 9 | 276 | 3 575 |
| 4 | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II) | 2 423 | (29) | 2 394 | — | 739 | 3 133 | 1 708 | (325) | 1 382 | 5 | 562 | 1 950 |
| | Makrofinansiāls atbalsts (MFA) | 27 | (27) | 0 | — | — | 0 | 27 | (17) | 10 | — | — | 10 |
| | Garantiju fonds ārējai darbībai | — | — | — | — | 110 | 110 | — | — | — | — | 110 | 110 |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 24 | (11) | 13 | — | 1 | 13 | 21 | (10) | 11 | — | 1 | 11 |
| | ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV) | 20 | (1) | 19 | — | 0 | 19 | 16 | (3) | 13 | — | 0 | 13 |
| | Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) | 25 | — | 25 | — | 129 | 154 | 25 | — | 25 | 25 | 429 | 479 |
| | Eiropas kaimiņattiecību instruments (ENI) | 2 677 | 61 | 2 738 | — | 41 | 2 779 | 2 060 | 1 | 2 061 | 4 | 41 | 2 106 |
| | Attīstības sadarbības instruments (ASI) | 3 190 | 15 | 3 205 | — | 83 | 3 287 | 2 796 | (219) | 2 578 | 16 | 123 | 2 716 |
| | Partnerības instruments (PI) | 154 | (5) | 149 | — | 10 | 159 | 100 | 36 | 136 | 0 | 9 | 145 |
| | Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR) | 197 | (18) | 179 | — | 2 | 181 | 159 | 3 | 163 | 3 | 2 | 167 |
| | Stabilitāte un miers (IcSP) | 377 | 0 | 377 | — | 11 | 388 | 321 | (3) | 319 | 3 | 9 | 331 |
| | Humānā palīdzība | 1 652 | 315 | 1 966 | 34 | 424 | 2 425 | 1 603 | 137 | 1 740 | 6 | 371 | 2 117 |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 335 | 8 | 343 | — | 41 | 384 | 306 | 3 | 309 | 0 | 53 | 362 |
| | Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC) | 34 | — | 34 | — | 0 | 34 | 41 | (6) | 36 | 1 | 0 | 36 |
| | Decentralizētās aģentūras | 20 | — | 20 | — | 0 | 21 | 20 | — | 20 | — | 0 | 21 |
| | Citas darbības un programmas | 84 | (3) | 81 | — | 205 | 286 | 73 | 4 | 77 | 0 | 206 | 282 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 6 | (4) | 2 | — | 0 | 2 | 8 | (1) | 7 | — | 1 | 7 |
| | Konkrētas darbības | 75 | 5 | 80 | — | 0 | 81 | 74 | (6) | 68 | — | 0 | 68 |
| Kopā DFS 4. izdevumu kategorija | 11 319 | 306 | 11 625 | 34 | 1 795 | 13 454 | 9 358 | (406) | 8 953 | 64 | 1 916 | 10 933 |
| 5 | Pensijas | 2 004 | (2) | 2 002 | — | 0 | 2 002 | 2 004 | (2) | 2 002 | — | 0 | 2 002 |
| | Eiropas skolas | 191 | (11) | 181 | — | 12 | 193 | 191 | (11) | 181 | 2 | 12 | 195 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 4 | — | 4 | — | 0 | 4 | 6 | (2) | 4 | 1 | 0 | 6 |
| | Komisijas administratīvie izdevumi | 3 629 | 12 | 3 641 | 1 | 385 | 4 027 | 3 629 | 11 | 3 640 | 359 | 386 | 4 385 |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 4 115 | — | 4 115 | 0 | 435 | 4 550 | 4 115 | — | 4 115 | 554 | 437 | 5 107 |
| Kopā DFS 5. izdevumu kategorija | 9 943 | (0) | 9 943 | 1 | 832 | 10 776 | 9 945 | (2) | 9 942 | 916 | 836 | 11 694 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 6. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 8. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) | 352 | (306) | 46 | — | — | 46 | 352 | — | 352 | — | — | 352 |
| | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | 176 | — | 176 | — | 24 | 199 | 10 | (9) | 1 | 0 | 24 | 25 |
| | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF) | 50 | 294 | 344 | 30 | — | 373 | 50 | 245 | 295 | — | — | 295 |
| Kopā DFS 9. izdevumu kategorija | 577 | (12) | 565 | 30 | 24 | 618 | 412 | 236 | 647 | 0 | 24 | 671 |
| Kopā | 165 796 | 394 | 166 189 | 525 | 17 840 | 184 554 | 148 199 | 294 | 148 492 | 1 792 | 20 394 | 170 679 |

miljoni EUR

Programma

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Budžeta apropriācijas

Papildu apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

Budžeta apropriācijas

Papildu apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozījumi un pārvietojumi

Galīgais pieņemtais budžets

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozījumi un pārvietojumi

Galīgais pieņemtais budžets

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)

187

—

187

—

190

377

1 022

1

1 023

—

190

1 213

Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo)

EGNOS

Galileo

691

—

691

—

128

819

923

70

993

2

253

1 248

Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER)

ITER

407

2

409

—

49

458

617

(58)

559

0

49

608

Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus)

Copernicus

861

—

861

—

21

882

602

1

603

2

14

619

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

ESC

143

—

143

0

8

151

120

(12)

108

7

8

123

Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP)

245

—

245

—

—

245

147

(145)

2

—

—

2

Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana

144

—

144

—

—

144

158

(1)

157

—

—

157

Programma “Apvārsnis 2020”

12 312

80

12 392

—

2 652

15 043

10 972

(160)

10 812

73

3 767

14 652

Euratom pētniecības un mācību programma

Euratom

374

0

374

—

115

488

370

(3)

367

19

153

539

Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME)

COSME

367

0

367

—

47

414

252

25

277

3

86

365

Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”)

Erasmus

2 766

20

2 786

—

484

3 271

2 563

46

2 609

7

601

3 217

Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI)

EaSI

136

—

136

—

51

187

118

10

129

1

50

180

Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana

Fiscalis

135

—

135

—

11

146

134

1

135

0

10

145

EISI – enerģija

949

—

949

—

44

993

327

(1)

326

1

3

331

EISI – transports

2 640

—

2 640

—

82

2 722

1 223

92

1 314

1

18

1 334

EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

175

—

175

—

5

180

152

(33)

118

0

4

123

Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP)

EERP

—

—

—

—

0

0

61

(61)

—

—

35

35

Decentralizētās aģentūras

383

(4)

379

—

27

406

382

(2)

379

—

27

406

Citas darbības un programmas

194

(2)

193

—

473

665

165

(1)

164

1

391

556

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

97

(0)

97

—

1

98

100

(32)

68

—

1

69

Komisijas specifiskās kompetences

128

4

133

—

4

137

115

3

118

—

4

122

Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni)

27 875

9

27 885

—

3 654

31 539

24 042

206

24 248

—

4 304

28 551

Pārejas reģioni

5 849

5

5 854

—

806

6 660

4 370

(271)

4 099

—

1 118

5 217

Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni)

8 649

27

8 676

—

1 151

9 827

7 442

28

7 470

—

1 382

8 852

Tālākie un mazapdzīvotie reģioni

231

—

231

—

22

253

176

38

215

—

28

242

Kohēzijas fonds

9 754

—

9 754

—

1 801

11 555

7 706

400

8 107

—

1 695

9 801

Eiropas teritoriālā sadarbība

1 973

—

1 973

—

235

2 208

1 191

256

1 447

—

256

1 703

Tehniskā palīdzība

240

—

240

—

2

242

213

(25)

187

12

2

202

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD)

FEAD

568

—

568

—

23

591

401

11

412

0

94

506

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva

350

(41)

309

—

81

390

632

(109)

523

—

56

579

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

1 700

—

1 700

—

1

1 701

852

(8)

843

—

2

845

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

4

—

4

—

0

4

11

(0)

11

—

0

11

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

80 527

80 527

100

100

80 627

80 627

0

0

12 166

12 166

92 794

92 794

67 557

67 557

266

266

67 823

67 823

131

131

14 600

14 600

82 553

82 553

2

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

43 192

—

43 192

460

1 155

44 806

43 116

(3)

43 113

665

1 155

44 933

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

14 727

—

14 727

—

1 356

16 083

13 148

362

13 510

2

1 356

14 868

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF)

942

—

942

—

218

1 160

571

81

652

1

218

871

Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO)

SFPA

148

—

148

—

—

148

142

0

142

—

—

142

Vides un klimata pasākumi (LIFE)

LIFE

558

1

559

—

7

567

342

13

354

4

6

365

Decentralizētās aģentūras

61

—

61

—

8

70

61

(2)

59

—

8

68

Citas darbības un pasākumi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

14

(1)

12

—

0

12

20

(14)

6

—

0

6

Konkrētas darbības

—

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

0

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

59 642

59 642

—

—

59 642

59 642

460

460

2 745

2 745

62 846

62 846

57 400

57 400

437

437

57 837

57 837

672

672

2 743

2 743

61 252

61 252

3

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF)

AMIF

1 121

70

1 191

—

17

1 208

953

21

974

1

17

992

Patērētāji

29

—

29

—

1

30

24

3

27

1

1

28

Radošā Eiropa

245

—

245

—

14

258

195

7

202

1

14

217

Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES)

IES

0

—

0

—

0

0

70

(10)

60

0

0

60

Iekšējās drošības fonds

533

(0)

533

—

148

681

664

(162)

502

1

146

649

IT sistēmas

0

(0)

—

—

—

—

—

0

0

—

0

0

Tiesiskums

45

(0)

45

—

1

45

38

9

47

1

1

48

Tiesības, vienlīdzība un pilsonība

66

—

66

—

2

67

58

4

62

0

2

64

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

150

(45)

105

—

4

109

82

(13)

69

—

3

72

Eiropa pilsoņiem

29

—

29

—

0

29

29

(4)

25

0

0

25

Pārtika un barība

290

—

290

—

4

294

239

2

242

1

5

247

Veselības aizsardzība

68

—

68

—

3

71

61

3

64

1

2

67

Decentralizētās aģentūras

1 090

(25)

1 066

—

85

1 151

998

(87)

911

—

85

996

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

15

—

15

—

0

15

18

(10)

8

—

0

8

Konkrētas darbības

106

—

106

—

0

106

100

(0)

99

1

0

101

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

3 787

3 787

0

0

3 787

3 787

—

—

279

279

4 065

4 065

3 527

3 527

(237)

(237)

3 291

3 291

9

9

276

276

3 575

3 575

4

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II)

IPA II

2 423

(29)

2 394

—

739

3 133

1 708

(325)

1 382

5

562

1 950

Makrofinansiāls atbalsts (MFA)

27

(27)

0

—

—

0

27

(17)

10

—

—

10

Garantiju fonds ārējai darbībai

—

—

—

—

110

110

—

—

—

—

110

110

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

24

(11)

13

—

1

13

21

(10)

11

—

1

11

ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV)

EUAV

20

(1)

19

—

0

19

16

(3)

13

—

0

13

Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

25

—

25

—

129

154

25

—

25

25

429

479

Eiropas kaimiņattiecību instruments (ENI)

ENI

2 677

61

2 738

—

41

2 779

2 060

1

2 061

4

41

2 106

Attīstības sadarbības instruments (ASI)

3 190

15

3 205

—

83

3 287

2 796

(219)

2 578

16

123

2 716

Partnerības instruments (PI)

154

(5)

149

—

10

159

100

36

136

0

9

145

Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR)

EIDHR

197

(18)

179

—

2

181

159

3

163

3

2

167

Stabilitāte un miers (IcSP)

IcSP

377

0

377

—

11

388

321

(3)

319

3

9

331

Humānā palīdzība

1 652

315

1 966

34

424

2 425

1 603

137

1 740

6

371

2 117

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

335

8

343

—

41

384

306

3

309

0

53

362

Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC)

INSC

34

—

34

—

0

34

41

(6)

36

1

0

36

Decentralizētās aģentūras

20

—

20

—

0

21

20

—

20

—

0

21

Citas darbības un programmas

84

(3)

81

—

205

286

73

4

77

0

206

282

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

6

(4)

2

—

0

2

8

(1)

7

—

1

7

Konkrētas darbības

75

5

80

—

0

81

74

(6)

68

—

0

68

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

11 319

11 319

306

306

11 625

11 625

34

34

1 795

1 795

13 454

13 454

9 358

9 358

(406)

(406)

8 953

8 953

64

64

1 916

1 916

10 933

10 933

5

Pensijas

2 004

(2)

2 002

—

0

2 002

2 004

(2)

2 002

—

0

2 002

Eiropas skolas

191

(11)

181

—

12

193

191

(11)

181

2

12

195

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

4

—

4

—

0

4

6

(2)

4

1

0

6

Komisijas administratīvie izdevumi

3 629

12

3 641

1

385

4 027

3 629

11

3 640

359

386

4 385

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

4 115

—

4 115

0

435

4 550

4 115

—

4 115

554

437

5 107

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

9 943

9 943

(0)

(0)

9 943

9 943

1

1

832

832

10 776

10 776

9 945

9 945

(2)

(2)

9 942

9 942

916

916

836

836

11 694

11 694

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR)

EAR

352

(306)

46

—

—

46

352

—

352

—

—

352

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

176

—

176

—

24

199

10

(9)

1

0

24

25

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF)

50

294

344

30

—

373

50

245

295

—

—

295

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

577

577

(12)

(12)

565

565

30

30

24

24

618

618

412

412

236

236

647

647

0

0

24

24

671

671

Kopā

Kopā

165 796

165 796

394

394

166 189

166 189

525

525

17 840

17 840

184 554

184 554

148 199

148 199

294

294

148 492

148 492

1 792

1 792

20 394

20 394

170 679

170 679

4.7.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

| miljoni EUR |
| --- |
| Programma | Kopā pieejamās apropriācijas | Uzņemtās saistības | Uz 2020. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | piešķirtie ieņēmumi | pārnestas atbilstoši lēmumam | Kopā | no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) | 377 | 187 | — | 190 | 377 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo) | 819 | 691 | — | 82 | 773 | 94 % | 46 | — | 46 | 0 | — | — | 0 |
| | Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER) | 458 | 409 | — | 17 | 426 | 93 % | 32 | — | 32 | 0 | — | — | 0 |
| | Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus) | 882 | 861 | — | 21 | 882 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | 151 | 143 | 0 | 4 | 148 | 98 % | 3 | — | 3 | — | — | — | — |
| | Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP) | 245 | 245 | — | — | 245 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana | 144 | 144 | — | — | 144 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Programma “Apvārsnis 2020” | 15 043 | 12 391 | — | 1 417 | 13 808 | 92 % | 1 234 | — | 1 234 | 0 | — | 1 | 1 |
| | Euratom pētniecības un mācību programma | 488 | 371 | — | 51 | 422 | 86 % | 64 | 3 | 67 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME) | 414 | 367 | — | 31 | 398 | 96 % | 15 | — | 15 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”) | 3 271 | 2 786 | — | 273 | 3 060 | 94 % | 211 | — | 211 | — | — | — | — |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI) | 187 | 135 | — | 25 | 159 | 85 % | 26 | — | 26 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana | 146 | 135 | — | 8 | 143 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | EISI – enerģija | 993 | 949 | — | 44 | 992 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | EISI – transports | 2 722 | 2 639 | — | 77 | 2 716 | 100 % | 4 | — | 4 | 1 | — | — | 1 |
| | EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) | 180 | 171 | — | 4 | 175 | 98 % | 0 | — | 0 | 4 | — | 0 | 4 |
| | Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP) | 0 | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Decentralizētās aģentūras | 406 | 360 | — | 16 | 376 | 93 % | 10 | — | 10 | 19 | — | 0 | 19 |
| | Citas darbības un programmas | 665 | 193 | — | 112 | 304 | 46 % | 361 | — | 361 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 98 | 97 | — | 1 | 98 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Komisijas specifiskās kompetences | 137 | 132 | — | 2 | 134 | 98 % | 2 | — | 2 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni) | 31 539 | 27 877 | — | 3 567 | 31 444 | 100 % | 43 | — | 43 | 8 | — | 43 | 51 |
| | Pārejas reģioni | 6 660 | 5 851 | — | 806 | 6 657 | 100 % | 0 | — | 0 | 3 | — | — | 3 |
| | Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni) | 9 827 | 8 674 | — | 1 130 | 9 804 | 100 % | 8 | — | 8 | 1 | — | 14 | 15 |
| | Tālākie un mazapdzīvotie reģioni | 253 | 231 | — | 22 | 253 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kohēzijas fonds | 11 555 | 9 752 | — | 1 775 | 11 527 | 100 % | (0) | 2 | 1 | — | — | 26 | 26 |
| | Eiropas teritoriālā sadarbība | 2 208 | 1 973 | — | 216 | 2 189 | 99 % | 7 | — | 7 | 0 | — | 12 | 12 |
| | Tehniskā palīdzība | 242 | 228 | — | 0 | 228 | 94 % | 1 | — | 1 | 12 | — | 1 | 13 |
| | Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD) | 591 | 567 | — | 23 | 590 | 100 % | — | — | — | 1 | — | 0 | 1 |
| | Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva | 390 | 277 | — | 81 | 358 | 92 % | — | 32 | 32 | — | — | — | — |
| | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) | 1 701 | 1 700 | — | — | 1 700 | 100 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 4 | 4 | — | — | 4 | 97 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| Kopā DFS 1. izdevumu kategorija | 92 794 | 80 540 | 0 | 9 996 | 90 536 | 98 % | 2 074 | 36 | 2 110 | 52 | — | 97 | 149 |
| 2 | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | 44 806 | 42 718 | 438 | 807 | 43 962 | 98 % | 348 | 467 | 815 | 8 | 21 | — | 29 |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) | 16 083 | 14 725 | — | 40 | 14 765 | 92 % | 903 | — | 903 | 2 | — | 413 | 415 |
| | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) | 1 160 | 940 | — | 142 | 1 082 | 93 % | 75 | — | 75 | 2 | — | 1 | 3 |
| | Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) | 148 | 148 | — | — | 148 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Vides un klimata pasākumi (LIFE) | 567 | 559 | — | 5 | 564 | 100 % | 2 | — | 2 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 70 | 59 | — | 7 | 67 | 95 % | 1 | — | 1 | 2 | — | — | 2 |
| | Citas darbības un pasākumi | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 12 | 12 | — | — | 12 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Konkrētas darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 2. izdevumu kategorija | 62 846 | 59 161 | 438 | 1 001 | 60 600 | 96 % | 1 330 | 467 | 1 797 | 14 | 21 | 414 | 449 |
| 3 | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF) | 1 208 | 1 184 | — | 9 | 1 192 | 99 % | 9 | — | 9 | 7 | — | — | 7 |
| | Patērētāji | 30 | 29 | — | 1 | 30 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Radošā Eiropa | 258 | 245 | — | 10 | 255 | 99 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES) | 0 | 0 | — | — | 0 | 38 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Iekšējās drošības fonds | 681 | 533 | — | 64 | 597 | 88 % | 84 | — | 84 | 0 | — | — | 0 |
| | IT sistēmas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Tiesiskums | 45 | 45 | — | 0 | 45 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Tiesības, vienlīdzība un pilsonība | 67 | 66 | — | 1 | 67 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 109 | 70 | — | 3 | 73 | 67 % | 1 | — | 1 | 35 | — | 0 | 35 |
| | Eiropa pilsoņiem | 29 | 29 | — | 0 | 29 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Pārtika un barība | 294 | 290 | — | 3 | 292 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Veselības aizsardzība | 71 | 68 | — | 2 | 71 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 1 151 | 1 059 | — | 44 | 1 102 | 96 % | 41 | — | 41 | 7 | — | 0 | 7 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 15 | 15 | — | — | 15 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Konkrētas darbības | 106 | 106 | — | 0 | 106 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Kopā DFS 3. izdevumu kategorija | 4 065 | 3 737 | — | 137 | 3 874 | 95 % | 142 | — | 142 | 50 | — | 0 | 50 |
| 4 | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II) | 3 133 | 2 393 | — | 601 | 2 994 | 96 % | 138 | — | 138 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Makrofinansiāls atbalsts (MFA) | 0 | 0 | — | — | 0 | 97 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Garantiju fonds ārējai darbībai | 110 | — | — | 103 | 103 | 94 % | 7 | — | 7 | — | — | — | — |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 13 | 13 | — | 0 | 13 | 99 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV) | 19 | 19 | — | 0 | 19 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) | 154 | 25 | — | 70 | 95 | 61 % | 60 | — | 60 | — | — | — | — |
| | Eiropas kaimiņattiecību instruments (ENI) | 2 779 | 2 738 | — | 31 | 2 769 | 100 % | 10 | — | 10 | 0 | — | — | 0 |
| | Attīstības sadarbības instruments (ASI) | 3 287 | 3 204 | — | 58 | 3 262 | 99 % | 25 | — | 25 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Partnerības instruments (PI) | 159 | 149 | — | 7 | 156 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR) | 181 | 179 | — | 1 | 179 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Stabilitāte un miers (IcSP) | 388 | 377 | — | 10 | 387 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Humānā palīdzība | 2 425 | 1 966 | 34 | 412 | 2 412 | 99 % | 13 | — | 13 | — | — | — | — |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 384 | 343 | — | 17 | 360 | 94 % | 24 | — | 24 | 0 | — | — | 0 |
| | Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC) | 34 | 34 | — | — | 34 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 21 | 20 | — | 0 | 21 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Citas darbības un programmas | 286 | 81 | — | 145 | 226 | 79 % | 60 | — | 60 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 2 | 1 | — | — | 1 | 47 % | 0 | 1 | 1 | — | — | 0 | 0 |
| | Konkrētas darbības | 81 | 80 | — | 0 | 81 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| Kopā DFS 4. izdevumu kategorija | 13 454 | 11 622 | 34 | 1 454 | 13 111 | 97 % | 340 | 1 | 341 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5 | Pensijas | 2 002 | 1 990 | — | 0 | 1 990 | 99 % | 0 | — | 0 | 12 | — | — | 12 |
| | Eiropas skolas | 193 | 181 | — | 10 | 191 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 4 | 4 | — | — | 4 | 100 % | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Komisijas administratīvie izdevumi | 4 027 | 3 589 | 1 | 225 | 3 816 | 95 % | 159 | — | 159 | 51 | 0 | 0 | 52 |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 4 550 | 4 033 | 0 | 338 | 4 371 | 96 % | 94 | 0 | 94 | 82 | 0 | 3 | 85 |
| Kopā DFS 5. izdevumu kategorija | 10 776 | 9 797 | 1 | 574 | 10 371 | 96 % | 255 | — | 255 | 146 | 0 | 3 | 149 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 6. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 8. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) | 46 | — | — | — | — | — | — | 46 | 46 | — | — | — | — |
| | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | 199 | 1 | — | — | 1 | 0 % | 8 | — | 8 | 175 | — | 16 | 191 |
| | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF) | 373 | 295 | — | — | 295 | 79 % | — | 49 | 49 | — | 30 | — | 30 |
| Kopā DFS 9. izdevumu kategorija | 618 | 295 | — | — | 295 | 48 % | 8 | 94 | 102 | 175 | 30 | 16 | 221 |
| Kopā | 184 554 | 165 153 | 473 | 13 161 | 178 787 | 97 % | 4 149 | 598 | 4 747 | 438 | 51 | 530 | 1 019 |

miljoni EUR

Programma

Kopā pieejamās apropriācijas

Uzņemtās saistības

Uz 2020. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

piešķirtie ieņēmumi

pārnestas atbilstoši lēmumam

Kopā

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)

377

187

—

190

377

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo)

EGNOS

Galileo

819

691

—

82

773

94 %

46

—

46

0

—

—

0

Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER)

ITER

458

409

—

17

426

93 %

32

—

32

0

—

—

0

Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus)

Copernicus

882

861

—

21

882

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

ESC

151

143

0

4

148

98 %

3

—

3

—

—

—

—

Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP)

245

245

—

—

245

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana

144

144

—

—

144

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Programma “Apvārsnis 2020”

15 043

12 391

—

1 417

13 808

92 %

1 234

—

1 234

0

—

1

1

Euratom pētniecības un mācību programma

Euratom

488

371

—

51

422

86 %

64

3

67

0

—

0

0

Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME)

COSME

414

367

—

31

398

96 %

15

—

15

0

—

0

0

Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”)

Erasmus

3 271

2 786

—

273

3 060

94 %

211

—

211

—

—

—

—

Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI)

EaSI

187

135

—

25

159

85 %

26

—

26

2

—

0

2

Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana

Fiscalis

146

135

—

8

143

98 %

3

—

3

0

—

—

0

EISI – enerģija

993

949

—

44

992

100 %

1

—

1

0

—

—

0

EISI – transports

2 722

2 639

—

77

2 716

100 %

4

—

4

1

—

—

1

EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

180

171

—

4

175

98 %

0

—

0

4

—

0

4

Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP)

EERP

0

—

—

—

—

—

0

—

0

—

—

—

—

Decentralizētās aģentūras

406

360

—

16

376

93 %

10

—

10

19

—

0

19

Citas darbības un programmas

665

193

—

112

304

46 %

361

—

361

0

—

0

0

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

98

97

—

1

98

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Komisijas specifiskās kompetences

137

132

—

2

134

98 %

2

—

2

1

—

0

1

Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni)

31 539

27 877

—

3 567

31 444

100 %

43

—

43

8

—

43

51

Pārejas reģioni

6 660

5 851

—

806

6 657

100 %

0

—

0

3

—

—

3

Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni)

9 827

8 674

—

1 130

9 804

100 %

8

—

8

1

—

14

15

Tālākie un mazapdzīvotie reģioni

253

231

—

22

253

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Kohēzijas fonds

11 555

9 752

—

1 775

11 527

100 %

(0)

2

1

—

—

26

26

Eiropas teritoriālā sadarbība

2 208

1 973

—

216

2 189

99 %

7

—

7

0

—

12

12

Tehniskā palīdzība

242

228

—

0

228

94 %

1

—

1

12

—

1

13

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD)

FEAD

591

567

—

23

590

100 %

—

—

—

1

—

0

1

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva

390

277

—

81

358

92 %

—

32

32

—

—

—

—

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

1 701

1 700

—

—

1 700

100 %

1

—

1

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

4

4

—

—

4

97 %

0

—

0

—

—

—

—

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

92 794

92 794

80 540

80 540

0

0

9 996

9 996

90 536

90 536

98 %

98 %

2 074

2 074

36

36

2 110

2 110

52

52

—

—

97

97

149

149

2

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

44 806

42 718

438

807

43 962

98 %

348

467

815

8

21

—

29

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

16 083

14 725

—

40

14 765

92 %

903

—

903

2

—

413

415

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF)

1 160

940

—

142

1 082

93 %

75

—

75

2

—

1

3

Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO)

SFPA

148

148

—

—

148

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Vides un klimata pasākumi (LIFE)

LIFE

567

559

—

5

564

100 %

2

—

2

0

—

0

0

Decentralizētās aģentūras

70

59

—

7

67

95 %

1

—

1

2

—

—

2

Citas darbības un pasākumi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

12

12

—

—

12

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Konkrētas darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

62 846

62 846

59 161

59 161

438

438

1 001

1 001

60 600

60 600

96 %

96 %

1 330

1 330

467

467

1 797

1 797

14

14

21

21

414

414

449

449

3

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF)

AMIF

1 208

1 184

—

9

1 192

99 %

9

—

9

7

—

—

7

Patērētāji

30

29

—

1

30

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Radošā Eiropa

258

245

—

10

255

99 %

4

—

4

0

—

—

0

Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES)

IES

0

0

—

—

0

38 %

0

—

0

0

—

0

0

Iekšējās drošības fonds

681

533

—

64

597

88 %

84

—

84

0

—

—

0

IT sistēmas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Tiesiskums

45

45

—

0

45

99 %

0

—

0

0

—

0

0

Tiesības, vienlīdzība un pilsonība

67

66

—

1

67

99 %

1

—

1

0

—

0

0

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

109

70

—

3

73

67 %

1

—

1

35

—

0

35

Eiropa pilsoņiem

29

29

—

0

29

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Pārtika un barība

294

290

—

3

292

99 %

2

—

2

0

—

0

0

Veselības aizsardzība

71

68

—

2

71

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Decentralizētās aģentūras

1 151

1 059

—

44

1 102

96 %

41

—

41

7

—

0

7

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

15

15

—

—

15

99 %

0

—

0

0

—

0

0

Konkrētas darbības

106

106

—

0

106

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

4 065

4 065

3 737

3 737

—

—

137

137

3 874

3 874

95 %

95 %

142

142

—

—

142

142

50

50

—

—

0

0

50

50

4

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II)

IPA II

3 133

2 393

—

601

2 994

96 %

138

—

138

1

—

0

1

Makrofinansiāls atbalsts (MFA)

0

0

—

—

0

97 %

—

—

—

0

—

—

0

Garantiju fonds ārējai darbībai

110

—

—

103

103

94 %

7

—

7

—

—

—

—

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

13

13

—

0

13

99 %

0

—

0

—

—

0

0

ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV)

EUAV

19

19

—

0

19

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

154

25

—

70

95

61 %

60

—

60

—

—

—

—

Eiropas kaimiņattiecību instruments (ENI)

ENI

2 779

2 738

—

31

2 769

100 %

10

—

10

0

—

—

0

Attīstības sadarbības instruments (ASI)

3 287

3 204

—

58

3 262

99 %

25

—

25

0

—

0

0

Partnerības instruments (PI)

159

149

—

7

156

98 %

3

—

3

0

—

—

0

Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR)

EIDHR

181

179

—

1

179

99 %

1

—

1

0

—

—

0

Stabilitāte un miers (IcSP)

IcSP

388

377

—

10

387

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Humānā palīdzība

2 425

1 966

34

412

2 412

99 %

13

—

13

—

—

—

—

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

384

343

—

17

360

94 %

24

—

24

0

—

—

0

Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC)

INSC

34

34

—

—

34

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Decentralizētās aģentūras

21

20

—

0

21

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Citas darbības un programmas

286

81

—

145

226

79 %

60

—

60

0

—

0

0

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

2

1

—

—

1

47 %

0

1

1

—

—

0

0

Konkrētas darbības

81

80

—

0

81

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

13 454

13 454

11 622

11 622

34

34

1 454

1 454

13 111

13 111

97 %

97 %

340

340

1

1

341

341

2

2

—

—

0

0

2

2

5

Pensijas

2 002

1 990

—

0

1 990

99 %

0

—

0

12

—

—

12

Eiropas skolas

193

181

—

10

191

99 %

2

—

2

0

—

—

0

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

4

4

—

—

4

100 %

—

—

—

—

—

0

0

Komisijas administratīvie izdevumi

4 027

3 589

1

225

3 816

95 %

159

—

159

51

0

0

52

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

4 550

4 033

0

338

4 371

96 %

94

0

94

82

0

3

85

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

10 776

10 776

9 797

9 797

1

1

574

574

10 371

10 371

96 %

96 %

255

255

—

—

255

255

146

146

0

0

3

3

149

149

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR)

EAR

46

—

—

—

—

—

—

46

46

—

—

—

—

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

199

1

—

—

1

0 %

8

—

8

175

—

16

191

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF)

373

295

—

—

295

79 %

—

49

49

—

30

—

30

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

618

618

295

295

—

—

—

—

295

295

48 %

48 %

8

8

94

94

102

102

175

175

30

30

16

16

221

221

Kopā

Kopā

184 554

184 554

165 153

165 153

473

473

13 161

13 161

178 787

178 787

97 %

97 %

4 149

4 149

598

598

4 747

4 747

438

438

51

51

530

530

1 019

1 019

4.8.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

| miljoni EUR |
| --- |
| Programma | Kopā pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi | Uz 2020. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | autom. pārnestas | pārnestas atbilstoši lēmumam | piešķirtie ieņēmumi | Kopā | no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) | 1 213 | 1 023 | — | 163 | 1 186 | 98 % | 0 | — | 27 | 27 | 0 | — | — | 0 |
| | Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo) | 1 248 | 991 | 2 | 48 | 1 041 | 83 % | 2 | — | 205 | 207 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER) | 608 | 558 | 0 | 17 | 575 | 95 % | 1 | — | 32 | 32 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus) | 619 | 601 | 2 | 14 | 617 | 100 % | 2 | — | 0 | 2 | (0) | 0 | — | 0 |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | 123 | 105 | 4 | 0 | 109 | 89 % | 3 | — | 7 | 10 | 0 | 4 | 0 | 4 |
| | Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP) | 2 | 0 | — | — | 0 | 7 % | 2 | — | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana | 157 | 157 | — | — | 157 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Programma “Apvārsnis 2020” | 14 652 | 10 731 | 65 | 782 | 11 578 | 79 % | 81 | — | 2 983 | 3 065 | 0 | 8 | 1 | 10 |
| | Euratom pētniecības un mācību programma | 539 | 331 | 17 | 42 | 390 | 72 % | 33 | 3 | 111 | 146 | 0 | 2 | 0 | 2 |
| | Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME) | 365 | 274 | 3 | 53 | 330 | 90 % | 2 | — | 33 | 36 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”) | 3 217 | 2 602 | 7 | 248 | 2 857 | 89 % | 7 | — | 353 | 360 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI) | 180 | 126 | 0 | 3 | 129 | 72 % | 1 | — | 47 | 48 | 2 | 1 | 0 | 3 |
| | Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana | 145 | 133 | 0 | 4 | 137 | 95 % | 0 | — | 6 | 6 | 2 | 0 | — | 2 |
| | EISI – enerģija | 331 | 325 | 1 | 3 | 330 | 100 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | EISI – transports | 1 334 | 1 312 | 1 | 14 | 1 327 | 100 % | 2 | — | 4 | 6 | 0 | 0 | — | 1 |
| | EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) | 123 | 118 | 0 | 4 | 122 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP) | 35 | — | — | 35 | 35 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Decentralizētās aģentūras | 406 | 361 | — | 16 | 377 | 93 % | 0 | — | 10 | 10 | 19 | — | 0 | 19 |
| | Citas darbības un programmas | 556 | 162 | 1 | 106 | 268 | 48 % | 1 | — | 285 | 287 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 69 | 64 | — | 1 | 65 | 94 % | 0 | — | 0 | 0 | 4 | — | — | 4 |
| | Komisijas specifiskās kompetences | 122 | 116 | — | 3 | 119 | 97 % | 0 | — | 1 | 1 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni) | 28 551 | 24 248 | — | 3 281 | 27 529 | 96 % | 0 | — | 1 023 | 1 023 | — | — | — | — |
| | Pārejas reģioni | 5 217 | 4 099 | — | 1 053 | 5 151 | 99 % | 0 | — | 66 | 66 | — | — | — | — |
| | Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni) | 8 852 | 7 470 | — | 982 | 8 452 | 95 % | 0 | — | 400 | 400 | — | — | — | — |
| | Tālākie un mazapdzīvotie reģioni | 242 | 215 | — | 9 | 223 | 92 % | 0 | — | 19 | 19 | — | — | — | — |
| | Kohēzijas fonds | 9 801 | 8 107 | — | 686 | 8 793 | 90 % | 0 | — | 1 008 | 1 008 | — | — | — | — |
| | Eiropas teritoriālā sadarbība | 1 703 | 1 447 | — | 99 | 1 546 | 91 % | 0 | — | 157 | 157 | — | — | — | — |
| | Tehniskā palīdzība | 202 | 173 | 10 | 1 | 184 | 91 % | 13 | — | 1 | 14 | 1 | 2 | 0 | 4 |
| | Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD) | 506 | 412 | 0 | 92 | 504 | 100 % | 0 | — | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva | 579 | 523 | — | 26 | 549 | 95 % | 0 | — | 30 | 30 | — | — | — | — |
| | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) | 845 | 843 | — | 2 | 845 | 100 % | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 11 | 11 | — | 0 | 11 | 96 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Kopā DFS 1. izdevumu kategorija | 82 553 | 67 637 | 113 | 7 785 | 75 535 | 91 % | 151 | 3 | 6 813 | 6 967 | 32 | 18 | 1 | 52 |
| 2 | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | 44 933 | 42 449 | 631 | 806 | 43 885 | 98 % | 190 | 467 | 349 | 1 006 | 7 | 34 | — | 42 |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) | 14 868 | 13 505 | 2 | 705 | 14 213 | 96 % | 2 | — | 650 | 652 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) | 871 | 651 | 1 | 197 | 848 | 97 % | 1 | — | 21 | 22 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) | 142 | 142 | — | — | 142 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Vides un klimata pasākumi (LIFE) | 365 | 350 | 4 | 5 | 359 | 99 % | 4 | — | 1 | 5 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 68 | 59 | — | 7 | 67 | 98 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Citas darbības un pasākumi | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 6 | 6 | — | — | 6 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Konkrētas darbības | 0 | 0 | — | — | 0 | 100 % | 0 | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| Kopā DFS 2. izdevumu kategorija | 61 252 | 57 163 | 637 | 1 721 | 59 521 | 97 % | 198 | 467 | 1 023 | 1 687 | 9 | 35 | — | 44 |
| 3 | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF) | 992 | 878 | 1 | 8 | 886 | 89 % | 1 | — | 9 | 11 | 95 | 1 | — | 95 |
| | Patērētāji | 28 | 26 | 0 | 1 | 27 | 97 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Radošā Eiropa | 217 | 200 | 1 | 8 | 209 | 96 % | 2 | — | 6 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES) | 60 | 60 | 0 | 0 | 60 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Iekšējās drošības fonds | 649 | 500 | 1 | 27 | 529 | 81 % | 1 | — | 118 | 120 | 0 | 0 | (0) | 0 |
| | IT sistēmas | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Tiesiskums | 48 | 46 | 0 | 0 | 47 | 96 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Tiesības, vienlīdzība un pilsonība | 64 | 61 | 0 | 1 | 62 | 98 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 72 | 42 | — | 2 | 44 | 61 % | 0 | — | 1 | 1 | 27 | — | 0 | 27 |
| | Eiropa pilsoņiem | 25 | 25 | 0 | 0 | 25 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Pārtika un barība | 247 | 241 | 1 | 4 | 246 | 99 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Veselības aizsardzība | 67 | 63 | 1 | 2 | 65 | 97 % | 1 | — | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 996 | 905 | — | 44 | 949 | 95 % | 0 | — | 41 | 41 | 6 | — | 0 | 6 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 8 | 7 | — | — | 7 | 84 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Konkrētas darbības | 101 | 99 | 1 | 0 | 100 | 99 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| Kopā DFS 3. izdevumu kategorija | 3 575 | 3 153 | 7 | 96 | 3 256 | 91 % | 9 | — | 180 | 188 | 129 | 2 | 0 | 131 |
| 4 | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II) | 1 950 | 1 375 | 5 | 202 | 1 583 | 81 % | 6 | — | 360 | 366 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Makrofinansiāls atbalsts (MFA) | 10 | 10 | — | — | 10 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Garantiju fonds ārējai darbībai | 110 | — | — | 103 | 103 | 94 % | — | — | 7 | 7 | — | — | — | — |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 11 | 9 | — | 1 | 9 | 82 % | 0 | — | — | — | 2 | — | — | 2 |
| | ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV) | 13 | 13 | — | 0 | 13 | 100 % | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) | 479 | 25 | 25 | 275 | 325 | 68 % | — | — | 154 | 154 | — | — | — | — |
| | Eiropas kaimiņattiecību instruments (ENI) | 2 106 | 2 055 | 4 | 22 | 2 080 | 99 % | 6 | — | 19 | 25 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Attīstības sadarbības instruments (ASI) | 2 716 | 2 564 | 14 | 48 | 2 627 | 97 % | 13 | — | 73 | 86 | 0 | 2 | 1 | 3 |
| | Partnerības instruments (PI) | 145 | 134 | 0 | 4 | 138 | 95 % | 0 | — | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 |
| | Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR) | 167 | 159 | 3 | 0 | 162 | 97 % | 3 | — | 1 | 4 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Stabilitāte un miers (IcSP) | 331 | 315 | 3 | 7 | 324 | 98 % | 4 | — | 2 | 6 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| | Humānā palīdzība | 2 117 | 1 734 | 5 | 324 | 2 064 | 97 % | 6 | — | 47 | 53 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 362 | 308 | 0 | 31 | 340 | 94 % | 0 | — | 22 | 22 | 0 | — | — | 0 |
| | Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC) | 36 | 35 | 0 | — | 36 | 98 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 21 | 20 | — | 0 | 21 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Citas darbības un programmas | 282 | 76 | 0 | 123 | 199 | 71 % | 0 | — | 83 | 83 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 7 | 7 | — | — | 7 | 93 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | 1 | 1 |
| | Konkrētas darbības | 68 | 68 | — | 0 | 68 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| Kopā DFS 4. izdevumu kategorija | 10 933 | 8 908 | 60 | 1 140 | 10 108 | 92 % | 39 | — | 772 | 811 | 6 | 4 | 4 | 14 |
| 5 | Pensijas | 2 002 | 1 990 | — | — | 1 990 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | 12 | — | — | 12 |
| | Eiropas skolas | 195 | 181 | 2 | 10 | 192 | 99 % | 0 | — | 3 | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 6 | 4 | 1 | 0 | 4 | 77 % | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Komisijas administratīvie izdevumi | 4 385 | 3 303 | 332 | 182 | 3 817 | 87 % | 285 | — | 204 | 489 | 52 | 26 | 1 | 79 |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 5 107 | 3 571 | 515 | 291 | 4 377 | 86 % | 463 | 0 | 143 | 605 | 82 | 39 | 3 | 124 |
| Kopā DFS 5. izdevumu kategorija | 11 694 | 9 048 | 850 | 482 | 10 381 | 89 % | 748 | 0 | 349 | 1 098 | 146 | 66 | 4 | 216 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 6. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 8. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) | 352 | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | 352 | — | — | 352 |
| | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | 25 | 0 | 0 | — | 0 | 1 % | 1 | — | 8 | 9 | 0 | 0 | 16 | 16 |
| | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF) | 295 | 295 | — | — | 295 | 100 % | 0 | — | — | — | 1 | — | — | 1 |
| Kopā DFS 9. izdevumu kategorija | 671 | 295 | 0 | — | 295 | 44 % | 1 | — | 8 | 9 | 352 | 0 | 16 | 368 |
| Kopā | 170 679 | 146 203 | 1 667 | 11 225 | 159 096 | 93 % | 1 145 | 470 | 9 144 | 10 759 | 675 | 125 | 25 | 825 |

miljoni EUR

Programma

Kopā pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

Uz 2020. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

autom. pārnestas

pārnestas atbilstoši lēmumam

piešķirtie ieņēmumi

Kopā

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)

1 213

1 023

—

163

1 186

98 %

0

—

27

27

0

—

—

0

Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo)

EGNOS

Galileo

1 248

991

2

48

1 041

83 %

2

—

205

207

0

0

—

0

Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER)

ITER

608

558

0

17

575

95 %

1

—

32

32

0

0

—

0

Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus)

Copernicus

619

601

2

14

617

100 %

2

—

0

2

(0)

0

—

0

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

ESC

123

105

4

0

109

89 %

3

—

7

10

0

4

0

4

Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP)

2

0

—

—

0

7 %

2

—

—

2

0

—

—

0

Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana

157

157

—

—

157

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Programma “Apvārsnis 2020”

14 652

10 731

65

782

11 578

79 %

81

—

2 983

3 065

0

8

1

10

Euratom pētniecības un mācību programma

Euratom

539

331

17

42

390

72 %

33

3

111

146

0

2

0

2

Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME)

COSME

365

274

3

53

330

90 %

2

—

33

36

0

0

0

0

Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”)

Erasmus

3 217

2 602

7

248

2 857

89 %

7

—

353

360

0

0

0

1

Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI)

EaSI

180

126

0

3

129

72 %

1

—

47

48

2

1

0

3

Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana

Fiscalis

145

133

0

4

137

95 %

0

—

6

6

2

0

—

2

EISI – enerģija

331

325

1

3

330

100 %

1

—

1

1

0

0

—

0

EISI – transports

1 334

1 312

1

14

1 327

100 %

2

—

4

6

0

0

—

1

EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

123

118

0

4

122

99 %

0

—

0

1

0

0

0

0

Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP)

EERP

35

—

—

35

35

99 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Decentralizētās aģentūras

406

361

—

16

377

93 %

0

—

10

10

19

—

0

19

Citas darbības un programmas

556

162

1

106

268

48 %

1

—

285

287

1

0

0

1

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

69

64

—

1

65

94 %

0

—

0

0

4

—

—

4

Komisijas specifiskās kompetences

122

116

—

3

119

97 %

0

—

1

1

2

—

0

2

Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni)

28 551

24 248

—

3 281

27 529

96 %

0

—

1 023

1 023

—

—

—

—

Pārejas reģioni

5 217

4 099

—

1 053

5 151

99 %

0

—

66

66

—

—

—

—

Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni)

8 852

7 470

—

982

8 452

95 %

0

—

400

400

—

—

—

—

Tālākie un mazapdzīvotie reģioni

242

215

—

9

223

92 %

0

—

19

19

—

—

—

—

Kohēzijas fonds

9 801

8 107

—

686

8 793

90 %

0

—

1 008

1 008

—

—

—

—

Eiropas teritoriālā sadarbība

1 703

1 447

—

99

1 546

91 %

0

—

157

157

—

—

—

—

Tehniskā palīdzība

202

173

10

1

184

91 %

13

—

1

14

1

2

0

4

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD)

FEAD

506

412

0

92

504

100 %

0

—

2

2

0

0

0

0

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva

579

523

—

26

549

95 %

0

—

30

30

—

—

—

—

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

845

843

—

2

845

100 %

—

—

0

0

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

11

11

—

0

11

96 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

82 553

82 553

67 637

67 637

113

113

7 785

7 785

75 535

75 535

91 %

91 %

151

151

3

3

6 813

6 813

6 967

6 967

32

32

18

18

1

1

52

52

2

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

44 933

42 449

631

806

43 885

98 %

190

467

349

1 006

7

34

—

42

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

14 868

13 505

2

705

14 213

96 %

2

—

650

652

2

0

—

2

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF)

871

651

1

197

848

97 %

1

—

21

22

0

0

—

0

Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO)

SFPA

142

142

—

—

142

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Vides un klimata pasākumi (LIFE)

LIFE

365

350

4

5

359

99 %

4

—

1

5

0

0

—

0

Decentralizētās aģentūras

68

59

—

7

67

98 %

0

—

1

1

0

—

—

0

Citas darbības un pasākumi

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

6

6

—

—

6

100 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Konkrētas darbības

0

0

—

—

0

100 %

0

—

—

—

0

—

—

0

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

61 252

61 252

57 163

57 163

637

637

1 721

1 721

59 521

59 521

97 %

97 %

198

198

467

467

1 023

1 023

1 687

1 687

9

9

35

35

—

—

44

44

3

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF)

AMIF

992

878

1

8

886

89 %

1

—

9

11

95

1

—

95

Patērētāji

28

26

0

1

27

97 %

1

—

0

1

0

0

0

0

Radošā Eiropa

217

200

1

8

209

96 %

2

—

6

8

0

0

0

0

Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES)

IES

60

60

0

0

60

100 %

0

—

0

0

0

0

—

0

Iekšējās drošības fonds

649

500

1

27

529

81 %

1

—

118

120

0

0

(0)

0

IT sistēmas

0

0

—

0

0

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Tiesiskums

48

46

0

0

47

96 %

0

—

1

1

0

0

0

1

Tiesības, vienlīdzība un pilsonība

64

61

0

1

62

98 %

0

—

1

1

0

0

0

0

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

72

42

—

2

44

61 %

0

—

1

1

27

—

0

27

Eiropa pilsoņiem

25

25

0

0

25

98 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Pārtika un barība

247

241

1

4

246

99 %

1

—

1

1

0

0

0

0

Veselības aizsardzība

67

63

1

2

65

97 %

1

—

1

2

0

0

0

0

Decentralizētās aģentūras

996

905

—

44

949

95 %

0

—

41

41

6

—

0

6

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

8

7

—

—

7

84 %

0

—

0

0

1

—

0

1

Konkrētas darbības

101

99

1

0

100

99 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

3 575

3 575

3 153

3 153

7

7

96

96

3 256

3 256

91 %

91 %

9

9

—

—

180

180

188

188

129

129

2

2

0

0

131

131

4

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II)

IPA II

1 950

1 375

5

202

1 583

81 %

6

—

360

366

1

1

0

2

Makrofinansiāls atbalsts (MFA)

10

10

—

—

10

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Garantiju fonds ārējai darbībai

110

—

—

103

103

94 %

—

—

7

7

—

—

—

—

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

11

9

—

1

9

82 %

0

—

—

—

2

—

—

2

ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV)

EUAV

13

13

—

0

13

100 %

—

—

0

0

—

—

—

—

Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

479

25

25

275

325

68 %

—

—

154

154

—

—

—

—

Eiropas kaimiņattiecību instruments (ENI)

ENI

2 106

2 055

4

22

2 080

99 %

6

—

19

25

0

0

—

1

Attīstības sadarbības instruments (ASI)

2 716

2 564

14

48

2 627

97 %

13

—

73

86

0

2

1

3

Partnerības instruments (PI)

145

134

0

4

138

95 %

0

—

3

3

1

0

2

3

Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR)

EIDHR

167

159

3

0

162

97 %

3

—

1

4

1

1

0

2

Stabilitāte un miers (IcSP)

IcSP

331

315

3

7

324

98 %

4

—

2

6

0

1

0

1

Humānā palīdzība

2 117

1 734

5

324

2 064

97 %

6

—

47

53

0

0

—

0

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

362

308

0

31

340

94 %

0

—

22

22

0

—

—

0

Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC)

INSC

36

35

0

—

36

98 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Decentralizētās aģentūras

21

20

—

0

21

100 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Citas darbības un programmas

282

76

0

123

199

71 %

0

—

83

83

0

0

—

0

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

7

7

—

—

7

93 %

0

—

0

0

0

—

1

1

Konkrētas darbības

68

68

—

0

68

100 %

0

—

0

0

0

—

0

0

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

10 933

10 933

8 908

8 908

60

60

1 140

1 140

10 108

10 108

92 %

92 %

39

39

—

—

772

772

811

811

6

6

4

4

4

4

14

14

5

Pensijas

2 002

1 990

—

—

1 990

99 %

0

—

0

0

12

—

—

12

Eiropas skolas

195

181

2

10

192

99 %

0

—

3

3

0

—

—

0

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

6

4

1

0

4

77 %

0

0

—

0

0

1

—

1

Komisijas administratīvie izdevumi

4 385

3 303

332

182

3 817

87 %

285

—

204

489

52

26

1

79

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

5 107

3 571

515

291

4 377

86 %

463

0

143

605

82

39

3

124

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

11 694

11 694

9 048

9 048

850

850

482

482

10 381

10 381

89 %

89 %

748

748

0

0

349

349

1 098

1 098

146

146

66

66

4

4

216

216

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR)

EAR

352

—

—

—

—

—

0

—

—

—

352

—

—

352

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

25

0

0

—

0

1 %

1

—

8

9

0

0

16

16

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF)

295

295

—

—

295

100 %

0

—

—

—

1

—

—

1

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

671

671

295

295

0

0

—

—

295

295

44 %

44 %

1

1

—

—

8

8

9

9

352

352

0

0

16

16

368

368

Kopā

Kopā

170 679

170 679

146 203

146 203

1 667

1 667

11 225

11 225

159 096

159 096

93 %

93 %

1 145

1 145

470

470

9 144

9 144

10 759

10 759

675

675

125

125

25

25

825

825

4.9.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL) PĀRMAIŅAS

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL

| miljoni EUR |
| --- |
| Programma | Iepriekšējā gada beigās neizpildītās saistības | Kārtējā gada saistības | Kopā neizpildītās saistības gada beigās |
| No iepriekšējā gada pārnestās saist. | Saist. atcelš./ pārvērtēšana/ atcelšana | Maksājumi | Gada beigās neizpildītās saist. | Gada laikā uzņemtās saist. | Maksājumi | Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest | Gada beigās neizpildītās saist. |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1 | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) | 2 714 | (0) | (1 015 ) | 1 698 | 377 | (171) | — | 206 | 1 905 |
| | Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo) | 1 224 | (0) | (724) | 500 | 773 | (316) | — | 456 | 957 |
| | Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER) | 1 454 | (0) | (519) | 935 | 426 | (56) | (0) | 370 | 1 305 |
| | Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus) | 243 | (1) | (230) | 12 | 882 | (387) | — | 495 | 507 |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | 17 | (0) | (6) | 10 | 148 | (103) | — | 45 | 55 |
| | Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP) | — | — | — | — | 245 | (0) | — | 245 | 245 |
| | Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana | 596 | (0) | (128) | 468 | 144 | (29) | — | 115 | 583 |
| | Programma “Apvārsnis 2020” | 20 541 | (412) | (7 640 ) | 12 490 | 13 808 | (3 938 ) | (4) | 9 866 | 22 356 |
| | Euratom pētniecības un mācību programma | 275 | (11) | (145) | 119 | 422 | (245) | (0) | 176 | 295 |
| | Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME) | 943 | (19) | (296) | 628 | 398 | (33) | — | 365 | 993 |
| | Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”) | 855 | (62) | (387) | 406 | 3 060 | (2 469 ) | — | 591 | 997 |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI) | 222 | (22) | (95) | 105 | 159 | (34) | — | 125 | 230 |
| | Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana | 175 | (6) | (98) | 71 | 143 | (39) | — | 103 | 175 |
| | EISI – enerģija | 2 072 | (14) | (320) | 1 738 | 992 | (9) | — | 983 | 2 721 |
| | EISI – transports | 4 241 | (75) | (1 277 ) | 2 890 | 2 716 | (51) | — | 2 666 | 5 556 |
| | EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) | 448 | (12) | (116) | 321 | 175 | (7) | — | 169 | 490 |
| | Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP) | 254 | (48) | (35) | 172 | — | — | — | — | 172 |
| | Decentralizētās aģentūras | 52 | — | (36) | 15 | 376 | (341) | — | 36 | 51 |
| | Citas darbības un programmas | 404 | (30) | (173) | 200 | 304 | (95) | — | 210 | 410 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 107 | (8) | (48) | 51 | 98 | (17) | — | 81 | 131 |
| | Komisijas specifiskās kompetences | 169 | (18) | (80) | 72 | 134 | (39) | — | 95 | 166 |
| | Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni) | 85 194 | (494) | (27 428 ) | 57 272 | 31 444 | (101) | — | 31 343 | 88 615 |
| | Pārejas reģioni | 18 502 | (24) | (5 139 ) | 13 338 | 6 657 | (12) | — | 6 645 | 19 984 |
| | Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni) | 26 523 | (52) | (8 380 ) | 18 092 | 9 804 | (72) | — | 9 732 | 27 824 |
| | Tālākie un mazapdzīvotie reģioni | 588 | — | (205) | 384 | 253 | (18) | — | 234 | 618 |
| | Kohēzijas fonds | 25 851 | (3) | (8 404 ) | 17 444 | 11 527 | (389) | — | 11 138 | 28 582 |
| | Eiropas teritoriālā sadarbība | 4 502 | (2) | (1 536 ) | 2 964 | 2 189 | (10) | — | 2 178 | 5 142 |
| | Tehniskā palīdzība | 251 | (21) | (96) | 134 | 228 | (89) | (0) | 139 | 273 |
| | Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD) | 1 304 | (1) | (483) | 820 | 590 | (21) | — | 569 | 1 390 |
| | Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva | 1 655 | (13) | (527) | 1 114 | 358 | (22) | — | 337 | 1 450 |
| | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) | 5 595 | (11) | (838) | 4 745 | 1 700 | (7) | — | 1 694 | 6 439 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 20 | (1) | (10) | 8 | 4 | (0) | — | 3 | 12 |
| Kopā DFS 1. izdevumu kategorija | 206 991 | (1 360 ) | (66 413 ) | 139 217 | 90 536 | (9 122 ) | (4) | 81 410 | 220 627 |
| 2 | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | 359 | (6) | (235) | 117 | 43 962 | (43 650 ) | — | 313 | 430 |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) | 34 594 | (38) | (13 714 ) | 20 842 | 14 765 | (499) | — | 14 266 | 35 108 |
| | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) | 3 280 | (73) | (826) | 2 382 | 1 082 | (22) | (0) | 1 059 | 3 441 |
| | Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) | 15 | (2) | (6) | 8 | 148 | (136) | — | 12 | 19 |
| | Vides un klimata pasākumi (LIFE) | 1 768 | (131) | (342) | 1 294 | 564 | (17) | — | 548 | 1 841 |
| | Decentralizētās aģentūras | 3 | (0) | (3) | — | 67 | (64) | — | 3 | 3 |
| | Citas darbības un pasākumi | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 28 | (3) | (6) | 19 | 12 | (0) | — | 12 | 31 |
| | Konkrētas darbības | 0 | (0) | (0) | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 2. izdevumu kategorija | 40 047 | (253) | (15 133 ) | 24 661 | 60 600 | (44 387 ) | (0) | 16 213 | 40 874 |
| 3 | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF) | 2 662 | (98) | (750) | 1 814 | 1 192 | (136) | — | 1 057 | 2 870 |
| | Patērētāji | 40 | (1) | (18) | 22 | 30 | (10) | — | 20 | 43 |
| | Radošā Eiropa | 219 | (8) | (96) | 115 | 255 | (113) | — | 141 | 256 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES) | 62 | (0) | (60) | 2 | 0 | (0) | — | 0 | 2 |
| | Iekšējās drošības fonds | 1 746 | (103) | (525) | 1 118 | 597 | (4) | — | 593 | 1 711 |
| | IT sistēmas | 46 | (36) | (0) | 10 | — | — | — | — | 10 |
| | Tiesiskums | 90 | (2) | (30) | 58 | 45 | (16) | — | 29 | 87 |
| | Tiesības, vienlīdzība un pilsonība | 105 | (1) | (45) | 59 | 67 | (18) | — | 49 | 108 |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 43 | (3) | (17) | 22 | 73 | (27) | — | 45 | 67 |
| | Eiropa pilsoņiem | 21 | (1) | (11) | 9 | 29 | (14) | — | 15 | 24 |
| | Pārtika un barība | 319 | (9) | (178) | 132 | 292 | (68) | — | 225 | 357 |
| | Veselības aizsardzība | 133 | (1) | (51) | 82 | 71 | (14) | — | 56 | 138 |
| | Decentralizētās aģentūras | 242 | (0) | (85) | 157 | 1 102 | (864) | — | 238 | 395 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 24 | (3) | (7) | 14 | 15 | (1) | — | 14 | 29 |
| | Konkrētas darbības | 82 | (2) | (63) | 17 | 106 | (37) | — | 69 | 86 |
| Kopā DFS 3. izdevumu kategorija | 5 834 | (269) | (1 934 ) | 3 632 | 3 874 | (1 323 ) | — | 2 551 | 6 183 |
| 4 | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II) | 7 425 | (355) | (1 414 ) | 5 656 | 2 994 | (169) | — | 2 826 | 8 481 |
| | Makrofinansiāls atbalsts (MFA) | 45 | (0) | (10) | 35 | 0 | — | — | 0 | 35 |
| | Garantiju fonds ārējai darbībai | — | — | — | — | 103 | (103) | — | — | — |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 15 | (2) | (4) | 9 | 13 | (5) | — | 8 | 17 |
| | ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV) | 22 | (0) | (3) | 19 | 19 | (10) | — | 9 | 28 |
| | Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) | 325 | — | (241) | 84 | 95 | (84) | — | 10 | 95 |
| | Eiropas kaimiņattiecību instruments (ENI) | 7 833 | (526) | (1 713 ) | 5 594 | 2 769 | (367) | — | 2 401 | 7 995 |
| | Attīstības sadarbības instruments (ASI) | 8 755 | (187) | (2 298 ) | 6 269 | 3 262 | (329) | — | 2 933 | 9 203 |
| | Partnerības instruments (PI) | 386 | (3) | (118) | 264 | 156 | (21) | — | 135 | 400 |
| | Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR) | 358 | (8) | (115) | 235 | 179 | (47) | — | 133 | 367 |
| | Stabilitāte un miers (IcSP) | 627 | (13) | (206) | 408 | 387 | (118) | (0) | 268 | 676 |
| | Humānā palīdzība | 893 | (36) | (552) | 305 | 2 412 | (1 511 ) | (0) | 901 | 1 205 |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 266 | (49) | (130) | 88 | 360 | (210) | — | 150 | 238 |
| | Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC) | 107 | (3) | (24) | 80 | 34 | (12) | — | 22 | 102 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | 21 | (21) | — | 0 | 0 |
| | Citas darbības un programmas | 152 | (8) | (38) | 105 | 226 | (161) | — | 65 | 171 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 16 | (3) | (6) | 6 | 1 | (0) | — | 1 | 7 |
| | Konkrētas darbības | 126 | (4) | (46) | 76 | 81 | (21) | — | 59 | 135 |
| Kopā DFS 4. izdevumu kategorija | 27 352 | (1 200 ) | (6 918 ) | 19 234 | 13 111 | (3 190 ) | (0) | 9 920 | 29 154 |
| 5 | Pensijas | — | — | — | — | 1 990 | (1 990 ) | (0) | — | — |
| | Eiropas skolas | 2 | — | (2) | — | 191 | (190) | — | 0 | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 6 | — | (4) | 2 | 4 | (0) | — | 4 | 6 |
| | Komisijas administratīvie izdevumi | 366 | (28) | (337) | 0 | 3 816 | (3 480 ) | (1) | 335 | 335 |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 587 | (69) | (515) | 2 | 4 371 | (3 861 ) | 0 | 510 | 511 |
| Kopā DFS 5. izdevumu kategorija | 961 | (97) | (859) | 5 | 10 371 | (9 522 ) | (1) | 849 | 854 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 6. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 8. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | 0 | (0) | (0) | — | 1 | (0) | — | 1 | 1 |
| | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF) | — | — | — | — | 295 | (295) | — | — | — |
| Kopā DFS 9. izdevumu kategorija | 0 | (0) | (0) | — | 295 | (295) | — | 1 | 1 |
| Kopā | 281 185 | (3 179 ) | (91 257 ) | 186 749 | 178 787 | (67 838 ) | (5) | 110 944 | 297 693 |

miljoni EUR

Programma

Iepriekšējā gada beigās neizpildītās saistības

Kārtējā gada saistības

Kopā neizpildītās saistības gada beigās

No iepriekšējā gada pārnestās saist.

Saist. atcelš./ pārvērtēšana/ atcelšana

Maksājumi

Gada beigās neizpildītās saist.

Gada laikā uzņemtās saist.

Maksājumi

Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest

Gada beigās neizpildītās saist.

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)

2 714

(0)

(1 015 )

1 698

377

(171)

—

206

1 905

Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo)

EGNOS

Galileo

1 224

(0)

(724)

500

773

(316)

—

456

957

Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER)

ITER

1 454

(0)

(519)

935

426

(56)

(0)

370

1 305

Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus)

Copernicus

243

(1)

(230)

12

882

(387)

—

495

507

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

ESC

17

(0)

(6)

10

148

(103)

—

45

55

Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP)

—

—

—

—

245

(0)

—

245

245

Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana

596

(0)

(128)

468

144

(29)

—

115

583

Programma “Apvārsnis 2020”

20 541

(412)

(7 640 )

12 490

13 808

(3 938 )

(4)

9 866

22 356

Euratom pētniecības un mācību programma

Euratom

275

(11)

(145)

119

422

(245)

(0)

176

295

Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME)

COSME

943

(19)

(296)

628

398

(33)

—

365

993

Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”)

Erasmus

855

(62)

(387)

406

3 060

(2 469 )

—

591

997

Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI)

EaSI

222

(22)

(95)

105

159

(34)

—

125

230

Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana

Fiscalis

175

(6)

(98)

71

143

(39)

—

103

175

EISI – enerģija

2 072

(14)

(320)

1 738

992

(9)

—

983

2 721

EISI – transports

4 241

(75)

(1 277 )

2 890

2 716

(51)

—

2 666

5 556

EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

448

(12)

(116)

321

175

(7)

—

169

490

Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP)

EERP

254

(48)

(35)

172

—

—

—

—

172

Decentralizētās aģentūras

52

—

(36)

15

376

(341)

—

36

51

Citas darbības un programmas

404

(30)

(173)

200

304

(95)

—

210

410

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

107

(8)

(48)

51

98

(17)

—

81

131

Komisijas specifiskās kompetences

169

(18)

(80)

72

134

(39)

—

95

166

Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni)

85 194

(494)

(27 428 )

57 272

31 444

(101)

—

31 343

88 615

Pārejas reģioni

18 502

(24)

(5 139 )

13 338

6 657

(12)

—

6 645

19 984

Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni)

26 523

(52)

(8 380 )

18 092

9 804

(72)

—

9 732

27 824

Tālākie un mazapdzīvotie reģioni

588

—

(205)

384

253

(18)

—

234

618

Kohēzijas fonds

25 851

(3)

(8 404 )

17 444

11 527

(389)

—

11 138

28 582

Eiropas teritoriālā sadarbība

4 502

(2)

(1 536 )

2 964

2 189

(10)

—

2 178

5 142

Tehniskā palīdzība

251

(21)

(96)

134

228

(89)

(0)

139

273

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD)

FEAD

1 304

(1)

(483)

820

590

(21)

—

569

1 390

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva

1 655

(13)

(527)

1 114

358

(22)

—

337

1 450

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

5 595

(11)

(838)

4 745

1 700

(7)

—

1 694

6 439

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

20

(1)

(10)

8

4

(0)

—

3

12

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

206 991

206 991

(1 360 )

(1 360 )

(66 413 )

(66 413 )

139 217

139 217

90 536

90 536

(9 122 )

(9 122 )

(4)

(4)

81 410

81 410

220 627

220 627

2

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

359

(6)

(235)

117

43 962

(43 650 )

—

313

430

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

34 594

(38)

(13 714 )

20 842

14 765

(499)

—

14 266

35 108

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF)

3 280

(73)

(826)

2 382

1 082

(22)

(0)

1 059

3 441

Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO)

SFPA

15

(2)

(6)

8

148

(136)

—

12

19

Vides un klimata pasākumi (LIFE)

LIFE

1 768

(131)

(342)

1 294

564

(17)

—

548

1 841

Decentralizētās aģentūras

3

(0)

(3)

—

67

(64)

—

3

3

Citas darbības un pasākumi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

28

(3)

(6)

19

12

(0)

—

12

31

Konkrētas darbības

0

(0)

(0)

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

40 047

40 047

(253)

(253)

(15 133 )

(15 133 )

24 661

24 661

60 600

60 600

(44 387 )

(44 387 )

(0)

(0)

16 213

16 213

40 874

40 874

3

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF)

AMIF

2 662

(98)

(750)

1 814

1 192

(136)

—

1 057

2 870

Patērētāji

40

(1)

(18)

22

30

(10)

—

20

43

Radošā Eiropa

219

(8)

(96)

115

255

(113)

—

141

256

Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES)

IES

62

(0)

(60)

2

0

(0)

—

0

2

Iekšējās drošības fonds

1 746

(103)

(525)

1 118

597

(4)

—

593

1 711

IT sistēmas

46

(36)

(0)

10

—

—

—

—

10

Tiesiskums

90

(2)

(30)

58

45

(16)

—

29

87

Tiesības, vienlīdzība un pilsonība

105

(1)

(45)

59

67

(18)

—

49

108

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

43

(3)

(17)

22

73

(27)

—

45

67

Eiropa pilsoņiem

21

(1)

(11)

9

29

(14)

—

15

24

Pārtika un barība

319

(9)

(178)

132

292

(68)

—

225

357

Veselības aizsardzība

133

(1)

(51)

82

71

(14)

—

56

138

Decentralizētās aģentūras

242

(0)

(85)

157

1 102

(864)

—

238

395

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

24

(3)

(7)

14

15

(1)

—

14

29

Konkrētas darbības

82

(2)

(63)

17

106

(37)

—

69

86

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

5 834

5 834

(269)

(269)

(1 934 )

(1 934 )

3 632

3 632

3 874

3 874

(1 323 )

(1 323 )

—

—

2 551

2 551

6 183

6 183

4

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II)

IPA II

7 425

(355)

(1 414 )

5 656

2 994

(169)

—

2 826

8 481

Makrofinansiāls atbalsts (MFA)

45

(0)

(10)

35

0

—

—

0

35

Garantiju fonds ārējai darbībai

—

—

—

—

103

(103)

—

—

—

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

15

(2)

(4)

9

13

(5)

—

8

17

ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV)

EUAV

22

(0)

(3)

19

19

(10)

—

9

28

Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

325

—

(241)

84

95

(84)

—

10

95

Eiropas kaimiņattiecību instruments (ENI)

ENI

7 833

(526)

(1 713 )

5 594

2 769

(367)

—

2 401

7 995

Attīstības sadarbības instruments (ASI)

8 755

(187)

(2 298 )

6 269

3 262

(329)

—

2 933

9 203

Partnerības instruments (PI)

386

(3)

(118)

264

156

(21)

—

135

400

Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR)

EIDHR

358

(8)

(115)

235

179

(47)

—

133

367

Stabilitāte un miers (IcSP)

IcSP

627

(13)

(206)

408

387

(118)

(0)

268

676

Humānā palīdzība

893

(36)

(552)

305

2 412

(1 511 )

(0)

901

1 205

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

266

(49)

(130)

88

360

(210)

—

150

238

Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC)

INSC

107

(3)

(24)

80

34

(12)

—

22

102

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

21

(21)

—

0

0

Citas darbības un programmas

152

(8)

(38)

105

226

(161)

—

65

171

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

16

(3)

(6)

6

1

(0)

—

1

7

Konkrētas darbības

126

(4)

(46)

76

81

(21)

—

59

135

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

27 352

27 352

(1 200 )

(1 200 )

(6 918 )

(6 918 )

19 234

19 234

13 111

13 111

(3 190 )

(3 190 )

(0)

(0)

9 920

9 920

29 154

29 154

5

Pensijas

—

—

—

—

1 990

(1 990 )

(0)

—

—

Eiropas skolas

2

—

(2)

—

191

(190)

—

0

0

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

6

—

(4)

2

4

(0)

—

4

6

Komisijas administratīvie izdevumi

366

(28)

(337)

0

3 816

(3 480 )

(1)

335

335

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

587

(69)

(515)

2

4 371

(3 861 )

0

510

511

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

961

961

(97)

(97)

(859)

(859)

5

5

10 371

10 371

(9 522 )

(9 522 )

(1)

(1)

849

849

854

854

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR)

EAR

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

0

(0)

(0)

—

1

(0)

—

1

1

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF)

—

—

—

—

295

(295)

—

—

—

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

0

0

(0)

(0)

(0)

(0)

—

—

295

295

(295)

(295)

—

—

1

1

1

1

Kopā

Kopā

281 185

281 185

(3 179 )

(3 179 )

(91 257 )

(91 257 )

186 749

186 749

178 787

178 787

(67 838 )

(67 838 )

(5)

(5)

110 944

110 944

297 693

297 693

4.10.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS

| miljoni EUR |
| --- |
| Programma | < 2013 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | Kopā |
| 1 | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) | — | — | — | — | 4 | 4 | 1 691 | 206 | 1 905 |
| | Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo) | 0 | — | — | 30 | 11 | 121 | 338 | 456 | 957 |
| | Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER) | — | 348 | — | — | — | 266 | 321 | 370 | 1 305 |
| | Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus) | — | — | — | 0 | 3 | 3 | 6 | 495 | 507 |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | — | — | — | — | — | — | 10 | 45 | 55 |
| | Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP) | — | — | — | — | — | — | — | 245 | 245 |
| | Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana | — | 35 | 41 | 77 | 103 | 105 | 107 | 115 | 583 |
| | Programma “Apvārsnis 2020” | 271 | 385 | 823 | 1 187 | 1 988 | 3 219 | 4 615 | 9 866 | 22 356 |
| | Euratom pētniecības un mācību programma | 8 | 1 | 2 | 19 | 9 | 30 | 51 | 176 | 295 |
| | Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME) | 5 | 137 | 4 | 13 | 84 | 153 | 231 | 365 | 993 |
| | Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”) | 0 | 0 | 1 | 20 | 41 | 106 | 237 | 591 | 997 |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI) | — | 0 | 1 | 7 | 6 | 27 | 64 | 125 | 230 |
| | Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana | — | — | 0 | 1 | 7 | 12 | 52 | 103 | 175 |
| | EISI – enerģija | 2 | — | 183 | 182 | 256 | 513 | 601 | 983 | 2 721 |
| | EISI – transports | 2 | 3 | 91 | 41 | 487 | 724 | 1 543 | 2 666 | 5 556 |
| | EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) | 0 | — | 20 | 12 | 110 | 60 | 115 | 172 | 490 |
| | Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP) | 172 | — | — | — | — | — | — | — | 172 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | 15 | 0 | 36 | 51 |
| | Citas darbības un programmas | 11 | 10 | 8 | 16 | 15 | 41 | 99 | 210 | 410 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 0 | 1 | — | 1 | 4 | 9 | 36 | 81 | 131 |
| | Komisijas specifiskās kompetences | 0 | 0 | 1 | 3 | 5 | 19 | 43 | 95 | 166 |
| | Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni) | 665 | 2 184 | 424 | 1 388 | 4 259 | 19 724 | 28 628 | 31 343 | 88 615 |
| | Pārejas reģioni | 37 | — | 85 | 314 | 1 382 | 5 230 | 6 291 | 6 645 | 19 984 |
| | Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni) | 53 | 363 | 129 | 532 | 1 114 | 6 502 | 9 398 | 9 732 | 27 824 |
| | Tālākie un mazapdzīvotie reģioni | — | — | 6 | 16 | 27 | 113 | 221 | 234 | 618 |
| | Kohēzijas fonds | 154 | 122 | 122 | 252 | 793 | 6 061 | 9 940 | 11 138 | 28 582 |
| | Eiropas teritoriālā sadarbība | 48 | 50 | — | 0 | 9 | 986 | 1 871 | 2 178 | 5 142 |
| | Tehniskā palīdzība | — | — | 0 | 24 | 17 | 29 | 63 | 139 | 273 |
| | Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD) | — | — | — | 3 | 96 | 334 | 388 | 569 | 1 390 |
| | Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva | — | — | — | 105 | 400 | 228 | 381 | 337 | 1 450 |
| | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) | — | — | 197 | 441 | 1 245 | 1 283 | 1 579 | 1 694 | 6 439 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 0 | — | — | 0 | 1 | 4 | 3 | 3 | 12 |
| Kopā DFS 1. izdevumu kategorija | 1 428 | 3 640 | 2 139 | 4 683 | 12 476 | 45 924 | 68 924 | 81 414 | 220 627 |
| 2 | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | — | — | — | 1 | 3 | 37 | 76 | 313 | 430 |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) | 0 | — | 198 | 1 149 | 2 148 | 6 413 | 10 934 | 14 266 | 35 108 |
| | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) | 12 | 87 | 2 | 5 | 342 | 911 | 1 022 | 1 059 | 3 441 |
| | Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) | — | — | — | — | — | 3 | 5 | 12 | 19 |
| | Vides un klimata pasākumi (LIFE) | 56 | 43 | 84 | 162 | 190 | 236 | 524 | 548 | 1 841 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | 3 | 3 |
| | Citas darbības un pasākumi | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | — | 0 | 1 | 0 | 2 | 3 | 13 | 12 | 31 |
| | Konkrētas darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 2. izdevumu kategorija | 68 | 130 | 285 | 1 316 | 2 685 | 7 603 | 12 575 | 16 213 | 40 874 |
| 3 | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF) | 3 | 1 | 1 | 23 | 267 | 724 | 796 | 1 057 | 2 870 |
| | Patērētāji | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 7 | 12 | 20 | 43 |
| | Radošā Eiropa | — | 1 | 0 | 1 | 9 | 20 | 85 | 141 | 256 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES) | — | — | — | — | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| | Iekšējās drošības fonds | 15 | 7 | 3 | 6 | 101 | 337 | 651 | 593 | 1 711 |
| | IT sistēmas | — | — | — | — | 0 | — | 10 | — | 10 |
| | Tiesiskums | 2 | 4 | 3 | 5 | 12 | 15 | 16 | 29 | 87 |
| | Tiesības, vienlīdzība un pilsonība | 7 | 2 | 3 | 4 | 9 | 13 | 21 | 49 | 108 |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | — | — | 1 | 1 | 2 | 5 | 14 | 45 | 67 |
| | Eiropa pilsoņiem | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 7 | 15 | 24 |
| | Pārtika un barība | 1 | 2 | 3 | 5 | 14 | 34 | 73 | 225 | 357 |
| | Veselības aizsardzība | 4 | 2 | 3 | 5 | 13 | 23 | 31 | 56 | 138 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | 0 | — | 42 | 115 | 238 | 395 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 1 | 7 | 14 | 29 |
| | Konkrētas darbības | 0 | — | 0 | 0 | 1 | 2 | 14 | 69 | 86 |
| Kopā DFS 3. izdevumu kategorija | 33 | 18 | 20 | 53 | 433 | 1 223 | 1 851 | 2 552 | 6 183 |
| 4 | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II) | 179 | 356 | 219 | 646 | 1 096 | 1 518 | 1 642 | 2 826 | 8 481 |
| | Makrofinansiāls atbalsts (MFA) | — | — | — | — | — | 30 | 5 | 0 | 35 |
| | Garantiju fonds ārējai darbībai | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | — | — | 2 | 2 | 1 | 2 | 3 | 8 | 17 |
| | ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV) | — | — | 6 | 3 | 1 | 4 | 4 | 9 | 28 |
| | Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) | — | — | — | — | — | — | 84 | 10 | 95 |
| | Eiropas kaimiņattiecību instruments (ENI) | 455 | 266 | 345 | 452 | 981 | 1 302 | 1 770 | 2 424 | 7 995 |
| | Attīstības sadarbības instruments (ASI) | 247 | 303 | 339 | 608 | 962 | 1 738 | 2 049 | 2 956 | 9 203 |
| | Partnerības instruments (PI) | 5 | 9 | 21 | 23 | 46 | 62 | 98 | 135 | 400 |
| | Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR) | 4 | 5 | 14 | 23 | 31 | 56 | 98 | 137 | 367 |
| | Stabilitāte un miers (IcSP) | 10 | 13 | 23 | 36 | 57 | 97 | 172 | 268 | 676 |
| | Humānā palīdzība | — | — | 8 | 10 | 18 | 75 | 194 | 901 | 1 205 |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 1 | — | 18 | 18 | 5 | 29 | 17 | 150 | 238 |
| | Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC) | 3 | 5 | 7 | 11 | 13 | 14 | 27 | 22 | 102 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| | Citas darbības un programmas | 4 | 0 | 7 | 15 | 28 | 21 | 30 | 65 | 171 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 1 | — | 0 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 7 |
| | Konkrētas darbības | 0 | 1 | 1 | 3 | 11 | 22 | 37 | 59 | 135 |
| Kopā DFS 4. izdevumu kategorija | 909 | 958 | 1 010 | 1 851 | 3 253 | 4 973 | 6 231 | 9 970 | 29 154 |
| 5 | Pensijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eiropas skolas | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | — | — | — | — | 0 | 1 | 2 | 4 | 6 |
| | Komisijas administratīvie izdevumi | — | — | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 335 | 335 |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 511 | 511 |
| Kopā DFS 5. izdevumu kategorija | — | — | 0 | — | 0 | 1 | 2 | 851 | 854 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 6. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 8. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 9. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| Kopā | 2 438 | 4 746 | 3 453 | 7 904 | 18 846 | 59 723 | 89 583 | 110 999 | 297 693 |

miljoni EUR

Programma

< 2013

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Kopā

1

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)

—

—

—

—

4

4

1 691

206

1 905

Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo)

EGNOS

Galileo

0

—

—

30

11

121

338

456

957

Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER)

ITER

—

348

—

—

—

266

321

370

1 305

Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus)

Copernicus

—

—

—

0

3

3

6

495

507

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

ESC

—

—

—

—

—

—

10

45

55

Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP)

—

—

—

—

—

—

—

245

245

Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana

—

35

41

77

103

105

107

115

583

Programma “Apvārsnis 2020”

271

385

823

1 187

1 988

3 219

4 615

9 866

22 356

Euratom pētniecības un mācību programma

Euratom

8

1

2

19

9

30

51

176

295

Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME)

COSME

5

137

4

13

84

153

231

365

993

Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”)

Erasmus

0

0

1

20

41

106

237

591

997

Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI)

EaSI

—

0

1

7

6

27

64

125

230

Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana

Fiscalis

—

—

0

1

7

12

52

103

175

EISI – enerģija

2

—

183

182

256

513

601

983

2 721

EISI – transports

2

3

91

41

487

724

1 543

2 666

5 556

EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

0

—

20

12

110

60

115

172

490

Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP)

EERP

172

—

—

—

—

—

—

—

172

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

15

0

36

51

Citas darbības un programmas

11

10

8

16

15

41

99

210

410

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

0

1

—

1

4

9

36

81

131

Komisijas specifiskās kompetences

0

0

1

3

5

19

43

95

166

Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni)

665

2 184

424

1 388

4 259

19 724

28 628

31 343

88 615

Pārejas reģioni

37

—

85

314

1 382

5 230

6 291

6 645

19 984

Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni)

53

363

129

532

1 114

6 502

9 398

9 732

27 824

Tālākie un mazapdzīvotie reģioni

—

—

6

16

27

113

221

234

618

Kohēzijas fonds

154

122

122

252

793

6 061

9 940

11 138

28 582

Eiropas teritoriālā sadarbība

48

50

—

0

9

986

1 871

2 178

5 142

Tehniskā palīdzība

—

—

0

24

17

29

63

139

273

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD)

FEAD

—

—

—

3

96

334

388

569

1 390

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva

—

—

—

105

400

228

381

337

1 450

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

—

—

197

441

1 245

1 283

1 579

1 694

6 439

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

0

—

—

0

1

4

3

3

12

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

1 428

1 428

3 640

3 640

2 139

2 139

4 683

4 683

12 476

12 476

45 924

45 924

68 924

68 924

81 414

81 414

220 627

220 627

2

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

—

—

—

1

3

37

76

313

430

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

0

—

198

1 149

2 148

6 413

10 934

14 266

35 108

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF)

12

87

2

5

342

911

1 022

1 059

3 441

Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO)

SFPA

—

—

—

—

—

3

5

12

19

Vides un klimata pasākumi (LIFE)

LIFE

56

43

84

162

190

236

524

548

1 841

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

3

3

Citas darbības un pasākumi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

—

0

1

0

2

3

13

12

31

Konkrētas darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

68

68

130

130

285

285

1 316

1 316

2 685

2 685

7 603

7 603

12 575

12 575

16 213

16 213

40 874

40 874

3

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF)

AMIF

3

1

1

23

267

724

796

1 057

2 870

Patērētāji

0

0

1

1

1

7

12

20

43

Radošā Eiropa

—

1

0

1

9

20

85

141

256

Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES)

IES

—

—

—

—

2

0

0

0

2

Iekšējās drošības fonds

15

7

3

6

101

337

651

593

1 711

IT sistēmas

—

—

—

—

0

—

10

—

10

Tiesiskums

2

4

3

5

12

15

16

29

87

Tiesības, vienlīdzība un pilsonība

7

2

3

4

9

13

21

49

108

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

—

—

1

1

2

5

14

45

67

Eiropa pilsoņiem

0

0

0

0

0

2

7

15

24

Pārtika un barība

1

2

3

5

14

34

73

225

357

Veselības aizsardzība

4

2

3

5

13

23

31

56

138

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

0

—

42

115

238

395

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

0

0

1

2

2

1

7

14

29

Konkrētas darbības

0

—

0

0

1

2

14

69

86

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

33

33

18

18

20

20

53

53

433

433

1 223

1 223

1 851

1 851

2 552

2 552

6 183

6 183

4

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II)

IPA II

179

356

219

646

1 096

1 518

1 642

2 826

8 481

Makrofinansiāls atbalsts (MFA)

—

—

—

—

—

30

5

0

35

Garantiju fonds ārējai darbībai

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

—

—

2

2

1

2

3

8

17

ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV)

EUAV

—

—

6

3

1

4

4

9

28

Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

—

—

—

—

—

—

84

10

95

Eiropas kaimiņattiecību instruments (ENI)

ENI

455

266

345

452

981

1 302

1 770

2 424

7 995

Attīstības sadarbības instruments (ASI)

247

303

339

608

962

1 738

2 049

2 956

9 203

Partnerības instruments (PI)

5

9

21

23

46

62

98

135

400

Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR)

EIDHR

4

5

14

23

31

56

98

137

367

Stabilitāte un miers (IcSP)

IcSP

10

13

23

36

57

97

172

268

676

Humānā palīdzība

—

—

8

10

18

75

194

901

1 205

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

1

—

18

18

5

29

17

150

238

Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC)

INSC

3

5

7

11

13

14

27

22

102

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

Citas darbības un programmas

4

0

7

15

28

21

30

65

171

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

1

—

0

2

0

2

1

1

7

Konkrētas darbības

0

1

1

3

11

22

37

59

135

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

909

909

958

958

1 010

1 010

1 851

1 851

3 253

3 253

4 973

4 973

6 231

6 231

9 970

9 970

29 154

29 154

5

Pensijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Eiropas skolas

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

—

—

—

—

0

1

2

4

6

Komisijas administratīvie izdevumi

—

—

0

—

0

0

0

335

335

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

0

0

0

0

0

0

0

511

511

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

—

—

—

—

0

0

—

—

0

0

1

1

2

2

851

851

854

854

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR)

EAR

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

—

—

—

—

—

—

—

1

1

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1

1

1

1

Kopā

Kopā

2 438

2 438

4 746

4 746

3 453

3 453

7 904

7 904

18 846

18 846

59 723

59 723

89 583

89 583

110 999

110 999

297 693

297 693

Jaunās Komisijas izveide ietvēra dienestu iekšējo reorganizāciju. Saistīto darījumu pārdales rezultātā notika nesamaksātās summas pārbīde pa gadiem. Neizpildīto saistību kopējā summa nemainās.

5.   BUDŽETA IZPILDE PA IESTĀDĒM

5.1.   BUDŽETA IEŅĒMUMU ĪSTENOŠANA

BUDŽETA IEŅĒMUMU ĪSTENOŠANA

| miljoni EUR |
| --- |
| Iestāde | Ienākumu apropriācijas | Konstatētās maksājumtiesības | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nav samaksāts |
| Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Kārtējā gada | Pārnestās summas | Kopā | Par kārtējā gada maksājumties. | Par pārnestām maksājumties. | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| Eiropas Parlaments | 171 | 171 | 207 | 22 | 228 | 201 | 6 | 208 | 121 % | 21 |
| Eiropadome un Padome | 55 | 55 | 73 | 1 | 75 | 72 | 1 | 73 | 132 % | 2 |
| Komisija | 147 824 | 148 117 | 169 322 | 13 747 | 183 069 | 162 644 | 596 | 163 240 | 110 % | 19 829 |
| Tiesa | 56 | 56 | 55 | 0 | 55 | 55 | 0 | 55 | 98 % | 0 |
| Revīzijas palāta | 22 | 22 | 22 | — | 22 | 22 | 0 | 22 | 103 % | 0 |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 12 | 12 | 17 | 0 | 17 | 17 | 0 | 17 | 134 % | 0 |
| Reģionu komiteja | 10 | 10 | 12 | 0 | 12 | 12 | 0 | 12 | 121 % | 0 |
| Ombuds | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 90 % | — |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 87 % | — |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 46 | 46 | 290 | 1 | 290 | 288 | 1 | 289 | 623 % | 2 |
| Kopā | 148 199 | 148 492 | 170 001 | 13 770 | 183 771 | 163 314 | 604 | 163 918 | 110 % | 19 853 |

miljoni EUR

Iestāde

Ienākumu apropriācijas

Konstatētās maksājumtiesības

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nav samaksāts

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Kārtējā gada

Pārnestās summas

Kopā

Par kārtējā gada maksājumties.

Par pārnestām maksājumties.

Kopā

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

Eiropas Parlaments

171

171

207

22

228

201

6

208

121 %

21

Eiropadome un Padome

55

55

73

1

75

72

1

73

132 %

2

Komisija

147 824

148 117

169 322

13 747

183 069

162 644

596

163 240

110 %

19 829

Tiesa

56

56

55

0

55

55

0

55

98 %

0

Revīzijas palāta

22

22

22

—

22

22

0

22

103 %

0

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

12

12

17

0

17

17

0

17

134 %

0

Reģionu komiteja

10

10

12

0

12

12

0

12

121 %

0

Ombuds

1

1

1

0

1

1

0

1

90 %

—

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

1

1

1

0

1

1

0

1

87 %

—

Eiropas Ārējās darbības dienests

46

46

290

1

290

288

1

289

623 %

2

Kopā

Kopā

148 199

148 199

148 492

148 492

170 001

170 001

13 770

13 770

183 771

183 771

163 314

163 314

604

604

163 918

163 918

110 %

110 %

19 853

19 853

Tāpat kā iepriekšējos gados, konsolidētie pārskati par ES vispārējā budžeta izpildi ietver visu iestāžu budžeta izpildi, jo ES budžetā ir paredzēts atsevišķs budžets katrai iestādei.

Aģentūru budžets un tā izpilde nav konsolidēti ES budžetā un nav iekļauti ES budžeta ziņojumos. Tomēr Komisijas subsīdija, kas izmaksāta aģentūrām, ir daļa no ES budžeta. Šajā gada pārskatu budžeta daļā ir ņemta vērā tikai subsīdija, kas izmaksāta no Komisijas budžeta aģentūrām.

Saistībā ar EĀDD jānorāda, ka papildus savam budžetam tas arī saņem iemaksas no Komisijas 152,7 miljonu EUR apmērā (2018. gadā – 141,7 miljoni EUR) un EAF un trasta fondiem 63,1 miljona EUR apmērā (2018. gadā – 70,1 miljons EUR). No šīm iemaksām sedz delegācijās esošo Komisijas darbinieku izmaksas, ko finansē no EAF un trasta fondiem, ieskaitot piešķirtos ieņēmumus, kuri gūti gada laikā no šīm iemaksām. Šīs budžeta apropriācijas tiek nodotas EĀDD rīcībā (kā piešķirtie ieņēmumi), lai galvenokārt segtu izmaksas par Komisijas darbiniekiem, kuri strādā ES delegācijās, jo šīs delegācijas administratīvi pārvalda EĀDD.

5.2.   SAISTĪBU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

SAISTĪBU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

| miljoni EUR |
| --- |
| Iestāde | Kopā pieejamās apropriācijas | Uzņemtās saistības | Uz 2020. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | no piešķirtajiem ieņēmumiem | pārnestas atbilstoši lēmumam | Kopā | no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| Eiropas Parlaments | 2 083 | 1 973 | 0 | 60 | 2 033 | 98 % | 23 | 0 | 23 | 24 | 0 | 2 | 26 |
| Eiropadome un Padome | 621 | 537 | 0 | 25 | 562 | 91 % | 14 | 0 | 14 | 45 | 0 | 0 | 45 |
| Komisija | 180 004 | 161 120 | 473 | 12 823 | 174 416 | 97 % | 4 055 | 598 | 4 653 | 356 | 51 | 527 | 934 |
| Tiesa | 431 | 424 | 0 | 1 | 425 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Revīzijas palāta | 147 | 144 | 0 | 0 | 144 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 143 | 136 | 0 | 4 | 140 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Reģionu komiteja | 101 | 98 | 0 | 2 | 100 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ombuds | 11 | 11 | 0 | 0 | 11 | 92 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 17 | 15 | 0 | 0 | 15 | 92 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | — | 1 |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 996 | 694 | 0 | 246 | 940 | 94 % | 55 | 0 | 55 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Kopā: | 184 554 | 165 153 | 473 | 13 161 | 178 787 | 97 % | 4 149 | 598 | 4 747 | 438 | 51 | 530 | 1 019 |

miljoni EUR

Iestāde

Kopā pieejamās apropriācijas

Uzņemtās saistības

Uz 2020. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

no piešķirtajiem ieņēmumiem

pārnestas atbilstoši lēmumam

Kopā

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

Eiropas Parlaments

2 083

1 973

0

60

2 033

98 %

23

0

23

24

0

2

26

Eiropadome un Padome

621

537

0

25

562

91 %

14

0

14

45

0

0

45

Komisija

180 004

161 120

473

12 823

174 416

97 %

4 055

598

4 653

356

51

527

934

Tiesa

431

424

0

1

425

99 %

1

0

1

6

0

0

6

Revīzijas palāta

147

144

0

0

144

98 %

0

0

0

3

0

0

3

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

143

136

0

4

140

98 %

0

0

0

3

0

0

3

Reģionu komiteja

101

98

0

2

100

99 %

1

0

1

0

0

0

0

Ombuds

11

11

0

0

11

92 %

0

0

0

1

0

0

1

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

17

15

0

0

15

92 %

0

0

0

1

0

—

1

Eiropas Ārējās darbības dienests

996

694

0

246

940

94 %

55

0

55

0

0

0

1

Kopā:

Kopā:

184 554

184 554

165 153

165 153

473

473

13 161

13 161

178 787

178 787

97 %

97 %

4 149

4 149

598

598

4 747

4 747

438

438

51

51

530

530

1 019

1 019

5.3.   MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

| miljoni EUR |
| --- |
| Iestāde | Kopā pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi | Uz 2020. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | autom. pārnestas | pār- nestas atbilstoši lēmumam | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 |
| Eiropas Parlaments | 2 382 | 1 699 | 284 | 52 | 2 035 | 85 % | 274 | 0 | 31 | 305 | 24 | 15 | 2 | 41 |
| Eiropadome un Padome | 682 | 484 | 53 | 24 | 562 | 82 % | 53 | 0 | 15 | 67 | 45 | 7 | 0 | 53 |
| Komisija | 165 573 | 142 633 | 1 152 | 10 934 | 154 719 | 93 % | 682 | 470 | 9 001 | 10 154 | 592 | 86 | 22 | 700 |
| Tiesa | 452 | 399 | 18 | 1 | 418 | 93 % | 25 | 0 | 1 | 25 | 6 | 3 | 0 | 8 |
| Revīzijas palāta | 155 | 138 | 7 | 0 | 144 | 93 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 3 | 1 | 0 | 3 |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 151 | 128 | 7 | 3 | 138 | 91 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 3 | 2 | 0 | 4 |
| Reģionu komiteja | 110 | 88 | 8 | 1 | 97 | 88 % | 11 | 0 | 2 | 13 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Ombuds | 12 | 10 | 0 | 0 | 11 | 90 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 19 | 13 | 2 | 0 | 15 | 81 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | — | 2 |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 1 143 | 610 | 135 | 210 | 956 | 84 % | 84 | 0 | 93 | 177 | 0 | 10 | 0 | 11 |
| Kopā | 170 679 | 146 203 | 1 667 | 11 225 | 159 096 | 93 % | 1 145 | 470 | 9 144 | 10 759 | 675 | 125 | 25 | 825 |

miljoni EUR

Iestāde

Kopā pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

Uz 2020. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

autom. pārnestas

pār- nestas atbilstoši lēmumam

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

Eiropas Parlaments

2 382

1 699

284

52

2 035

85 %

274

0

31

305

24

15

2

41

Eiropadome un Padome

682

484

53

24

562

82 %

53

0

15

67

45

7

0

53

Komisija

165 573

142 633

1 152

10 934

154 719

93 %

682

470

9 001

10 154

592

86

22

700

Tiesa

452

399

18

1

418

93 %

25

0

1

25

6

3

0

8

Revīzijas palāta

155

138

7

0

144

93 %

7

0

0

7

3

1

0

3

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

151

128

7

3

138

91 %

8

0

1

9

3

2

0

4

Reģionu komiteja

110

88

8

1

97

88 %

11

0

2

13

0

1

0

1

Ombuds

12

10

0

0

11

90 %

0

0

0

0

1

0

0

1

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

19

13

2

0

15

81 %

2

0

0

2

1

0

—

2

Eiropas Ārējās darbības dienests

1 143

610

135

210

956

84 %

84

0

93

177

0

10

0

11

Kopā

Kopā

170 679

170 679

146 203

146 203

1 667

1 667

11 225

11 225

159 096

159 096

93 %

93 %

1 145

1 145

470

470

9 144

9 144

10 759

10 759

675

675

125

125

25

25

825

825

6.   AĢENTŪRU BUDŽETA IZPILDE

Aģentūru ieņēmumi un izdevumi, kas norādīti 6.1. un 6.2. ziņojumā turpmāk, kā tādi nav konsolidēti ES budžetā. Šajā gada pārskatu budžeta daļā ir ņemta vērā tikai subsīdija, kas izmaksāta no Komisijas budžeta aģentūrām.

ES budžeta izpildes ziņojumos subsīdija, kas izmaksāta no ES budžeta aģentūrām, attiecīgā gadījumā ir jāiekļauj kā saistību un maksājumu apropriācijas.

Turpmāk norādītajos aģentūru ziņojumos ir sniegts pārskats par aģentūrām – gan decentralizētajām (zināmas arī kā “tradicionālās aģentūras”), gan izpildaģentūrām, un par to ieņēmumiem (6.1.) un izdevumiem (6.2.).

Citi ieņēmumu un to saistīto izdevumu avoti nav pievienoti ES budžeta kontos. Katra aģentūra uzrāda savu gada pārskatu kopumu.

6.1.   BUDŽETA IEŅĒMUMI

BUDŽETA IEŅĒMUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| Aģentūra | Finansējuma DFS apakšpozīcija | Galīgais pieņemtais budžets | Saņemtie ieņēmumi |
| Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai | 3 | 138 | 140 |
| Energoregulatoru sadarbības aģentūra | 1.a | 16 | 16 |
| Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde | 1.a | 6 | 6 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | Neattiecas | 18 | 18 |
| Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra | 3 | 11 | 11 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra | 1.a, 3., 4. | 51 | 51 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 1.a | 16 | 16 |
| Eiropas Patvēruma atbalsta birojs | 3 | 103 | 103 |
| Eiropas Banku iestāde | 1.a | 45 | 46 |
| Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra | 3 | 333 | 350 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 3 | 59 | 59 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 1.a | 19 | 19 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 1.a, 2. | 116 | 112 |
| Eiropas Vides aģentūra | 2 | 52 | 52 |
| Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 2 | 17 | 17 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 3 | 80 | 80 |
| Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūra | 1a | 36 | 768 |
| Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts | 3 | 8 | 8 |
| Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts | 1.a | 416 | 416 |
| Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde | 1.a | 27 | 27 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 1.a | 79 | 97 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 3 | 347 | 340 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 3 | 16 | 18 |
| Eiropas Pētniecības padome | 1a | 52 | 52 |
| Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde | 1.a | 45 | 47 |
| Eiropas Izglītības fonds | 4 | 21 | 21 |
| Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās | 3 | 39 | 40 |
| Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra | 1.a | 16 | 17 |
| Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai | 3 | 138 | 143 |
| Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra | 3 | 9 | 17 |
| Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra | 1.a | 28 | 29 |
| Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra | 1.a | 196 | 171 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 3 | 22 | 23 |
| Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs | Neattiecas | 252 | 259 |
| Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra | 1.a | 49 | 49 |
| Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 1.a | 21 | 22 |
| Kopuzņēmums “Fusion for Energy” | 1.a | 576 | 729 |
| Inovācijas un tīklu izpildaģentūra | 1.a | 29 | 29 |
| Pētniecības izpildaģentūra | 5 | 76 | 76 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 5 | 47 | 37 |
| Kopā | | 3 626 | 4 533 |

miljoni EUR

Aģentūra

Finansējuma DFS apakšpozīcija

Galīgais pieņemtais budžets

Saņemtie ieņēmumi

Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai

3

138

140

Energoregulatoru sadarbības aģentūra

1.a

16

16

Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde

1.a

6

6

Kopienas Augu šķirņu birojs

Neattiecas

18

18

Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra

3

11

11

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

1.a, 3., 4.

51

51

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

1.a

16

16

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs

3

103

103

Eiropas Banku iestāde

1.a

45

46

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

3

333

350

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

3

59

59

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

1.a

19

19

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

1.a, 2.

116

112

Eiropas Vides aģentūra

2

52

52

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

2

17

17

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

3

80

80

Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūra

1a

36

768

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

3

8

8

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

1.a

416

416

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde

1.a

27

27

Eiropas Jūras drošības aģentūra

1.a

79

97

Eiropas Zāļu aģentūra

3

347

340

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

3

16

18

Eiropas Pētniecības padome

1a

52

52

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde

1.a

45

47

Eiropas Izglītības fonds

4

21

21

Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās

3

39

40

Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra

1.a

16

17

Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai

3

138

143

Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra

3

9

17

Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra

1.a

28

29

Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra

1.a

196

171

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

3

22

23

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs

Neattiecas

252

259

Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra

1.a

49

49

Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

1.a

21

22

Kopuzņēmums “Fusion for Energy”

Fusion for Energy

1.a

576

729

Inovācijas un tīklu izpildaģentūra

1.a

29

29

Pētniecības izpildaģentūra

5

76

76

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

5

47

37

Kopā

Kopā

3 626

3 626

4 533

4 533

| miljoni EUR |
| --- |
| Ieņēmumu veids | Galīgais pieņemtais budžets | Saņemtās summas |
| Komisijas subsīdijas | 1 459 | 1 471 |
| Ienākumi no maksām | 726 | 732 |
| Citi ienākumi | 1 441 | 2 331 |
| Kopā | 3 626 | 4 533 |

miljoni EUR

Ieņēmumu veids

Galīgais pieņemtais budžets

Saņemtās summas

Komisijas subsīdijas

1 459

1 471

Ienākumi no maksām

726

732

Citi ienākumi

1 441

2 331

Kopā

Kopā

3 626

3 626

4 533

4 533

6.2.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM

SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM

| miljoni EUR |
| --- |
| Aģentūra | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Kopā pieejamās apropriācijas | Uzņemtās saistības | Kopā pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi |
| Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai | 355 | 178 | 219 | 133 |
| Energoregulatoru sadarbības aģentūra | 16 | 16 | 19 | 16 |
| Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde | 6 | 6 | 6 | 5 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | 20 | 19 | 19 | 16 |
| Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra | 11 | 11 | 13 | 11 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra | 51 | 51 | 56 | 49 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 16 | 15 | 21 | 17 |
| Eiropas Patvēruma atbalsta birojs | 109 | 94 | 118 | 96 |
| Eiropas Banku iestāde | 48 | 45 | 54 | 46 |
| Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra | 357 | 346 | 446 | 318 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 59 | 59 | 70 | 58 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 18 | 18 | 20 | 19 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 115 | 112 | 130 | 110 |
| Eiropas Vides aģentūra | 73 | 60 | 92 | 59 |
| Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 17 | 17 | 20 | 17 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 81 | 81 | 88 | 79 |
| Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūra | 1 164 | 325 | 1 211 | 560 |
| Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts | 8 | 8 | 10 | 8 |
| Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts | 558 | 481 | 425 | 415 |
| Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde | 27 | 27 | 31 | 27 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 111 | 105 | 121 | 98 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 375 | 362 | 412 | 345 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 18 | 17 | 19 | 17 |
| Eiropas Pētniecības padome | 52 | 52 | 54 | 51 |
| Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde | 48 | 47 | 53 | 47 |
| Eiropas Izglītības fonds | 21 | 21 | 21 | 20 |
| Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās | 39 | 39 | 44 | 40 |
| Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra | 17 | 16 | 18 | 13 |
| Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai | 155 | 150 | 169 | 144 |
| Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra | 17 | 12 | 21 | 14 |
| Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra | 30 | 30 | 32 | 29 |
| Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra | 256 | 189 | 267 | 163 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 24 | 23 | 29 | 23 |
| Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs | 455 | 249 | 477 | 240 |
| Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra | 49 | 48 | 52 | 47 |
| Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 23 | 22 | 26 | 21 |
| Kopuzņēmums “Fusion for Energy” | 730 | 728 | 761 | 739 |
| Inovācijas un tīklu izpildaģentūra | 29 | 29 | 30 | 29 |
| Pētniecības izpildaģentūra | 76 | 76 | 82 | 75 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 46 | 43 | 49 | 42 |
| Kopā | 5 678 | 4 225 | 5 806 | 4 253 |

miljoni EUR

Aģentūra

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Kopā pieejamās apropriācijas

Uzņemtās saistības

Kopā pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai

355

178

219

133

Energoregulatoru sadarbības aģentūra

16

16

19

16

Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde

6

6

6

5

Kopienas Augu šķirņu birojs

20

19

19

16

Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra

11

11

13

11

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

51

51

56

49

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

16

15

21

17

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs

109

94

118

96

Eiropas Banku iestāde

48

45

54

46

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

357

346

446

318

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

59

59

70

58

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

18

18

20

19

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

115

112

130

110

Eiropas Vides aģentūra

73

60

92

59

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

17

17

20

17

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

81

81

88

79

Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūra

1 164

325

1 211

560

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

8

8

10

8

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

558

481

425

415

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde

27

27

31

27

Eiropas Jūras drošības aģentūra

111

105

121

98

Eiropas Zāļu aģentūra

375

362

412

345

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

18

17

19

17

Eiropas Pētniecības padome

52

52

54

51

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde

48

47

53

47

Eiropas Izglītības fonds

21

21

21

20

Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās

39

39

44

40

Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra

17

16

18

13

Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai

155

150

169

144

Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra

17

12

21

14

Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra

30

30

32

29

Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra

256

189

267

163

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

24

23

29

23

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs

455

249

477

240

Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra

49

48

52

47

Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

23

22

26

21

Kopuzņēmums “Fusion for Energy”

Fusion for Energy

730

728

761

739

Inovācijas un tīklu izpildaģentūra

29

29

30

29

Pētniecības izpildaģentūra

76

76

82

75

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

46

43

49

42

Kopā

Kopā

5 678

5 678

4 225

4 225

5 806

5 806

4 253

4 253

| miljoni EUR |
| --- |
| Izdevumu veids | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Kopā pieejamās apropriācijas | Uzņemtās saistības | Kopā pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi |
| Personāls | 1 269 | 1 251 | 1 288 | 1 246 |
| Administratīvie | 430 | 414 | 502 | 387 |
| Darbības | 3 979 | 2 561 | 4 016 | 2 621 |
| Kopā | 5 678 | 4 225 | 5 806 | 4 253 |

miljoni EUR

Izdevumu veids

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Kopā pieejamās apropriācijas

Uzņemtās saistības

Kopā pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

Personāls

1 269

1 251

1 288

1 246

Administratīvie

430

414

502

387

Darbības

3 979

2 561

4 016

2 621

Kopā

Kopā

5 678

5 678

4 225

4 225

5 806

5 806

4 253

4 253

GLOSĀRIJS

Aktuāra pieņēmumi

Aktuāra pieņēmumi

Pieņēmumi, kurus izmanto, lai aprēķinātu nākotnes notikumu izmaksas, kas ietekmē pensiju saistības.

Aktuārie guvumi un zaudējumi

Aktuārie guvumi un zaudējumi

Definētu pabalstu shēmas gadījumā – aktuārā deficīta vai pārpalikuma izmaiņas. To cēlonis ir atšķirības starp iepriekšējiem aktuāra pieņēmumiem un faktiskajiem notikumiem un aktuāra pieņēmumu izmaiņu sekas.

Administratīvās apropriācijas

Administratīvās apropriācijas

Administratīvās apropriācijas sedz iestāžu un subjektu darbības izmaksas (personāls, ēkas, biroja aprīkojums).

Pieņemtais budžets

Pieņemtais budžets

Budžeta projekts kļūst par pieņemto budžetu, tiklīdz to apstiprina budžeta lēmējinstitūcija.

Budžeta grozījumi

Budžeta grozījumi

Lēmums, kas pieņemts budžeta gadā, lai grozītu (palielinātu, samazinātu, pārvietotu) tā gada pieņemtā budžeta aspektus.

No dalībvalstīm pieprasāmās summas

No dalībvalstīm pieprasāmās summas

Tie ir pārskata periodā radušies izdevumi, kas būs jāfinansē no nākamajiem budžetiem, t. i., no ES dalībvalstīm. Tie rodas, līdzās pastāvot uz uzkrājumiem balstītiem finanšu pārskatiem un naudas līdzekļos balstītam budžetam.

Gada darbības pārskats (GDP)

Gada darbības pārskats (GDP)

Gada darbības pārskatos tiek norādīti darbības rezultāti, inter alia atsaucoties uz izvirzītajiem mērķiem, saistītajiem riskiem un iekšējās kontroles struktūru. Komisijai kopš 2001. gada budžeta pieņemšanas un visām Eiropas Savienības iestādēm kopš 2003. gada ir noteikts, ka “deleģētajam kredītrīkotājam” jāiesniedz savai iestādei gada darbības pārskats par savu pienākumu izpildi kopā ar informāciju par finansēm un pārvaldību.

inter alia

Apropriācijas

Apropriācijas

Budžeta finansējums. Budžetā ir paredzētas gan saistības, gan maksājumi (nauda vai bankas pārskaitījumi saņēmējiem). Saistību un maksājumu apropriācijas bieži atšķiras (diferencētas apropriācijas), jo saistības par daudzgadu programmām un projektiem parasti pilnībā uzņemas tajā gadā, kurā tiek pieņemti lēmumi par tiem, un tiek apmaksātas gadu gaitā, turpinoties programmu un projektu īstenošanai. Nediferencētas apropriācijas attiecas uz administratīvajiem izdevumiem, lauksaimniecības tirgus atbalstu un tiešajiem maksājumiem, un saistību apropriācijas ir vienādas ar maksājumu apropriācijām.

Piešķirtie ieņēmumi

Piešķirtie ieņēmumi

Īpašie ieņēmumi konkrētu izdevumu posteņu finansēšanai. Ārējo piešķirto ieņēmumu galvenais avots ir trešo valstu finanšu iemaksas Savienības finansētajās programmās. Galvenais iekšējo piešķirto ieņēmumu avots ir ieņēmumi no trešām personām par precēm, pakalpojumiem vai darbu, kas veikts pēc to pieprasījuma, ieņēmumi no nepareizi samaksāto summu atmaksas un ieņēmumi no publikāciju un filmu pārdošanas.

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Visi finanšu aktīvi (izņemot atvasinātos instrumentus), kuri atbilstoši starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem tiek novērtēti to patiesajā vērtībā un kuru patiesās vērtības izmaiņas atzīst neto aktīvu rezervē līdz to atzīšanas pārtraukšanai (vai vērtības samazinājumam).

Budžeta pozīcija

Budžeta pozīcija

Ciktāl tas attiecas uz budžeta struktūru, ieņēmumi un izdevumi tiek budžetā atspoguļoti saskaņā ar saistošo nomenklatūru, kas atspoguļo katra posteņa būtību un mērķi, kā to nosaka budžeta lēmējinstitūcija. Atsevišķie virsraksti (sadaļa, nodaļa, pants vai pozīcija) sniedz oficiālu nomenklatūras aprakstu.

Apropriāciju atcelšana

Apropriāciju atcelšana

Neizmantotās apropriācijas, ko vairs nevar izmantot.

Apropriāciju pārnešana

Apropriāciju pārnešana

Izņēmums no gada pārskata principa tiktāl, ciktāl apropriācijas, kuras konkrētajā budžeta gadā nav bijis iespējams izmantot, var, ievērojot stingrus nosacījumus, izņēmuma kārtā tikt pārnestas izmantošanai nākamajā gadā.

Saistības

Saistības

Juridiski saistoši apliecinājumi piešķirt finansējumu, ja ir izpildīti noteikti nosacījumi. ES apņemas atlīdzināt savu daļu no ES finansēta projekta izmaksām. Šodienas saistības ir rītdienas maksājumi. Šodienas maksājumi ir vakardienas saistības.

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas sedz juridisko saistību (līgumu, dotāciju nolīgumu/lēmumu), kuras varētu tikt parakstītas kārtējā finanšu gadā, kopējās izmaksas.

Kārtējās darba izmaksas

Kārtējās darba izmaksas

Shēmas saistību pieaugums, ko rada darbs kārtējā finanšu gadā.

Saistību atcelšana

Saistību atcelšana

Darbība, ar kuru tiek atceltas iepriekšējās saistības (vai to daļa).

Definētu pabalstu shēma

Definētu pabalstu shēma

Pensijas shēma vai cita pensijas pabalsta shēma, kuras noteikumos ir noteikti pabalsti neatkarīgi no maksājamajām iemaksām un kurās pabalsti nav tieši saistīti ar investīcijām shēmā. Shēma var būt finansēta vai nefinansēta.

Atvasinātie instrumenti

Atvasinātie instrumenti

Finanšu instrumenti, kuru vērtība ir saistīta ar kāda cita finanšu instrumenta, rādītāja vai preces vērtības izmaiņām. Atšķirībā no primārā finanšu instrumenta (piemēram, valdības obligācijas) turētāja, kuram ir neierobežotas tiesības saņemt naudu (vai kādu citu ekonomisku labumu) nākotnē, atvasinātā instrumenta turētājam ir tikai ierobežotas tiesības saņemt šādu labumu. Atvasinātā instrumenta piemērs ir regulētā tirgū netirgots valūtas nākotnes līgums.

Tieša pārvaldība

Tieša pārvaldība

Budžeta izpildes režīms. Tiešā pārvaldībā budžetu tieši izpilda Komisijas dienesti, izpildaģentūras vai trasta fondi.

Diskonta likme

Diskonta likme

Likme, ko izmanto, lai pielāgotu naudas laika vērtībai. Diskontēšana ir metode, ko izmanto, lai salīdzinātu izmaksas un ieguvumus, kas rodas dažādos laika periodos.

Efektīvā procentu likme

Efektīvā procentu likme

Likme, ar kuru diskontē aplēstos nākotnes naudas ieņēmumus vai maksājumus visā finanšu aktīva vai finanšu saistību paredzamajā dzīves ciklā, lai iegūtu aktīva vai saistību neto uzskaites vērtību.

Finanšu aktīvi vai saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi vai saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Visi finanšu aktīvi vai saistības, kuri atbilstoši starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem tiek novērtēti to patiesajā vērtībā un kuru patiesās vērtības izmaiņas atzīst pārpalikuma vai deficīta aprēķinā par attiecīgo periodu (t. i., atvasinātie instrumenti).

Finanšu korekcija

Finanšu korekcija

Finanšu korekciju mērķis ir aizsargāt ES budžetu no kļūdainu vai neatbilstīgu izdevumu sloga. Attiecībā uz izdevumiem dalītas pārvaldības režīmā par nepareizi veikto maksājumu atgūšanas uzdevumu galvenokārt ir atbildīga dalībvalsts.

“Apstiprināta” finanšu korekcija ir tāda, kuru attiecīgā dalībvalsts ir pieņēmusi. “Izlemtā” finanšu korekcija ir ar Komisijas lēmumu pieņemta, un tā vienmēr ir neto korekcija, saskaņā ar kuru dalībvalstij ir jāatmaksā nepareizi izmaksāti līdzekļi ES budžetā, tādējādi attiecīgajai dalībvalstij tiek galīgi samazināts piešķirtais finansējums. Šajā publikācijā apstiprinātās un izlemtās finanšu korekcijas ir iekļautas kā viena kategorija.

“Īstenota” finanšu korekcija ir tāda, ar kuru ir labots konstatētais pārkāpums.

Netieša pārvaldība

Netieša pārvaldība

Budžeta izpildes režīms. Netiešās pārvaldības režīmā Komisija piešķir budžeta izpildes uzdevumus struktūrām, ko reglamentē ES tiesību akti vai valsts tiesību akti.

Pārtraukšana un apturēšana

Pārtraukšana un apturēšana

Ja Komisija savā darbā vai pamatojoties uz revīzijas iestāžu sniegto informāciju, konstatē, ka dalībvalsts nav novērsusi nopietnus trūkumus pārvaldības un kontroles sistēmās un/vai nav labojusi deklarētos un apstiprinātos neatbilstīgos izdevumus, tā var pārtraukt vai apturēt maksājumus.

Pārkāpums

Pārkāpums

Pārkāpums ir darbība, kas neatbilst ES noteikumiem un kas var negatīvi ietekmēt ES finanšu intereses, bet ko var izraisīt saņēmēju, kuri pieprasa līdzekļus, vai iestāžu, kuras ir atbildīgas par maksājumu veikšanu, īsta kļūda. Apzināti izdarīts pārkāpums ir krāpšana.

Likvidējamās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

Neizmantotās apropriācijas, kas jāatceļ finanšu gada beigās. Likvidēšana nozīmē uz apropriāciju attiecināmās izdevumu radīšanas un/vai saistību uzņemšanās atļaujas daļēju vai pilnīgu atcelšanu. Tikai kopuzņēmumiem, kā norādīts to finanšu noteikumos, visas neizmantotās apropriācijas var iekļaut ieņēmumu un izdevumu aplēsē par līdz pat trijiem nākamajiem finanšu gadiem (t. s. “N+3” noteikums). Tāpēc kopuzņēmumiem likvidējamās apropriācijas var atkal aktivizēt līdz pat N+3 finanšu gadam.

Neizpildītās saistības

Neizpildītās saistības

Tāpat kā Reste à liquider (RAL) atspoguļo summu, par kādu ir uzņemtas budžeta saistības, bet sekojošais maksājums vēl nav izdarīts. Tās parāda ES maksājumu saistības turpmākajos gados un izriet tieši no daudzgadu programmu pastāvēšanas un saistību un maksājumu apropriāciju nošķiršanas.

Reste à liquider

RAL

Pašu resursi

Pašu resursi

Atspoguļo ES iestāžu un struktūru galveno finansējumu un ir definēti Pašu resursu regulā (Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014). Pašu resursi ietver NKI resursus, PVN resursus un tradicionālos pašu resursus.

Maksājumu apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Maksājumu apropriācijas sedz kārtējā gadā maksājamus izdevumus, kas izriet no juridiskām saistībām, kuras uzņemtas kārtējā gadā un/vai iepriekšējos gados.

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

Maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam izsniegtu apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos saskaņā ar tā pamatā esošā līguma, lēmuma, nolīguma vai tiesību pamatakta noteikumiem. Apgrozāmos līdzekļus jeb avansu izmanto mērķim, kuram tas piešķirts, nolīgumā noteiktajā periodā, vai arī atmaksā.

Preventīvs pasākums

Preventīvs pasākums

Komisijas rīcībā esošie preventīvie pasākumi ES budžeta aizsardzībai gadījumos, kad Komisija ir informēta par iespējamiem trūkumiem, ietver no ES budžeta veikto darbības programmas maksājumu pārtraukšanu un apturēšanu.

Reste à liquider (RAL)

Reste à liquider

RAL

Tāpat kā neizpildītās saistības atspoguļo summu, par kādu ir uzņemtas budžeta saistības, bet sekojošais maksājums vēl nav izdarīts. Tās parāda ES maksājumu saistības turpmākajos gados un izriet tieši no daudzgadu programmu pastāvēšanas un saistību un maksājumu apropriāciju nošķiršanas.

Dalīta pārvaldība

Dalīta pārvaldība

Budžeta izpildes režīms. Dalītās pārvaldības režīmā budžeta izpildes uzdevumi tiek deleģēti dalībvalstīm. Apmēram 80 % ES izdevumu ietilpst šajā izpildes režīmā.

Tradicionālie pašu resursi

Tie ir ES ieņēmumi un daļa no “pašu resursiem”, ar ko finansē ES darbības. Tradicionālie pašu resursi ir definēti Pašu resursu regulā (Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014) un ietver muitas nodokļus un cukura nodevas.

nodevas.

Pārvietojumi (starp budžeta pozīcijām)

Pārvietojumi (starp budžeta pozīcijām)

Pārvietojumi starp budžeta pozīcijām nozīmē, ka finanšu gada laikā apropriācijas tiek pārvietotas no vienas budžeta pozīcijas uz citu, un tādējādi tie ir izņēmums no budžeta specifikācijas principa. Tomēr tie ir nepārprotami atļauti Līgumā par Eiropas Savienības darbību saskaņā ar Finanšu regulā (FR) paredzētajiem nosacījumiem. FR ir identificēti dažādi pārvietojumu veidi atkarībā no tā, vai tie ir starp budžeta sadaļām, nodaļām, pantiem vai pozīcijām vai to ietvaros, un to veikšanai ir vajadzīgi dažādi atļaujas līmeņi.

SAĪSINĀJUMU SARAKSTS

| GDP | Gada darbības pārskats |
| --- | --- |
| AMIF | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds |
| AOD | Deleģētais kredītrīkotājs |
| ATM | Gaisa satiksmes pārvaldība |
| MB | Maksājumu bilance |
| BUFI fonds | Budžeta naudas sodu fonds |
| KLP | Kopējā lauksaimniecības politika |
| CCS LGF | Kultūras un radošās nozares garantiju mehānisms |
| EISI | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments |
| EISI PI | Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta parāda instruments |
| KF | Kohēzijas fonds |
| CIP | Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma |
| COM | Eiropas Komisija |
| COSME | Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programma |
| COSO | Tredveja komisijas atbalsta organizāciju komiteja |
| KNR | Kopīgo noteikumu regula |
| D&WM | Ekspluatācijas pārtraukšana un atkritumu apsaimniekošana |
| ELFLA | Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai |
| ELGF | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds |
| ESGN | Eiropas Savienības grāmatvedības noteikums |
| EaSI | Nodarbinātība un sociālā inovācija |
| ERAB | Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka |
| ERP | Eiropas Revīzijas palāta |
| ECB | Eiropas Centrālā banka |
| ECOFIN | Ekonomikas un finanšu padome |
| ECSC i.L. | Likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena |
| EAF | Eiropas Attīstības fonds |
| EDIF | Garantijas mehānisms Rietumbalkānu ietvaros |
| EEZ | Eiropas Ekonomikas zona |
| EĀDD | Eiropas Ārējās darbības dienests |
| EFIA | Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai |
| EFSE | Eiropas Fonds Dienvidaustrumeiropai |
| EFSI | Eiropas Finanšu stabilitātes instruments |
| ESIF | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds |
| EFSM | Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms |
| EBTA | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija |
| EGNOS | Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests |
| EIB | Eiropas Investīciju banka |
| EIF | Eiropas Investīciju fonds |
| ElectriFI | Elektrifikācijas finansēšanas iniciatīva |
| ELM | Ārējās kreditēšanas pilnvaras |
| EJZF | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds |
| EMS | Ekonomiskā un monetārā savienība |
| ENEF | Uzņēmumu paplašināšanas fonds |
| ENIF | Uzņēmumu inovācijas fonds |
| EKPI | Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments |
| EP | Eiropas Parlaments |
| ERAF | Eiropas Reģionālās attīstības fonds |
| ERI | EIB noturības iniciatīva |
| EKA | Eiropas Kosmosa aģentūra |
| ESF | Eiropas Sociālais fonds |
| ESI fondi | Eiropas strukturālie un investīciju fondi |
| ESM | Eiropas Stabilitātes mehānisms |
| ETUM | Eiropas Tehnoloģiju uzsākšanas mehānisms 1998 |
| ES | Eiropas Savienība |
| EUMETSAT | Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizācija |
| Euratom | Eiropas Atomenerģijas kopiena |
| FIFO | Princips “pirmais iekšā – pirmais ārā” |
| PP7 | Septītā pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai |
| FR | ES Finanšu regula |
| FSDA | Finanšu pārskatu apspriešana un analīze |
| IKP | Iekšzemes kopprodukts |
| NKI | Nacionālais kopienākums |
| GNSS | Globāla navigācijas satelītu sistēma |
| H2020 | Programma “Apvārsnis 2020” |
| IIK | Infrastruktūras un inovācijas klase |
| SVF | Starptautiskais Valūtas fonds |
| SPSGS | Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti |
| IT | Informācijas tehnoloģija |
| ITER | Starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors |
| JRC | Kopīgais pētniecības centrs |
| KU | Kopuzņēmums |
| LGTT | Aizdevumu garantijas instruments TEN-T projektiem |
| MAP | Daudzgadu programma – vidēju uzņēmumu finansiālās integrācijas programma |
| MEP | Eiropas Parlamenta deputāts |
| MFA | Makrofinansiāls atbalsts |
| DFS | Daudzgadu finanšu shēma |
| MMVU | Mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi |
| ORD | Lēmums par pašu resursiem |
| PBI | Projektu obligāciju iniciatīva |
| PF4EE | Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments |
| PGF | Dalībnieku garantiju fonds |
| PPP | Publiskā un privātā sektora partnerība |
| PSEO | Eiropas ierēdņu pensiju shēma |
| RAL | Neizpildītās saistības (“reste à liquider”) |
| RDFM | Riska dalīšanas finanšu mehānisms |
| RTD | Pētniecība, tehnoloģiju attīstība un demonstrējumi |
| S&P | Standard & Poor's Financial Services LLC |
| SANAD | MENA fonds mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem |
| SAPARD | Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai |
| SEMED | Vidusjūras dienvidu un austrumu reģiona mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu finansiālās integrācijas programma |
| SIUGI | Instruments MVU iniciatīvai saistībā ar neierobežotām garantijām |
| MVU | Mazais(-ie) un vidējais(-ie) uzņēmums(-i) |
| SMEW | MVU klase (mazo un vidējo uzņēmumu klase) |
| LESD | Līgums par Eiropas Savienības darbību |
| TPR | Tradicionālie pašu resursi |
| TRDI | Pagaidu lauku attīstības instruments |
| PVN | Pievienotās vērtības nodoklis |

GDP

Gada darbības pārskats

AMIF

AMIF

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds

AOD

AOD

Deleģētais kredītrīkotājs

ATM

ATM

Gaisa satiksmes pārvaldība

MB

Maksājumu bilance

BUFI fonds

BUFI

Budžeta naudas sodu fonds

KLP

Kopējā lauksaimniecības politika

CCS LGF

CCS LGF

Kultūras un radošās nozares garantiju mehānisms

EISI

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

EISI PI

Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta parāda instruments

KF

Kohēzijas fonds

CIP

CIP

Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma

COM

COM

Eiropas Komisija

COSME

COSME

Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programma

COSO

COSO

Tredveja komisijas atbalsta organizāciju komiteja

KNR

Kopīgo noteikumu regula

D&WM

D&WM

Ekspluatācijas pārtraukšana un atkritumu apsaimniekošana

ELFLA

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai

ELGF

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

ESGN

Eiropas Savienības grāmatvedības noteikums

EaSI

EaSI

Nodarbinātība un sociālā inovācija

ERAB

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

ERP

Eiropas Revīzijas palāta

ECB

Eiropas Centrālā banka

ECOFIN

ECOFIN

Ekonomikas un finanšu padome

ECSC i.L.

ECSC i.L.

Likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena

EAF

Eiropas Attīstības fonds

EDIF

EDIF

Garantijas mehānisms Rietumbalkānu ietvaros

EEZ

Eiropas Ekonomikas zona

EĀDD

Eiropas Ārējās darbības dienests

EFIA

Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai

EFSE

EFSE

Eiropas Fonds Dienvidaustrumeiropai

EFSI

Eiropas Finanšu stabilitātes instruments

ESIF

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds

EFSM

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms

EBTA

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija

EGNOS

EGNOS

Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests

EIB

Eiropas Investīciju banka

EIF

Eiropas Investīciju fonds

ElectriFI

ElectriFI

Elektrifikācijas finansēšanas iniciatīva

ELM

ELM

Ārējās kreditēšanas pilnvaras

EJZF

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds

EMS

Ekonomiskā un monetārā savienība

ENEF

ENEF

Uzņēmumu paplašināšanas fonds

ENIF

ENIF

Uzņēmumu inovācijas fonds

EKPI

Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments

EP

Eiropas Parlaments

ERAF

Eiropas Reģionālās attīstības fonds

ERI

ERI

EIB noturības iniciatīva

EKA

Eiropas Kosmosa aģentūra

ESF

Eiropas Sociālais fonds

ESI fondi

Eiropas strukturālie un investīciju fondi

ESM

Eiropas Stabilitātes mehānisms

ETUM

Eiropas Tehnoloģiju uzsākšanas mehānisms 1998

ES

Eiropas Savienība

EUMETSAT

EUMETSAT

Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizācija

Euratom

Euratom

Eiropas Atomenerģijas kopiena

FIFO

FIFO

Princips “pirmais iekšā – pirmais ārā”

PP7

Septītā pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai

FR

ES Finanšu regula

FSDA

FSDA

Finanšu pārskatu apspriešana un analīze

IKP

Iekšzemes kopprodukts

NKI

Nacionālais kopienākums

GNSS

Globāla navigācijas satelītu sistēma

H2020

H2020

Programma “Apvārsnis 2020”

IIK

Infrastruktūras un inovācijas klase

SVF

Starptautiskais Valūtas fonds

SPSGS

Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti

IT

Informācijas tehnoloģija

ITER

ITER

Starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors

JRC

JRC

Kopīgais pētniecības centrs

KU

Kopuzņēmums

LGTT

LGTT

Aizdevumu garantijas instruments TEN-T projektiem

TEN-T

MAP

MAP

Daudzgadu programma – vidēju uzņēmumu finansiālās integrācijas programma

MEP

MEP

Eiropas Parlamenta deputāts

MFA

Makrofinansiāls atbalsts

DFS

Daudzgadu finanšu shēma

MMVU

Mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi

ORD

ORD

Lēmums par pašu resursiem

PBI

PBI

Projektu obligāciju iniciatīva

PF4EE

PF4EE

Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments

PGF

PGF

Dalībnieku garantiju fonds

PPP

Publiskā un privātā sektora partnerība

PSEO

PSEO

Eiropas ierēdņu pensiju shēma

RAL

RAL

Neizpildītās saistības (“reste à liquider”)

reste à liquider

RDFM

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

RTD

RTD

Pētniecība, tehnoloģiju attīstība un demonstrējumi

S&P

S&P

Standard & Poor's Financial Services LLC

Standard & Poor's Financial Services LLC

SANAD

SANAD

MENA fonds mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem

MENA

SAPARD

SAPARD

Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai

SEMED

SEMED

Vidusjūras dienvidu un austrumu reģiona mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu finansiālās integrācijas programma

SIUGI

SIUGI

Instruments MVU iniciatīvai saistībā ar neierobežotām garantijām

MVU

Mazais(-ie) un vidējais(-ie) uzņēmums(-i)

SMEW

SMEW

MVU klase (mazo un vidējo uzņēmumu klase)

LESD

Līgums par Eiropas Savienības darbību

TPR

Tradicionālie pašu resursi

TRDI

TRDI

Pagaidu lauku attīstības instruments

PVN

Pievienotās vērtības nodoklis

---

(1)  Saskaņā ar subsidiaritātes principu Savienība rīkojas tikai tad, ja un ciktāl paredzētās darbības mērķus nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstis un ierosinātās darbības mēroga vai ietekmes dēļ tie ir labāk sasniedzami Savienības līmenī. Saskaņā ar proporcionalitātes principu Savienības rīcības saturs un veids ir samērīgs ar Līgumu mērķu sasniegšanai vajadzīgo (skatīt Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantu).

1

(2)  Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

3

(4)  Skatīt LESD 317. pantu.

4

(5)  Plašāku informāciju skatīt priekšsēdētāja Žana Kloda Junkera un priekšsēdētāja pirmā vietnieka Fransa Timmermansa paziņojumā Komisijai “Pārvaldība Eiropas Komisijā”, C(2017) 6915 final, 11.10.2017., URL: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/c_2017_6915_final_en.pdf.

5

URL

(6)  Tā rezultātā termins “Eiropas Komisija” tiek izmantots, lai apzīmētu gan Komisijas locekļu izveidoto iestādi – kolēģiju, gan tās administrāciju, ko pārvalda tās departamentu ģenerāldirektori (un citu administratīvo struktūru, piemēram, dienestu, biroju un izpildaģentūru, vadītāji).

6

(7)  Skatīt Komisijas lēmumu (2018. gada 21 novembris) par korporatīvās pārvaldības padomi, C(2018) 7706 final.

7

(8)  Piemēram, Komisijas iekšējās kontroles principi ir balstīti uz COSO iekšējās kontroles principiem.

8

COSO

(9)  https://ec.europa.eu/info/publications/governance-in-the-commission_en. Plašāku informāciju skatīt paziņojumā Komisijai C(2018) 7704 “Korporatīvās pārvaldības racionalizācija un nostiprināšana Eiropas Komisijā” (Streamlining and strengthening corporate governance within the European Commission), https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/file_import/streamlining-strengthening-corporate-governan-ce-european-commission_en.pdf.

9

Streamlining and strengthening corporate governance within the European Commission

(10)  Īpašais ziņojums Nr. 27/2016 “Pārvaldība Eiropas Komisijā: vai tiek izmantota labākā prakse”.

10

(11)  Kopš 2019. gada vidus (atsaucoties uz Iekšējo noteikumu 12. pantu) Eiropas Attīstības fonda (EAF) pārvaldība ir līdzdeleģēta pieciem departamentiem (DEVCO, ECHO, EAC, EACEA, JRC).

11

DEVCO

ECHO

EAC

EACEA

JRC

(1)  Jāņem vērā, ka, tā kā skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist

1

(2)  Eiropas Parlaments 2019. gada 4. decembrī pieņēma budžetu, kurā paredzēti maksājumi Savienības īstermiņa saistību segšanai no pašu resursiem, ko 2020. gadā iekasēs dalībvalstis vai pieprasīs no dalībvalstīm. Turklāt saskaņā ar Civildienesta noteikumu (Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.), ar grozījumiem) 83. pantu dalībvalstis kopīgi garantē saistības pensijām.

2

(3)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

3

(4)  PSEO ir nosacīts (teorētisks) fonds ar definētiem pabalstiem, kurā personāls ar iemaksu palīdzību finansē savas nākotnes pensijas. Lai arī faktiski investīciju fonds nepastāv, summa, kas ar šāda fonda palīdzību tiktu iekasēta, tiek uzskatīta par ieguldītu dalībvalstu ilgtermiņa obligācijās un ir atspoguļota pensiju saistībās, kas ir reģistrētas Eiropas Savienības gada pārskatos. Dalībvalstis kopīgi garantē pabalstu izmaksu saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu un Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu (sīku shēmas aprakstu skatīt COM(2018) 829).

4

PSEO

(12)  OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.

12

(13)  OV L 249, 27.9.2017., 1. lpp.

13

(14)  OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.

14

(15)  OV L 168, 7.6.2014., 39. lpp.

15

(16)  OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.

16

(5)  Sadaļa “Nav piešķirta DFS izdevumu kategorija” ietver konsolidēto subjektu budžeta izpildi un konsolidācijā izslēgtās summas, ārpusbudžeta darbības un nepiešķirtās programmas ar individuāli nenozīmīgām summām.

5

(17)  OV L 76, 19.3.2018., 30. lpp.

17

(18)  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

18

(19)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

19

(20)  OV L 122, 24.4.2014., 44. lpp.

20

(21)  OV L 349, 21.12.2013., 100. lpp.

21

(22)  OV L 347, 20.12.2013., 1. lpp.

22

(23)  OV L 77, 20.3.2019., 1. lpp.

23

(24)  OV L 291, 16.11.2018., 3. lpp.

24

(6)  OV L 132, 21.5.2016., 85. lpp.

6

(7)  zņemot kompensējošos aizdevumus finansiālajam atbalstam.

7

zņemot kompensējošos aizdevumus finansiālajam atbalstam.

(8)  Izņemot kompensējošos aizdevumus finansiālajam atbalstam.

8

Izņemot kompensējošos aizdevumus finansiālajam atbalstam.

(9)  Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi (neieskaitot investīcijas naudas tirgus fondos un pašu kapitāla instrumentos).

9

(10)  Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā.

10

(25)  OV L 128, 27.5.2009., 1. lpp.

25

(26)  OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.

26

(11)  Tiek piemērots korekcijas koeficients (“KK”).

11

(12)  Maksā pirmos trīs gadus pēc aizbraukšanas.

12

(27)  OV L 70, 16.3.2016., 1. lpp.

27

(28)  OV L 117, 15.4.2020., 3. lpp.

28

(29)  OV L 126, 21.4.2020., 67. lpp.

29

(30)  OV L 99, 10.4.2019., 41. lpp.

30

(31)  OV L 82 I , 19.3.2020., 1. lpp.

31

(32)  OV L 94 I , 27.3.2020., 1. lpp.

32

(33)  OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.

33

(34)  OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.

34

(35)  OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.

35

(36)  https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/eu-long-term-budget/2021-2027_en

36

(37)  Jāņem vērā, ka, tā kā skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati turpmāk norādītajās tabulās var nesakrist.

37

(13)  Šajā tabulā norādītie aktīvi ietver vairākus finanšu pārskatu posteņus (pārdošanai pieejami finanšu aktīvi – 5 028 miljoni EUR; nauda un naudas ekvivalenti – 1 485 miljoni EUR; aizdevumi – 73 miljoni EUR, un citi posteņi – 24 miljoni EUR).

13

(14)  Šajā tabulā norādītās saistības ietver vairākus finanšu pārskatu posteņus (uzkrājumi – 1 702 miljoni EUR; parādi kreditoriem – 75 miljoni EUR; citi posteņi – 12 miljoni EUR).

14

(15)  Attiecībā uz noteiktām garantijām ES riskam ir izveidoti pilna apmēra uzkrājumi.

15

(16)  Bez refinansēšanas darījumiem.

16

(17)  Izņemot palīdzību piesardzības pasākumu veidā.

17

(18)  OV L 345, 27.12.2017., 34. lpp.

18

(19)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

19

(20)  OV L 306, 22.11.2017., 24. lpp.

20

(21)  OV L 76, 19.3.2018., 3. lpp.

21

(22)  OV L 140, 28.5.2019., 6. lpp.

22

(38)  Jāņem vērā, ka, tā kā skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.

38

---

| 13.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 384/180 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 384/180

---

Ticamības deklarācija, ko ERP sagatavo Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums

(2020/C 384/02)

Atzinums

| I. | Mēs revidējām






  a) | Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus, ko veido konsolidētie finanšu pārskati (1) un budžeta izpildes ziņojumi (2) par 2019. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, kurus Komisija apstiprinājusi 2020. gada 26. jūnijā; |
| --- | --- | --- |

I.

a)

Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus, ko veido konsolidētie finanšu pārskati (1) un budžeta izpildes ziņojumi (2) par 2019. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, kurus Komisija apstiprinājusi 2020. gada 26. jūnijā;

| b) | pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantā. |
| --- | --- |

b)

pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantā.

Pārskatu ticamība

Atzinums par pārskatu ticamību

| II. | Mēs uzskatām, ka Eiropas Savienības (ES) konsolidētie pārskati par 2019. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo ES finanšu stāvokli 2019. gada 31. decembrī, tās darbību rezultātus, naudas plūsmas un neto aktīvu pārmaiņas minētajā datumā slēgtajā gadā, kā to nosaka Finanšu regula un grāmatvedības noteikumi, kas pamatojas uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem. |
| --- | --- |

II.

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Ieņēmumi

| Atzinums par ieņēmumu likumību un pareizību









  III. | Mēs uzskatām, ka pārskatiem par 2019. gada 31. decembrī slēgto gadu pakārtotie ieņēmumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

Atzinums par ieņēmumu likumību un pareizību

III.

Izdevumi

| Negatīvs atzinums par izdevumu likumību un pareizību









  IV. | Ņemot vērā to jautājumu nopietnību, kas aprakstīti punktā, kurā pamato negatīvu atzinumu par pārskatiem pakārtoto izdevumu likumību un pareizību, mēs uzskatām, ka izdevumos, kas pieņemti pārskatos par 2019. gada 31. decembrī slēgto gadu, ir būtisks kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

Negatīvs atzinums par izdevumu likumību un pareizību

IV.

Atzinuma pamatojums

| V. | Mēs veicām revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem (ISA) un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI). Mūsu pienākumi saskaņā ar šiem standartiem un kodeksiem ir plašāk aprakstīti šā ziņojuma iedaļā, kas attiecas uz revidenta pienākumiem. Mēs esam neatkarīgi un ievērojam ētiskos pienākumus saskaņā ar Profesionālo grāmatvežu ētikas kodeksu, ko izstrādājusi Starptautiskās Ētikas standartu padome grāmatvežiem. Uzskatām, ka gūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. |
| --- | --- |

V.

Pamats negatīvam atzinumam par izdevumu likumību un pareizību

| VI. | Mūsu aplēstais kopējais kļūdu līmenis izdevumos, kas pieņemti pārskatos par 2019. gada 31. decembrī slēgto gadu, ir 2,7 %. Ievērojamā šo izdevumu daļā – vairāk nekā pusē šo izdevumu – ir būtisks kļūdu līmenis. Tas galvenokārt sakāms par atlīdzinājuma izdevumiem, kuros aplēstais kļūdu līmenis ir 4,9 %. Galvenokārt tāpēc, ka pieauga kohēzijas jomas izdevumi, atlīdzinājuma izdevumi 2019. gadā pieauga līdz 66,9 miljardiem EUR, kas veido 53,1 % no mūsu revīzijas datu kopas (3). Tātad mūsu konstatēto kļūdu ietekme ir gan būtiska, gan plaši izplatīta pieņemtajos gada izdevumos. |
| --- | --- |

VI.

Galvenie revīzijas jautājumi

Mēs novērtējām saistību pensijām un citiem darbinieku pabalstiem

| VII. | ES bilancē ir iegrāmatota saistība pensijām un citiem darbinieku pabalstiem, kas 2019. gada beigās bija 97,7 miljardi EUR un veido gandrīz 40 % no kopējām 2019. gada saistībām (251,5 miljardi EUR). |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Lielākā daļa šīs saistības pensijām un citiem darbinieku pabalstiem (83,8 miljardi EUR) attiecas uz Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku pensiju shēmu (PSEO). Pārskatos norādītās saistības atbilst summai, kāda būtu iekļauta pensiju fondā, ja tāds būtu izveidots, lai maksātu pašreizējās vecuma pensiju saistības (4). Papildus vecuma pensijām šī saistība ietver arī invaliditātes pensijas un ES darbinieku pārdzīvojušajiem laulātajiem un bāreņiem maksātās pensijas. No pensiju shēmas maksātos pabalstus sedz no ES budžeta. Dalībvalstis kopīgi garantē pabalstu izmaksāšanu, un ierēdņi apmaksā vienu trešdaļu no shēmas finansēšanas izdevumiem. Šo saistību Komisijas grāmatveža vārdā aprēķina Eurostat, izmantojot parametrus, ko novērtējuši Komisijas aktuāri. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Otra lielākā daļa no saistības pensijām un citiem darbinieku pabalstiem (11,8 miljardi EUR) ir aplēstā ES saistība pret kopīgo veselības apdrošināšanas shēmu. Tā attiecas uz izmaksām par ES darbinieku veselības aprūpi, un tās ir jāveic periodā pēc tam, kad darbinieks ir pensionējies (atskaitot darbinieku iemaksas). |
| --- | --- |

IX.

| X. | Savas revīzijas laikā attiecībā uz pensijas saistībām mēs novērtējām aktuāros pieņēmumus un no tiem izrietošo novērtējumu. Šo novērtējumu veicām, balstoties uz darbu, ko paveikuši ārēji aktuāri, lai sagatavotu pētījumu par ES ierēdņu un pārējo darbinieku pensiju shēmu. Mēs pārbaudījām skaitliskos datus, aktuāros parametrus un saistības aprēķinu, kā arī izklāstu konsolidētajā bilancē un konsolidēto finanšu pārskatu skaidrojumus. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Mēs secinām, ka konsolidētajā bilancē norādītā aplēse par pensiju un citu darbinieku pabalstu kopējām saistībām, ir patiesa. Mēs vēl arī turpmāk pārskatīsim šo aplēsi, tostarp tās pamatā esošo datu ticamību. |
| --- | --- |

XI.

Mēs novērtējām būtiskākās pārskatos atspoguļotās gada noslēguma aplēses

| XII. 2019. | gada beigās bija aplēsts, ka attiecināmie izdevumi, kuri radušies atbalsta saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav sniegts pārskats, bija 105,7 miljardi EUR (2018. gada beigās – 99,8 miljardi EUR). Šīs summas tika reģistrētas kā uzkrātie izdevumi (5). |
| --- | --- |

XII. 2019.

| XIII. 2019. | gada beigās summa, kas netika izlietota finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā un atbalsta shēmām un kas tika atzīta ES pārskatos, bija lēsta 6,9 miljardu EUR apmērā (2018. gada beigās – 6,5 miljardi EUR); bilancē tā iegrāmatota kā “Citi avansi dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

XIII. 2019.

| XIV. | Lai novērtētu šīs gada noslēguma aplēses, mēs pārbaudījām sistēmu, ko Komisija ir izveidojusi periodu nodalīšanas aprēķiniem, un pārliecinājāmies, cik tā ir pareiza un pilnīga ģenerāldirektorātos, kur bija veikta lielākā daļa maksājumu. Revidējot izlasi, kurā bijām iekļāvuši rēķinus un priekšfinansējuma maksājumus, mēs pārbaudījām attiecīgos periodu nodalīšanas aprēķinus, lai novērtētu risku, ka uzkrājumi ir norādīti nepareizi. Mēs lūdzām Komisijas grāmatvedības dienestiem papildu skaidrojumu par šo aplēšu aprēķinam piemērotajām vispārējām metodēm. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Mēs secinām, ka konsolidētajā bilancē norādītā aplēse par kopējo summu, kas attiecas uz uzkrātajām maksām un citiem avansiem dalībvalstīm, ir patiesa. |
| --- | --- |

XV.

Mēs novērtējām, kādu potenciālo ietekmi uz pārskatiem varētu atstāt notikumi pēc bilances slēgšanas

| XVI. | Kopš 2020. gada 1. februāra Apvienotā Karaliste (AK) vairs nav ES dalībvalsts. Saskaņā ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) AK ir apņēmusies pildīt visas finansiālās saistības atbilstoši pašreizējai un iepriekšējai DFS, ko nosaka tās dalība Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Mēs nekonstatējām nekādus notikumus saistībā ar AK izstāšanos, kuru dēļ būtu nepieciešamas koriģēt 2019. gada ES konsolidētos gada pārskatus saskaņā ar starptautisko grāmatvedības standartu, kurš attiecas uz notikumiem pēc pārskatu sagatavošanas datuma (6). |
| --- | --- |

XVII.

| XVIII. | Lai gan Covid-19 uzliesmojums nopietni ietekmēja dalībvalstu ekonomiku un publiskās finanses, tā dēļ nebija vajadzīgs koriģēt pārskatos norādītos skaitļus (7) (proti, tas ir “nekoriģējošs notikums”). Tomēr, ja tiks īstenotas iniciatīvas, ko Komisija ir ierosinājusi kā reakciju uz Covid-19, tas varētu ietekmēt turpmāko pārskata periodu finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Ņemot vērā pašreizējo situāciju, mums nav nekas ziņojams par finanšu ietekmi uz ES 2019. gada konsolidētajiem gada pārskatiem un mēs secinām, ka pārskati 2019. gada 31. decembrī pareizi atspoguļo notikumus pēc bilances slēgšanas. |
| --- | --- |

XIX.

Citi jautājumi

| XX. | Vadība atbild par “pārējās informācijas” sniegšanu. Šis jēdziens ietver dokumentu “Finanšu pārskatu izskatīšana un analīze”, bet neietver konsolidētos pārskatus vai mūsu ziņojumu par tiem. Mūsu atzinums par konsolidētajiem pārskatiem neattiecas uz šo pārējo informāciju, un par to mēs nesniedzam nekāda veida secinājumu par pārliecību. Konsolidēto pārskatu revīzijā mūsu pienākums ir iepazīties ar pārējo informāciju un apsvērt, vai tā būtiskos aspektos nesaskan ar konsolidētajiem pārskatiem vai mūsu revīzijā iegūto informāciju vai jebkādā citā veidā varētu saturēt būtiski nepareizas ziņas. Ja secinām, ka pārējā informācija satur būtiski nepareizas ziņas, mūsu pienākums ir par to attiecīgi ziņot. Šajā aspektā mums nav nekas ziņojams. |
| --- | --- |

XX.

Vadības pienākumi

| XXI. | Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un Finanšu regulu vadības pienākums ir sagatavot un iesniegt ES konsolidētos pārskatus, pamatojoties uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem, un nodrošināt tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šie pienākumi ietver iekšējās kontroles mehānismu izveidi, ieviešanu un īstenošanu attiecībā uz finanšu pārskatu sagatavošanu un izklāstu tā, lai krāpšanas vai kļūdas dēļ tajos nebūtu sniegtas būtiski nepareizas ziņas. Vadības pienākumos tostarp ir nodrošināt, lai finanšu pārskatos atspoguļotās darbības, finanšu darījumi un informācija atbilstu to regulējumam (tiesību aktiem, noteikumiem, principiem un standartiem). Komisijai ir galīgā atbildība par ES pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (LESD 317. pants). |
| --- | --- |

XXI.

| XXII. | Sagatavojot konsolidētos pārskatus, vadības pienākums ir novērtēt ES spēju turpināt darbību, izklāstīt visus svarīgos jautājumus un izmantot darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā, ja vien vadība neplāno likvidēt uzņēmumu vai pārtraukt darbību, vai tai nav citas reālas alternatīvas uzņēmuma slēgšanai vai darbības pārtraukšanai. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Komisija ir atbildīga par ES finanšu pārskatu sagatavošanas procesa pārraudzību. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | Saskaņā ar Finanšu regulu (XIII sadaļa) Komisijas grāmatvedis nosūta revīzijai ES konsolidētos pārskatus vispirms līdz pārskata gadam sekojošā gada 31. martam kā provizoriskos pārskatus, tad līdz 31. jūlijam kā galīgos pārskatus. Jau provizoriskajos pārskatos ir jāsniedz skaidrs un patiess priekšstats par ES finanšu stāvokli. Tādējādi nepieciešams, lai visos provizorisko pārskatu posteņos būtu izklāstīti galīgie aprēķini, kas ļautu mums pildīt savus pienākumus saskaņā ar Finanšu regulas XIII sadaļu un noteiktajos termiņos. Atšķirībai starp provizoriskajiem un galīgajiem pārskatiem parasti vajadzētu rasties tikai mūsu apsvērumu rezultātā. |
| --- | --- |

XXIV.

Revidenta pienākumi konsolidēto pārskatu un pakārtoto darījumu revīzijā

| XXV. | Mūsu mērķi ir iegūt pamatotu pārliecību par to, ka ES konsolidētajos pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi, un, balstoties uz mūsu veikto revīziju, sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Pamatota pārliecība ir augsts pārliecības līmenis, bet tā nav garantija, ka revīzijā vienmēr tiks atklāti visi iespējamie būtiski nepareizu ziņu vai būtisku neatbilstību gadījumi. Tie var rasties krāpšanas vai kļūdas dēļ un tos uzskata par būtiskiem tad, ja var pamatoti sagaidīt, ka atsevišķi vai kopā tie varētu ietekmēt saimnieciskus lēmumus, kuri pieņemti, pamatojoties uz šiem konsolidētajiem pārskatiem. |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | Ieņēmumu jomā mūsu veiktās PVN un NKI pašu resursu pārbaudes sākumpunkts ir makroekonomikas rādītāju kopums, uz kā pamata šie resursi ir aprēķināti, un pēc tam mēs novērtējam Komisijas sistēmas, ko izmanto šo datu apstrādei, līdz ir saņemtas dalībvalstu iemaksas un tās ir iegrāmatotas konsolidētajos pārskatos. Tradicionālo pašu resursu revīzijā mēs pārbaudām muitas iestāžu pārskatus un analizējam muitas nodokļu plūsmu, līdz Komisija šīs summas ir saņēmusi un atspoguļojusi pārskatos. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | Saistībā ar izdevumiem mēs pārbaudām maksājumu darījumus, kad izdevumi ir radušies un ir iegrāmatoti un pieņemti. Šajā pārbaudē skatām visu veidu maksājumus brīdī, kad tie tiek veikti, izņemot avansus. Mēs pārbaudām avansa maksājumus tad, kad līdzekļu saņēmējs ir sniedzis pierādījumu par to atbilstīgu izmantošanu un iestāde vai struktūra ir pieņēmusi šo pierādījumu, avansa maksājumu dzēšot, kas var nenotikt līdz nākamajam gadam. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Mēs liekam lietā profesionālo spriedumu un visas revīzijas gaitā saglabājam profesionāli skeptisku attieksmi. Mēs arī:






  a) | apzinām un novērtējam riskus, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ ES konsolidētajos pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts ES tiesiskais regulējums. Mēs izstrādājam un īstenojam revīzijas procedūras, lai reaģētu uz šo risku, un iegūstam revīzijas pierādījumus, kas ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. Gadījumus, kad būtiski nepareizas ziņas ir sniegtas vai neatbilstības radušās krāpšanas dēļ, ir grūtāk atklāt nekā kļūdas izraisītus gadījumus, jo krāpšana var ietvert slepenu vienošanos, viltošanu, tīšus izlaidumus, datu sagrozīšanu vai iekšējās kontroles apiešanu. Attiecīgi ir augstāks risks, ka šādi gadījumi paliks neatklāti; |
| --- | --- | --- |

XXVIII.

a)

apzinām un novērtējam riskus, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ ES konsolidētajos pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts ES tiesiskais regulējums. Mēs izstrādājam un īstenojam revīzijas procedūras, lai reaģētu uz šo risku, un iegūstam revīzijas pierādījumus, kas ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. Gadījumus, kad būtiski nepareizas ziņas ir sniegtas vai neatbilstības radušās krāpšanas dēļ, ir grūtāk atklāt nekā kļūdas izraisītus gadījumus, jo krāpšana var ietvert slepenu vienošanos, viltošanu, tīšus izlaidumus, datu sagrozīšanu vai iekšējās kontroles apiešanu. Attiecīgi ir augstāks risks, ka šādi gadījumi paliks neatklāti;

| b) | iepazīstamies ar iekšējo kontroli, kas attiecas uz revīziju, lai izstrādātu atbilstošas revīzijas procedūras, nevis lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti; |
| --- | --- |

b)

iepazīstamies ar iekšējo kontroli, kas attiecas uz revīziju, lai izstrādātu atbilstošas revīzijas procedūras, nevis lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti;

| c) | novērtējam izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību un ar to saistīto vadības sniegto informāciju; |
| --- | --- |

c)

novērtējam izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību un ar to saistīto vadības sniegto informāciju;

| d) | izdarām secinājumus par to, vai vadība ir pienācīgi izmantojusi darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā un, pamatojoties uz iegūtajiem revīzijas pierādījumiem, spriežam, vai attiecībā uz notikumiem vai nosacījumiem pastāv būtiska nenoteiktība, kas var radīt nopietnas šaubas par struktūras spēju turpināt darbību. Ja secinām, ka šāda būtiska nenoteiktība pastāv, mums savā ziņojumā uz to ir jāvērš uzmanība, norādot uz attiecīgo informāciju konsolidētajos pārskatos, vai arī, ja šī informācija ir neadekvāta, mums ir jāgroza savs atzinums. Mūsu secinājumi balstās uz revīzijas pierādījumiem, kas iegūti līdz ziņojuma sagatavošanai. Tomēr turpmāki notikumi vai nosacījumi var likt organizācijai pārtraukt darbības turpināšanu; |
| --- | --- |

d)

izdarām secinājumus par to, vai vadība ir pienācīgi izmantojusi darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā un, pamatojoties uz iegūtajiem revīzijas pierādījumiem, spriežam, vai attiecībā uz notikumiem vai nosacījumiem pastāv būtiska nenoteiktība, kas var radīt nopietnas šaubas par struktūras spēju turpināt darbību. Ja secinām, ka šāda būtiska nenoteiktība pastāv, mums savā ziņojumā uz to ir jāvērš uzmanība, norādot uz attiecīgo informāciju konsolidētajos pārskatos, vai arī, ja šī informācija ir neadekvāta, mums ir jāgroza savs atzinums. Mūsu secinājumi balstās uz revīzijas pierādījumiem, kas iegūti līdz ziņojuma sagatavošanai. Tomēr turpmāki notikumi vai nosacījumi var likt organizācijai pārtraukt darbības turpināšanu;

| e) | novērtējam konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu, uzbūvi un saturu, tostarp visas informācijas sniegšanu, un vērtējam, vai pakārtotie darījumi un notikumi konsolidētajos pārskatos ir izklāstīti patiesi; |
| --- | --- |

e)

novērtējam konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu, uzbūvi un saturu, tostarp visas informācijas sniegšanu, un vērtējam, vai pakārtotie darījumi un notikumi konsolidētajos pārskatos ir izklāstīti patiesi;

| f) | iegūstam pietiekamus un piemērotus revīzijas pierādījumus par ES konsolidācijas jomā ietilpstošo struktūru finanšu informāciju, lai sniegtu atzinumu par konsolidētajiem pārskatiem un pakārtotajiem darījumiem. Mēs esam atbildīgi par revīzijas vadību, pārraudzību un īstenošanu, un revīzijas atzinuma sagatavošana ir vienīgi mūsu ziņā. |
| --- | --- |

f)

iegūstam pietiekamus un piemērotus revīzijas pierādījumus par ES konsolidācijas jomā ietilpstošo struktūru finanšu informāciju, lai sniegtu atzinumu par konsolidētajiem pārskatiem un pakārtotajiem darījumiem. Mēs esam atbildīgi par revīzijas vadību, pārraudzību un īstenošanu, un revīzijas atzinuma sagatavošana ir vienīgi mūsu ziņā.

| XXIX. | Mēs sazināmies ar vadību arī par revīzijai plānoto tvērumu un laika grafiku, kā arī par nozīmīgiem revīzijas konstatējumiem, tostarp par visiem konstatējumiem, kas attiecas uz būtiskiem iekšējās kontroles trūkumiem. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | No jautājumiem, kas apspriesti ar Komisiju un citām revidētajām vienībām, mēs apzinām tos, kuri konsolidēto pārskatu revīzijā ir vissvarīgākie un kuri tādējādi ir galvenie revīzijas jautājumi kārtējā periodā. Šos jautājumus mēs aprakstām savā ziņojumā, ja vien ar likumu vai noteikumiem nav aizliegta to atklāšana plašākai sabiedrībai vai – ārkārtīgi retos gadījumos – ja secinām, ka informācija mūsu ziņojumā nav jāsniedz, jo ir pamats domāt, ka tās atklāšana varētu radīt negatīvas sekas, kuras būtu lielākas par labumu, ko gūtu sabiedrība. |
| --- | --- |

XXX.

2020. gada 24. septembrī

Priekšsēdētājs

Klaus-Heiner LEHNE

European Court of Auditors

12, rue Alcide De Gasperi – L-1615 Luxembourg

---

(1)  Konsolidētie finanšu pārskati ietver bilanci, finanšu darbības rezultātu pārskatu, naudas plūsmas pārskatu, pārskatu par neto aktīvu pārmaiņām, kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības metodēm un citus skaidrojumus (tostarp informāciju pa segmentiem).

1

(2)  Budžeta izpildes pārskati ietver arī skaidrojumus.

2

(3)  Plašāka informācija ir sniegta mūsu 2019. gada pārskata
  1.21
  .–
  1.26
  . punktā.

3

1.21

1.26

(4)  Sk. 39. starptautisko publiskā sektora grāmatvedības standartu (IPSAS) “Darbinieku pabalsti”. Piemērojot Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku pensiju shēmu, definēto pabalstu pienākums atbilst to paredzamo nākotnes maksājumu pašreizējai vērtībai, ko ES būs jāveic, lai samaksātu pensiju saistības, kuras darbiniekiem pienākas par kārtējo periodu un iepriekšējiem periodiem.

4

IPSAS

(5)  Tie ietver uzkrātās maksas bilances saistību pusē 66,9 miljardu EUR apmērā un bilances aktīvu pusē 38,8 miljardus EUR, kas samazina priekšfinansējuma vērtību.

5

(6)  Sk. 14. IPSAS“Notikumi pēc pārskatu sagatavošanas datuma”.

6

IPSAS

(7)  Sk. 14. IPSAS“Notikumi pēc pārskatu sagatavošanas datuma”.

7

IPSAS

---